				|

		52013PC0262

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a növényi szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról (a növényi szaporítóanyagokra vonatkozó jog) /* COM/2013/0262 final - 2013/0137 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
A növényi szaporítóanyagok a termelékenység, a
sokszínűség, az egészség és a minőség szempontjából alapvető
jelentőségűek a mezőgazdaság, a kertészet, az élelmiszer- és a
takarmányelőállítás, valamint környezetünk számára. Az Unió nagy területét
borítják erdők, amelyek sokoldalú társadalmi, gazdasági, környezeti,
ökológiai és kulturális funkciót töltenek be. A növényi szaporítóanyagok
forgalomba hozatalára vonatkozó jelenlegi uniós szabályozás két fő pillére
a fajta-/szaporítóanyag-nyilvántartás, valamint az irányelvekben meghatározott
növényfajokhoz tartozó („uniós jegyzékben szereplő fajok”) növényi
szaporítóanyagok egyes tételeinek tanúsítása.
A javaslattervezet a következő 12 irányelv
hatályon kívül helyezésével és felváltásával egységes szerkezetbe foglalja és
naprakésszé teszi a növényi szaporítóanyagok forgalmazására vonatkozó jogi
szabályozást: a takarmánynövény-vetőmagok forgalmazásáról szóló 66/401/EGK
tanácsi irányelv, a gabonavetőmagok forgalmazásáról szóló 66/402/EGK
tanácsi irányelv, a mezőgazdasági növényfajok közös fajtajegyzékéről
szóló 2002/53/EK tanácsi irányelv, a répavetőmag forgalmazásáról szóló 2002/54/EK
tanácsi irányelv, a zöldségvetőmagok forgalmazásáról szóló 2002/55/EK
tanácsi irányelv, a vetőburgonya forgalmazásáról szóló 2002/56/EK tanácsi
irányelv, az olaj- és rostnövények vetőmagjának forgalmazásáról szóló 2002/57/EK
tanácsi irányelv, a vegetatív szőlő-szaporítóanyagok forgalmazásáról
szóló 68/193/EGK tanácsi irányelv, a dísznövények szaporítóanyagainak
forgalmazásáról szóló 98/56/EK tanácsi irányelv, a vetőmagokon kívüli
zöldségszaporító és -ültetési anyagok forgalmazásáról szóló 92/33/EGK tanácsi
irányelv, a gyümölcstermő növények szaporítóanyagai, illetve a
gyümölcstermesztésre szánt gyümölcstermő növények forgalmazásáról szóló 2008/90/EK
tanácsi irányelv és az erdészeti szaporítóanyagok forgalmazásáról szóló, 1999.
december 22-i 1999/105/EK tanácsi irányelv.
A növényi szaporítóanyagok forgalomba hozatalára
vonatkozó egyes tanácsi irányelvek ugyan újabb keletűek, a többségük
azonban 1966 és 1971 között került elfogadásra. A régi irányelveken gyakori és
lényeges módosításokat kellett végrehajtani, és emiatt szükségessé vált az
egyértelműség és az átláthatóság biztosítása. Ebből fakadóan
meglehetős különbségek vannak az irányelvek alapjául szolgáló technikai
háttér, valamint a megközelítésmód tekintetében, kezdve a termékek hatósági
ellenőrzésétől az eljárások hatósági felügyeletéig bezárólag.
Különösen a termékellenőrzés igényel nagy erőfeszítést az illetékes
hatóságok részéről.
Ezenkívül a meglévő jogszabályok
összetettsége és széttagoltsága következtében állandósulhatnak a
bizonytalanságok és a tagállamok között a végrehajtás terén fennálló
különbségek. Ez az egységes piacon a vállalkozók között egyenlőtlen
versenyfeltételeket eredményez. A jogszabályok végrehajtását össze kell
hangolni, csökkenteni kell a költségeket és az adminisztratív terheket,
valamint ösztönözni kell az innovációt. Fontos továbbá alkalmazkodni a
növénynemesítés területén bekövetkező technológiai haladáshoz, valamint a
növényi szaporítóanyagok európai és világpiacának gyors fejlődéséhez.
Mindezek az igények elengedhetetlenné teszik a jogszabályi keret naprakésszé
tételét és korszerűsítését. Szilárdabb alapokra kell helyezni a mezőgazdasági
biodiverzitással összefüggő in situ megőrzésre irányuló
célkitűzést. Ezenkívül gyenge az uniós jogszabályokkal, szakpolitikákkal
és stratégiákkal való horizontális összhang, ami akadályozza a hatékonyabb
végrehajtást. Az elmúlt években beigazolódott, hogy milyen jelentős
stratégiai szerepe van az uniós mezőgazdasági politikának az
élelmezésbiztonság és az élelmiszer-biztonság, az élelmiszerek tápértéke, a
környezet, a biodiverzitás és az éghajlatváltozás szempontjából. Központi kérdés
lett az élelmiszernövény-termesztés fenntartható fokozása és környezetbarátabbá
tétele, amelynek során káros környezeti hatások és nagyobb területek igénybe
vétele nélkül érhető el hozamnövekedés. Az említett cél elérésében
döntő szerepe van a növényi szaporítóanyagokra vonatkozó jogszabályoknak.
Az uniós erdészeti stratégia kiemeli az erdők többfunkciós szerepét és a
fenntartható erdőgazdálkodás jelentőségét.
Biztosítani kell a növényi
szaporítóanyag-tanúsítási eljárás részét képező növény-egészségügyi
ellenőrzésekre vonatkozó növény-egészségügyi szabályozással való
összhangot és szinergiákat, valamint figyelembe kell venni a 882/2004/EK
rendelet szerinti hatósági ellenőrzésekre vonatkozó általános elveket.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT
KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI
Az Élelmiszerlánc-értékelő Konzorcium (FCEC) 2007–2008-ban
értékelte a vetőmagok és növényszaporító anyagok (jelenleg növényi
szaporítóanyagok) forgalmazására vonatkozó uniós jogszabályokat, valamint 2010
első felében tanulmányt készített a fajtanyilvántartásról. E javaslat
hatásvizsgálata ezek eredményein, valamint azon a széleskörű felmérésen
alapul, amelyben részt vett minden érdekelt fél, köztük a tagállamok illetékes
hatóságai, a magánszféra uniós és tagállami szintű képviselői, a
megfelelő nemzetközi szabványosító testületek, nem kormányzati szervek,
valamint a Közösségi Növényfajta-hivatal (CPVO). 2009 és 2011 között a
Bizottság horizontális munkacsoport keretében több megbeszélést tartott, amely
valamennyi növényfajra kiterjedt. 2011 májusában a magyar elnökség alatt
létrehozott négy munkacsoport idevágó, konkrét témakörökkel foglalkozott. A
Bizottság továbbá 2009 és 2011 között több ízben is konzultált az
élelmiszerlánc, valamint az állat- és növényegészségügy kérdéseivel foglalkozó konzultatív
csoport „vetőmagok és szaporítóanyagok” munkacsoportjával. 2009. március 18-án
„Ensuring Seed Availability in the 21st Century” (A vetőmagellátás
biztosítása a 21. században) címmel nyílt konferenciára került sor az értékelés
eredményeinek bemutatása és az érdekeltekkel történő megvitatása céljából.
2011. április 19. és május 30. között pedig az érintettek internetalapú
felmérés keretében az interaktív politikai döntéshozatal elnevezésű
kérdőívkezelő alkalmazás segítségével oszthatták meg észrevételeiket
egy olyan dokumentummal kapcsolatban, amely a lehetőségeket és azok
elemzését vázolta fel. 257 válasz érkezett be az érintettek széles
körétől.
A konzultációk fő célja a meglévő
szabályozásról, annak alkalmazásáról, valamint a szükségesnek tartott
változtatásokról alkotott vélemények összegyűjtése volt. Az érintettek
általánosságban elégedettek voltak a meglévő irányelvek alapelveivel,
ugyanakkor támogatták a Bizottság arra vonatkozó elképzelését, hogy az
előírásokat átdolgozza. Különösen az alábbi területeken van tennivaló: a
jogszabályok egyszerűsítése, költségcsökkentés, hatékonyságnövelés,
nagyobb rugalmasság a vállalkozók számára, a tagállamok közötti harmonizáció
foka, a piaci rések és az új piacok szerepe, a mezőgazdasági biodiverzitás
és a növényi genetikai erőforrások megőrzése. Az érdekeltek többsége
erőteljesen támogatta a jelenlegi szabályozás fő elveinek
megtartását, különös tekintettel a fajtaelismerési eljárásra, valamint a
vetőmagtételek forgalmazást megelőző tanúsítására. Az erdészeti
szaporítóanyagokra vonatkozó uniós jogszabályokat illetően az érdekeltek a
jelenlegi megközelítésmód további alkalmazását kérték.
A hatásvizsgálat szerint a következő fő
irányvonalak mentén kell a rendszert megváltoztatni, hogy az megfeleljen a
változó gazdasági, környezeti, társadalmi és tudományos feltételeknek: i. az
alap-jogiaktusok egyszerűsítése (12 irányelv egy rendeletté történő
átdolgozása), ii. költségmegtérülés, valamint a rendszer hatékonyságának és
eredményességének javítása, valamint iii. horizontális koordináció az újabb,
már elfogadott uniós szakpolitikákkal. A hatásvizsgálat több lehetőséget
is megvizsgál – nagyobb flexibilitás, dereguláció vagy központosítás – a
rendszer hatékonyságának növelése érdekében. Ugyanakkor biztosítani kell, hogy
minőségi növényi szaporítóanyagok álljanak rendelkezésre, a
versenyképesség megmaradjon, valamint megoldást kell találni az új kihívásokra,
köztük a biodiverzitás kérdésére. Az említett 3 tengelyből kiindulva 5
szakpolitikai lehetőség körvonalazódott. A jogszabályi egyszerűsítés
és a költségmegtérülés mindegyik lehetőségnél szerepet játszik. A kkv-kkel
és a mikrovállalkozásokkal kapcsolatos kérdések a különböző
lehetőségek mindegyikénél szerepelnek, elsősorban azért, hogy a szóban
forgó vállalkozások az olyan feladatok elvégzéséhez, amelyeket nem tudnak maguk
ellátni, közszolgáltatásokat tudjanak igénybe venni, valamint hogy
rugalmasságuk javuljon, és ezáltal könnyebben hozzáférjenek a növényi
szaporítóanyagok piacához. Külön figyelmet kapnak az operatív feladatok
átruházása és a növényi szaporítóanyagok minőségének egyidejű
fenntartása közötti kompromisszumok.
A hatásvizsgálat arra a következtetésre jutott,
hogy a felülvizsgálati célkitűzések hatékony, eredményes és koherens
megvalósítása csupán egyetlen lehetőség alkalmazásával nem oldható meg,
ezért az érdekeltek véleményével összhangban egy olyan lehetőség
előnyben részesítését javasolja, amely a 2., 4. és 5. lehetőség
elemeit kombinálja. A javaslat ezáltal olyan keretfeltételek kialakítására
törekszik, amelyeknek köszönhetően a vállalkozók és a fogyasztók
jogbiztonságot élvezhetnek, garantálhatóak a minőségi növényi
szaporítóanyagok, valamint biztosítható a versenyelőny a belső és a
világpiacon. Az említett kombináció révén egyensúly teremthető a vállalkozói
rugalmasság (2. és 4. lehetőség), a biodiverzitás (4. lehetőség),
valamint a kellően szigorú egészségügyi és minőségi követelmények (2.
és 5. lehetőség elemei) között, és ezáltal biztosítható a piac
megfelelő működése, valamint fenntartható a növényi szaporítóanyagok
minősége és egészségessége. Ehhez járul, hogy a vállalkozók közötti
esélyegyenlőség érdekében a kisebb jelentőségű növénykultúrák,
illetve az adott célú növények esetében meg kell könnyíteni az egyes
meghatározott vagy kisebb piaci szegmensekhez való hozzáférést.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
A javaslat célja, hogy a meglévő 12
irányelvet a javasolt egyetlen rendelet váltsa fel.
3.1.        I. rész – Általános rendelkezések
A rendeletjavaslat hatálya a növényi
szaporítóanyagok minden típusára kiterjed. Legnagyobb részben azonban azokat a
fajokat érinti, amelyekről jelenleg a 12 irányelv valamelyike rendelkezik
(ún. „jegyzékben szereplő fajok”). A többi fajjal – vagyis az
irányelvekben jelenleg nem felsorolt és ezért azokban nem szabályozott
növényfajokkal – kapcsolatos tagállami megközelítésmódok tisztázása és
összehangolása érdekében ezekre is vonatkozni fog néhány alapvető szabály
(lásd a III. rész III. címét).
A termelői igények, valamint a rugalmasság és
az arányosság követelményének szem előtt tartása végett a rendelet nem
alkalmazandó a kísérleti és tudományos célra, valamint a nemesítési célra szánt
növényi szaporítóanyagokra. Nem alkalmazandó továbbá azokra a
szaporítóanyagokra sem, amelyeket az alábbi helyeken tartják vagy oda szánják:
génbankok, a genetikai erőforrások ex-situ, in-situ,
valamint on farm megőrzését ellátó szervezetek és hálózatok a
genetikai erőforrások megőrzésére irányuló nemzeti stratégiák
alapján. Nem vonatkozik a rendelet hatálya azokra a növényi szaporítóanyagokra
sem, amelyeket két, vállalkozótól eltérő természetes személy egymás között
elcserél.
A fogalommeghatározások tekintetében a fő
változást egy olyan általános fogalom bevezetése jelenti, amely valamennyi
növényi szaporítóanyagot lefedi, legyen az vetőmag formájú vagy más típusú
növényi szaporítóanyag. A meghatározás szerint a növényi szaporítóanyagok olyan
növények vagy növényi részek, amelyeket egész növények előállítására,
illetve szaporítására szántak és arra alkalmasak. Ide tartoznak a palánták is.
A növényi szaporítóanyagok mindezen típusaira közös elvek vonatkoznak a
forgalombahozatali céllal történő előállításukat és forgalomba
hozatalukat illetően.
3.2.        II.
rész – Vállalkozók
Mivel e rendelet értelmében a „felelős
személy” fogalomba nem tartoznak bele a magánszemélyek, a „vállalkozó” fogalom
használatos. A vállalkozóra egységes meghatározás vonatkozik, és az
ellenőrzés megkönnyítése érdekében regisztráltatnia kell magát. Az
említett regisztráció közösen használatos a [title of the new Plant Health
Regulation] rendeletben meghatározott nyilvántartással. A vállalkozókra
alapvető kötelezettségek fognak vonatkozni az általuk előállított
vagy forgalomba hozott növényi szaporítóanyagok azonosítását, a
nyilvántartás-vezetést, az ellenőrzések lehetővé tételét és a szaporítóanyagok
fenntartását illetően. A növényi szaporítóanyagok nyomon
követhetőségét garantálja az a kötelezettség, amelynek értelmében a
vállalkozóknak rendelkezniük kell a kereskedelmi tevékenységüket közvetlenül
megelőző és követő megfelelő információkkal.
3.3.        III. rész – Az erdészeti
szaporítóanyagoktól eltérő növényi szaporítóanyagok
I. cím Általános rendelkezések
Az I. cím tartalmazza a „fajta” és
„fajtafenntartás”, a „hivatalos fajtaleírással rendelkező fajta”, a
„hivatalosan elismert fajtaleírással rendelkező fajta” és a „klón”
fogalmak, valamint az egyes forgalmazási kategóriák meghatározását.
II. cím A jegyzékben szereplő fajok
előállítása és forgalomba hozatala
Általánosságban a
fajta-/szaporítóanyag-nyilvántartásra, valamint az egyes tételek forgalomba
hozatalát megelőző tanúsítására/ellenőrzésére vonatkozó
alapvető elvek továbbra is megmaradnak. A vállalkozók ugyanakkor nagyobb
rugalmasságot fognak élvezni és dönthetnek úgy, hogy az illetékes hatóságok
felügyelete mellett maguk hajtják végre a fajtaelismeréshez vagy
ellenőrzéshez szükséges vizsgálatokat, valamint a tanúsítandó növényi
szaporítóanyagból történő mintavételt és annak elemzését. Ezenkívül az
egyes fajok és azok kategóriáinak (prebázis, bázis, tanúsított és standard
szaporítóanyag) előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozó egyedi
követelményeket meghatározó másodlagos jogi aktusok kerülnek elfogadásra. Ez
fontos a technikai és tudományos fejlődés következtében szükségessé váló
változtatásokhoz való rugalmasabb hozzáállás szempontjából, ugyanakkor a
szabályozási megközelítésmódnak tekintettel kell lennie az arányosság és a
fenntarthatóság elvére.
A növényi szaporítóanyag forgalomba hozatalára
vonatkozó követelmények röviden összefoglalva a következők:
–
az e rendelet előírásaival összhangban
bejegyzett fajtához vagy klónhoz tartozik;
–
megfelel a nemzettségenként és fajonként az
érintett általános és egyedi forgalmazási kategóriára vonatkozóan meghatározott
követelményeknek;
–
el van látva a prebázis, bázis, illetve
minősített szaporítóanyagot jelölő hatósági címkével vagy standard
szaporítóanyagok esetében a vállalkozó címkéjével;
–
megfelel a kezelési előírásoknak;
–
megfelel a tanúsítási és azonosítási
követelményeknek.
A fajtabejegyzés követelménye nem alkalmazandó
azokra az alanyokra, amelyek nem felelnek meg a fajtára vonatkozó
feltételeknek. A jövőbeli tudományos és technikai eredmények rugalmas
kezelése érdekében az olyan heterogén szaporítóanyagok esetében, amelyek nem
felelnek meg a fajta fogalommeghatározásának, bizonyos feltételek mellett el
lehet tekinteni attól a követelménytől, hogy a szóban forgó
szaporítóanyagnak bejegyzett fajtához kell tartoznia. A réspiaci növényi
szaporítóanyagokra továbbá különleges eltérés vonatkozik.
A növényi szaporítóanyagok egyes, a jelenleg
érvényes irányelvekben felsorolt nemzetségei és fajai esetében az
előállításra és a forgalomba hozatalra továbbra is szigorúbb követelmények
vonatkoznak (jegyzékben szereplő fajok). Meg kell ugyanakkor állapítani
azokat a kritériumokat, amelyek alapján határozni lehet az érintett növényfajokról.
Fel kell venni a jegyzékbe azokat a növénynemzetségeket és fajokat, amelyek
jelentős termőterülettel és termelési értékkel rendelkeznek,
amelyeket jelentős számú vállalkozó állít elő és hoz forgalomba, vagy
amelyek olyan szaporítóanyagokat tartalmaznak, amelyek az emberek és az állatok
egészsége vagy a környezet védelme céljából egyedi szabályok alkalmazását
teszik szükségessé.
Az átláthatóság és a megalapozott vásárlói döntés
biztosítása érdekében indokolt előírni, hogy a növényi szaporítóanyagokat
csak prebázis, bázis, tanúsított vagy standard szaporítóanyagként lehessen
előállítani és forgalomba hozni. Részletes kritériumokat kell meghatározni
annak eldöntésére, mely nemzetségek és növényfajok nem hozhatók standard szaporítóanyagként
forgalomba, hogy ezáltal javuljon a növényi szaporítóanyagok minősége,
egészségessége, azonossága, nyomonkövethetősége, valamint az élelmiszer-
és takarmány-biztonság. Nemzetségenként és fajonként egyedi követelményeket
kell meghatározni minden egyes érintett kategóriára vonatkozóan. Az
azonosításra, tisztaságra, egészségességre és egyéb minőségi
jellemzőkre, címkézésre, tételekre, csomagolásra, beleértve a kis
kiszerelést, a tanúsítást követő ellenőrzésekre, összehasonlító vizsgálatokra
és kísérletekre, valamint a keverékekre vonatkozó követelmények továbbra is
alkalmazandók.
Eltérések
Indokolt előírni, hogy továbbra is
alkalmazandók legyenek azok a meglévő állandó eltérések, amelyek
korlátozott számban lehetővé teszik a még nem regisztrált fajták
forgalomba hozatalát on farm vizsgálat céljából, úgymint a véglegesen
még nem tanúsított szaporítóanyagok forgalomba hozatalát, valamint továbbra is
lehetővé kell tenni szigorúbb nemzeti előírások alkalmazását.
Célszerű, hogy ugyanez vonatkozzon a sürgősségi intézkedésekkel, az
átmeneti ellátási zavarokkal és az ideiglenes kísérletekkel kapcsolatos
főbb átmeneti eltérésekre is.
Eltérés a réspiaci növényi szaporítóanyagokra
vonatkozóan
Arányos és fenntartható szabályokat kell továbbá
meghatározni a helyi feltételekhez igazodó és kis mennyiségben forgalomba
hozott növényi szaporítóanyagokkal kapcsolatos kisléptékű tevékenységekre
vonatkozóan. Az ilyen fajták esetében indokolt eltekinteni a bejegyzésre és a
forgalomba hozatalra vonatkozóan megállapított követelményektől. E
szaporítóanyagok réspiaci növényi szaporítóanyagként kerülnek meghatározásra. A
mentesítést célszerű például a nemesítéssel vagy kertészettel foglalkozó
mezőgazdasági termelőkre alkalmazni, függetlenül attól, hogy vállalkozónak
minősülnek-e vagy sem. Ugyanakkor néhány alapvető szabályt kell
meghatározni a szaporítóanyagok címkézésére és nyomon követhetőségére
vonatkozóan. A kivétellel való visszaélés megelőzése érdekében
célszerű előírni, hogy a szaporítóanyagot csak meghatározott
méretű csomagolásban lehessen forgalomba hozni.
Import és export
A harmadik országokból való behozatal
alapfeltétele továbbra is az uniós egyenértékűségi rendszer marad. A
kivitel azonban szintén a rendelet hatálya alá tartozik. A kivitelnek
összhangban kell lennie az importáló harmadik országban érvényes
jogszabályokkal, szabványokkal, gyakorlati kódexszel vagy egyéb jogi, illetve
adminisztratív eljárással. Amennyiben az Unió és az érintett harmadik ország
között fennáll két- vagy többoldalú megállapodás, az Unióból történő
kivitelnek meg kell felelnie az érintett megállapodásnak. Ennek hiányában a
vállalkozók között kötött megállapodás alkalmazandó.
III. cím A jegyzékben nem szereplő
nemzetségekhez vagy fajokhoz tartozó növényi szaporítóanyagok előállítása
és forgalomba hozatala
A jegyzékben nem szereplő nemzetségekhez vagy
fajokhoz tartozó növényi szaporítóanyagokra is vonatkoznia kell néhány, az
érintett szaporítóanyagok egészségi állapotára, rendeltetésre való
alkalmasságára, (amennyiben alkalmazandó) a fajtára való megfelelő
hivatkozásra és azonosítására, valamint a kivitelre vonatkozó alapvető
követelménynek.
IV. cím A fajta bejegyzése a nemzeti és az
uniós nyilvántartásba
Fajtanyilvántartások
Ahhoz, hogy a fajtákat Unió-szerte forgalomba
lehessen hozni, fel kell venni nemzeti nyilvántartásba vagy a Közösségi
Növényfajta-hivatalhoz (CVPO) benyújtott közvetlen bejegyzési eljárás útján az
uniós nyilvántartásba. A CPVO vezeti az Unióban forgalomba hozható valamennyi
növényfajtára – beleértve a nemzeti nyilvántartásokba bejegyzett fajtákat is –
vonatkozó naprakész információkat (uniós növényfajta-adatbázis).
Az új, tökéletesített fajták esetében továbbra is
az az alapvető követelmény, hogy megkülönböztethetőnek,
egyneműnek és állandónak kell lenniük. Az egyneműség vizsgálata során
figyelembe kell venni a fajta és a szaporítás típusát. Ezenfelül másodlagos
jogi aktus útján el lehet dönteni, mely növényfajok esetében lehet a
termesztési és használati értékre vonatkozóan további követelményeket
meghatározni. A tagállamoknak részletesebb kritériumokat kell elfogadniuk az
érintett növényfajok termesztési és használati értékének vizsgálatára
vonatkozóan a kis ráfordítású termelési rendszerek – többek között az ökológiai
termelés – esetében a terméshozamot, minőségi jellemzőket, ellenálló
képességet és alkalmasságot illetően. A fajtavizsgálatra vonatkozó
módszertan és követelmények meghatározása során kellő figyelmet kell
fordítani az ökológiai termelés egyedi sajátosságaiból fakadó igényekre.
Meghatározásra és összhangba kerülnek az Unión
belül a fenntartható termesztési értékkel kapcsolatos szabályok azáltal, hogy
az egyes károsítókkal szembeni ellenálló képességre, a kisebb
erőforrás-ráfordítás iránti igényre, a nemkívánatos anyagtartalom
csökkentésére vagy az eltérő agroklimatikus környezethez való jobb
alkalmazkodásra vonatkozóan egyedi követelmények kerülnek elfogadásra. Mindez
fontos eszköz a nemesítési eljárás nagyobb fenntarthatóságának elérésében.
Egy olyan fajta esetében, amely a 2100/1994/EK
rendelet vagy nemzeti szabályok értelmében uniós növényfajta-oltalom alá kerül,
abból kell kiindulni, hogy a fajta megkülönböztethető, egynemű és
állandó, valamint az e rendelet szerinti fajtaelismerés céljából megfelelő
elnevezéssel rendelkezik.
Továbbra is érvényes az az alapelv, hogy egy adott
fajtára Unió-szerte egyetlen elnevezés vonatkozik. Egyes konkrét esetekben megengedett
szinonimák használata. A CPVO funkciójánál fogva a legjobban tudja áttekinteni
az Unióban alkalmazott fajtaelnevezéseket. Azért, hogy az elnevezések kiosztása
az egész Unióban koherens módon történjen, az illetékes hatóságoknak az
elnevezés ellenőrzése céljából konzultálniuk kell az CPVO-val azt
megelőzően, hogy az érintett fajtát bejegyzik a nemzeti
fajtanyilvántartásba.
A rendelet részletes előírásokat állapít meg
a fajtaelismerési eljárás tekintetében a bejegyzési feltételekre, a kérelmek
benyújtására és tartalmára, a formai és technikai vizsgálatokra, a vizsgálati
jelentésekre, a bejegyzési határozatokra, az érvényességi időre és annak
meghosszabbítására, a bejegyzés visszavonására/törlésére és a fajtafenntartásra
vonatkozóan. A koherencia érdekében ugyanazokat a szabályokat indokolt
alkalmazni az unós fajtanyilvántartásba való bejegyzés iránt közvetlenül a
CPVO-hoz benyújtott kérelmekre.
Egyedi előírások kerültek megállapításra az
uniós fajtanyilvántartásba történő bejegyzésre, valamint arra a lehetőségre
vonatkozóan, hogy a bejelentő fellebbezhet a CPVO határozata ellen. A
nemzeti fajtanyilvántartásba történő bejegyzésre nem vonatkoznak hasonló
rendelkezések, mivel ezek a nyilvántartások nemzeti adminisztratív eljárások
tárgyát képezik.
Az Unióban a fajtaelismerési eljárás
minőségének és harmonizációjának biztosítása céljából a CPVO a
jövőben auditálni fog minden egyes nemzeti fajtavizsgálati központot. A
vállalkozók vizsgálati központjának auditálását és elismerését a nemzeti
illetékes hatóságok végzik. A közvetlenül a CPVO-hoz benyújtott kérelmek
esetében a CPVO auditálja és ismeri el azokat a vizsgálati központokat,
amelyekhez fajtavizsgálat céljából fordul.
Az illetékes hatóságoknak és a CPVO-nak a
bejegyzés érvényességi időtartamának minden egyes évében indokolt díjat
felszámolnia a kérelmek feldolgozásáért, a technikai vizsgálatokért, ideértve
az auditokat is, a fajtaelnevezésért, valamint a fajtafenntartásért. Ezért e
rendeletben harmonizált szabályokat kell meghatározni ezekre a díjakra vonatkozóan.
Általánosságban a költségmegtérülés elve érvényes. A mikrovállalkozásokat
azonban mentesíteni kell a díjfizetés alól a Bizottság azon
kötelezettségvállalásának érvényesülése érdekében, hogy a kkv-kra háruló
szabályozási terhek minimálisra csökkentésére és az uniós szabályozások
mikrovállalkozások szükségleteihez való hozzáigazítására irányuló új politikai
célkitűzésével összhangban csökkenti a legkisebb vállalkozások terheit. A
hivatalosan elismert fajtaleírással rendelkező fajták és a heterogén szaporítóanyagok
bejegyzési díját olyan szintre kell csökkenteni, hogy a díj ne gátolja az
érintett fajta, illetve szaporítóanyag bejegyzését.
Hagyományőrző fajták
A régi fajták, például a genetikai anyagok (többek
között a honos fajták) vagy az úgynevezett „hobbifajták” esetében továbbra is
kevésbé szigorú követelményeket kell meghatározni, hogy ösztönözni lehessen a
jelenleg a 2008/62/EK és a 2009/145/EK irányelvekben szabályozott on farm
megőrzésüket és felhasználásukat. A fajták bejegyzésére azonban továbbra
is a „hivatalosan elismert fajtaleírás”, vagyis a nem az illetékes hatóságok
által kiadott, de általuk elismert fajtaleírás alapján kerül sor. E fajtaleírás
tekintetében a megkülönböztethetőség, egyneműség és állandóság
vizsgálata a jövőben nem kötelező. A hivatalosan elismert fajtaleírás
csak a növény vagy növényrész azon sajátos jellemzőit tartalmazza, amelyek
az érintett fajta szempontjából reprezentatívak, és lehetővé teszik a
fajta azonosítását, többek között a származási régió tekintetében. A fajtaleírás
alapja lehet a fajta régebbi hivatalos jellemzése, amelyet akkoriban például
egy tudományos szerv vagy szervezet állított össze. A fajtaleírás tartalmi
pontossága alátámasztható korábbi hivatalos ellenőrzések, nem hivatalos
vizsgálatok vagy a termesztés, a szaporítás és a felhasználás során szerzett
gyakorlati tapasztalatokból származó ismeretek révén. A jelenlegi mennyiségi
korlátozások megszűnnek. A felhasználó a címke segítségével tájékozódhat a
szaporítóanyagról. A címkén fel van tüntetve, hogy az adott fajtára hivatalosan
elismert fajtaleírás vonatkozik, valamint tartalmazza a származási régiót. A
szóban forgó fajtákhoz tartozó növényi szaporítóanyagok csak standard
szaporítóanyagként hozhatók forgalomba.
3.4.        IV. rész – Az erdészeti szaporítóanyagok
előállítása és forgalomba hozatala
Az uniós jogszabályok egyedi megközelítésmódot,
többek között egyedi terminológiát határoznak meg az erdészeti
szaporítóanyagokra vonatkozóan. E területtel ezért külön rész foglalkozik,
amely továbbra is a jelenlegi megközelítésmódot követi. Az erdészeti
szaporítóanyagokra konkrét követelmények vonatkoznak a szaporító alapanyag
engedélyezése, a nemzeti nyilvántartásba és az uniós jegyzékbe való felvétel,
az alap származási igazolvány, a forgalmazási kategóriák, a tételek, a
keverékek, a címkézés, a csomagolás és a behozatalra vonatkozóan az uniós
egyenértékűség feltételeinek megállapítása tekintetében. Eltérést
lehetővé tevő rendelkezéseket kell meghatározni a következőkre
vonatkozóan: szigorúbb nemzeti követelmények engedélyezése, arra vonatkozó
tilalom, hogy a végfelhasználók hozzájuthassanak egyes meghatározott erdészeti
szaporítóanyagokhoz, az átmeneti ellátási nehézségekre vonatkozó szabályok,
valamint az ideiglenes kísérletekre vonatkozó szabályok.
3.5.        V. rész – Eljárási rendelkezések
Meghatározásra kerültek a felhatalmazáson alapuló
jogi aktusokra és a bizottsági eljárásokra vonatkozó szabályok.
3.6.        VI. rész – Záró rendelkezések
A közösségi növényfajta-oltalmi jogokról szóló 2100/94/EK
rendelet módosul a CPVO neve és szerepe tekintetében. Az ügynökség neve az
uniós intézményközi munkacsoport ajánlásai szerint Európai
Növényfajta-ügynökségre (European Agency on Plant Varieties – EAPV) változik. A
CPVO feladatköre a jövőben magában foglalja a fajtaelismerést is, különös
tekintettel az uniós fajtanyilvántartás vezetésére és a növényfajtáknak a
közvetlenül a CPVO-hoz intézett kérelmezési eljárás útján történő
bejegyzésére. A CPVO ezenfelül a fajtaelnevezésekkel kapcsolatos ajánlások
megfogalmazására vonatkozó új feladatkörében több feladatot is el fog látni:
nyilvántartást vezet a referencia fajtagyűjteményekről, összehangolja
a technikai fajtavizsgálatot, auditálja a technikai vizsgáló központokat,
tanácsadási tevékenységet lát el, valamint képzési és technikai támogatást
nyújt.
Meghatározásra kerülnek a szankciókkal kapcsolatos
szabályok is.
3.7.        VII. rész – Az Unió hatásköre, a
szubszidiaritás és a jogi forma
A növényi szaporítóanyagokra vonatkozó jogszabályi
keret az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek (EUMSZ) a
közös agrárpolitika végrehajtására (KAP) vonatkozó 43. cikkén alapszik. A KAP
célja a mezőgazdasági termelékenység növelése, a mezőgazdasági
termelők megfelelő életszínvonalának biztosítása, a piacok
stabilizálása, valamint gondoskodás arról, hogy az ellátás folyamatos legyen és
a fogyasztók számára elfogadható ár ellenében történjék. A KAP egymást
követő felülvizsgálatai során a mezőgazdaság fenntarthatóságára
vonatkozó előírások kerültek bevezetésre. A Lisszaboni Szerződés
értelmében a mezőgazdaság az EU és a tagállamok megosztott hatáskörébe
tartozik. Nyilvánvaló azonban, hogy a mezőgazdasági tevékenység valamennyi
területe, valamint az azzal összefüggő megelőző és követő
tevékenységek szabályozása döntőrészt az EU szintjén valósul meg. Ez azt
jelenti, hogy a jogalkotás elsősorban az Európai Unió intézményeinek
feladata.
A javaslat formája európai parlamenti és tanácsi
rendelet. Más eszközök nem lennének megfelelők, mert az intézkedés
célkitűzéseit leghatékonyabban olyan, az Unió egészére kiterjedő, teljes
mértékben harmonizált követelményekkel lehet megvalósítani, melyek biztosítják
a növényi szaporítóanyagok szabad mozgását.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK
A rendelet 2020. december 31-ig tartó
időszakra vonatkozó alkalmazásához szükséges pénzügyi előirányzatokat
az élelmiszerlánccal, az állategészségüggyel és állatjóléttel, valamint a
növényegészségüggyel és a növényi szaporítóanyagokkal kapcsolatos kiadások
kezelésére vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló rendelet tartalmazza.
5.           OPCIONÁLIS ELEMEK
2013/0137 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
a növényi szaporítóanyagok
előállításáról és forgalomba hozataláról (a növényi szaporítóanyagokra
vonatkozó jog)
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2)
bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére,
tekintettel a Régiók Bizottságának
véleményére,
rendes jogalkotási eljárás keretében[1],
mivel:
(1)       A következő irányelvek
meghatározzák a kultúrnövények, zöldségek, szőlő, gyümölcstermő
növények, erdészeti szaporítóanyagok és dísznövények előállítására és
forgalmazására vonatkozó szabályokat:
a)      A Tanács 1966. június 14-i 66/401/EGK
irányelve[2]
a takarmánynövény-vetőmagok forgalmazásáról;
b)      A Tanács 1966. június 14-i 66/402/EGK
irányelve[3]
a gabonavetőmagok forgalmazásáról;
c)      A Tanács 1968. április 9-i 68/193/EGK
irányelve[4]
a vegetatív szőlő-szaporítóanyagok forgalmazásáról;
d)      A Tanács 1998. július 20-i 98/56/EK
irányelve[5]
a dísznövények szaporítóanyagainak forgalmazásáról;
e)      A Tanács 1999. december 22-i 1999/105/EK
irányelve[6]
az erdészeti szaporítóanyagok forgalmazásáról;
f)       A Tanács 2002.
június 13-i 2002/53/EK irányelve[7]
a mezőgazdasági növényfajok közös fajtajegyzékéről;
g)       A Tanács 2002. június 13-i 2002/54/EK irányelve[8] a répavetőmagok
forgalmazásáról;
h)       A Tanács 2002. június 13-i 2002/55/EK irányelve[9] a zöldségvetőmagok
forgalmazásáról;
i)       A Tanács 2002. június 13-i 2002/56/EK
irányelve[10]
a vetőburgonya forgalmazásáról;
j)       A Tanács 2002. június 13-i 2002/57/EK
irányelve[11]
az olaj- és rostnövények vetőmagjának forgalmazásáról;
k)      A Tanács 2008. július 15-i 2008/72/EK irányelve[12] a vetőmagokon kívüli
zöldségszaporító és -ültetési anyagok forgalmazásáról;
l)       A Tanács 2008. szeptember 29-i 2008/90/EK
irányelve[13]
a gyümölcstermő növények szaporítóanyagai, illetve a gyümölcstermesztésre
szánt gyümölcstermő növények forgalmazásáról.
(2)       A fenti irányelvek
alapvető célkitűzése fenntartható mezőgazdasági, kertészeti és
erdészeti előállítás megteremtése. A termelékenység biztosításának
érdekében a növényi szaporítóanyagok egészségessége, minősége és
sokszínűsége alapvető fontosságú a mezőgazdaság, a kertészet, az
élelmiszer- és takarmánybiztonság, valamint általában a gazdaság szempontjából.
A fenntarthatóság biztosításához a jogszabályoknak tekintettel kell lenniük
arra, hogy a fogyasztói elvárások teljesüljenek, biztosítani lehessen, hogy az
előállítás alkalmazkodjon a sokrétű mezőgazdasági, kertészeti és
környezeti feltételekhez, megfelelően lehessen kezelni az
éghajlatváltozásból eredő kihívásokat és elő lehessen segíteni a
mezőgazdasági biodiverzitás védelmét.
(3)       A mezőgazdaság,
kertészet, erdészet, növénynemesítés és a növényi szaporítóanyagok forgalomba
hozatala terén végbement változások rávilágítottak arra, hogy
egyszerűsíteni kell a meglévő jogszabályokat, és még inkább hozzá
kell igazítani az ágazatban elért fejlődéshez. A fenti irányelveket ezért
indokolt a növényi szaporítóanyagoknak az Unión belüli, forgalomba hozatali
céllal történő előállításáról és forgalomba hozataláról szóló
egyetlen rendelettel felváltani.
(4)       A növényi szaporítóanyagok
fogalmát átfogó módon kell értelmezni, amelybe valamennyi olyan növény
beletartozik, amelyet egész növények előállítására (beleértve a
szaporítást is az előállítás bármely további szakaszában) szántak és
amelyek arra alkalmasak. E rendeletnek ezért ki kell terjednie azokra a
vetőmagokra, valamint a növények valamennyi más megjelenési formájára
bármely növekedési szakaszban, amelyeket egész növények előállítására szántak
és amelyek arra alkalmasak.
(5)       E rendeletnek ki kell
terjednie továbbá az ipari célra használt mezőgazdasági nyersanyag
előállítására szánt növényi szaporítóanyagokra, mivel azok több ágazat
jelentős részét is érintik, és meg kell felelniük bizonyos minőségi
szabványoknak.
(6)       Ahhoz, hogy meg lehessen
állapítani e rendelet több rendelkezésének alkalmazási körét, tisztázni kell a
„vállalkozó” és a „forgalomba hozatal” fogalmak jelentését. Különösen a
„forgalomba hozatal” fogalommeghatározásnak – az ágazat forgalmazási
tendenciáira tekintettel – a lehető legtágabbnak kell lennie annak
biztosítása érdekében, hogy az a növényi szaporítóanyagokkal összefüggésben
végzett valamennyi műveletre kiterjedjen. E fogalommeghatározásnak magában
kell foglalnia többek között a távollévők között (pl. elektronikus úton)
létrejött szerződéssel adásvételi szerződést kötő személyeket és
azokat a személyeket is, akik erdészeti alapanyagokat gyűjtenek.
(7)       A termelői igények,
valamint a rugalmasság és az arányosság követelményének szem előtt tartása
végett a rendelet nem alkalmazandó a kizárólag kísérleti, tudományos célra,
valamint nemesítési célra szánt növényi szaporítóanyagokra, génbankokra,
genetikai erőforrások megőrzésével és cseréjével foglalkozó
szervezetekre és hálózatokra (beleértve az on farm megőrzését is)
és azokra a szaporítóanyagokra sem, amelyeket két, nem vállalkozónak számító
természetes személy egymás között elcserél.
(8)       A csomagolásról és a
csomagolási hulladékról szóló, 1994. decemberi 20-i 94/62/EK irányelv[14], a vadon élő állat- és
növényfajok számára kereskedelmük szabályozása által biztosított
védelemről szóló, 1996. december 9-i 338/97/EK rendelet[15], a géntechnológiával
módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK
tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv[16],
a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003.
szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[17], a géntechnológiával
módosított szervezetek nyomonkövethetőségéről és címkézéséről,
és a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított
élelmiszer- és takarmánytermékek nyomonkövethetőségéről, valamint a 2001/18/EK
irányelv módosításáról szóló, 2003. szeptember 22-i 1830/2003/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet[18]
és a(z) …/…/EU rendelet [Office of publications, please add number of
Regulation on protective measures against pests of plants] szintén
alkalmazandó a növényi szaporítóanyagok előállítására is forgalomba
hozatalára.
(9)       Annak biztosítása érdekében,
hogy átlátható legyen a növényi szaporítóanyagok előállítása és forgalomba
hozatala, valamint hatékonyabban lehessen ellenőrizni azt, nyilvántartásba
kell venni a vállalkozókat. Ugyanakkor a vállalkozókra háruló adminisztratív
terhek csökkentése érdekében – lehetővé téve számukra, hogy csupán egyszer,
egyetlen nyilvántartásba jegyeztethessék be magukat – helyénvaló, hogy a
vállalkozók a(z) …/…/EU rendelet (Office of Publication, please insert
number of Regulation on protective measures against pests of plants)
alapján a tagállamok által létrehozott nyilvános nyilvántartásba kerüljenek be.

(10)     E rendelet megfelelő
alkalmazásának biztosítása érdekében alapvető kötelezettségeket kell
bevezetni azokra a vállalkozókra vonatkozóan, akik a növényi szaporítóanyagok
előállítása és forgalomba hozatala terén tevékenykednek.
(11)     A tapasztalatok azt mutatják,
hogy a forgalomba hozott növényi szaporítóanyagok megbízhatósága és
minősége kétségbe vonható akkor, amikor az érvényes szabványoknak nem
megfelelő szaporítóanyag nyomonkövethetőségére nincs lehetőség.
Éppen ezért szükség van egy olyan, átfogó nyomonkövethetőségi rendszer
létrehozására, amely lehetővé teszi az ilyen anyagok piacról történő
kivonását, illetve a fogyasztók vagy az illetékes hatóságok tájékoztatását.
Ezért kötelezővé kell tenni a foglalkozásszerű felhasználók közötti
átadásra, illetve átvételre vonatkozó szükséges információk és feljegyzések
megőrzését. Az arányosság elve alapján ez a szabály nem alkalmazandó abban
az esetben, ha a szaporítóanyag kiskereskedelmi forgalomba hozatal céljából
került leszállításra.
(12)     A növényi szaporítóanyagok
egyes nemzetségei vagy fajai esetében – azok fokozott gazdasági, egészségügyi
és környezetvédelmi jelentősége okán – az előállításra és a
forgalomba hozatalra szigorúbb követelmények vonatkoznak. E nemzetségek és
fajok jelentőségét vetésterületük vagy előállítási értékük, a
vállalkozók száma vagy azon anyagok tartalma alapján kell megállapítani,
amelyek az egészégre vagy a környezetre káros hatással lehetnek. E nemzetségek
és fajok többségére jelenleg a fenti irányelvek előírásai vonatkoznak. A
szóban forgó nemzetségeket és fajokat külön jegyzékbe kell felvenni (a
továbbiakban: a jegyzékben szereplő nemzetségek és fajok).
(13)     Az átláthatóság és a
megalapozott fogyasztói döntés biztosítása érdekében a jegyzékben szereplő
nemzetségekhez és fajokhoz tartózó növényi szaporítóanyagok előállítása és
forgalomba hozatala kizárólag előre meghatározott kategóriák alapján
történhet. E kategóriáknak tükrözniük kell a különböző minőségi
szinteket és előállítási szakaszokat, és „prebázis”, „bázis”, „tanúsított”
és „standard” elnevezéssel kell ellátni őket.
(14)     A növényi szaporítóanyagok
lehető legszélesebb körű rendelkezésre állása és a felhasználók
számára minél nagyobb választék biztosításának érdekében fontos, hogy a
vállalkozók alapvetően forgalomba hozhassanak a jegyzékben szereplő
nemzetségekhez vagy fajokhoz tartozó, az említett kategóriák bármelyike alá
tartozó növényi szaporítóanyagokat. Ugyanakkor az élelmiszer- és
takarmánybiztonság garantálása, valamint a növényi szaporítóanyagok magas
szintű fajtaazonosságának, minőségének és egészségességének elérése
érdekében a növényi szaporítóanyagok nem kerülhetnek standard
szaporítóanyagként forgalomba abban az esetben, ha a tanúsítás költségei arányban
állnak az említett célokkal.
(15)     A hivatalosan elismert
fajtaleírással rendelkező fajtákhoz tartozó növényi szaporítóanyagokra, a
heterogén szaporítóanyagokra és a réspiaci szaporítóanyagokra
minimumkövetelmények vonatkoznak. Ezeket az anyagokat ezért minden esetben csak
standard szaporítóanyagként lehet előállítani és forgalomba hozni.
(16)     Annak lehetővé tétele
érdekében, hogy a felhasználók megalapozott döntéseket hozhassanak valamely
növényi szaporítóanyag fajtaazonosságát és jellegzetességeit illetően, a
jegyzékben szereplő nemzetségekhez és fajokhoz tartózó növényi
szaporítóanyagok csak akkor állíthatók elő és hozhatók forgalomba, ha
olyan fajtákhoz tartoznak, amelyek vagy a nemzeti fajtanyilvántartásokban vagy
pedig az uniós fajtanyilvántartásban szerepelnek.
(17)     Annak érdekében, hogy a
növénynemesítés terén végbemenő fejlődéshez alkalmazkodni lehessen és
új technológiákat lehessen alkalmazni, az olyan heterogén növényi
szaporítóanyagok előállítása és forgalomba hozatala, amelyek nem felelnek
meg valamely fajta e rendelet értelmében vett meghatározásának, bizonyos feltételek
mellett engedélyezhető anélkül, hogy azok valamely nyilvántartott fajtához
tartoznának, még abban az esetben is, ha nem felelnek meg a fajták bejegyzésére
vonatkozó követelményeknek – azaz a megkülönböztethetőségre,
egyneműségre és állandóságra vonatkozó követelményeknek – vagy a
kielégítő, illetve a fenntartható termesztési értékre vonatkozó
követelményeknek. Az ilyen szaporítóanyagok bejegyzésekor figyelembe kell
venni, hogy azok milyen mértékben járulnak hozzá a kultúrnövények genetikai
változatosságának növeléséhez, a genetikai erőforrások alapjának
bővítéséhez és a biodiverzitás előmozdításához az Unióban, valamint a
mezőgazdaság fenntarthatóságához és az éghajlatváltozáshoz való
alkalmazkodáshoz. A bejegyzési folyamatnak különösen ezekre a sajátos
jellegzetességekre kell tekintettel lennie, valamint arra, hogy az ilyen
anyagokat bejegyeztetni kívánó vállalkozókra a lehető legminimálisabb
terhet rója. Ezenkívül az is helyénvaló és arányos lenne, hogy az alanyok
mentesüljenek e követelmény alól, mivel jelentős kereskedelmi és
gyakorlati értékkel bírnak az őket használó ágazat számára, azonban
gyakran nem felelnek meg egy-egy fajta fogalommeghatározásának.
(18)     Az alkalmazandó minőségi
követelmények betartásának biztosítása érdekében szabályokat kell megállapítani
a növényi szaporítóanyagok tanúsítására és azokra a tevékenységekre
vonatkozóan, amelyek célja a tanúsítás megbízhatóságának ellenőrzése a
tanúsítást követően. E szabályokat a technikai és tudományos
fejlődéshez kell igazítani.
(19)     A minőségi
követelményeknek és tanúsítási rendszereknek figyelembe kell venniük a
nemzetközi ajánlásokat, így például a Gazdasági Együttműködési és
Fejlesztési Szervezet (OECD) vetőmagrendszerek szabályait és
előírásait, az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) a
vetőburgonyára vonatkozó előírásait, valamint a Nemzetközi
Vetőmagvizsgálati Szövetség (ISTA) mintavételezésre és vizsgálatra
vonatkozó szabályait.
(20)     A minőséget hátrányosan
befolyásoló károsítók tekintetében a növénykárosítókkal szembeni védekezési
intézkedésekről szóló …/…/EU rendeletben[19]
(Office of Publication, please insert number of Regulation on protective
measures against pests of plants) megállapított küszöbértékekre tekintettel
helyénvaló olyan részletes ellenőrzési és vizsgálati eljárásokat
meghatározni, amelyek egyszeri tanúsítást tesznek lehetővé az e rendelet,
valamint a(z) .../…/EU rendelet (Office of Publication, please insert number
of Regulation on protective measures against pests of plants) alapján
elfogadott követelményeknek való megfelelést illetően.
(21)     A szaporítóanyagok lehető
legtisztább voltának és az előállítás homogenitásának biztosítása
érdekében a jegyzékben szereplő nemzetségekhez és fajokhoz tartozó növényi
szaporítóanyagokat külön tételekben kell tartani.
(22)     A növényi szaporítóanyagok
sokszínűségének biztosítása céljából lehetővé kell tenni a
vállalkozók számára, hogy amennyiben kívánják, különálló növények, csomagok,
termesztő-/tárolóedények vagy kötegek formájában állítsanak elő és
hozzanak forgalomba növényi szaporítóanyagokat.
(23)     A jegyzékben szereplő
nemzetségekhez és fajokhoz tartózó növényi szaporítóanyagok címkézése
tekintetében szükség van bizonyos szabályok elfogadására, amelyekkel
biztosítható ezeknek az anyagoknak a megfelelő azonosítása. A tanúsítást
megkívánó kategóriákhoz tartozó anyagok esetében a címkét (a továbbiakban:
hatósági címke) az arra jogosolt vállalkozóknak kell előállítaniuk és
elhelyezniük a szaporítóanyagon az illetékes hatóságok hatósági felügyelete
mellett. Ugyanakkor azonban, mivel egyes vállalkozók adott esetben nem
rendelkeznek megfelelő forrásokkal a tanúsítási tevékenységek elvégzéséhez
és a hatósági címkék kiállításához, rendelkezni kell arról, hogy a vállalkozók
kérésére az illetékes hatóságok állíthassák ki a hatósági címkéket.
(24)     A természetes környezet
megőrzése érdekében, a genetikai erőforrások megőrzésével
összefüggésben, kívánatos lehetővé tenni a jegyzékben szereplő
nemzetségekhez és fajokhoz tartozó növényi szaporítóanyagok keverését más, a
jegyzékben nem szereplő nemzetségekkel és fajokkal. E keverékeket
kizárólag abban az esetben lehet engedélyezni, ha összetételük természetes
módon kötődik egy bizonyos régióhoz. Az átláthatóság és az érintett
keverékek minőségének jobb ellenőrzésének biztosítása érdekében e keverékek
előállítását és forgalomba hozatalát az illetékes hatóságokkal
engedélyeztetni kell.
(25)     Szabályokat kell elfogadni a
jegyzékben szereplő nemzetségek és fajok Unióba történő behozatalára
vonatkozóan, kizárólag olyan növényi szaporítóanyagok behozatalát téve
lehetővé, amelyek az előállítás és a minőség tekintetében az
Unióban előállított és forgalomba hozott anyagokra vonatkozókkal azonos
követelményeknek felelnek meg.
(26)     A rugalmasság biztosítása,
valamint annak megkönnyítése érdekében, hogy a vállalkozók és a piacok
alkalmazkodni tudjanak a sajátos körülményekhez, illetve átmeneti ellátási
nehézségek esetén helyénvaló e rendelet általános szabályaitól bizonyos
eltéréseket engedélyezni. Annak érdekében, hogy elkerülhetőek legyenek a
visszaélések, és biztosítani lehessen e rendelet általános célkitűzéseinek
tiszteletben tartását, ezeket az eltéréseket csak meghatározott feltételek
mellett lehet engedélyezni. Az eltérések az olyan fajták növényi
szaporítóanyagait érintik, amelyek bejegyzése folyamatban van, olyan növényi
szaporítóanyagokat, amelyek nem rendelkeznek végleges tanúsítással vagy pedig a
hatályos csírázási követelményeknek megfelelően nem lettek tanúsítva.
Lehetőség kell legyen sürgősségi intézkedések elfogadására is annak
érdekében, hogy az emberek, az állatok és a növények egészségét, illetve a
környezetet fenyegető kockázatokat kezelni lehessen.
(27)     Az olyan növényi
szaporítóanyagok esetében, amelyeket kis gyártó és csupán kis mennyiségben
hozott forgalomba („réspiaci növényi szaporítóanyag”), felmentést kell adni az
alól a követelmény alól, hogy jegyzékben szereplő fajtához tartozzanak.
Erre az eltérésre azért van szükség, hogy elkerülhetők legyenek az olyan
növényi szaporítóanyagok forgalomba hozatalára vonatkozó indokolatlan korlátozások,
amelyek kereskedelmi szempontból kevésbé érdekesek, ellenben a genetikai
sokszínűség fenntartását illetően nagy jelentőséggel bírnak.
Elkerülendő azonban, hogy túl sok vállalkozó éljen rendszeresen ennek az
eltérésnek a lehetőségével, és hogy csupán azok a vállalkozók vegyék
igénybe, amelyek nem engedhetik meg maguknak a fajtaelismeréssel járó
költségeket és adminisztratív terheket. Ez fontos az eltéréssel való
visszaélések elkerülése és a rendeletben foglalt szabályok alkalmazásának
biztosítása végett. Éppen ezért réspiaci szaporítóanyagot kizárólag a kis számú
alkalmazottat foglalkoztató és alacsony éves forgalommal rendelkező vállalkozók
hozhatják forgalomba.
(28)     Ideiglenes kísérleteket kell
szervezni a jegyzékben szereplő nemzetségek és fajok tekintetében
elfogadott bármely intézkedésnél jobb alternatívák feltérképezése céljából. Az
említett kísérletek szervezőinek figyelembe kell venniük a növényi
szaporítóanyagok előállításával és ellenőrzésével kapcsolatos
technológiai fejlődést.
(29)     A jegyzékben szereplő
nemzetségek vagy fajták harmadik országokba exportált növényi
szaporítóanyagainak meg kell felelniük az Unióban előállított és
forgalomba hozott növényi szaporítóanyagokra vonatkozó szabályoknak, kivéve, ha
az érintett szaporítóanyagokra bilaterális vagy multilaterális megállapodások,
illetve harmadik országok külön szabályai vonatkoznak.
(30)     A nem a jegyzékben
szereplő nemzetségekhez vagy fajokhoz tartozó növényi szaporítóanyagokra
vonatkozóan alapvető követelményeket kell megállapítani annak biztosítása
érdekében, hogy azok előállítása és forgalomba hozatala megfeleljen a
minimális minőségi és azonosítási szabványoknak.
(31)     Ahhoz, hogy valamennyi fajta
nyilvántartásban szerepelhessen és közös szabályok és feltételek vonatkozzanak
rájuk, a fajtabejegyzés tekintetében szabályokat kell megállapítani, amelyeket
mind a jegyzékben szereplő, mind pedig a jegyzékben nem szereplő
nemzetségekre és fajokra alkalmazni kell.
(32)     Az eddigi tapasztalatok azt
mutatják, hogy egyes növénynemesítők fajtáikat az uniós piac egészén vagy
jelentős részén forgalomba kívánják hozni. Ezért indokolt lehetőséget
biztosítani a növénynemesítők számára arra, hogy fajtáikat vagy nemzeti
vagy az uniós fajtanyilvántartásba bejegyeztethessék. Az uniós fajtanyilvántartás
létrehozásával, közzétételével és naprakészen tartásával az Európai
Növényfajta-ügynökséget (a továbbiakban: Ügynökség) kell megbízni, korábbi
nevén (a 2100/1994/EK rendelet 4. cikke alapján létrehozott) Közösségi
Növényfajta-hivatal, amely jelenleg a növényfajta-oltalom megadásáért
felelős. Ennek alapján az Ügynökség feladatai a növényfajtákkal
kapcsolatos igazgatás valamennyi szempontjára kiterjednének.
(33)     A fajtákat alapvetően az
illetékes hatóság vagy az Ügynökség által készített hivatalos fajtaleírás
alapján kell bejegyezni. Az illetékes hatóságok és az Ügynökség terheinek
csökkentése és a rugalmasság érdekében ugyanakkor helyénvaló lehetőséget
biztosítani arra, hogy a hivatalos fajtaleíráshoz szükséges vizsgálatokat a
bejelentők is elvégezhessék.
(34)     Az alapvető bejegyzési
követelmények mellett az Unió mezőgazdaságának és kertészetének
fejlődése szempontjából különösen fontos fajhoz tartozó fajtáknak további
követelményeknek is meg kell felelniük a fenntartható termesztési és/vagy
használati értékük biztosítása érdekében.
(35)     A fenntartható termesztési
értéket biztosító követelményeket uniós szinten kell meghatározni, hogy ezáltal
támogatni lehessen a fenntartható fejlődést, irányítani a
növénynemesítést, és megfelelni a növénynemesítők, a termelők és a
fogyasztók e fejlődéssel összefüggő elvárásainak A kielégítő
termesztési és használati értéket biztosító követelményeket kizárólag a
tagállamok állapíthatják meg mezőgazdasági-éghajlati és mezőgazdasági
feltételeiknek megfelelően. Ezért az érintett fajtákat csak a nemzeti
fajtanyilvántartásba kell bejegyezni. A kielégítő termesztési és
használati értéket biztosító követelményeknek célszerű a terméshozamra és
a minőségi jellegzetességekre vonatkozniuk. A tagállamoknak az ilyen
követelmények kidolgozása és alkalmazása során figyelembe kell venniük azokat a
korlátokat, amelyek egyes mezőgazdasági gazdálkodási gyakorlatoknál
felmerülnek. Különösen szem előtt kell tartaniuk az ökológiai termelés
sajátos igényeit az ellenálló képesség és az alacsony ráfordítás tekintetében.
(36)     A Biológiai Sokféleség
Egyezmény keretében, amelynek az Unió is szerződő fele, az Unió
elkötelezte magát a termesztett növények és az azokkal rokon vadon élő
növények genetikai sokféleségének fenntartása, és a génerózió minimálisra
csökkentése mellett. Ez a kötelezettségvállalás kiegészíti az Unió arra
irányuló célkitűzését, hogy 2020-ig megállítsa a biodiverzitás
csökkenését. Ezzel összefüggésben bizonyos fajták előállítását és
forgalomba hozatalát engedélyezni kell még abban az esetben is, ha nem felelnek
meg a megkülönböztethetőségre, egyneműségre és állandóságra vonatkozó
követelményeknek. Ezáltal biztosítani lehet azok megőrzését és
fenntartható használatát, és így hozzá lehet járulni a mezőgazdaság
fenntarthatóságához és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz. Ezért
ezeket a fajtákat elég csak hivatalosan elismert fajtaleírás alapján
bejegyezni.
(37)     A hivatalosan elismert
fajtaleírás alapján bejegyzett fajtákat ugyanakkor abban a régióban kell
előállítani, amelyben hagyományosan termesztik, és amelyhez
alkalmazkodott, hogy ezáltal biztosítani lehessen eredetiségüket és hozzáadott
értéküket a genetikai sokféleség megőrzéséhez és a környezetvédelemhez. E
fajtákat ezért csak a nemzeti fajtanyilvántartásba kell bejegyezni. Ugyanezen
okból ezeknek a fajtáknak az esetében követelmény, hogy már léteztek e rendelet
hatálybalépése előtt, illetve hogy több mint öt évvel korábban törölték
őket a nemzeti vagy az uniós fajtanyilvántartásból, amennyiben oda
történő bejegyzésük a megkülönböztethetőségüket, egyneműségüket
és állandóságukat illetően végzett technikai vizsgálat alapján történt.
(38)     Annak érdekében, hogy
valamennyi kérelem esetében egyforma feltételeket, és valamennyi érdekelt fél
számára átlátható keretfeltételeket lehessen biztosítani, szabályokat kell
megállapítani a fajták és klónok nemzeti fajtanyilvántartásokba való
bejegyzésére vonatkozó eljárásokra.
(39)     Egyes fajták, amelyek
természetesen alkalmazkodtak a helyi és regionális feltételekhez, és amelyeket
génerózió fenyeget, illetve amelyek kereskedelmi növénytermesztési szempontból
nem rendelkeznek tényleges értékkel, de amelyeket meghatározott feltételek
melletti termesztés céljából fejlesztettek ki, már szerepelnek nemzeti
fajtajegyzékekben vagy fajtanyilvántartásokban a helyi és a regionális
feltételekhez természetes módon alkalmazkodott, és génerózió által
veszélyeztetett mezőgazdasági honos fajok és fajták elfogadása, és ezen
honos fajok és fajták vetőmagjának, valamint vetőburgonyájának
forgalmazása esetében alkalmazható eltérésekről szóló, 2008. június 20-i 2008/62/EK
bizottsági irányelv[20]
3. cikkének és az egy adott helyen és régióban hagyományosan termesztett és
génerózió által veszélyeztetett honos zöldségfajok és fajták, illetve a
kereskedelmi növénytermesztési szempontból tényleges értékkel nem
rendelkező, csupán bizonyos feltételek melletti termesztésre nemesített
zöldségek fajtáinak elismerése, és ezen honos fajok és fajták vetőmagjának
forgalmazása esetében alkalmazható eltérésekről szóló, 2009. november 26-i
2009/145/EK bizottsági irányelv[21]
3. cikke (1) bekezdésének megfelelően. E fajták esetében nem végeztek
teljes technikai vizsgálatot megkülönböztethetőségüket,
egyneműségüket és állandóságukat illetően. Ezért indokolt, hogy
ezeket a fajtákat közvetlenül és minden további eljárás nélkül hivatalosan
elismert fajtaleírással rendelkező fajtaként jegyezzék be a nemzeti
fajtanyilvántartásokba.
(40)     Az uniós fajtanyilvántartásba
valamennyi olyan fajtát is be kell jegyezni, amelyek már szerepelnek a nemzeti
fajtanyilvántartásokban. Ily módon biztosítva lesz, hogy az uniós
fajtanyilvántartás átlátható áttekintést nyújtson valamennyi, az Unióban
bejegyzett fajtáról.
(41)     A fajták és klónok uniós
fajtanyilvántartásba való bejegyzése tekintetében szabályokat kell elfogadni.
Az egységesség végett ezeknek a szabályoknak a nemzeti fajtanyilvántartásokba
való bejegyzésre vonatkozó szabályokhoz hasonlónak kell lenniük.
(42)     Az illetékes hatóságoknak és
az Ügynökségnek a bejegyzési időszak minden egyes évében indokolt díjat
felszámolniuk a kérelmek feldolgozásáért, valamint a formai és technikai
vizsgálatokért. Erre azért van szükség, hogy biztosíthatók legyenek a teljes
fajtabejegyzési rendszerhez szükséges források, valamint az, hogy a bejegyzés
fő kedvezményezettjei viseljék a rendszer működési költségeit. E
rendeletben szabályokat kell meghatározni az említett díjak megállapítására
vonatkozóan.
(43)     Az olyan fajták bejegyzésének
megkönnyítése érdekében, amelyek a génerózióval szembeni küzdelmet szolgálják
az Unióban, a tagállamoknak csökkentett díjakat kell alkalmazniuk a hivatalosan
elismert fajtaleírással rendelkező fajták és a heterogén szaporítóanyagok
tekintetében. Ezeknek a csökkentett díjaknak kellőképpen alacsonynak kell
lenniük ahhoz, hogy ne legyenek elrettentő hatásúak, illetve ne
akadályozzák az érintett fajták forgalomba hozatalát. A mikrovállalkozásokat –
támogatásuk céljából – teljesen mentesíteni kell a díjfizetés alól.
(44)     A vállalkozók kereskedelmi
érdekei és a szellemi tulajdon védelme érdekében a vizsgálatok eredményeit és a
genealógiai komponensek leírását – amennyiben a nemesítő kéri – bizalmasan
kell kezelni. Az átláthatóság kedvéért a nemzeti vagy uniós fajtanyilvántartásban
szereplő valamennyi fajta leírását nyilvánosan hozzáférhetővé kell
tenni.
(45)     Az Unió nagy területét
borítják erdők, amelyek társadalmi, gazdasági, környezeti, ökológiai és
kulturális funkciót töltenek be. Ezért a különféle erdőtípusok esetében
olyan sajátos megközelítésmódokra és intézkedésekre van szükség, amelyek
figyelembe veszik az Unióban található erdőkre jellemző feltételek
széles körét.
(46)     Az erdészeti célokból fontos
fafajok és mesterséges hibridek erdészeti szaporítóanyagainak genetikailag meg
kell megfelelniük a helyi feltételeknek és kiváló minőségűeknek kell
lenniük. Az erdők biodiverzitásának megőrzése és erősítése –
ideértve a fák genetikai sokféleségét is – létfontosságú a fenntartható
erdőgazdálkodáshoz.
(47)     A megfelelő minőségi
és forgalmazási szabványok biztosítása érdekében, valamint az ágazatnak a
technikai és tudományos fejlődéshez való igazítására tekintettel
szabályokat kell megállapítani az erdészeti szaporítóanyagokra vonatkozóan az
alábbi területeken: szaporító alapanyagok, azok a kategóriák, amelyeken belül a
szaporítóanyag forgalomba hozható, tételek, címkézés és kis kiszerelések.
(48)     A rugalmasság és a sajátos
körülményekhez való alkalmazkodás biztosítása érdekében – bizonyos feltételek
mellett – eltéréseket kell engedélyezni az erdészeti szaporítóanyagok
előállítása és forgalomba hozatala tekintetében. Az eltérések az
alábbiakat érinthetik: a tagállamok azon lehetősége, hogy szigorúbb
követelményeket fogadjanak el, átmeneti ellátási nehézségek előfordulása,
annak a szükségessége, hogy a vetőmagot mielőbb forgalomba hozzák,
ideiglenes kísérletek végzése és sürgősségi intézkedések elfogadása.
(49)     Az erdészeti növénygenetikai
erőforrások megőrzésének és fenntartható használatának érdekében
lehetőséget kell adni arra, hogy a tagállamok kevésbé szigorú
követelményeket fogadjanak el az olyan erdészeti szaporítóanyagok tekintetében,
amelyek természetesen alkalmazkodtak a helyi és regionális feltételekhez,
valamint génerózió veszélyezteti őket.
(50)     Az illetékes hatóságoknak
díjakat kell felszámítaniuk az erdészeti szaporító alapanyagok
bejegyzéséért/engedélyezéséért, valamint a bejegyzett/engedélyezett erdészeti
szaporító alapanyagokból származó erdészeti szaporítóanyagok alap származási
igazolványának kiállításáért. Erre azért van szükség, hogy biztosíthatók
legyenek az erdészeti szaporítóanyagok tanúsításához szükséges források,
valamint az, hogy a tanúsítás fő kedvezményezettjei viseljék az abból
adódó költségeket. A mikrovállalkozásokat – támogatásuk céljából – teljesen
mentesíteni kell a díjfizetés alól. Az említett díjakra érvényes szabályokat
meg kell állapítani e rendeletben, mivel azok az erdészeti szaporítóanyagok
hatékony előállítását, bejegyzését és forgalomba hozatalát érintik.
(51)     A 2100/1994/EK rendeletet
módosítani kell annak érdekében, hogy az Ügynökség feladatai kibővüljenek
a fajtabejegyzéssel, és hogy az Ügynökség korábbi elnevezését (Közösségi
Növényfajta-hivatal) módosítani lehessen.
(52)     Annak biztosítása érdekében,
hogy e rendelet mellékletei igazodjanak a technikai és tudományos
fejlődéshez, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének
megfelelően jogi aktusokat fogadjon el e rendelet mellékleteinek
módosítása tekintetében.
(53)     Az ágazat technikai és
gazdasági fejlődésének nyomon követése érdekében a Bizottságot fel kell
hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi
aktusokat fogadjon el az olyan nemzetségeket vagy fajokat tartalmazó jegyzék
összeállítása tekintetében, amelyek növényi szaporítóanyagai nem hozhatók
forgalomba standard szaporítóanyagként.
(54)     Az ágazat technikai és gazdasági
fejlődésének nyomon követése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni
arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat
fogadjon el egyrészt azon növényi szaporítóanyagok meghatározása tekintetében,
amelyek anélkül állíthatók elő és hozhatók forgalomba, hogy valamely
bejegyzett fajtához tartoznának, másrészt az ilyen szaporítóanyagok
előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozó követelmények
tekintetében.
(55)     Annak biztosítása érdekében,
hogy a jegyzékben szereplő nemzetségek és fajták növényi szaporítóanyagai,
valamint az erdészeti szaporítóanyagok egyes típusai az érintett nemzetségek,
fajták vagy kategóriák jellegzetességeitől függően a
fajtaazonosságra, a minőségre és az egészégre vonatkozó követelményeknek a
lehető legmaximálisabban megfeleljenek, a Bizottságot fel kell hatalmazni
arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el
az érintett nemzetségek és fajták előállítására és minőségére
vonatkozó követelmények és azok tanúsítási rendszerei, valamint az erdészeti
szaporítóanyagok fajai és mesterséges hibridjei meghatározott növényi részeinek
és ültetési anyagának forgalomba hozatalára vonatkozó minőségi követelményeknek
a tekintetében.
(56)     Annak biztosítása érdekében,
hogy a növényi szaporítóanyagok forgalomba hozhatók legyenek azoknak a
meghatározott nemzetségeknek vagy fajoknak a sajátos jellegzetességeihez
igazított feltételek mellett, amelyekhez tartoznak, a Bizottságot fel kell
hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi
aktusokat fogadjon el a tételek maximális mérete, összetétele és azonosítása,
valamint a meghatározott nemzetségekhez vagy fajokhoz tartozó növényi
szaporítóanyagok kis kiszereléseire vonatkozó követelmények tekintetében.
(57)     Annak érdekében, hogy a
hatósági címkékre és a vállalkozók címkéire vonatkozó szabályokat a növényi
szaporítóanyagok egyes típusainak jellegzetességeihez lehessen igazítani, a
Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének
megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az alábbiak tekintetében: a növényi
szaporítóanyagok egyes kategóriái és más csoportjai címkézésére vonatkozó
kiegészítő szabályok, a címkeszámra vonatkozó jelölések, a prebázis,
bázis, tanúsított és standard szaporítóanyag-generációkra vonatkozó jelölések,
a fajtatípusra – beleértve az intraspecifikus vagy interspecifikus hibrideket
is – vonatkozó jelölések, a különböző feltételeknek megfelelő
kategóriák alegységeinek jelölése, keverékek esetében az egyes komponense
tömegszázalékos arányának jelölése fajonkénti, adott esetben fajtánkénti
lebontásban, valamint a szaporítóanyag tervezett felhasználására vonatkozó
jelölések.
(58)     Annak biztosítása érdekében,
hogy a vállalkozók megfelelően és megbízható módon végezzék el a
tanúsítást, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének
megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a vállalkozók és a tanúsítási
feladatok elvégzésével esetlegesen megbízott személyek képesítésére vonatkozó
részletesebb követelmények megállapítása és az érintett vállalkozók és laboratóriumok
által igénybe veendő létesítmények megfelelősége és egyes
meghatározott berendezések rendelkezésre állása tekintetében.
(59)     Annak biztosítása érdekében,
hogy a vállalkozók által végzett tanúsítás hatósági felügyelete az adott
nemzetségek vagy fajok jellegzetességeinek megfelelő, naprakész szabványok
alapján történjen, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének
megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az arra vonatkozó részletesebb
követelmények megállapítása tekintetében, hogy az illetékes hatóságoknak miként
kell végezniük a tanúsítás felügyeletét.
(60)     A tanúsítást követően az
adott nemzetségek vagy fajok jellegzetességeinek megfelelő, naprakész
szabványok alkalmazásának érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra,
hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon
el a vizsgálatra benyújtandó minták arányára és a vizsgálati eljárásra
vonatkozó részletesebb követelmények megállapítása tekintetében.
(61)     Annak biztosítása érdekében,
hogy a növényi szaporítóanyagok keverékeit az egyes nemzetségekre és fajokra
vonatkozó minőségi követelményeknek megfelelően állítsák elő és
hozzák forgalomba, valamint hogy felhasználóik megalapozott döntéseket
hozhassanak, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290.
cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az I. mellékletben
felsorolt különböző nemzetségekhez vagy fajokhoz, illetve e nemzetségek és
fajok különböző fajtáihoz tartozó növényi szaporítóanyagok keverékeinek
előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozó szabályok elfogadása,
valamint az I. mellékletben felsorolt nemzetségekhez vagy fajokhoz tartozó
növényi szaporítóanyagokból és az I. mellékletben nem felsorolt nemzetségekhez
vagy fajokhoz tartozó növényi szaporítóanyagokból álló keverékekre vonatkozó
szabályok elfogadása tekintetében.
(62)     Annak érdekében, hogy
biztosítva legyen azoknak a növényi szaporítóanyagoknak az átlátható módon és
csakis korlátozott mértékben történő forgalomba hozatala, amelyek
bejegyzése még folyamatban van, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az
EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a
csomagolások címkézésére vonatkozó követelmények és annak a megengedett
maximális mennyiségnek a tekintetében, amelyet az egyes nemzetségek és fajok esetében
forgalomba lehet hozni.
(63)     Annak érdekében, hogy
biztosítva legyen a réspiaci szaporítóanyagok korlátozott mértékben és
átlátható módon történő forgalomba hozatala, a Bizottságot fel kell hatalmazni
arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat
fogadjon el a csomagok, termesztő-/tárolóedények vagy kötegek maximális
mérete, valamint az érintett réspiaci szaporítóanyagok
nyomonkövethetőségére, tételeire és címkézésére vonatkozó követelmények
megállapítása tekintetében.
(64)     Gondoskodni kell arról, hogy
meghatározott feltételek mellett elő lehessen állítani és forgalomba
lehessen hozni olyan növényi szaporítóanyagokat is, amelyeket véglegesen még
nem tanúsítottak, illetve nem erősítették meg a csírázási követelményeknek
való megfelelésüket. Ezért fel kell hatalmazni a Bizottságot arra, hogy az
EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az
alábbiak tekintetében: egyedi szabályok a növényi szaporítóanyagok csomagjaira,
termesztő-/tárolóedényeire vagy kötegeire vonatkozóan, valamint szabályok
a kis kiszerelésű csomagokra és termesztő-/tárolóedényekre, az
érintett szaporítóanyagok címkézésére, arra az időtartamra vonatkozóan,
amely alatt az érintett magok forgalomba hozhatók, illetve a csírázásról szóló
ideiglenes analitikai jelentés tartalmára vonatkozóan.
(65)     Gondoskodni kell arról, hogy a
harmadik országokból behozott növényi szaporítóanyagok megfeleljenek az e
rendeletben meghatározott követelményeknek. Ezért fel kell hatalmazni a
Bizottságot arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat
fogadjon el, melyekben határoz arról, hogy egy adott nemzetséghez, fajhoz vagy
kategóriához tartozó, harmadik országban vagy egy harmadik ország meghatározott
területén előállított növényi szaporítóanyag megfelel-e az Unióban
előállított és forgalomba hozott növényi szaporítóanyagokra vonatkozókkal
egyenértékű követelményeknek.
(66)     Gondoskodni kell arról, hogy a
meghatározott nemzetségekhez vagy fajokhoz tartózó növényi szaporítóanyagok
előállítása és forgalomba hozatala mezőgazdasági teljesítményük és a
feldolgozásukra vonatkozó minőségi jellegzetességeiket illetően
megfeleljenek a társadalom megnövekedett elvárásainak. Az ágazat technikai és
gazdasági fejlődésének nyomon követése érdekében a Bizottságot fel kell
hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi
aktusokat fogadjon el az olyan nemzetségeket vagy fajokat tartalmazó jegyzék
összeállítása tekintetében, amelyek különösen fontosak az Unió
mezőgazdaságának megfelelő és fenntartható fejlődése szempontjából.
(67)     Annak biztosítására, hogy a
fajták bejegyzése az Unió mezőgazdaságának megfelelő és fenntartható
fejlődése szempontjából különösen fontos nemzetségek vagy fajok
jellegzetességeinek megfelelő, naprakész szabványok alapján történjen, a Bizottságot
fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének
megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a szóban forgó nemzetségek vagy
fajok fajtáinak bejegyzésére vonatkozó szabályok megállapítása tekintetében a
következő szempontokra figyelemmel: károsítókkal szembeni ellenálló
képesség, kisebb beviteli igény az egyes erőforrásokból, kisebb
mértékű nemkívánatosanyag-tartalom, jobb alkalmazkodóképesség az
eltérő mezőgazdasági-éghajlati környezethez.
(68)     Ahhoz, hogy a fajtaelnevezés
megfelelőségéhez bizonyos esetekben naprakész feltételeket lehessen
biztosítani, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének
megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az alábbiakra vonatkozó szabályok
megállapítása tekintetében: a fajtaelnevezések és a védjegyek elnevezése
közötti kapcsolat, kapcsolatuk a mezőgazdasági termékekre vonatkozó
földrajzi árujelzőkkel és eredetmegjelölésekkel, a korábbi jogosultak
írásbeli hozzájárulása egy elnevezés alkalmasságával szembeni akadályok
megszüntetése érdekében, egyedi kritériumok annak meghatározásához, hogy az
elnevezés megtévesztő vagy összetévesztésre alkalmas-e, valamint az
elnevezés kód formájában való használata.
(69)     Fontos gondoskodni arról, hogy
klónokhoz tartozó növényi szaporítóanyagokat kizárólag akkor lehessen előállítani
és forgalomba hozni, ha azok megfelelnek meghatározott minőségi és
egészségi követelményeknek, és egyben olyan nemzetségekhez vagy fajokhoz
tartoznak, amelyek egyes piaci ágazatok tekintetében különös értékkel bírnak.
Ezért fel kell hatalmazni a Bizottságot arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének
megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az egyes nemzetségek és fajok
klónjaira vonatkozó minőségi és egészségi követelmények elfogadása,
valamint azokat a nemzetségeket vagy fajokat tartalmazó jegyzék összeállítása
tekintetében, amelyekhez e klónoknak tartozniuk kell ahhoz, hogy forgalomba
hozhatók legyenek.
(70)     Annak biztosítása érdekében,
hogy a fajtabejegyzésre irányuló kérelemben megadott információk az ágazat
fejlődésével lépést tudjanak tartani, és az adott nemzetségekhez vagy
fajokhoz tartozó fajták egyedi tulajdonságaira nézve relevánsak legyenek, a
Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének
megfelelően jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben további olyan elemeket
határoz meg, amelyeknek egy adott nemzetségre vagy fajra vonatkozó kérelemben
szerepelniük kell.
(71)     Ahhoz, hogy az Ügynökség és az
illetékes hatóságok által a technikai vizsgálatok helyeire és a vizsgálatok
szervezésére irányuló auditokhoz naprakész szabványokat lehessen biztosítani, a
Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének
megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az ezekre auditokra vonatkozó
szabályok megállapítása tekintetében.
(72)     Annak biztosítására, hogy a
fajták technikai vizsgálatát naprakész szabványok alapján lehessen elvégezni, a
Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének
megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az alábbiak tekintetében: az
illetékes hatóság vagy a bejelentő alkalmazottjainak és a
bejelentőknek a képesítésével és képzésével szemben támasztott
követelményekre vonatkozó szabályok, a technikai vizsgálat elvégzéséhez
szükséges felszerelés, referencia fajtagyűjtemények létrehozása,
minőségbiztosítási rendszerek létrehozása, valamint az egyes nemzetségekre
vagy fajokra vonatkozó termesztési vizsgálatok és laboratóriumi vizsgálatok
elvégzése.
(73)     Annak biztosítására, hogy a
kérelmező által az uniós fajtanyilvántartásba való bejegyzésért
fizetendő díjak arányosak, méltányosak és naprakészek legyenek, a
Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének
megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a bejelentő által
fizetendő díjak összegének meghatározása tekintetében.
(74)     Az erdészeti szaporítóanyagok
meghatározott kategóriáira és fajaira vonatkozó teljes körű információk
benyújtásának biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra,
hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon
el, amelyekben meghatározza azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén a
vállalkozó címkéjén kívül a vállalkozó által előállított más dokumentumra
is szükség van.
(75)     Az érintett erdészeti
szaporítóanyagok minőségével és egészségességével összefüggő
kockázatok elkerülése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az
EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el, hogy
kiegészítse a klónokra és a klónkeverékekre vonatkozóan e rendeletben
meghatározott követelményeket azáltal, hogy megállapítja azon évek vagy
tőegyedek maximális számát, amelyre a klónok, illetve klónkeverékek
engedélyezését korlátozni kell.
(76)     Annak biztosítása érdekében,
hogy arányosan lehessen alkalmazni azt a szabályt, miszerint az erdészeti
szaporítóanyagok kisebb mennyiségű vetőmagjai mentesülnek a
csírázásra, illetve az életképességre vonatkozó tájékoztatási követelmények
alól, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének
megfelelően jogi aktusokat fogadjon, amelyekben az erdészeti
szaporítóanyagok egyes típusai tekintetében meghatározza ezeknek a kis
mennyiségeknek a maximális mértékét.
(77)     Annak biztosítása érdekében,
hogy azok a költségtételek, amelyekből az illetékes hatóságok által az
engedélyezett erdészeti szaporító alapanyagok bejegyzéséért és az alap
származási igazolvány kiállításáért kiszabott díjak összetevődnek az
elvégzett munkának megfelelőek és naprakészek legyenek, a Bizottságot fel
kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően
jogi aktusokat fogadjon el e tételek megállapítása tekintetében.
(78)     Különösen fontos, hogy a
Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadását
előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten –
megfelelő konzultációkat folytasson. A felhatalmazáson alapuló jogi
aktusok előkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia
kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére
történő egyidejű, időben történő és megfelelő
továbbításáról.
(79)     Az e rendelet rendelkezéseinek
végrehajtásához szükséges egységes feltételek biztosítása érdekében a
Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni az alábbiak
tekintetében:
a)      a tagállamok felhatalmazása arra, hogy a
jegyzékben szereplő nemzetségek vagy fajok növényi szaporítóanyagaira,
valamint a jegyzékben szereplő fajok és mesterséges hibridek erdészeti
szaporítóanyagaira vonatkozóan az e rendeletben meghatározottaknál szigorúbb
követelményeket fogadjanak el,
b)      sürgősségi intézkedések elfogadása,
c)      a tagállamok felhatalmazása arra, hogy
legfeljebb egy évig engedélyezzék olyan növényi szaporítóanyagok
előállítását és forgalomba hozatalát, amelyek a nemzeti vagy az uniós
fajtanyilvántartásba még nem bejegyzett, jegyzékben szereplő nemzetségek vagy
fajok fajtáihoz tartoznak,
d)      a tagállamok felhatalmazása arra, hogy
legfeljebb egy évig engedélyezzék a jegyzékben szereplő nemzetségek vagy
fajok olyan növényi szaporítóanyagainak a forgalomba hozatalát, amelyek az e
rendelet alapján elfogadottaknál enyhébb követelményeknek felelnek meg,
e)      ideiglenes kísérletek szervezése,
f)       a nemzeti fajtanyilvántartások és az
uniós fajtanyilvántartás formátuma,
g)      a fajtabejegyzési kérelem formátuma,
h)      a fajtabejegyzésre vonatkozó értesítések
benyújtásának feltételei,
i)       az erdészeti szaporítóanyagokra
vonatkozó nemzeti jegyzékek formája,
j)       az erdészeti szaporítóanyagok nemzeti
jegyzékbe való felvételéről szóló értesítés formátuma,
k)      az erdészeti szaporítóanyagokra vonatkozó
alap származási igazolványok formátuma.
(80)     Az említett végrehajtási
hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó
tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek
megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és
tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni.
(81)     Ez a rendelet tiszteletben tartja
a mindenekelőtt az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert
alapvető jogokat és elveket, különösen pedig a magán- és a családi élet
tiszteletben tartását, a tulajdonhoz való jogot, a személyes adatok védelmét, a
vállalkozás szabadságát, valamint a művészet és a tudomány szabadságát.
Ezt a rendeletet a tagállamoknak e jogokkal és alapelvekkel összhangban kell
alkalmazniuk.
(82)     Mivel e rendelet célját –
nevezetesen a növényi szaporítóanyagok előállítására és forgalomba
hozatalára vonatkozó szabályok megállapítását a szaporítóanyagok
minőségének és a felhasználók számára a választáshoz szükséges információk
biztosításának érdekében a tagállamok nem érhetik el kielégítő módon, és
következésképpen hatása, összetett volta, határokon átnyúló és nemzetközi
jellege miatt uniós szinten jobban meg lehet valósítani, az Unió intézkedéseket
fogadhat el az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott
szubszidiaritás elvével összhangban. Az említett cikkben meghatározott
arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl a
célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket.
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. RÉSZ
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Hatály
Ez a rendelet szabályozza:
a)           a növényi szaporítóanyagok
forgalomba hozatali céllal történő előállítását; valamint
b)           a növényi szaporítóanyagok
forgalomba hozatalát.
2. cikk
Kivételek
E rendelet nem alkalmazandó azokra a növényi
szaporítóanyagokra, amelyeket:
a)           kizárólag kísérleti vagy tudományos
célra szánnak;
b)           kizárólag nemesítési célra szánnak;
c)           kizárólag génbankok, a genetikai
erőforrások megőrzését ellátó szervezetek és hálózatok, valamint az
említett szervezetekhez, illetve hálózatokhoz tartózó személyek részére
szánnak, és amelyek, illetve akik fenntartásukról gondoskodnak;
d)           vállalkozóktól eltérő
természetes személyek egymás között elcserélnek.
3. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
1.           „növények”: a növénykárosítókkal
szembeni védekezési intézkedésekről szóló …/…/EU rendelet (Office of
Publications, please insert number of Regulation on protective measures against
pests of plants) 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott növények;
2.           „növényi szaporítóanyag”: egész
növények előállítására szánt és arra alkalmas növény(ek);
3.           „anyanövény”: olyan beazonosított
növény, amelyből új növények szaporítása céljából növényi szaporítóanyagot
vettek;
4.           „nemzedék”: a növény azon utódainak
csoportja, melyek az egymást felváltó utódok közül ugyanazon a leszármazási
szinten helyezkednek el;
5.           „forgalomba hozatal”: termék készen tartása az uniós piacon
történő eladás céljából, beleértve az eladásra vagy az átruházás bármely
más formájára történő felkínálást, magát az eladást, a forgalmazást, az
Unióba való behozatalt és az Unióból való kivitelt, valamint az átruházás más
formáit is, ingyen vagy ellenérték fejében;
6.           „vállalkozó”: valamely természetes
vagy jogi személy, amely foglalkozásszerűen űzi legalább a
következő, növényi szaporítóanyagokkal kapcsolatos tevékenységek egyikét:
a)      előállítás;
b)      nemesítés;
c)      fenntartás;
d)      szolgáltatásnyújtás;
e)      megőrzés, beleértve a tárolást;
valamint
f)       forgalomba hozatal.
7.           „illetékes hatóság”: a(z) …/…/EU
rendelet [Office of Publication, please insert number of Regulation on
Official Controls] 2. cikke (5) bekezdésében meghatározott illetékes
hatóság;
8.           „géntechnológiával módosított
szervezet”: a 2001/18/EK irányelv 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott
géntechnológiával módosított szervezet;
9.           „erdészeti szaporítóanyag”:
erdészeti célra szánt növényi szaporítóanyag;
10.         „tétel”: növényi szaporítóanyag
egységnyi mennyisége, amely homogén összetétele és eredete alapján
azonosítható.
4. cikk
Szabad forgalom
A növényi szaporítóanyagok előállítására
és forgalomba hozatalára nem vonatkozik más korlátozás, mint amelyet e
rendelet, a 94/62/EK irányelv, a 338/97/EK rendelet, a 2001/18/EK irányelv, az 1829/2003/EK
rendelet, az 1830/2003/EK rendelet, a(z) …/…/EU rendelet [Office of
Publication, please insert number of Regulation on protective measures against
pests of plants], valamint az idegenhonos özönfajok előállítását,
illetve forgalomba hozatalát korlátozó uniós jogszabályok meghatároznak.
II. RÉSZ
VÁLLALKOZÓK
5. cikk
A vállalkozók nyilvántartása
A vállalkozók a(z) …/…/EK rendelet (Office
of Publication, please insert number of Regulation on protective measures
against pests of plants) 62. cikke szerint bekerülnek az említett rendelet 61.
cikkében említett nyilvántartásokba.
6. cikk
A vállalkozók általános kötelezettségei
A vállalkozók gondoskodnak arról, hogy az
ellenőrzésük alatt álló növényi szaporítóanyagok előállítása és
forgalomba hozatala az e rendeletben meghatározott követelményeknek
megfelelően történjen.
7. cikk
A növényi szaporítóanyagot előállító vállalkozó egyedi kötelezettségei
A növényi szaporítóanyagot előállító
vállalkozó:
a)           a hatósági ellenőrzések
megkönnyítése céljából személyesen rendelkezésre áll vagy kinevez valakit, hogy
az illetékes hatóságokkal kapcsolatot tartson;
b)           feltárja és felügyeli az előállítási
folyamat vagy a forgalomba hozatal azon kritikus pontjait, amelyek
befolyásolhatják a növényi szaporítóanyagok minőségét;
c)           megőrzi a b) pontban említett
kritikus pontok felügyeletéről feljegyzett információkat, és azt az
illetékes hatóságok kérésére vizsgálat céljából rendelkezésre bocsátja;
d)           gondoskodik arról, hogy a tételek
elkülönülten azonosíthatóak maradjanak;
e)           naprakész információkkal rendelkezik
a növényi szaporítóanyagok előállítására használt helyiségekről és
egyéb helyekről;
f)            biztosítja, hogy az illetékes
hatóságok hozzáférjenek az előállításra szolgáló helyiségekhez – többek
között a szerződéses harmadik felek helyiségeihez és területéhez –,
valamint a felügyeleti nyilvántartásokhoz és valamennyi vonatkozó
dokumentumhoz;
g)           adott esetben az e rendelet szerint
alkalmazandó követelményeknek megfelelően intézkedik a növényi
szaporítóanyagok azonosságának fenntartásáról;
h)           az illetékes hatóságok kérésére
rendelkezésükre bocsátja a harmadik felekkel kötött szerződéseket.
8. cikk
Nyomonkövethetőség
(1)          A vállalkozók gondoskodnak arról,
hogy a növényi szaporítóanyagok az előállítás és a forgalomba hozatal
minden egyes szakaszában nyomon követhetőek legyenek.
(2)          Az (1) bekezdés alkalmazásában a
vállalkozók megőrzik azokat az információkat, amelyek révén azonosítani
tudják azokat a vállalkozókat, akik számukra növényi szaporítóanyagot
szállítottak, valamint az érintett szaporítóanyagot.
Kérésre ezeket az információkat az illetékes
hatóságok rendelkezésére bocsátják.
(3)          Az (1) bekezdés alkalmazásában a
vállalkozók megőrzik azokat az információkat, amelyek révén azonosítani
tudják azokat a személyeket, akiknek növényi szaporítóanyagot szállítottak,
valamint az érintett szaporítóanyagokat, feltéve, hogy a szóban forgó
szaporítóanyag nem kiskereskedelmi értékesítés céljából került leszállításra.
Kérésre ezeket az információkat az illetékes
hatóságok rendelkezésére bocsátják.
(4)          Az erdészeti szaporítóanyagoktól
eltérő növényi szaporítóanyagok esetében a vállalkozók a (2) és (3)
bekezdésben említett növényi szaporítóanyagokról feljegyzett információkat
attól az időponttól számított három évig megőrzik, amikor a szóban
forgó szaporítóanyagot leszállították, illetve a szóban forgó szaporítóanyag
szállítmányát megkapták.
Az erdészeti szaporítóanyagok esetében az érintett
időszak tíz év.
III. RÉSZ
AZ ERDÉSZETI SZAPORÍTÓANYAGOKTÓL ELTÉRŐ NÖVÉNYI SZAPORÍTÓANYAGOK
I. CÍM
Általános rendelkezések
9. cikk
Hatály
Ez a rész az erdészeti szaporítóanyagoktól
eltérő növényi szaporítóanyagok forgalomba hozatali céllal történő
előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozik.
10. cikk
Fogalommeghatározások
E rész alkalmazásában a következő
fogalommeghatározások alkalmazandók:
1.           „fajta”: egy adott botanikai taxonon
belül ismert legalacsonyabb szintű besorolású növénycsoport, amely
megfelel az alábbi összes követelménynek:
a)      adott genotípusból vagy genotípusok
kombinációjából kifejeződött jellemzők által meghatározható;
b)      bármely más növénycsoporttól
megkülönböztethető az a) pontban említett jellemzők közül legalább egy
jellemző leírásával; valamint
c)      jellemzőit megőrző
szaporításra alkalmas egységet alkot;
2.           „hivatalos fajtaleírás”: illetékes
hatóság által készített fajtaleírás, amely tartalmazza a fajta egyedi
jellemzőit és a fajta megkülönböztethetőségének, egyneműségének
és állandóságának vizsgálata révén lehetővé teszi a fajta azonosítását;
3.           „hivatalosan elismert fajtaleírás”:
valamely fajta illetékes hatóság által elismert leírása, amely tartalmazza a
fajta egyedi jellemzőit és amely a fajta megkülönböztethetőségének,
egyneműségének és állandóságának vizsgálatától eltérő módon, a fajta 79.
cikk szerinti bejegyzésének időpontjában alkalmazandó szabályok szerint
lehetővé teszi a fajta azonosítását;
4.           „klón”: olyan egyetlen utód, amelyet
vegetatív szaporítás útján nyertek egy másik növényből, és amely azzal
genetikailag azonos marad;
5.           „fajtafenntartás”: arra irányuló
tevékenység, hogy a fajta összhangban maradjon a rá vonatkozó fajtaleírással;
6.           „prebázis szaporítóanyag”: az
előállítás első fázisában lévő növényi szaporítóanyag, amelyet a
növényi szaporítóanyagok egyéb kategóriájának előállítására szánnak;
7.           „bázis szaporítóanyag”: prebázis
szaporítóanyagból előállított növényi szaporítóanyag, amelyet tanúsított
szaporítóanyag előállítására szánnak;
8.           „tanúsított szaporítóanyag”:
prebázis vagy bázis szaporítóanyagból előállított növényi szaporítóanyag;
9.           „standard szaporítóanyag”: a
prebázis, a bázis vagy a tanúsított szaporítóanyagtól eltérő növényi
szaporítóanyag;
10.         „kategória”: prebázis, bázis,
tanúsított vagy standard szaporítóanyag.
II. CÍM
Az I. mellékletben szereplő nemzetségekhez és fajokhoz tartózó növényi
szaporítóanyagok előállítása és forgalomba hozatala
I. FEJEZET
Bevezető rendelkezések
11. cikk
Hatály
(1)          E cím azon nemzetségekhez és
fajokhoz tartózó növényi szaporítóanyagok előállítására és forgalomba
hozatalára vonatkozik, amelyek az alábbi követelmények közül legalább egynek
megfelelnek:
a)      jelentős előállítási területtel
rendelkeznek;
b)      jelentős termelési értékkel
rendelkeznek;
c)      az Unióban jelentős számú vállalkozó
állítja elő vagy hozza forgalomba;
d)      olyan anyagokat tartalmaznak, amelyeknek
egyes vagy valamennyi felhasználási mód esetében az emberi és állati egészség
védelmére vonatkozó szabályoknak kell megfelelniük.
(2)          Az (1) bekezdésben említett
nemzetségek és fajok az I. mellékletben vannak felsorolva.
(3)          A Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 140. cikknek megfelelően az I. melléklet módosítására irányuló
felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak érdekében, hogy az
említett melléklet igazodjon a legújabb technikai és tudományos eredményekhez,
valamint gazdasági adatokhoz.
(4)          E cím az olyan alanyokra és más
növényi részekre (a továbbiakban együttesen: alanyok) is alkalmazandó, amelyek
nem az I. mellékletben felsorolt nemzetségekhez és fajokhoz tartoznak,
amennyiben az I. mellékletben szereplő valamely nemzetséghez vagy fajhoz
tartozó szaporítóanyagot vagy azok hibridjét oltották rájuk.
12. cikk
A növényi szaporítóanyagok kategóriái
(1)          Növényi szaporítóanyag csak akkor
állítható elő és hozható forgalomba, ha az alábbi kategóriák egyikébe
tartozik:
a)      prebázis szaporítóanyag,
b)      bázis szaporítóanyag,
c)      tanúsított szaporítóanyag,
d)      standard szaporítóanyag.
(2)          Növényi szaporítóanyag nem állítható
elő és hozható forgalomba standard szaporítóanyagként, ha olyan
nemzetséghez vagy fajhoz tartozik, amelynek a prebázis, bázis és
minősített szaporítóanyagként történő előállításához és
forgalomba hozatalához szükséges költségek és tanúsítási tevékenységek arányban
állnak:
a)      az élelmiszer- és takarmány-biztonság
biztosítására irányuló célkitűzéssel; valamint
b)      a növényi szaporítóanyagok azonossága,
egészségessége és minősége tekintetében a standard szaporítóanyagokra
vonatkozó követelményekhez képest a prebázis, bázis és tanúsított
szaporítóanyagokra vonatkozó követelmények teljesítéséből adódó magasabb
színvonallal.
(3)          A Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 140. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el, amelyben jegyzékbe foglalja azokat a nemzetségeket, illetve
fajokat, amelyekhez tartozó növényi szaporítóanyagok a (2) bekezdésben
említettek szerint nem hozhatók forgalomba standard szaporítóanyagként.
(4)          A (2) és (3) bekezdéstől
eltérve növényi szaporítóanyag standard szaporítóanyagként csak akkor állítható
elő és hozható forgalomba, ha legalább a következő esetek egyike
fennáll:
a)      hivatalosan elismert fajtaleírással
rendelkező fajtához tartozik;
b)      a 14. cikk (3) bekezdése értelmében vett
heterogén szaporítóanyag;
c)      a 36. cikk (1) bekezdése értelmében vett
réspiaci szaporítóanyag.
II. FEJEZET
Az előállításra és forgalomba hozatalra vonatkozó követelmények
1. szakasz
A követelmények felsorolása
13. cikk
A prebázis, bázis, tanúsított és standard szaporítóanyagok előállítása
és forgalomba hozatala
(1)          Az előállított és forgalomba
hozott növényi szaporítóanyagoknak az alábbiaknak kell megfelelniük:
a)      a 2. szakaszban meghatározott bejegyzési
követelmények;
b)      az érintett kategória tekintetében az
előállításra és minőségre vonatkozóan a 3. szakaszban meghatározott
követelmények;
c)      a 4. szakaszban meghatározott kezelési
követelmények;
d)      az 5. szakaszban meghatározott
azonosítási és – adott esetben – tanúsítási követelmények.
(2)          Az (1) bekezdés b) pontja nem
alkalmazandó a növényi szaporítóanyagok előállítására vonatkozóan a 14.
cikk (3) bekezdésében és a 36. cikkben említett követelményekre.
14. cikk
Bejegyzett fajtához való tartozás követelménye
(1)          Növényi szaporítóanyag csak abban az
esetben állítható elő és hozható forgalomban, ha az az 51. cikkben
említett nemzeti fajtanyilvántartásba vagy az 52. cikkben említett uniós
fajtanyilvántartásba bejegyzett fajtához tartozik.
(2)          E cikk (1) bekezdésétől eltérve
alanyok akkor is előállíthatók és forgalomba hozhatók, ha nem tartoznak
nemzeti vagy uniós fajtanyilvántartásba bejegyzett fajtához.
(3)          A Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 140. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el, amelyekben e cikk (1) bekezdésétől eltérően
meghatározza, hogy olyan növényi szaporítóanyagok is előállíthatók és
forgalomba hozhatók, amelyek nem tartoznak a 10. cikk (1) bekezdése szerinti
fajtához (a továbbiakban: heterogén szaporítóanyag), valamint nem felelnek meg
a 60., 61. és 62. cikkben meghatározott, megkülönböztethetőségre, egyneműségre
és állandóságra vonatkozó és az 58. cikkben említett kielégítő termesztési
és/vagy használati értékre, illetve az 59. cikkben említett fenntartható
termesztési és/vagy használati értékre vonatkozó követelményeknek.
Az említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok a
heterogén szaporítóanyagokra vonatkozóan meghatározhatják az alábbi aspektusok
közül legalább az egyiket:
a)      a címkézésre és a csomagolásra vonatkozó
szabályok;
b)      a szaporítóanyag leírására vonatkozó
szabályok, beleértve a nemesítési módszereket és a felhasznált szülői
anyagot, a növényi szaporítóanyagra vonatkozó előállítási rendszer
leírását, valamint a szabványos minták elérhetőségét;
c)      a vállalkozó által megőrizendő
információkra és előállítási mintákra, valamint a szaporítóanyag fenntartására
vonatkozó szabályok;
d)      a heterogén szaporítóanyagokra vonatkozó
nyilvántartások létrehozása az illetékes hatóságok által, a bejegyzés
feltételei, valamint a szóban forgó nyilvántartások tartalma;
e)      díjak – valamint a kiszámításukhoz
alkalmazandó költségtételek – megállapítása a d) pontban említett heterogén
szaporítóanyagok bejegyzése tekintetében oly módon, hogy a díj ne akadályozza
az érintett heterogén fajta bejegyzését.
A szóban forgó felhatalmazáson alapuló jogi
aktusok [Office of Publications, please insert date of application of this
Regulation…]-ig kerülnek elfogadásra. Az elfogadott jogi aktusok vonatkozhatnak egy adott
nemzetségre vagy fajra.
15. cikk
Bejegyzett klónból származás követelménye
Klónokból származó növényi szaporítóanyag csak
abban az esetben állítható elő és hozható forgalomba, ha a szóban forgó
klón be van jegyezve az 51. cikkben említett nemzeti fajtanyilvántartásba vagy
az 52. cikkben említett uniós fajtanyilvántartásba.
2. szakasz
Az előállításra és minőségre vonatkozó követelmények
16. cikk
A növényi szaporítóanyagok előállítására és minőségére vonatkozó
követelmények
(1)          A növényi szaporítóanyagokat a II.
melléklet A. részében az előállításra vonatkozóan meghatározott
követelményekkel összhangban kell előállítani és csak akkor hozhatók
forgalomba, ha megfelelnek a II. melléklet B. részében a minőségre
vonatkozóan meghatározott követelményeknek.
(2)          A Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 140. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el az (1) bekezdésben említett követelmények kiegészítése céljából.
Adott esetben az említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok pontosabban
meghatározhatják a II. melléklet D. részében előírt követelményeket.
(3)          Az említett felhatalmazáson alapuló
jogi aktusok figyelembe veszik a nemzetközi technikai és tudományos
szabványokra vonatkozó következő ajánlásokat:
a)      a Gazdasági Együttműködési és
Fejlesztési Szervezet (a továbbiakban: OECD) vetőmagrendszerek szabályai
és előírásai;
b)      az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának
(a továbbiakban: ENSZ-EGB) a vetőburgonyára vonatkozó előírásai;
c)      a Nemzetközi Vetőmagvizsgálati
Szövetség (a továbbiakban: ISTA) mintavételezésre és vizsgálatra vonatkozó
szabályai; valamint
d)      az Európai és Földközi-tenger melléki
Növényvédelmi Szervezet (EPPO) szabályai.
(4)          A Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 140. cikknek megfelelően a II. melléklet A. és B. részének
módosítására irányuló felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, hogy
a szóban forgó részek igazodjanak a technikai és tudományos fejlődéshez.
3. szakasz
A kezelésre vonatkozó követelmények
17. cikk
Tételek
(1)          A növényi szaporítóanyagok
tételekben kerülnek forgalomba. A tételek kellőképpen homogének és a
növényi szaporítóanyagok más tételeitől megkülönböztethetőek.
(2)          A feldolgozás, csomagolás, tárolás,
szállítás során és kiszállításkor a növényi szaporítóanyag különböző
eredetű tételeit új tételbe lehet összefogni. Ebben az esetben a
vállalkozó nyilvántartást vezet, amely tartalmazza az új tételt alkotó egyes
komponensek eredetére vonatkozó adatokat.
(3)          A feldolgozás, csomagolás, tárolás,
szállítás során és kiszállításkor a növényi szaporítóanyag különböző
eredetű tételeit két vagy több tételbe lehet szétválasztani. Ebben az
esetben a vállalkozó nyilvántartást vezet az új tételek eredetére vonatkozó
adatokról.
(4)          A Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 140. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el, amelyben további szabályokat állapít meg egyes nemzetségek vagy
fajok tekintetében a következő egy vagy több aspektussal kapcsolatban:
a)      a tételek maximális mérete az érintett
növényi szaporítóanyag homogenitásának biztosítása érdekében;
b)      a tételek összetétele az érintett növényi
szaporítóanyag azonosságának fenntartása érdekében;
c)      a tételek azonosítása az érintett növényi
szaporítóanyag nyomonkövethetősége érdekében.
18. cikk
Csomagok, termesztő-/tárolóedények és kötegek, valamint a kis
kiszerelésű csomagokra és termesztő-/tárolóedényekre vonatkozó
szabályok
(1)          A növényi szaporítóanyagok különálló
növényként vagy csomagban, termesztő-/tárolóedényben vagy kötegben
kerülnek forgalomba.
(2)          A csomagok és a
termesztő/tárolóedények lezárása úgy történik, hogy azokat ne lehessen a
zár megrongálása nélkül, illetve csomagolás esetében látható nyomok
hátrahagyása nélkül felnyitni.
(3)          A kötegek úgy vannak összekötve,
hogy a köteget alkotó szaporítóanyagot ne lehessen a kötelék megsértése nélkül
szétválasztani.
(4)          A Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 140. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el, amelyekben szabályokat állapít meg egyes nemzetségek vagy fajok
tekintetében a következő egy vagy több aspektussal kapcsolatban:
a)      a csomagok, termesztő-/tárolóedények
és kötegek lezárása – beleérve a lezárást és az újrazárást is – a növényi
szaporítóanyag azonosságának biztosítása és a tételek ellenőrizetlen keveredésének
megelőzése érdekében;
b)      arra vonatkozó követelmény megállapítása,
hogy a növényi szaporítóanyagokat – az érintett tételek nyomonkövethetőségének
megkönnyítése érdekében – csak csomagolt, termesztő-/tárolóedényes vagy
kötegelt állapotban lehet forgalomba hozni.
(5)          A Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 140. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el, amelyekben egyedi szabályokat állapít meg az egyes nemzetségek
vagy fajok előállítására és kis kiszerelésű csomagos,
termesztő-/tárolóedényes vagy kötegelt állapotban történő forgalomba
hozatalára vonatkozóan. A szabályok a következő aspektusok legalább
egyikére vonatkozhatnak:
a)      a kis kiszerelésű csomagok,
termesztő-/tárolóedények vagy kötegek maximális mérete és térfogata;
b)      a kis kiszerelésű csomagok,
termesztő-/tárolóedények vagy kötegek címkéjének a színe és tartalma,
valamint a címkézés módja;
c)      a kis kiszerelésű csomagok,
termesztő-/tárolóedények vagy kötegek, valamint a tartalmukat képező
növényi szaporítóanyagok vizsgálata;
d)      a kis kiszerelésű csomagok lezárása.
4. szakasz
A tanúsításra, azonosításra és címkézésre vonatkozó követelmények
19. cikk
A prebázis, bázis vagy tanúsított szaporítóanyag tanúsítása és azonosítása,
valamint a standard szaporítóanyag azonosítása
(1)          A prebázis, bázis vagy tanúsított
szaporítóanyagok tanúsítása és azonosítása hatósági címkével („hatósági címke”)
történik.
(2)          A hatósági címke tanúsítja, hogy a
prebázis, bázis vagy tanúsított szaporítóanyag megfelel az előállításra és
minőségre vonatkozóan a 16. cikkben említett követelményeknek.
(3)          Az (1) és (2) bekezdésben említett
tanúsítás alapja az elvégzett szántóföldi ellenőrzés, mintavételezés és
vizsgálat a 20. cikkben említett szabályok szerint (a továbbiakban: „tanúsítási
rendszerek”), valamint a 22–26. cikk rendelkezéseivel összhangban.
(4)          A standard szaporítóanyagok
azonosítása a vállalkozó címkéjével („a vállalkozó címkéje”) történik.
(5)          A vállalkozó címkéje igazolja, hogy
a standard szaporítóanyag megfelel a 16. cikkben említett vonatkozó
minőségi követelményeknek.
20. cikk
Tanúsítási rendszerek
(1)          A prebázis, bázis vagy tanúsított
szaporítóanyagokra vonatkozó tanúsítási rendszerek a II. melléklet C. részében
vannak meghatározva.
(2)          A Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 140. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el a tanúsítási rendszerek kiegészítésére vonatkozóan. Adott esetben
az említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok pontosabban meghatározhatják a
II. melléklet D. részében előírt rendszereket.
(3)          Az említett felhatalmazáson alapuló
jogi aktusok figyelembe veszik a nemzetközi technikai és tudományos
szabványokra vonatkozó következő ajánlásokat:
a)      az OECD-vetőmagrendszerek szabályai
és előírásai;
b)      az ENSZ-EGB vetőburgonyára vonatkozó
előírásai;
c)      az ISTA mintavételezésre és vizsgálatra
vonatkozó szabályai; valamint
d)      az EPPO szabályai.
(3)          A Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 140. cikknek megfelelően a II. melléklet C. és D. részének
módosítására irányuló felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, hogy
a szóban forgó részek igazodjanak a technikai és tudományos fejlődéshez.
21. cikk
A hatósági címke és a vállalkozó címkéjének tartalma
(1)          A hatósági címke és a vállalkozó
címkéje a III. melléklet A. részében meghatározott információkat tartalmazza.
(2)          A hatósági címkén és a vállalkozó
címkéjén az Európai Unió hivatalos nyelveinek egyikén szerepelnek a feliratok.
A címke olvasható, letörölhetetlen, csak az egyik oldalán nyomtatott, korábban
nem használt és könnyen észrevehető.
(3)          A hatósági címke a növényi
szaporítóanyag kategóriája szerint eltérő színű.
(4)          Ha a(z) …/…/EU rendelet [Office
of Publication, please insert number of Regulation on protective measures
against pests of plants] 74. cikkének (1) bekezdése és 75. cikkének (1)
bekezdése alapján növényútlevelet kell kiállítani, a hatósági címke tartalmazza
az említett rendelet 78. cikkének (3) bekezdése szerinti növényútlevelet.
(5)          A Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 140. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el, amelyekben az (1) és (2) bekezdésben említett követelményeken
kívül további követelményeket határoz meg a hatósági címkére és a vállalkozó
címkéjére vonatkozóan. A követelmények a következő aspektusok legalább
egyikére vonatkoznak:
a)      a növényi szaporítóanyagok egyes
kategóriáira és más csoportjaira vonatkozó címkék színe;
b)      a címkeszámra vonatkozó jelölések;
c)      a prebázis, bázis, tanúsított és standard
szaporítóanyag-generációkra vonatkozó jelölések;
d)      a fajtatípusra – beleértve az
intraspecifikus vagy interspecifikus hibrideket is – vonatkozó jelölés;
e)      a különböző feltételeknek
megfelelő kategóriák alegységeinek jelölése;
f)       keverék esetében az egyes komponensek
tömegszázalékos arányának jelölése fajonkénti és adott esetben fajtánkénti
lebontásban;
g)      a szaporítóanyag tervezett
felhasználására vonatkozó jelölések.
(6)          E cikk az 1107/2009/EK rendelet 49.
cikke (4) bekezdésének sérelme nélkül alkalmazandó az említett rendelet
értelmében vett, kezelt vetőmagokat kísérő címke és dokumentumok
tekintetében.
(7)          A Bizottság végrehajtási jogi
aktusok útján elfogadja a hatósági címke és a vállalkozó címkéjének formátumát.
A formátum vonatkozhat egy adott nemzetségre vagy fajra. Ezek a végrehajtási
jogi aktusok a 141. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás
keretében kerülnek elfogadásra.
22. cikk
Jogosultság hatósági címke előállítására és elhelyezésére
A hatósági címke előállítására és
elhelyezésére jogosult:
a)           a vállalkozó az illetékes hatóság
hatósági felügyelete mellett; vagy
b)           az illetékes hatóság, amennyiben azt
a vállalkozó kéri vagy arra a vállalkozó a 23. cikk értelmében nincs
felhatalmazva.
23. cikk
A vállalkozó feljogosítása arra, hogy tanúsítást végezzen és hatósági címkét
állítson elő
(1)          Az illetékes hatóság csak abban az
esetben engedélyezheti a vállalkozó számára, hogy elvégezze a tanúsítást és
hatósági felügyelet mellett hatósági címkét állítson elő a 22. cikk a)
pontja alapján, ha a vállalkozó valamennyi alábbi feltételnek megfelel:
a)      megfelelő ismeretekkel rendelkezik
ahhoz, hogy megfeleljen az előállításra és minőségre vonatkozó
követelményeknek, valamint a 16. cikk (2) bekezdése és a 20. cikk (2) bekezdése
alapján elfogadott tanúsítási rendszereknek, illetve adott esetben az e cikk (3)
bekezdésének a) pontja alapján elfogadott követelményeknek;
b)      megfelelő felszereléssel és laboratóriumokkal
rendelkezik vagy azokhoz hozzáférése van, hogy a 16. cikk (2) bekezdésében és a
20. cikk (2) bekezdésében említett követelményeket megfelelően és
hatékonyan alkalmazni tudja, különös tekintettel a (3) bekezdés b) és c) pontja
alapján elfogadott követelményeknek megfelelő felszerelésre és
laboratóriumokra;
c)      feltérképezte és képes felügyelni az
előállítási folyamat azon kritikus pontjait, amelyek befolyásolhatják a
növényi szaporítóanyag minőségét és azonosságát, valamint nyilvántartja a
felügyelet eredményeit;
d)      képes biztosítani, hogy a 7. cikknek
megfelelően a tételek azonosíthatóak maradnak;
e)      rendelkezésére állnak azok a rendszerek
és rendelkezések, amelyekkel biztosítható a 8. cikkben meghatározott, a nyomon
követhetőségre vonatkozó követelmények betartása;
f)       megfelelően képzett
ellenőrző és laboratóriumi személyzetet vesz igénybe, különös
tekintettel a (3) bekezdés c) pontja alapján elfogadott követelményeknek
megfelelő ellenőrző és laboratóriumi személyzetre.
(2)          Az (1) bekezdésben említett
engedély vonatkozhat egy adott vagy valamennyi nemzetségre, illetve fajra.
(3)          A Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 140. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el az (1) bekezdés rendelkezéseinek kiegészítése céljából annak
garantálása érdekében, hogy a vállalkozók képesek legyenek a növényi
szaporítóanyagok megbízható tanúsítását megfelelően elvégezni. A
felhatalmazáson alapuló jogi aktusok a következő egy vagy több aspektusra
vonatkozhatnak:
a)      a vállalkozók, valamint az általuk a
szántóföldi ellenőrzések, mintavételezés és vizsgálat elvégzésével
esetlegesen megbízott más személyek képesítése, képzése és tevékenysége;
b)      az érintett vállalkozók által igénybe
veendő helyiségek megfelelősége és egyes meghatározott berendezések
rendelkezésre állása;
c)      azon laboratóriumokra vonatkozó
követelmények, amelyeket a vállalkozók a vizsgálatok elvégzésével megbízhatnak.
24. cikk
Az illetékes hatóságok által gyakorolt hatósági felügyelet
(1)          A 22. cikk a) pontjában említett hatósági
felügyelet alkalmazásában az illetékes hatóságok évente legalább egyszer
ellenőrzéseket végeznek annak biztosítása céljából, hogy a vállalkozó
megfeleljen a 23. cikkben említett követelményeknek.
(2)          A 22. cikk a) pontjában említett
hatósági felügyelet alkalmazásában az illetékes hatóságok továbbá hatósági
ellenőrzést, mintavételezést és vizsgálatot végeznek a szántóföldön a
növénykultúrák egy részéből, valamint a növényi szaporítóanyag
tételeiből annak megerősítése céljából, hogy a szaporítóanyag megfelel
az előállításra és minőségre vonatkozóan a 16. cikk (2) bekezdésében
említett követelményeknek. Az említett részarány az érintett követelményeknek
való meg nem felelés potenciális kockázata alapján kerül meghatározásra.
(3)          A (2) bekezdésben említett
ellenőrzésen, mintavételezésen és vizsgálaton kívül az illetékes hatóságok
további szántóföldi ellenőrzéseket, mintavételezést vagy vizsgálatot
végezhetnek, amennyiben a vállalkozó azt kéri.
(4)          A Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 140. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el az (1), (2) és (3) bekezdés rendelkezéseinek kiegészítése céljából.
A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok a következő egy vagy több
aspektusra vonatkozhatnak:
a)      a (2) bekezdésben említett ellenőrzés,
mintavételezés és vizsgálat tárgyát képező szántóföldi növénykultúrák
részaránya az egyes nemzedékek és fajok esetében;
b)      az illetékes hatóságok által
elvégzendő felügyeleti tevékenységek.
25. cikk
Az illetékes hatóságok által előállított hatósági címkék
Abban a 22. cikk b) pontjában említett
esetben, amikor a hatósági címkéket az illetékes hatóságok állítják elő, a
20. cikk (2) bekezdése alapján elfogadott tanúsítási rendszerekkel összhangban
elvégzik az összes szükséges szántóföldi ellenőrzést, mintavételezést és
vizsgálatot, hogy megerősítsék az előállításra és a minőségre a 16.
cikk (2) bekezdése alapján elfogadott követelményeknek való megfelelést.
26. cikk
Az engedély visszavonása vagy módosítása
(1)          Amennyiben egy illetékes hatóság a 23.
cikk (1) bekezdésében említett engedély megadását követően úgy találja,
hogy egy vállalkozó nem felel meg a szóban forgó cikkben említett
követelményeknek, az illetékes hatóság felszólítja a vállalkozót, hogy
meghatározott időn belül hozzon kiigazító intézkedéseket.
(2)          Az illetékes hatóság – esettől
függően – haladéktalanul visszavonja, illetve módosítja az engedélyt,
amennyiben a vállalkozó a meghatározott időn belül nem lépteti életbe az e
cikk (1) bekezdésében említett kiigazító intézkedéseket.
27. cikk
A prebázis, bázis és tanúsított szaporítóanyag tervezett előállításának
és tanúsításának bejelentése
A vállalkozók megfelelő időben
tájékoztatják az illetékes hatóságokat arról a szándékukról, hogy prebázis,
bázis és tanúsított szaporítóanyagot kívánnak előállítani, valamint azt a 19.
cikk (1) bekezdésében említettek szerint tanúsítani kívánják. A bejelentésben
fel kell tüntetni az érintett növényfajokat és -kategóriákat.
28. cikk
A vállalkozó címkéjének előállítása standard szaporítóanyag esetében
Miután a vállalkozó az általa elvégzett
ellenőrzések, mintavétel és vizsgálat révén megbizonyosodott arról, hogy a
növényi szaporítóanyag megfelel az előállításra és a minőségre
vonatkozóan a 16. cikkben említett követelményeknek, előállítja és
elhelyezi a címkéjét.
29. cikk
Hivatkozás a tételekre
(1)          A hatósági címkét és a vállalkozó
címkéjét úgy kell elkészíteni, hogy az tartalmazzon egy tételre való
hivatkozást. A címkéket – esettől függően – az egyes növényeken vagy
a csomagolás, termesztő-/tárolóedény, illetve köteg külső felületén
kell elhelyezni.
(2)          Amennyiben valamely tétel több
tételre oszlik, minden egyes tételt új hatósági címkével, illetve a vállalkozó
új címkéjével kell ellátni. Amennyiben több tételt új tételbe vonnak össze, az
új tételt új hatósági címkével, illetve a vállalkozó új címkéjével kell
ellátni.
III. FEJEZET
Vizsgálatok
30. cikk
A perbázis, bázis és tanúsított szaporítóanyagokon a tanúsítást
követően végzett vizsgálatok
(1)          A 19. cikk (1) bekezdésében említett
tanúsítást követően az illetékes hatóságok vizsgálatokat végezhetnek a
növényi szaporítóanyagon (a továbbiakban: „a tanúsítást követő
vizsgálatok”) annak igazolására, hogy az anyag megfelel a 16. cikk (2)
bekezdésében említett minőségi követelményeknek, valamint a 20. cikk (2)
bekezdés alapján elfogadott tanúsítási rendszereknek.
(2)          Az illetékes hatóságok az érintett
növényi szaporítóanyagnak az említett követelményeknek való esetleges meg nem
felelésére vonatkozó kockázatelemzés alapján alakítják ki és tervezik meg a
tanúsítást követő vizsgálatokat.
(3)          A tanúsítást követő
vizsgálatokat az illetékes hatóság általi mintavétellel kell végrehajtani. Az
említett vizsgálatok célja az érintett növényi szaporítóanyag azonosságának és
tisztaságának értékelése.
(4)          A Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 140. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el, amelyekben szabályokat állapít meg az egyes nemzetségekhez vagy
fajokhoz tartozó növényi szaporítóanyagokon végzett, tanúsítást követő
vizsgálatokra vonatkozóan. Az említett szabályok tekintetbe veszik a technikai
és műszaki ismeretekben bekövetkező változásokat. A szabályok a
következőkre vonatkozhatnak:
a)      a vizsgálat tárgyát képező minták
aránya nemzetségenként, fajonként és kategóriánként;
b)      a vizsgálati eljárás.
31. cikk
A vállalkozó meg nem felelése a minőségi követelményeknek és a
tanúsítási rendszereknek
(1)          Amennyiben a tanúsítást követő
vizsgálatok azt mutatják, hogy a prebázis, bázis vagy tanúsított szaporítóanyag
előállítása és forgalomba hozatala nem az előállításra és a
minőségre vonatkozóan a 16. cikk (2) bekezdésében említett
követelményeknek, valamint a 20. cikk (2) bekezdésében említett tanúsítási
rendszereknek megfelelően történt, az illetékes hatóságok gondoskodnak
arról, hogy az érintett vállalkozó meghozza a szükséges kiigazító
intézkedéseket. A szóban forgó intézkedésekkel biztosítani kell, hogy az
érintett szaporítóanyag megfeleljen a követelményeknek vagy pedig kivonják azt
a piacról.
(2)          Ha a tanúsítást követő
vizsgálatok során többször megállapításra kerül, hogy egy vállalkozó olyan
növényi szaporítóanyagot állított elő és hozott forgalomba, amely nem
felel meg a 16. cikk (2) bekezdésében említett minőségi követelményeknek
vagy a 20. cikkben említett tanúsítási rendszereknek, a 26. cikk (2) bekezdésének
rendelkezéseit kell alkalmazni.
IV. FEJEZET
Keverékek
32. cikk
Az I. mellékletben felsorolt nemzetségek és fajok keverékei
(1)          A Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 140. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el, amelyekben szabályokat állapít meg az I. mellékletben felsorolt
különböző nemzetségekhez vagy fajokhoz, illetve e nemzetségek vagy fajok
különböző fajtáihoz tartozó növényi szaporítóanyagok keverékeinek
előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozóan. Az említett szabályok
eltérhetnek a következő rendelkezésektől:
a)      az előállításra és a minőségre
vonatkozóan a 16. cikk (2) bekezdése alapján elfogadott követelmények;
b)      a 17. cikk rendelkezései a tételekre
vonatkozóan;
c)      a 18. cikk rendelkezései a csomagokra,
termesztő-/tárolóedényekre és kötegekre, valamint a kis kiszerelésű
csomagokra és termesztő-/tárolóedényekre vonatkozóan; valamint
d)      a 21. cikk rendelkezései a hatósági címke
és a vállalkozó címkéjének tartalmára és formátumára vonatkozóan.
(2)          Az (1) bekezdésben említett
szabályok a következő aspektusok legalább egyikére vonatkoznak:
a)      a tételek, csomagok,
termesztő-/tárolóedények vagy kötegek maximális mérete és térfogata;
b)      a címkék színe és tartalma;
c)      a keverék elnevezése és a keverék összetételének
leírása;
d)      a csomagok, termesztő-/tárolóedények
vagy kötegek lezárása;
e)      a szóban forgó keverékek
előállítására és ellenőrzésére vonatkozó követelmények;
f)       az egyes komponensek fajonkénti, adott
esetben fajtánkénti lebontásban feltüntetendő tömegszázalékos arányának
könnyebb nyomonkövethetőségére vonatkozó követelmények.
33. cikk
Megőrzést biztosító keverékek
(1)          Az illetékes hatóságok
engedélyezhetik az I. mellékletben felsorolt nemzetségekhez vagy fajokhoz
tartozó növényi szaporítóanyagból és az I. mellékletben nem felsorolt
nemzetségekhez vagy fajokhoz tartozó növényi szaporítóanyagból álló keverékek
előállítását és forgalomba hozatalát, amennyiben a szóban forgó keverék
megfelel mindkét alábbi feltételnek:
a)      hozzájárul a genetikai erőforrások
megőrzéséhez és a természeti környezet megóvásához;
b)      rendszerint természetes módon társul egy
adott régióhoz (a továbbiakban: „származási régió”). Az ilyen keverék a
továbbiakban „megőrzést biztosító keverék”.
(2)          Az illetékes hatóság a
megőrzést biztosító keverékek előállításának és forgalomba
hozatalának engedélyezésekor a növénygenetikai erőforrásokkal foglalkozó
hatóságoktól vagy szervezetektől származó információk figyelembe vételével
azonosítja a származási régiót.
(3)          A Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 140. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el, amelyekben meghatározza valamennyi vagy egyes nemzetségre és fajra
vonatkozóan a következőket:
a)      az (1) bekezdésben említett engedély
megadására vonatkozó eljárás;
b)      az (1) bekezdésben említett engedélyre
vonatkozóan az ott szereplőkön kívüli további követelmények;
c)      a megőrzést biztosító keverékek
csomagjaira és tárolóedényeire vonatkozó követelmények;
d)      a megőrzést biztosító keverékek
címkézésére vonatkozó követelmények;
e)      a származási régió azonosítására
vonatkozó szabályok;
f)       a vállalkozók arra vonatkozó
kötelezettsége, hogy jelentést tegyenek a megőrzést biztosító keverékek
előállításáról és forgalomba hozataláról;
g)      a tagállamok arra vonatkozó kötelezettsége,
hogy a Bizottságnak jelentést tegyenek e cikk rendelkezéseinek alkalmazásáról.
V. FEJEZET
Eltérések
1. szakasz
eltérés a bejegyzésre vonatkozó követelményektől
34. cikk
Olyan fajtájú növényi szaporítóanyagok, amelyek bejegyzése folyamatban van
(1)          A 14. cikk (1) bekezdésétől
eltérve az illetékes hatóságok engedélyezhetik a vállalkozók számára, hogy –
meghatározott ideig – szántóföldi vagy a termelésre használt egyéb
helyiségekben történő vizsgálat és kísérlet céljából forgalomba hozzanak
olyan növényi szaporítóanyagokból maximális mennyiségeket, amelyek a 79. cikk
alapján nemzeti fajtanyilvántartásba vagy a 94. cikk (1) bekezdése alapján az
uniós fajtanyilvántartásba nem bejegyzett fajtához tartoznak.
(2)          Az (1) bekezdésben említett engedély
csak akkor adható meg, ha a növényi szaporítóanyag olyan fajtához tartozik,
amelyre vonatkozóan benyújtottak kérelmet a 66. cikk alapján a nemzeti
fajtanyilvántartásba, illetve a 94. cikk alapján az uniós fajtanyilvántartásba
történő bejegyzés iránt.
(3)          Az (1) bekezdésben említett engedély
megszerzéséhez a vállalkozónak kérelmet kell benyújtania azoknak a
tagállamoknak az illetékes hatóságaihoz, ahol az érintett vizsgálatokra és kísérletekre
sor fog kerülni. A kérelemben fel kell tüntetni az alábbi információkat:
a)      a javasolt vizsgálatok és kísérletek
leírása;
b)      a javasolt vizsgálatok és kísérletek
célja;
c)      azok a helyek, ahol a szóban forgó
vizsgálatokat és kísérleteket lefolytatják;
d)      a bejegyzési kérelemben feltüntetett
fajta ideiglenes elnevezése;
e)      a fajtamegőrzésre irányuló eljárás;
f)       arra a hatóságra vonatkozó információk,
amelynél a fajta bejegyzésére irányuló kérelem feldolgozása folyamatban van,
valamint a kérelem hivatkozási száma;
g)      a kért engedély időtartama;
h)      a forgalomba helyezendő szaporítóanyag
mennyisége.
(4)          Azok a tagállamok, amelyeknek az
illetékes hatóságai megadták az (1) bekezdésben említett engedélyt,
tájékoztatják erről a többi tagállamot, a Bizottságot, valamint az Európai
Növényfajta-ügynökséget (a továbbiakban: „Ügynökség”).
(5)          Az Ügynökség minden év március 31-ig
jelentést tesz a Bizottságnak és a tagállamoknak az (1) bekezdés alapján
kiadott engedélyekről, valamint a megelőző évben a (3) bekezdés
alapján benyújtott információkról.
(6)          A Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 140. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el az (1), (2) és (3) bekezdés kiegészítése céljából a következő
aspektusokra vonatkozó követelmények meghatározásával:
a)      a csomagolás címkézése; valamint
b)      az a maximális mennyiség, amelyet az
egyes nemzetségek vagy fajok esetében az (1) bekezdés alapján forgalomba lehet
hozni.
35. cikk
Eltérés a bejegyzésre vonatkozó követelményektől átmeneti ellátási
nehézségek esetén
(1)          A 14. cikk (1) bekezdésétől
eltérve, valamint az Unióban a növényi szaporítóanyagok általános ellátásában
bekövetkező átmeneti zavarok megszüntetése érdekében a Bizottság
végrehajtási jogi aktusok útján megengedheti a tagállamoknak, hogy legfeljebb
egy évig engedélyezzék olyan növényi szaporítóanyagok előállítását és
forgalomba hozatalát, amelyek nemzeti fajtanyilvántartásba vagy az uniós
fajtanyilvántartásba nem bejegyzett fajtához tartoznak. Az említett
végrehajtási jogi aktusok tartalmazhatják a nemzetségenként vagy fajonként
forgalomba hozható maximális mennyiségeket.
(2)          Az (1) bekezdésben említett
végrehajtási jogi aktusok elfogadása a 141. cikk (3) bekezdésében említett
vizsgálóbizottsági eljárás szerint történik.
(3)          Az (1) bekezdésben említett engedély
az érintett tagállam által benyújtott indokolt kérelem alapján adható meg.
(4)          A szóban forgó engedély csak akkor
adható meg, ha az (1) bekezdésben említett eltérés az érintett növényi
szaporítóanyag általános ellátásában fellépő átmeneti nehézségek
megszüntetésére irányuló célkitűzés szempontjából szükséges és arányos.
(5)          Az (1) bekezdés alapján forgalomba
hozott növényi szaporítóanyagokat barna címkével kell ellátni. A címkén fel
kell tüntetni, hogy a szóban forgó szaporítóanyag nem bejegyzett fajtához
tartozik.
36. cikk
Eltérés a bejegyzésre vonatkozó követelményektől a réspiaci növényi
szaporítóanyagok esetében
(1)          A 14. cikk (1) bekezdése nem
alkalmazandó az olyan növényi szaporítóanyagra, amely esetében a következő
feltételek mindegyike teljesül:
a)      kis mennyiségben hozzák forgalomba
vállalkozótól eltérő személyek vagy olyan vállalkozók, amelyek legfeljebb
tíz személyt foglalkoztatnak és éves forgalmuk vagy mérlegfőösszegük nem
haladja meg a 2 millió EUR-t;
b)      címkéjén fel van tüntetve a „réspiaci
szaporítóanyag” kifejezés.
Az ilyen növényi szaporítóanyag a továbbiakban
„réspiaci szaporítóanyag”.
(2)          A réspiaci szaporítóanyag
előállítóinak nyilvántartást kell vezetniük a szaporítóanyag
előállított és forgalomba hozott mennyiségeiről, nemzetség, faj vagy
típus szerinti lebontásban. Kérésre ezeket a nyilvántartásokat az illetékes
hatóságok rendelkezésére bocsátják.
(3)          A Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 140. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el, amelyekben az egyes nemzetségekhez vagy fajokhoz tartózó réspiaci
szaporítóanyagok előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozóan
meghatározza a következő aspektusok legalább egyikét:
a)      a csomagok, termesztő-/tárolóedények
vagy kötegek maximális mérete;
b)      a réspiaci szaporítóanyagok
nyomonkövethetőségére, tételeire és címkézésére vonatkozó követelmények;
c)      a forgalomba hozatal feltételei.
2. szakasz
Eltérés az előállításra és minőségre vonatkozó követelményektől
37. cikk
A csírázásra vonatkozó követelmények és más minőségi követelmények
csökkentése átmeneti ellátási nehézségek esetén
(1)          A tagállamokban a növényi
szaporítóanyagok általános ellátásában bekövetkező átmeneti nehézségek
orvoslása érdekében az érintett tagállam illetékes hatósága engedélyezheti
kisebb csírázási aránnyal rendelkező vetőmag forgalomba hozatalát abban
az esetben, ha a szóban forgó arány a 16. cikk (2) bekezdése alapján
előírt csírázási arányhoz képest kevesebb mint 5%-os csökkenést jelent.
Az említett engedély az érintett vállalkozó által
benyújtott indokolt kérelem alapján, legfeljebb négy hónapos meghatározott
időtartamra adható meg.
Az (1) bekezdésben említett vetőmag címkéjén
fel kell tüntetni a tényleges alacsonyabb csírázási arányt.
(2)          A tagállamokban a növényi
szaporítóanyagok általános ellátásában bekövetkező átmeneti nehézségek
orvoslása érdekében az érintett tagállam illetékes hatósága engedélyezheti a 16.
cikk (2) bekezdése alapján alkalmazandó minőségi követelményekhez képest
alacsonyabb, az (1) bekezdésben említett csökkentett csírázási
követelményektől eltérő minőségi követelményeknek megfelelő
növényi szaporítóanyagok forgalomba hozatalát.
Az említett engedély az érintett vállalkozó által
benyújtott indokolt kérelem alapján, legfeljebb négy hónapos meghatározott
időtartamra adható meg.
Az e bekezdés alapján forgalomba hozott növényi szaporítóanyagokat
barna címkével kell ellátni. A címkén fel kell tüntetni, hogy a szóban forgó
szaporítóanyag a 16. cikk (2) bekezdésében említetteknél alacsonyabb
szintű minőségi követelményeknek tesz eleget.
(3)          A tagállamok értesítik a Bizottságot
és a többi tagállamot az (1) és (2) bekezdés alapján adott valamennyi
engedélyről.
(4)          A Bizottság végrehajtási jogi
aktusok útján úgy dönthet, hogy az (1) vagy (2) bekezdésben említett
engedélyeket vissza kell vonni vagy módosítani kell abban az esetben, ha az
említett intézkedések nincsenek összhangban a szóban forgó bekezdésekben
szereplő feltételekkel vagy nem megfelelőnek, illetve aránytalannak
tűnnek az említett bekezdések céljának elérése szempontjából. Ezek a
végrehajtási jogi aktusok a 141. cikk (3) bekezdésében említett
vizsgálóbizottsági eljárás keretében kerülnek elfogadásra.
3. szakasz
Eltérés a címkézésre, tanúsításra és azonosításra vonatkozó
követelményektől
38. cikk
A véglegesen még nem tanúsított növényi szaporítóanyagok
(1)          Azok a 39. cikkben említett vetőmagoktól eltérő növényi
szaporítóanyagok, amelyek egy tagállamban betakarításra kerültek, de a 19. cikk
(1) bekezdése alapján prebázis, bázis vagy tanúsított szaporítóanyagként
történő végleges tanúsításukra még nem került sor, forgalomba hozhatók az
említett kategóriákra való hivatkozással, amennyiben:
a)      a betakarítást megelőzően az
illetékes hatóság szántóföldi ellenőrzést hajtott végre és
megerősítette, hogy az érintett szaporítóanyag megfelel a 16. cikk (2)
bekezdésében említett, előállításra és minőségre vonatkozó
követelményeknek;
b)      a növényi szaporítóanyag a 19. cikk
alapján véglegesen még nem tanúsított anyagként került azonosításra; valamint
c)      a (2)–(6) bekezdésben előírt
követelmények teljesülnek.
(2)          Az (1) bekezdésben említett növényi
szaporítóanyagok csak egyszer, két vállalkozó között kerülhetnek forgalomba,
másnak nem adhatók tovább.
(3)          A
vállalkozó előre értesíti az érintett illetékes hatóságot arról, hogy az (1)
bekezdésben említett növényi szaporítóanyagot szándékozik forgalomba hozni.
(4)          Ha a növényi szaporítóanyag
betakarításának helye szerinti tagállam (a továbbiakban: „előállító
tagállam”) és a növényi szaporítóanyag 19. cikk (1) bekezdésének alapján
történő tanúsításának helye szerinti tagállam (a továbbiakban: „tanúsító
tagállam”) eltér, az érintett tagállamok illetékes hatóságai megosztják
egymással az említett szaporítóanyag forgalomba hozatalával kapcsolatos
vonatkozó információkat.
(5)          Az előállító tagállam kérésre
az előállítással kapcsolatos minden vonatkozó információt a tanúsító
tagállam rendelkezésére bocsát. A tanúsító tagállam az előállító
tagállamot tájékoztatja a tanúsított mennyiségekről.
(6)          A
Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 140. cikknek megfelelően
felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben egyedi
szabályokat határoz meg az (1) bekezdésben említett növényi szaporítóanyagok
tekintetében a következő aspektusok vonatkozásában:
a)      csomagok,
termesztő-/tárolóedények és kötegek, valamint a kis kiszerelésű
csomagok és termesztő-/tárolóedények;
b)      a
szaporítóanyag címkézése.
(7)          Azok a 39. cikkben említett vetőmagoktól eltérő növényi
szaporítóanyagok, amelyek harmadik országban kerültek betakarításra, de a 19.
cikk (1) bekezdése alapján prebázis, bázis vagy tanúsított szaporítóanyagként
történő végeleges tanúsításukra még nem került sor, forgalomba hozhatók az
említett kategóriákra való hivatkozással, amennyiben:
a)      az érintett harmadik ország tekintetében
a 44. cikk alapján egyenértékűségre vonatkozó határozat került
elfogadásra,
b)      a (6) bekezdés alapján elfogadott, az (1)
bekezdés a) és b) pontjában, valamint a (2) és a (3) bekezdésben előírt
követelmények teljesülnek,
c)      az érintett tagállam és harmadik ország
illetékes hatóságai megosztják a szóban forgó szaporítóanyag forgalomba hozatalával
kapcsolatos vonatkozó információkat, valamint
d)      az érintett harmadik ország illetékes
hatóságai kérésre az előállítással kapcsolatos minden vonatkozó
információt a tanúsító tagállam rendelkezésére bocsátanak.
(8)          Ebből a célból az említett bekezdésekben az előállító
tagállamokra tett hivatkozásokat az érintett harmadik tagállamra utaló
hivatkozásnak, valamint az említett bekezdésekben a 16. cikk (2) bekezdése
szerinti követelményekre tett hivatkozásokat az egyenértékű
követelményekre utaló hivatkozásnak kell tekinteni.
39. cikk
Az alkalmazandó csírázási követelményeknek megfelelő magként nem
tanúsított vetőmagok
(1)          Az illetékes hatóságok
engedélyezhetik, hogy vetőmagok meghatározott ideig prebázis, bázis vagy
tanúsított szaporítóanyagként forgalomba kerüljenek a 16. cikk (2) bekezdése
szerinti csírázási követelmények megerősítése előtt abban az esetben,
ha úgy ítélik meg, hogy szükség van a vetőmag gyors forgalomba hozatalára.
(2)          Az (1) bekezdésben említett mag a
csírázásra vonatkozó ideiglenes analitikai jelentés alapján csak egyszer, két
vállalkozó között kerülhet forgalomba, másnak nem adható tovább.
(3)          A Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 140. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el, amelyekben meghatározza azokat a feltételeket, amelyek teljesülése
esetén az egyes nemzetségekhez vagy fajokhoz tartozó magok prebázis, bázis vagy
tanúsított szaporítóanyagként az (1) és (2) bekezdés alapján forgalomba
hozhatók. Az említett feltételek az alábbiakra vonatkoznak:
a)      címkézési követelmények;
b)      az az időtartam, amely alatt az
érintett vetőmagok forgalomba hozhatók; valamint
c)      a csírázásra vonatkozó ideiglenes
analitikai jelentés tartalma.
4. szakasz
Eltérés egyéb különböző követelményektől
40. cikk
Szigorúbb minőségi követelmények
(1)          A Bizottság végrehajtási jogi
aktusok útján felhatalmazhatja a tagállamokat arra, hogy az előállításra
és minőségre vonatkozóan a 16. cikk (2) bekezdésében említetteknél
szigorúbb követelményeket, illetve a 20. cikk (1) bekezdésében említetteknél
szigorúbb tanúsítási szabályokat fogadjanak el.
Ezek a végrehajtási jogi aktusok a 141. cikk (3)
bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kerülnek
elfogadásra.
(2)          Az (1) bekezdésben említett
engedélyhez a tagállamoknak kérelmet kell benyújtaniuk a Bizottsághoz, amelyben
feltüntetik:
a)      a javasolt követelményeket tartalmazó
rendelkezések tervezetét;
b)      a szóban forgó követelmények
szükségességére és arányosságára vonatkozó indokokat; valamint
c)      azt, hogy a javasolt követelmények
határozatlan időre vagy meghatározott időszakra vonatkoznak-e.
(3)          Az (1) bekezdésben említett engedély
csak a következő feltételek teljesülése esetén adható meg:
a)      a (2) bekezdés a) pontjában említett
tervezett rendelkezések alkalmazásával biztosítható az érintett növényi
szaporítóanyag minőségének javítása, a környezet védelme vagy a
mezőgazdaság fenntartható fejlődése; valamint
b)      a tervezett rendelkezések szükségesek és
arányosak a célkitűzéseik megvalósítása szempontjából.
41. cikk
Sürgősségi intézkedések
(1)          Amennyiben a növényi szaporítóanyag
súlyos kockázatot jelenthet az emberek, az állatok és a növények egészségére,
illetve a környezetre, és az említett kockázat az érintett tagállam által
hozott intézkedésekkel nem orvosolható kielégítő módon, a Bizottság
végrehajtási jogi aktusok útján haladéktalanul meghozza a megfelelő
ideiglenes sürgősségi intézkedéseket. Az intézkedések között – a helyzet
súlyosságától függően – szerepelhetnek az érintett növényi szaporítóanyag
forgalomba hozatalát korlátozó vagy megtiltó rendelkezések.
(2)          Az (1) bekezdésben említett
intézkedéseket a Bizottság saját kezdeményezésére vagy valamely tagállam
kérelmére hozza meg. Az intézkedések elfogadása a 141. cikk (3) bekezdésében
említett vizsgálóbizottsági eljárás szerint történik.
(3)          Kellően indokolt esetben,
amikor az emberi egészséggel szembeni kockázatot rendkívül sürgősen kell
kezelni, a Bizottság a 141. cikk (4) bekezdésében említett eljárással
összhangban azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktusokat fogad el.
(4)          Ha valamely tagállam hivatalosan
tájékoztatja a Bizottságot sürgősségi intézkedések meghozatalának a
szükségességéről, de a Bizottság nem jár el az (1) bekezdésnek
megfelelően, a tagállam megfelelő ideiglenes sürgősségi
intézkedéseket fogadhat el. Az intézkedések között – a helyzet súlyosságától
függően – szerepelhetnek az érintett növényi szaporítóanyag forgalomba
hozatalát az adott tagállam területén belül korlátozó vagy megtiltó
rendelkezések. Az érintett tagállam haladéktalanul tájékoztatja a többi
tagállamot és a Bizottságot az elfogadott intézkedésekről és döntését
megindokolja.
(5)          A Bizottság végrehajtási jogi
aktusok útján úgy dönthet, hogy a (4) bekezdésben említett nemzeti ideiglenes
sürgősségi intézkedéseket hatályon kívül kell helyezni vagy módosítani
kell. Ezek a végrehajtási jogi aktusok a 141. cikk (3) bekezdésében említett
vizsgálóbizottsági eljárás keretében kerülnek elfogadásra. Az érintett tagállam
az ebben a bekezdésben említett végrehajtási jogi aktusok hatályba lépésének
időpontjáig fenntarthatja saját ideiglenes sürgősségi intézkedéseit.
(6)          E cikk a 2001/18/EK irányelv 23.
cikkének (2) bekezdése vagy az 1829/2003/EK rendelet 34. cikke alapján
elfogadott, a géntechnológiával módosított szervezetek termesztését megtiltó
vagy korlátozó intézkedések sérelme nélkül alkalmazandó.
42. cikk
Ideiglenes kísérletek
(1)          A Bizottság végrehajtási jogi
aktusok útján úgy dönthet, hogy az e részben meghatározott, illetve az e rész
értelmében elfogadott intézkedéseknél jobb alternatívák keresése céljából
ideiglenes kísérleteket kell végrehajtani. Az említett végrehajtási jogi
aktusok rendelkezhetnek az e rész rendelkezéseitől való eltérésről.
Az intézkedések elfogadása a 141. cikk (3) bekezdése szerinti említett
vizsgálóbizottsági eljárás szerint történik.
(2)          Az (1) bekezdésben említett
végrehajtási jogi aktusokban meghatározásra kerül az érintett nemzetség vagy
faj, a kísérletekre vonatkozó feltételek nemzetségenként, illetve fajonként, a
kísérletek időtartama, valamint a részt vevő tagállamokra vonatkozó
felügyeleti és beszámolási kötelezettség. Az említett jogi aktusok figyelembe
veszik az érintett növényi szaporítóanyagok szaporításával, előállításával
és ellenőrzésével kapcsolatos technológiai fejlődést.
(3)          A kísérlet időtartama nem
haladhatja meg az érintett növényi szaporítóanyag hét növekedési ciklusát, de
semmiképpen sem tarthat hét évnél tovább.
VI. FEJEZET
Harmadik országokból érkező import és harmadik országokba irányuló
export
1. szakasz
Import
43. cikk
Uniós egyenértékűségen alapuló behozatal
Növényi szaporítóanyag harmadik országból csak
akkor hozható be, ha a 44. cikk szerint megállapítást nyer, hogy az Unióban
előállított és forgalomba hozott növényi szaporítóanyagokra vonatkozókkal
egyenértékű követelményeknek felel meg.
44. cikk
A Bizottság egyenértékűségre vonatkozó határozata
(1)          A Bizottság végrehajtási jogi
aktusok útján határozhat arról, hogy egy adott nemzetséghez, fajhoz vagy
kategóriához tartozó, harmadik országban vagy egy harmadik ország meghatározott
területein előállított növényi szaporítóanyag megfelel-e az Unióban
előállított és forgalomba hozott növényi szaporítóanyagokra vonatkozókkal
egyenértékű követelményeknek; ehhez az alábbiakra támaszkodik:
a)      az érintett harmadik ország által a(z)
…/…/EU rendelet [Office of Publications, please insert the number of the
Regulation on official controls] 124. cikkének (1) bekezdése alapján
szolgáltatott információk és adatok alapos vizsgálata; valamint
b)      a(z) …/…/EU rendelet [Office of
Publications, please insert the number of the Regulation on official controls]
119. cikkének (1) bekezdésével összhangban elvégzett ellenőrzések
eredménye, amennyiben az kielégítő.
Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 141. cikk (3)
bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
(2)          Az (1) bekezdésben említett
határozatok elfogadásakor a Bizottság a következőket mérlegeli:
a)      a harmadik országban a fajtafenntartásra
vonatkozóan elvégzett ellenőrzések a 86. cikkben előírttal
megegyező biztonságot nyújtanak-e abban az esetben, ha nemzeti
fajtanyilvántartásba vagy az uniós fajtanyilvántartásba bejegyzett fajtákat az
érintett harmadik országban kell fenntartani; valamint
b)      a harmadik országban a növényi
szaporítóanyag előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozóan érvényes
követelmények:
i.        az előállításra vonatkozóan a II.
melléklet A. részében előírt követelményekkel, valamint a 16. cikk (2)
bekezdése alapján elfogadott követelményekkel egyenértékű garanciát
nyújtanak-e;
ii.       a minőségre vonatkozóan a II.
melléklet B. részében előírt követelményekkel, valamint a 16. cikk (2)
bekezdése alapján elfogadott követelményekkel egyenértékű garanciát
nyújtanak-e;
iii.      a II. melléklet C. része szerinti
tanúsítási rendszerekkel és a 20. cikk (1) bekezdése alapján elfogadott
követelményekkel egyenértékű garanciát nyújtanak-e;
iv.      a(z) …/…/EU rendelet [Office of
Publications, please insert number of Regulation on Official Controls]
szerint elvégzett ellenőrzésekkel egyenértékű garanciát nyújtanak-e.
(3)          Az (1) bekezdésben említett
határozatok elfogadása céljából a Bizottság alkalmazhatja a(z) …/…/EU
rendeletnek [Office of Publication, please insert number of Regulation on
Official Controls] a harmadik országok által a kivitel előtt végzett
ellenőrzések jóváhagyására vonatkozó 71. cikkének rendelkezéseit.
            45. cikk
Import esetén szolgáltatandó információk
(1)          A harmadik országokból behozott
növényi szaporítóanyagok forgalomba hozatalakor fel kell tüntetni a
következő információkat:
a)      annak feltüntetése, hogy az érintett
növényi szaporítóanyag „megfelel az uniós szabályoknak és szabványoknak”;
b)      az érintett növényi szaporítóanyag faja,
fajtája, kategóriája és tételszáma;
c)      a hatóságilag történő lezárás
időpontja termesztő-/tárolóedényben, csomagban vagy kötegben való
forgalomba hozatal esetén;
d)      az előállító harmadik tagállam és az
érintett illetékes hatóság;
e)      adott esetben az az utolsó harmadik
ország, ahonnan az importált növényi szaporítóanyagot behozták;
f)       az importált növényi szaporítóanyag
bejelentett nettó, illetve bruttó tömege vagy a növényi szaporítóanyag
importált tételeinek bejelentett száma;
g)      az a személy, aki a növényi
szaporítóanyagot importálja.
(2)          Az (1) bekezdésben említett
információk feltüntetése:
a)      prebázis, bázis vagy tanúsított
szaporítóanyag esetében hivatalos okmányban vagy kiegészítő hatósági
címkén;
b)      standard szaporítóanyag esetében a
vállalkozó címkéjén történik.
2. szakasz
Export
46. cikk
Az Unióból történő kivitel
(1)          Ha a növényi szaporítóanyag harmadik
országba irányuló kivitelére az érintett harmadik országgal kötött megállapodás
vonatkozik, a kivitelnek meg kell felelnie a szóban forgó megállapodásnak.
(2)          Ha a növényi szaporítóanyag harmadik
országba irányuló kivitelére nem vonatkozik az érintett harmadik országgal
kötött megállapodás, a kivitelnek az abban a harmadik országban érvényes
szabályoknak kell megfelelnie, ahová a növényi szaporítóanyag kivitele irányul.
(3)          Ha a növényi szaporítóanyag harmadik
országba irányuló kivitelére nem vonatkozik sem a harmadik országgal kötött
megállapodás, sem az abban a harmadik országban érvényes szabály, ahová a
növényi szaporítóanyag kivitele irányul, a növényi szaporítóanyagoknak az Unió
területén történő előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozóan
a 13–42. cikkben meghatározott követelmények alkalmazandók.
III. CÍM
Nem az I. mellékletben szereplő nemzetségekhez és fajokhoz tartózó növényi
szaporítóanyagok előállítása és forgalomba hozatala
47. cikk
Hatály
E cím az I. mellékletben szereplőktől
eltérő nemzetségekhez és fajokhoz tartózó növényi szaporítóanyagok
előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozik.
48. cikk
Alapvető követelmények
(1)          A növényi szaporítóanyagnak
forgalomba hozatala érdekében meg kell felelnie a következő követelményeknek:
a)      nincs rajta olyan látható hiányosság,
amelynek következtében a rendeltetése szempontjából csökkenne a
hasznosíthatósága;
b)      az érintett nemzetséghez és fajhoz
viszonyítva jó növekedési erélyű és megfelelő méretű ahhoz, hogy
megvalósuljon rendeltetéséből adódó hasznosíthatósága;
c)      vetőmag esetében az érintett
nemzetséghez és fajhoz viszonyítva megfelelő a csírázása ahhoz, hogy a
vetést követően területenként megfelelő számú növény álljon
rendelkezésre és biztosítható legyen a maximális hozam és minőség;
d)      ha forgalomba hozatala során hivatkozás
történik a fajtára, az érintett nemzetséghez és fajhoz viszonyítva
megfelelő fajtaazonossággal és fajtatisztasággal rendelkezik ahhoz, hogy
felhasználói megalapozott vásárlói döntést hozhassanak;
e)      legalább a szemrevételezéses
ellenőrzés alapján alapvetően mentes a minőséget rontó bármely
károsítótól, vagy annak bármiféle jelétől vagy tünetétől, ami
hasznosíthatóságát csökkenti.
(2)          Az (1) bekezdés a), b), d) és e)
pontjában szereplő követelményeknek való megfelelés értékelése a
következő nemzetközi szabványokra vonatkozó ajánlások alapján történik:
a) az OECD-vetőmagrendszerek szabályai és
előírásai;
b)      az ENSZ-EGB vetőburgonyára vonatkozó
előírásai;
c)      az érintett nemzetségekre vagy fajokra
vonatkozóan az ISTA mintavételezéssel és vizsgálattal kapcsolatos szabályai;
d)      az EPPO szabályai.
(3)          Amennyiben az érintett nemzetségekre
vagy fajokra vonatkozóan nincs nemzetközi szabványokra vonatkozó ajánlás, az (1)
bekezdés a), b), c), d) és e) pontjában szereplő követelményeknek való
megfelelés értékelése annak a tagállamnak a vonatkozó nemzeti szabványai
alapján történik, ahol a növényi szaporítóanyagot először forgalomba
hozták.
(4)          A növényi szaporítóanyagok
tételekben kerülnek forgalomba. Amennyiben a növényi szaporítóanyag
különböző eredetű tételeit és a csomagolás, tárolás, szállítás során
vagy kiszállításkor új tételbe egyesítik, a vállalkozó nyilvántartást vezet,
amelyben feltünteti többek között az új tételek összetételére és az egyes komponenseinek
eredetére vonatkozó adatokat.
Amennyiben egy tétel több tételre oszlik, a
vállalkozó nyilvántartást vezet minden egyes új tételről és azok
eredetéről.
49. cikk
Címkézés
(1)          A növényi szaporítóanyagokat
forgalomba hozatalkor címkével kell ellátni, amely tartalmazza a III. melléklet
B. részében szereplő információkat.
(2)          Az (1) bekezdésben említett címkét a
vállalkozó állítja elő; a címke olvasható és eltávolíthatatlan. A címke a
növényi szaporítóanyagot tartalmazó csomag, termesztő-/tárolóedény vagy
köteg külsején kerül elhelyezésre. A címkén az Unió hivatalos nyelveinek
legalább egyikén szerepelnek a feliratok.
(3)          Ha a szaporítóanyagot a fajta
helyett nemzetségre vagy fajra való hivatkozással hozzák forgalomba, a
vállalkozó az érintett fajt vagy fajcsoportot feltünteti az (1) bekezdésben
említett címkén oly módon, hogy kizárható legyen a más fajtaelnevezéssel való
összetéveszthetőség.
(4)          A címke színének és formájának
lényegesen különböznie kell a 19. cikk (1) bekezdésében említett hatósági
címkék színétől és formájától.
(5)          E cikk az 1107/2009/EK rendelet 49.
cikke (4) bekezdésének sérelme nélkül alkalmazandó az említett rendelet
értelmében vett, kezelt vetőmagokat kísérő címke és dokumentumok
tekintetében.
50. cikk
Forgalomba hozatal a fajtára való hivatkozással
(1)          Növényi szaporítóanyag fajtára való
hivatkozással csak az alábbi egy vagy több esetben hozható forgalomba:
a)      a fajta növényfajta-oltalom által a 2100/94/EK
rendelet rendelkezéseinek vagy nemzeti rendelkezéseknek megfelelően
jogilag védett;
b)      a fajta be van jegyezve az 51. cikkben
említett nemzeti fajtanyilvántartásba vagy az 52. cikkben említett uniós
fajtanyilvántartásba;
c)      a fajta szerepel egy másik nyilvános vagy
magánjegyzékben, hivatalos vagy hivatalosan elismert fajtaleírás vagy elnevezés
kíséretében.
(2)          Az (1) bekezdés a) és b) pontja
alapján forgalomba hozott növényi szaporítóanyag minden tagállamban ugyanazt a
fajtaelnevezést viseli.
Amennyiben a fajta nem áll növényfajta-oltalom
alatt vagy nincs a IV. cím alapján bejegyezve az (1) bekezdés a) és b) pontja
szerint, de az (1) bekezdés b) és c) pontja szerint hivatalos vagy hivatalosan
elismert fajtaleírással és elnevezéssel szerepel nyilvános vagy
magánjegyzékben, a vállalkozó kikérheti az Ügynökség véleményét a 64. cikk
rendelkezései szerinti elnevezés megfelelőségéről. A megkeresésre az
Ügynökség ajánlást tesz a megkeresőnek az általa kért fajtaelnevezés
megfelelőségéről; ennek során figyelembe veszi a 64. cikkben
meghatározott követelményeket.
IV. CÍM
Fajtabejegyzés a nemzeti és az uniós fajtanyilvántartásba
I. FEJEZET
A nemzeti fajtanyilvántartások és az uniós fajtanyilvántartás létrehozása
51. cikk
A nemzeti fajtanyilvántartások létrehozása
(1)          Minden tagállam egyetlen nemzeti
nyilvántartást hoz létre a fajtákról és klónokról („nemzeti fajtanyilvántartás”)
és azt közzéteszi, valamint naprakészen tartja.
(2)          A Bizottság végrehajtási jogi
aktusok útján elfogadja a nemzeti fajtanyilvántartások formátumát. Ezek a
végrehajtási jogi aktusok a 141. cikk (3) bekezdésében említett
vizsgálóbizottsági eljárás keretében kerülnek elfogadásra.
52. cikk
Uniós fajtanyilvántartás létrehozása
(1)          Az Ügynökség egyetlen nyilvántartást
hoz létre a fajtákról és klónokról („uniós fajtanyilvántartás”) és azt
közzéteszi, valamint naprakészen tartja.
Az uniós fajtanyilvántartás a következőket
tartalmazza:
a)      azok a fajták és klónok, amelyek az V.
fejezetnek megfelelően közvetlenül be lettek jegyezve az uniós
fajtanyilvántartásba; valamint
b)      azok a fajták és klónok, amelyek a IV.
fejezetnek megfelelően be lettek jegyezve a nemzeti nyilvántartásba, és
erről a tagállam a VI. fejezetnek megfelelően tájékoztatta az
Ügynökséget.
(2)          A Bizottság végrehajtási jogi
aktusok útján elfogadja az uniós fajtanyilvántartás formátumát. Ezek a
végrehajtási jogi aktusok a 141. cikk (3) bekezdésében említett
vizsgálóbizottsági eljárás keretében kerülnek elfogadásra.
II. FEJEZET
A nemzeti fajtanyilvántartások és az uniós fajtanyilvántartás tartalma
53. cikk
A fajtákkal kapcsolatos adatok
(1)          A fajtákra vonatkozóan a nemzeti
fajtanyilvántartások és az uniós fajtanyilvántartás legalább a
következőket tartalmazzák:
a)      annak a nemzetségnek vagy fajnak a neve,
amelyhez a fajta tartozik;
b)      a fajta elnevezése, és az e rendelet
hatálybalépését megelőzően forgalomba hozott fajtákra vonatkozóan
adott esetben az elnevezés szinonimái;
c)      a kérelmező neve és adott esetben
azonosító száma;
d)      a fajta bejegyzésének és adott esetben a
bejegyzés megújításának időpontja;
e)      a bejegyzés érvényességének lejárati
időpontja;
f)       a fajta hivatalos fajtaleírása vagy
adott esetben hivatalosan elismert fajtaleírása annak a régiónak, illetve
azoknak a régióknak a feltüntetésével, ahol a fajtát hagyományosan termesztik
és amely(ek)hez a fajta természetes módon alkalmazkodott („származási
régió(k)”);
g)      a fajtafenntartásért felelős vállalkozó
neve;
h)      adott esetben annak feltüntetése, hogy a
fajta géntechnológiával módosított szervezetet tartalmaz;
i)       adott esetben annak feltüntetése, hogy a
fajta egy másik bejegyzett fajta komponens fajtája;
j)       adott esetben annak feltüntetése, hogy a
fajtához tartozó növényi szaporítóanyagot csak alanyként állítják elő és
hozzák forgalomba;
k)      adott esetben az 58. cikkben említett
kielégítő termesztési és/vagy használati értékre vagy az 59. cikkben
említett fenntartható termesztési és/vagy használati értékre vonatkozó
vizsgálati eredmények összefoglalása.
(2)          Az (1) bekezdés g) pontjának sérelme
nélkül a vállalkozók nevét nem kell feltüntetni a nyilvántartásban, ha a
fajtafenntartásért több vállalkozó felel. Ebben az esetben a nemzeti
fajtanyilvántartások és az uniós fajtanyilvántartás feltünteti azt az illetékes
hatóságot, amely rendelkezik a fajtafenntartásért felelős vállalkozók
nevét tartalmazó jegyzékkel.
54. cikk
A klónokra vonatkozó adatok
A klónokra vonatkozóan a nemzeti
fajtanyilvántartások és az uniós fajtanyilvántartás legalább a
következőket tartalmazzák:
a)           annak a nemzetségnek vagy fajnak a
neve, amelyhez a klón tartozik;
b)           hivatkozás, amely alatt bejegyezték
a nemzeti vagy az uniós fajtanyilvántartásba azt a fajtát, amelyhez a klón tartozik;
c)           annak a fajtának az elnevezése,
amelyhez a klón tartozik és az e rendelet hatálybalépését megelőzően
forgalomba hozott fajtákra vonatkozóan adott esetben az elnevezés szinonimái;
d)           a klón bejegyzésének és adott
esetben a bejegyzés megújításának az időpontja;
e)           a bejegyzés érvényességének lejárta;
f)            adott esetben annak feltüntetése,
hogy az a fajta, amelyhez a klón tartozik, hivatalosan elismert fajtaleírással
– többek között a fajta származási régiójának feltüntetésével – bejegyzésre
került;
g)           adott esetben annak feltüntetése,
hogy a klón géntechnológiával módosított szervezetet tartalmaz vagy abból áll.
55. cikk
Az uniós fajtanyilvántartásban feltüntetendő további adatok
Azon fajta vagy klón esetében, amelyről a
tagállam a VI. fejezetnek megfelelően értesítette az Ügynökséget, az uniós
fajtanyilvántartás az 53. és 54. cikk alapján előírt adatokon kívül
tartalmazza a következőket is:
a)           az érintett nemzeti
fajtanyilvántartást, illetve fajtanyilvántartásokat létrehozó tagállamok neve;
valamint
b)           hivatkozás, amely alatt a fajtát
vagy klónt bejegyezték a nemzeti fajtanyilvántartásba, illetve
fajtanyilvántartásokba.
III. FEJEZET
A nemzeti fajtanyilvántartásokba és az uniós fajtanyilvántartásba való
bejegyzésre vonatkozó követelmények
1. szakasz
Fajták
56. cikk
A fajták bejegyzésére vonatkozó követelmények
(1)          Csak azt a fajtát lehet bejegyezni a
IV. fejezet alapján nemzeti fajtanyilvántartásba vagy az V. fejezet alapján az
uniós fajtanyilvántartásba, amely megfelel a következő követelményeknek:
a)      a 64. cikk alapján megfelelőnek
számító elnevezéssel rendelkezik;
b)      nem jelent elfogadhatatlan kockázatot az
emberek, az állatok vagy a növények egészségére, illetve a környezetre;
c)      a géntechnológiával módosított
szervezethez tartozó fajták esetében a 2001/18/EK irányelv, illetve az 1829/2003/EK
rendelet alapján az érintett géntechnológiával módosított szervezet termesztési
céllal engedélyezett.
(2)          A IV. fejezet alapján nemzeti
fajtanyilvántartásba való bejegyzéshez a fajtának az (1) bekezdésben
meghatározott követelményeken kívül meg kell felelnie a következő
követelményeknek is:
a)      olyan hivatalos fajtaleírással
rendelkezik, amelyből kiderül, hogy a fajta megfelel a 60., 61. és 62.
cikkben meghatározott, megkülönböztethetőségre, egyneműségre és
állandóságra vonatkozó követelményeknek, vagy az 57. cikk alapján hivatalosan
elismert fajtaleírással rendelkezik;
b)      ha a fajta az (5) bekezdésben említettek
szerint az Unió mezőgazdaságának kielégítő fejlődése
szempontjából különösen fontos nemzetséghez vagy fajhoz tartozik, az 58. cikk
szerinti kielégítő termesztési és/vagy használati értékkel rendelkezik;
c)      ha a fajta a (6) bekezdésben említettek
szerint az Unió mezőgazdaságának fenntartható fejlődése szempontjából
különösen fontos nemzetséghez vagy fajhoz tartozik, az 59. cikk szerinti
fenntartható termesztési és/vagy használati értékkel rendelkezik.
(3)          A (2) bekezdés b) és c) pontjában
meghatározott követelmények nem alkalmazandók a következő fajtákra:
a)      csak hivatalosan elismert fajtaleírással
rendelkező fajták;
b)      csak más fajták létrehozásához vagy
előállításához komponensként használt fajták.
(4)          Az V. fejezet alapján az uniós
fajtanyilvántartásba való bejegyzéshez a fajtának az (1) bekezdésben
meghatározott követelményeken kívül meg kell felelnie a következő
követelményeknek is:
a)      olyan hivatalos fajtaleírással
rendelkezik, amelyből kiderül, hogy a fajta megfelel a 60., 61. és 62.
cikkben meghatározott, megkülönböztethetőségre, egyneműségre és
állandóságra vonatkozó követelményeknek;
b)      nem tartozik az (5) bekezdésben
említettek szerint az Unió mezőgazdaságának kielégítő fejlődése
szempontjából különösen fontos nemzetséghez vagy fajhoz;
c)      ha a fajta a (6) bekezdésben említettek
szerint az Unió mezőgazdaságának fenntartható fejlődése szempontjából
különösen fontos nemzetséghez vagy fajhoz tartozik, az 59. cikk szerinti
fenntartható termesztési és/vagy használati értékkel rendelkezik;
d)      nem használják csupán komponensként más
fajták létrehozásához vagy előállításához.
(5)          A Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 140. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el, amelyekben jegyzékbe foglalja azokat a nemzetségeket vagy fajokat,
amelyek különösen fontosak az Unió mezőgazdaságának kielégítő
fejlődése szempontjából. A jegyzékbe kerülő nemzetségeknek és
fajoknak meg kell felelniük a IV. melléklet A. részében meghatározott
kritériumoknak.
(6)          A Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 140. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el, amelyekben jegyzékbe foglalja azokat a nemzetségeket vagy fajokat,
amelyek különösen fontosak az Unió mezőgazdaságának fenntartható
fejlődése szempontjából. A jegyzékbe kerülő nemzetségeknek és
fajoknak meg kell felelniük a IV. melléklet B. részében meghatározott
kritériumoknak.
57. cikk
A hivatalosan elismert fajtaleírással rendelkező fajták bejegyzése
(1)          A fajta hivatalosan elismert
fajtaleírás alapján bejegyezhető nemzeti fajtanyilvántartásba, ha a
következő feltételek egyike teljesül:
a)      amennyiben a fajtát nem jegyezték be
nemzeti fajtanyilvántartásba vagy az uniós fajtanyilvántartásba és a szóban
forgó fajtához tartozó növényi szaporítóanyagot e rendelet hatálybalépését
megelőzően hozták forgalomba;
b)      amennyiben a fajtát a 71. cikk
alkalmazásában technikai vizsgálat alapján korábban már bejegyezték nemzeti
fajtanyilvántartásba vagy az uniós fajtanyilvántartásba, de onnan az új
kérelmet megelőző több mint öt évvel törölték és a fajta nem felelne
meg a 60., 61. és 62. cikkben, valamint adott esetben az 58. cikk (1)
bekezdésében és az 59. cikk (1) bekezdésében meghatározott követelményeknek.
(2)          Hivatalosan elismert fajtaleírás
alapján történő bejegyzéshez a fajtának az (1) bekezdésben
szereplőkön túl meg kell felelnie a következő feltételeknek is:
a)      a származási régióban, illetve régiókban
állították elő;
b)      nincs bejegyezve sem nemzeti
fajtanyilvántartásba, sem az uniós fajtanyilvántartásba hivatalos
fajtaleírással rendelkező fajtaként;
c)      a 2100/94/EK tanácsi rendelet 62.
cikkének előírásai szerinti uniós növényfajta-oltalmi jog vagy nemzeti
növényfajta-oltalmi jog nem védi, és az említett oltalom iránti kérelem nincs
folyamatban.
(3)          Miután a fajtát a (2) bekezdés a)
pontja alapján bejegyezték nemzeti nyilvántartásba, az illetékes hatóságok
további származási régiót, illetve régiókat hagyhatnak jóvá az érintett fajta
esetében.
(4)          A
hivatalosan elismert fajtaleírásnak meg kell felelnie a következő
követelményeknek:
a)      a
növénygenetikai erőforrásokkal foglalkozó hatóságoktól vagy a tagállamok
által e célra elismert szervezetektől származó információkon alapul, ha
rendelkezésre áll ilyen információ; valamint
b)      pontossága alátámasztható korábbi
hatósági ellenőrzések, nem hivatalos vizsgálatok eredményei vagy a
termesztés, a szaporítás és a felhasználás során szerzett gyakorlati
tapasztalatokból származó ismeretek alapján.
58. cikk
Kielégítő termesztési és/vagy használati érték
(1)          Az 56. cikk (2) bekezdésének b)
pontja alkalmazásában a fajtáról vélelmezni kell, hogy kielégítő
termesztési és/vagy használati értékkel rendelkezik, ha a hasonló
mezőgazdasági-éghajlati feltételek és termesztési rendszerek mellett
megvizsgált más fajtákhoz képest jellemzői összességükben – legalább egy
adott régióban történő előállítás tekintetében – lehetővé teszik
általában a termesztés, vagy a fajtából származó termények, illetve termékek
megfelelő hasznosításának egyértelmű javulását.
(2)          A tagállamok szabályokat fogadnak el
a nemzeti fajtanyilvántartásukba bejegyzendő fajták kielégítő
termesztési és/vagy használati értékének meghatározására szolgáló vizsgálatokra
vonatkozóan. Az említett szabályok a fajták jellemzőire vonatkoznak a
következő egy vagy több aspektus tekintetében:
a)      minőségi és agronómiai
jellemzők, többek között a terméshozam;
b)      termeszthetőségi alkalmasság az
ellenálló és kis ráfordítású termelési rendszerek, többek között biogazdálkodás
esetében.
Az említett szabályokat valamennyi tagállam
közzéteszi és bejelenti az Ügynökségnek, a Bizottságnak, valamint a többi
tagállamnak.
59. cikk
Fenntartható termesztési és/vagy használati érték
(1)          Az 56. cikk (2) bekezdésének c)
pontja és (3) bekezdésének c) pontja alkalmazásában a fajtáról vélelmezni kell,
hogy fenntartható termesztési és/vagy használati értékkel rendelkezik, ha a
hasonló mezőgazdasági-éghajlati feltételek és termesztési rendszerek
mellett megvizsgált más fajtákhoz képest jellemzői összességükben –
legalább a károsítókkal szembeni fogékonyság, a forrásbevitel, a nemkívánatos
anyagoknak való kitettség vagy eltérő mezőgazdasági-éghajlati
viszonyokhoz való alkalmazkodás tekintetében – lehetővé teszik általában a
termesztés, vagy a fajtából származó termények, illetve termékek megfelelő
hasznosításának egyértelmű javulását.
(2)          A Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 140. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el, amelyekben szabályokat állapít meg a fajták fenntartható
termesztési és/vagy használati értékének meghatározására szolgáló vizsgálatokra
vonatkozóan. Az említett szabályok a fajták jellemzőire vonatkoznak a
következő egy vagy több aspektus tekintetében:
a)      károsítókkal szembeni ellenálló képesség;
b)      kisebb beviteli igény az egyes
erőforrásokból;
c)      kisebb mértékű
nemkívánatosanyag-tartalom; vagy
d)      jobb alkalmazkodóképesség az eltérő
mezőgazdasági-éghajlati környezethez.
Az említett szabályok adott esetben figyelembe
veszik a rendelkezésre álló szakmai protokollokat.
60. cikk
Megkülönböztethetőség
(1)          Az 56. cikk (2) bekezdésének a)
pontjában és (3) bekezdésének a) pontjában említett hivatalos fajtaleírás
céljából valamely fajtát megkülönböztethetőnek kell tekinteni, ha egy
adott genotípusból vagy genotípusok kombinációjából adódó kifejeződött
jellemzőiben egyértelműen eltér bármely más, a 70. cikknek
megfelelően meghatározott bejelentési napon közismert fajtától.
(2)          Az (1) bekezdésben említett más
fajtáról vélelmezni kell, hogy közismert, ha a 70. cikknek megfelelően
meghatározott bejelentési napon a következő feltételek közül legalább egy
teljesül:
a)      az érintett fajta be van jegyezve nemzeti
fajtanyilvántartásba vagy az uniós fajtanyilvántartásba;
b)      kérelmet nyújtottak be az érintett
fajtának a 66. cikk alapján nemzeti fajtanyilvántartásba, illetve a 95. cikk (1)
bekezdése alapján az uniós fajtanyilvántartásba való bejegyzése iránt vagy az
érintett fajtára vonatkozóan uniós szintű növényfajta-oltalom megadása
iránt;
c)      az érintett fajta hivatalos fajtaleírását
elkészítették az Unióban és a 69. cikk, a 71. cikk és adott esetben a 73. cikk
rendelkezései alapján sor került a technikai vizsgálatra.
(3)          Amennyiben a (2) cikk c) pontja
alkalmazandó, a technikai vizsgálatért felelős személyek az illetékes
hatóságok és az Ügynökség rendelkezésére bocsátják az általuk megvizsgált fajta
hivatalos fajtaleírását.
61. cikk
Egyneműség
Az 56. cikk (2) bekezdésének a) pontjában és (3)
bekezdésének a) pontjában említett hivatalos fajtaleírás céljából valamely
fajtát egyneműnek kell tekinteni, ha – a szaporításának és típusának
egyedi tulajdonságai révén várható változatosság ellenére – elégségesen
egynemű a különbözőség vizsgálatánál figyelembe vett, illetve a fajta
hivatalos fajtaleírására használt egyéb kifejeződött jellemzők
alapján.
62. cikk
Állandóság
Az 56. cikk (2) bekezdésének a) pontjában és (3)
bekezdésének a) pontjában említett hivatalos fajtaleírás céljából valamely
fajtát állandónak kell tekinteni, ha a megkülönböztethetőség vizsgálatánál
figyelembe vett, illetve a fajtaleírásnál alkalmazott egyéb kifejeződött
jellemzői ismételt szaporítás után, vagy szaporítási ciklusok esetén
minden egyes ciklus végén változatlanok maradnak.
63. cikk
Megadott növényfajta-oltalmi jogok
Ha egy fajta a 2100/1994/EK rendelet 62. cikke
vagy egy tagállam jogszabálya alapján növényfajta-oltalomban részesült, a
fajtáról vélelmezni kell, hogy az az 56. cikk (2) bekezdésének a) pontjában és
(3) bekezdésének a) pontjában említett hivatalos fajtaleírás céljából
megkülönböztethető, egynemű és állandó, valamint az 56. cikk (1)
bekezdésének a) pontja alkalmazásában megfelelő elnevezéssel rendelkezik.
64. cikk
Fajtaelnevezés
(1)          Az 56. cikk (1) bekezdésének a)
pontja alkalmazásában egy fajtaelnevezés nem tekinthető megfelelőnek,
ha:
a)      az Unió területén történő
használatát harmadik fél korábban szerzett joga kizárja;
b)      felismerése és reprodukálása általában
nehézséget okozhat a felhasználók számára;
c)      azonos vagy összetéveszthető olyan
fajtanévvel, amely alatt ugyanazon vagy közeli rokonságban lévő faj másik
fajtája be van jegyezve tagállami fajtajegyzékbe vagy az uniós fajtajegyzékbe,
vagy amely alatt másik fajta szaporítóanyagát forgalomba hozták valamely
tagállamban vagy a Nemzetközi újnövényfajta-oltalmi Unióhoz tartozó államok
egyikében, kivéve, ha a másik fajta már nem létezik és neve nem tett szert
különleges jelentőségre;
d)      azonos vagy összetéveszthető olyan
egyéb megjelölésekkel, amelyeket az áruk forgalomba hozatalakor általában
használnak, vagy amelyeket más uniós jogszabályok értelmében szabadon kell
tartani;
e)      valamely tagállamban jogsértésnek
minősülhet vagy ellentétes a közrenddel;
f)       a jellemzők, a fajta azonossága
vagy értéke, illetőleg a nemesítő kiléte tekintetében
félrevezető vagy megtévesztő lehet.
(2)          Az (1) bekezdés sérelme nélkül, ha
egy fajta már be van jegyezve más nemzeti fajtanyilvántartásba vagy az uniós
fajtanyilvántartásba, az elnevezés csak akkor tekinthető
megfelelőnek, ha megegyezik az érintett nyilvántartásokban szereplő
elnevezéssel.
(3)          Az (2) bekezdés nem alkalmazandó,
ha:
a)      az elnevezés az egy vagy több tagállamban
érintett fajta vonatkozásában megtévesztő vagy összetévesztésre alkalmas
lehet; vagy
b)      harmadik fél joga akadályozza a szóban
forgó fajtára vonatkozóan az elnevezés szabad használatát.
(4)          A Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 140. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el, amelyekben egyedi szabályokat határoz meg a fajtaelnevezés
megfelelőségére vonatkozóan. A szabályok a következőkre
vonatkozhatnak:
a)      kapcsolata a védjegyek elnevezéseivel;
b)      kapcsolata a mezőgazdasági
termékekre vonatkozó földrajzi árujelzőkkel és eredetmegjelölésekkel;
c)      korábbi jogosultak írásbeli hozzájárulása
egy elnevezés alkalmasságával szembeni akadályok megszüntetése érdekében;
d)      egyedi kritériumok annak
meghatározásához, hogy az elnevezés az (1) bekezdés f) pontjában leírtak
szerint megtévesztő vagy összetévesztésre alkalmas-e; valamint
e)      az elnevezés kód formájában való
használata.
2. szakasz
Klónok
65. cikk
A klónok bejegyzésére vonatkozó követelmények
(1)          Klón nemzeti fajtanyilvántartásba
vagy az uniós fajtanyilvántartásba csak akkor jegyezhető be, ha megfelel a
következő követelményeknek:
a)      olyan nemzetséghez vagy fajhoz tartozik,
amely egyes piaci ágazatok tekintetében különös értékkel bír és szerepel a (3)
bekezdés alapján összeállított jegyzékben;
b)      a IV. fejezet alapján nemzeti
fajtanyilvántartásba vagy az V. fejezet alapján az uniós fajtanyilvántartásba
bejegyzett fajtához tartozik;
c)      genetikai kiválasztás útján állították
elő;
d)      megfelelő elnevezéssel rendelkezik.
(2)          Egy elnevezés e cikk (1)
bekezdésének d) pontja szerinti alkalmasságának megállapítása céljából a 64.
cikk rendelkezései alkalmazandók a szükséges kiigazításokkal. A 64. cikkben
szereplő, fajtára való hivatkozásokat klónra utaló hivatkozásnak kell
tekinteni.
(3)          A Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 140. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el, amelyekben jegyzékbe foglalja azokat a nemzetségeket vagy fajokat,
amelyek klónjai egyes piaci ágazatok tekintetében különös értékkel bírnak.
(4)          A Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 140. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el, amelyekben meghatározza a következőket:
a)      egy adott nemzetséghez vagy fajhoz
tartozó klónra vonatkozó azon követelmény, hogy nemzeti fajtanyilvántartásba
vagy az uniós fajtanyilvántartásba való bejegyzés céljából növény-egészségügyi
szelekció útján kerüljön előállításra; valamint
b)      az a) pontban említett növény-egészségügyi
szelekcióra vonatkozó követelmények.
IV. FEJEZET
A nemzeti fajtanyilvántartásokkal kapcsolatos eljárások
1. szakasz
Fajtaelismerési eljárás
66. cikk
A kérelmek benyújtása
(1)          Az illetékes hatósághoz bárki
kérelmet nyújthat be egy fajta nemzeti fajtanyilvántartásba való bejegyzése
iránt.
(2)          Az (1) bekezdésben említett kérelmet
írásban kell benyújtani. A benyújtás történhet elektronikus úton.
67. cikk
A kérelem tartalma
(1)          Valamely fajta nemzeti
fajtanyilvántartásba való bejegyzése iránti kérelem a következőket
tartalmazza:
a)      kérelem a bejegyzés iránt;
b)      annak a növényrendszertani taxonnak
(nemzetségnek vagy fajnak) a megnevezése, amelyhez a fajta tartozik;
c)      a bejelentő azonosító száma (ha van
ilyen), valamint neve és címe, vagy – adott esetben – az együttes
bejelentők neve és címe, továbbá az eljárási képviselő
meghatalmazása;
d)      az ideiglenes elnevezés;
e)      a fajtafenntartásért felelős személy
neve és címe, valamint – adott esetben – azonosító száma;
f)       a fajta fő jellemzőinek
leírása, valamint – ha rendelkezésre áll – a kitöltött technikai kérdőív;
g)      a fajtafenntartási eljárás leírása;
h)      a fajta földrajzi eredete;
i)       arra vonatkozó információ, hogy a fajta
be van-e jegyezve más nemzeti fajtanyilvántartásba vagy az uniós
fajtanyilvántartásba, és hogy a bejelentőnek tudomása van-e arról, hogy az
említett nyilvántartások valamelyikébe való bejegyzés folyamatban van;
j)       amennyiben a fajta géntechnológiával
módosított szervezetet tartalmaz vagy abból áll, arra vonatkozó bizonyíték,
hogy az érintett géntechnológiával módosított szervezet a 2001/18/EK irányelv
vagy az 1829/2003/EK rendelet alapján termesztési céllal engedélyezett;
k)      ha a kérelem alapja a fajta hivatalosan
elismert fajtaleírása, a leírást és az azt alátámasztó dokumentumokat vagy kiadványokat
tartalmazó dosszié;
l)       a 63. cikkben említett
növényfajta-oltalmi jog alá eső fajtákra vonatkozó kérelmek esetében arra
vonatkozó bizonyíték, hogy a fajtát az említett jog védi, valamint a vonatkozó
hivatalos fajtaleírás;
m)     adott esetben nyilatkozat arról, hogy a
fajta az 58. cikk (1) bekezdésében említett kielégítő termesztési és/vagy
használati értékkel vagy az 59. cikk (1) bekezdésében említett fenntartható
termesztési és/vagy használati értékkel rendelkezik.
(2)          Egy fajta nemzeti
fajtanyilvántartásba való bejegyzése iránti kérelemmel együtt be kell nyújtani
az illetékes hatóság által meghatározottak szerint a fajta minőségileg és
mennyiségileg kielégítő mintáját.
(3)          A Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 140. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el, amelyekben további olyan elemeket határoz meg, amelyeknek egy
adott nemzetségre vagy fajra vonatkozó kérelemben az azokhoz tartozó fajták
egyedi tulajdonságaival összefüggésben szerepelniük kell.
68. cikk
A kérelem formátuma
A Bizottság végrehajtási aktusok útján
meghatározza a 66. cikkben említett kérelem formátumát. Ezek a végrehajtási
jogi aktusok a 141. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás
keretében kerülnek elfogadásra.
69. cikk
A kérelem formai vizsgálata
(1)          Az illetékes hatóság a nemzeti
fajtanyilvántartásba való bejegyzés iránt beérkezett minden egyes kérelmet
nyilvántartásba vesz és elvégzi a kérelem formai vizsgálatát. A kérelem formai
vizsgálata során azt kell vizsgálni, hogy a kérelem megfelel-e:
a)      a 67. cikkben meghatározott tartalmi
követelményeknek; valamint
b)      a 68. cikk szerint megállapított
formátumnak.
(2)          Amennyiben a kérelem nem felel meg a
67. cikkben meghatározott követelményeknek vagy a 68. cikk alapján
megállapított formátumnak, az illetékes hatóság lehetővé teszi a
bejelentő számára, hogy kérelmét meghatározott időn belül összhangba
hozza a követelményekkel.
70. cikk
A kérelem időpontja
A bejegyzési iránti kérelem időpontja az
a nap, amikor a 67. cikkben meghatározott tartalmi követelményeknek és a 68. cikk
alapján elfogadott formátumnak megfelelő kérelmet benyújtották az
illetékes hatóságnak.
71. cikk
Technikai vizsgálat
(1)          Amennyiben a formai vizsgálat
eredménye azt mutatja, hogy a kérelem megfelel a 67. cikkben említett tartalmi
követelményeknek és a 68. cikk alapján elfogadott formátumnak, a fajta
hivatalos fajtaleírásának elkészítése céljából a fajtát technikai vizsgálatnak
kell alávetni.
(2)          Az (1) bekezdésben említett
technikai vizsgálat során ellenőrizni kell, hogy a fajta:
a)      megfelel-e a 60., 61. és 62. cikkben
meghatározott, megkülönböztethetőségére, egyneműségére és
állandóságára vonatkozó követelményeknek;
b)      adott esetben az 58. cikk (1)
bekezdésének megfelelően kielégítő termesztési és/vagy használati
értékkel, valamint az 59. cikk (1) bekezdésének megfelelően fenntartható
termesztési és/vagy használati értékkel rendelkezik-e.
(3)          Az (1) bekezdésben említett
technikai vizsgálatot az illetékes hatóságok hajtják végre a 74. cikkben
említett követelményeknek megfelelően.
Amennyiben a bejelentő az illetékes
hatóságtól kéri, a technikai vizsgálatot vagy annak egy részét elvégezheti a
bejelentő a 73. cikk rendelkezéseinek és a 74. cikkben említett
követelmények szerint.
(4)          Amennyiben már rendelkezésre áll a
fajtának az Ügynökség vagy egy illetékes hatóság által elkészített hivatalos
fajtaleírása, az illetékes hatóság úgy dönt, hogy nincs szükség az (1)
bekezdésben említett technikai vizsgálatra.
(5)          A (4) bekezdéstől eltérve az
illetékes hatóság dönthet úgy, hogy az (1) bekezdésben említett technikai
vizsgálatra szükség van egy olyan fajta esetében, amelynek az 57. cikk (1)
bekezdésének b) pontja alapján történő bejegyzését kérelmezték.
72. cikk
Az illetékes hatóság helyiségeinek és munkaszervezésének auditja
(1)          Az illetékes hatóság csak akkor
végezheti el a 71. cikk (1) bekezdésben említett technikai vizsgálatot, ha erre
a célra szánt helyiségeit és munkaszervezését az Ügynökség auditálta.
Az audit során az Ügynökség ellenőrzi, hogy
az illetékes hatóság helyiségei és munkaszervezése megfelel-e a technikai
vizsgálat végrehajtására a következők tekintetében:
a)      a 60., 61. és 62. cikkben meghatározott,
megkülönböztethetőségére, egyneműségére és állandóságára vonatkozó
követelményeknek való megfelelés; valamint
b)      a fenntartható termesztési és/vagy használati
értékre vonatkozóan az 59. cikk (1) bekezdésben említett követelményeknek való
megfelelés.
(2)          A Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 140. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el, amelyekben meghatározza az (1) bekezdésben említett auditra
vonatkozó szabályokat.
(3)          Az (1) bekezdésben említett audit
alapján az Ügynökség adott esetben intézkedéseket javasolhat az illetékes
hatóság számára, hogy az illetékes hatóságok helyiségei és munkaszervezése a
célnak megfelelők legyenek. Az (1) bekezdésben említett auditon kívül az
Ügynökség további auditokat végezhet és adott esetben kiigazító intézkedéseket
javasolhat az illetékes hatóság számára, hogy az illetékes hatóság helyiségei
és munkaszervezése megfelelők legyenek.
73. cikk
A bejelentő által végzett technikai vizsgálat
(1)          A bejelentő csak akkor
végezheti el a 71. cikk (1) bekezdésben említett technikai vizsgálatot vagy
annak egy részét, ha azt az illetékes hatóság azt engedélyezte. A
bejelentő a technikai vizsgálatot az erre a célra szolgáló helyiségekben
végzi.
(2)          A technikai vizsgálat elvégzésének
engedélyezése előtt az illetékes hatóság auditálja a bejelentő
helyiségeit és munkaszervezését. Az audit során az illetékes hatóság
ellenőrzi, hogy a bejelentő helyiségei és munkaszervezése
alkalmasak-e a következőkre irányuló technikai vizsgálat végrehajtására:
a)      a 60., 61. és 62. cikkben meghatározott,
megkülönböztethetőségére, egyneműségére és állandóságára vonatkozó
követelményeknek való megfelelés; valamint
b)      a kielégítő termesztési és/vagy
használati értékre vonatkozóan az 58. cikk (1) bekezdésben említett
követelményeknek való megfelelés;
c)      a fenntartható termesztési és/vagy
használati értékre vonatkozóan az 59. cikk (1) bekezdésben említett
követelményeknek való megfelelés.
(3)          A Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 140. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el, amelyekben meghatározza a (2) bekezdésben említett auditra
vonatkozó szabályokat.
(4)          Az (1) bekezdésben említett audit alapján
az illetékes hatóság adott esetben intézkedéseket javasolhat a bejelentő
számára, hogy a bejelentő helyiségei és munkaszervezése megfelelők
legyenek.
(5)          Az (1) bekezdésben említett
engedélyen és auditon kívül az illetékes hatóság további auditokat végezhet és
adott esetben meghatározott időn belül hozandó kiigazító intézkedéseket
javasolhat a bejelentő számára, hogy a bejelentő helyiségei és
munkaszervezése megfelelők legyenek.
Amennyiben az illetékes hatóság arra a
következtetésre jut, hogy a bejelentő helyiségei és munkaszervezése nem
megfelelők, az (1) bekezdésben említett engedélyt visszavonhatja vagy
módosíthatja.
74. cikk
A technikai vizsgálatra vonatkozó kiegészítő szabályok
(1)          A Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 140. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el, amelyekben kiegészíti a 71., 72. és 73. cikkben meghatározott
követelményeket a technikai vizsgálatra vonatkozóan. Az említett,
felhatalmazáson alapuló jogi aktusok a következőkre vonatkozhatnak:
a)      az illetékes hatóság vagy a
bejelentő alkalmazottainak a 71. cikk (1) bekezdésben említett technikai
vizsgálattal kapcsolatos képesítése, képzése és feladatai;
b)      a technikai vizsgálat elvégzéséhez
szükséges felszerelés, beleértve a betegségekkel szembeni rezisztenciatulajdonságok
vizsgálatára alkalmas laboratóriumokat is;
c)      referencia fajtagyűjtemény
létrehozása a megkülönböztethetőség értékeléséhez, valamint a
referenciagyűjtemény tárolásának lebonyolítása;
d)      a technikai vizsgálat során alkalmazandó
minőségbiztosítási rendszerek – többek között az egyes tevékenységek
feljegyzése, protokollok vagy iránymutatások – létrehozása;
e)      az egyes nemzetségekre vagy fajokra
vonatkozó fajtakísérletek és laboratóriumi vizsgálatok elvégzése.
A szóban forgó, felhatalmazáson alapuló jogi
aktusok figyelembe veszik a rendelkezésre álló technikai és tudományos
protokollokat.
(2)          Ha nem került sor az (1) bekezdés
alapján követelmények elfogadására, a techniaki vizsgálatot az (1) bekezdés
a)–e) pontjában említett aspektusok tekintetében a nemzeti protokollok szerint
kell elvégezni.
75. cikk
Az adatok bizalmas kezelése
(1)          Ha a 71. cikk (1) bekezdésében
említett technikai vizsgálat keretében szükséges a genealógiai komponensek
vizsgálata, e vizsgálat eredményeit, valamint a genealógiai komponensek
leírását bizalmasan kell kezelni, amennyiben a bejelentő azt kéri.
(2)          A kizárólag ipari célra használt
mezőgazdasági nyersanyag előállítására szánt növényi szaporítóanyag
fajtái esetében – amennyiben a bejelentő azt kéri – a 71. cikk (1)
bekezdésében említett technikai vizsgálat eredményeit és az érintett fajták
tervezett felhasználását bizalmasan kell kezelni.
76. cikk
Ideiglenes vizsgálati jelentés és ideiglenes hivatalos fajtaleírás
(1)          A 71. cikk (1) bekezdésében említett
technikai vizsgálatot követően az illetékes hatóság ideiglenes vizsgálati
jelentést, valamint – ha úgy ítéli meg, hogy a 60., 61. és 62. cikkben
említett, megkülönböztethetőségre, egyneműségre és állandóságra
vonatkozó követelmények teljesülnek – a jelentés alapján ideiglenes hivatalos
fajtaleírást készít.
(2)          Az ideiglenes vizsgálati jelentés
hivatkozhat az adott fajtára vonatkozóan az érintett illetékes hatóság, más
illetékes hatóságok vagy az Ügynökség által készített más vizsgálati jelentés
megállapításaira.
(3)          Az illetékes hatóság az ideiglenes
vizsgálati jelentést és a fajta ideiglenes hivatalos fajtaleírását megküldi a
bejelentőnek.
(4)          Ha az illetékes hatóság úgy ítéli
meg, hogy a vizsgálati jelentés nem elegendő a fajta bejegyzésére
vonatkozó határozat megalapozott meghozatalához, a bejelentő
meghallgatását követően hivatalból vagy a bejelentő kérelmére
kiegészítő vizsgálatot rendel el. A 79. cikk (1) bekezdése alapján hozott
határozat előtt elvégzett kiegészítő vizsgálatok a 71. cikk (1)
bekezdésében említett technikai vizsgálat részének tekintendők.
77. cikk
Vizsgálati jelentés és hivatalos fajtaleírás
(1)          Miután az illetékes hatóság
lehetővé tette a bejelentő számára, hogy megtegye észrevételeit az
ideiglenes vizsgálati jelentésről és az ideiglenes hivatalos
fajtaleírásról, elkészíti a végleges vizsgálati jelentést és a végleges
hivatalos fajtaleírást.
(2)          Indokolt kérésre az illetékes
hatóság harmadik fél rendelkezésére bocsátja a vizsgálati jelentést az
adatvédelemre vonatkozó nemzeti és uniós rendelkezések, valamint az adatok
bizalmas kezelésére vonatkozó szabályok betartása mellett.
78. cikk
Az elnevezés vizsgálata
(1)          A 69. cikkben említett, a kérelem
formai vizsgálatát követően, de a fajtának a 79. cikk alapján nemzeti
fajtanyilvántartásba való bejegyzését megelőzően az illetékes hatóság
konzultál az Ügynökséggel a bejelentő által javasolt
fajtaelnevezésről.
(2)          Az Ügynökség ajánlást tesz az
illetékes hatóság részére a bejelentő által javasolt fajtaelnevezés
alkalmasságára vonatkozóan a 64. cikkben meghatározott követelményekkel
összhangban. Az illetékes hatóság tájékoztatja a bejelentőt az említett
ajánlásról.
79. cikk
A bejegyzésről szóló határozat
(1)          Ha a 66–78. cikkben meghatározott
eljárás alapján az a következtetés születik, hogy a fajta megfelel az 56.
cikkben meghatározott alkalmazandó követelményeknek, az illetékes hatóság
határozatot hoz a fajta nemzeti fajtanyilvántartásba való bejegyzéséről.
(2)          Az illetékes hatóság a fajta nemzeti
fajtanyilvántartásba való bejegyzésének elutasításáról szóló határozatot hoz
abban az esetben, ha:
a)      megállapítja, hogy az 56. cikkben
meghatározott alkalmazandó követelmények nem teljesülnek; vagy
b)      a bejelentő nem tett eleget a 66–74.
cikkben meghatározott valamely kötelezettségnek.
(3)          A bejegyzést elutasító határozatnak
tartalmaznia kell az elutasítás indokát.
(4)          Az illetékes hatóság eljuttatja a
bejelentőnek az (1) és (2) bekezdésben említett határozat egy példányát.
80. cikk
Már bejegyzett fajták és klónok
(1)          A 66–79. cikktől eltérve az
illetékes hatóságok nemzeti fajtanyilvántartásukba bejegyeznek minden,
hivatalosan elfogadott vagy az e rendelet hatályba lépése előtt a
tagállamok által a 2002/53/EK irányelv 3. cikke, a 2002/55/EK irányelv 3.
cikkének (2) bekezdése, a 2008/90/EK irányelv 7. cikkének (4) bekezdése és a 68/193/EGK
irányelv 5. cikke alapján létrehozott katalógusokba, jegyzékekbe vagy
nyilvántartásokba bejegyzett fajtát, valamint a 68/193/EGK irányelv 5. cikke, a
2008/90/EK irányelv 7. cikkének (4) bekezdése, a 2008/62/EK irányelv II.
fejezete és a 2009/145/EK irányelv II. fejezetének I. szakasza és III.
fejezetének I. szakasza alapján bejegyzett valamennyi klónt.
(2)          A 2008/62/EK irányelv 3. cikkének és
a 2009/145/EK irányelv 3. cikke (1) bekezdésének megfelelően elfogadott
fajtákat a nemzeti fajtanyilvántartásba hivatalosan elfogadott fajtaleírással
rendelkező fajtaként kell bejegyezni.
81. cikk
Új elnevezés a bejegyzést követően
Ha a fajta bejegyzését követően az
illetékes hatóság megállapítja, hogy a bejegyzés időpontjában a
fajtaelnevezés a 64. cikk értelmében nem volt megfelelő, a
bejelentőnek új elnevezés iránti kérelmet kell benyújtania. Az illetékes
hatóság az Ügynökséggel folytatott konzultációt követően dönt a
kérelemről. Az illetékes hatóság engedélyezheti, hogy az előző
elnevezés átmenetileg használatban maradjon.
2. szakasz
A bejegyzés érvényességi ideje és a fajtafenntartás
82. cikk
A bejegyzés érvényességi ideje
(1)          A fajta nemzeti fajtanyilvántartásba
való bejegyzésének érvényességi ideje 30 év.
(2)          A géntechnológiával módosított szervezetet
tartalmazó vagy abból álló fajták esetében a bejegyzés érvényességi ideje arra
az időtartamra korlátozódik, amelyre az érintett géntechnológiával
módosított szervezetet a 2001/18/EK irányelv vagy az 1829/2003/EK rendelet
alapján termesztési céllal engedélyezték.
83. cikk
A hosszabbítási időszak tartama
(1)          A fajta nemzeti fajtanyilvántartásba
való bejegyzését további 30 évvel meg lehet hosszabbítani a 84. cikkben
meghatározott eljárással és feltételekkel összhangban.
(2)          A géntechnológiával módosított
szervezetet tartalmazó vagy abból álló fajták esetében a bejegyzés csak azzal
az időtartammal hosszabbítható meg, amelyre az érintett géntechnológiával
módosított szervezetet a 2001/18/EK irányelv vagy az 1829/2003/EK rendelet
alapján termesztési céllal engedélyezték.
84. cikk
A bejegyzés meghosszabbítására vonatkozó eljárás és feltételek
(1)          Aki meg kívánja hosszabbítani egy
fajta bejegyzésének érvényességét, annak a 82. cikkben említett érvényességi
idő lejárta előtt legkorábban 12 hónappal, de legkésőbb hat
hónappal erre vonatkozó kérelmet kell benyújtania.
(2)          A kérelmet írásban kell benyújtani.
A benyújtás történhet elektronikus úton. A kérelemmel együtt arra vonatkozó
bizonyítékot is be kell nyújtani, hogy a (3) és a (4) bekezdésben meghatározott
feltételek teljesülnek.
(3)          Egy fajta nemzeti
fajtanyilvántartásba való bejegyzésének meghosszabbítása csak akkor
engedélyezhető, ha a következő feltételek teljesülnek:
a)      a fajta továbbra is megfelel az 56.
cikkben és adott esetben az 57. cikkben szereplő követelményeknek;
b)      az illetékes hatóság megállapítja, hogy
van a 86. cikk rendelkezéseinek megfelelő fajtafenntartásért felelős
személy.
(4)          Az illetékes hatóság a fajta nemzeti
fajtanyilvántartásba való bejegyzését az (1) és (2) bekezdés alapján benyújtott
hosszabbítás iránti kérelem nélkül meghosszabbíthatja, amennyiben úgy ítéli
meg, hogy az adott bejegyzés meghosszabbítása a fenntartható mezőgazdasági
termelést és a genetikai sokféleség megőrzését szolgálja, valamint hogy a
(3) bekezdésben szereplő feltételek teljesülnek.
85. cikk
Törlés a nemzeti fajtanyilvántartásokból
(1)          Az illetékes hatóság a
következő esetekben úgy dönt, hogy a fajtát törli a nemzeti
fajtanyilvántartásból:
a)      ha az illetékes hatóság új bizonyíték
alapján arra a következtetésre jut, hogy a bejegyzésre vonatkozóan az 56.
cikkben meghatározott követelmények már nem teljesülnek;
b)      ha a bejelentő kérelmezte a fajta
törlését a nemzeti fajtanyilvántartásból;
c)      ha a bejelentő nem fizeti meg a 87.
cikk (1) cikkének e) pontja szerinti éves díjat;
d)      ha a 86. cikk (1) bekezdésben említett,
fajtafenntartásért felelős személy azt kérelmezi és a fajtafenntartást nem
látja el másik személy;
e)      a fajta 86. cikk szerinti
követelményeknek megfelelő fenntartása már nem biztosított;
f)       ha a fajta fenntartására harmadik
országban kerül sor, és az érintett harmadik ország nem nyújtott a 86. cikk (8)
bekezdése alapján segítséget a fenntartás ellenőrzéséhez;
g)      a kérelem időpontjában valótlan vagy
megtévesztő adatokat szolgáltattak azokról a tényekről, amelyek
alapján a fajta bejegyzéséről határozat született;
h)      ha a 84. cikk (1) bekezdésében említett,
hosszabbítás iránti kérelem benyújtási határidejéig a bejelentő nem
nyújtotta be az illető kérelmet és a 82. cikk (1) bekezdésében említett
érvényességi idő lejárt.
(2)          A bejelentő kérésére az
illetékes hatóság engedélyezheti, hogy a nemzeti fajtanyilvántartásból az (1)
bekezdés b) pontjának megfelelően törölt fajtát a törlést követő
harmadik év június 30-ig továbbra is forgalomba hozzák.
Az erre vonatkozó kérelmet legkésőbb a
bejegyzés érvényességi idejének lejártáig be kell nyújtani.
(3)          Miután egy fajtát törölt a nemzeti
fajtanyilvántartásból, az illetékes hatóság a fajtából vett mintát és a
fajtaleírást eljuttatja egy genetikai erőforrások megőrzését ellátó
génbanknak.
86. cikk
Fajtafenntartás
(1)          Nemzeti fajtanyilvántartásba
bejegyzett fajták fenntartását a bejelentő vagy a bejelentővel közös
megegyezés szerint eljáró más személy látja el. Más személy esetében a
bejelentő tájékoztatja az illetékes hatóságot e személyről.
(2)          A fajtafenntartás – esettől
függően – az adott nemzetségre, fajra vagy fajtatípusra vonatkozó
elfogadott gyakorlat szerint történik.
(3)          Az (1) bekezdésben említett
személyek nyilvántartást vezetnek a fajtafenntartásról. Az illetékes hatóság az
említett nyilvántartások alapján akármikor ellenőrizheti a
fajtafenntartást. A nyilvántartás kiterjed a prebázis, bázis, tanúsított és
standard szaporítóanyagok előállítására, valamint az előállítás
prebázis szaporítóanyag előtti szakaszaira is.
(4)          A hivatalosan elismert
fajtaleírással rendelkező fajták fenntartása a származási régióban,
illetve régiókban történik.
(5)          Az illetékes hatóság ellenőrzi
a fajtafenntartás megvalósítási módját és ebből a célból az érintett
fajtából mintát vehet.
(6)          Ha az illetékes hatóság úgy találja,
hogy a fajtafenntartásért felelős személy nem felel meg az (1)–(4)
bekezdésben leírtaknak, lehetőséget ad az érintett személynek, hogy
kiigazító intézkedéseket hozzon.
(7)          Ha a fajtafenntartás a fajta nemzeti
fajtanyilvántartásba vétele szerinti tagállamtól eltérő tagállamban
történik, az érintett két tagállam illetékes hatóságai kölcsönösen segítik
egymást a fajtafenntartás ellenőrzésében.
(8)          Ha a fajtafenntartás harmadik
országban történik, annak a tagállamnak az illetékes hatóságai, amelynek
nemzeti fajtanyilvántartásába a fajtát bejegyezték, a fajtafenntartás
ellenőrzéséhez segítséget kér a harmadik ország hatóságaitól.
3. szakasz
Bejegyzési díjak
87. cikk
Bejegyzési díjak
(1)          Az illetékes hatóság díjat szab ki a
következő tevékenységek során felmerülő szükséges költségek
fedezésére:
a)      a kérelem 69. cikkben említett formai
vizsgálata;
b)      a 71. cikkben és a 73. cikk (1)
bekezdésében említett technikai vizsgálat és auditok;
c)      a 78. cikkben
említett fajtaelnevezés vizsgálata;
d)      a 79. cikkben említett, a
bejegyzésről szóló határozat, valamint a határozat ellen a nemzeti
szabályok alapján benyújtott közigazgatási panasz;
e)      a fajta vagy adott esetben a klón nemzeti
fajtanyilvántartásban való szerepeltetése a bejegyzés érvényességi idejének
minden egyes éve vonatkozásában;
f)       a fajtafenntartás ellenőrzése a 86.
cikk (5) bekezdése szerint.
(2)          Az (1) bekezdésben említett
tevékenységek végrehajtására csak akkor kerülhet sor, ha a bejelentő
kérelmet nyújtott be az illetékes hatósághoz és megfizette a vonatkozó díjakat.
Úgy kell tekinteni, hogy nem nyújtottak be kérelmet, ha az illetékes hatóság
által küldött díjfizetési felszólítás – amely felszólításban szerepelnek a díj
megfizetésének elmaradásával járó következmények – keltétől számított egy
hónapon belül nem került sor a díj megfizetésére.
(3)          A Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 140. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el, amelyekben meghatározza az (1) bekezdés a)–f) pontja alapján fedezendő
egyes költségtételeket.
88. cikk
A hivatalosan elismert fajtaleírással rendelkező fajták díjai
(1)          A hivatalosan elismert
fajtaleírással rendelkező fajták esetében a 87. cikk (1) bekezdésének e)
pontjában említett tevékenységekért nem kerül sor díj kiszabására.
(2)          A hivatalosan elismert
fajtaleírással rendelkező fajták esetében az illetékes hatóságok
csökkentik a 87. cikk (1) bekezdésének a), c), d) és f) pontjában említett
tevékenységekért kiszabott díjat. A csökkentés oly módon történik, hogy a díj
ne akadályozza az érintett fajta bejegyzését.
89. cikk
A bejegyzési díj megfizetése alóli mentesség
(1)          A 87. és 88. cikkben említett díjak
sem közvetlen, sem közvetett módon nem téríthetők vissza, kivéve, ha
beszedésükre indokolatlanul került sor.
(2)          Mentesülnek a 87. és 88. cikkben
meghatározott díjak megfizetése alól azok a bejelentők, akik kevesebb mint
10 alkalmazottat foglalkoztatnak, és éves forgalmuk vagy éves
mérlegfőösszegük nem haladja meg a 2 millió EUR-t.
(3)          A 87. és 88. cikkben említett költségek
nem tartalmazzák a (2) bekezdésben említett bejelentők hivatalos
ellenőrzésének elvégzésével járó költségeket.
4. szakasz
A klónok bejegyzése
90. cikk
Alkalmazandó rendelkezések
(1)          Egy klón nemzeti
fajtanyilvántartásba való bejegyzésére az 1., 2. és 3. szakasz alkalmazandó a
szükséges kiigazításokkal, kivéve a következő rendelkezéseket:
a)      a kérelem 67. cikkben meghatározott
tartalmára vonatkozó rendelkezések;
b)      a hivatalosan elismert fajtaleírással
rendelkező fajtákra vonatkozó rendelkezések;
c)      a fenntartható vagy kielégítő
termesztési és/vagy használati értékkel rendelkező fajtákra vonatkozó
rendelkezések.
(2)          A kérelmek tartalmára vonatkozóan a 67.
cikk helyett a 92. cikk alkalmazandó.
91. cikk
Hivatkozások
A klónok nemzeti fajtanyilvántartásba való
bejegyzésére vonatkozóan az 1., 2. és 3. szakasz alkalmazásakor a hivatkozások
a következőképpen értendők:
a)           a fajtákra való hivatkozásokat
klónokra utaló hivatkozásnak kell tekinteni;
b)           az 56. cikkre való hivatkozásokat a 65.
cikkre utaló hivatkozásnak kell tekinteni;
c)           a 60., 61. és 62. cikkben
meghatározott követelményekre való hivatkozásokat a 65. cikk (1) bekezdésének
b) pontjában és (3) bekezdésében meghatározott követelményekre utaló
hivatkozásnak kell tekinteni;
d)           a kérelem tartalmára vonatkozóan a 67.
cikkre való hivatkozásokat a 92. cikkre utaló hivatkozásnak kell tekinteni.
92. cikk
A kérelem tartalma
(1)          Valamely klón nemzeti
fajtanyilvántartásba való bejegyzése iránti kérelem a következőket
tartalmazza:
a)      kérelem a bejegyzés iránt;
b)      annak a fajtának a megnevezése, amelyhez
a klón tartozik;
c)      a bejelentő – vagy adott esetben –
az együttes bejelentők neve és címe, valamint az eljárási képviselő
meghatalmazása;
d)      az ideiglenes elnevezés;
e)      a klón fenntartásáért felelős
személy neve és címe, valamint – adott esetben – azonosító száma;
f)       a klón fő jellemzőinek
leírása, valamint – ha rendelkezésre áll – a kitöltött technikai kérdőív;
g)      a klón földrajzi eredete;
h)      arra vonatkozó információ, hogy a klón be
van-e jegyezve más nemzeti fajtanyilvántartásba vagy az uniós
fajtanyilvántartásba, és hogy a bejelentőnek tudomása van-e arról, hogy a
klónnak az említett nyilvántartások valamelyikébe való bejegyzése folyamatban
van;
i)       amennyiben a klón géntechnológiával
módosított szervezetet tartalmaz vagy abból áll, arra vonatkozó bizonyíték,
hogy az érintett géntechnológiával módosított szervezet a 2001/18/EK irányelv
vagy az 1829/2003/EK rendelet alapján termesztési céllal engedélyezett.
(2)          Egy klón nemzeti
fajtanyilvántartásba való bejegyzése iránti kérelemmel együtt be kell nyújtani
a klón minőségileg és mennyiségileg kielégítő mintáját.
V. FEJEZET
Az uniós fajtanyilvántartással kapcsolatos eljárások
1. szakasz
A fejezet hatálya
93. cikk
Érintett fajták és klónok
E fejezet az olyan fajtákra és klónokra
vonatkozik, amelyek nincsenek a 79. cikk alapján bejegyezve nemzeti
fajtanyilvántartásba.
2. szakasz
Bejegyzési eljárás
94. cikk
Alkalmazandó rendelkezések
(1)          A fajták vagy klónok uniós
fajtanyilvántartásba való bejegyzésére a IV. fejezet alkalmazandó a szükséges
kiigazításokkal, kivéve a következő rendelkezéseket:
a)      a 78. cikkben az elnevezés vizsgálatára
vonatkozóan meghatározott rendelkezések;
b)      a 86. cikkben a fajtafenntartásra
vonatkozóan meghatározott rendelkezések;
c)      a hivatalosan elismert fajtaleírással
rendelkező fajtákra vonatkozó rendelkezések;
d)      a 89. cikk (2) és (3) bekezdésében a
bejegyzési díjak megfizetése alóli mentességre vonatkozóan meghatározott
rendelkezések.
(2)          Az elnevezések vizsgálata, a fajta
és klón fenntartása és a bejegyzési díj megfizetése alóli mentesség
tekintetében a 95., a 96. és a 97. cikk alkalmazandó az (1) bekezdés a), b) és
d) pontjában említett rendelkezések helyett.
(3)          A fajták vagy klónok uniós
fajtanyilvántartásba való bejegyzése tekintetében a IV. fejezet alkalmazásakor
a hivatkozások a következőképpen értendők:
a)      az illetékes hatóságra való
hivatkozásokat az Ügynökségre utaló hivatkozásnak kell tekinteni;
b)      a nemzeti fajtanyilvántartásokra való
hivatkozásokat az uniós fajtanyilvántartásra utaló hivatkozásnak kell
tekinteni;
c)      a 78. cikkre való hivatkozásokat a 95.
cikkre utaló hivatkozásnak kell tekinteni;
d)      a 86. cikkre való hivatkozásokat a 96.
cikkre utaló hivatkozásnak kell tekinteni;
e)      egy adott határozat ellen a nemzeti
szabályok alapján benyújtott közigazgatási panaszra történő hivatkozásokat
a 98. cikkben említett fellebbezésre utaló hivatkozásnak kell tekinteni.
95. cikk
Az elnevezés vizsgálata
(1)          A kérelem 69. cikkben említett, a 94.
cikk alapján elvégzett formai vizsgálatát követően, a fajta vagy klón
uniós fajtanyilvántartásba való bejegyzését megelőzően az Ügynökség
megvizsgálja a fajta, illetve klón bejelentő által javasolt elnevezését.
(2)          Az Ügynökség a 64. cikkben
meghatározott követelményekkel összhangban dönt a fajta, illetve a klón
elnevezésének alkalmasságáról.
96. cikk
A fajták és klónok fenntartása
(1)          Az uniós fajtanyilvántartásba
bejegyzett fajták és klónok fenntartását a bejelentő vagy a
bejelentővel közös megegyezés szerint eljáró más személy látja el. Más
személy esetében a bejelentő tájékoztatja az Ügynökséget e
személyről.
(2)          A fenntartás – esettől
függően – az adott nemzetségre, fajra, illetve fajtatípusra vonatkozó
elfogadott gyakorlat szerint történik.
(3)          Az (1) bekezdésben említett személy
nyilvántartást vezet a fajta vagy klón fenntartásáról. Az Ügynökség az említett
nyilvántartások alapján bármikor ellenőrizheti a fajta vagy klón
fenntartását. A nyilvántartások kiterjednek a prebázis, bázis, tanúsított és
standard szaporítóanyagok előállítására és az előállítás prebázis
szaporítóanyag előtti szakaszaira is.
(4)          Az Ügynökség ellenőrzi a
fenntartás elvégzésének módját és e célból a fajtákból és a klónokból mintát
vehet.
(5)          Annak a tagállamnak az illetékes
hatóságai, ahol az érintett fajta vagy klón fenntartására sor kerül, segítséget
nyújtanak az Ügynökségnek a fenntartás ellenőrzésében.
(6)          Ha az Ügynökség úgy találja, hogy a
fenntartásért felelős személy nem felel meg az (1), (2) és (3) bekezdés
rendelkezéseinek, lehetőséget ad az érintett személynek, hogy kiigazító
intézkedést hozzon.
97. cikk
A díjak összege
(1)          A Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 140. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el, amelyekben meghatározza a 87. cikk (1) bekezdésében említett, 94.
cikk alapján alkalmazott díjak összegét.
(2)          A díjak (1) bekezdés alapján
meghatározandó szintje tükrözi a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét,
hogy ezáltal az Ügynökség kiegyensúlyozott költségvetést tudjon fenntartani.
3. szakasz
Fellebbezés
98. cikk
A jogorvoslathoz való jog
Az
Ügynökség 2. szakasz alapján hozott határozatai ellen fellebbezésnek helye van.
A fellebbezést az Ügynökségnek a 2100/1994/EK rendelet 46. cikkében említett fellebbezési
tanácsa bírálja el.
99. cikk
A fellebbezésre vonatkozó rendelkezések
(1)          A 98. cikkben említett fellebbezésre
a 2100/1994/EK rendelet negyedik részének V. és VI. fejezete alkalmazandó a
szükséges kiigazításokkal.
(2)          E cikk (1) bekezdésének sérelme
nélkül a 2100/1994/EK rendelet negyedik része V. és VI. fejezetének következő
rendelkezései nem alkalmazandók a 98. cikkben említett fellebbezés esetében:
a)      67. cikk (1) és (3) bekezdés;
b)      74. cikk;
c)      80. cikk (5) bekezdés.
100. cikk
Hivatkozások
A 99. cikk (1)
bekezdésének alkalmazásában a 2100/1994/EK rendelet negyedik részének V. és VI.
fejezetében szereplő hivatkozások a következőképpen értendők:
a)           a 68. és a 82. cikkre tett
hivatkozásokat figyelmen kívül kell hagyni;
b)           a 70. cikk (1) bekezdésében „a
Hivatal azon testülete, amelyik a határozatot hozta” hivatkozást az Ügynökségre
utaló hivatkozásnak kell tekinteni;
c)           a 76. cikkben „az 54. és 55. cikk
rendelkezései szerint vizsgálandó” hivatkozást az Ügynökség által e rendelet
értelmében a bejegyzés iránti kérelem technikai vizsgálatára utaló
hivatkozásnak kell tekinteni;
d)           a 78. cikk (3) és (4) bekezdésében a 90. cikk (2) bekezdésére tett
hivatkozást figyelmen kívül kell hagyni;
e)           a 79. cikkben az illetékes
fajtahivatalokra tett hivatkozást az illetékes hatóságokra utaló hivatkozásnak
kell tekinteni;
f)            a 80. cikk (1) bekezdésében „a közösségi növényfajta-oltalmi jog
bejelentője vagy jogosultja” hivatkozást a bejegyzés iránti kérelmet
benyújtó bejelentőre utaló hivatkozásnak kell tekinteni;
g)           a 80. cikk (3) bekezdésében „az 52.
cikk (2), (4) és (5) bekezdésében foglalt határidőkre” tett hivatkozást
figyelmen kívül kell hagyni;
h)           a 81. cikkben „a vizsgáló hivatalok
alkalmazottaira” tett hivatkozást figyelmen kívül kell hagyni.
VI. FEJEZET
Fajtákra vonatkozó értesítés az uniós fajtanyilvántartás felé
101. cikk
Értesítési eljárás
(1)          Minden illetékes hatóság öt
munkanapon belül értesíti az Ügynökséget a fajtabejegyzés iránt benyújtott
kérelemről, a 79. cikkben említett határozat elfogadásáról, a 81. cikkben
említett, a bejegyzést követő új elnevezésről, a bejegyzés 83. cikk
alapján történő meghosszabbításáról, valamint a fajta 85. cikk alapján
történő törléséről.
(2)          Minden illetékes hatóság értesíti az
Ügynökséget a 86. cikk szerinti fajtanyilvántartásért felelős
személyről. Az értesítésre attól az időponttól számított öt munkanapon
belül kerül sor, amikor az illetékes hatóság tudomást szerzett az érintett
személyről.
(3)          A Bizottság végrehajtási jogi
aktusok útján megállapítja a (1) bekezdésben említett értesítések benyújtására
vonatkozó eljárásokat. Ezek a végrehajtási jogi aktusok a 141. cikk (3)
bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kerülnek
elfogadásra.
VII. FEJEZET
Az információk megőrzése és kezelése
102. cikk
A nemzeti fajtanyilvántartásokra és az uniós fajtanyilvántartásra vonatkozó
dokumentáció
(1)          Az illetékes hatóság a nemzeti
fajtanyilvántartásba bejegyzett minden egyes fajtára vonatkozóan dossziét
vezet, amely tartalmazza a hivatalos fajtaleírást, a vizsgálati jelentést és a 76.
cikk szerinti egyéb vizsgálati jelentést. A dosszié adott esetben csak a
hivatalosan elismert fajtaleírást és az azt alátámasztó dokumentumokat
tartalmazza.
(2)          Az Ügynökség az uniós
fajtanyilvántartásba bejegyzett minden egyes fajtára vonatkozóan dossziét
vezet, amely tartalmazza a hivatalos fajtaleírást és a 94. cikk (1) bekezdése
alapján elkészített vizsgálati jelentést.
103. cikk
A nemzeti fajtanyilvántartásokban szereplő információkhoz való
hozzáférés
(1)          Minden tagállam tájékoztatja a többi
tagállamot, az Ügynökséget és a Bizottságot a nemzeti fajtanyilvántartásához
való hozzáférésről.
(2)          Minden illetékes hatóság az adott év
március 31-ig értesíti a többi illetékes hatóságot és a Bizottságot az érintett
nemzeti fajtanyilvántartásban az előző év során bekövetkezett
valamennyi módosításról.
(3)          Minden illetékes hatóság kérésre egy
másik illetékes hatóság, az Ügynökség vagy a Bizottság rendelkezésére bocsátja:
a)      adott esetben az érintett nemzeti
fajtanyilvántartásba bejegyzett fajták 77. cikk (1) bekezdésében említett
vizsgálati jelentését;
b)      adott esetben a 71. cikk (1) bekezdésében
említett technikai ellenőrzés eredményét;
c)      azon fajták jegyzékét, amelyekre
vonatkozóan a bejegyzés folyamatban van;
d)      a bejegyzett vagy törölt fajtákkal
kapcsolatos egyéb rendelkezésre álló információkat.
(4)          Az illetékes hatóság meghozza a
megfelelő intézkedéseket, hogy a nemzeti nyilvántartás részét képező
dossziékban található információkhoz minden olyan személy hozzáférhessen, aki
azt kéri. E rendelkezés nem vonatkozik arra az esetre, amikor az információkat
a 75. cikk alapján bizalmasan kell kezelni.
104. cikk
Az uniós fajtanyilvántartásban szereplő információkhoz való hozzáférés
(1)          Az Ügynökség értesíti az illetékes
hatóságokat és a Bizottságot az uniós fajtanyilvántartáshoz való hozzáféréshez
szükséges információkról.
(2)          Az Ügynökség minden egyes év március
31-ig értesíti az illetékes hatóságokat és a Bizottságot az előző
évben a 94. cikk (1) bekezdése alapján bejegyzett fajták tekintetében az uniós
fajtanyilvántartásban bekövetkezett minden módosításról.
(3)          Az Ügynökség a 94. cikk (1)
bekezdése alapján az uniós fajtanyilvántartásba bejegyzett fajták tekintetében
kérésre az illetékes hatóság vagy a Bizottság rendelkezésére bocsátja:
a)      a bejegyzett fajtákra vonatkozó
vizsgálati jelentéseket vagy azok hivatalos fajtaleírását;
b)      a technikai vizsgálatok eredményét;
c)      azon fajták jegyzékét, amelyekre
vonatkozóan a bejegyzés folyamatban van;
d)      a bejegyzett vagy törölt fajtákkal
kapcsolatos egyéb rendelkezésre álló információkat.
(4)          Az Ügynökség meghozza a
megfelelő intézkedéseket, hogy az uniós fajtanyilvántartás részét
képező dossziékban található információkhoz minden olyan személy
hozzáférhessen, aki azt kéri. E rendelkezés nem vonatkozik arra az esetre,
amikor az információkat a 75. cikk alapján bizalmasan kell kezelni.
IV. RÉSZ
AZ ERDÉSZETI SZAPORÍTÓANYAGOK ELŐÁLLÍTÁSA ÉS FORGALOMBA HOZATALA
I. CÍM
Általános rendelkezések
105. cikk
Hatály
Ez a rész az erdészeti szaporítóanyagok
előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozik.
106. cikk
Fogalommeghatározások
(1)          E rész alkalmazásában a
következő fogalommeghatározások alkalmazandók:
a)      „erdészeti szaporító alapanyag”:
magforrás, állomány, magtermesztő ültetvény, testvérvonalak szülei, klón
vagy klónkeverék;
b)      „magforrás”: behatárolt területen belül
található fák, amelyekről a magokat begyűjtik;
c)      „állomány”: kielégítően egységes
összetételű, más faállományoktól elhatárolt faállomány;
d)      „magtermesztő ültetvény”:
kiválasztott klónok vagy családok ültetvénye, amely megfelelően izolált
vagy úgy van kialakítva, hogy elkerülhető vagy mérsékelhető legyen az
idegen forrásból történő beporzás; továbbá megfelelően kezelik a
gyakori, bőséges és könnyen betakarítható magtermés előállításához;
e)      „testvérvonalak szülei”: olyan fák,
amelyeket utódok nyerésére használnak ellenőrzött beporzás vagy
szabadbeporzás útján oly módon, hogy a nőivarú szülő beazonosított, a
pollen pedig vagy egy másik szülőről (valódi testvér) vagy pedig több
beazonosított vagy nem beazonosított szülőről származik
(féltestvérek);
f)       „klón”: eredetileg egyetlen egyedből
(tőegyed) vegetatív szaporítással, többek között dugványozással,
mikroszaporítással, oltással, bujtással vagy tőosztással előállított
egyedek csoportja (klónszaporulat);
g)      „klónkeverék”: beazonosított klónok
ismert arányú keveréke;
h)      „őshonos állomány” vagy
„őshonos magforrás”: olyan állomány, illetve magforrás, amely:
i.        természetes úton folyamatosan felújul;
vagy
ii.       ugyanabból az állományból, illetve
magforrásból gyűjtött szaporítóanyaggal mesterségesen felújított; vagy
iii.      a közvetlen közelben található, az i.
és ii. pontban leírtaknak megfelelő állományból, illetve magforrásból
gyűjtött szaporítóanyaggal mesterségesen felújított;
i)       „bennszülött állomány” vagy „bennszülött
magforrás”: olyan, magról mesterségesen nevelt állomány vagy magforrás, amelynek
eredete ugyanabban a származási régióban található;
j)       „eredet”:
i.        őshonos állomány vagy magforrás
esetében az a hely, ahol a fák tenyésznek;
ii.       nem őshonos állomány vagy
magforrás esetében az a hely, ahonnan a magot vagy növényeket eredetileg behozták;
k)      „származás”: az a hely, ahol valamely
állomány tenyészik;
l)       „származási régió”: fajok vagy alfajok
esetében olyan, kielégítően egységes ökológiai feltételekkel
rendelkező terület vagy területek csoportja, ahol a hasonló fenotípusú
vagy genetikai jellemzőket mutató állományok vagy magforrások találhatók,
és amely adott esetben tengerszint feletti magassági határok által
körülhatárolható;
m)     „kategória”: a következő
származtatott erdészeti szaporítóanyagok valamely csoportja:
származásazonosított, kiválasztott, kiemelt vagy vizsgált szaporítóanyag;
n)      „származásazonosított”: olyan erdészeti
szaporító alapanyagból származó szaporítóanyag, amely egyetlen származási
régión belül található magforrás vagy állomány;
o)      „kiválasztott”: olyan erdészeti szaporító
alapanyagból származó, amely alapanyag egyetlen származási régión belül
található, a fenotípus alapján végzett populációszelekción átesett állomány;
p)      „kiemelt”: olyan erdészeti alapanyagból
származó, amely alapanyag magtermesztő ültetvény, testvérvonalak szülei,
klón vagy klónkeverék, amelynek komponensei fenotípus alapján végzett
egyedszelekción estek át;
q)      „vizsgált”: olyan erdészeti szaporító
alapanyagból származó, amely alapanyag kiváló minőségű állomány,
magtermesztő ültetvény, testvérvonalak szülei, klón vagy klónkeverék;
r)       „ültetési anyag”: a következők
egyike:
i.        vetőmagból nevelt növények;
ii.       növényi részekből nevelt növények;
vagy
iii.      természetes újulatból nevelt növények;
s)       „vetőmag”: ültetési anyag
előállítására szánt tobozok, termések, gyümölcsök és magok;
t)       „növényi részek”: szárdugványok,
levéldugványok és gyökérdugványok, mikroszaporításra szánt szövetdarabok vagy
embriók, ültetési anyag előállítására szánt rügyek, bujtványok,
gyökérrészek, oltóágak, dugványok, illetve bármely más növényi részek;
u)      „felhasználási terület”: az a terület,
ahol az erdészeti szaporítóanyagot egy adott célból felhasználják.
II. CÍM
Erdészeti szaporító alapanyag
107. cikk
Az erdészeti szaporító alapanyag engedélyezése
(1)          Ha az
erdészeti szaporító alapanyag megfelel az V., VI., VII. vagy VIII. mellékletben
meghatározott követelményeknek, azt az illetékes hatóság az erdészeti
szaporítóanyag érintett kategóriáinak előállítása céljából engedélyezi.
(2)          Az engedélyezett erdészeti szaporító
alapanyag minden egyes egységét (a továbbiakban: „engedélyezési egység”) a 112.
cikk (1) bekezdésében említett egyedi nyilvántartási számmal kell azonosítani.
(3)          Az engedély visszavonásra kerül, ha
az (1) bekezdésben említett követelmények már nem teljesülnek.
(4)          A Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 140. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el, hogy kiegészítse a VII. melléklet 3. pontjában a klónokra és 4.
pontjában a klónkeverékekre vonatkozóan meghatározott követelményeket azáltal, hogy
megállapítja azon évek vagy tőegyedek maximális számát, amelyre a klónok,
illetve klónkeverékek engedélyezését korlátozni kell.
108. cikk
A vizsgált szaporítóanyag előállítására szánt erdészeti szaporító
alapanyag ideiglenes engedélyezése
(1)          A „vizsgált” kategóriájú erdészeti
szaporítóanyag előállítására szánt erdészeti szaporító alapanyagot,
amelynek esetében a 107. cikk (1) bekezdésében említett követelményeknek való
megfelelés nem került megállapításra, az illetékes hatóságok ideiglenesen,
legfeljebb tíz éves időtartamra engedélyezhetik, amennyiben
feltételezhető, hogy az érintett erdészeti alapanyag a vizsgálatok
befejezésének időpontjában meg fog felelni az engedélyezési
követelményeknek. A feltételezésnek a VIII. mellékletben említett genetikai értékelés
vagy összehasonlító vizsgálatok előzetes eredményein kell alapulnia.
(2)          Az (1) bekezdésben említett
ideiglenes engedély az érintett tagállam egészére vagy egy részére vonatkozhat.
109. cikk
Az engedélyezést követő ellenőrzések
A 107. és 108. cikkben említett engedélyezést
követően a kiválasztott, kiemelt vagy vizsgált kategóriájú erdészeti
szaporítóanyag előállítására szánt erdészeti szaporító alapanyagot az
illetékes hatóság rendszeres időközönként újra ellenőrzi, hogy megbizonyosodjon
az említett cikkeknek való megfeleléséről.
110. cikk
A származási régiók körülhatárolása
(1)          A tagállamok körülhatárolják az
állományból vagy magforrásból álló, a „származásazonosított” és a
„kiválasztott” kategóriájú erdészeti szaporítóanyag előállítására szánt
erdészeti szaporító alapanyagok származási régióit.
(2)          A tagállamok olyan térképeket
készítenek és tesznek közzé, amelyek feltüntetik a származási régiók
határvonalait. A térképeket eljuttatják a Bizottsághoz és a többi tagállamhoz.
111. cikk
Engedélyezett erdészeti szaporító alapanyag begyűjtésére irányuló
szándék bejelentése
A vállalkozók kellő időben
tájékoztatják az illetékes hatóságokat arról a szándékukról, hogy engedélyezett
erdészeti szaporító alapanyagról szaporítóanyagot kívánnak begyűjteni.
112. cikk
Az engedélyezett erdészeti szaporító alapanyagokat tartalmazó nemzeti
nyilvántartás és nemzeti jegyzék
(1)          A tagállamok a területükön a 107. és
a 108. cikk alapján engedélyezett erdészeti szaporító alapanyagokról nemzeti
nyilvántartást hoznak létre. Az említett nyilvántartás tartalmazza az
engedélyezési egységekre vonatkozó információkat, beleértve az egyedi
nyilvántartási számokat.
(2)          Minden tagállam nemzeti jegyzék
formájában létrehozza, közzéteszi és naprakészen tartja a nemzeti nyilvántartás
összefoglalóját.
(3)          A (2) bekezdésben említett nemzeti
jegyzék egységes forma szerint készül. Minden egyes engedélyezési egységet
felsorol. A „származásazonosított” és a „kiválasztott” kategóriába szánt
erdészeti szaporító alapanyag esetében megengedett a származási régión alapuló
tömörebb összefoglaló készítése.
(4)          A (2) bekezdésben említett nemzeti
jegyzék a következő információkat tartalmazza:
a)      botanikai név;
b)      az az előállítási kategória, amelyre
az erdészeti szaporító alapanyagot szánják;
c)      annak az erdészeti szaporítóanyagnak a
rendeltetése, amely az erdészeti szaporító alapanyagból fog származni;
d)      az erdészetei szaporító alapanyag típusa
(magforrás, állomány, magtermesztő ültetvény, testvérvonalak szülei, klón
vagy klónkeverék);
e)      az engedélyezési egység nyilvántartási
száma vagy adott esetben arra vonatkozó összefoglaló, illetve a származási
régió azonosító kódja;
f)       elhelyezkedés: adott esetben rövid
megnevezés és a következő adatcsoportok egyike:
i.        a „származásazonított” kategória
előállítására szánt erdészeti szaporító alapanyagok esetében a származási
régió és a földrajzi helyzet a szélességi és hosszúsági kiterjedés alapján
meghatározva;
ii.       a „kiválasztott” kategória
előállítására szánt erdészeti szaporító alapanyagok esetében a származási
régió és a földrajzi helyzet a földrajzi szélesség és hosszúság vagy a
szélességi és hosszúsági kiterjedés alapján meghatározva;
iii.      a „kiválasztott” kategória
előállítására szánt erdészeti szaporító alapanyagok esetében annak a
helynek, illetve azoknak a helyeknek a pontos földrajzi helyzete, ahol a
szaporító alapanyag fenntartását végzik;
iv.      a „vizsgált” kategória
előállítására szánt erdészeti szaporító alapanyagok esetében annak a
helynek, illetve azoknak a helyeknek a pontos földrajzi helyzete, ahol a szaporító
alapanyag fenntartását végzik;
g)      tengerszint feletti magasság vagy
magassági kiterjedés;
h)      terület: a magforrás(ok), állomány(ok)
vagy magtermesztő ültetvény(ek) mérete;
i.        eredet: annak feltüntetése, hogy a
szaporító alapanyag őshonos/bennszülött, nem őshonos/nem bennszülött
vagy az eredet ismeretlen. A nem őshonos/nem bennszülött szaporító
alapanyag esetében az eredetet fel kell tüntetni, ha ismert.
j)       a „vizsgált” kategóriájú erdészeti
szaporító alapanyagok esetében annak feltüntetése, hogy géntechnológiával
módosított-e.
(5)          A Bizottság végrehajtási jogi
aktusok útján elfogadja a (3) bekezdésben említett, nemzeti jegyzékek egységes
formáját. Ezek a végrehajtási jogi aktusok a 141. cikk (3) bekezdésében
említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kerülnek elfogadásra.
113. cikk
Az engedélyezett erdészeti szaporító alapanyagok uniós jegyzéke
(1)          A tagállamok öt munkanapon belül
értesítik az Ügynökséget, a Bizottságot és a többi tagállamot a 112. cikk (2)
bekezdésében említett nemzeti jegyzékről, valamint annak bármely
frissítéséről.
(2)          Az egyes tagállamok által
bejelentett nemzeti jegyzékek alapján az Ügynökség létrehozza, közzéteszi és
naprakészen tartja „az erdészeti szaporítóanyagok előállítására szolgáló
engedélyezett erdészeti szaporító alapanyagok uniós jegyzéke” elnevezésű
jegyzéket.
Az Ügynökség felveszi az említett nyilvántartásba
az 1999/105/EK irányelv 11. cikkének (1) bekezdése alapján közzétett, az
erdészeti szaporítóanyagok előállítására szolgáló engedélyezett
alapanyagok közösségi jegyzékében szereplő valamennyi elemet.
(3)          Az uniós jegyzék tükrözi a 112.
cikkben említett nemzeti jegyzékekben szereplő adatokat, valamint
feltünteti a felhasználási területet, valamint a 128. cikk alapján adott
engedélyeket.
(4)          A Bizottság végrehajtási jogi
aktusok útján elfogadja az (1) bekezdésben említett értesítés és a (2)
bekezdésben említett nyilvántartás formátumát. Ezek a végrehajtási jogi aktusok
a 141. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében
kerülnek elfogadásra.
III. CÍM
Az erdészeti szaporító alapanyagokból származó szaporítóanyagok forgalomba
hozatala
114. cikk
Hatály
E cím az erdészeti szaporító alapanyagokból
származó erdészeti szaporítóanyagok forgalomba hozatalára vonatkozik.
I. FEJEZET
A követelmények felsorolása
115. cikk
Az erdészeti szaporítóanyagok forgalomba hozatalára vonatkozó követelmények
Erdészeti szaporítóanyag csak akkor hozható
forgalomba, ha megfelel:
a)           a II. fejezetben meghatározott
bejegyzési követelményeknek;
b)           az érintett kategóriára vonatkozóan
a III. fejezetben meghatározott minőségi követelményeknek;
c)           a IV. fejezetben a kezelésre
vonatkozóan meghatározott követelményeknek;
d)           az V. fejezetben meghatározott
tanúsítási és azonosítási követelményeknek.
II. FEJEZET
Bejegyzési követelmények
116. cikk
A nemzeti nyilvántartásba bejegyzett erdészeti szaporító alapanyagokból
származó erdészeti szaporítóanyagok
Erdészeti szaporítóanyag csak akkor hozható
forgalomba, ha olyan engedélyezett erdészeti szaporító alapanyagból származik,
amelyet a 112. cikk (1) bekezdése szerinti nemzeti nyilvántartásba bejegyeztek
és a II. címnek megfelelő érintett kategória tekintetében engedélyeztek.
III. FEJEZET
Minőségi követelmények
117. cikk
Minőségi követelmények
(1)          Az erdészeti szaporítóanyagok
„származásazonosított”, „kiválasztott”, „kiemelt” vagy „vizsgált” kategóriában
kerülnek forgalomba.
(2)          A IX. mellékletben felsorolt
fajokhoz és mesterséges hibridekhez tartozó erdészeti szaporítóanyagokat nem
lehet származásazonosított kategóriában forgalomba hozni, ha azokat más
erdészeti szaporítóanyagok vegetatív szaporítása révén nyertek.
(3)          A IX. mellékletben felsorolt
mesterséges hibridekhez tartozó erdészeti szaporítóanyagok csak „kiválasztott”,
„kiemelt” vagy „vizsgált” kategóriában hozhatók forgalomba.
(4)          A IX. mellékletben felsorolt
fajokhoz és mesterséges hibridekhez tartozó erdészeti szaporítóanyagok
„kiválasztott” kategóriában csak akkor hozhatók forgalomba, ha azokat magról
történő üzemi szaporítással állították elő.
(5)          Az (1) és (2) bekezdés sérelme nélkül
a IX. mellékletben felsorolt fajokhoz és mesterséges hibridekhez tartozó olyan
erdészeti szaporítóanyagok, amelyek egészben vagy részben géntechnológiával
módosított szervezetből állnak, csak „vizsgált” kategóriában hozhatók
forgalomba.
(6)          A IX. mellékletben felsorolt
fajokhoz és mesterséges hibridekhez tartozó erdészeti szaporítóanyag
különböző kategóriáinak előállításához használandó erdészeti
szaporító alapanyag típusait a X. melléklet tartalmazza.
118. cikk
Az erdészeti szaporítóanyag egyes formáira vonatkozó kiegészítő
követelmények
A IX. mellékletben felsorolt fajokhoz és
mesterséges hibridekhez tartozó, a XI. mellékletben említett erdészeti
szaporítóanyag csak akkor hozható forgalomba, ha a 117. cikk alapján
alkalmazandókon kívül megfelel a XI. mellékletben meghatározott minőségi
követelményeknek.
119. cikk
Egyes növényi részekre és ültetési anyagra vonatkozó kiegészítő
követelmények
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 140.
cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el,
amelyekben a 117. és 118. cikkben említett követelmények kiegészítése céljából
minőségi követelményeket ír elő a IX. mellékletben felsorolt fajok és
mesterséges hibridek meghatározott növényi részeinek és ültetési anyagának
forgalomba hozatalára vonatkozóan. Az említett követelmények tekintetbe veszik
a tudományos és technikai ismeretekben bekövetkező változásokat.
IV. FEJEZET
A kezelésre vonatkozó követelmények
120. cikk
Tételek
(1)          Az erdészeti szaporítóanyagot az
előállítás összes szakaszában különálló tételekben tartják azoknak az
engedélyezési egységekre vonatkozó azonosító számoknak a segítségével,
amelyekből a szaporítóanyag származik.
(2)          Az erdészeti szaporítóanyagok
tételekben kerülnek forgalomba.
121. cikk
A vetőmagok csomagolása
A vetőmagok csak lezárt csomagolásban
hozhatók forgalomba. A zárószerkezet úgy van kialakítva, hogy a csomagolóanyag
megbontásakor használhatatlanná válik.
V. FEJEZET
Tanúsítási és azonosítási követelmények
122. cikk
Alap származási igazolvány
(1)          Betakarítás után az illetékes
hatóság minden, engedélyezett erdészeti szaporító alapanyagból származó
erdészeti szaporítóanyagra alap származási igazolványt állít ki, amelyben fel
van tüntetve a 112. cikk (4) bekezdésének e) pontjában említett nyilvántartási
szám.
(2)          Az alap származási igazolvány
tartalmazza – esettől függően – a XII. melléklet A., B., illetve C.
részében meghatározott vonatkozó információkat.
(3)          A 117. cikk (2) bekezdése szerinti
későbbi vegetatív szaporítás esetében új alap származási igazolványt kell
kiállítani.
(4)          Ha a 126. cikk (1), (2), (3) vagy (5)
bekezdése szerinti keverék előállítására kerül sor, olyan új alap
származási igazolványt vagy egyéb dokumentumot kell kiállítani, amelyben a
keveréket alkotó szaporítóanyagok előző általános bizonyítványai azonosítva
vannak.
(5)          A Bizottság végrehajtási aktusok
útján meghatározza az (1) bekezdésben említett alap származási igazolvány
mintaformátumát. Ezek a végrehajtási jogi aktusok a 141. cikk (3) bekezdésében
említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kerülnek elfogadásra.
123. cikk
A tételek azonosítása
(1)          Minden egyes tételnek a
begyűjtéstől a végfelhasználóig való kiszállításig tartó egész
folyamat során egyértelműen azonosíthatónak kell maradnia.
(2)          Az erdészeti szaporítóanyag egyes
tételeinek azonosítása a következő információk révén történik:
a)      az alap származási igazolvány kódja és
száma;
b)      botanikai név;
c)      az erdészeti szaporítóanyag kategóriája;
d)      rendeltetés;
e)      annak az erdészetei szaporító
alapanyagnak a típusa, amelyből az erdészeti szaporítóanyag származik
(magforrás, állomány, magtermesztő ültetvény, szülők vagy család,
klón vagy klónkeverék);
f)       az erdészeti szaporító alapanyag
nyilvántartási száma vagy az erdészeti szaporító alapanyag származási
régiójának azonosító száma;
g)      annak az erdészetei szaporító
alapanyagnak az eredete, amelyből az erdészeti szaporítóanyag származik
(őshonos vagy bennszülött, nem őshonos vagy nem bennszülött, illetve
eredete ismeretlen);
h)      vetőmagok esetében a beérés éve;
i)       az ültetési anyag – a magoncok vagy a
dugványok – kora;
j)       az ültetési anyag típusa (akár szabad
gyökerű, földlabdás vagy termesztőedényes);
k)      adott esetben az a tény, hogy
géntechnológiával módosított;
l)       adott esetben az a tény, hogy vegetatív
módon szaporították.
124. cikk
Címkézés
(1)          Minden egyes tétel a vállalkozó
által előállított címkével (a következőkben: „a vállalkozó címkéje”)
van ellátva. A vállalkozó címkéje a 123. cikkben előírt információkon
kívül a következőket tartalmazza:
a)      a 122. cikk (1) bekezdése alapján
kiállított alap származási igazolvány száma vagy a 122. cikk (4) bekezdése
értelmében rendelkezésre álló más dokumentumra való hivatkozás;
b)      a vállalkozó azonosító száma – ha van
ilyen –, valamint neve;
c)      a szállított mennyiség;
d)      a 108. cikk (1) bekezdése szerint
ideiglenesen engedélyezett erdészeti szaporító alapanyagokból származó,
„vizsgált” kategóriájú erdészeti szaporítóanyagok esetében az „ideiglenesen
engedélyezett” felirat.
(2)          Vetőmag esetében a vállalkozó
címkéje a következő információkat is tartalmazza:
a)      a tiszta vetőmag, más magvak és az
inert anyag tömegszázalékos aránya;
b)      a tiszta vetőmag csírázási aránya
vagy – ha a csírázási arány meghatározása nem lehetséges vagy nem célszerű
– életképessége, megadva a meghatározási módszert is;
c)      1 000 darab tiszta vetőmag
tömege;
d)      a csíraképes vetőmagok darabszáma a
vetőmagként forgalomba hozott termék 1 kilogrammjában vagy – ha a
csíraképes vetőmagok darabszámának meghatározása nem lehetséges vagy nem
célszerű – az életképes vetőmagok kilogrammonkénti darabszáma.
(3)          A vállalkozó címkéjének színe a
„származásazonosított” szaporítóanyagok esetében sárga, a „kiválasztott”
szaporítóanyagok esetében zöld, a „kiemelt” szaporítóanyagok esetében rózsaszín
és a „vizsgált” szaporítóanyagok esetében kék.
(4)          A Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 140. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el, amelyekben meghatározza azokat a feltételeket, amelyek teljesülése
esetén a vállalkozó címkéjén kívül a vállalkozó által kiállított más dokumentumra
is szükség van. A felhatalmazáson alapuló jogi
aktusok meghatározzák azokat az információkat, amelyeket az említett
dokumentumnak tartalmaznia kell.
125. cikk
A Populus spp. fajokhoz tartozó erdészeti szaporítóanyagok címkézése
A Populus spp. fajok esetében növényi
részek csak akkor hozhatók forgalomba, ha a vállalkozó címkéjén fel van
tűntetve a XI. melléklet C. részének 2b) pontja szerinti uniós
méretosztályozási szám.
126. cikk
Az erdészeti szaporítóanyagok keverékei
(1)          Az erdészeti szaporítóanyagok
keverékeinek előállítása és forgalomba hozatala e cikk rendelkezéseinek
megfelelően történik.
(2)          A „származásazonosított”, illetve a
„kiválasztott” kategórián belül két vagy több engedélyezési egységből
származó erdészeti szaporítóanyagokból keveréket akkor lehet előállítani,
ha az engedélyezési egységek ugyanabban a származási régióban találhatók.
(3)          A „származásazonosított” kategórián
belül különböző magforrásból és állományból származó erdészeti
szaporítóanyagok keverékei esetében az új összetételű tétel „magforrásból
származó szaporítóanyagként” kerül tanúsításra.
(4)          A nem őshonos vagy nem
bennszülött erdészeti szaporító alapanyagból származó erdészeti szaporítóanyag
és az ismeretlen eredetű erdészeti szaporító alapanyagból származó
erdészeti szaporítóanyag (2) bekezdés szerinti keverékei esetében az új
összetételű tétel „ismeretlen eredetűként” kerül tanúsításra.
(5)          A (4) bekezdés szerinti keverék
előállításakor a származási régió azonosító száma nem helyettesíthető
a nyilvántartási számmal a 123. cikk f) pontja szerint.
(6)          A különböző beérési évű
egyetlen engedélyezési egységből származó erdészeti szaporítóanyagok
keverékeinek előállításakor a vállalkozó nyilvántartásba veszi az egyes
beérési éveket és az egyes évekből származó szaporítóanyag arányát.
127. cikk
Az V–XII. melléklet módosítása
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 140.
cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az
V–XII. melléklet módosítására vonatkozóan. Az említett módosítások tekintetbe
veszik a tudományos vagy technikai ismeretekben bekövetkező változásokat,
valamint a gazdasági adatokat.
IV. CÍM
Eltérések
128. cikk
Szigorúbb követelmények és tilalmak
(1)          A Bizottság végrehajtási jogi
aktusok útján engedélyezheti a tagállamoknak, hogy:
a)      a 117. és 118. cikkben említetteknél
szigorúbb minőségi követelményeket fogadjanak el; valamint
b)      egyes erdészeti szaporítóanyagok vetés
vagy ültetés céljából történő forgalomba hozatalát területük egészén vagy
egy részén megtiltsák.
A b) pontban említett tilalom a végfelhasználó
részére történő forgalomba hozatalra korlátozható.
Ezek a végrehajtási jogi aktusok a 141. cikk (3)
bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kerülnek
elfogadásra.
(2)          Az (1) bekezdés a) és b) pontjában
említett engedély céljából a tagállamok kérelmet nyújtanak be a Bizottsághoz,
amely tartalmazza:
a)      a javasolt követelményekre vagy
tilalmakra vonatkozó rendelkezések tervezetét;
b)      a szóban forgó követelmények vagy
tilalmak szükségességére és arányosságára vonatkozó érveket;
c)      azt, hogy a javasolt követelmények vagy
tilalmak határozatlan időre vagy meghatározott időszakra vonatkoznak.
(3)          Az (1) bekezdésben említett engedély
a következő feltételek teljesülése esetén adható meg:
a)      az (1) bekezdésben említett korlátozások
vagy tilalmak alkalmazása révén biztosítható az érintett erdészeti
szaporítóanyag minőségi javulása, a környezet védelme vagy a genetikai
erőforrások megőrzése; valamint
b)      az (1) bekezdésben említett korlátozások
vagy tilalmak szükségesek és arányosak az általuk elérni kívánt cél
szempontjából.
(4)          Az (1) bekezdésben említett engedély
megadása a következők alapján történik:
a)      a szaporítóanyag származási régiójára
vagy eredetére vonatkozó bizonyíték, valamint a vonatkozó éghajlati és
ökológiai adatokban megnyilvánuló különbségeket bemutató dokumentáció; vagy
b)      a morfológiai és fiziológiai
jellemzőkkel összefüggésben az ismert, kísérleti és tudományos kutatási
eredmények vagy az ültetési anyag túlélésével és fejlődésével – többek
között növekedésével – kapcsolatos erdészeti módszerekkel kapott eredmények.
129. cikk
Átmeneti ellátási nehézségek
(1)          A tagállamokban az erdészeti
szaporítóanyagok általános ellátásában bekövetkező átmeneti nehézségek
megszüntetése érdekében az érintett tagállam illetékes hatósága engedélyezheti
a IX. mellékletben felsorolt fajokhoz és mesterséges hibridekhez tartozó
erdészeti szaporítóanyagok forgalomba hozatalát a 117. cikkben, valamint adott
esetben a 118. és a 119 cikkben előírtakhoz képest csökkentett
követelmények alkalmazása mellett.
Az említett engedély az érintett vállalkozó által
benyújtott indokolt kérelem alapján, meghatározott időtartamra adható meg.
Az e bekezdés alapján forgalomba hozott erdészeti
szaporítóanyagokat barna címkével kell ellátni. A címkén fel kell tüntetni,
hogy az erdészeti szaporítóanyag a 117. cikkben, valamint adott esetben a 118.
és a 119 cikkben említettekhez képest csökkentett követelményeknek felel meg.
A tagállamok értesítik a Bizottságot és a többi
tagállamot az e bekezdése alapján adott valamennyi engedélyről.
(2)          A Bizottság végrehajtási jogi
aktusok útján előírhatja egy tagállam számára, hogy az (1) bekezdés
alapján nyújtott engedélyt visszavonja vagy módosítsa, ha a Bizottság arra a
következtetésre jut, hogy a szóban forgó engedély nem szükséges vagy nem
arányos az erdészeti szaporítóanyagok általános ellátásában bekövetkezett
átmeneti nehézségek megszüntetésére irányuló célkitűzés szempontjából.
Ezek a végrehajtási jogi aktusok a 141. cikk (3) bekezdésében említett
vizsgálóbizottsági eljárás keretében kerülnek elfogadásra.
130. cikk
Vetőmagok gyors forgalomba hozatala
A folyó évben betakarított termés
vetőmagjainak gyors forgalomba hozatala érdekében az erdészeti
szaporítóanyag az első vásárló esetében forgalomba hozható anélkül, hogy a
vállalkozó címkéjén a 124. cikk (2) bekezdésének b) és d) pontjában említett,
csírázásra és életképességre vonatkozó információ fel lenne tüntetve. A
vállalkozó a 124. cikk (2) bekezdésének b) és d) pontjában említett
információkat a lehető leghamarabb feltünteti.
131. cikk
A kis mennyiségekre vonatkozó mentesség
(1)          A kis mennyiségekben forgalomba
hozott vetőmagra a 124. cikk (2) bekezdésének b) és d) pontjában
meghatározott, csírázásra, illetve életképességre vonatkozó tájékoztatási
kötelezettség nem vonatkozik.
(2)          A Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 140. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el, amelyekben meghatározza az erdészeti szaporítóanyagok egyes
kategóriáira vagy fajaira vonatkozóan az (1) bekezdésben említett kis
mennyiségek maximális mértékét annak biztosítására, hogy az (1) bekezdésben
leírt mentesség alkalmazása arányos módon történjen.
132. cikk
Sürgősségi intézkedések
(1)          Abban a nyilvánvaló esetben, ha az
erdészeti szaporítóanyag súlyos kockázatot jelenthet az emberek, az állatok és
a növények egészségére, illetve a környezetre, és az említett kockázat az
érintett tagállam(ok) által hozott intézkedésekkel nem orvosolható
kielégítő módon, a Bizottság – saját kezdeményezésére vagy tagállami
kérésre – haladéktalanul meghozza a megfelelő ideiglenes sürgősségi
intézkedéseket, amelyek között a helyzet súlyosságától függően
szerepelhetnek az érintett növényi szaporítóanyag forgalomba hozatalának
korlátozására, illetve megtiltására irányuló intézkedések. Ezek az intézkedések
végrehajtási jogi aktusok útján a 141. cikk (3) bekezdésében meghatározott
vizsgálóbizottsági eljárás keretében kerülnek elfogadásra.
(2)          Kellően indokolt esetben,
amikor az emberi egészséggel szembeni kockázatot rendkívül sürgősen kell
kezelni, a Bizottság a 141. cikk (4) bekezdésében említett eljárással
összhangban azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktusokat fogad el.
(3)          Ha egy tagállam hivatalosan
tájékoztatja a Bizottságot sürgősségi intézkedések meghozatalának a
szükségességéről, de a Bizottság nem járt el az (1) bekezdés szerint, a
tagállam megfelelő ideiglenes sürgősségi intézkedéseket fogadhat el,
amelyekben a helyzet súlyosságától függően területén korlátozhatja vagy
megtilthatja az érintett erdészeti szaporítóanyag forgalomba hozatalát.
Döntéséről és annak okairól haladéktalanul tájékoztatja a többi tagállamot
és a Bizottságot. A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el, amelyben
előírja a tagállam számára a nemzeti ideiglenes sürgősségi
intézkedések módosítását vagy hatályon kívül helyezését. Ezek a végrehajtási
jogi aktusok a 141. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás
keretében kerülnek elfogadásra. A tagállam az ebben a bekezdésben említett jogi
aktusok hatályba lépésének időpontjáig fenntarthatja saját ideiglenes
sürgősségi intézkedéseit.
(4)          E cikk a 2001/18/EK irányelv 23.
cikkének (2) bekezdése vagy az 1829/2003/EK rendelet 34. cikke alapján
elfogadott, a géntechnológiával módosított szervezetek termesztését megtiltó
vagy korlátozó intézkedések sérelme nélkül alkalmazandó.
133. cikk
Ideiglenes kísérletek
(1)          A Bizottság végrehajtási jogi
aktusok útján úgy dönthet, hogy ideiglenes kísérleteket szervez azért, hogy
feltárja a 107., a 117., valamint adott esetben a 118. és a 119. cikkben
meghatározott rendelkezéseknél jobb alternatívákat. Ezek a végrehajtási jogi
aktusok a 141. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás
keretében kerülnek elfogadásra.
(2)          Az (1) bekezdésben említett
végrehajtási jogi aktusokban meghatározásra kerül az érintett nemzetség vagy
faj, a kísérletekre vonatkozó feltételek nemzetségenként, illetve fajonként, a
kísérletek időtartama, valamint a részt vevő tagállamokra vonatkozó
felügyeleti és beszámolási kötelezettség. Az említett jogi aktusok figyelembe veszik
az érintett szaporítóanyag szaporításával, előállításával és
ellenőrzésével kapcsolatos technológiai fejlődést.
A kísérlet időtartama nem haladhatja meg a
hét évet.
134. cikk
Kevésbé szigorú követelmények a genetikai erőforrások megőrzése
céljából
(1)          A tagállamok az erdészeti genetikai
erőforrások megőrzése és fenntartható hasznosítása érdekében a 107.,
a 117., valamint adott esetben a 118. és a 119. cikkben meghatározottaknál
kevésbé szigorú követelményeket fogadhatnak el. Ennek során tekintettel kell
lenniük a helyi és regionális feltételekhez természetes módon alkalmazkodott és
génerózió által veszélyeztetett erdészeti szaporítóanyagok előállítása és
forgalomba hozatala iránti igényre.
A tagállamok az említett intézkedésekről
indoklással ellátott értesítést küldenek a Bizottságnak és a többi tagállamnak.
(2)          A Bizottság végrehajtási jogi
aktusok útján előírhatja egy tagállam számára, hogy helyezze hatályon
kívül vagy módosítsa az (1) bekezdésben említett intézkedéseket, ha arra a
következtetésre jut, hogy az említett intézkedések nem szükségesek vagy nem
arányosak az erdészeti genetikai erőforrások megőrzésére és
fenntartható hasznosítására irányuló célkitűzés szempontjából. Ezek a
végrehajtási jogi aktusok a 141. cikk (3) bekezdésében említett
vizsgálóbizottsági eljárás keretében kerülnek elfogadásra.
V. CÍM
Díjak
135. cikk
Bejegyzési és tanúsítási díj
(1)          Az illetékes hatóságok díjat szabnak
ki a következő tevékenységekre:
a)      engedélyezett erdészeti szaporító
alapanyagok bejegyzése a 112. cikk alapján; valamint
b)      alap származási igazolvány kiállítása a 122.
cikk alapján.
(2)          Az (1) bekezdésben említett
tevékenységek végrehajtására csak akkor kerülhet sor, ha a bejelentő
kérelmet nyújtott be az illetékes hatósághoz. Úgy kell tekinteni, hogy nem
nyújtottak be kérelmet, ha az illetékes hatóság által küldött díjfizetési
felszólítás – amely felszólításban szerepelnek a díjak megfizetésének
elmaradásával járó következmények – keltétől számított egy hónapon belül
nem került sor a díjak megfizetésére.
(3)          A Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 140. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el, amelyekben meghatározza az (1) bekezdés a) és b) pontja alapján
fedezendő egyes költségtételeket.
136. cikk
A bejegyzési díjak megfizetése alóli mentesség
(1)          A 135. cikk (1) bekezdésében
előírt díjak sem közvetlen, sem közvetett módon nem téríthetők
vissza, kivéve, ha beszedésükre indokolatlanul került sor.
(2)          Mentesülnek a 135 cikk (1)
bekezdésében meghatározott díjak megfizetése alól azok a bejelentők, akik
kevesebb mint 10 alkalmazottat foglalkoztatnak és éves forgalmuk vagy éves
mérlegfőösszegük nem haladja meg a 2 millió EUR-t.
(3)          A 135. cikk (3) bekezdésben említett
költségek nem tartalmazzák az (1) bekezdésben említett, az engedélyezett erdészeti
szaporító alapanyagok bejegyzésével és az alap származási igazolvány
kiállításával járó költségeket.
VI. CÍM
Az erdészeti szaporítóanyagok harmadik országokból érkező importja és
harmadik országokba irányuló exportja
137. cikk
Uniós egyenértékűségen alapuló behozatal
(1)          Erdészeti szaporítóanyag harmadik
országból csak akkor hozható be, ha a 138. cikk szerint megállapítást nyer,
hogy megfelel az Unióban előállított és forgalomba hozott erdészeti
szaporítóanyagokra vonatkozókkal egyenértékű követelményeknek.
(2)          Vetőmag és ültetési anyag
Unióba történő behozatala esetében a szóban forgó erdészeti
szaporítóanyagot importáló vállalkozó előre tájékoztatja az érintett
illetékes hatóságot a behozatalról.
(3)          A behozott erdészeti
szaporítóanyagot a származási harmadik ország által kiállított alap származási
igazolvány vagy hatósági igazolás, valamint az érintett harmadik országbeli
vállalkozó által kiállított, a szaporítóanyaggal kapcsolatos információkat
tartalmazó jegyzőkönyv kíséri.
138. cikk
A Bizottság egyenértékűségre vonatkozó határozata
(1)          A Bizottság végrehajtási jogi
aktusok útján határozhat arról, hogy egy adott nemzetséghez, fajhoz vagy
kategóriához tartozó, harmadik országban vagy egy harmadik ország meghatározott
területén előállított erdészeti szaporítóanyag megfelel-e az Unióban
előállított és forgalomba hozott növényi szaporítóanyagokra vonatkozókkal
egyenértékű követelményeknek; ehhez az alábbiakra támaszkodik:
a)      az érintett harmadik ország által a(z)
…/…/EU rendelet [Office of Publications, please insert number of Regulation
on Official Controls] 124. cikkének (1) bekezdése alapján szolgáltatott
információk és adatok alapos vizsgálata; valamint
b)      adott esetben (z) …/…/EU rendelet [Office
of Publications, please insert number of Regulation on Official Controls] 119.
cikkének (1) bekezdésével összhangban elvégzett ellenőrzések eredménye,
amennyiben az kielégítő.
Ezek a végrehajtási jogi aktusok a 141. cikk (3)
bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kerülnek
elfogadásra.
(2)          Az (1) bekezdésben említett
határozatok elfogadásakor a Bizottság mérlegeli, hogy az érintett harmadik
országban az erdészeti szaporító alapanyagok engedélyezési és bejegyzési
rendszerei, valamint az érintett erdészeti szaporító alapanyagokból származó
erdészeti szaporítóanyagok későbbi előállítása a 107. és 117.,
valamint adott esetben a 118. és a 119 cikkben előírttal megegyező
biztonságot nyújtanak-e a „származásazonosított”, a „kiválasztott” és a
„vizsgált” kategóriák vonatkozásában.
(3)          Az (1) bekezdésben említett
határozatok elfogadása céljából a Bizottság alkalmazhatja a(z) …/…/EU
rendeletnek [Office of Publication, please insert number of Regulation on
Official Controls] a harmadik országok által a kivitel előtt végzett
ellenőrzések jóváhagyására vonatkozó 71. cikkének rendelkezéseit.
139. cikk
Az Unióból történő kivitel
(1)          Ha az erdészeti szaporítóanyag
harmadik országba irányuló kivitelére az érintett harmadik országgal kötött
megállapodás vonatkozik, a kivitelnek meg kell felelnie a szóban forgó megállapodásnak.
(2)          Ha az erdészeti szaporítóanyag
harmadik országba irányuló kivitelére nem vonatkozik az érintett harmadik
országgal kötött megállapodás, a kivitelnek az abban a harmadik országban
érvényes szabályoknak kell megfelelnie, ahová az erdészeti szaporítóanyag
kivitele irányul.
(3)          Ha az erdészeti szaporítóanyag
harmadik országba irányuló kivitelére nem vonatkozik sem a harmadik országgal
kötött megállapodás, sem az abban a harmadik országban érvényes szabályok,
ahová az erdészeti szaporítóanyag kivitele irányul, az erdészeti
szaporítóanyagoknak az Unió területén történő előállítására és
forgalomba hozatalára vonatkozóan a 105–134. cikkben meghatározott
követelmények alkalmazandók.
V. RÉSZ
ELJÁRÁSI RENDELKEZÉSEK
140. cikk
Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
(1)          E cikk meghatározza a
felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság
részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit.
(2)          A Bizottság 11. cikk (3)
bekezdésében, 13. cikk (3) bekezdésében, 14. cikk (3) bekezdésében, 15. cikk (5)
bekezdésében, 16. cikk (2) bekezdésében, 17. cikk (4) bekezdésében, 18.
cikk (4) bekezdésében, 18. cikk (6) bekezdésében, 20. cikk (4) bekezdésében, 21.
cikk (5) bekezdésében, 23. cikk (3) bekezdésében, 30. cikk (4) bekezdésében, 32.
cikk (1) bekezdésében, 33. cikk (3) bekezdésében, 34. cikk (6) bekezdésében, 36.
cikk (4) bekezdésében, 38. cikk (4) bekezdésében, 39. cikk (3) bekezdésében, 44.
cikk (1) bekezdésében, 56. cikk (5) bekezdésében, 56. cikk (6) bekezdésében, 59.
cikk (2) bekezdésében, 64. cikk (4) bekezdésében, 65. cikk (3) bekezdésében, 67.
cikk (2) bekezdésében, 72. cikk (2) bekezdésében, 74. cikk (1) bekezdésében, 119.
cikkben, 124. cikk (4) bekezdésében, 127. cikkben, 131. cikk (2) bekezdésében, 135.
cikk (4) bekezdésében és a 138. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazása e
rendelet hatálybalépésének időpontjától határozatlan időre szól.
(3)          Az Európai Parlament vagy a Tanács
bármikor visszavonhatja a 11. cikk (3) bekezdésében, a 13. cikk (3)
bekezdésében, a 14. cikk (3) bekezdésében, a 15. cikk (5) bekezdésében, a 16. cikk
(2) bekezdésében, a 17. cikk (4) bekezdésében, a 18. cikk (4) bekezdésében, a 18.
cikk (6) bekezdésében, a 20. cikk (4) bekezdésében, a 21. cikk (5)
bekezdésében, a 23. cikk (3) bekezdésében, a 30. cikk (4) bekezdésében, a 32.
cikk (1) bekezdésében, a 33. cikk (3) bekezdésében, a 34. cikk (6)
bekezdésében, a 36. cikk (4) bekezdésében, a 38. cikk (4) bekezdésében, a 39.
cikk (3) bekezdésében, a 44. cikk (1) bekezdésében, az 56. cikk (5)
bekezdésében, az 56. cikk (6) bekezdésében, az 59. cikk (2) bekezdésében, a 64.
cikk (4) bekezdésében, a 65. cikk (3) bekezdésében, a 67. cikk (2)
bekezdésében, a 72. cikk (2) bekezdésében, a 74. cikk (1) bekezdésében, a 119.
cikkben, a 124. cikk (4) bekezdésében, a 127. cikkben, a 131. cikk (2)
bekezdésében, a 135. cikk (4) bekezdésében és a 138. cikk (1) bekezdésében
említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban
meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában
való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi
időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő,
felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4)          A Bizottság a felhatalmazáson
alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg
értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(5)          A 11. cikk (3) bekezdése, a 13. cikk
(3) bekezdése, a 14. cikk (3) bekezdése, a 15. cikk (5) bekezdése, a 16. cikk (2)
bekezdése, a 17. cikk (4) bekezdése, a 18. cikk (4) bekezdése, a 18. cikk (6)
bekezdése, a 20. cikk (4) bekezdése, a 21. cikk (5) bekezdése, a 23. cikk (3)
bekezdése, a 30. cikk (4) bekezdése, a 32. cikk (1) bekezdése, a 33. cikk (3)
bekezdése, a 34. cikk (6) bekezdése, a 36. cikk (4) bekezdése, a 38. cikk (4)
bekezdése, a 39. cikk (3) bekezdése, a 44. cikk (1) bekezdése, az 56. cikk (5)
bekezdése, az 56. cikk (6) bekezdése, az 59. cikk (2) bekezdése, a 64. cikk (4)
bekezdése, a 65. cikk (3) bekezdése, a 67. cikk (2) bekezdése, a 72. cikk (2)
bekezdése, a 74. cikk (1) bekezdése, a 119. cikk, a 124. cikk (4) bekezdése, a 127.
cikk, a 131. cikk (2) bekezdése, a 135. cikk (4) bekezdése és a 138. cikk (1)
bekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép
hatályba, ha az Európai Parlament vagy a Tanács az értesítést követő két
hónapos időtartamon belül nem emel ellene kifogást, vagy ha az Európai
Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt
arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament
vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal
meghosszabbítható.
141. cikk
Bizottsági eljárás
(1)          A Bizottság munkáját a 178/2002/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet 58. cikkének (1) bekezdésével
létrehozott Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága
segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottság.
(2)          Az e bekezdésre történő
hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.
Amikor a bizottság szakvéleményét írásbeli eljárás
keretében kell megkérni, az írásbeli eljárást eredmény nélkül lezárják,
amennyiben a szakvélemény benyújtásához rendelkezésre álló határidőn belül
a bizottság elnöke így dönt, vagy a bizottsági tagok többsége ezt kéri.
(3)          Az e bekezdésre történő hivatkozás
esetén a 182/2011/EU rendelet 5. cikke alkalmazandó.
Amikor a bizottság szakvéleményét írásbeli eljárás
keretében kell megkérni, az írásbeli eljárást eredmény nélkül lezárják,
amennyiben a szakvélemény benyújtásához rendelkezésre álló határidőn belül
a bizottság elnöke így dönt, vagy a bizottsági tagok többsége ezt kéri.
(4)          Az e bekezdésre történő
hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 5. cikkével összefüggésben értelmezett
8. cikke alkalmazandó.
VI. RÉSZ
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
142. cikk
A 2100/94/EK rendelet módosítása
A 2100/94/EK rendelet a következőképpen
módosul:
1.           A 4. cikk helyébe a következő
szöveg lép:
„4 cikk
Uniós ügynökség
(1)     E rendelet végrehajtása céljából létrejön
az Európai Növényfajta-ügynökség (a továbbiakban: Ügynökség).
(2)     Az Ügynökség a következő feladatokat
látja el:
a)       kérésre fajtaelnevezésre vonatkozó
ajánlásokat tesz a(z) …/…/EU rendelet [Office of Publications, please insert
number of this Regulation] 50. cikkének (2) bekezdése és 78. cikkének (2)
bekezdése alapján;
b)      ösztönzi és koordinálja a 71. cikk és
adott esetben a(z) …/…/EU rendelet [Office of Publications, please insert
number of this Regulation] 74. cikke értelmében elfogadott jogi aktusok
alapján elvégzett, egységes technikai fajtavizsgálatot, többek között protokollok
kidolgozását;
c)       auditálja az
illetékes hatóságokat, többek között helyiségeiket és munkaszervezésüket,
valamint technikai vizsgálatokat hajt végre a növényi szaporítóanyagokról szóló
rendelet 72. cikkében említetteknek megfelelően;
d)      feladatkörén belül képzéseket nyújt,
valamint azokon közreműködik;
e)       feladatkörén belül szakmai segítséget
nyújt a Bizottságnak;
f)       a feladata teljesítéséhez szükséges
tanulmányokat rendel;
g)       a feladatköréhez tartozó területeken
szakmai információkat kutat fel, gyűjt össze, valamint rendszerezi és
összegzi azokat;
h)       biztosítja, hogy a feladatköréhez
tartozó területeken a nyilvánosság és az érdekelt felek gyors, megbízható,
tárgyilagos és érthető tájékoztatásban részesüljenek;
i)        a Bizottság kérésére szakmai támogatást
nyújt az Unió, a csatlakozni kívánó országok, a nemzetközi szervezetek és
harmadik országok közötti együttműködés javítása céljából;
j)       létrehozza, közzéteszi és naprakészen
tartja a referencia fajtagyűjteményeket.
(3)     Az Ügynökség továbbá vezeti a(z) …/…/EU
rendelet [Office of Publications, please insert number of this Regulation]
52. cikkének megfelelően létrehozott uniós fajtanyilvántartást és
elősegíti működését. Az Ügynökség végrehajtja a fajták uniós
fajtanyilvántartásba való bejegyzésére vonatkozó eljárást a(z) …/…/EU rendelet
[Office of Publications, please insert number of this Regulation] IV.
címének V. fejezetével összhangban.”
2.           A rendelet a következő 4a.
cikkel egészül ki:
„4a. cikk
Hivatkozás a Közösségi Növényfajta-hivatalra (Hivatal)
Az e rendeletben a Hivatalra tett hivatkozásokat,
valamint az uniós jogszabályokban a Közösségi Növényfajta-hivatalra tett
hivatkozásokat a 4. cikkel létrehozott Európai Növényfajta-ügynökségre utaló
hivatkozásnak kell tekinteni.”
143. cikk
Szankciók
A tagállamok megállapítják az e rendelet
rendelkezéseinek megszegése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó
szabályokat, és megtesznek minden szükséges intézkedést azok végrehajtásának
biztosítására. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó
erejűeknek kell lenniük.
A tagállamok az e rendelet hatályba lépését
követő egy éven belül tájékoztatják a Bizottságot az említett
rendelkezésekről, és ezt követően haladéktalanul tájékoztatják a
Bizottságot az azokat érintő bármely módosításokról.
144. cikk
Hatályon kívül helyezés

(1)          A XIII. mellékletben említett jogi
aktusok hatályukat vesztik.
(2)          A hatályon kívül helyezett jogi aktusokra tett hivatkozásokat erre a
rendeletre utaló hivatkozásnak kell tekintetni, a XIV. mellékletben foglalt
megfelelési táblázatnak megfelelően.
145.
cikk
Átmeneti rendelkezések
(1)          A tagállamok [Office of Publications, please insert date of
application of this Regulation]-ig felülvizsgálják a 66/401/EGK irányelv 5.
cikke, a 66/402/EGK irányelv 5. cikke, a 68/193/EGK irányelv 4. cikkének (1)
bekezdése, a 2002/54/EK irányelv 7. cikke, a 2002/55/EK irányelv 24. cikke, a 2002/56/EK
irányelv 5. cikke és a 2002/57/EK irányelv 7. cikke értelmében elfogadott
rendelkezéseket, és megteszik a következő lépések egyikét:
a)      a szóban forgó intézkedéseket hatályon
kívül helyezik; vagy
b)      a szóban
forgó intézkedéseket módosítják, hogy összhangban legyenek az érintett növényi
szaporítóanyagra vonatkozó uniós jogszabályokkal.
(2)          A tagállamok értesítik a Bizottságot és a többi tagállamot:
a)      [Office of Publications, please insert
date of application of this Regulation]-ig az (1) bekezdésben említett
irányelvek alapján elfogadott valamennyi intézkedésről; valamint
b)      az (1) bekezdés a) vagy b) pontja alapján
tett lépésekről.
146. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet [Office of Publications
please insert date counting 36 months from the entry into force]-tól/-(jé)től
kell alkalmazni.
Ez a rendelet
teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi
tagállamban.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
Az Európai Parlament részéről                     a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
I. MELLÉKLET
A 11. CIKKBEN EMLÍTETT NEMZETTSÉGEK ÉS FAJOK
Abies alba Mill.
Abies cephalonica Loudon
Abies grandis Lindl.
Abies pinsapo Boiss.
Acer platanoides L.
Acer pseudoplatanus L.
Agrostis canina L.

Agrostis capillaris L.
Agrostis gigantea Roth.

Agrostis stolonifera L.
Allium cepa L.
Allium fistulosum L.
Allium porrum L.

Allium sativum L.

Allium schoenoprasum L.
Alnus glutinosa Gaertn.
Alnus incana Moench.
Alopecurus pratensis L.
Anthriscus cerefolium (L.) Hoffm.
Apium graveolens L.

Arachis hypogaea L.

Arrhenatherum elatius (L.) P. Beauv. ex J. Presl & C. Presl.
Asparagus officinalis L.
Avena nuda L.
Avena sativa L. (A.
byzantina K. Koch is)
Avena strigosa Schreb.

Beta vulgaris L.
Betula pendula Roth.
Betula pubescens Ehrh.
Brassica juncea (L.)
Czern.
Brassica napus L.
Brassica nigra (L.)
W.D.J. Koch
Brassica oleracea L.

Brassica rapa L.
Bromus catharticus Vahl
Bromus sitchensis Trin.

Cannabis sativa L.
Capsicum annuum L.
Carpinus betulus L.
Carthamus tinctorius L.
Carum carvi L.
Castanea sativa Mill.
Castanea Mill.
(alanyok)
Cedrus atlantica (Endl)
Manetti ex Carr.
Cedrus libani A.
Richard
Cichorium endivia L.
Cichorium intybus L.

Citrullus lanatus (Thunb.)
Matsum. & Nakai
Citrus L.
Corylus avellana L.
Corylus L.
(alanyok)
Cucumis melo L.

Cucumis sativus L.
Cucurbita maxima Duchesne
Cucurbita pepo L.
Cydonia oblonga Mill.
Cynara cardunculus L.
Cynodon dactylon (L.)
Pers.
Dactylis glomerata L.
Daucus carota L.
Fagus sylvatica L.
Festuca arundinacea Schreb.
Festuca filiformis Pourr.
Festuca ovina L.

Festuca pratensis Huds.

Festuca rubra L.

Festuca trachyphylla (Hack.) Krajina
xFestulolium Asch.
et Graebn.
Ficus carica L.
Foeniculum vulgare Mill.
Fortunella Swingle
Fragaria L.
Fraxinus angustifolia Vahl.
Fraxinus excelsior L.
Galega orientalis Lam.

Glycine max (L.)
Merrill
Gossypium L.
Hedysarum coronarium L.
Helianthus annuus L.
Hordeum vulgare L.
Juglans regia L.
Juglans L.
(alanyok)
Lactuca sativa L.

Larix decidua Mill.
Larix kaempferi (Lamb.)
Carr.
Larix sibirica Ledeb.
Larix x eurolepis Henry
Linum usitatissimum L.
Lolium × boucheanum Kunth
Lolium multiflorum Lam.
Lolium perenne L.

Lotus corniculatus L.
Lupinus albus L.
Lupinus angustifolius L.
Lupinus luteus L.
Malus domestica Borkh.
Malus Mill.
(alanyok)
Medicago lupulina L.

Medicago sativa L.
Medicago × varia T.
Martyn
Olea europaea L.
Onobrychis viciifolia Scop.
Oryza sativa L.
Papaver somniferum L.
Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill
Phacelia tanacetifolia Benth.
Phalaris aquatica L.
Phalaris canariensis L.
Phaseolus coccineus L.
Phaseolus vulgaris L.
Phleum nodosum L.
(korábban Phleum bertolonii DC.)
Phleum pratense L.
Picea abies (L.)
H. Karst.
Picea sitchensis (Bong.)
Carr.
Pinus brutia Ten.
Pinus canariensis C.
Smith
Pinus cembra L.
Pinus contorta Douglas
ex Loud.
Pinus halepensis Mill.
Pinus leucodermis Antoine
Pinus nigra Arnold
Pinus pinaster Aiton
Pinus pinea L.
Pinus radiata D.
Don
Pinus sylvestris L.
Pistacia vera L.
Pistacia L.
(alanyok)
Pisum sativum L.

Poa annua L.
Poa nemoralis L.
Poa palustris L.
Poa pratensis L.
Poa trivialis L.
Poncirus Raf.
Populus spp. és e
fajok mesterséges hibridjei
Prunus amygdalus Batsch

Prunus armeniaca L.
Prunus avium (L.)
L.
Prunus cerasus L.
Prunus domestica L.
Prunus persica (L.)
Batsch
Prunus salicina Lindley
Prunus L.
(alanyok)
Pseudotsuga menziesii (Mirb.) Franco
Pyrus communis L.

Pyrus L. (alanyok)
Quercus cerris L.
Quercus ilex L.
Quercus petraea (Matt.)
Liebl.
Quercus pubescens Willd.
Quercus robur L.
Quercus rubra L.
Quercus suber L.
Raphanus sativus L.

Rheum rhabarbarum L.

Ribes L.
Robinia pseudoacacia L.
Rubus L.
Scorzonera hispanica L.
Secale cereale L.

Sicyos angulatus L.
(alanyok)
Sinapis alba L.

Solanum lycopersicum Lam. (korábban Lycopersicon esculentum Mill.)
Solanum lycopersicum Lam.x Solanum spp. (alanyok)
Solanum melongena L.

Solanum tuberosum L.

Sorghum bicolor (L.)
Moench
Sorghum bicolor (L.)
Moench × Sorghum sudanense (Piper) Stapf.
Sorghum sudanense (Piper)
Stapf
Spinacia oleracea L.
Tilia cordata Mill.
Tilia platyphyllos Scop.
Trifolium alexandrinum L.
Trifolium hybridum L.
Trifolium incarnatum L.
Trifolium pratense L.
Trifolium repens L.
Trifolium resupinatum L.
Trigonella foenum-graecum L.
Trisetum flavescens (L.) P. Beauv.
xTriticosecale Wittm.
ex A. Camus
Triticum aestivum L.
Triticum durum Desf.

Triticum spelta L.
Vaccinium L.
Valerianella locusta (L.) Laterr.
Vicia faba L.
Vicia pannonica Crantz

Vicia sativa L.
Vicia villosa Roth.
Vitis L.
Zea mays L.
II. MELLÉKLET
A PREBÁZIS, BÁZIS, TANÚSÍTOTT ÉS STANDARD SZAPORÍTÓANYAGOKRA VONATKOZÓ
KÖVETELMÉNYEK, VALAMINT AZ AZOK ELFOGADÁSÁRA VONATKOZÓ SZEMPONTOK
A. RÉSZ
A 16. cikk (2) bekezdésében említett, a
növényi szaporítóanyagok előállítására vonatkozó követelmények
A földekre és a növénykultúrákra az egyes
nemzetségek és fajok tulajdonságaitól függően a következő
követelmények alkalmazandók:
1.           Vetés vagy ültetés:
a)      A növényi szaporítóanyag
nyomonkövethetőségének biztosítása érdekében meg kell határozni a növényi
szaporítóanyag – beleértve adott esetben az anyanövényeket is – azonosságát. A
szaporítóanyag címkéjét vagy az anyanövényre vonatkozó feljegyzéseket meg kell
őrizni.
b)      A szaporítóanyagot úgy kell elültetni
és/vagy elvetni, hogy biztosítva legyenek az alábbiak:
i.        a botanikai tulajdonságok és nemesítési
módszerek alapján történő izolációra vonatkozó szabályokkal összhangban
elegendő távolság az azonos fajokhoz és/vagy fajtákhoz tartozó
pollenforrások között a nemkívánatos idegen megporzással szembeni védelem és a
más növényekkel való keresztbeporzás elkerülése érdekében;
ii.       megfelelő pollenforrás és
beporzási intenzitás a későbbi szaporodás érdekében;
iii.      a szennyeződés elkerülése érdekében megfelelő rotáció
(korábbi vetemény és az azonos fajták termesztése közötti időtartam).
c)      Megfelelően meg kell vizsgálni a
gyomok és az olyan fajták jelenlétének kiküszöbölésére szolgáló gépeket és
felszereléseket, amelyeknek magjai a laboratóriumi vizsgálatok során nehezen
megkülönböztethetők.
d)      Vetéskor és ültetéskor meg kell
bizonyosodni arról, hogy a(z) …/…/EU rendelet (Office of Publications,
please insert number of Regulation on protective measures against pests of
plants) 37. cikke (2) bekezdésének megfelelően elfogadott végrehajtási
jogi aktusban felsorolt, minőséget hátrányosan befolyásoló uniós károsítók
vagy azok vektorjainak jelenléte megfeleljen az érintett jogi aktus
rendelkezéseinek.
2.           Termesztés:
a)      A fajtaazonosság és a fajtatisztaság,
valamint a hatékony termesztés érdekében fajtaidegen növény nem fordulhat
elő. Amennyiben erre az érintett növényi szaporítóanyag jellemzői
miatt nincs lehetőség, a fajtaidegen növényeknek csak a lehető
legkisebb mértékben szabad előfordulniuk.
A fajtaazonosság és a fajtatisztaság érdekében
fajtaidegen növények vagy más növényfajták előfordulásakor gondoskodni
kell a megfelelő kezelésről és/vagy azok eltávolításáról.
b)      Az anyanövényeket kezelni kell vagy
szaporítóanyagként nem használhatók fel abban az esetben, ha károsítók vagy
hiányosságok tekintetében a vizsgálatok pozitív eredménnyel zárulnak vagy a
károsítóknak vagy a hiányosságoknak látható tünetei vannak.
c)      Betakarítás:
A növényi szaporítóanyagot különálló növényként
vagy nagyobb egységben kell betakarítani attól függően, hogy miként
biztosítható megfelelően a betakarított szaporítóanyag azonossága és
tisztasága.
d)      Fenntartás:
A növényi szaporítóanyag – beleértve adott esetben
az anyanövényeket is – fenntartása oly módon történik, hogy biztosítva legyen a
fajtaazonosság. A fenntartás alapja a fajta hivatalos fajtaleírása vagy
hivatalosan elismert fajtaleírása.
(e)     A minőséget hátrányosan befolyásoló uniós károsítók
A növényi szaporítóanyagot úgy kell termeszteni,
hogy a(z) …/…/EU rendelet (Office of Publications, please insert number of
Regulation on protective measures against pests of plants) 37. cikke (2)
bekezdésének említett végrehajtási jogi aktusban felsorolt, minőséget
hátrányosan befolyásoló uniós károsítók jelenléte az érintett növényi
szaporítóanyagban megfeleljen az érintett jogi aktus rendelkezéseinek.
f)       Adott esetben a növényi szaporítóanyag
termesztését annak egészségessége érdekében az azonos nemzetségekhez vagy
fajokhoz tartozó szaporítóanyagok élelmiszer- vagy takarmánycélú
termesztésétől elkülönülten kell végezni.
g)      Adott esetben a növényi szaporítóanyagok
szaporítása történhet mikroszaporítással is.
B. RÉSZ
A 16. cikk (2) bekezdésében említett, a
növényi szaporítóanyagok minőségére vonatkozó követelmények
A növényi szaporítóanyagoknak az egyes
nemzetségek és fajok tulajdonságaitól függően meg kell felelniük a
következő egy vagy több követelménynek:
a)           minimális csírázóképesség, hogy a
vetést követően négyzetméterenként megfelelő számú növény álljon
rendelkezésre, és ezáltal biztosítható legyen a terméshozam és a termesztés
minősége;
b)           maximális keménymagtartalom, hogy
négyzetméterenként megfelelő számú növény legyen;
c)           minimális tisztaság a legnagyobb
fokú fajtaazonosság biztosítása érdekében;
d)           maximális nedvességtartalom, hogy
biztosítható legyen a szaporítóanyag feldolgozás, tárolás és forgalomba hozatal
alatt történő megőrzése;
e)           maximális tartalom az olyan növényi
szaporítóanyagokból, amelyek más nemzetséghez vagy fajhoz tartoznak, hogy a
tétel a lehető legkevesebb nemkívánatos növényt tartalmazzon;
f)            minimális növekedési erély,
meghatározott méret és egyedi osztályozás, hogy a szaporítóanyag
megfelelő, valamint a vetésre vagy ültetésre szánt tétel kellően
homogén legyen;
g)           föld vagy idegen anyag jelenlétének
maximális aránya a csalárd gyakorlatok és a technológiai eredetű
szennyező anyagok megelőzése érdekében;
h)           meghatározott hibáktól és
sérülésektől mentes a szaporítóanyag minőségének és egészségességének
biztosítása érdekében;
i)            a növénykárosítókkal szembeni
védekezési intézkedésekről szóló …/…/EU rendelet 37. cikkének (2)
bekezdésében említett végrehajtási jog aktus révén felsorolt, minőséget
hátrányosan befolyásoló uniós károsítók jelenléte az érintett növényi
szaporítóanyagban megfelel az említett jogi aktus rendelkezéseinek.
C. RÉSZ
A 20. cikk (1) bekezdésében említett, a
növényi szaporítóanyagok tanúsítására vonatkozó követelmények
A.           A szántóföldi ellenőrzések
gyakorisága és módszerei
Az ellenőrzések gyakoriságának és a növényi
szaporítóanyagoknak az ellenőrzés szempontjából releváns növekedési
szakasza(i)nak lehetővé kell tenniük a hatékony megfigyelést és
ellenőrzést.
Az ellenőrzési módszereknek biztosítaniuk
kell a megfigyelések megbízhatóságát.
Adott esetben az anyanövényeket legalább
szemrevételezés útján ellenőrizni kell az év legalkalmasabb
időszakában, illetve időszakaiban, hogy tartalmaznak-e károsítókat
vagy azok vektorjait.
Az anyanövények fenntartását a termesztés
valamennyi szakaszában olyan feltételek mellett kell végezni, amelyek
lehetővé teszik a növényi szaporítóanyagok előállítását, valamint a
fajtaleírás alapján az azonosság ellenőrzését.
Az ellenőrzések adott esetben vizsgálják az
érintett növényi szaporítóanyagok tekintetében a minőséget hátrányosan
befolyásoló károsítók jelenlétére vonatkozóan a(z) …/…/EU rendelet [Office
of Publications, please insert number of Regulation on protective measures
against plants] 37. cikkének (2) bekezdése alapján meghatározott
szabályoknak való megfelelést. Meg kell vizsgálni a talajminőséget, a
szubsztrátokat, az anyanövényeket és a közvetlen környezetet, hogy
elkerülhető legyen a minőséget hátrányosan befolyásoló károsítók és
azok vektorjainak jelenléte.
B.           Mintavétel és vizsgálat
1.      A mintavételi módszernek meg kell felelnie a következő
követelményeknek:
a)       a tételből veendő mintának
megfelelő minimális tömeggel kell rendelkeznie ahhoz, hogy meg lehessen
határozni bizonyos gyomok arányát és ezáltal reprezentatív mintavételezés és a
szaporítóanyag elemzéséhez szükséges megfelelő nagyságú minta álljon
rendelkezésre annak értékeléséhez, hogy teljesülnek-e a minőségi
követelmények;
b)      a mintavételi arány, a mintavételre
szolgáló eszközök és az alkalmazandó módszerek révén biztosítani kell, hogy a
vizsgálat céljából megbízható mintákat lehessen venni.
2.      A vizsgálatokat az egyes fajtákra – és a
tisztasági ellenőrzés esetében a referenciagyűjteményre – vonatkozóan
megállapított módszerek, eszközök és termesztőközeg alkalmazásával kell
elvégezni, hogy teljesüljenek a minőségi követelmények. A vizsgálat során
adott esetben a csírázási arányt újból meg kell vizsgálni, hogy a
megfelelő csírázást meghatározott idő után, illetve a növényi
szaporítóanyagok keverékeinek előállítását követően is biztosítani
lehessen.
3.      Az ellenőrzések adott esetben
vizsgálják az érintett növényi szaporítóanyagok tekintetében a minőséget
hátrányosan befolyásoló károsítók jelenlétére vonatkozóan a(z) …/…/EU rendelet
[Office of Publications, please insert number of Regulation on protective measures
against plants] 37. cikkének (2) bekezdése alapján meghatározott
szabályoknak való megfelelést. Meg kell vizsgálni a talajminőséget, a
szubsztrátokat, az anyanövényeket és a közvetlen környezetet, hogy
elkerülhető legyen a minőséget hátrányosan befolyásoló károsítók és
azok vektorjainak jelenléte.
D. RÉSZ
A 16. cikk (2) bekezdésében említett, a
növényi szaporítóanyagok előállításával és minőségével, valamint a 20.
cikk (1) bekezdésében említett, a szaporítóanyagok tanúsításával kapcsolatos
követelmények elfogadására vonatkozó szempontok
Az előállításra és a minőségre
vonatkozóan az A. és a B. részben említett követelmények, valamint a C. részben
említett tanúsítási rendszerek megállapítása a következő egy vagy több
szempont alapján történhet:
a)           nemzetségek, fajok, kategóriák és a
kategórián belüli alegységek, beleértve a generációkat is;
b)           a fajta vagy a növényi
szaporítóanyag típusa (heterogén szaporítóanyag vagy réspiaci szaporítóanyag),
beleértve az intraspecifikus vagy interspecifikus hibrideket is;
c)           a nemzetségek, fajok vagy az
érintett növényi szaporítóanyag típusainak specifikus felhasználása;
d)           a szaporítás típusa.
III. MELLÉKLET
A. RÉSZ
A 21. cikk
(1) bekezdésében említett hatósági cimkének és vállalkozó cimkéjének a tartalma
A hatósági címke és a vállalkozó címkéje a
következőket tartalmazza:
a)           az érintett növényfaj botanikai
neve, illetve keverék esetében botanikai nevek latin betűkkel;
b)           az érintett növényfaj közhasználatú
neve, illetve keverék esetében közhasználatú elnevezések latin betűkkel;
c)           a tagállam ISO 3166-1 alpha 2
szabványban[22]
szereplő kétbetűs kódja, valamint adott esetben annak az érintett
illetékes hatóságnak, illetve hatóságoknak a neve vagy rövidített elnevezése;
amely a vállalkozó regisztrálását végezte, illetve amelyek azt végezték;
d)           a regisztrált vállalkozó
nyilvántartási száma vagy ennek hiányában a vállalkozó neve és címe;
e)           az érintett növényi szaporítóanyag
tételszáma és adott esetben egyedi hivatkozás a nyomon követést szolgáló
adathordozóra (például vonalkód, hologram vagy chip);
f)            fajtaelnevezés, illetve
keverékkomponensek esetében fajtaelnevezések, ha a forgalomba hozatal fajtára
való hivatkozással történik;
g)           az „uniós szabályok és szabványok”
felirat;
h)           az előállítási ország, illetve
keverékek esetében országokra való hivatkozás a c) pontban említett
kétbetűs kód kíséretében;
i)            a vetőmagok, alanyok vagy a
szaporítóanyag egyéb egységeinek bejelentett számára történő hivatkozások,
valamint adott esetben nettó vagy bruttó tömeg;
j)            a növényi szaporítóanyag
kategóriájára és adott esetben a kategóriák alegységeire vonatkozó jelölések;
k)           a címkézés évére és hónapjára vagy a
mintavételezés évére és hónapjára való hivatkozások;
l)            adott esetben annak feltüntetése,
hogy a növényi szaporítóanyag csak hivatalosan elismert fajtaleírással
rendelkező fajtához tartozik, valamint az érintett fajta származási
régiójának feltüntetése;
m)          adott esetben annak feltüntetése,
hogy az érintett növényi szaporítóanyag klón vagy alany;
n)           adott esetben annak feltüntetése,
hogy a növényi szaporítóanyag géntechnológiával módosított szervezetekből
áll vagy azokat tartalmaz.
B. RÉSZ
A 47. cikkben említett, az I. mellékletben
felsorolt fajoktól eltérő nemzetségekre és fajokra vonatkozóan a címkén
feltüntetendő információk
A címke a következőket
tartalmazza:
a)           a
fajok botanikai nevükön, latin betűkkel feltüntetve;
b)           a közhasználatú név az Unió egyik
hivatalos nyelvén;
c)           a fajtaelnevezés, ha a növényi
szaporítóanyagot a fajtára való hivatkozással hozták forgalomba;
d)           a vállalkozó neve és címe, valamint
nyilvántartási száma;
e)           a tétel vállalkozó által adott
azonosítási száma;
f)            a vetőmagok, az alanyok vagy a
szaporítóanyag egyéb egységeinek bejelentett száma, valamint adott esetben a
nettó vagy a bruttó tömeg;
g)           az „uniós minőség” megjelölés;
h)           a címke kiállításának
időpontja;
i)            a harmadik országokból érkező
import esetében a betakarítás helye szerinti ország feltüntetése az A. rész h)
pontjában említett kétbetűs kóddal;
j)            az előállítás helye;
k)           adott esetben annak feltüntetése,
hogy az érintett növényi szaporítóanyag klónhoz vagy alanyhoz tartozik,
valamint annak a fajtának az elnevezése, amelyhez a szóban forgó klón, illetve
alany tartozhat;
l)            ha növényi szaporítóanyag erdészeti
szaporítóanyaggal együtt kerül előállításra és forgalomba, a növényi
szaporítóanyag címkéjén fel kell tüntetni a „nem erdészeti célra” feliratot.
IV. MELLÉKLET
A. RÉSZ
Kielégítő
termesztési és/vagy használati értékkel rendelkező nemzetségekre és
fajokra vonatkozó kritériumok
Az 58 cikk (2) bekezdésében a kielégítő
termesztési és/vagy használati értékre vonatkozóan meghatározott követelmények
alkalmazandók azoknak a nemzettségeknek és fajoknak az esetében, amelyek
megfelelnek a következő egy vagy több kritériumnak:
a)           alapvető fontosságúak az
élelmiszer- és takarmány-biztonság szempontjából;
b)           alapvető fontosságúak az
élelmiszer-feldolgozás, a takarmány-feldolgozás vagy az ipari feldolgozás
szempontjából;
c)           alapvető fontosságúak az
ellenálló és kis ráfordítású mezőgazdaság, többek között a biogazdálkodás
szempontjából.
B. RÉSZ
A
fenntartható termesztési és/vagy használati értékkel rendelkező
nemzetségekre és fajokra vonatkozó kritériumok
Az 59 cikk (1) bekezdésében a fenntartható
termesztési és/vagy használati értékre vonatkozóan meghatározott követelmények
alkalmazandók azoknak a nemzettségeknek és fajoknak az esetében, amelyek
megfelelnek a következő egy vagy több kritériumnak:
a)           alapvetően fogékonyak a
károsítókkal szemben;
b)           a forráshatékonyság tekintetében
egyedi követelményeknek kell megfelelniük;
c)           fogékonyak a nemkívánatos anyagokra;
d)           fogékonyak az eltérő
mezőgazdasági-éghajlati környezethez való alkalmazkodásra.
V. MELLÉKLET
A „SZÁRMAZÁSAZONOSÍTOTTKÉNT” TANÚSÍTANDÓ ERDÉSZETI
SZAPORÍTÓANYAG ELŐÁLLÍTÁSÁRA SZÁNT SZAPORÍTÓ ALAPANYAGOK ENGEDÉLYEZÉSÉRE
VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK
1.           A szaporító alapanyag egyetlen
származási régión belül elhelyezkedő magforrás vagy állomány. Ha a
szaporító alapanyagot meghatározott erdészeti célra szánják, szakmai szempontok
szerinti vizsgálatot kell végezni.
2.           A vállalkozó közli az illetékes
hatósággal a származási régiót, valamint annak a helynek, illetve azoknak a
helyeknek az elhelyezkedését, tengerszint feletti magasságát vagy magassági
kiterjedését, ahol a szaporítóanyagot gyűjtötték. Fel kell tüntetni, hogy
a szaporító alapanyag:
a)      őshonos vagy nem őshonos vagy
az eredete ismeretlen; vagy
b)      bennszülött vagy nem bennszülött vagy az
eredete ismeretlen. Nem őshonos vagy nem bennszülött szaporító alapanyag
esetében fel kell tüntetni az eredetet, amennyiben az ismert.
VI. MELLÉKLET
A „KIVÁLASZTOTTKÉNT” TANÚSÍTANDÓ ERDÉSZETI SZAPORÍTÓANYAGOK ELŐÁLLÍTÁSÁRA
SZÁNT SZAPORÍTÓ ALAPANYAGOK ENGEDÉLYEZÉSÉRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK
Általános követelmények: Az állomány arra a meghatározott bejelentett célra tekintettel kerül elbírálásra,
amelyre a szaporítóanyagot használni kívánják, a meghatározott rendeltetés
függvényében megfelelő fontosságot tulajdonítva az 1–9. követelményeknek.
Az erdészeti szaporítóanyagok szelekciójára vonatkozó kritériumokat és a
szaporítóanyag rendeltetését fel kell tüntetni a nemzeti nyilvántartásban.
1.           Eredet: Történelmi
bizonyítékokkal vagy más megfelelő eszközökkel meg kell határozni, hogy az
állomány őshonos/bennszülött, nem őshonos/nem bennszülött vagy az
eredete ismeretlen, továbbá a nem őshonos/nem bennszülött szaporító
alapanyag esetében fel kell tüntetni az eredetet, amennyiben az ismert.
2.           Izoláció: Az állománynak
elegendő távolságra kell elhelyezkednie ugyanazon faj rossz
minőségű – többek között a nem őshonos/nem bennszülött vagy
ismeretlen eredetű – állományaitól vagy olyan rokon fajok, illetve fajták
állományaitól, amelyek hibridet alkothatnak a szóban forgó fajjal.
3.           A populáció hatékony nagysága: Az
állományoknak jól elszórt és elegendően nagyszámú egy vagy több
facsoportból kell állniuk a megfelelő köztes megporzódás biztosítása
érdekében. A beltenyésztés kedvezőtlen hatásainak elkerülésére a
szelektált állományoknak egy adott területen belül elegendő számú és
sűrűségű egyedből kell állniuk.
4.           Kor és fejlődési állapot: Az
állományoknak olyan korú vagy fejlettségű fákból kell állniuk, hogy a
szelekcióra vonatkozó kritériumok egyértelműen elbírálhatók legyenek.
5.           Egyneműség: Az
állományoknak morfológiai tulajdonságaikban szokványos mértékű egyedi
változatosságot kell mutatniuk. Szükség szerint a rosszabb minőségű
fákat el kell távolítani.
6.           Alkalmazkodottság: A
származási régióban uralkodó ökológiai feltételekhez alkalmazkodásnak
nyilvánvalónak kell lennie.
7.           Fahozam: A szelektált
állományok engedélyezéséhez a fahozamnak alapesetben a hasonló ökológiai és
gazdálkodási feltételek mellett az elfogadott átlag felettinek kell lennie.
8.           Faminőség: A fa
minőségét figyelembe kell venni.
9.           Alak vagy növekedési habitus: Az
állományok fáinak kiemelten jó morfológiai tulajdonságokkal kell rendelkezniük,
többek között a törzsek egyenességére, hengerességére, a finom és jól tisztuló
ágrendszerre, az ágak kis méretére és a megfelelő természetes ritkulásra
tekintettel. Ezen túlmenően a villás és a spirális erezetet mutató fák
arányának alacsonynak kell lennie.
VII. MELLÉKLET
AZ „AZONOSÍTOTT SZÁRMAZÁSÚKÉNT” TENÚSÍTANDÓ ERDÉSZETI SZAPORÍTÓANYAGOK
ELŐÁLLÍTÁSÁRA SZÁNT SZAPORÍTÓ ALAPANYAGOK ENGEDÉLYEZÉSÉRE VONATKOZÓ
KÖVETELMÉNYEK
1.           Magtermesztő ültetvények
a)      A típust, a rendeltetést, a keresztezés
tervét és a területi elrendezést, a komponenseket, az izolációt és a helyszínt,
valamint ezek bármely változását engedélyeztetni kell és be kell jegyeztetni az
illetékes hatósággal.
b)      A komponens klónok vagy családok
kiválasztása kiemelkedő tulajdonságaik alapján történik, különös
figyelemmel a III. melléklet 4., 6., 7., 8., 9. és 10. követelményére.
c)      A komponens klónokat vagy családokat az
illetékes hatóság által jóváhagyott terv szerint telepítik vagy telepítették
oly módon, hogy valamennyi alkotóelem azonosítható legyen.
d)      A magtermesztő ültetvényeken végzett
gyérítést az ilyen gyérítésekre használt szelekciós kritériumokkal együtt írják
le és bejegyeztetik az illetékes hatósággal.
e)      A magtermesztő ültetvényeket úgy
kezelik és a magokat oly módon takarítják be, hogy az ültetvények rendeltetése
megvalósuljon. A mesterséges hibridek előállítására szánt
magtermesztő ültetvények esetében ellenőrző vizsgálattal
határozzák meg a hibridek százalékát a szaporítóanyagban.
2.           Testvérvonal(ak) szülei
a)      A szülők kiválasztása
kiemelkedő tulajdonságaik alapján a III. melléklet 4., 6., 7., 8., 9. és 10.
követelményeivel összhangban, vagy kombinálhatóságuk alapján történik;
b)      A rendeltetést, a keresztezési tervet és
a beporzási rendszert, a komponenseket, az izolációt és a helyszínt, valamint
ezek bármely jelentős változását jóvá kell hagyatni és be kell jegyeztetni
az illetékes hatósággal;
c)      Az egy keverékben található szülők
azonosságát, számát és arányát jóvá kell hagyatni és be kell jegyeztetni az
illetékes hatósággal;
d)      A mesterséges hibridek előállítására
szánt szülők esetében ellenőrző vizsgálattal határozzák meg a
hibridek százalékát a szaporítóanyagban.
3.           Klónok
a)      A klónoknak az illetékes hatóság által
jóváhagyott és bejegyzett megkülönböztető tulajdonságok révén
azonosíthatóknak kell lenniük.
b)      Az egyes klónok értékét tapasztalat
alapján állapítják meg vagy kellőképpen hosszas kísérletekkel bizonyítják
be.
c)      A klónok előállítására használt
törzsfák kiválasztása kiemelkedő tulajdonságaik alapján, a III. melléklet 4.,
6., 7., 8., 9. és 10. követelményeivel összhangban történik.
4.           Klónkeverékek
a)      A
klónkeveréknek meg kell felelnie a 3a), 3b) és 3c) pontok követelményeinek.
b)      Az egy keverék komponens klónjainak
azonosságát, számát és arányát, valamint a szelekció módszerét és az
alapállományt engedélyeztetni kell és be kell jegyeztetni az illetékes
hatósággal. Minden keveréknek kielégítő genetikai változatossággal kell
rendelkeznie.
VIII.
A „VIZSGÁLTKÉNT” TANÚSÍTANDÓ
ERDÉSZETI SZAPORÍTÓANYAGOK ELŐÁLLÍTÁSÁRA SZÁNT SZAPORÍTÓ ALAPANYAGOK
ENGEDÉLYEZÉSÉRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK
1.           Az
összes vizsgálatra vonatkozó követelmények
a)      Általános szempontok
A szaporító alapanyagnak meg kell felelnie az V.
vagy a VI. melléklet alkalmazandó követelményeinek.
A szaporító alapanyag engedélyezésére szolgáló
vizsgálatok előkészítése kidolgozása, elvégzése, valamint eredményeinek
értelmezése nemzetközileg elfogadott eljárások szerint történik. Összehasonlító
vizsgálatoknál a vizsgált erdészeti szaporítóanyagot egy vagy lehetőség
szerint több elismert vagy előre kiválasztott szabvánnyal kell
összehasonlítani.
b)      Vizsgálandó tulajdonságok
i.        A vizsgálatokat úgy kell kialakítani,
hogy meghatározott tulajdonságokat értékeljenek, és ezeket minden vizsgálatra
vonatkozóan fel kell tüntetni.
ii.       Súlyt kell helyezni az adaptációra,
növekedésre, valamint a fontos biotikus és abiotikus tényezőkre. Ezen
felül más, a tervezett meghatározott rendeltetés szempontjából fontosnak
tartott tulajdonságokat is értékelni kell annak a régiónak az ökológiai
feltételeivel kapcsolatban, ahol a vizsgálatot végzik.
c)      Dokumentáció
A nyilvántartásoknak ismertetniük kell a vizsgálat
helyszínét – többek között az elhelyezkedést, az éghajlatot, a talajt, a
korábbi használatot, a telepítést, a terület kezelését és az abiotikus/biotikus
tényezők miatti bármiféle károsodást – és az illetékes hatóság
rendelkezésére kell állniuk. A szaporítóanyag korát és az értékelés idején
rendelkezésre álló eredményeket nyilvántartásba kell venni az illetékes
hatóságnál.
d)      A vizsgálatok összeállítása
i.        A szaporítóanyag valamennyi mintáját –
amennyire azt a növényi anyag típusa megengedi – azonos módon termelik, ültetik
és gondozzák.
ii.       Valamennyi kísérletet elfogadott
statisztikai koncepció szerint, elegendő számú fával kell lefolytatni
annak érdekében, hogy valamennyi vizsgálandó komponens egyedi tulajdonságait
értékelni lehessen.
e)      Elemzés és az eredmények érvényessége
i.        A kísérletekből származó adatokat
nemzetközileg elfogadott statisztikai módszerekkel kell értékelni és az eredményeket
minden vizsgált tulajdonságra vonatkozóan fel kell tüntetni.
ii.       A vizsgálathoz használt módszert és a
kapott részletes eredményeket ingyenesen hozzáférhetővé kell tenni.
iii.      Nyilatkozni kell továbbá arról, hogy a
vizsgálat lefolytatása szerinti országon belül mely régióban
valószínűsíthető az alkalmazkodás, és meg kell adni a
hasznosíthatóságot esetleg korlátozó tulajdonságokat is.
iv.      Ha a vizsgálatok során a
szaporítóanyagról bebizonyosodik, hogy nem rendelkezik legalább a szaporító
alapanyag tulajdonságával, az érintett szaporítóanyagot ki kell zárni a
vizsgálatból.
2.           A
szaporító alapanyag komponenseinek genetikai értékelésére vonatkozó
előírások
a)      A következő szaporító alapanyagok
komponensei genetikailag értékelhetőek: magtermesztő ültetvények,
testvérvonal(ak) szülei, klónok és klónkeverékek.
b)      Dokumentáció
A szaporító alapanyag engedélyezéséhez az alábbi
kiegészítő dokumentáció szükséges:
i.        Az értékelt komponensek azonossága,
eredete és törzskönyve;
ii.       Az értékelési vizsgálatokban használt
szaporítóanyagok előállításánál alkalmazott keresztezési terv.
c)      Vizsgálati eljárások
Az alábbi követelményeket kell teljesíteni:
i.        Minden komponens genetikai értékét fel
kell mérni két vagy több értékelési vizsgálati helyszínen, amelyek közül legalább
egynek a szaporítóanyag javasolt felhasználásához kapcsolódó környezetben kell
lennie.
ii.       A forgalomba hozandó szaporítóanyag
becsült magasabb minőségét az említett genetikai értékek és a vonatkozó
keresztezési terv alapján kell számítani.
iii.      Az értékelési vizsgálatokat és a
genetikai számításokat jóvá kell hagyatni az illetékes hatósággal.
d)      Értelmezés
i.        A szaporítóanyag becsült magasabb
minőségét referencia populációhoz képest, egy vagy több tulajdonságra
vonatkoztatva kell kiszámítani.
ii.       Nyilatkozni kell arról, hogy a
szaporítóanyag becsült genetikai értéke a referencia populációhoz képest
alacsonyabb-e bármely fontos tulajdonságra nézve.
3.           A
szaporítóanyagok összehasonlító vizsgálatára vonatkozó követelmények
a)      Mintavétel a szaporítóanyagból
i.        Az összehasonlító vizsgálatra szolgáló
szaporítóanyag mintájának ténylegesen reprezentatívnak kell lennie az
engedélyezendő szaporító alapanyagból származó szaporítóanyagra nézve.
ii.       Az összehasonlító vizsgálatra szolgáló,
ivarosan előállított szaporítóanyag:
jó virágzási és jó gyümölcs-/magtermő években
betakarított; mesterséges beporzás alkalmazható;
olyan módszerrel betakarított, amellyel
biztosítható a kapott minták reprezentativitása.
b)      Mintaanyag
i.        A
vizsgálatokban összehasonlítási célra használt mintaanyag teljesítményének
lehetőség szerint kellőképpen hosszú ideje ismertnek kell lennie
abban a régióban, ahol a vizsgálatot el kell végezni. A mintaanyag
reprezentatív az olyan szaporítóanyagra nézve, amely az erdészet számára hasznosnak
bizonyult a vizsgálat kezdetekor, mégpedig olyan ökológiai feltételek mellett,
amelyekre javasolják az anyag tanúsítását. A mintaanyagnak lehetőség
szerint a III. mellékletben szereplő kritériumoknak megfelelően
kiválasztott állományokból vagy a vizsgált anyag előállítására hatóságilag
jóváhagyott szaporító alapanyagból kell származnia.
ii.       A mesterséges hibridek összehasonlító
vizsgálata esetében lehetőség szerint mindkét szülőnek az
összehasonlításhoz használt mintaanyag részét kell képeznie.
iii.      Lehetőség szerint több
mintaanyagot kell használni. Amennyiben szükséges és indokolt, a mintaanyag
helyettesíthető a vizsgált anyagok közül legalkalmasabbal vagy a vizsgált
komponensek reprezentatív átlagával.
iv.      Valamennyi vizsgálatnál ugyanazt a
mintaanyagot kell használni, a lehető legszélesebb körű
termőhelyi viszonyok között.
c)      Értelmezés
i.        A mintaanyaghoz viszonyított
statisztikailag jelentős magasabb minőséget legalább egy fontos
tulajdonságra nézve bizonyítani kell.
ii.       Egyértelműen jelezni kell, ha van
olyan gazdasági vagy környezeti jelentőséggel bíró tulajdonság, amely
jelentősen gyengébb eredményeket mutat a mintaanyaghoz képest, és amelynek
hatását kedvező tulajdonságokkal kell ellensúlyozni.
4.           Ideiglenes
engedélyezés
A kezdeti kísérletek előzetes értékelése
alapul szolgálhat az ideiglenes engedélyezéshez. A kezdeti szakaszban elvégzett
értékelésen alapuló magasabb minőség iránti igényeket legfeljebb tíz
évenként felül kell vizsgálni.
5.           A
kezdeti szakaszban elvégzett vizsgálatok
Az illetékes hatóság ideiglenes vagy végleges
engedélyezés céljából elfogadhatja a csemetekerti, üvegházi és laboratóriumi
vizsgálatokat abban az esetben, ha kimutatható, hogy szoros összefüggés van a
mért sajátosság és azok között a tulajdonságok között, amelyeknek az értékelése
rendszerint erdészeti terepvizsgálatok során történik. Az egyéb vizsgálandó
tulajdonságoknak a 3. pontban meghatározott követelményeknek kell megfelelniük.
IX. MELLÉKLET
A FAFAJOK ÉS MESTERSÉGES HIBRIDEK JEGYZÉKE
Abies alba Mill.
Abies cephalonica Loud.
Abies grandis Lindl.
Abies pinsapo Boiss.
Acer platanoides L.
Acer pseudoplatanus L.
Alnus glutinosa Gaertn.
Alnus incana Moench.
Betula pendula Roth.
Betula pubescens Ehrh.
Carpinus betulus L.
Castanea sativa Mill.
Cedrus atlantica Carr.
Cedrus libani A. Richard
Fagus sylvatica L.
Fraxinus angustifolia Vahl.
Fraxinus excelsior L.
Larix decidua Mill.
Larix x eurolepis Henry
Larix kaempferi Carr.
Larix sibirica Ledeb.
Picea abies Karst.
Picea sitchensis Carr.
Pinus brutia Ten.
Pinus canariensis C.
Smith
Pinus cembra L.
Pinus contorta Loud.
Pinus halepensis Mill.
Pinus leucodermis Antoine
Pinus nigra Arnold
Pinus pinaster Ait.
Pinus pinea L.
Pinus radiata D.
Don
Pinus sylvestris L.
Populus spp. és e
fajok mesterséges hibridjei
Prunus avium L.
Pseudotsuga menziesii Franco
Quercus cerris L.
Quercus ilex L.
Quercus petraea Liebl.
Quercus pubescens Willd.
Quercus robur L.
Quercus rubra L.
Quercus suber L.
Robinia pseudoacacia L.
Tilia cordata Mill.
Tilia platyphyllos Scop.
X. MELLÉKLET
KATEGÓRIÁK, AMELYEKBEN A KÜLÖNBÖZŐ TÍPUSÚ SZAPORÍTÓ ALAPANYAGOKBÓL
SZÁRMAZÓ SZAPORÍTÓANYAGOK FORGALOMBA HOZHATÓK
 A szaporító alapanyag típusa || Az erdészeti szaporítóanyag kategóriája (Színes címkék vagy dokumentumok használata esetén a címke színe)
 származásazonosított (sárga) || kiválasztott (zöld) || kiemelt (rózsaszín) || vizsgált (kék)
 Magforrás || x ||   ||   ||
 Állomány || x || x ||   || x
 Magtermesztő ültetvény ||   ||   || x || x
 Testvérvonal(ak) szülei ||   ||   || x || x
 Klón ||   ||   || x || x
 Klónkeverék ||   ||   || x || x
XI. MELLÉKLET
A.
RÉSZ
A IX. mellékletben felsorolt fajok gyümölcs- és vetőmagtételeivel szembeni
követelmények
1.           A IX. mellékletben felsorolt fajok
gyümölcs- és vetőmagtételei csak akkor forgalmazhatók, ha a gyümölcs- vagy
vetőmagtétel eléri a legalább 99%-os fajtisztasági szintet.
2.           Az (1) bekezdés rendelkezéseinek
sérelme nélkül a IX. mellékletben felsorolt, közeli rokonságban álló fajok
esetében – a mesterséges hibridek kivételével – fel kell tüntetni, ha a
gyümölcs- vagy vetőmagtétel fajtisztasága nem éri el a 99%-ot.
B.
RÉSZ
A IX. mellékletben felsorolt fajok és mesterséges hibridek növényi részeivel
szembeni követelmények
A IX. mellékletben felsorolt fajok és
mesterséges hibridek növényi részeinek elfogadható forgalmazhatósági
minőséggel kell rendelkezniük. Az elfogadható forgalmazhatósági
minőséget az általános tulajdonságokra, az egészségességre és a
megfelelő méretre hivatkozással határozzák meg. A Populus spp.
fajok esetében feltüntethető, hogy a C. részben meghatározott további
követelmények teljesülnek.
C.
RÉSZ
A szárdugványokkal vagy csemetékkel szaporított Populus spp. külső
minőségi szabványaira vonatkozó követelmények
1.           Szárdugványok
a)      A szárdugványok a B. rész értelmében nem
tekinthetők megfelelő forgalmazhatósági minőségűnek, ha az
alábbi hiányosságok valamelyike fennáll:
i.        hajtásrészük több mint két éves;
ii.       kettőnél kevesebb jól fejlett
rügyük van;
iii.      nekrózissal érintettek;
iv.      kiszáradás, túlhevülés, penészedés vagy
rothadás jeleit mutatják.
b)      A szárdugványok minimális mérete
 -           legkisebb hosszúság: 20 cm, ||
 -           legkisebb átmérő a felső részen: || EC 1 osztály: 8 mm EC 2 osztály: 10 mm.
2.           Csemeték
a)      A csemeték nem tekinthetők
megfelelő forgalmazhatósági minőségűnek, ha az alábbi
hiányosságok bármelyike fennáll:
i.        hajtásrészük több mint három éves,
ii.       ötnél kevesebb jól fejlett rügyük van;
iii.      nekrózissal érintettek;
iv.      kiszáradás, túlhevülés, penészedés vagy
rothadás jeleit mutatják;
v.       metszési vágásokon kívüli sérüléseik
vannak;
vi.      több törzsük van;
vii.     törzsük túlzottan görbe.
b)      A csemeték méretosztályai
 Osztály || Legkisebb átmérő középtájt (mm) || Minimális magasság (m)
 Nem mediterrán térség ||   ||
 N1 || 6 || 1,50
 N2 || 15 || 3,00
 Mediterrán térség ||   ||
 S1 || 25 || 3,00
 S2 || 30 || 4,00
D. RÉSZ
A IX. mellékletben felsorolt fajok és mesterséges hibridek ültetési anyagával
szembeni követelmények
Az ültetési anyagnak elfogadható forgalmazhatósági
minőséggel kell rendelkeznie. Az elfogadható forgalmazhatósági
minőség az általános tulajdonságokra, egészségességre, életképességre és
fiziológiai minőségre való hivatkozással kerül meghatározásra.
E.
RÉSZ
A mediterrán éghajlatú térség végfelhasználói számára forgalmazott ültetési
anyagokkal szembeni követelmények
Az ültetési anyag csak akkor forgalmazható, ha
az egyes tételek 95%-a megfelelő forgalmazhatósági minőségű.
1.           Az ültetési anyagok nem
tekinthetők megfelelő forgalmazhatósági minőségűnek, ha az
alábbi hiányosságok bármelyike fennáll:
a)      a metszési vágásokon kívüli vagy a
kiemelésből származó sérülések;
b)      vezérhajtás kialakítására
lehetőséget biztosító rügyek hiánya;
c)      több törzs;
d)      deformált gyökérrendszer;
e)      kiszáradás, túlhevülés, penészedés vagy
rothadás jelei;
f)       a növények nem rendelkeznek
megfelelő gyökér-törzs aránnyal.
2.           A növények mérete
 Faj || Felső korhatár (év) || Minimális magasság (cm) || Maximális magasság (cm) || Minimális gyökérnyak-átmérő (mm)
   ||   ||   ||   ||
 Pinus halepensis || 1 || 8 || 25 || 2
   || 2 || 12 || 40 || 3
   ||   ||   ||   ||
 Pinus leucodermis || 1 || 8 || 25 || 2
   || 2 || 10 || 35 || 3
   ||   ||   ||   ||
 Pinus nigra || 1 || 8 || 15 || 2
   || 2 || 10 || 20 || 3
   ||   ||   ||   ||
 Pinus pinaster || 1 || 7 || 30 || 2
   || 2 || 15 || 45 || 3
   ||   ||   ||   ||
 Pinus pinea || 1 || 10 || 30 || 3
   || 2 || 15 || 40 || 4
   ||   ||   ||   ||
 Quercus ilex || 1 || 8 || 30 || 2
   || 2 || 15 || 50 || 3
   ||   ||   ||   ||
 Quercus suber || 1 || 13 || 60 || 3
3.           A termesztőedény mérete,
amennyiben használatos:
 Faj || A termesztőedény minimális térfogata (cm³)
 Pinus pinaster más fajok || 120 200
XII. MELLÉKLET
A.
RÉSZ
A magforrásból vagy állományból származó szaporítóanyag azonosságára vonatkozó
alap származási igazolványban feltüntetendő információk
1.           Cím a következő szöveg
kíséretében „A(z) …/…/EU rendelettel [Office of Publications, please insert
number of this Regulation] összhangban kiállítva”
2.           Tagállam
3.           Az igazolvány száma és a tagállam
kódja
4.           A következő megjegyzés:
„Igazoljuk, hogy az alább leírt erdészeti szaporítóanyag előállítása: a)
a(z) …/.../EU rendeletnek [Office of Publications, please insert number of
this Regulation]; b) átmeneti rendelkezéseknek megfelelően történt.”
5.           Botanikai név
6.           Az erdészeti szaporítóanyag jellege
(vetőmag, növényrész vagy ültetési anyag)
7.           Az erdészeti szaporítóanyag
kategóriája (származásazonosított, kiválasztott vagy vizsgált)
8.           A szaporító alapanyag típusa
(magforrás vagy állomány)
9.           Rendeltetés
10.         A szaporító alapanyagra vonatkozóan a
nemzeti nyilvántartásban szereplő bejegyzés vagy azonosítás
11.         Az „őshonos”, „nem
őshonos”, „bennszülött”, „nem bennszülött” vagy „nem ismert” megjelölés
12.         A szaporító alapanyag eredete (a nem
őshonos/nem bennszülött szaporítóanyag esetében, ha ismert)
13.         A szaporító alapanyag szerinti
tagállam vagy származási régió
14.         A szaporító alapanyag helyének
tengerszint feletti magassága vagy magassági kiterjedése
15.         A vetőmag beérési éve
16.         Az erdészeti szaporítóanyag
mennyisége
17.         Annak feltüntetése, hogy az
igazolvány tárgyát képező szaporítóanyag egy nagyobb, már korábban uniós
tanúsítvánnyal rendelkező tétel felosztásának az eredménye, valamint adott
esetben az előző tanúsítvány száma vagy a kiindulási tétel szerinti
mennyiség
18.         A szaporítóiskolai termesztési
idő hossza
19.         Annak feltüntetése, hogy sor került-e
a magból származó szaporítóanyag későbbi vegetatív szaporítására
20.         Egyéb lényeges információk
21.         A vállalkozó neve és címe
22.         Az illetékes hatóság neve és címe
23.         Az illetékes hatóság bélyegzője
és a keltezés
B. RÉSZ
A magtermesztő ültetvényből vagy a testvérvonal(ak) szüleitől
származó szaporítóanyag azonosságára vonatkozó alap származási igazolványban
feltüntetendő információk
1.           Cím a következő szöveg kíséretében
„A(z) …/…/EU rendelettel [Office of Publications, please insert number of
this Regulation] összhangban kiállítva”
2.           Tagállam
3.           Az igazolvány száma és a tagállam
kódja
4.           A következő megjegyzés:
„Igazoljuk, hogy az alább leírt erdészeti szaporítóanyag előállítása: a)
a(z) …/.../EU rendeletnek [Office of Publications, please insert number of this
Regulation]; b) átmeneti rendelkezéseknek megfelelően történt.”
5.           Botanikai név
6.           A szaporító alapanyag jellege (ahogy
a fajtajegyzékben említik)
7.           Az erdészeti szaporítóanyag jellege
(vetőmag, növényrész vagy ültetési anyag)
8.           Az erdészeti szaporítóanyag
kategóriája (tanúsított vagy vizsgált)
9.           A szaporító alapanyag típusa
(magtermesztő ültetvény vagy testvérvonal(ak) szülei)
10.         Rendeltetés
11.         A szaporító alapanyagra vonatkozóan a
nemzeti nyilvántartásban szereplő bejegyzés vagy azonosítás
12.         Adott esetben az „őshonos”, „nem
őshonos”, „bennszülött”, „nem bennszülött” vagy „nem ismert” megjelölés
13.         A szaporító alapanyag eredete (a nem
őshonos/nem bennszülött szaporítóanyag esetében, ha ismert)
14.         A szaporító alapanyag szerinti
tagállam és származási régió vagy a szaporító alapanyag elhelyezkedése
15.         Annak feltüntetése, hogy a mag
szabadbeporzás, kiegészítő beporzás vagy ellenőrzött beporzás útján
jött-e létre
16.         A vetőmag beérési éve
17.         Az erdészeti szaporítóanyag
mennyisége
18.         Annak feltüntetése, hogy az
igazolvány tárgyát képező szaporítóanyag egy nagyobb, már korábban uniós
tanúsítvánnyal rendelkező tétel felosztásának az eredménye(az
előző tanúsítvány számára és a kiindulási tétel szerinti mennyiségre
való hivatkozással)
19.         A szaporítóiskolai termesztési
idő hossza
20.         A komponensek száma (a családok és
klónok feltüntetésével)
21.         A szaporító alapanyag helyének
tengerszint feletti magassága vagy magassági kiterjedése
22.         Annak feltüntetése, hogy a szaporító
alapanyag előállításakor sor került-e genetikai módosításra
23.         A testvérvonal(ak) szüleitől
származó erdészeti szaporítóanyag esetében a keresztezési terv feltüntetése,
valamint a komponens családok százalékos megoszlása
24.         Annak feltüntetése, hogy sor került-e
a magból származó szaporítóanyag későbbi vegetatív szaporítására, a
szaporítási eljárás és a szaporítási ciklus számának feltüntetésével
25.         „Egyéb lényeges információk” szöveg
26.         A vállalkozó neve és címe
27.         Az illetékes hatóság neve és címe
28.         Az illetékes hatóság bélyegzője
és a keltezés
29.         A felelős tisztviselő neve
és aláírása
C. RÉSZ
A klónokból és klónkeverékekből származó szaporítóanyag azonosságára
vonatkozó alap származási igazolványban feltüntetendő információk
1.           Cím a következő szöveg
kíséretében „A(z) …/…/EU rendelettel [Office of Publications, please insert
number of this Regulation] összhangban kiállítva”
2.           Tagállam
3.           Az igazolvány száma és a tagállam
kódja
4.           A következő megjegyzés:
„Igazoljuk, hogy az alább leírt erdészeti szaporítóanyag előállítása: a)
a(z) …/.../EU rendeletnek [Office of Publications, please insert number of this
Regulation]; b) átmeneti rendelkezéseknek megfelelően történt.”
5.           Botanikai név
6.           A klón vagy klónkeverék neve
7.           Az erdészeti szaporítóanyag jellege
(növényrész vagy ültetési anyag)
8.           Az erdészeti szaporítóanyag
kategóriája (tanúsított vagy vizsgált)
9.           A szaporító alapanyag típusa (klónok
vagy klónkeverékek)
10.         Rendeltetés
11.         A szaporító alapanyagra vonatkozóan a
nemzeti nyilvántartásban szereplő bejegyzés vagy azonosítás
12.         Adott esetben az „őshonos”, „nem
őshonos”, „bennszülött”, „nem bennszülött” vagy „nem ismert” megjelölés
13.         Az alapanyag eredete (a nem
őshonos/nem bennszülött szaporítóanyag esetében, ha ismert)
14.         A szaporító alapanyag szerinti
tagállam és származási régió vagy a szaporító alapanyag elhelyezkedése
15.         Annak feltüntetése, hogy a mag
szabadbeporzás, kiegészítő beporzás vagy ellenőrzött beporzás útján
jött-e létre
16.         A vetőmag beérési éve
17.         Az erdészeti szaporítóanyag
mennyisége
18.         Annak feltüntetése, hogy az
igazolvány tárgyát képező szaporítóanyag egy nagyobb, már korábban uniós
tanúsítvánnyal rendelkező tétel felosztásának az eredménye, valamint adott
esetben az előző tanúsítvány száma vagy a kiindulási tétel szerinti
mennyiség
19.         A szaporítóiskolai termesztési
idő hossza
20.         Az alapanyag helyének tengerszint
feletti magassága vagy magassági kiterjedése
21.         Annak feltüntetése, hogy az alapanyag
előállításakor sor került-e genetikai módosításra
22.         A testvérvonal(ak) szüleitől
származó erdészeti szaporítóanyagok esetében a keresztezési terv feltüntetése,
valamint a komponens családok százalékos megoszlása
23.         Annak feltüntetése, hogy sor került-e
a magból származó szaporítóanyag későbbi vegetatív szaporítására
24.         „Egyéb lényeges információk” szöveg
25.         A vállalkozó neve és címe
26.         Az illetékes hatóság neve és címe
27.         Az illetékes hatóság bélyegzője
és a keltezés
XIII. MELLÉKLET
A 144. CIKKBEN EMLÍTETT, HATÁLYON KÍVÜL HELYEZETT JOGI AKTUSOK
1.           66/401/EGK irányelv
2.           66/402/EGK irányelv
3.           68/193/EGK irányelv
4.           98/56/EK irányelv
5.           1999/105/EK irányelv
6.           2002/53/EK irányelv
7.           2002/54/EK irányelv
8.           2002/55/EK irányelv
9.           2002/56/EK irányelv
10.         2002/57/EK irányelv
11.         2008/72/EK irányelv
12.         2008/90/EK irányelv
XIV. MELLÉKLET
MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT
1.           66/401/EGK tanácsi irányelv
 66/401/EGK tanácsi irányelv || E rendelet || …/…/EU rendelet (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || …/…/EU rendelet (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 1. cikk 1a. cikk 2. cikk, (1) bekezdés, A. pont 2. cikk, (1) bekezdés, B., C., D. és E. pont 2. cikk, (1) bekezdés, F. és G. pont 2. cikk, (1a) bekezdés 2. cikk, (1b) bekezdés 2. cikk, (1d) bekezdés 2. cikk, (2) bekezdés 2. cikk, (3) és (4) bekezdés 3. cikk, (1) bekezdés 3. cikk, (1a) bekezdés 3. cikk, (2) bekezdés 3. cikk, (3) bekezdés 3. cikk, (4) bekezdés 3a. cikk 4. cikk, a) pont 4. cikk, b) pont 4a. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés 4a. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés 4a. cikk, (2) bekezdés 4a. cikk, (3) bekezdés 5. cikk 5a. cikk 6. cikk 7. cikk 8. cikk, (1) bekezdés 8. cikk, (2) bekezdés 9. cikk 10. cikk 10a. cikk 10b. cikk 10c. cikk 10d. cikk 11. cikk 11a. cikk 12. cikk 13. cikk 13a. cikk 14. cikk, (1) bekezdés 14. cikk, (1a) bekezdés 14a. cikk 15. cikk 16. cikk 17. cikk 18. cikk 19. cikk, (1) bekezdés 19. cikk, (2) bekezdés 20. cikk 21. cikk 21a. cikk 22. cikk 23. cikk 23a. cikk 24. cikk || 1. cikk 3. cikk, 2. cikk 11. cikk, (1) és (2) bekezdés 16. cikk (2) bekezdés; 20. cikk (2) bekezdés 18. cikk, (5) bekezdés 11. cikk, (3) bekezdés ─ ─ ─ 20. cikk, (2) bekezdés; 24. cikk 12. cikk, (1) bekezdés ─ 12. cikk, (2) bekezdés 12. cikk, (3) bekezdés 16. cikk, (3) bekezdés 12. cikk, (1) bekezdés 38. cikk 39. cikk 2. cikk 4. cikk ─ ─ 40. cikk 20. cikk, (2) bekezdés 75. cikk 20. cikk, (2) bekezdés; 24. cikk 17. cikk, (1) bekezdés 17. cikk, (4) bekezdés; 18. cikk, (5) bekezdés 18. cikk 19. cikk; 21. cikk, (1) bekezdés 18. cikk, (5) bekezdés 18. cikk, (5) bekezdés 18. cikk, (5) bekezdés 18. cikk, (4) bekezdés 19. cikk, (4) és (5) bekezdés 21. cikk, (1) bekezdés 21. cikk, (6) bekezdés 32. cikk, 33. cikk 42. cikk 4. cikk 40. cikk 20. cikk, (2) bekezdés; 21. cikk 38. cikk 44. cikk 35. cikk, 37. cikk 46. cikk ─ ─ ─ 141. cikk 16. cikk, (2) bekezdés 16. cikk, (2) bekezdés; 20. cikk, (2) bekezdés 12. cikk, (4) bekezdés, a) pont 145. cikk, (1) és (2) bekezdés ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─           ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ 8. cikk ─ 93. cikk ─   ─ ─ ─ ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─           ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─
2.           66/402/EGK tanácsi irányelv
 66/402/EGK tanácsi irányelv || E rendelet || …/…/EU rendelet (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || …/…/EU rendelet (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 1. cikk 1a. cikk 2. cikk, (1) bekezdés, A. pont 2. cikk, (1) bekezdés, B. pont 2. cikk, (1) bekezdés, C., Ca., D., E., F., G. és H. pont 2. cikk, (1a) bekezdés 2. cikk, (1b) bekezdés 2. cikk, (1c) bekezdés 2. cikk, (1e) bekezdés 2. cikk, (2) bekezdés 2. cikk, (3) és (4) bekezdés 3. cikk, (1) bekezdés 3. cikk, (2) bekezdés 3. cikk, (3) bekezdés 3a. cikk 4. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, a) pont 4. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, b) pont 4. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés 4. cikk, (4) bekezdés 4a. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés 4a. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés 4a. cikk, (2) bekezdés 4a. cikk, (3) bekezdés 5. cikk 5a. cikk 6. cikk 7. cikk 8. cikk, (1) bekezdés 8. cikk, (2) bekezdés 9. cikk 10. cikk 10a. cikk 11. cikk 11a. cikk 12. cikk 13. cikk 13a. cikk 14. cikk, (1) bekezdés 14. cikk, (1a) bekezdés 14a. cikk 15. cikk 16. cikk 17. cikk 18. cikk 19. cikk, (1) bekezdés 19. cikk, (2) bekezdés 20. cikk 21. cikk 21a. cikk, 21b. cikk 22. cikk 22a. cikk 23. cikk 23a. cikk 24. cikk || 1. cikk 3. cikk, 2. cikk 11. cikk, (1) és (2) bekezdés 10. cikk, (1) bekezdés 16. cikk, (2) bekezdés; 20. cikk, (2) bekezdés 11. cikk, (3) bekezdés 16. cikk, (2) bekezdés; 20. cikk, (2) bekezdés ─ ─ 16. cikk, (2) bekezdés; 20. cikk, (2) bekezdés 20. cikk, (2) bekezdés; 24. cikk 12. cikk, (1) és (2) bekezdés 16. cikk, (2) bekezdés 20. cikk, (2) bekezdés 12. cikk, (1) bekezdés 38. cikk 39. cikk 39. cikk   2. cikk 4. cikk ─ ─ 40. cikk 20. cikk, (2) bekezdés 75. cikk 20. cikk, (2) bekezdés; 24. cikk 17. cikk, (1) bekezdés 17. cikk, (4) bekezdés; 18. cikk, (5) bekezdés 18. cikk 19. cikk; 21. cikk, (1) bekezdés 18. cikk, (5) bekezdés 19. cikk, (4) és (5) bekezdés 21. cikk, (1) bekezdés 21. cikk, (6) bekezdés 32. cikk, 33. cikk 42. cikk 4. cikk 40. cikk 20. cikk, (2) bekezdés; 21. cikk 38. cikk 44. cikk 35. cikk, 37. cikk 46. cikk ─ ─ ─ 141. cikk 16. cikk, (2) bekezdés; 20. cikk, (2) bekezdés 12. cikk, (4) bekezdés, a) pont 57. cikk 145. cikk, (1) és (2) bekezdés ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─   20. cikk, c) pont ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ 8. cikk ─ 93. cikk ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─     ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─
3.           68/193/EGK tanácsi irányelv
 68/193/EGK tanácsi irányelv || E rendelet || …/…/EU rendelet (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || …/…/EU rendelet (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 1. cikk 2. cikk, (1) bekezdés 2. cikk, (2) bekezdés 3. cikk, (1) bekezdés 3. cikk, (2) bekezdés 3. cikk, (3) bekezdés, első albekedés, a) és b) pont és második albekezdés 3. cikk, (3) bekezdés, első albekezdés, c) pont 3. cikk, (3) bekezdés, harmadik albekezdés 3. cikk, (4) bekezdés 3. cikk, (5) bekezdés 4. cikk 5. cikk, (1) bekezdés 5. cikk, (2) bekezdés 5. cikk, (3) bekezdés 5a. cikk 5b. cikk, (1) bekezdés 5b. cikk, (2) bekezdés 5b. cikk, (3) bekezdés 5ba. cikk 5c. cikk 5d. cikk, (1) és (2) bekezdés 5d. cikk, (3) bekezdés 5e. cikk, (1) bekezdés 5e. cikk, (2) bekezdés, első mondat 5e. cikk, (2) bekezdés, második mondat 5f. cikk 5g. cikk 7. cikk 8. cikk, (1) bekezdés 8. cikk, (2) bekezdés 9. cikk 10. cikk, (1) bekezdés 10. cikk, (2) bekezdés 10. cikk, (3) bekezdés 10. cikk, (4) bekezdés 10. cikk, (5) bekezdés 10. cikk, (6) bekezdés 10a. cikk 11. cikk, (1) bekezdés 11. cikk, (2) bekezdés 12. cikk 12a. cikk 13. cikk 14. cikk 14a. cikk 15. cikk, (1) bekezdés 15. cikk, (2) bekezdés 16. cikk 16a. cikk 16b. cikk 17. cikk 17a. cikk 18. cikk 18a. cikk 18b. cikk 19. cikk 20. cikk || 1. cikk 3. cikk ─ 12. cikk, (1) és (2) bekezdés ─ 12. cikk, (1) és (2) bekezdés 12. cikk, (4) bekezdés, a) pont 4. cikk 16. cikk, (2) bekezdés 12. cikk, (1) és (2) bekezdés 40. cikk 51. cikk 14. cikk, (1) bekezdés 15. cikk, (1) bekezdés; 51. cikk 56. cikk, (2) bekezdés, a) pont 60. cikk 61. cikk 62. cikk 4. cikk; 56. cikk (1) bekezdés, b) pont 4. cikk 71. cikk, 74. cikk 64. cikk, (2) bekezdés 85. cikk, (1) bekezdés 103. cikk, (3) bekezdés 52. cikk 53. cikk, (1) bekezdés, h) pont 86. cikk 17. cikk, (1) bekezdés 18. cikk. (1), (2), (3) és (4) bekezdés 18. cikk, (5) bekezdés 18. cikk 19. cikk, (1) bekezdés; 22. cikk 17. cikk, (2) bekezdés; 29. cikk, (2) bekezdés ─ 21. cikk, (4) bekezdés ─ ─ 21. cikk, (1) bekezdés ─ 45. cikk 4. cikk 4. cikk 38. cikk 35. cikk, 36. cikk 42. cikk 46. cikk 44. cikk ─ ─ ─ 141. cikk ─ ─ ─ ─ ─ 145. cikk || ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ 8. cikk ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ 93. cikk ─ ─ ─ ─   ─   ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─   ─ ─
4.           98/56/EK tanácsi irányelv
 98/56/EK tanácsi irányelv || E rendelet || …/…/EU rendelet (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || …/…/EU rendelet (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 1. cikk, (1) bekezdés 1. cikk, (2) és (3) bekezdés 2. cikk 3. cikk 4. cikk 5. cikk, (1) bekezdés 5. cikk, (2) bekezdés 5. cikk, (3) és (4) bekezdés 5. cikk, (5) bekezdés 6. cikk 7. cikk, (1) bekezdés 7. cikk, (2) bekezdés 7. cikk, (3) bekezdés 7. cikk, (4) bekezdés 8. cikk, (1) bekezdés 8. cikk, (2) és (3) bekezdés 8. cikk, (4) bekezdés 9. cikk, (1) bekezdés 9. cikk, (2) bekezdés 9. cikk, (3) bekezdés 9. cikk, (4) bekezdés 10. cikk 11. cikk, (1) bekezdés 11. cikk, (2) bekezdés 11. cikk, (3) bekezdés 11. cikk, (4) bekezdés 12. cikk 13. cikk 14. cikk 15. cikk 16. cikk 17. cikk 18. cikk 19. cikk 20. cikk 21. cikk || 1. cikk 2. cikk 3. cikk 6. cikk 4. cikk 16. cikk, (2) bekezdés; 48. cikk, (1) bekezdés 64. cikk, (1) bekezdés 16. cikk, (2) bekezdés ─ 5. cikk 7. cikk ─ 8. cikk ─ 17. cikk; 48. cikk, (2) bekezdés 19. cikk, (4) bekezdés; 49. cikk ─ 50. cikk 50. cikk, (2) bekezdés; 64. cikk, (4) bekezdés ─ ─ 35. cikk, 37. cikk 44. cikk 43. cikk ─ ─ ─ ─ ─ 4. cikk ─ 141. cikk 141. cikk ─ ─ 145. cikk || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ 8. cikk 64. cikk, (1) bekezdés 93. cikk ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ 9. cikk ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─
5.           1999/105/EK tanácsi irányelv
 1999/105/EK tanácsi irányelv || E rendelet || …/…/EU rendelet (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || …/…/EU rendelet (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 1. cikk 2. cikk 3. cikk, (1) bekezdés 3. cikk, (2) bekezdés 3. cikk, (3) bekezdés, első albekezdés 3. cikk, (3) bekezdés, második albekezdés 3. cikk, (4) bekezdés 4. cikk, (1) bekezdés 4. cikk, (2) bekezdés 4. cikk, (3) bekezdés, a) pont 4. cikk, (3) bekezdés, b) pont 4. cikk, (4) bekezdés 4. cikk, (5) bekezdés 5. cikk 6. cikk, (1) bekezdés 6. cikk, (2) bekezdés 6. cikk, (3) bekezdés, első albekezdés 6. cikk, (3) bekezdés, második albekezdés 6. cikk, (4) bekezdés 6. cikk, (5) bekezdés 6. cikk, (6) bekezdés 6. cikk, (7) bekezdés 6. cikk, (8) bekezdés 7. cikk 8. cikk 9. cikk 10. cikk 11. cikk 12. cikk 13. cikk, (1) bekezdés 13. cikk, (2) bekezdés 13. cikk, (3) bekezdés 14. cikk, (1) és (2) bekezdés 14. cikk, (3) bekezdés 14. cikk, (4) bekezdés 14. cikk, (5) bekezdés 14. cikk, (6) bekezdés 14. cikk, (7) bekezdés 15. cikk 16. cikk, (1) bekezdés 16. cikk, (2) bekezdés 16. cikk, (3), (4) és (5) bekezdés 16. cikk, (6) bekezdés 17. cikk, (1) bekezdés 17. cikk, (2) bekezdés 17. cikk, (3) bekezdés 17. cikk, (4) bekezdés 18. cikk 19. cikk 20. cikk 21. cikk 22. cikk 23. cikk 24. cikk 25. cikk 26. cikk 27. cikk 28. cikk 29. cikk 30. cikk 31. cikk || 105. cikk 106. cikk 119. cikk 4. cikk 105. cikk; 3. cikk, (9) bekezdés 8. cikk, (4) bekezdés 139. cikk 114. cikk 107. cikk, (1) és (2) bekezdés 107. cikk, (3) bekezdés 109. cikk 134. cikk 108. cikk 4. cikk 115. cikk, b) pont 117. cikk, (5) bekezdés 118. cikk ─ 5. cikk 2. cikk, a) pont ─ 134. cikk ─ 128. cikk ─ 110. cikk 112. cikk 113. cikk 122. cikk 123. cikk 117. cikk, (2) bekezdés 126. cikk 124. cikk, (1) és (2) bekezdés 130. cikk 131. cikk 125. cikk 124. cikk, (3) bekezdés 4. cikk 121. cikk ─ ─ ─ ─ 4. cikk 128. cikk ─ 128. cikk, (1) bekezdés, b) pont 129. cikk 137. cikk, 138. cikk ─ 133. cikk 4. cikk 127. cikk ─ ─ 141. cikk ─ ─ 144. cikk 145. cikk, (1) és (2) bekezdés ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ 8. cikk 100. cikk, (1) bekezdés ─ 106. cikk, (2) bekezdés ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─
6.           2002/54/EK
tanácsi irányelv
 2002/54/EK tanácsi irányelv || E rendelet || …/…/EU rendelet (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || …/…/EU rendelet (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 1. cikk, első albekezdés 1. cikk, második albekezdés 2. cikk, (1) bekezdés 2. cikk, (2) bekezdés 2. cikk, (3) bekezdés, A. pont 2. cikk, (3) bekezdés, B. pont 2. cikk, (4) bekezdés 3. cikk, (1) bekezdés 3. cikk, (2) bekezdés 4. cikk 5. cikk, első albekezdés, a) pont 5. cikk, első albekezdés, b) pont 5. cikk, második albekezdés 5. cikk, harmadik albekezdés 6. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, a) pont 6. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, b) pont 6. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés 6. cikk, (2) bekezdés 6. cikk, (3) bekezdés 7. cikk 8. cikk 9. cikk, (1) bekezdés 9. cikk, (1a) bekezdés 9. cikk, (1b) bekezdés 9. cikk, (2) bekezdés 10. cikk, (1) bekezdés 10. cikk, (2) bekezdés 11. cikk, (1) bekezdés 11. cikk, (2) bekezdés 11. cikk, (3) bekezdés 12. cikk, a) pont 12. cikk, b) pont 13. cikk 14. cikk 15. cikk 16. cikk 17. cikk 18. cikk 19. cikk 20. cikk 21. cikk 22. cikk, (1) bekezdés 22. cikk, (2) bekezdés 22. cikk, (3) bekezdés 23. cikk 24. cikk 25. cikk, (1) bekezdés 25. cikk, (2) bekezdés 26. cikk 27. cikk 28. cikk 29. cikk 30. cikk, (1) bekezdés, a) pont 30. cikk, (1) bekezdés, b) pont 30. cikk, (1) bekezdés, c) pont 30. cikk, (2) bekezdés 30A. cikk 31. cikk 32. cikk 33. cikk 34. cikk 35. cikk || 1. cikk 46. cikk 3. cikk, 10. cikk 20. cikk, (2) bekezdés 20. cikk, (2) bekezdés; 23. cikk 20. cikk, (2) bekezdés; 143. cikk 24. cikk 12. cikk, (1) és (2) bekezdés 20. cikk, (2) bekezdés 12. cikk, (1) bekezdés 37. cikk 39. cikk ─ ─ 2. cikk, a) és b) pont 34. cikk, (1) bekezdés 4. cikk 34. cikk, (6) bekezdés ─ 40. cikk 75. cikk, (1) bekezdés 20. cikk, (2) bekezdés; 24. cikk 23. cikk, (1) bekezdés 23. cikk, (1) bekezdés, a) pont 20. cikk, (2) bekezdés 17. cikk, (1) bekezdés 17. cikk, (4) bekezdés 18. cikk 18. cikk, (4) bekezdés 18. cikk, (5) bekezdés 19. cikk, 21. cikk ─ 18. cikk, (5) bekezdés 18. cikk, (5) bekezdés 18. cikk ─ 21. cikk, (1) bekezdés 21. cikk, (6) bekezdés 42. cikk 4. cikk 16. cikk, (2) bekezdés 38. cikk, (1) bekezdés 38. cikk, (6) bekezdés 44. cikk, (2) bekezdés, b) pont, iii. alpont 44. cikk 37. cikk ─ ─ ─ 16. cikk, (3) bekezdés 141. cikk 4. cikk 16. cikk, (2) bekezdés 12. cikk, (4) bekezdés, a) pont   ─ ─ ─ ─ 144. cikk 145. cikk, (1) bekezdés ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ 100. cikk ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─     ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ 8. cikk ─ 93. cikk ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─     ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─
7.           2002/55/EK tanácsi irányelv
 2002/55/EK tanácsi irányelv || E rendelet || …/…/EU rendelet (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || …/…/EU rendelet (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 1. cikk, első albekezdése 1. cikk, második albekezdés 2. cikk, (1) bekezdés, a) pont 2. cikk, (1) bekezdés, b) pont 2. cikk, (1) bekezdés, c) pont 2. cikk, (1) bekezdés, d) pont 2. cikk, (1) bekezdés, e) pont 2. cikk, (1) bekezdés, f) pont 2. cikk, (1) bekezdés, g) pont 2. cikk, (2) bekezdés 2. cikk, (3) bekezdés 2. cikk, (4) bekezdés 3. cikk, (1) bekezdés 3. cikk, (2) bekezdés 3. cikk, (3) bekezdés 3. cikk, (4) bekezdés 4. cikk, (1) bekezdés 4. cikk, (2) és (3) bekezdés 4. cikk, (4) bekezdés 5. cikk, (1) bekezdés 5. cikk, (2) bekezdés 5. cikk, (3) bekezdés 6. cikk 7. cikk, (1) bekezdés 7. cikk, (2) bekezdés 7. cikk, (3) bekezdés 7. cikk, (4) és (5) bekezdés 8. cikk 9. cikk, (1) bekezdés 9. cikk, (2) és (3) bekezdés 9. cikk, (4) bekezdés 9. cikk, (5) bekezdés 9. cikk, (6) bekezdés 10. cikk. (1), (2), (3) és (4) bekezdés 10. cikk, (5) bekezdés 11. cikk 12. cikk, (1) bekezdés 12. cikk, (2) bekezdés 12. cikk, (3) bekezdés 13. cikk, (1) bekezdés 13. cikk, (2) bekezdés 13. cikk, (3) bekezdés 13. cikk, (4) bekezdés 14. cikk, (1) és (2) bekezdés 15. cikk, (1) bekezdés 15. cikk, (2) bekezdés 15. cikk, (3) bekezdés 16. cikk, (1) bekezdés 16. cikk, (2) bekezdés 17. cikk 18. cikk 19. cikk 20. cikk, (1), (2) és (3) bekezdés 20. cikk, (4) bekezdés 21. cikk 22. cikk, a) pont 22. cikk, b) pont 23. cikk, (1) bekezdés, a) pont 23. cikk, (1) bekezdés, b) pont 23. cikk, (2) bekezdés 23. cikk, (3) bekezdés 24. cikk 25. cikk, (1) bekezdés 25. cikk, (1a) bekezdés 25. cikk, (1b) bekezdés 25. cikk, (2) bekezdés 26. cikk, (1) bekezdés 26. cikk, (2) bekezdés 26. cikk, (3) bekezdés 27. cikk 28. cikk, (1) bekezdés 28. cikk, (2) bekezdés 28. cikk, (3) bekezdés 28. cikk, (4) bekezdés 29. cikk 30. cikk 31. cikk 32. cikk 33. cikk 34. cikk, (1) bekezdés 34. cikk, (2) bekezdés 35. cikk 36. cikk, (1) bekezdés 36. cikk, (2) bekezdés 36. cikk, (3) bekezdés 37. cikk 38. cikk 39. cikk 40. cikk 41. cikk 42. cikk 43. cikk 44. cikk 45. cikk 46. cikk 47. cikk 48. cikk 48. cikk, (1) bekezdés, b) pont 49. cikk 50. cikk 51. cikk 52. cikk 53. cikk || 1. cikk 46. cikk 3. cikk, (5) bekezdés 11. cikk, (2) bekezdés 10. cikk, (7) bekezdés 10. cikk, (8) bekezdés 10. cikk, (9) bekezdés ─ 18. cikk, (5) bekezdés 11. cikk, (3) bekezdés 53. cikk, (1) bekezdés, i) pont 20. cikk, (2) bekezdés; 24. cikk, (4) bekezdés 14. cikk, (1) bekezdés 51. cikk 52. cikk 14. cikk, (1) bekezdés 56. cikk, (2) bekezdés, a) pont 4. cikk 57. cikk 60. cikk 61. cikk 62. cikk 14. cikk, (1) bekezdés 71. cikk 74. cikk 75. cikk 4. cikk 66. cikk, 67. cikk 51. cikk, 86. cikk 64. cikk 102. cikk, (1) bekezdés 53. cikk, (1) bekezdés, h) pont 64. cikk, (1) bekezdés 103. cikk 76. cikk, (3) és (4) bekezdés 86. cikk 82. cikk 83. cikk 84. cikk, (4) bekezdés ─ 85. cikk, (1) bekezdés 81. cikk ─ 85. cikk, (1) bekezdés 85. cikk, (1) bekezdés 85. cikk, (2) bekezdés ─ 4. cikk 4. cikk; 56. cikk, (1) bekezdés, c) pont 52. cikk, 53. cikk 41. cikk ─ 12. cikk 20. cikk, (2) bekezdés 2. cikk 37. cikk 39. cikk 2. cikk 34. cikk, (1) bekezdés 34. cikk, (6) bekezdés ─ 40. cikk 16. cikk, (2) bekezdés; 20. cikk, (2) bekezdés 23. cikk, (1) bekezdés 23. cikk, (1) bekezdés, a) pont 20. cikk, (2) bekezdés 17. cikk, (1) bekezdés 18. cikk, (5) bekezdés 32. cikk, (1) bekezdés 18. cikk 19. cikk, (1) bekezdés; 21. cikk 18. cikk, (5) bekezdés 19. cikk, (4) bekezdés ─ 18. cikk, (5) bekezdés 21. cikk, (5) bekezdés 21. cikk, (1) bekezdés 21. cikk, (6) bekezdés 42. cikk 4. cikk 12. cikk, (1) és (2) bekezdés 20. cikk, (2) bekezdés; 21. cikk, (1) bekezdés ─ 19. cikk, (1) és (2) bekezdés ─ 44. cikk 35. cikk, 37. cikk ─ 30. cikk 20. cikk, (2) bekezdés; 28. cikk 31. cikk ─ 14. cikk, (4) bekezdés; 56. cikk 16. cikk, (2) bekezdés; 20. cikk, (2) bekezdés 141. cikk 4. cikk 32. cikk, 33. cikk 12. cikk, (4) bekezdés, a) pont ─ ─ 144. cikk 145. cikk, (1) és (2) bekezdés ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─     ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ 8. cikk ─ ─ ─ 93. cikk ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─     ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─
8.           2002/56/EK tanácsi irányelv
 2002/56/EK tanácsi irányelv || E rendelet || …/…/EU rendelet (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || …/…/EU rendelet (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 1. cikk, első albekezdés 1. cikk, második albekezdés 2. cikk 3. cikk, (1) bekezdés, első mondat 3. cikk, (1) bekezdés, második mondat 3. cikk, (1) bekezdés, harmadik mondat 3. cikk, (2), (3) és (4) bekezdés 4. cikk 5. cikk 6. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés 6. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés 6. cikk, (2) bekezdés 6. cikk, (3) bekezdés 7. cikk 8. cikk 9. cikk 10. cikk, (1) bekezdés 10. cikk, (2) bekezdés 10. cikk, (3) bekezdés 11. cikk, (1) bekezdés 11. cikk, (2) bekezdés 12. cikk, (1) bekezdés 12. cikk, (2) bekezdés 12. cikk, (3) bekezdés 13. cikk, (1) bekezdés 13. cikk, (2) bekezdés 14. cikk 15. cikk 16. cikk 17. cikk, (1) bekezdés 17. cikk, (2) bekezdés, első mondat 17. cikk, (2) bekezdés, második mondat 18. cikk 19. cikk 20. cikk 21. cikk 22. cikk, (1) bekezdés 22. cikk, (2) bekezdés 22. cikk, (3) bekezdés 23. cikk, (1) bekezdés 23. cikk, (2) bekezdés 24. cikk 25. cikk 26. cikk 27. cikk, (1) bekezdés, a) pont 27. cikk, (1) bekezdés, b) pont 27. cikk, (1) bekezdés, c) pont 27. cikk, (2) bekezdés 28. cikk 29. cikk 30. cikk 31. cikk || 1. cikk 46. cikk 3. cikk 12. cikk, (1) bekezdés; 16. cikk (2) bekezdés ─ ─ 16. cikk, (2) bekezdés 12. cikk, (1) bekezdés 40. cikk 2. cikk 4. cikk ─ ─ 20. cikk, (2) bekezdés 16. cikk, (2) bekezdés 16. cikk, (2) bekezdés 16. cikk, (2) bekezdés 17. cikk, (4) bekezdés 17. cikk, (4) bekezdés 17. cikk, 18. cikk 18. cikk, (5) bekezdés 18. cikk, (2) és (4) bekezdés 18. cikk, (4) bekezdés 18. cikk, (5) bekezdés 19. cikk, (3) bekezdés; 21. cikk 18. cikk, (5) bekezdés ─ 21. cikk, (1) bekezdés 21. cikk, (6) bekezdés 4. cikk 40. cikk ─ 16. cikk, (2) bekezdés 42. cikk ─ 44. cikk 35. cikk, 37. cikk 34. cikk ─ ─ 45. cikk 16. cikk, (2) bekezdés 141. cikk 4. cikk 16. cikk, (2) bekezdés 12. cikk, (4) bekezdés, a) pont ─ 16. cikk, (2) bekezdés ─ 144. cikk 145. cikk, (1) bekezdés ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ 93. cikk ─ ─ ─ ─ 8. cikk ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ 16. cikk, 31. cikk ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─
9.           2002/57/EK
tanácsi irányelv
 2002/57/EK tanácsi irányelv || E rendelet || …/…/EU rendelet (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || …/…/EU rendelet (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 1. cikk, első albekezdés || 1. cikk || ─ || ─
 1. cikk, második albekezdés || 46. cikk || ─ || ─
 2. cikk, (1) bekezdés, a) pont || 3. cikk, 10. cikk || ─ || ─
 2. cikk, (1) bekezdés, b) pont || 11. cikk, (1), (2) és (4) bekezdés || ─ || ─
 2. cikk, (1) bekezdés, c), d), e), f), g), h), i), j) és k) pont || 16. cikk, 20. cikk   || ─ || ─
 2. cikk, (2) bekezdés || 11. cikk, (3) bekezdés || ─ || ─
 2. cikk, (3) bekezdés || ─ || ─ || ─
 2. cikk, (3a) bekezdés || ─ || ─ || ─
 2. cikk, (4) bekezdés, a) pont || 16. cikk, (2) bekezdés || ─ || ─
 2. cikk, (4) bekezdés, b) pont || 20. cikk, (2) bekezdés || ─ || ─
 2. cikk, (5) bekezdés || 20. cikk, (2) bekezdés || ─ || ─
 2. cikk, (6) bekezdés || 20. cikk, (2) bekezdés || ─ || ─
 3. cikk, (1), (2) és (3) bekezdés || 12. cikk, (3) bekezdés || ─ || ─
 3. cikk, (4) bekezdés 4. cikk 5. cikk, első albekezdés, a) pont 5. cikk, első albekezdés, b) pont 5. cikk, második albekezdés 5. cikk, harmadik albekezdés 6. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, a) pont 6. cikk, első albekezdés, b) pont 6. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés 6. cikk, (2) bekezdés 6. cikk, (3) bekezdés 7. cikk 8. cikk 9. cikk 10. cikk, (1) bekezdés 10. cikk, (2) bekezdés 11. cikk 12. cikk, (1) bekezdés 12. cikk, (2) bekezdés 12. cikk, (3) bekezdés 13. cikk 14. cikk 15. cikk 16. cikk 17. cikk 18. cikk 19. cikk 19a. cikk 20. cikk 21. cikk, (1) bekezdés 21. cikk, (2) bekezdés 21. cikk, (3) bekezdés 22. cikk, (1) bekezdés 22. cikk, (2) bekezdés 23. cikk 24. cikk 25. cikk 26. cikk 27. cikk, (1) bekezdés, a) pont 27. cikk, (1) bekezdés, b) pont 27. cikk, (1) bekezdés, c) pont 27. cikk, (2) bekezdés 28. cikk 29. cikk 30. cikk 31. cikk 32. cikk 33. cikk || 16. cikk, (3) bekezdés 12. cikk, (1) bekezdés 37. cikk 39. cikk 44. cikk ─ 2. cikk 4. cikk 34. cikk ─ ─ 40. cikk 75. cikk, (1) bekezdés 20. cikk, (2) bekezdés 17. cikk, (1) bekezdés; 18. cikk (1) bekezdés 18. cikk, (5) bekezdés 18. cikk 19. cikk, (1) bekezdés; 20. cikk (1) bekezdés ─ 21. cikk, (5) bekezdés, g) pont ─ 21. cikk, (1) bekezdés 21. cikk, (6) bekezdés 42. cikk 4. cikk 20. cikk, (2) bekezdés ─ 20. cikk, (2) bekezdés 42. cikk 37. cikk 19. cikk ─ ─ ─ ─ 20. cikk, (2) bekezdés 141. cikk 4. cikk 16. cikk, (2) bekezdés 12. cikk, (4) bekezdés, a) pont ─ 57. cikk, (2) bekezdés ─ ─ ─ 144. cikk 145. cikk 145. cikk ||   ─ ─ ─ ─ 100. cikk, (1) bekezdés ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ||   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─
10.         2008/90/EK
tanácsi irányelv
 2008/90/EK tanácsi irányelv || E rendelet || …/…/EU rendelet (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || …/…/EU rendelet (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 1. cikk, (1) bekezdés || 1. cikk || ─ || ─
 1. cikk, (2) bekezdés || 11. cikk, (2) bekezdés || ─ || ─
 1. cikk, (3) bekezdés || 4. cikk || ─ || ─
 1. cikk, (4) bekezdés || 46. cikk || ─ || ─
 2. cikk || 3. cikk || ─ || ─
 3. cikk, (1) bekezdés || 12. cikk, (1) bekezdés || ─ || ─
 3. cikk, (2) bekezdés || 4. cikk || ─ || ─
 3. cikk, (3) bekezdés || 4. cikk || ─ || ─
 3. cikk, (4) bekezdés || 2. cikk || ─ || ─
 4. cikk || 16. cikk, 20. cikk || ─ || ─
 5. cikk || 5. cikk || ─ || ─
 6. cikk, (1) bekezdés || 7. cikk || ─ || ─
 6. cikk, (2) bekezdés || ─ || ─ || 9. cikk, (1) bekezdés
 6. cikk, (3) bekezdés || 8. cikk || ─ || ─
 6. cikk, (4) bekezdés || ─ || ─ || ─
 7. cikk, (1) bekezdés || 14. cikk; 50. cikk (1) bekezdés || ─ || ─
 7. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés 7. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés || 14. cikk; 50. cikk (1) bekezdés 12. cikk, (4) bekezdés, a) pont || ─ || ─
 7. cikk, (3) bekezdés || 50. cikk, (2) bekezdés || ─ || ─
 7. cikk, (4) bekezdés || 57. cikk || ─ || ─
 7. cikk, (5) bekezdés || 56. cikk || ─ || ─
 7. cikk, (6) bekezdés || 51. cikk, 52. cikk || ─ || ─
 8. cikk, (1) bekezdés || 17. cikk, (1) bekezdés || ─ || ─
 8. cikk, (2) bekezdés || 17. cikk, (2) bekezdés || ─ || ─
 9. cikk, (1) bekezdés, a) pont || 19. cikk, (4) és (5) bekezdés || ─ || ─
 9. cikk, (1) bekezdés, b) pont || 19. cikk, (1) és (2) bekezdés || ─ || ─
 9. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés || 21. cikk, (5) bekezdés || ─ || ─
 9. cikk, (2) bekezdés || ─ || ─ || ─
 9. cikk, (3) bekezdés || 21. cikk, (1) bekezdés || ─ || ─
 10. cikk || ─ || ─ || ─
 11. cikk || 37. cikk || ─ || ─
 12. cikk || 44. cikk || ─ || ─
 13. cikk || ─ || 8. cikk és 20. cikk, b) pont || ─
 14. cikk, (1) bekezdés 14. cikk, (2) bekezdés || ─ ─ || 13. cikk, (1) bekezdés 93. cikk || ─ ─
 14. cikk, (3) bekezdés 14. cikk, (4) bekezdés 14. cikk, (5) bekezdés 14. cikk, (6) bekezdés 14. cikk, (7) bekezdés 15. cikk ||       ─ || 93. cikk, (3) bekezdés, d) pont 93. cikk, (3) bekezdés, b) pont 161. cikk, a) pont, ii. alpont és b) pont 161. cikk, a) pont, ii. alpont és b) pont 93. cikk 115. cikk ||       ─
 16. cikk || ─ || 118. cikk || ─
 17. cikk, (1) bekezdés || 4. cikk || ─ || ─
 17. cikk, (2) bekezdés || 40. cikk || ─ || ─
 18. cikk || 11. cikk, (3) bekezdés || ─ || ─
 19. cikk || 141. cikk || ─ || ─
 20. cikk || ─ || ─ || ─
 21. cikk || ─ || ─ || ─
 22. cikk || 144. cikk || ─ || ─
 23. cikk || 145. cikk, (1) és (2) bekezdés || ─ || ─
 24. cikk ||  ─ || ─ || ─
11.         2002/53/EK tanácsi irányelv
 2002/53/EK tanácsi irányelv || E rendelet || …/…/EU rendelet (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || …/…/EU rendelet (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 1. cikk, (1) bekezdés 1. cikk, (2) bekezdés 1. cikk, (3) bekezdés 2. cikk 3. cikk, (1) bekezdés 3. cikk, (2) bekezdés 3. cikk, (3) bekezdés 4. cikk, (1) bekezdés 4. cikk, (2) bekezdés 4. cikk, (3) bekezdés 4. cikk, (4) és (5) bekezdés 4. cikk, (6) bekezdés 5. cikk, (1) bekezdés 5. cikk, (2) bekezdés 5. cikk, (3) bekezdés 5. cikk, (4) bekezdés 6. cikk 7. cikk, (1) bekezdés 7. cikk, (2) bekezdés 7. cikk, (3) bekezdés 7. cikk, (4) bekezdés 7. cikk, (5) bekezdés 8. cikk 9. cikk, (1) bekezdés 9. cikk, (2) és (3) bekezdés 9. cikk, (4) bekezdés 9. cikk, (5) bekezdés 9. cikk, (6) bekezdés 10. cikk, (1), (2), (3) és (4) bekezdés 10. cikk, (5) bekezdés 11. cikk 12. cikk, (1) bekezdés 12. cikk, (2) bekezdés 12. cikk, (3) bekezdés 13. cikk, (1) bekezdés 13. cikk, (2) bekezdés 13. cikk, (3) bekezdés 13. cikk, (4) bekezdés 14. cikk 15. cikk 16. cikk, (1) bekezdés 16. cikk, (2) bekezdés 17. cikk 18. cikk 19. cikk 20. cikk, (1) bekezdés 20. cikk, (2) bekezdés; 20. cikk, (3) bekezdés, a) pont 20. cikk, (3) bekezdés, b) pont 21. cikk 22. cikk 23. cikk 24. cikk 25. cikk 26. cikk 27. cikk 28. cikk || 52. cikk, (1) bekezdés 52. cikk, (1) bekezdés, b) pont 46. cikk ─ 51. cikk 56. cikk, (3) és (4) bekezdés 4. cikk 56. cikk 56. cikk, (2) bekezdés ─ 4. cikk 57. cikk 60. cikk 61. cikk 62. cikk 58. cikk 4. cikk 71. cikk 74. cikk 75. cikk 4. cikk 4. cikk 67. cikk, (1) bekezdés, i) pont 53. cikk, (1) bekezdés 64. cikk 102. cikk, (1) bekezdés 53. cikk, (1) bekezdés, g) pont 64. cikk, (1) bekezdés 103. cikk 76. cikk, (3) bekezdés 86. cikk 82. cikk 83. cikk, (1) bekezdés; 84. cikk 84. cikk, (4) bekezdés ─ 85. cikk, (1) bekezdés 81. cikk ─ 85. cikk 85. cikk 4. cikk 4. cikk; 85. cikk, (1) bekezdés 52. cikk, 55. cikk 45. cikk; 85. cikk, (1) bekezdés 84. cikk, (4) bekezdés ─ 57. cikk ─ ─ 44. cikk 141. cikk ─ ─ 144. cikk 145. cikk, (1) és (2) bekezdés ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─     ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─     ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─
12.       Council Directive 2008/72/EC
 2008/72/EK tanácsi irányelv || E rendelet || …/…/EU rendelet (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || …/…/EU rendelet (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 1. cikk, (1) bekezdés 1. cikk, (2) bekezdés 1. cikk, (3) bekezdés 2. cikk 3. cikk 4. cikk 5. cikk, (1) bekezdés 5. cikk, (2) bekezdés 5. cikk, (3) bekezdés 5. cikk, (4) bekezdés 6. cikk, (1) bekezdés 6. cikk, (2) bekezdés 6. cikk, (3) bekezdés 6. cikk, (4) bekezdés 7. cikk 8. cikk, (1) bekezdés 8. cikk, (2) bekezdés, a) és b) pont 8. cikk, (2) bekezdés, c) pont 8. cikk, (3) bekezdés 9. cikk, (1) és (2) bekezdés 9. cikk, (3) bekezdés 10. cikk, (1) bekezdés 10. cikk, (2) bekezdés 10. cikk, (3) bekezdés 11. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés 11. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés 11. cikk, (2) bekezdés 12. cikk 13. cikk 14. cikk 15. cikk 16. cikk 17. cikk 18. cikk 19. cikk 20. cikk 21. cikk 22. cikk 23. cikk, (1) bekezdés 23. cikk, (2) bekezdés 24. cikk 25. cikk 26. cikk 27. cikk   || 1. cikk 11. cikk, (1), (2) és (4) bekezdés 11. cikk, (3) bekezdés 46. cikk 3. cikk, 10. cikk 16. cikk, (2) bekezdés 6. cikk 7. cikk, 8. cikk ─ ─ 5. cikk ─ ─ 24. cikk ─ 5. cikk 2. cikk 12. cikk, (4) bekezdés, a) pont ─ 14. cikk, (1) bekezdés 52. cikk 17. cikk, (1) bekezdés 17. cikk, (2) bekezdés ─ 17. cikk, (1) bekezdés; 28. cikk ─ ─ ─ 35. cikk, 37. cikk 4. cikk 4. cikk, 40. cikk 43. cikk, 44. cikk 24. cikk ─ 20. cikk, d) pont ─ 141. cikk ─ ─ 4. cikk ─ 144. cikk 145. cikk, (1) és (2) bekezdés ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ 36. cikk ─ ─ 115. cikk ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ 8. cikk ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ 8. cikk, 13. cikk 20. cikk ─ 93. cikk ─ ─ 8. cikk ─ ─ ─ ─ ─   || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ 9. cikk, 15. cikk ─ ─ ─ 64. cikk ─ ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─
[1]               Az Európai Parlament …-i álláspontja és a Tanács …-i
álláspontja első olvasatban Az Európai Parlament …-i álláspontja és a
Tanács …-i határozata.
[2]               HL L 125., 1966.7.11., 2298. o.
[3]               HL L 125., 1966.7.11., 2309. o.
[4]               HL L 93., 1968.4.17., 15. o.
[5]               HL L 226., 1998.8.13., 16. o.
[6]               HL L 11., 2000.1.15., 17. o.
[7]               HL L 193., 2002.7.20., 1. o.
[8]               HL L 193., 2002.7.20., 12. o.
[9]               HL L 193., 2002.7.20., 33. o.
[10]             HL L 193., 2002.7.20., 60. o.
[11]             HL L 193., 2002.7.20., 74. o.
[12]             HL L 205., 2008.8.1., 28. o.
[13]             HL L 267., 2008.10.8., 8. o.
[14]             HL L 365., 1994.12.31., 10–23. o.
[15]             HL L 61., 1997.3.3., 1-69. o.
[16]             HL L 106., 2001.4.17., 1–39. o.
[17]             HL L 268., 2003.10.18., 1–23. o.
[18]             HL L 268., 2003.10.18., 24–28. o.
[19]             (Office of Publication, please insert OJ reference
number of Regulation on protective measures against pest of plants).
[20]             HL L 162., 2008.6.21., 13–19. o.
[21]             HL L 312., 2009.11.27., 44–54. o.
[22]             ISO 3166-1:2006, Országok és igazgatási egységeik nevének
kódjai – 1. rész: Országkódok. Nemzetközi Szabványügyi Szervezet, Genf.