				|

		52013PC0525

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az európai statisztikai programról (2013–2017) szóló 99/2013/EU rendelet módosításáról /* COM/2013/0525 final - 2013/0249 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
Az uniós szakpolitikák végrehajtása az EU,
valamint annak nemzeti és regionális szintű részegységei gazdasági,
társadalmi és környezeti helyzetére vonatkozó, összehasonlítható és megbízható
statisztikai információkat igényel. Az európai statisztikák nélkülözhetetlenek
továbbá annak biztosításához, hogy a közvélemény megértse Európát, valamint
hogy a polgárok részt vehessenek a demokratikus folyamatokban és megvitathassák
az EU jelenét és jövőjét.
Ezeket a szempontokat szem előtt tartva
2013. január 15-én elfogadták az európai statisztikai programról (2013–2017)
szóló 99/2013/EU rendeletet, amely az európai statisztikák fejlesztésének,
készítésének és közzétételének általános keretét határozza meg a 2013–2017
közötti időszakra vonatkozóan.
Az e rendeletre tett bizottsági javaslat a
program ötéves időtartamára 299,2 millió EUR pénzügyi keretösszeget
foglalt magában, melyet a rendes jogalkotási eljárás során sem a Tanács, sem az
Európai Parlament nem kérdőjelezett meg. Ugyanakkor az Európai Parlament
2012. június 13-i, többéves pénzügyi keretről szóló állásfoglalásában
hangsúlyozta, hogy a többéves programokhoz kapcsolódó jogalkotási javaslatokról
folytatott tárgyalásokat akkor zárják le, ha azok pénzügyi keretösszegeiről
megállapodás születik.
Ez indokolja, hogy a 99/2013/EU rendelet a
2007–2013-as programozási időszakból kizárólag a 2013. évi pénzügyi
keretösszeget határozza meg, és egyúttal felkéri a Bizottságot arra, hogy a
2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret
elfogadásától számított három hónapon belül nyújtson be az Európai Parlamentnek
és a Tanácsnak egy, a 2014-től 2017-ig terjedő időszakra
vonatkozó pénzügyi keretet bevezető jogalkotási javaslatot.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL
FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS HATÁSVIZSGÁLATOK
A 2014–2017-es időszakra vonatkozó
költségvetést is magában foglaló, az európai statisztikai programról
(2013–2017) szóló rendeletjavaslathoz – COM(2011) 928 végleges, 2011. december
21. – az érdekelt felekkel konzultációt folytattak, valamint hatásvizsgálatot
készítettek.
Ezért további konzultációkra, illetve
vizsgálatokra nincs szükség.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
A javaslat tartalmazza a 2013–2017-es
időszakra vonatkozó európai statisztikai program azon négy évre szóló
keretösszegét, amely egybeesik a 2014–2020-as programozási időszakkal
(többéves pénzügyi keret). E célból javasolt a finanszírozásról szóló 7. cikk
módosítása.
Az európai statisztikai programról (2013–2017)
szóló rendelet egyéb rendelkezései nem változnak, különös tekintettel a
célkitűzésekre és az öt vonatkozó év statisztikai eredményeit meghatározó
mellékletre.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI VONZAT
Mivel a rendelet tartalmazza az ötéves
időszak egyedi célkitűzéseit és statisztikai eredményeit, a
2014–2017-es időszakra javasolt, a 2014–2020-as programozási
időszakhoz tartozó költségvetés összege 234,8 millió EUR.
5.           OPCIONÁLIS ELEMEK
Európai Gazdasági Térség
A javasolt rendelet érinti az Európai
Gazdasági Térséget, ezért arra is ki kell terjeszteni.
2013/0249 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
az európai statisztikai programról
(2013–2017) szóló 99/2013/EU rendelet módosításáról
(EGT- és Svájc-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 338. cikke (1)
bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti
parlamenteknek való továbbítását követően,
a rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)       Az európai statisztikai
programról (2013–2017) szóló 99/2013/EU rendeletet[1] az európai statisztikák
készítésének, fejlesztésének és közzétételének keretét, célkitűzéseit és
eredményeit határozza meg a 2013–2017 közötti időszakra vonatkozóan.
(2)       A 99/2013/EU rendelet a
2007–2013-as programozási időszakból kizárólag a 2013. évi pénzügyi
keretösszeget határozza meg, és egyúttal felkéri a Bizottságot arra, hogy a
2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret
elfogadásától számított három hónapon belül nyújtson be az Európai Parlamentnek
és a Tanácsnak egy, a 2014-től 2017-ig terjedő időszakra
vonatkozó pénzügyi keretet bevezető jogalkotási javaslatot.
(3)       A 2014–2020-as programozási
időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret megállapításáról szóló …/…/EU
tanácsi rendeletet […-án/én] fogadták el.
(4)       A 99/2013/EU rendeletet ezért
ennek megfelelően módosítani kell,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 99/2013/EU rendelet a következőképpen
módosul:
A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„7. cikk
Finanszírozás
(1) A program
végrehajtásához 2013-ban rendelkezésre álló 57,3 millió EUR uniós pénzügyi
keretösszeg a 2007 és 2013 közötti programozási időszakhoz tartozik. A
program végrehajtásához a 2014–2017-es időszakra rendelkezésre álló 234,8
millió EUR uniós pénzügyi keretösszeg a 2014 és 2020 közötti programozási
időszakhoz tartozik.
(2) A Bizottság
az uniós pénzügyi támogatást a költségvetési rendelettel összhangban hajtja
végre.
(3) Az éves
előirányzatokról a Bizottság határoz, tiszteletben tartva a költségvetési
hatóság előjogait.”
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazható valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
PÉNZÜGYI KIMUTATÁS
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
FŐBB ADATAI
              1.1.    A javaslat/kezdeményezés címe
              1.2.    A
tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)
              1.3.    A
javaslat/kezdeményezés típusa
              1.4.    Célkitűzés(ek)

              1.5.    A
javaslat/kezdeményezés indoklása
              1.6.    Az
intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama
              1.7.    Tervezett
irányítási módszer(ek)
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
              2.1.    A
nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
              2.2.    Irányítási
és kontrollrendszer
              2.3.    A
csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
              3.1.    A
többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely
kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások?
              3.2.    A
kiadásokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.1. A kiadásokra
gyakorolt becsült hatás összegzése
              3.2.2. Az operatív
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.3. Az igazgatási
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.4. A jelenlegi többéves
pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség
              3.2.5. Harmadik felek
részvétele a finanszírozásban
              3.3.    A bevételre gyakorolt becsült
pénzügyi hatás
PÉNZÜGYI
KIMUTATÁS
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
FŐBB ADATAI
1.1         A javaslat/kezdeményezés
címe
Az
európai statisztikai programról (2013–2017) szóló rendelet módosításáról szóló
európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat
1.2         A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú
költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[2]
Statisztika
(3403 – Statisztikai információk előállítása, 3480 – Igazgatási támogatás
az Eurostat számára, 3481 – Az Eurostat szakpolitikai stratégiája és koordinálása)
1.3         A javaslat/kezdeményezés
típusa
¨ A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul
¨ A
javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést
követő új intézkedésre irányul[3]

X A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés
meghosszabbítására irányul
¨ A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított
intézkedésre irányul
1.4         Célkitűzés(ek)
1.4.1      A javaslat/kezdeményezés
által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzések
A
javaslat összhangban van az Európai Unió prioritásaival, mivel az e program
keretében fejlesztett, készített és közzétett statisztikák hozzájárulnak az
Unió kiemelt fontosságú szakpolitikáinak – köztük az intelligens, fenntartható
és inkluzív növekedésre vonatkozó Európa 2020 stratégia, valamint a
Bizottságnak a 2010 és 2014 közötti időszakra kijelölt stratégiai
prioritásai (azaz a gazdaságirányítás megerősítése és integrálása, az
éghajlatváltozás, növekedés és társadalmi kohézió, a polgárok Európája,
valamint a globalizáció) által érintett egyéb szakpolitikák – végrehajtásához.
1.4.2      Konkrét célkitűzés(ek)
és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett tevékenység(ek)
1. sz. konkrét célkitűzés: Statisztikai
információk időben történő biztosítása az európai uniós szakpolitikák
kidolgozásának, nyomon követésének és értékelésének támogatása érdekében,
megfelelően tükrözve a prioritásokat, megteremtve egyúttal a gazdasági,
társadalmi és környezeti területek egyensúlyát, és kielégítve az európai
statisztikák széles felhasználói köre, így az egyéb döntéshozók, kutatók,
vállalkozások és általában az európai polgárok igényeit, költséghatékony módon
és az erőfeszítések szükségtelen megsokszorozása nélkül.
A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés
keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)
3403
– Statisztikai információk előállítása
2. sz. konkrét célkitűzés: Az európai
statisztikák előállítását segítő új, a hatékonyság növelésére és a
minőség javítására irányuló módszerek megvalósítása.
A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés
keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)
3403
– Statisztikai információk előállítása, 3480 – Igazgatási támogatás az
Eurostat számára, 3481 – Az Eurostat szakpolitikai stratégiája és koordinálása
3. sz. konkrét célkitűzés: Az ESR-en
belüli és azon túlmenő partnerség megerősítése annak érdekében, hogy
az ESR termelékenységét és a hivatalos statisztikák terén világszinten
betöltött vezető szerepét tovább lehessen javítani.
A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés
keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)
3481
– Az Eurostat szakpolitikai stratégiája és koordinálása
4. sz. konkrét célkitűzés: Annak
biztosítása, hogy az ilyen statisztikákat a program teljes időtartama
alatt egységes módon állítják elő, feltéve, hogy ez összhangban áll az ESR
prioritásmeghatározási mechanizmusaival.
A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés
keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)
3403
– Statisztikai információk előállítása
1.4.3      Várható eredmény(ek) és
hatás(ok)
Tüntesse fel, milyen
hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a
kedvezményezettekre/célcsoportokra.
Az Európai Parlamentre és a Tanácsra gyakorolt hatások: a hatások pozitívak, mivel az ESP összhangban van a Szerződésekkel,
a pénzügyi tervekkel és az Európai Unió szakpolitikai prioritásaival; tükrözi
az uniós szakpolitikákat megalapozó statisztikai információk iránti igényeket;
és részét képezi egy, a prioritások meghatározásának javítására, valamint a
vállalkozások és a polgárok válaszadói terheinek csökkentésére irányuló
mechanizmus. A tagállamok részt vesznek az ESP előkészületeiben. Az ESP
végrehajtása során tiszteletben tartják a szubszidiaritás elvét.
A biztosi testületre és a bizottsági szolgálatokra gyakorolt hatások: a hatások pozitívak, mivel az ESP összhangban áll a
Szerződésekkel és a pénzügyi tervekkel; tükrözi az uniós szakpolitikákat
megalapozó statisztikai információk iránti igényeket, továbbá annak részeként
megbízható minőségirányítási rendszer valósul meg. Az ESP hatékony
értékelés, valamint a tevékenységalapú költségvetés-tervezésnek megfelelő
erőforrás-elosztási keret hatálya alá fog tartozni.
A nemzeti statisztikai intézetekre (köztük a
nemzeti statisztikai intézetek főigazgatóira, az ESR-bizottságra, a
partnerségi csoportra, az igazgatói csoportokra), valamint más, nemzeti
statisztikakészítőkre gyakorolt hatások: a hatások pozitívak, mivel az ESP
részét képezi egy, a prioritások meghatározásának javítására, valamint a
vállalkozások és a polgárok válaszadói terheinek csökkentésére irányuló
mechanizmus. Az ESP a vonatkozó bizottsági közlemény végrehajtására irányuló
közös ESR-stratégiát tükrözi. A tagállamok részt vesznek az ESP
előkészületeiben. Az ESP végrehajtása során tiszteletben tartják a szubszidiaritás
elvét.
Az európai statisztikai tanácsadó bizottságra, az Európai Központi
Bankra, a monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó
bizottságra, valamint más, nem intézményi felhasználókra gyakorolt hatások: a hatások pozitívak, mivel az ESP-ben tükröződnek az uniós
szakpolitikákat megalapozó statisztikai információk iránti igények, a
felhasználók számára pedig biztosított, hogy a statisztikák az adott célra
alkalmasak (időszerűek és a felhasználók szakpolitikai igényeinek és
elvárásainak megfelelőek) legyenek.
Az Eurostatra gyakorolt hatások: a hatások
pozitívak, mivel az ESP összhangban áll az európai uniós statisztikák
készítésének módszeréről szóló közleménnyel; továbbá annak részeként
megbízható minőségirányítási rendszer valósul meg; a koherens, strukturált
éves programozás és erőforrás-elosztás stabil keretét biztosítja, valamint
pontos képet ad az Eurostat fejlődésének irányáról; továbbá hatékony
értékelés tárgya lesz.
1.4.4      Eredmény- és hatásmutatók
Tüntesse fel a
javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé
tevő mutatókat.
A
2013 és 2017 közötti időszakra vonatkozó ESP-ben felsorolt összes
célkitűzés tekintetében feltüntetik a fő intézkedéseket és mutatókat.
A 2013 és 2017 közötti ESP célkitűzéseit részletesebben az éves
munkaprogramokban tervezik meg, az eredményeket pedig a teljes programozási
időszak folyamán nyomon követik.
Az
Európára vonatkozó, magas színvonalú statisztikák vezető szolgáltatója
szerepének betöltésével kapcsolatos általános célkitűzést a
következők segítségével követik nyomon:
-
az Eurostat felhasználói elégedettségről készített felmérése, és különösen
az európai statisztikák általános minőségének „jó” vagy „nagyon jó”
értékelést adó felhasználók aránya.
1.5         A javaslat/kezdeményezés indoklása

1.5.1      Rövid vagy hosszú távon
kielégítendő szükséglet(ek)
A
többéves európai statisztikai program létrehozásának alapja az európai
statisztikákról szóló 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[4] 13. cikkének (1) bekezdése,
amely szerint az európai statisztikák fejlesztésének, készítésének és
közzétételének keretét, valamint a főbb területeket és az
előirányzott intézkedéseket az európai statisztikai programnak kell
biztosítania legfeljebb ötéves időszakra. A programnak meg kell határoznia
az Európai Unió tevékenységeinek ellátásához szükséges információkkal
kapcsolatos prioritásokat. A javaslat által megcélzott kedvezményezettek az
európai statisztikák készítői, azaz az Európai Parlament és a Tanács, a
Bizottság főigazgatóságai, az Európai Központi Bank, a nemzeti
statisztikai intézetek és az európai statisztikák egyéb, tagállami
készítői, az európai statisztikai tanácsadó bizottság (ESAC), a monetáris,
pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottság (CMBF), továbbá
más, nem intézményi felhasználók, valamint természetesen a lakosság.
1.5.2      Az uniós részvételből
adódó többletérték
A
politikai döntéshozóknak és a piaci szereplőknek döntéseik meghozatalához
és azok végrehajtásának nyomon követéséhez és értékeléséhez folyamatosan
statisztikákra van szükségük. A statisztikák a demokráciák és modern gazdaságok
rendezett és hatékony működésének alapvető fontosságú
infrastruktúráját biztosítják. Az Európai Uniónak küldetése teljesítéséhez
magas színvonalú statisztikai információs szolgáltatásra van szüksége. Az
európai statisztikáknak megbízhatónak, időszerűnek, valamint
politikai befolyástól mentesnek kell lenniük, és azokat alkalmas formában kell
a felhasználók rendelkezésére bocsátani. Ezenkívül előkészítésüknek nem
szabad túlzott terhet rónia az adatszolgáltatókra, gyűjtésüket pedig a
szubszidiaritás és az arányosság elvével összhangban kell végezni.
Az
Eurostat a nemzeti statisztikai hatóságokkal, valamint az egyes tagállamokban
az európai statisztikák fejlesztéséért, készítéséért és közzétételéért
felelős egyéb nemzeti hatóságokkal közösen létrehozta az összefoglaló
néven ESR-nek nevezett partnerséget. Ennek a partnerségnek az EGT-országok is
tagjai. A tagállamok nemzeti és uniós célokra gyűjtenek adatokat és
állítanak össze statisztikákat.
Az
ESR olyan hálózatként működik, amelyben az Eurostat feladata, hogy a
nemzeti statisztikai hatóságokkal szoros együttműködésben mutassa az utat
a statisztikák harmonizációja terén. Az ESR tevékenysége elsősorban uniós
szakpolitikai területekre összpontosít, és a harmonizációt az uniós
szakpolitikák kibővítése nyomán szinte az összes statisztikai területre
kiterjesztették.
Az
ESR a lehetséges szinergiák kihasználása, valamint az erőfeszítések
közötti átfedések elkerülése céljából, és ezáltal a jövőbeni kihívásoknak
megfelelni képes, korszerű előállítási rendszer lehetőségének
megteremtése érdekében segíti az ismeretek és a bevált gyakorlatok tagállamok
közötti megosztását, valamint az új technológiák, közös eszközök és együttműködési
hálózatok kidolgozását.
A
harmonizációra, ésszerűsítésre és szabályozásra irányuló
erőfeszítések kezdeményezésére az európai uniós szint a legalkalmasabb,
ahol az ilyen projektek optimális hatékonysággal hajthatók végre.
1.5.3      Hasonló korábbi
tapasztalatok tanulsága
A
2008 és 2012 közötti időszakra vonatkozó közösségi statisztikai program[5] egyik fő korlátját az
jelenti, hogy annak struktúráját ötéves időszakra rögzítették, a
célkitűzéseket pedig részletesen meghatározták. A jelenlegi program
elfogadása óta számos jelentős változás következett be. Megváltozott az
európai statisztikák készítésének alapvető jogi kerete. Elfogadták az európai
uniós statisztikák előállításának módszeréről szóló közleményt, azt
követően pedig a közös ESR-stratégiát; hatályba lépett a Lisszaboni
Szerződés; új Európai Bizottság lépett hivatalba (2010 januárjától 2014
decemberéig tartó hivatali idővel); több új szakpolitikai kezdeményezést
indítottak útnak (például az Európa 2020 stratégiát), és megerősítették az
ESR irányítási struktúráját. A jelenlegi programban ezen új fejlemények egyike
sem jelenik meg; az részben elavulttá vált, és ellentmondás tapasztalható a
tervezett és a ténylegesen megvalósított tevékenységek között. Mindez csökkenti
a program végrehajtásáról szóló jelentés relevanciáját, mivel a programban
számos lényeges tevékenység nem jelenik meg, ugyanakkor olyanokkal kapcsolatban
is jelentést kell tenni, amelyeket az említ ugyan, azonban azok végrehajtása
már nincs folyamatban.
Az
európai statisztikai program előkészítésének folyamata tekintetében a
partnerségi csoport[6]
3. munkacsoportja a 2013–2017-ig tartó többéves programozási ciklust javasolta.
Azt is javasolták, hogy az ESR-partnerek (az ESR-bizottság, a nemzeti
statisztikai intézetek főigazgatói, az igazgatói csoportok és az európai
statisztikai tanácsadó bizottság) jelentősebb szerepet játsszanak a
program előkészítésének folyamatában.
Megemlítendő,
hogy a Bizottság az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, a Közösség
2003-tól 2007-ig terjedő időszakra vonatkozó statisztikai
programjának utólagos értékeléséről szóló jelentése[7] a jövőbeni többéves
programokra vonatkozó ajánlásokat tartalmazott, nevezetesen a
következőket:
A közösségi statisztikai program és az éves munkaprogramok közötti
kapcsolat javítása. A közösségi statisztikai programot
olyan keretprogramként alakították ki, amely ötéves stratégiai elképzelést
fogalmaz meg, és amely a teljes időszak során az éves munkaprogramokkal
együtt biztosítja a közösségi stratégiai program rugalmasságát és
helytállóságát. A közösségi statisztikai program referenciaként történő
felhasználásával az éves munkaprogramoknak határozottan említést kell tenniük a
vonatkozó közösségi statisztikai programról, és azon kell alapulniuk.
A közösségi statisztikai program nyomon követésének javítása. A közösségi statisztikai program átfogó nyomon követését olyan
kulcsfontosságú mutatók meghatározásával kell végrehajtani, amelyek a
programidőszakban elegendő információt szolgáltatnak az operatív és a
stratégiai célkitűzések megvalósításáról.
A
Bizottság az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, a 2008–2012. évi
közösségi statisztikai program félidős értékeléséről szóló jelentése
olyan szempontokat emelt ki, amelyeket a jövőben figyelembe kell venni,
ezek a következők:
– A
statisztikai információkra vonatkozó új igények meghatározása. Több és
kombinált adatforrásokat felhasználó, valamint a módszertant, fogalmakat és
fogalommeghatározásokat összehangoló, integráltabb megközelítésre van szükség.
– Az
ESR-en belüli partnerségek megerősítése. Kiemelték, hogy szükség van
több, különböző integrációs együttműködési modell tagállamokkal
történő kialakítására.
– A
tevékenységek prioritásainak újbóli meghatározására vonatkozó fogalmi
megközelítés, valamint a közösségi statisztikai program végrehajtásához
szükséges források elérhetőségének értékelését a válaszadói terhek és a
készítési költségek csökkentése érdekében szükségesnek ítélték.
Érdemes
megemlíteni, hogy a jelenlegi, 2008–2012 közötti időszakra szóló közösségi
statisztikai programra kitért az Eurostat belső ellenőrzésének az
értékelési funkcióra vonatkozó ellenőrzési jelentése[8], amely rámutatott a jelenlegi program előzetes értékelésének
hiányára, valamint a jövőbeni programok esetén ilyen értékelés a
költségvetési rendeletnek[9] (27. cikk) és a végrehajtására vonatkozó szabályoknak[10] (21. cikk) megfelelő elvégzését ajánlotta.
A
túlzottan részletes programmal járó korlátoknak az új vagy változó politikai
prioritásokhoz és fejleményekhez való alkalmazkodás érdekében történő
elkerülése céljából a 2013 és 2017 közötti ESP-t olyan általános tervezési
eszközként alakították ki, amely a megvalósítandó célkitűzéseket és
intézkedéseket általános módon írja le, és ezáltal átfogó keretet biztosít a
részletes célkitűzéseket és intézkedéseket megfogalmazó éves statisztikai
munkaprogramok kidolgozásához.
Mind
az ESR-en belül bekövetkezett változások, mind az európai uniós statisztikák
előállításának módszeréről szóló közlemény végrehajtása a
jövőbeni kihívásoknak való megfelelésre, valamint a kereslet és a források
közötti egyensúly megteremtésére irányuló kiemelt figyelmet kíván meg a 2013 és
2017 közötti európai statisztikai programtól. Az erős ESR-partnerség
elengedhetetlen, ezért az érdekeltekkel való szélesebb körű konzultációt
beépítették a program előkészítésére irányuló ütemtervbe.
A
korábbi tapasztalatokra építkezve a tervezési és jelentéstételi folyamatok
közötti összhang érdekében olyan mechanizmusok bevezetése van folyamatban,
amelyek jobban összekapcsolják a program célkitűzéseit az éves
munkaprogramokkal, valamint javítják a program végrehajtásának nyomon követését
és értékelését.
A
2008 és 2012 közötti közösségi statisztikai program félidős értékelésében
tett ajánlásokat figyelembe vették a 2013 és 2017 közötti ESP
célkitűzéseinek és mutatóinak kidolgozása során. Így különösen
előirányozták a statisztikai követelmények prioritásainak a válaszadói
terhek és a statisztikakészítői költségek csökkentése érdekében
történő újbóli meghatározása tekintetében az ESR-bizottságnak 2010.
november 18-án bemutatott prioritásmeghatározási mechanizmus megvalósítását[11].
Végül
a költségvetési rendeletnek[12]
(27. cikk) és a végrehajtására vonatkozó szabályoknak[13] (21. cikk) megfelelően
elkészítették az előzetes értékelést.
1.5.4      Egyéb pénzügyi eszközökkel
való összeegyeztethetőség és lehetséges szinergia
A
jelenlegi, 2008-tól 2012-ig tartó közösségi statisztikai program mellett a 2009
és 2013 közötti időszakban egy másik többéves program, az európai
vállalkozási és kereskedelmi statisztikák modernizálása programjának (MEETS)
végrehajtása is folyamatban van. A programok irányítási hatékonysága
növelésének érdekében az Eurostat a jövőben kettő helyett egy
többéves program végrehajtása mellett döntött. Ennek megfelelően a
vállalkozási és kereskedelmi statisztikák területével kapcsolatos, 2013 utáni
célkitűzések, valamint a társadalmi statisztikák korszerűsítésére
vonatkozó intézkedések a 2013 és 2017 közötti ESP részét képezik.
Ezen
túlmenően az Eurostat a 2012. szeptember 17-i 2012/504/EK bizottsági
határozattal összhangban koordinációs szerepet lát el az európai statisztikák
készítése terén. A Bizottság főigazgatóságai és egyéb szolgálatai a
statisztikával kapcsolatos programjaik kidolgozásába már azok korai szakaszában
bevonják az Eurostatot.
1.6         Az intézkedés és a
pénzügyi hatás időtartama
þ A javaslat/kezdeményezés
határozott időtartamra vonatkozik
–
þ A javaslat/kezdeményezés
időtartama: 2014január 1től 2017december 31ig.
–
þ 2014-től 2017-ig a
kötelezettségvállalási előirányzatokra, 2014-től 2021-ig a kifizetési
előirányzatokra gyakorolt pénzügyi hatás.
¨ A javaslat/kezdeményezés határozatlan
időtartamra vonatkozik
–
Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/-től
ÉÉÉÉ-ig,
–
azt követően: rendes ütem.
1.7         Tervezett irányítási
módszer(ek)[14]
þ Centralizált irányítás közvetlenül a Bizottság által
¨ Centralizált irányítás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:
–
¨  végrehajtó ügynökségek
–
¨  a Közösségek által létrehozott szervek[15]
–
¨  tagállami közigazgatási/közfeladatot ellátó szervek
–
¨  az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön
intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke
szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott
személyek
¨ Megosztott irányítás
a tagállamokkal
¨ Decentralizált irányítás harmadik országokkal
¨ nemzetközi szervezetekkel – és különösen
az OECD-vel, az Egyesült Nemzetekkel és a Világbankkal – közös irányítás.
Egynél több irányítási
módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a
„Megjegyzések” rovatban.
2            IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
2.1         A nyomon követésre és a
jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
Ismertesse a nyomon
követés és jelentéstétel gyakoriságát és feltételeit.
A
2013 és 2017 közötti ESP előzetes értékelését az Eurostat stratégiai
tervezési osztálya a pénzügyi és a jogi osztály közreműködésével 2010
októbere és 2011 áprilisa között végezte el a költségvetési rendelet kiadási
programokra vonatkozó rendelkezései alapján. Az értékelést egyeztették a 2013
és 2017 közötti ESP előkészítésével foglalkozó, az Eurostat valamennyi
igazgatóságának osztályvezetői szintű képviselőiből álló
belső munkacsoporttal, és azt az Eurostat 2011. április 12-i igazgatói
ülésén fogadták el.
Az
előzetes értékelés főbb megállapításait beépítették a pénzügyi
kimutatásba. Az ESP kidolgozása során figyelembe vett, korábbi tapasztalatokból
levont tanulságokat a pénzügyi kimutatás „Hasonló korábbi tapasztalatok
tanulsága” című 1.5.3. része ismerteti. Az ESP célkitűzéseit maga a
javaslat tartalmazza.
A javaslat
2. cikke a 223/2009/EK rendeletnek megfelelően az ESP-nek a Bizottság
statisztikai munkaprogramjai útján történő, éves szintű tervezését
írja elő. Ezekről a programokról, valamint azok finanszírozásáról a
referencia-időszak során megvalósítandó kimeneteket és eredményeket
(célkitűzéseket és mutatókat) részletesen megfogalmazó bizottsági
határozatok rendelkeznek. A nyomon követést a források felhasználásáról és a
célkitűzések elérése terén tett előrehaladásról szóló, rendszeres
jelentések útján biztosítják.
A
jelentéstétel tekintetében az európai statisztikákról szóló rendelettel
összhangban időközi eredményjelentés készítését, és annak az
ESR-bizottsággal folytatott konzultációt követően, de legkésőbb 2015
júniusában az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak történő benyújtását
tervezik.
A
program hatálya alá tartozó időszak végén az ESP-t utólagos értékelésnek
vetik alá. Az értékelési jelentésről egyeztetnek az ESR-bizottsággal, és
azt 2018 végéig nyújtják be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
2.2         Irányítási és
kontrollrendszer
2.2.1      Felismert kockázat(ok)
A
javasolt program irányítási módszere a Bizottság általi centralizált, közvetlen
irányítás, valamint korlátozott mértékben nemzetközi szervezetekkel
történő közös irányítás. Pénzügyi szempontból a programot különösen
statisztikai vagy informatikai szolgáltatásokra szakosodott vállalatokkal
kötött szerződések révén, valamint elsősorban a nemzeti statisztikai
hatóságok számára nyújtott támogatások útján hajtják végre. Az európai statisztikákról
szóló 223/2009/EK rendelet lehetővé teszi a támogatások e hatóságoknak
történő közvetlen odaítélését.
A
program végrehajtása tekintetében feltárt főbb kockázatok elsősorban
a támogatási eljárások irányításával függnek össze. A 2008 és 2012
közötti közösségi statisztikai program végrehajtása során szerzett
tapasztalatok azt mutatják, hogy bizonyos kedvezményezetteknek nehézségeket
okozott a felmerült költségek támogathatóságának megállapításához szükséges
dokumentumok benyújtása.
2.2.2      Tervezett ellenőrzési mód(ok)

A
belső ellenőrzési rendszer főbb elemei a következők: Minden
egyes pénzügyi ügylet operatív és pénzügyi vonatkozásainak
(jogszerűség, szabályszerűség, valamint hatékony és eredményes
pénzgazdálkodás) a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó szabályok
49. cikkének (3) bekezdése szerinti előzetes ellenőrzése. Az
előzetes ellenőrzések a tervezéstől és programozástól a
kötelezettségvállalásokig és kifizetésekig a teljes kiadási ciklusra
kiterjednek. Ezért a pénzügyi folyamatok minden egyes szereplőjének minden
pénzügyi ügylet tekintetében egyedi ellenőrzési listák alapján végzett
ellenőrzéseket kell alkalmaznia.
A
pénzügyi folyamatokon kívül megfelelő felügyelet, pénzügyi és
teljesítményalapú jelentéstétel, ellenőrzés és értékelés is hozzájárul a
program költségvetésének a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveivel
összhangban történő végrehajtásához, valamint a jogszerűség és a
szabályszerűség követelményének való megfelelés biztosításához.
Biztosítják, hogy fent említett biztosítékok kiegészítsék egymást annak
érdekében, hogy elkerüljék az erőfeszítések közötti átfedéseket és
lehetővé tegyék az ellenőrzések költséghatékony megvalósítását.
A
program keretében jóváhagyott valamennyi pénzügyi ügylet tekintetében végzett,
átfogó és kötelező ellenőrzések alapján a következő
kiegészítő ellenőrzési intézkedéseket alkalmazzák a támogatási
eljárások irányítására. A fent ismertetett előzetes ellenőrzések
mellett éves kockázatelemzésen alapuló, megerősített előzetes és
utólagos ellenőrzéseket végeznek. Mintavételen alapuló, megerősített
előzetes ellenőrzéseket, azaz a további alátámasztó
dokumentumokra vonatkozó, a társfinanszírozott támogatási intézkedések végleges
kifizetéseit megelőző, részletes ellenőrzéseket végeznek.
Ezenkívül a 2005 óta szerzett tapasztalatok alapján utólagos
ellenőrzéseket hajtanak végre annak vizsgálata érdekében, hogy a
költségvetésből finanszírozott műveleteket megfelelően hajtják-e
végre, és különösen betartják-e az előzetes ellenőrzés tekintetében
meghatározott kritériumokat. Különös hangsúlyt fektetnek az adminisztráció
bonyolultságának és ezzel együtt a támogatások irányításával összefüggő
hibák valószínűségének csökkentésére. Ezt különösen a nagyobb projektekre
való összpontosítás (és a kis összegű támogatások korlátozása), az egyes
könyvvizsgálati tanúsítványokra vonatkozó követelmények, és végül, de nem
utolsósorban a tényleges költségeken alapuló kifizetések helyetti alternatívák
– azaz átalány- és egységköltség-alapú támogatások – bevezetése révén érik el.
Az ellenőrzések költségei és haszna: A
megítélések szerint a program ellenőrzési stratégiája a megfelelés
elmulasztásának kockázatát 2 % alá csökkenti, ami összhangban van a 2010.
évi tevékenységi jelentés keretében végrehajtott értékeléssel. Mivel az új
program belső ellenőrzésre vonatkozó célkitűzése szerint
átlagosan 2 % az a fennmaradó hibaarány, amely a 2013 és 2017 közötti
teljes programozási időszak során nem haladható meg, a belső
ellenőrzési rendszert és annak költségeit e célkitűzés elérésére
megfelelőnek ítélik. Az Eurostat megítélése szerint a fent említett,
megerősített kiegészítő előzetes és utólagos ellenőrzések a
program költségvetésének körülbelül 1 %-át teszik ki, ami
hozzávetőlegesen megegyezik az előző programon belüli aránnyal.
Az ellenőrzések jellege és intenzitása tekintetében a pénzügyi ügyletek
100 %-a (és így a költségvetés 100 %-a) tartozik kötelező
előzetes ellenőrzések hatálya alá a költségvetési rendeletnek
megfelelően. A fent körvonalazottaknak megfelelően az éves
kockázatelemzést követően a háttér-dokumentáció részletes elemzésén
alapuló ellenőrzéseket végeznek. Ezek a költségvetés 4–6 %-át tehetik
ki.
2.3         A csalások és a
szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések
Tüntesse fel a
meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket.
A
szabályozási ellenőrzési mechanizmusok mindegyikének alkalmazása mellett
csalás elleni stratégiát is kidolgoznak a Bizottság 2011. június 24-én
elfogadott új, csalás elleni stratégiájának (CAFS) megfelelően többek
között annak biztosítása érdekében, hogy a belső csalás megelőzését
célzó ellenőrzések teljes mértékben összhangban legyenek a
CAFS-stratégiával, és a csalással kapcsolatos kockázatkezelési megközelítés a
csalás kockázatát magában hordozó területek, valamint a megfelelő
válaszlépések meghatározására irányuljon. Szükség szerint hálózatépítő
csoportokat és az európai statisztikai programmal kapcsolatos csalások
eseteinek elemzésére kijelölt megfelelő informatikai eszközöket hoznak
létre.
Az
Eurostat megfogalmazta az ESP végrehajtásához kapcsolódó, a 2013 és 2017
közötti időszakra vonatkozó ellenőrzési stratégiát. Az
egyszerűsítésnek, a költséghatékony nyomonkövetési eljárások
alkalmazásának, valamint a kockázatokon alapuló előzetes és utólagos
ellenőrzések végrehajtásának célja a csalás valószínűségének
csökkentése és annak megelőzéséhez való hozzájárulás. Az ellenőrzési
stratégia részét képezik a csalás megelőzésére irányuló, egyedi
figyelemfelkeltő intézkedések és kapcsolódó képzések is.
3            A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
3.1         A többéves pénzügyi keret
mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit
érintik a kiadások?
·      Jelenlegi költségvetési kiadási tételek
A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül
pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás
 Szám [Megnevezés…] || diff./nem diff. ([16])   || EFTA-országoktól[17]   || tagjelölt országoktól[18]   || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében
   || [XX.YY.YY.YY]   || diff./nem diff. || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM
·      Létrehozandó új költségvetési tételek
A többéves pénzügyi
keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás
 Szám [Megnevezés…] || diff./nem diff. || EFTA-országoktól || tagjelölt országoktól || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében
 1 || 29.0201 Európai statisztikai program (2013–2017) || Diff || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM
 1 || 29.0104 Statisztikai információs politika – Igazgatási kiadások || Nem diff. || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM
3.2         A kiadásokra gyakorolt
becsült hatás
3.2.1      A kiadásokra gyakorolt
becsült hatás összegzése
millió EUR (három tizedesjegyig)
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Szám || 1. fejezet – Intelligens és inkluzív növekedés (2014-től)
 FŐIGAZGATÓSÁG: ESTAT ||   ||   || 2014. év[19] || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év és azt követően || ÖSSZESEN
  Operatív előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||
 29.0201 || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) ||  53.391 || 54.922 || 56.443 || 57.960 ||   || 222.716
 Kifizetési előirányzatok || (2) || 32.360 || 33.613 || 46.450 || 52.843 || 92.839 || [20]258.105
 Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[21] ||   ||   ||   ||   ||   ||
 29.0104 ||   || (3) || 2.900 || 2.983 || 3.065 || 3.148 ||   || 12.096
 Az ESTAT Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 || 56.291 || 57.905 || 59.508 || 61.108 ||   || 234.812
 Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 || 35.260 || 36.596 || 49.515 || 55.991 || 92.839 || 270.201
  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || 53.391 || 54.922 || 56.443 || 57.960 ||   ||   ||   || 222.716
 Kifizetési előirányzatok || (5) || 32.360 || 33.613 || 46.450 || 52.843 || 92.839 ||   ||   || 258.105
  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || 2.900 || 2.983 || 3.065 || 3.148 ||   ||   ||   || 12.096
 A többéves pénzügyi keret 1. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || 56.291 || 57.905 || 59.508 || 61.108 ||   ||   ||   || 234.812
 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || 35.260 || 36.596 || 49.515 || 55.991 || 92.839 ||   ||   || 270.201
 A többéves pénzügyi keret fejezete || 5 || „Igazgatási kiadások”
millió EUR (három tizedesjegyig)
     ||   ||   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év és azt követően || ÖSSZESEN
 FŐIGAZGATÓSÁG: ESTAT ||
  Humánerőforrás || 92.335 || 91.479 || 90.615 || 89.829 ||   ||   ||   || 364.258
  Egyéb igazgatási kiadások || (1)            3.487 || (2)            3.487 || (3)            3.487 || (4)            3.487 ||   ||   ||   || 13.948
 Eurostat Főigazgatóság ÖSSZESEN || Előirányzatok || 95.822 || 94.966 || 94.102 || 93.316 ||   ||   ||   || 378.206
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 95.822 || 94.966 || 94.102 || 93.316 ||   ||   ||   || 378.206
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év és azt követően || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 152.113 || 152.871 || 153.610 || 154.424 ||   ||   ||   || 613.018
 Kifizetési előirányzatok || 131.082 || 131.562 || 143.617 || 149.307 || 92.839 ||   ||   || 648.407
3.2.2      Az operatív
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
–          A javaslat/kezdeményezés nem vonja
maga után operatív előirányzatok felhasználását.
–          X         A javaslat/kezdeményezés
az alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja maga után:
Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három
tizedesjegyig)
   ||   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || ÖSSZESEN
 TELJESÍTÉSEK
 || Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket || Típus[22] || Átlagos költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Összesített szám || Összköltség ||
 1. és 4. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[23] Az európai uniós szakpolitikák kidolgozását, nyomon követését és értékelését támogató, jó minőségű statisztikai információk szolgáltatása ||
 || Teljesítés || Statisztikai projektek || 0.304 ||   ||   || 85 || 23.694 || 67 || 21.480 || 62 || 21.204 || 58 || 22.129 || 272 || 88.507
 || 1. konkrét célkitűzés részösszege ||   ||   || 85 || 23.694 || 67 || 21.480 || 62 || 21.204 || 58 || 22.129 || 272 || 88.507
 || 2. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS Az európai statisztikák előállítását segítő új módszerek megvalósítása ||
 || Teljesítés || Statisztikai projektek || 0.298 ||   ||   || 84 || 23.694 || 100 || 30.102 || 94 || 31.555 || 87 || 32.194 || 365 || 117.545
 || 2. konkrét célkitűzés részösszege ||   ||   || 84 || 23.694 || 100 || 30.102 || 94 || 31.555 || 87 || 32.194 || 365 || 117.545
 || 3. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS Az ESR-en belüli és azon túlmenő partnerség megerősítése ||
 || Teljesítés || Statisztikai projektek || 0.306 ||   ||   || 19 || 6.003 || 9 || 3.340 || 8 || 3.684 || 7 || 3.637 || 43 || 16.664
 || 3. konkrét célkitűzés részösszege ||   ||   || 19 || 6.003 || 9 || 3.340 || 8 || 3.684 || 7 || 3.637 || 43 || 16.664
 || ÖSSZKÖLTSÉG ||   ||   || 188 || 53.391 || 176 || 54.922 || 164 || 56.443 || 152 || 57.960 || 680 || 222.716
3.2.3      Az igazgatási
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
3.2.3.1   Összegzés
–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási
előirányzatok felhasználását
–
X  A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási
előirányzatok felhasználását vonja maga után:
millió EUR (három
tizedesjegyig)
   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év és azt követően || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás || 92.335 || 91.479 || 90.615 || 89.829 ||   || 364.258
 Egyéb igazgatási kiadások ||   ||   ||   ||   ||   || 13.948
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || 95.822 || 94.966 || 94.102 || 93.316 ||   || 378.206
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó[24] előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás || 2.285 || 2.285 || 2.285 || 2.285 ||   || 9.140
 Egyéb igazgatási kiadások (informatika, találkozók, tanulmányok, kiküldetések, előfizetések) || 0.615 || 0.698 || 0.780 || 0.863 ||   || 2.956
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege || (1)            2.900 || (2)            2.983 || (3)            3.065 || (4)            3.148 ||   || (5)           12.096
 ÖSSZESEN || 98.722 || 97.949 || 97.167 || 96.464 ||   || 390.302
3.2.3.2   Becsült
humánerőforrás-szükségletek
–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást.
–
X  A javaslat/kezdeményezés az alábbi
humánerőforrás-igénnyel jár:
A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb
egy tizedesjeggyel) kell kifejezni
   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év ||
  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak)
 29 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 651 || 645 || 639 || 633 ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (a küldöttségeknél) || - || - || - || - ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (közvetett kutatás) || - || - || - || - ||   ||   ||
 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) || - || - || - || - ||   ||   ||
  Külső személyi állomány (teljes munkaidős egyenértékben)[25]
 29 01 02 01 (AC, INT, END a teljes keretből) || 94 || 93 || 92 || 92 ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (AC, INT, JED, AL és END a küldöttségeknél) || - || - || - || - ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[26] || a központban[27] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 a küldöttségeknél ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (AC, INT, END közvetett kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (AC, INT, END közvetlen kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb költségvetési tétel (29 01 04 01) || 41 || 41 || 40 || 40 ||   ||   ||
 ÖSSZESEN || 789 || 779 || 771 || 765 ||   ||   ||
29 az érintett
szakpolitikai terület vagy költségvetési cím.
A humánerőforrás-igényeknek
az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához
rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül átcsoportosított
személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a meglévő
költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási
eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további
juttatásokkal.
Az elvégzendő
feladatok leírása:
 Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || Az elvégzendő feladatok elsősorban egyrészt módszertani munkát, másrészt a XXX rendeletben meghatározott területekhez kapcsolódó statisztikai információk gyűjtését, validálását, feldolgozását és közzétételét foglalják magukban. Ezenkívül idetartozik az Eurostat két horizontális, a tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó tevékenysége (az „Igazgatási támogatás az Eurostat számára” és „Az Eurostat szakpolitikai stratégiája és koordinálása”).
 Külső munkatársak || A tisztviselők és az ideiglenes alkalmazottak támogatása a fent említett feladatok elvégzése során.
3.2.4      A jelenlegi többéves
pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség
–
X A javaslat/kezdeményezés
összeegyeztethető a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves
pénzügyi kerettel.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a többéves pénzügyi keret
vonatkozó fejezetének átprogramozása.
Fejtse ki, miként kell átprogramozni a pénzügyi
keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő
összegeket.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz
alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[28].
Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett
fejezeteket és költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.
3.2.5      Harmadik felek részvétele a
finanszírozásban
–
A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik
felek általi társfinanszírozást.
–
X A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült
társfinanszírozást irányozza elő:
előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)
   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év ||   || Összesen
 Svájc hozzájárulása || 4.851 || 4.948 || 5.047 || 5.147 ||   ||   ||   || 19.933
 Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN || 4.851 || 4.948 || 5.047 || 5.147 ||   ||   ||   || 19.933
3.3         A bevételre gyakorolt
becsült pénzügyi hatás
–
X  A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi
hatása a bevételre.
–
¨  A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre
gyakorolt hatása a következő:
–
¨         a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást
–
¨         a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást
millió EUR (három tizedesjegyig)
 Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[29]
 N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető
 …. jogcímcsoport ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Az egyéb címzett
bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési
tétel(eke)t.
Ismertesse a bevételre
gyakorolt hatás számításának módszerét.
[1]               HL L 39., 2009.2.9., 12. o.
[2]               Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based
Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity-Based
Budgeting).
[3]               A költségvetési rendelet 49. cikke
(6) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint.
[4]               HL L 87., 2009.3.31., 164. o.
[5]               1578/2007/EK határozat, HL L 344.,
2007.12.28., 15. o.
[6]               A partnerségi csoport az ESR nemzeti statisztikai intézetei
főigazgatóinak csoportja, amelynek célja az ESR fejlődésének
elősegítése – elsősorban – az ESR-bizottság munkájának támogatása
révén.
[7]               COM (2009) 1 végleges.
[8]               A belső ellenőrzés ESTAT-2009-ESTAT-002
ellenőrzési jelentése, 2010.2.19.
[9]               Az Európai Közösségek általános költségvetésére
alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i
1605/2002/EK tanácsi rendelet egységes szerkezetbe foglalt változata.
[10]             Az Európai Közösségek általános költségvetésére
alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK tanácsi rendelet
végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002.
december 23-i 2342/2002/EK bizottsági rendelet egységes szerkezetbe foglalt
változata.
[11]             Az ESR-bizottság 2010. november 18-i ülésén mutatták be
(dokumentum száma: 2010/07/08b).
[12]             Az Európai Közösségek általános költségvetésére
alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i
1605/2002/EK tanácsi rendelet egységes szerkezetbe foglalt változata.
[13]             Az Európai Közösségek általános költségvetésére
alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK tanácsi rendelet
végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002.
december 23-i 2342/2002/EK bizottsági rendelet egységes szerkezetbe foglalt
változata.
[14]             Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a
költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások
megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[15]             A költségvetési rendelet 185. cikkében említett
szervek.
[16]             Diff. = Differenciált előirányzat/nem diff. = nem
differenciált előirányzat.
[17]             EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.
[18]             A tagjelölt országok, adott esetben a nyugat-balkáni
lehetséges tagjelölt országok.
[19]             Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának
első éve.
[20]             A kifizetési előirányzatok az európai statisztikai
program 2013-as kezdete óta veszik figyelembe a kötelezettségeket.
[21]             A korábban BA-tételekből finanszírozott külső
személyzet, amely a humánerőforrásra vonatkozó 2011-es végleges
felosztáson alapul, beleértve a külső személyzetet a központban és a
küldöttségeken.
[22]             A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra
vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza
kilométerben stb.).
[23]             Az 1.4.2. szakaszban („Konkrét célkitűzések…”)
feltüntetett célkitűzés.
[24]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[25]             AC=szerződéses alkalmazott; INT=kölcsönmunkaerő
(átmeneti alkalmazott); JED=küldöttségi pályakezdő szakértő; AL=
helyi alkalmazott; END=kirendelt nemzeti szakértő; .
[26]             Az operatív előirányzatokból finanszírozott
külső munkatársakra vonatkozó részleges felső határérték (korábban:
BA-tételek).
[27]             Elsősorban a strukturális alapok, az Európai
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap
(EHA) esetében.
[28]             Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.
[29]             A tradicionális saját források (vámok, cukorilletékek)
tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek)
csökkentett bruttó összegeket kell megadni.