               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.6.22.
            COM(2017) 333 final
            2017/0137(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja, valamint XXVIII. cikke alapján a Horvát Köztársaság engedményes listáin szereplő engedményeknek Horvátország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítására vonatkozó, az Európai Unió és Új-Zéland között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               A Horvát Köztársaság csatlakozásával kibővült az Európai Unió vámuniója. Ennek következtében a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) szabályai (az 1994. évi GATT XXIV. cikkének 6. pontja) értelmében az Európai Unió kompenzációs kiigazítás esetleges megállapítása érdekében köteles volt tárgyalásokat kezdeni azon WTO-tagokkal, amelyek Horvátország engedményes listái vonatkozásában tárgyalási joggal rendelkeznek. Ilyen kiigazítást abban az esetben kell elvégezni, ha az EU külső vámtarifarendszerének átvételéből eredően a vámtarifaszint emelkedésének mértéke meghaladja a csatlakozó ország által a WTO-ban vállalt szintet.

               2013. július 15-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy az 1994. évi GATT XXIV. cikkének 6. pontja alapján tárgyalásokat kezdjen. A Bizottság tárgyalásokat folytatott a WTO tárgyalási joggal rendelkező tagjaival a különleges engedmények visszavonására vonatkozóan a Horvát Köztársaság engedményes listájának Horvátország Európai Unióhoz való csatlakozása során történt visszavonása kapcsán.

               Az Új-Zélanddal folytatott tárgyalások eredményeképpen levélváltás formájában megállapodástervezet jött létre, amelyet 2017. május 18-án Genfben parafáltak (a továbbiakban: a megállapodás). Ennélfogva e javaslatban a Bizottság arra kéri fel a Tanácsot, hogy hozzon határozatot az Új-Zélanddal levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről. Ezzel egyidejűleg az e megállapodás aláírására irányuló külön javaslatot is benyújtották.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  A javaslat összhangban áll a korábbi EU-bővítések során követett uniós gyakorlattal.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  A javaslat az EU külső tevékenységével, ipari és mezőgazdasági szakpolitikáival összhangban álló uniós gyakorlatot követ.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207. cikke, összefüggésben annak a nemzetközi megállapodások megkötéséről szóló 218. cikke (6) bekezdése a) pontjának v. alpontjával.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               Ez a javaslat az Európai Unió működéséről szóló szerződés 3. cikke (1) bekezdésének e) pontja értelmében az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható.

               •Arányosság

               Új-Zélandot érintette Horvátország engedményeinek visszavonása. A kompenzációs kiigazítás nem haladja meg Új-Zéland e tekintetben fennálló jogait. A javaslat megfelel az arányosság elvének.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

               Az EUMSZ 218. cikke (6) bekezdésének a) pontja a megállapodás megkötését engedélyező tanácsi határozatot ír elő.

               3.AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  A Tanáccsal (Kereskedelempolitikai Bizottság) rendszeres konzultációt folytattak a tárgyalások tartalmáról és előrehaladásáról. Az Európai Parlamentet (Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság) pedig értesítették.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Lásd a pénzügyi kimutatást.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek

                  E javaslatban a Bizottság arra kéri fel a Tanácsot, hogy hozzon határozatot az Új-Zélanddal levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről. Ezzel egyidejűleg az e megállapodás aláírására irányuló külön javaslatot is benyújtották a Tanácsnak.

               A megállapodás eredményei az alábbiak:

               Az EU „szarvasmarhafélék húsa fagyasztva – élelmezési célra alkalmas szarvasmarhaféle vágási mellékterméke és belsősége, fagyasztva” vámkontingensén belül a vámkontingens 1 875 tonnával bővül a jelenlegi 20 %-os (kontingensen belüli mennyiségre vonatkozó) vámtétel megtartása mellett (vámtarifaszámok: 0202 és 0206 29 91). Az új vámkontingens 54 875 tonna;

               Az EU „Juh- vagy kecskehús frissen, hűtve vagy fagyasztva” (vámtarifaszám: 0204) vámkontingensén belül Új-Zélandnak megítélt vámkontingens 135 tonnával (hasított test súlya) bővül a jelenlegi 0 %-os vámtarifa megtartása mellett. Az új vámkontingens Új-Zéland számára 228 389 tonna.

               A Bizottság az egységes közös piacszervezésről (KPSZ) szóló rendelet (1308/2013/EU) 187. cikkének a) pontja értelmében végrehajtási rendeleteket fogad el az érintett vámkontingensek kiterjesztésére és kezelésére.

               E végrehajtási intézkedések előkészítése e javaslattal egyidejűleg történik.

               2017/0137 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja, valamint XXVIII. cikke alapján a Horvát Köztársaság engedményes listáin szereplő engedményeknek Horvátország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítására vonatkozó, az Európai Unió és Új-Zéland között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben a 218. cikk (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjának v. alpontjára

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

               mivel:

               (1)2013. július 15-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (1994. évi GATT) XXIV. cikkének 6. pontja értelmében tárgyalásokat kezdjen a Kereskedelmi Világszervezet bizonyos egyéb tagjaival a Horvát Köztársaságnak az Európai Unióhoz való csatlakozása során.

               (2)A Bizottság a tárgyalásokat a Tanács által elfogadott tárgyalási irányelveket követve folytatta le.

               (3)E tárgyalások lezárultak, és az 1994. évi GATT XXIV. cikkének 6. pontja és XXVIII. cikke alapján a Horvát Köztársaság engedményes listáján szereplő engedményeknek Horvátország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítására vonatkozó, az Európai Unió és Új-Zéland közötti levélváltás formájában létrejött megállapodást 2017. május 18-án parafálták.

               (4)A megállapodást az Unió nevében – a […]-i tanácsi határozatnak
                  1
                megfelelően – […]-án/-én aláírták, megkötésére egy későbbi időpontban kerül majd sor.

               (5)A megállapodást jóvá kell hagyni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja, valamint XXVIII. cikke alapján a Horvát Köztársaság engedményes listáin szereplő engedményeknek Horvátország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítására vonatkozó, az Európai Unió és Új-Zéland között levélváltás formájában létrejött megállapodás az Unió nevében ezennel jóváhagyásra kerül.

               A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

               2. cikk

               A Tanács elnöke kijelöli az Európai Unió nevében a megállapodás szerinti értesítés megtételére jogosult személyt.

               3. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba. Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

               A megállapodás hatálybalépésének időpontját a Tanács Főtitkársága az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszi közzé.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                        PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

                        DÁTUM:

                        1.

                        KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL:

                        12. alcím – Közös vámtarifa szerinti vámok és egyéb vámok

                        2.

                        CÍM:

                        Javaslat – Az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja, valamint XXVIII. cikke alapján a Horvát Köztársaság engedményes listáin szereplő engedményeknek Horvátország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítására vonatkozó, az Európai Unió és Új-Zéland között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről

                        3.

                        JOGALAP:

                        Az Európai Unió működéséről szóló szerződés és különösen annak 207. és 218. cikke.

                        4.

                        CÉLKITŰZÉSEK:

                        Az Európai Unió és a Új-Zéland között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötése.

                        5.

                        PÉNZÜGYI HATÁSOK

                        FOLYÓ PÉNZÜGYI ÉV: 2017
                           (millió euró)

                        KÖVETKEZŐ PÉNZÜGYI ÉV: 2018

                        (millió euró)

                        PÉNZÜGYI ÉV: 2019

                        (millió euró)

                        5.0

                        KIADÁSOK

                        -
                              AZ EU-KÖLTSÉGVETÉS TERHÉRE
                           (VISSZATÉRÍTÉSEK/BEAVATKOZÁSOK)

                        -
                              NEMZETI HATÓSÁGOK

                        -
                              EGYÉB

                           -

                           -

                           -

                        5.1

                        BEVÉTELEK

                        -
                              AZ EU SAJÁT FORRÁSAI
                           (LEFÖLÖZÉSEK/VÁMOK)

                        -
                              NEMZETI SZINTŰ BEVÉTELEK

                        -

                        -

                        -

                        2017

                        2018

                        2019

                        5.0.1.

                        KIADÁSI ELŐIRÁNYZAT

                        -

                        -

                        -

                        5.1.1.

                        BEVÉTELI ELŐIRÁNYZAT

                        -

                        -

                        -

                        5.2.

                        SZÁMÍTÁS MÓDJA: megszorozva a kontingensen belüli vámtétellel

                        6.0

                        FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS VONATKOZÓ ALCÍMÉBEN SZEREPLŐ ELŐIRÁNYZATOKBÓL?

                        NEM

                        6.1

                        FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS ALCÍMEI KÖZÖTTI ÁTCSOPORTOSÍTÁSSAL?

                        NEM

                        6.2

                        SZÜKSÉG LESZ-E PÓTKÖLTSÉGVETÉSRE?

                        NEM

                        6.3

                        SZÜKSÉG LESZ-E ELŐIRÁNYZATOK BEVEZETÉSÉRE A JÖVŐBENI KÖLTSÉGVETÉSEKBE?

                        NEM

                        ÉSZREVÉTELEK:

                     (1)
                  HL L […], […], […]. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.6.22.
            COM(2017) 333 final
            MELLÉKLETEK
            a következőhöz:
            Javaslat - A Tanács határozata
            az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja, valamint XXVIII. cikke alapján a Horvát Köztársaság engedményes listáin szereplő engedményeknek Horvátország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítására vonatkozó, az Európai Unió és Új-Zéland között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről

               MEGÁLLAPODÁS LEVÉLVÁLTÁS FORMÁJÁBAN

               az Európai Unió és Új-Zéland között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja, valamint XXVIII. cikke alapján a Horvát Köztársaság engedményes listáin szereplő engedményeknek Horvátország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítására vonatkozóan

               A. Az Unió levele

               Tisztelt Uram/Asszonyom!

               Engedje meg, hogy az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja és XXVIII. cikke alapján folytatott tárgyalásokat követően, amelyek a Horvát Köztársaság engedményes listájának ezen ország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítását érintették, az alábbi javaslatot tegyem:

               Az Európai Unió az EU–28 vámterületére vonatkozó engedményes listájába beépíti az EU–27-ekre vonatkozó engedményes listán szereplő engedményeket az alábbi módosításokkal:

               Az EU „szarvasmarhafélék húsa fagyasztva – élelmezési célra alkalmas szarvasmarhaféle vágási mellékterméke és belsősége, fagyasztva” vámkontingensén belül a vámkontingens 1 875 tonnával bővül a jelenlegi 20 %-os (kontingensen belüli mennyiségre vonatkozó) vámtétel megtartása mellett (vámtarifaszámok: 0202 és 0206 29 91). Az új vámkontingens 54 875 tonna.

               Az EU „Juh- vagy kecskehús frissen, hűtve vagy fagyasztva” vámkontingensén (vámtarifaszám: 0204) belül Új-Zélandnak megítélt vámkontingens 135 tonnával (hasított test súlya) bővül a jelenlegi 0 %-os vámtarifa megtartása mellett. Az új vámkontingens Új-Zéland számára 228 389 tonna.

               Az Európai Unió és Új-Zéland értesítik egymást a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásaik befejezéséről. E megállapodás a legutolsó értesítés kézhezvételének időpontjától számított 14. napon lép hatályba.

               Lekötelezne, ha megerősítené azt, hogy kormánya egyetért-e a fentiekkel. Ezúton tisztelettel javaslom, hogy amennyiben a fentiek elfogadhatók az Ön kormánya számára, úgy ez a levél és a megerősítés együtt hozzon létre megállapodást az Európai Unió és Új-Zéland között.

               Kérem, Uram/Asszonyom, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését.

               az Európai Unió részéről

               B. Új-Zéland levele

               Tisztelt Uram/Asszonyom!

               Ezúton tisztelettel igazolom a mai napon kelt levelének kézhezvételét, amely a következőképpen szól:

               „Engedje meg, hogy az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja és XXVIII. cikke alapján folytatott tárgyalásokat követően, amelyek a Horvát Köztársaság engedményes listájának ezen ország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítását érintették, az alábbi javaslatot tegyem:

               Az Európai Unió az EU–28 vámterületére vonatkozó engedményes listájába beépíti az EU–27-ekre vonatkozó engedményes listán szereplő engedményeket az alábbi módosításokkal:

               Az EU „szarvasmarhafélék húsa fagyasztva – élelmezési célra alkalmas szarvasmarhaféle vágási mellékterméke és belsősége, fagyasztva” vámkontingensén belül a vámkontingens 1 875 tonnával bővül a jelenlegi 20 %-os (kontingensen belüli mennyiségre vonatkozó) vámtétel megtartása mellett (vámtarifaszámok: 0202 és 0206 29 91). Az új vámkontingens 54 875 tonna.

               Az EU „Juh- vagy kecskehús frissen, hűtve vagy fagyasztva” vámkontingensén (vámtarifaszám: 0204) belül Új-Zélandnak megítélt vámkontingens 135 tonnával (hasított test súlya) bővül a jelenlegi 0 %-os vámtarifa megtartása mellett. Az új vámkontingens Új-Zéland számára 228 389 tonna.

               Az Európai Unió és Új-Zéland értesítik egymást a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásaik befejezéséről. E megállapodás a legutolsó értesítés kézhezvételének időpontjától számított 14. napon lép hatályba.

               Lekötelezne, ha megerősítené azt, hogy kormánya egyetért-e a fentiekkel. Ezúton tisztelettel javaslom, hogy amennyiben a fentiek elfogadhatóak az Ön kormánya számára, úgy ez a levél és a megerősítés együtt hozzon létre megállapodást az Európai Unió és Új-Zéland között levélváltás formájában.”

               Van szerencsém tájékoztatni arról, hogy kormányom egyetért az Ön levelében foglaltakkal.

               Új-Zéland részéről


title: Javaslat : az Európai parlament és a Tanács határozata a foglalkoztatási és társadalmi integrációs célú európai mikrofinanszírozási eszköz (Progress mikrofinanszírozási eszköz) megteremtéséről {COM(2009) 340 VÉGLEGES} {SEC(2009) 907}

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0333

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 2.7.2009COM(2009) 333 végleges2009/0096 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAa foglalkoztatási és társadalmi integrációs célú európai mikrofinanszírozási eszköz (Progress mikrofinanszírozási eszköz) megteremtéséről{COM(2009) 340 végleges}{SEC(2009) 907}  INDOKOLÁS1. A JAVASLAT HÁTTEREA gazdasági visszaesés legfőbb szenvedő alanyai az emberek: az Európai Unió számára napjainkban a legfontosabb kihívás a következő kell, hogy legyen: megelőzni, hogy magasba szökjön a munkanélküliségi ráta, ösztönözni a munkahelyteremtést, valamint felkészülni a gazdasági megújulásra, a fenntartható fellendülésre és a növekedésre. Az Unió gyorsan reagált a válságra az európai gazdaságélénkítési tervvel, mely rávilágított arra, hogy ellensúlyozni kell a válság munkahelyekre gyakorolt hatását. A terv kezdeti hatása ígéretes, a szociális védőhálók betöltik stabilizáló szerepüket. Mivel azonban a munkaerőpiacokon a gazdasági visszaesés következtében tovább romlik a helyzet, további lépésekre van szükség.Európának nem egyszerűen kezelnie kell a recessziót, hanem a maga javára kell fordítania, hogy olyan termelékenyebb, innovatívabb, képzettebb és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságot teremtsen, amelyben a munkaerőpiacok nyitottak és segítik a beilleszkedést, nagyobb a társadalmi összetartás és egyenlőség, továbbá a munkahelyek képesek megoldást kínálni az életkor, a nemek közötti egyenlőség, valamint a munka és a magánélet közötti egyensúly által felvetett kérdésekre, továbbá amely elismeri és támogatja a vállalkozó szellemet[1]. A jelenlegi válság társadalmi és foglalkoztatási hatásainak kivédéséhez szükséges intézkedések szorosan kapcsolódnak a globalizáció, valamint a demográfiai és az éghajlatváltozás hosszú távú kihívásaira megoldást jelentő szerkezeti reformokhoz.Az európai munkaerőpiacok mélyreható változáson fognak keresztülmenni a válság következtében. Biztosítani kell a szükséges eszközöket a dolgozók és a vállalatok számára, hogy alkalmazkodni tudjanak a változó körülményekhez: megmaradjanak a stabil munkahelyek, minden szinten fejlesszék a készségeket, az emberek visszakerüljenek a munkaerőpiacra, és kialakuljanak a feltételek a munkahelyteremtéshez.Az „Impulzusok az európai gazdaság élénkítéséhez” című bizottsági közlemény[2] több olyan pontot is körvonalazott, amelyek arra hivatottak, hogy segítséget nyújtsanak a tagállamoknak a megfelelő, hatékony foglalkoztatáspolitikák kialakításához és végrehajtásához. Mindezek alapján az Európai Tanács tavaszi ülése, valamint a 2009 áprilisában Madridban, Stockholmban, illetve Prágában tartott három foglalkoztatáspolitikai munkaértekezlet az alábbi három kiemelt prioritást határozta meg: a foglalkoztatás szintjének fenntartása, a munkahelyteremtés és a mobilitás elősegítése; a készségek fejlesztése és a munkaerő-piaci igények kielégítése; valamint a munkavállalási lehetőségek növelése. Végül a 2009. május 7-én tartott foglalkoztatási csúcson véleménycserére került sor a prioritásokról, és 10 fellépés[3] tekintetében sikerült közös álláspontra jutni.Erre a közös erőfeszítésre alapozva a Bizottság június 3-án „Közös elkötelezettség a foglalkoztatásért” címmel közleményt[4] fogadott el, melynek célja a három kiemelt prioritás kérdésében az Európai Unió és a tagállamok közötti, valamint az uniós szociális partnerek közötti együttműködés megerősítése az összes rendelkezésre álló közösségi eszköz – különösen az Európai Szociális Alap (ESZA) és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGF) – támogatásával, a konkrét fellépésekre összpontosítva.A válság szociális hatásainak enyhítése érdekében lényeges, hogy sikerüljön minél több embert – különösen a nőket, az idősebb munkavállalókat és a hátrányos megkülönböztetésnek kitett egyéb csoportokat – a munkaerőpiacon tartani, illetve oda bevonni, valamint megelőzni a hosszú távú munkanélküliséget és inaktivitást. A kirekesztődés legjobb ellenszere a foglalkoztatás: a szociális Európa a munkahellyel kezdődik – noha már a válság előtt is túl sok olyan uniós polgár volt, aki annak ellenére nem talált munkát, hogy képes és hajlandó is volt arra, hogy belépjen a munkaerőpiacra.2. TARTALOMJúnius 3-i közleményében a Bizottság új uniós, foglalkoztatási célú mikrofinanszírozási eszközre[5] (Progress mikrofinanszírozási eszköz) tett javaslatot annak érdekében, hogy esélyt adjon a munkanélkülieknek az újrakezdésre, és megnyissa a vállalkozáshoz vezető utat Európa néhány leghátrányosabb helyzetű csoportja – többek között a fiatalok – előtt. Ez az új hitellehetőség a jelenlegi, hitelszűke jellemezte környezetben bővíti az új vállalkozók számára elérhető célzott pénzügyi támogatások kínálatát. Az egyéni vállalkozókat és a mikrovállalkozások alapítóit az ESZA által nyújtott kamattámogatás mellett mentorálással, képzéssel, tanácsadással és kapacitásépítéssel is támogatni fogják.A Progress mikrofinanszírozási eszköz kockázatmegosztási eszközökkel, valamint külső és saját forrásból történő finanszírozással bővíti a többi közösségi programot. Nemzetközi pénzintézetek, például az EBB-csoport (az Európai Beruházási Bank és az Európai Beruházási Alap) tapasztalataiból profitál. A közös irányításról szóló megállapodás alapján a nemzetközi pénzintézetek az Európai Unió egészében további segítséget nyújtanak a mikrofinanszírozást biztosító banki és nem banki szereplők támogatásával.3. SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁGTekintettel a jelenleg visszafogott hitelezésre, valamint a kinnlevő hitelek volumenében bekövetkezett látványos visszaesésre (melyet a javaslathoz mellékelt előzetes értékelés is mutat), a jelenleg folyó közösségi és nemzeti erőfeszítések fokozásával ésszerű időn belül kielégítő szintre kell emelni a rendelkezésre álló mikrohitelek mennyiségét, hogy ki lehessen elégíteni a fokozott igényt, amelyet azok támasztanak, akiknek a legnagyobb szükségük van rá a jelenlegi válság sújtotta időszakban, de nem jutnak hozzá „kereskedelmi banki” hitelekhez: azaz akik elveszítették munkahelyüket, vagy akiket ez a veszély fenyeget, és saját mikrovállalkozást, többek között egyéni vállalkozást szeretnének indítani, vagy a már meglévőt szeretnék fejleszteni.A közösségi erőforrások felhasználása megfelelő eszköz, mely összhangban áll az Európai Parlament 2009. március 24-i határozatával[6]. Emellett egyetlen eszközben fog összpontosulni a nemzetközi pénzintézetek által nyújtott támogatás. Az EU egészében elérhető egyetlen finanszírozási eszközzel elkerülhető a források szétaprózódása, ezzel valamennyi tagállamban nő a rendelkezésre álló mikrofinanszírozási források volumene.4. A JOGI AKTUS TÍPUSÁNAK MEGVÁLASZTÁSAA Bizottság javaslata, hogy a Progress mikrofinanszírozási eszközt olyan határozattal teremtsék meg, amely csak a Bizottság szerep- és feladatkörét határozza meg, a tagállamok, illetve magánszemélyek számára azonban nem teremt jogokat vagy kötelezettségeket. A határozat tehát az az eszköz, amellyel a kívánt cél a legjobban elérhető.5. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOKAz Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között 2006. május 17-én a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről létrejött intézményközi megállapodással[7] az eszközt a meglévő költségvetés átcsoportosításával kell megteremteni. A 2006-os intézményközi megállapodás feltételei szerint az EP 114 millió EUR-val[8] megnövelte a Progress program költségvetését, ezzel a Bizottság eredeti javaslatában szereplő 628 800 000 EUR-ról 743 250 000 EUR-ra emelkedett a költségvetés. A tervek szerint az említett kiegészítő forrást a program későbbi éveiben, azaz 2009-től kellett fokozatosan felhasználni. Az összes választási lehetőség megvizsgálása után az alábbi döntés született: úgy biztosítanak forrásokat az új európai, foglalkoztatási és társadalmi integrációs célú mikrofinanszírozási eszköz (Progress mikrofinanszírozási eszköz) számára, hogy (négy év alatt) 100 millió EUR-t átcsoportosítanak a Progress programból[9]. Ezzel a meglévő költségvetésből származó 100 millió EUR-s összeggel a nemzetközi pénzintézetekkel, többek között az EBB-csoporttal közös kezdeményezés keretében több mint 500 millió EUR válik elérhetővé.2009/0096 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAa foglalkoztatási és társadalmi integrációs célú európai mikrofinanszírozási eszköz (Progress mikrofinanszírozási eszköz) megteremtésérőlAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 159. cikke (3) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére,a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően,mivel:(1) A Bizottság „Európai kezdeményezés a mikrohitel fejlesztésére a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás támogatása érdekében”[10] című közleménye a következő négy kiemelt intézkedései területet határozta meg: a jogi és intézményi környezet fejlesztése a tagállamokban, a foglalkoztatást és a vállalkozói kedvet ösztönző környezet további fejlesztése, a legjobb gyakorlatok elterjesztése és kiegészítő pénztőke biztosítása a mikrofinanszírozást végző intézetek számára. E napirend végrehajtásának első lépéseként a Bizottság és az Európai Beruházási Bank (EBB) 2008-ban létrehozta a JASMINE programot, amely a bankként működő, mikrofinanszírozást végző intézményeknek biztosít mentorálást, valamint finanszírozási csatornát az EBB által felkínált, összesen 20 millió EUR-s összeghez.(2) Az Európai Parlament 2009. március 24-i határozatában felkérte a Bizottságot, hogy a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás támogatása érdekében fokozza a mikrohitelek fejlesztésére irányuló erőfeszítéseit, és további 4 millió EUR támogatást ajánlott fel a JASMINE program keretében megvalósítandó kísérleti fellépésre. Az Európai Parlament arra is felszólította a Bizottságot, hogy biztosítson társfinanszírozást a mikrohitelekkel kapcsolatos projekteknek, különösen a hátrányos helyzetű célcsoportok számára.(3) A jelenleg folyó közösségi és nemzeti erőfeszítések fokozásával ésszerű időn belül kielégítő szintre kell emelni a rendelkezésre álló mikrohitelek volumenét, hogy ki lehessen elégíteni a fokozott igényt, amelyet azok támasztanak, akiknek a legnagyobb szükségük van rá a jelenlegi válság sújtotta időszakban, de nem jutnak hozzá hitelekhez: azok, akik elveszítették munkahelyüket, vagy akiket ez a veszély fenyeget – köztük a fiatalok – és saját mikrovállalkozást, többek között egyéni vállalkozást szeretnének indítani, vagy a már meglévőt szeretnék fejleszteni.(4) A Bizottság „Közös elkötelezettség a foglalkoztatásért” című közleménye[11] hangsúlyozta, hogy esélyt kell adni a munkanélkülieknek az újrakezdésre, és meg kell nyitni a vállalkozáshoz vezető utat Európa néhány leghátrányosabb helyzetű csoportja – többek között a fiatalok – előtt. A meglévő eszközök mellett az Európai Beruházási Bank és az Európai Beruházási Alap, valamint más nemzetközi pénzintézetek által folytatott tevékenységek fokozásával – a tagállamok tevékenységeinek sérelme nélkül – egyedi fellépéssel tovább kell erősíteni a gazdasági és társadalmi összetartást. A Bizottság ezért új uniós mikrofinanszírozási eszközre tett javaslatot, hogy meghatározott veszélyeztetett csoportokra is kiterjessze a mikrofinanszírozási lehetőségeket, valamint tovább támogassa a vállalkozó szellem, a szociális gazdaság és a mikrovállalkozások fejlesztését.(5) A közösségi erőforrások felhasználása megfelelő eszköz, mely összhangban áll az Európai Parlament 2009. márciusi határozatával. Emellett a nemzetközi pénzintézetek által nyújtott támogatás az EU egészében elérhető egyetlen eszközben fog összpontosulni, amivel elkerülhető a források szétaprózódása, így valamennyi tagállamban nő a rendelkezésre álló mikrofinanszírozás források volumene. Annak érdekében, hogy kiaknázzák a nemzetközi pénzintézetek, különösen az Európai Beruházási Bank és az Európai Beruházási Alap tapasztalatait, a Progress mikrofinanszírozási eszközt közös irányítással hoznák létre.(6) Az eszközzel finanszírozott fellépéseknek következetesnek és a többi közösségi politikával összeegyeztethetőnek kell lenniük, és meg kell felelniük a Szerződés és az annak értelmében elfogadott jogi aktusok rendelkezéseinek. Az eszközzel összefüggésben folytatott tevékenységeknek ki kell egészíteniük a többi közösségi beavatkozást, többek között a CIP pénzügyi eszközeit, a JASMINE programot és az Európai Szociális Alapot.(7) E határozat alkalmazásában a „mikrofinanszírozás” a mikrohiteleket és a kockázatmegosztást jelenti. A mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlásban[12] szereplő meghatározások szerint a „mikrohitelek” a 25 000 EUR alatti hitelek, a „mikrovállalkozások” pedig a tíznél kevesebb munkavállalót alkalmazó vállalkozások – beleértve az egyéni vállalkozókat –, amelyeknek az éves forgalma és/vagy éves mérlegfőösszege nem éri el a 2 millió EUR-t; ezek a meghatározások e határozat alkalmazásában is megfelelőek;A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikk Létrehozás1. E határozat megteremti a foglalkoztatási és társadalmi integrációs célú európai mikrofinanszírozási eszközt, más néven Progress mikrofinanszírozási eszközt (a továbbiakban: eszköz).2. cikk Célkitűzés1. Az eszköz közösségi forrásokat biztosít annak érdekében, hogy az alábbi szereplők könnyebben hozzáférjenek a mikrohitelekhez:1.  olyan személyek, akik elveszítették munkahelyüket, vagy akiket ez a veszély fenyeget, és saját mikrovállalkozást, többek között egyéni vállalkozást szeretnének indítani;2.  hátrányos helyzetű emberek – többek között a fiatalok –, akik saját mikrovállalkozást, többek között egyéni vállalkozást szeretnének alapítani, vagy a már meglévőt kívánják továbbfejleszteni;3.  a szociális gazdaságban működő olyan mikrovállalkozások, amelyek munkanélkülivé vált vagy hátrányos helyzetű embereket, többek között fiatalokat alkalmaznak.3. cikk Költségvetés1. A közösségi költségvetésből az eszközre a 2010. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakra biztosított pénzügyi hozzájárulás 100 millió EUR.2. Az éves előirányzatokat a pénzügyi kereten belül a költségvetési hatóság engedélyezi.3. A 4. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett kísérő intézkedésekre nyújtott teljes költségvetés nem haladhatja meg az eszköz 1. bekezdésben meghatározott költségvetésének az 1 %-át.4. A pénzügyi hozzájárulás fedezi az eszköz teljes költségét, beleértve az 5. cikk (2) bekezdésében említett nemzetközi pénzintézeteknek a közösségi hozzájárulás kezeléséért járó díjakat, valamint az egyéb támogatásra jogosult költségeket is.4. cikk Támogatható fellépések és kedvezményezettek1. Az eszköz megvalósítására a fellépések következő típusainak alkalmazásával kerül sor:4.  garanciák és kockázat-megosztási eszközök;5.  tőkeeszközök;6.  hitelviszonyt megtestesítő eszközök;7.  e határozat eredményes és hatékony végrehajtásához, valamint célkitűzéseinek eléréséhez közvetlenül szükséges támogató intézkedések, például kommunikációs tevékenységek, nyomon követés, ellenőrzés, pénzügyi ellenőrzés és értékelés.2. Az eszköz nyitva áll a tagállamokban illetőséggel rendelkező minden olyan köz- és magánintézmény előtt, amely a tagállamokban magánszemélyek és mikrovállalkozások számára mikrofinanszírozást nyújt.5. cikk Irányítás1. A Bizottság az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel összhangban kezeli az eszközt.2. Az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 53d. cikkével és a 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 43. cikkével összhangban a Bizottság nemzetközi pénzintézetekkel, többek között a az Európai Beruházási Bankkal (EBB) és az Európai Beruházási Alappal (EBA) köt megállapodást a 4. cikk (1) bekezdésében foglalt fellépések végrehajtására, a 4. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett kísérő intézkedések kivételével. E megállapodások rendelkezései részletesen szabályozzák a rájuk bízott feladatok végrehajtását, többek között azt, hogy társfinanszírozást kell biztosítaniuk a nemzeti rendszerekhez.3. A 2. bekezdésben említett nemzetközi pénzintézetek az eszköz indulásától számított hat évig újra befektethetik a kapott bevételeket, az osztalékokat és visszatérítéseket is beleértve, a 4. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában felsorolt fellépésekbe. Az eszköz megszüntetésekor az Európai Közösségeket illető egyenleget vissza kell fizetni az Európai Közösségek általános költségvetésébe.4. Az e cikk 2. bekezdésében említett nemzetközi pénzintézetek írásos megállapodásokat kötnek a 4. cikk (2) bekezdésében említett, mikrofinanszírozást nyújtó köz- és magánintézményekkel, amelyekben rögzítik, hogy az említett intézmények az eszköz keretében rendelkezésükre bocsátott forrásokat kötelesek a 2. cikkben meghatározott célkitűzésekkel összhangban felhasználni, valamint adatokat szolgáltatni a 8. cikk (1) bekezdésében említett éves jelentések összeállításához.5. A 4. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett kísérő intézkedésekre vonatkozó költségvetést a Bizottság kezeli.6. cikk MegfelelésAz eszközzel finanszírozott fellépéseknek meg kell felelniük a Szerződés és az annak értelmében elfogadott jogi aktusok rendelkezéseinek.7. cikk A Közösségek pénzügyi érdekeinek védelme1. A Bizottság a 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel [13], a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel[14] és az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[15] összhangban köteles gondoskodni arról, hogy az e határozat alapján finanszírozott fellépések végrehajtása során a Közösség pénzügyi érdekeit a csalással, a korrupcióval és az egyéb jogellenes tevékenységekkel szemben megelőző intézkedések, továbbá hatékony ellenőrzés, a jogosulatlanul kifizetett összegek visszakövetelése, valamint – szabálytalanság észlelése esetén – hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók védjék.2. Az e határozat rendelkezései szerint finanszírozott közösségi intézkedések tekintetében az OLAF rendelkezik megfelelő jogkörrel ahhoz, hogy a 2988/95/EK, Euratom rendelet és a 2185/96/Euratom, EK rendelet alapján kivizsgálja a közösségi jog rendelkezéseit érintő bármely jogsértést, beleértve a program alapján előírt szerződési kötelezettségnek egy gazdasági szereplő cselekedetéből vagy mulasztásából eredő megsértését is, amely – indokolatlan kiadási tételen keresztül – hátrányosan érinti vagy érintheti az Európai Unió általános költségvetését vagy az általa kezelt költségvetéseket.3. Az e határozat alapján meghozott valamennyi végrehajtási intézkedésnek utalnia kell a fenti bekezdésekre, és rendelkeznie kell különösen a Bizottság vagy az általa felhatalmazott bármely képviselője által végzett felügyelet és pénzügyi ellenőrzés, vagy az Európai Számvevőszék audit vizsgálatain keresztül történő, szükség esetén helyszíni audit lehetőségéről.8. cikk Éves jelentés1. Az 5. cikk (2) bekezdésében említett nemzetközi pénzintézetek éves végrehajtási jelentéseket nyújtanak be a Bizottságnak, amelyek a pénzügyi végrehajtás, a finanszírozásnak az ágazatok és a kedvezményezettek típusai közötti megoszlása, a benyújtott kérelmek, a megkötött szerződések, a finanszírozott fellépések, az eredmények és – amennyiben lehetséges – a hatás szempontjából írják le a támogatott tevékenységeket.2. Először 2011-ban, és minden év december 31-je előtt a Bizottság a mennyiségi és minőségi szempontokra egyaránt kitérő jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé az e rendelet alapján az előző évben végzett tevékenységekről. Az 1. bekezdésben említett végrehajtási jelentések szolgálnak az éves jelentés alapjául, amely főként az elért eredményekre összpontosít, és többek között a benyújtott kérelmekről, a megkötött szerződésekről, a finanszírozott fellépésekről, valamint arról tartalmaz információkat, hogy miként egészítik ki a többi közösségi fellépést, nevezetesen az ESZA-t.3. A jelentést tájékoztatás céljából az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága is megkapja.9. cikk Értékelés1. A Bizottság saját kezdeményezésére és az 5. cikk (2) bekezdésében említett nemzetközi pénzintézetekkel szorosan együttműködve elvégzi az időközi és a záró értékelést. Az időközi értékelést az eszköz elindítása után négy évvel, a záró értékelést pedig az 5. cikk (2) bekezdésében említett nemzetközi pénzintézeteknek adott felhatalmazás lejárata után legkésőbb egy évvel kell elvégezni. A záró értékelés során különösen azt kell vizsgálni, hogy az eszköz egésze milyen mértékben valósította meg célkitűzéseit.2. Az értékelések eredményeit tájékoztatásul az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, és a Régiók Bizottsága is megkapja.10. cikk HatálybalépésEz a határozat rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnökPÉNZÜGYI KIMUTATÁS1. A JAVASLAT CÍMEProgress mikrofinanszírozási eszköz2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ IRÁNYÍTÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERETÉrintett szakpolitikai terület(ek) és kapcsolódó tevékenység(ek):FOGLALKOZTATÁSI, SZOCIÁLIS ÉS ESÉLYEGYENLŐSÉGI FŐIGAZGATÓSÁGABB 04 04 Foglalkoztatás, társadalmi szolidaritás és nemek közötti egyenlőség3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK3.1. Költségvetési tételek:Új költségvetési tételek04 04 13 Progress mikrofinanszírozási eszköz04 01 04 11 Progress mikrofinanszírozási eszköz – Igazgatási kiadások3.2. A fellépés és a pénzügyi hatás időtartama:2010/01/01 – 2013/12/313.3. Költségvetési jellemzők ( a táblázat szükség szerint további sorokkal bővíthető ):Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Csatlakozni kívánó országok hozzájárulásai | A pénzügyi keret fejezete |04 04 13 | nem kötelező | diff. | IGEN | NEM | NEM | 1a. |04 01 04 11 | nem kötelező | Nem diff. | IGEN | NEM | NEM | 1a. |4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE4.1. Pénzügyi források4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintésemillió EUR (két tizedesjegyig)Kiadás típusa | Szakasz száma | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | > 2013 | Összesen |Működési kiadások[16] |Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1 | a | 24,75 | 24,75 | 24,75 | 24,75 | 99,00 |Kifizetési előirányzatok | b | 9,00 | 16,00 | 20,00 | 20,00 | 34,00 | 99,00 |A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások[17] |Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | 8.2.4 | c | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 1,00 |TELJES REFERENCIAÖSSZEG |Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c | 25,00 | 25,00 | 25,00 | 25,00 | 100,00 |Kifizetési előirányzatok | b+c | 9,25 | 16,25 | 20,25 | 20,25 | 34,00 | 100,00 |A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások[18] |Személyi és kapcsolódó kiadások (NDE) | 8.2.5 | d | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 1,00 |A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások, a személyi és kapcsolódó költségek kivételével (NDE) | 8.2.6 | e |A fellépés indikatív összköltségeTELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | 25,25 | 25,25 | 25,25 | 25,25 | 101,00 |TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | 9,50 | 16,50 | 20,50 | 20,50 | 34,00 | 101,00 |A társfinanszírozás részletezéseHa a javaslat tagállamok vagy más szervek (kérjük, nevezze meg) által biztosított társfinanszírozást tartalmaz, az alábbi táblázatban adja meg a társfinanszírozás becsült szintjét (a táblázat további sorokkal bővíthető, ha a társfinanszírozást várhatóan több szerv nyújtja):millió EUR (három tizedesjegyig)Társfinanszírozó szerv | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Összesen |…………………… | f |TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT társfinanszírozással együtt | a+c+d+e+f | 25,25 | 25,25 | 25,25 | 25,25 | 101,00 |4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőségX A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.A javaslat kapcsolódik a Progress programra fordítható összeg 100 millió EUR-val történő módosítására irányuló javaslathoz, mely összeget a mikrofinanszírozási eszközre csoportosítanának át.( A javaslat miatt a pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.( A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás[19] rendelkezéseinek alkalmazására (azaz a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi keret módosítására).4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatásX A javaslatnak nincs hatása a bevételre( A javaslatnak van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:MEGJEGYZÉS: A bevételre gyakorolt hatás kiszámításának módszerével kapcsolatos részleteket és észrevételeket külön mellékletben kell feltüntetni.millió EUR (egy tizedesjegyig)A fellépést megelőzően [n–1-edik év] | A fellépés után |A személyi állomány teljes létszáma | 3 | 3 | 3 | 3 |5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEKA javaslat hátterét az indokolásban kell részletesen ismertetni. A pénzügyi kimutatás e szakaszának a következő kiegészítő információkat kell tartalmaznia:5.1. Rövid vagy hosszú távon megvalósítandó célkitűzésekA Progress mikrofinanszírozási eszköznek az a célja, hogy a gazdasági válsággal összefüggésben esélyt adjon a munkanélkülieknek az újrakezdésre, és Európa néhány leghátrányosabb helyzetű csoportjának lehetőséget adjon a vállalkozásra.A gazdasági válság azonnali fellépést igényel, hogy támogatást nyújtsanak azoknak, akik munkanélkülivé váltak, vagy akiket a társadalmi kirekesztődés fenyeget, és saját vállalkozást szeretnének indítani, vagy a már meglévőt kívánják továbbfejleszteni. Az általános hitelmegszorítások, valamint a közelmúltban bekövetkező munkanélkülivé válás együttes hatására sokan akaratuk ellenére sem tudnak egyéni vállalkozóvá válni, illetve mikrovállalkozást indítani. Továbbá az „ESZA jellemző kedvezményezetteinek[21]” célcsoportja korlátozott mértékben jut mikrohitelekhez, mivel különösen a nagyobb bankok túl kockázatosnak és (az aránylag kisösszegű hitelek miatt) túl költségesnek tekintik ezt a csoportot.5.2. A közösségi részvételből adódó többletérték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiájaA Bizottság 2007-es közleményében felismerte, hogy a mikrohitelek milyen fontos szerepet játszhatnak. Az említett közlemény kifejti, hogy az aránylag fokozott kockázati profil, az ügyleti költségek, valamint egyes tagállamokban a közvetítők hiánya miatt a mikrohitelek felvétele messze elmaradt a potenciális igénytől.A kisvállalkozások alapítására és fejlesztésére Közösség-szerte rendelkezésre álló legfőbb eszköz jelenleg a versenyképességi és innovációs keretprogram (CIP). A programnak a kkv-k számára mikrohitelre garanciát nyújtó eszköze hitelgaranciákat nyújt, amelyek a kockázatok csökkentésével lehetővé teszik a bankok és a bankként működő, mikrofinanszírozást végző intézmények – például a spanyolországi MicroBank vagy a francia ADIE szervezet – számára, hogy nagyobb mértékű adósságfinanszírozást engedélyezzenek a mikrovállalkozások számára. Az eszköz társ-, viszont- és közvetlen biztosítékkal szolgál a pénzügyi közvetítőknek a legfeljebb kilenc alkalmazottat foglalkoztató mikrovállalkozásoknak – különösen új vállalkozást indító vállalkozóknak – nyújtott, legfeljebb 25 000 EUR összegű hitelekhez.Mind az ESZA, mind az EGF lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy mikrohitelekre fordítsák az alapot, ám a tagállamok eddig ilyen célra nem használták fel. Mivel a jelenlegi válságra gyorsan kell reagálni, figyelemfelhívó kezdeményezésekkel nem lehetne elég gyorsan fokozni a felhasználást.A JASMINE program a Bizottságnak és az EBB-csoportnak a mikrohitelezéssel foglalkozó pénzügyi szolgáltatók ágazatának fejlesztését célzó közös kezdeményezése. A Bizottság által finanszírozott, kapacitásépítésre fordítható szakmai segítségnyújtási konstrukciót, valamint az EBB által támogatott társfinanszírozási eszközt (20 millió EUR) foglal magában. A JASMINE programot az EBA irányítja.Az európai mikrohitelezés fejlesztésének ösztönzésére az Európai Parlament 2009-ben 4 millió EUR költségvetéssel gazdálkodó előkészítő fellépést fogadott el, többek között a bankként működő intézményeknek kezdőtőkét biztosító alap fejlesztésére. Ennek a fellépésnek a végrehajtása jelenleg a JASMINE program keretében folyik.A Progress mikrofinanszírozási eszköz nemzetközi pénzintézetek közreműködésével fog pénzt (4 év alatt 100 millió EUR-t) invesztálni a mikrofinanszírozási struktúrákba, és így javítsa azok hozzájutását a mikrohitelekhez, akiket egyébként nem tekintenek bankképesnek.5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, valamint a kapcsolódó mutatók a tevékenységalapú irányítás keretébenAz ABB 04 04 – Foglalkoztatás, társadalmi szolidaritás és nemek közötti egyenlőség tevékenység további konkrét célkitűzéssel bővül:Támogatást nyújtani a munkanélkülieknek, valamint a hátrányos helyzetű embereknek – többek között a fiataloknak –, akik saját vállalkozást szeretnének alapítani, vagy a már meglévőt kívánják továbbfejleszteni.A teljesítéseket két mutatóval fogják mérni:-  A hitelek összvolumene-  A hitelben részesülő kedvezményezettek száma.5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)Jelölje meg a fellépés végrehajtásához választott módszert (módszereket)[22].ٱ Centralizált irányításٱ közvetlenül a Bizottság általٱ közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:ٱ végrehajtó ügynökségekٱ a Közösségek által létrehozott, a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerinti szervekٱ tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervekٱ Megosztott vagy decentralizált irányításٱ a tagállamokkalٱ harmadik országokkalX Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)A felhatalmazásokat a Bizottságnak kell aláírnia a nemzetközi pénzintézetekkel, mint például az EBB-val/EBA-val.6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS6.1. Felügyeleti rendszerElőször 2011-ban, és minden év december 31-je előtt a Bizottság mennyiségi és minőségi szempontokra egyaránt kitérő jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé az előző évben végzett tevékenységekről. Az éves jelentések alapjául a nemzetközi pénzintézetek által a Bizottságnak benyújtott végrehajtási jelentések fognak szolgálni, amelyek a pénzügyi végrehajtás, a benyújtott kérelmek, a megkötött szerződések, a finanszírozott fellépések, az eredmények és – amennyiben lehetséges – a hatás szempontjából vizsgálják a támogatott tevékenységeket.6.2. Értékelés6.2.1. Előzetes értékelésA Progress mikrofinanszírozási eszközre vonatkozó javaslatot előzetes értékelés egészíti ki. Az értékelést a Bizottság készítette, és a kielégítendő igényekre, az elérendő célkitűzésekre, a javaslathoz kapcsolódó kockázatokra és a forgatókönyv-alternatívákra vonatkozó információkat tartalmaz.6.2.2. Időközi/utólagos értékelés nyomán hozott intézkedések (hasonló, korábbi tapasztalatok tanulsága)Az előzetes értékelés a mikrohitelekkel kapcsolatos meglévő közösségi kezdeményezéseket – például a Jasmine programot és a versenyképességi és innovációs keretprogramot – tekinti át.A Progress mikrofinanszírozási eszközre vonatkozó javaslat szinergiát képez a meglévő fellépésekkel, melyeknek mind a hatékonyságát, mind a várható sikerét jelentősen növeli.6.2.3. A későbbi értékelések feltételei és gyakoriságaA Progress mikrofinanszírozási eszközről közbenső és végleges értékelést kell készíteni. Ezek az értékelések az alkalmasságot, a koherenciát, a szinergiákat, az eredményességet, a hatékonyságot, a fenntarthatóságot, a hasznosságot, valamint – adott esetben és ahol lehet – a finanszírozás ágazatok és kedvezményezettek típusai közötti megoszlását vizsgálják. A záró értékelés során emellett vizsgálni kell, hogy a Progress mikrofinanszírozási eszköz milyen mértékben valósította meg célkitűzéseit.Az időközi értékelést az eszköz elindítása után négy évvel, a záró értékelést pedig a nemzetközi pénzintézeteknek adott felhatalmazás lejárata után legkésőbb egy évvel kell elvégezni.7. Csalás elleni intézkedésekAz e határozat alapján finanszírozott fellépések végrehajtása során a Bizottság megfelelő megelőző intézkedésekkel, hatékony ellenőrzések lefolytatásával és a jogosulatlanul kifizetett összegek visszafizettetésével, szabálytalanság észlelése esetén pedig arányos és elrettentő hatású büntetések alkalmazásával köteles gondoskodni a Közösség pénzügyi érdekeinek csalás, korrupció és minden egyéb jogellenes cselekedet elleni védelméről a 2988/95/EK, Euratom és 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendelet, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint.Az e határozat alapján finanszírozott közösségi fellépések tekintetében a 2988/95/EK, Euratom rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett szabálytalanság a közösségi jog bármely rendelkezésének, illetve valamely szerződéses kötelezettségnek egy gazdálkodó szervezet cselekedetéből vagy mulasztásából fakadó megszegését jelenti, amelynek eredményeként a Közösségek általános költségvetése vagy a Közösségek által kezelt költségvetések kárt szenvednek, vagy szenvednének, jogosulatlan kiadási tételek miatt.8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségeiKötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (egy tizedesjegyig)1. fellépés……… | Az eszköz nemzetközi pénzintézeteknek biztosított felhatalmazás révén történő végrehajtása |2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[24] (XX 01 01.) | A*/AD | 1 | 1 | 1 | 1 |B*, C*/AST |A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány[25] | 2 | 2 | 2 | 2 |A(z) XX 01 04/05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány[26] |ÖSSZESEN | 3 | 3 | 3 | 3 |8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírásaA fellépések végrehajtásához kapcsolódó fő feladatok az alábbiak:-  tárgyalás útján megállapodni a nemzetközi pénzintézetek felhatalmazásáról;-  áttekinteni és jóváhagyni az ügyleteket;-  figyelemmel kísérni a program végrehajtását;-  elkészíteni az éves végrehajtási jelentést;-  vizsgálni a Progress mikrofinanszírozási eszközön belül, illetve az eszköz és más kiegészítő közösségi programok – különösen az Európai Szociális Alap – között kialakuló szinergiákat.8.2.3. A Személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó személyi állomány eredete(Több eredethely megjelölése esetén kérjük az álláshelyek számát minden eredethelyre vonatkozóan megadni).( A felváltandó vagy meghosszabbítandó program irányításához jelenleg hozzárendelt álláshelyek( Az n. évre vonatkozó éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek( A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárásának a keretében igénylendő álláshelyekX Az érintett szolgálat állományán belül átcsoportosítandó álláshely (belső átcsoportosítás)( A 2010. évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben nem előirányozott álláshelyekA humán és igazgatási erőforrásra irányuló igényt az a keretösszeg fedezi, amely az éves forráselosztási eljárás keretén belül a költségvetési korlátok figyelembevételével a lebonyolítást végző főigazgatóságnak odaítélhető.8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05. – Igazgatási kiadások)millió EUR (három tizedesjegyig)Költségvetési tétel 04 01 04 11 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | ÖSSZESEN |Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás |– belső |– külső |Technikai és igazgatási segítségnyújtás összesen | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 1,000 |8.2.5. A referenciaösszegbe bele nem tartozó személyi és kapcsolódó költségekmillió EUR (három tizedesjegyig)A személyi állomány típusa | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Összesen |Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01.) | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,488 |A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (nevezze meg a költségvetési tételt) | 0,128 | 0,128 | 0,128 | 0,128 | 0,512 |A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségek összesen | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 1,000 |Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottakAdott esetben hivatkozni kell a 8.2.1. pontra.1*122 000 = 122 000 éventeSzámítás – A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állományAdott esetben hivatkozni kell a 8.2.1. pontra.2*64 000 = 128 000 évente8.2.6. A referenciaösszegbe bele nem tartozó egyéb igazgatási kiadások millió EUR (három tizedesjegyig) |2010 | 2011 | 2012 | 2013 | ÖSSZESEN |XX 01 02 11 01. – Kiküldetések |XX 01 02 11 02. – Ülések és konferenciák |XX 01 02 11 03. – Bizottságok[28] |XX 01 02 11 04. – Tanulmányok és konzultációk |XX 01 02 11 05. – Információs rendszerek |2. Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11.) |3. Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) |A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségeken kívüli igazgatási kiadások összesen |Számítás – A referenciaösszegbe bele nem tartozó egyéb igazgatási kiadások[1] „Gondolkozz előbb kicsiben! – Európai kisvállalkozói intézkedéscsomag: Small Business Act” című bizottsági közlemény, COM(2008) 394 végleges, 2008.6.25.[2] COM(2009) 114, 2009.3.4.[3] Lásd: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=103&langId=hu&eventsId=173&furtherEvents=yes[4] COM(2009) 257, 2009.6.3.[5] COM(2009) 257, 2009.6.3.[6] P6_TA-PROV (2009) 0166[7] (2006/C 139/01)[8] 2004-es árakon 100 millió EUR.[9] Az Európai Parlament és a Tanács 2006. október 24-i 1672/2006/EK határozata a Progress közösségi foglalkoztatási és társadalmi szolidaritási program létrehozásáról (HL L 315., 2006.11.15., 1. o.).[10] COM(2007) 708.[11] COM(2009) 257, 2009.6.3.[12] HL L 124., 2003.5.20., 36. o.[13] HL L 312., 1995.12.23., 1. o.[14] HL L 292., 1996.11.15., 2. o.[15] HL L 136., 1999.5.31., 1. o .[16] Olyan kiadások, amelyek nem tartoznak az érintett xx. cím xx 01. alcíme alá.[17] A(z) xx. cím xx 01 04. jogcímcsoportja alá tartozó kiadások.[18] A(z) xx 01. alcím alá tartozó, a(z) xx 01 04. és a(z) xx 01 05. jogcímcsoportokon kívüli kiadások.[19] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.[20] Szükség esetén, azaz ha a fellépés időtartama hat évnél hosszabb, a táblázat további oszlopokkal bővíthető.[21] Különösen azok, akiket „nem tekintenek bankképesnek”, azaz nem tudnak belépni az általános hitelrendszerekbe, a fiatalok, vagy akik pénzügyi bizonytalanságban élnek (egyedülálló anyák, rokkantak, migránsok, elbocsátott munkavállalók).[22] Több módszer feltüntetése esetén kérjük, adja meg e pont „Megjegyzések” rovatában a további részleteket.[23] Az 5.3. szakaszban leírtak szerint.[24] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.[25] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.[26] Amelynek költségét tartalmazza a referenciaösszeg.[27] Hivatkozni kell az érintett végrehajtó ügynökség(ek)re vonatkozó pénzügyi kimutatásra.[28] Nevezze meg a bizottság típusát és azt a csoportot, amelyhez a bizottság tartozik.


				|

		52012PC0416

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei árverés útján történő értékesítésének időbeli ütemezésére vonatkozó rendelkezések pontosítása érdekében történő módosításáról /* COM/2012/0416 final - 2012/0202 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           BEVEZETÉS
A 2003/87/EK irányelvvel létrehozott
kibocsátás-kereskedelmi rendszer (EU ETS) nyomán kialakult a világ első
jelentős szén-dioxid-piaca és Unió-szerte érvényes szén-dioxid-ár került
megállapításra. A piac jól működő infrastruktúrára támaszkodik, és
likviditása általában véve megfelelő. Az infrastruktúra egy része a
kibocsátási egységek árverés útján történő értékesítésének módozataihoz
kapcsolódik: e tekintetben az irányelv a Bizottságot végrehajtási hatáskörrel
ruházza fel, amely hatáskör az árverések „időbeli ütemezéséről,
lebonyolításáról és egyéb vonatkozásairól” szóló rendelet elfogadásában
nyilvánul meg. A Bizottság már élt e hatáskörrel, és a szóban forgó rendelet
több alkalommal is módosításra került.
Jelenleg is vita tárgya azonban, hogy a
kereslet és a kínálat közötti egyenlőtlenségek kiküszöbölése érdekében a
jövőben szükség lehet-e további intézkedésekre, és ha igen, milyenekre, és
ennek kapcsán egyes érdekeltek megkérdőjelezték azt az értelmezést, amelyet
a Bizottság saját hatásköre mértékével kapcsolatban eddig követett. Az irányelv
e tekintetben tehát – a Bizottság hatáskörét érintő kétségek eloszlatása
és az e hatáskör alapján a jövőben elfogadandó bizottsági intézkedések
kapcsán a jogbiztonság garantálása érdekében – sürgős pontosításra szorul.
2.           SZABÁLYOZÁSI HÁTTÉR
A második (2008-tól 2012-ig tartó)
időszakról a (2013-tól 2020-ig tartó) harmadikra való áttérés, valamint az
eddig elfogadott végrehajtási rendelkezések nyomán rövid távon várhatóan
jelentős mértékben növekedni fog a kibocsátási egységek és nemzetközi
kreditek kínálata. Mindez párosul a makrogazdasági fejlemények önmagában
jelentős, előre nem látott hatásával, amelynek következtében a
kibocsátások komoly mértékben csökkentek, és 2012 és 2013 folyamán várhatóan
nem is fognak növekedni. A nettó kínálat növekedésének és a kereslet
csökkenésének együttes hatása egyre inkább befolyásolja az európai
szén-dioxid-piac megfelelő működését a harmadik időszakra való
áttérés során.
A Bizottság ezért – az említett kivételes
körülményekre tekintettel – jelenleg vizsgálja a kibocsátási egységek árverés
útján történő értékesítésének ütemezését érintő esetleges további
módosítás szükségességét, és fel fogja kérni az éghajlatváltozással foglalkozó
bizottság szakértőit arra, hogy vizsgálják meg az 1031/2010/EU bizottsági
határozat módosítására irányuló javaslatot, és jelezzék, mely intézkedéseket
tartanák indokoltnak még ez év vége előtt megvalósítani. A Bizottság más
érdekelteket is felhív arra, hogy fejtsék ki véleményüket a javaslatról, és a
témával kapcsolatban a továbbiakban is aktív párbeszédet folytat velük. További
információkkal szolgál az Információk az EU kibocsátás-kereskedelmi
rendszerének működéséről, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási
egységeinek árverés útján értékesített, illetve ingyenesen kiosztott
mennyiségéről, valamint a 2020-ig tartó időszakban a fel nem használt
egységek hatásáról című bizottsági szolgálati munkadokumentum.
Mindeközben – az éghajlatváltozással foglalkozó bizottsággal folytatott konzultáció
eredményétől függetlenül – e javaslat elfogadása révén fel kell gyorsítani
a Bizottság hatáskörének pontosítását célzó jogalkotási folyamatot.
A Bizottság végül megerősíti az
energiahatékonysági irányelvről létrejött megállapodás kapcsán is
kifejtett azon elkötelezettségét, hogy sürgősen megvizsgálja a
kibocsátáskereskedelmi rendszernek a harmadik kereskedési időszakra való megszilárdítását,
illetve hatékonyabbá tételét célzó strukturális intézkedési lehetőségeket,
és ezekről javaslatot nyújt be.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
A jogbiztonság érdekében célszerű
pontosítani, hogy a Bizottságnak lehetősége van arra, hogy a piac
megfelelő működésének biztosítása céljából az árverések 1031/2010/EU
bizottsági rendeletben szereplő ütemezését kiigazítsa. A javasolt
módosítás arra irányul, hogy az EU ETS irányelv vonatkozó rendelkezésének
szövegében ez kifejezetten pontosításra kerüljön.
2012/0202 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
HATÁROZATA
a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást
okozó gázok kibocsátási egységei árverés útján történő értékesítésének
időbeli ütemezésére vonatkozó rendelkezések pontosítása érdekében
történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke
(1) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[1],

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[2],
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)       Az üvegházhatást okozó gázok
kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról
és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló,
2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[3] 10. cikkének (4) bekezdése nem
rögzíti azt, hogy az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységeinek
árverésre bocsátandó mennyiségét egy adott kereskedési időszak során
hogyan kell elosztani.
(2)       A jogbiztonság és a piac
kiszámíthatósága érdekében célszerű pontosítani, hogy a Bizottságnak
lehetősége van arra, hogy a piac megfelelő működésének
biztosítása érdekében – kivételes körülmények fennállása esetén – a 2003/87/EK
irányelv 10. cikke (4) bekezdésének megfelelően módosítsa az árverések
ütemezését.
(3)       Ezért a 2003/87/EK irányelvet
ennek megfelelően módosítani kell,
ELFOGADTÁK EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2003/87/EK irányelv 10. cikke (4)
bekezdésének első albekezdése a következő mondattal egészül ki:
„A Bizottság a piac megfelelő
működésének biztosítása érdekében adott esetben módosítja az egyes
időszakokon belül az árverések ütemezését.”
2. cikk
Ennek a határozatnak a tagállamok a
címzettjei.
Kelt Brüsszelben, 2012. július 25-én.
Az Európai Parlament
részéről                     a Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
[1]               HL C […]., […], […]. o.
[2]               HL C […]., […], […]. o.
[3]               HL L 275., 2003.10.25., 32. o.