               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.6.30.
            COM(2017) 353 final
            2017/0146(COD)
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE
            a vasúti közlekedés statisztikájáról (átdolgozás)

               INDOKOLÁS

               1.A Bizottság a népek Európájának jegyében nagy jelentőséget tulajdonít az uniós joganyag egyszerűsítésének és átláthatóbbá tételének annak érdekében, hogy az a polgárok számára világosabb és könnyebben hozzáférhető legyen, így tovább bővítve a számukra biztosított jogok gyakorlásának lehetőségeit.

               Ez a cél nem érhető el mindaddig, amíg számos, sokszor jelentősen módosított rendelkezés részben az eredeti jogi aktusban, részben pedig a későbbi, módosító jogi aktusokban szétszórtan található meg. A hatályos rendelkezések megállapításához így jelentős kutatómunka és számos jogi aktus összevetése szükséges.

               Ezen okból, valamint azért, hogy a joganyag egyértelmű és áttekinthető legyen, szükséges a többször módosított jogi aktusok kodifikációja.

               2.A Bizottság 1987. április 1-jén úgy határozott
                  1
               , hogy szervezeti egységei számára előírja valamennyi jogi aktusnak a legkésőbb a tizedik módosítást követő kodifikációját, hangsúlyozva, hogy ez minimumkövetelményként értendő, és ezen egységeknek törekedniük kell az illetékességükbe tartozó jogi aktusok kodifikációjának még gyakrabban történő elvégzésére annak érdekében, hogy e jogi aktusok rendelkezései áttekinthetők és könnyen érthetők legyenek.

               3.Az 1992. decemberi edinburgh-i Európai Tanács következtetései
                  2
                is megerősítették e követelményt, amennyiben rámutattak a kodifikáció fontosságára, ugyanis a tekintetben, hogy valamely adott helyzetre az adott időben mely jogi aktus alkalmazandó, a kodifikáció jogbiztonságot teremt.

               A kodifikációt a szokásos uniós jogalkotási eljárással összhangban kell elvégezni.

               4Ezen javaslat célja a vasúti közlekedés statisztikájáról szóló, 2002. december 16-i 91/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet kodifikációja
                  3
               . Az új rendelet a benne foglalt jogi aktusok
                  4
                helyébe lép, és teljes egészében megőrzi a kodifikált jogi aktusok tartalmát. Ugyanakkor szükséges beiktatni bizonyos érdemi módosításokat e rendelet 4. cikke (5) bekezdésébe. Ezért a Bizottság a javaslatot átdolgozás formájában nyújtja be.

               5.Az átdolgozási javaslatot a 91/2003/EK rendelet és a módosító jogi aktusok előzetes, 24 hivatalos nyelven készült, egységes szerkezetbe foglalt változata alapján az Európai Unió Kiadóhivatala készítette adatfeldolgozó rendszer segítségével. Abban az esetben, ha a cikkek új számozást kaptak, a régi és az új számozás közötti összefüggést az átdolgozott rendelet X. mellékletében található megfelelési táblázat tartalmazza.

               ê 91/2003 (kiigazított szöveg)

               2017/0146 (COD)

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

               a vasúti közlekedés statisztikájáról (átdolgozás)

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Ö Unió működéséről szóló Õ szerződésre, és különösen annak Ö 338. Õ cikke Ö (1) bekezdésére Õ,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

               tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére
                  5
               ,

               rendes jogalkotási eljárás keretében,

               mivel:

               ò új szöveg

               (1)A 91/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet
                  6
                több alkalommal
                  7
                jelentősen módosították. Mivel további módosítások szükségesek, a rendeletet az áttekinthetőség és ésszerűség érdekében célszerű átdolgozni.

               ê 91/2003/EK (1) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

               (2)A vasút Ö az Unió Õ közlekedési hálózatának fontos része.

               ê 2016/2032/EU (2) preambulumbekezdés

               (3)A Bizottságnak statisztikai adatokra van szüksége az áruk és utasok vasúti szállításáról annak érdekében, hogy figyelemmel kísérje és alakítsa a közös közlekedéspolitikát, valamint a regionális politika és a transzeurópai hálózatokra vonatkozó politika szállítási elemeit.

               ê 2016/2032/EU (3) preambulumbekezdés

               (4)A vasútbiztonságra vonatkozó statisztikai adatok szükségesek ahhoz is, hogy a Bizottság előkészíthesse és figyelemmel kísérhesse a közlekedésbiztonság terén megvalósuló uniós fellépéseket. A vasúti balesetekkel kapcsolatos adatokat az Európai Unió Vasúti Ügynöksége a közös biztonsági mutatók és a balesetek költségeinek számítására szolgáló közös módszerek tekintetében a 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
                  8
                I. mellékletének megfelelően gyűjti.

               ê 91/2003/EK (4) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

               (5)A vasúti közlekedésre vonatkozó Ö uniós szintű Õ statisztikai adatokra a 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv
                  9
                15. cikkében előírt nyomon követési feladatok teljesítése érdekében is szükség van.

               ê 91/2003/EK (5) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

               (6)Az összes közlekedési módra vonatkozó Ö uniós szintű Õ statisztikai adatokat közös megközelítés és szabványok szerint kell összegyűjteni abból a célból, hogy a közlekedési módok a lehető legteljesebb mértékben összehasonlíthatók legyenek.

               ê 2016/2032/EU (4) preambulumbekezdés

               (7)A vasúti közlekedési statisztikával foglalkozó munkacsoportján belül az Eurostat a kötelező erejű uniós jogi aktusok értelmében gyűjtött vasúti közlekedési statisztikákkal kapcsolatos meglévő adatokat és a terjesztési politikát szakmai elemzésnek vetette alá annak érdekében, hogy a lehető legnagyobb mértékben egyszerűsítse a statisztikák előállításához szükséges különböző tevékenységeket úgy, hogy a végső eredmény továbbra is megfeleljen a jelenlegi és a jövőbeli felhasználói igényeknek.

               ê 2016/2032/EU (6) preambulumbekezdés

               (8)Az európai statisztikák előállításakor egyensúlyra kell törekedni a felhasználók igényei és az adatszolgáltatókra nehezedő terhek között.

               ê 2016/2032/EU (8) preambulumbekezdés

               (9)A 91/2003/EK rendelet alkalmazása kapcsán szerzett tapasztalatokról szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett jelentésében a Bizottság arra hivatkozik, hogy a hosszú távú fejlesztések vélhetően az említett rendelet értelmében már összegyűjtött adatok figyelmen kívül hagyását vagy egyszerűsítését eredményezik, továbbá jelzi, hogy szándékában áll rövidíteni a vasúti személyszállítást igénybe vevő utasokra vonatkozó éves adatok továbbítási időszakát. A Bizottságnak továbbra is rendszeres időközönként jelentést kell tennie e rendelet végrehajtásáról.

               ê 91/2003/EK (7) preambulumbekezdés

               (10)A vasúti szállítási piac üzleti területén működő köz- és magántulajdonban lévő vasúti vállalkozások egyidejű létezése miatt szükség van annak a statisztikai információnak a kifejezett meghatározására, amelyet minden vasúti vállalkozásnak szolgáltatnia kell, és amelyet az Eurostatnak terjesztenie kell.

               ê 91/2003/EK (8) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

               (11)Az Ö Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) Õ 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban a harmonizált adatok előállítását lehetővé tevő közös statisztikai szabványok megalkotása olyan feladat, amelyet hatékonyan csak Ö uniós Õ szinten lehet elvégezni. E szabványokat az egyes tagállamokban a hivatalos statisztikai adatok kidolgozásával megbízott testületek és intézmények felügyelete alatt kell Ö érvényre juttatni Õ.

               ê 91/2003 (9) preambulumbekezdés

               (12)A 223/2009/ EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  10
                referenciakeretet biztosít az e rendeletben meghatározott előírásokhoz.

               ê 2016/2032/EU (10) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

               (13)Annak érdekében, hogy tükrözni lehessen a tagállamokban végbemenő új fejleményeket úgy, hogy ezzel egyidejűleg fennmaradjon a vasúti közlekedési adatok harmonizált gyűjtése az Unió egészében és megmaradjon a tagállamok által továbbított adatok kiváló minősége, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Ö Európai Unió működéséről szóló Õ szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el e rendelet módosítására vonatkozóan, a technikai fogalommeghatározások kiigazítása és további technikai fogalommeghatározások kidolgozása érdekében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak
                  11
                megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik szisztematikusan részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

               ê 2016/2032/EU (11) preambulumbekezdés

               (14)A Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy az említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ne rójanak jelentős többletterhet a tagállamokra vagy az adatszolgáltatókra.

               ê 2016/2032/EU (12) preambulumbekezdés

               (15)Az e rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni az eredmények minőségére és összehasonlíthatóságára, valamint az eredmények Bizottság (Eurostat) általi terjesztésével kapcsolatos szabályokra vonatkozó jelentésekhez biztosítandó információk részletes meghatározása tekintetében. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek
                  12
                megfelelően kell gyakorolni.

               ê 2016/2032/EU (13) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

               (16)Konzultációra került sor az európai statisztikai rendszerrel foglalkozó bizottsággal,

               ê 91/2003/EK (kiigazított szöveg)

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

               1. cikk

               Célkitűzés

               E rendelet célja a vasúti közlekedés Ö uniós szintű Õ statisztikai adatainak előállítására Ö vonatkozó közös szabályok megalkotása Õ.

               2. cikk

               Hatály

               E rendelet a Közösség valamennyi vasúttársaságára vonatkozik. Minden tagállamnak statisztikai jelentéseket kell benyújtania az országuk területén folytatott vasúti közlekedésre vonatkozóan. Ha a vasúti vállalkozás egynél több tagállamban működik, az érintett nemzeti hatóságoknak elő kell írniuk a vállalkozás számára, hogy az adatokat külön-külön adja meg azokra az országokra vonatkozóan, ahol tevékenykedik, annak érdekében, hogy nemzeti statisztikákat lehessen összeállítani.

               A tagállamok e rendelet hatálya alól kizárhatják:

               a)azokat a vasúti vállalkozásokat, amelyek teljes egészében vagy nagyrészt ipari és hasonló létesítményekben működnek, beleértve a kikötőket;

               b)azokat a vasúti vállalkozásokat, amelyek elsősorban helyi idegenforgalmi szolgáltatásokat nyújtanak; ilyenek például a műemlék gőzüzemű vasutak.

               3. cikk

               Fogalommeghatározások

               ê 1192/2003/EK 1. cikk, 1. pont (kiigazított szöveg)

               (1) E rendelet alkalmazásában:

               1.„adatszolgáltató ország”: az a tagállam, amely adatokat továbbít az Eurostat részére;

               2.„nemzeti hatóságok”: azok a nemzeti statisztikai hivatalok és más szervezetek, amelyek az egyes tagállamokban az Ö európai Õ statisztikai adatok előállításáért felelősek;

               3.„vasút”: az a sínpályából álló közlekedési útvonal, melyet kizárólag vasúti járművek használhatnak;

               4.„vasúti jármű”: az a mozgó berendezés, amely kizárólag vasúti síneken, közlekedik, hajtását vagy saját erőforrása biztosítja (vontatójárművek), vagy másik jármű vontatja (személykocsik, vasúti pótkocsik, teherkocsik és vagonok);

               5.„vasúti vállalkozás”: minden olyan köz- vagy magántulajdonban lévő vállalkozás, amely vasúti áru- és/vagy személyszállítási szolgáltatásokat biztosít. Azon vállalkozások, amelyek egyetlen üzleti tevékenysége az a szolgáltatás, hogy metróval, villamossal és/vagy helyiérdekű vasúttal szállítanak utasokat, nem tartoznak e fogalommeghatározás alá;

               6.„vasúti áruszállítás”: az áru vasúti járművekkel történő mozgatása a berakodás és a kirakodás helye között;

               7.„vasúti személyszállítás”: az utasok vasúti járművekkel történő mozgatása az indulási és érkezési hely között. Nem tartozik ide az utasok metróval, villamossal vagy helyiérdekű vasúttal történő szállítása;

               8.„metró” (más néven: „földalatti vasút”): az a villamos meghajtású vasút, amely nagy forgalmi igényű utasszállítás lebonyolítására képes, és jellemzője a pálya kizárólagos használata, a több kocsiból álló szerelvény, a nagy sebesség és hirtelen gyorsulás, az összetett jelzőrendszer, valamint a szintbeli kereszteződések hiánya, ami a szerelvények nagy járatsűrűségét és a peronok nagy utasterhelését teszi lehetővé. A metrót jellemzi továbbá, hogy az állomások egymáshoz közel helyezkednek el, ami általában 700 és 1 200 m közötti állomástávolságot jelent. A „nagy sebesség” a villamos és a helyiérdekű vasút viszonylatában értelmezendő, és megközelítőleg 3040 km/h-t jelent rövidebb távokon, 40-70 km/h-t hosszabb távokon;

               9.„villamos”: az az utasszállító közúti jármű, amely több mint kilenc ülőhellyel rendelkezik (beleértve a vezetőülést is), és amely villamos vezetékekre csatlakozik vagy dízelmotoros meghajtású, valamint síneken közlekedik;

               10.„helyiérdekű vasút”: az az utasszállító vasúti eszköz, amely többnyire villamos meghajtású vasúti kocsikkal, egyedülálló kocsival vagy rövid szerelvénnyel, kötött kétvágányú pályán üzemel. Az állomások/megállóhelyek közötti távolság általában kisebb, mint 1 200 m. A metróval ellentétben a helyiérdekű vasút könnyedebb felépítésű, kisebb forgalomra méretezett és általában kisebb sebességgel közlekedik. Némely esetben nehéz egyértelmű különbséget tenni a helyiérdekű vasút és a villamos között; a villamos általában nincs elválasztva a közúti forgalomtól, a helyiérdekű vasút azonban más rendszerektől elválasztva közlekedhet;

               11.„belföldi szállítás”: vasúti szállítás két olyan hely között (a berakodás/indulás helye és a kirakodás/érkezés helye), amelyek az adatszolgáltató országban találhatók. Ez esetlegesen magában foglalhat egy másik országon való áthaladást;

               12.„nemzetközi szállítás”: az a vasúti szállítás, amely az adatszolgáltató országban lévő (berakodási/indulási vagy kirakodási/érkezési) hely és egy másik országban lévő (berakodási/indulási vagy kirakodási/érkezési) hely között történik;

               13.„átmenő forgalom”: az a vasúti szállítás, amely az adatszolgáltató országon keresztül két olyan hely között történik (a berakodás/indulás helye és a kirakodás/érkezés helye), amelyek nem az adatszolgáltató országban találhatók. Az olyan szállítási műveletek, ahol az áru/utas berakodás/indulás vagy kirakodás/érkezés az adatszolgáltató ország határán történik a szállítás más eszközéről vagy eszközére, nem minősülnek átmenő forgalomnak;

               14.„vasúti utas”: az a személy, kivéve a vonat személyzetének tagjait, aki utazását vasúttal teszi meg. Baleseti statisztikák szempontjából a mozgó vonatra felszállni, vagy onnan leszállni próbáló személyeket is ide kell sorolni;

               15.„utasok száma”: a vasúti utasok által megtett utazások száma, ahol minden utazást az indulási helytől az érkezési helyig történő mozgás határoz meg, az egyik vasúti járműről a másikra történő átszállással, vagy átszállás nélkül. Az utasokat, amennyiben egynél több vasúti vállalkozás szolgáltatását veszik igénybe, ha lehetséges, csak egyszer kell figyelembe venni;

               16.„utaskilométer”: az a mértékegység, amely egy utas vasúti szállítását jelenti egy kilométer távolságon. Csak az adatszolgáltató ország saját területén megtett távolságot kell figyelembe venni;

               17.„súly”: az áruk tonnában (1 000 kg) mért mennyisége. A súly számításánál a szállított áruk súlyán kívül figyelembe kell venni a csomagolás súlyát és a konténerek, csereszekrények, raklapok, valamint azon közúti járművek önsúlyát is, amelyeket kombinált szállítás során vasúton szállítanak. Ha az árut egynél több vasúti vállalkozás szolgáltatásainak igénybevételével szállítják, ha lehetséges, az áruk súlyát csak egyszer kell figyelembe venni;

               18.„tonnakilométer”: az áruszállítás azon mértékegysége, amely egy tonna (1 000 kg) áru vasúti szállítását jelenti egy kilométer távolságon. Csak az adatszolgáltató ország saját területén megtett távolságot kell figyelembe venni;

               19.„vonat”: az az egy vagy több mozdony vagy vasúti motorkocsi által vontatott egy vagy több vasúti jármű, vagy az az önállóan közlekedő vasúti motorkocsi, amely egy meghatározott szám vagy egyedi elnevezés alatt közlekedik egy meghatározott kiindulási ponttól egy meghatározott rendeltetési pontig. Az üres mozdonymenet, Ö vagyis Õ az önmagában közlekedő mozdony, nem tekintendő vonatnak;

               20.„vonatkilométer”: az a mértékegység, amely egy vonat mozgását jelenti egy kilométer távolságon. A számításnál alkalmazott távolság a ténylegesen megtett távolságot jelenti, amennyiben ez az adat rendelkezésre áll, egyébként a kiindulási és rendeltetési hely közötti standard hálózati távolságot kell figyelembe venni. Csak az adatszolgáltató ország saját területén megtett távolságot kell figyelembe venni;

               21.„teljes vonatrakomány”: minden olyan szállítmány, amely egy vagy több vagonrakományból áll, amelyeket azonos időben, azonos feladó rendelkezésére azonos állomásról szállítanak, és a vonat összetételének megváltoztatása nélkül juttatnak el azonos megrendelő címére, azonos rendeltetési állomásra;

               22.„teljes vagonrakomány”: minden olyan áruszállítmány, amelyhez egy vagon kizárólagos felhasználása szükséges, függetlenül attól, hogy kihasználják-e a vagon teljes teherbefogadó képességét;

               23.„TEU (Twenty-foot Equivalent Unit - Húsz lábbal egyenértékű egység)”: az a szabványosított egység, amely a 20 láb (6,10 m) hosszúságú ISO konténer adatain alapszik, és amelyet a forgalmi áramlás vagy kapacitás statisztikai mérőszámaként alkalmaznak. Egy standard 40' ISO 1. sorozatú konténer 2 TEU-val egyenértékű. A 20 láb alatti csereszekrények 0,75 TEU-nak, a 20 és 40 láb közöttiek 1,5 TEU-nak, a 40 láb felettiek pedig 2,25 TEU-nak felelnek meg.

               ê 2016/2032/EU 1. cikk, 1. pont b) alpont

               (2) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e cikk módosítására vonatkozóan, az (1) bekezdés 8., 9., 10., 21., 22. és 23. pontjában foglalt technikai fogalommeghatározások kiigazítása, valamint olyan további technikai fogalommeghatározások kidolgozása érdekében, amelyekre azon új fejlemények figyelembevételéhez van szükség, amelyek a statisztikák harmonizációjának biztosítása érdekében bizonyos szintű technikai részletesség meghatározását igénylik.

               E felhatalmazás gyakorlása során a Bizottság gondoskodik arról, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ne rójanak jelentős többletterhet a tagállamokra vagy az adatszolgáltatókra. A Bizottságnak továbbá megfelelően meg kell indokolnia a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban előirányzott statisztikai intézkedéseket, adott esetben a 223/2009/EK rendelet 14. cikke (3) bekezdésének c) pontjában említett költséghatékonysági elemzés alkalmazásával, amely tartalmazza az adatszolgáltatókra háruló terhek és az előállítási költségek felmérését is.

               4.cikk

               Adatgyűjtés

               ê 91/2003/EK

               (1) Az összegyűjtendő statisztikai adatok meghatározása e rendelet mellékleteiben található. Ezek a következő adattípusokra vonatkoznak:

               a)az áruszállításra vonatkozó éves statisztikai adatok – részletes jelentés (I. melléklet);

               b)a személyszállításra vonatkozó éves statisztikai adatok –részletes jelentés (II. melléklet);

               c)az áru- és személyszállításra vonatkozó negyedéves statisztikai adatok (III. melléklet);

               d)az áru- és személyszállításra vonatkozó regionális statisztikai adatok (IV. melléklet);

               e)statisztikai adatok a vasúthálózat forgalmi áramlásáról (V. melléklet).

                  ê 2016/2032/EU 1. cikk, 2. pont b) alpont

               (2)Az I. és a II. melléklet alapján a tagállamok azon vállalkozásokról szolgáltatnak adatokat:

               a)amelyek teljes áruszállításának volumene legalább 200 000 000 tonna-kilométer vagy legalább 500 000 tonna;

               b)amelyek teljes személyszállításának volumene legalább 100 000 000 utaskilométer. Az I. és a II. melléklet szerinti adatszolgáltatás az a) és a b) pontban említett küszöbértékek alatti vállalkozások esetében opcionális.

                  ê 2016/2032/EU 1. cikk, 2. pont c) alpont

               (3)A tagállamok az VIII. melléklet alapján, az abban meghatározottak szerint szolgáltatják a (2) bekezdésben említett küszöbérték alatti vállalkozások összesített adatait, amennyiben ezekről nem szolgáltatnak adatot az I. és a II. melléklet alapján.

               ê 91/2003/EK

               (4)E rendelet alkalmazásában az árukat a VI. melléklettel összhangban kell besorolni. Ezenfelül a veszélyes árukat a VII. melléklettel összhangban kell besorolni.

               ê 219/2009/EK 1. cikk és a melléklet 4.4 pontja

               (5) A mellékletek tartalmát a Bizottság kiigazíthatja. Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányuló ezen intézkedéseket a 11. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

               ê 91/2003/EK (kiigazított szöveg)

               5. cikk

               Adatforrások

               (1) A tagállamoknak ki kell jelölniük egy közjogi vagy magánjogi szervezetet az e rendeletben előírt adatgyűjtésben való közreműködésre.

               (2) A szükséges adatokat a következő források bármely kombinációjának felhasználásával lehet beszerezni:

               a)kötelező adatfelvételek;

               ê 2016/2032/EU 1. cikk, 3. pont

               b)közigazgatási adatok, beleértve a szabályozó hatóságok által összegyűjtött adatokat, és amennyiben rendelkezésre áll, elsősorban a vasúti fuvarlevelet;

               ê 91/2003/EK (kiigazított szöveg)

               c)statisztikai becslési eljárások;

               d)a vasúti szakmai szervezetek által szolgáltatott adatok;

               e)eseti tanulmányok.

               (3) A nemzeti hatóságok intézkedéseket hoznak a felhasznált adatforrások koordinálására, valamint az Eurostat részére megküldött statisztikai adatok minőségének biztosítására.

               6. cikk

               Statisztikai adatok küldése az Eurostat részére

               (1) A tagállamoknak a 4. cikkben említett statisztikai adatokat meg kell küldeniük az Eurostat részére.

               (2) A 4. cikkben említett statisztikai adatok megküldésére vonatkozó szabályokat a 11. cikk (2) bekezdésében említett Ö vizsgálóbizottsági Õ eljárással összhangban kell meghatározni.

               ê 2016/2032/EU 1. cikk, 4. pont

               7. cikk

               Terjesztés

               Az I–V. és a VIII. mellékletben meghatározott adatokon alapuló statisztikai adatokat a Bizottság (Eurostat) terjeszti.

               A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza az eredmények terjesztésével kapcsolatos szabályokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 11. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

               ê 91/2003

               8. cikk

               A statisztika minősége

               (1) Az Eurostat módszertani ajánlásokat dolgoz ki és tesz közzé annak érdekében, hogy segítse a tagállamokat a vasúti közlekedés területén a statisztika minőségének fenntartásában. Ezen ajánlásoknak figyelembe kell venniük a nemzeti hatóságok, a vasúti vállalkozások, valamint a vasúti szakmai szervezetek bevált gyakorlatát.

               ê 2016/2032/EU 1. cikk, 5. pont a) alpont

               (2) A tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek a továbbított adatok minőségének biztosítása érdekében.

               ê 91/2003/EK

               (3) A statisztikai adatok minőségét az Eurostatnak kell értékelnie. E célból az Eurostat felkérésére a tagállamoknak tájékoztatást kell adniuk a statisztikai adatok előállításához alkalmazott módszerekről.

               ê 2016/2032/EU 1. cikk, 5. pont b) alpont

               (4) E rendelet alkalmazásában a továbbítandó adatokra a 223/2009/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében említett minőségértékelési szempontokat kell alkalmazni.

               (5) A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza a standard minőségjelentések részletes szabályait, felépítését, gyakoriságát és összehasonlíthatósági elemeit. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 11. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

               ê 2016/2032/EU 1. cikk, 6. pont

               9. cikk

               A végrehajtásról szóló jelentések

               2020. december 31-ig, majd azt követően négyévente a Bizottság az Európai Statisztikai Rendszer Bizottságával folytatott konzultációt követően jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról és a jövőbeli fejleményekről.

               A Bizottság a jelentésben áttekinti a tagállamok által a továbbított adatok minőségével, az alkalmazott adatgyűjtési módszerekkel, valamint a lehetséges javításokkal és a felhasználói igényekkel kapcsolatban szolgáltatott vonatkozó adatokat.

               E jelentés különösen:

               a)értékeli az Uniónak, a tagállamoknak, valamint a statisztikai adatok szolgáltatóinak és felhasználóinak az elkészült statisztikákból származó előnyeit a költségeikhez viszonyítva;

               b)értékeli a továbbított adatok minőségét, az alkalmazott adatgyűjtési módszereket és az előállított statisztikák minőségét.

               ê 2016/2032/EU 1. cikk, 7. pont

               10. cikk

               A felhatalmazás gyakorlása

               (1) A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit ez a cikk határozza meg.

               (2) A Bizottságnak a 3. cikk (2) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2016. december 13-tól kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal minden egyes időtartam letelte előtt.

               (3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 3. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

               (4) A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

               (5) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

               (6) A 3. cikk (2) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

               ê 2016/2032/EU 1. cikk, 8. pont

               11. cikk

               A bizottsági eljárás

               (1) A Bizottságot a 223/2009/EK rendelettel létrehozott Európai Statisztikai Rendszer Bizottsága segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

               (2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

               ê

               12. cikk

               Hatályon kívül helyezés

               A 91/2003/EK rendelet hatályát veszti.

               A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozásokat ezen rendeletre való hivatkozásnak kell tekinteni és a X. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.

               ê 91/2003/EK (kiigazított szöveg)

               13. cikk

               Hatálybalépés

               Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését Ö követő huszadik napon Õ lép hatályba.

               Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

                     (1)
                  COM (87) 868 PV.

                     (2)
                  Lásd a következtetések A. részének 3. mellékletét.

                     (3)
                  E kodifikáció a 2017. évi jogalkotási programban szerepel.

                     (4)
                  Lásd ezen javaslat IX. mellékletét.

                     (5)
                  HL C […]., […]., […]. o.

                     (6)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 91/2003/EK rendelete (2002. december 16.) a vasúti közlekedés statisztikájáról (HL L 14, 2003.1.21., 1. o.).

                     (7)
                  Lásd a IX. mellékletet.

                     (8)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/49/EK irányelve (2004. április 29.) a közösségi vasutak biztonságáról, valamint a vasúttársaságok engedélyezéséről szóló 95/18/EK tanácsi irányelv és a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról és a biztonsági tanúsítványról szóló 2001/14/EK irányelv módosításáról (vasútbiztonsági irányelv) (HL L 164., 2004.4.30., 44. o.).

                     (9)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/34/EU irányelve (2012. november 21.) az egységes európai vasúti térség létrehozásáról (HL L 343., 2012.12.14., 32. o.).

                     (10)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 223/2009/EK rendelete (2009. március 11.) az európai statisztikákról és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet, a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HLL 87., 2009.3.31., 164. o.).

                     (11)
                  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

                     (12)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.6.30.
            COM(2017) 353 final
            MELLÉKLETEK
            a következőhöz:
            JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE
            a vasúti közlekedés statisztikájáról

               I. MELLÉKLET

                        AZ ÁRUSZÁLLÍTÁSRA VONATKOZÓ ÉVES STATISZTIKAI ADATOK – RÉSZLETES JELENTÉS

                        A változók listája és mértékegységek

                        A szállított áruk:

                        –tonnában

                        –tonna-kilométerben

                        A tehervonatok mozgása:

                        –vonatkilométerben

                        Intermodális szállítási egységek:

                        –száma

                        –TEU (20 láb egyenértékű egység) (konténerekre és csereszekrényekre)

                        Referencia-időszak

                        Egy év

                        Gyakoriság

                        Évente

                        Táblázatok listája, táblázatonkénti bontással

                        I1. táblázat: szállított áruk, a szállítás típusa szerint

                        I2. táblázat: szállított áruk, az áruk típusa szerint (VI. melléklet)

                        I3. táblázat: szállított áruk (nemzetközi és átmenő forgalomra) a berakodás országa és a kirakodás országa szerint

                        I4. táblázat: szállított áruk, a veszélyes áruk kategóriája szerint (VII. melléklet)

                        I5. táblázat: szállított áruk, a szállítmány típusa szerint (nem kötelező)

                        I6. táblázat: intermodális szállítási egységekben szállított áruk, a szállítás típusa és a szállítóegység típusa szerint

                        I7. táblázat: a szállított, berakodott intermodális szállítási egységek száma, a szállítás típusa és a szállítóegység típusa szerint

                        I8. táblázat: a szállított, üres intermodális szállítási egységek száma, a szállítás típusa és a szállítóegység típusa szerint

                        I9. táblázat: a tehervonatok mozgása

                        Az adatok beküldésének határideje

                        A referencia-időszak végét követő öt hónap

                        Az I1., I2. és I3. táblázat első referencia-időszaka

                        2003

                        Az I4., I5., I6., I7., I8. és I9. táblázat első referencia-időszaka

                        2004

                        Megjegyzések

                        1.
                              A szállítás típusának bontása a következő:

                        –belföldi

                        –nemzetközi bejövő

                        –nemzetközi kimenő

                        –átmenő

                        2.
                              A szállítmány típusa a következők szerint bontható:

                        –teljes vonatrakományok

                        –teljes vagonrakományok

                        –egyéb

                        3.
                              A szállítási egység típusának bontása a következő:

                        –konténerek és csereszekrények

                        –félpótkocsik (kísérő nélkül)

                        –közúti járművek (kísérővel)

                        4.
                              Az I3. táblázatra vonatkozóan az Eurostat és a tagállamok szabályokat alkothatnak a többi tagállam vállalkozásaitól származó adatok egységesítésének elősegítésére, az ilyen adatok koherenciájának biztosítása érdekében.

                        5.
                              Az I4. táblázatra vonatkozóan a tagállamoknak fel kell tüntetniük, hogy az adatok melyik közlekedési kategória adatait nem tartalmazzák (ha van ilyen).

                        6.
                              Az I2-I8. táblázatra vonatkozóan, ahol az átmenő forgalomról nem áll rendelkezésre teljes körű információ, a tagállamoknak valamennyi rendelkezésre álló adatot a jelentésbe kell foglalniuk.

               _____________

               ê 2016/2032 1. cikk 11. pont és az I. melléklet

               II. MELLÉKLET

                        A SZEMÉLYSZÁLLÍTÁSRA VONATKOZÓ ÉVES STATISZTIKAI ADATOK – RÉSZLETES JELENTÉS

                        A változók listája és mértékegységek

                        A szállított utasok:

                        –az utasok száma szerint

                        –utaskilométerben

                        Személyvonatok mozgása:

                        –vonatkilométerben

                        Referencia-időszak

                        Egy év

                        Gyakoriság

                        Évente

                        Táblázatok listája, táblázatonkénti bontással

                        II1. táblázat: szállított utasok, a szállítás típusa szerint

                        II2. táblázat: szállított nemzetközi utasok, az indulási ország és az érkezési ország szerint

                        II3. táblázat: a személyvonatok mozgása

                        Az adatok beküldésének határideje

                        A referencia-időszak végét követő nyolc hónap.

                        Első referencia-időszak

                        2016.

                        Megjegyzések

                        1.A szállítás típusának bontása a következő:

                        –belföldi

                        –nemzetközi

                        2.A II1. és a II2. táblázatra vonatkozóan a tagállamok az adatszolgáltató országon kívüli jegyeladásról szóló információkat tartalmazó adatokat kötelesek benyújtani. Ezt az információt vagy közvetlenül a többi ország nemzeti hatóságaitól, vagy a jegyeladás nemzetközi elszámolási megállapodásai révén lehet megszerezni.

               _____________

               ê 91/2003/EK

               III. MELLÉKLET

                        AZ ÁRU- ÉS SZEMÉLYSZÁLLÍTÁSRA VONATKOZÓ NEGYEDÉVES STATISZTIKAI ADATOK

                        A változók listája és mértékegységek

                        A szállított áruk:

                        –tonnában

                        –tonna-kilométerben

                        A szállított utasok:

                        –az utasok száma

                        –utaskilométer

                        Referencia-időszak

                        Egy negyedév

                        Gyakoriság

                        Negyedévente

                        Táblázatok listája, táblázatonkénti bontással

                        III1. táblázat: a szállított áruk

                        III2. táblázat: a szállított utasok

                        Az adatok beküldésének határideje

                        A referencia-időszak végét követő három hónap

                        Első referencia-időszak

                        2004 első negyedéve

                        Megjegyzések

                        1.
                              Az III1. és az III2. táblázat adatai ideiglenes adatok alapján is szolgáltathatók, beleértve a becsült adatokat is. Az III2. táblázatra vonatkozóan a tagállamok az adatszolgáltató ország jegyeladása vagy más rendelkezésre álló forrás alapján nyújthatnak be adatokat.

                        2.
                              Ezeket a statisztikai adatokat az I. és a II. mellékletben meghatározott vállalkozásokra vonatkozóan kell szolgáltatni.

               _____________

               IV. MELLÉKLET

                        AZ ÁRU- ÉS SZEMÉLYSZÁLLÍTÁSRA VONATKOZÓ REGIONÁLIS STATISZTIKAI ADATOK

                        A változók listája és mértékegységek

                        A szállított áruk:

                        –tonnában

                        A szállított utasok:

                        –az utasok száma

                        Referencia-időszak

                        Egy év

                        Gyakoriság

                        Ötévente

                        Táblázatok listája, táblázatonkénti bontással

                        IV1. táblázat: belföldi áruszállítás a berakodás régiója és a kirakodás régiója szerint (NUTS 2)

                        IV2. táblázat: nemzetközi áruszállítás a berakodás és a kirakodás régiója szerint (NUTS 2)

                        IV3. táblázat: belföldi személyszállítás az indulási régió és az érkezési régió szerint (NUTS 2)

                        IV4. táblázat: nemzetközi személyszállítás az indulási régió és az érkezési régió szerint (NUTS 2)

                        Az adatok beküldésének határideje

                        A referencia-időszak végét követő 12 hónap

                        Első referencia-időszak

                        2005

                        Megjegyzések

                        1.
                              Ha a berakodás vagy a kirakodás helye (IV1., IV2. táblázat), illetve az indulás vagy az érkezés helye (IV3., IV4. táblázat) az Európai Gazdasági Térségen kívül esik, akkor a tagállamoknak csak az országra vonatkozó adatokat kell szolgáltatniuk.

                        2.
                              Az Eurostatnak a tagállamok rendelkezésére kell bocsátania az UIC- állomáskódok és a megfelelő NUTS-kódok listáját, hogy segítséget nyújtson részükre e táblázatok elkészítésében.

                        3.
                              Az IV3. és az IV4. táblázatra vonatkozóan a tagállamok a jegyeladás vagy más rendelkezésre álló forrás alapján szolgáltathatnak adatokat.

                        4.
                              Ezeket a statisztikai adatokat az I. és a II. mellékletben meghatározott vállalkozásokra vonatkozóan kell szolgáltatni.

               _____________

               V. MELLÉKLET

                        STATISZTIKAI ADATOK A VASÚTHÁLÓZAT FORGALMI ÁRAMLÁSÁRÓL

                        A változók listája és mértékegységek

                        Áruszállítás:

                        –a vonatok száma

                        Személyszállítás:

                        –a vonatok száma

                        Egyéb (szolgálati vonatok stb.) (nem kötelező):

                        –a vonatok száma

                        Referencia-időszak

                        Egy év

                        Gyakoriság

                        Ötévente

                        Táblázatok listája, táblázatonkénti bontással

                        V1. táblázat: áruszállítás, hálózatszegmensenként

                        V2. táblázat: személyszállítás, hálózatszegmensenként

                        V3. táblázat: egyéb (szolgálati vonatok stb.), hálózatszegmensenként (nem kötelező)

                        Az adatok beküldésének határideje

                        A referencia-időszak végét követő 18 hónap

                        Első referencia-időszak

                        2005

                        Megjegyzések

                        1.
                              A tagállamok hálózatszegmenseket határoznak meg, amelyek magukban foglalják legalább a transzeurópai hálózathoz (TEN) tartozó, országuk területén található vasútvonalakat. Az Eurostattal a következő információkat kell közölni:

                        –földrajzi koordináták és más adatok, amelyek az egyes hálózatszegmensek és a szegmensek közötti kapcsolódások azonosításához és feltérképezéséhez szükségesek;

                        –tájékoztatás az egyes hálózatszegmenseket használó vonatok jellemzőiről (a kapacitást is beleértve).

                        2.
                              Minden egyes hálózatszegmenst, amely a transzeurópai hálózathoz (TEN) tartozó vasútvonal része, kiegészítő jellemzője révén kell azonosítani az adatnyilvántartásban annak érdekében, hogy mennyiségileg meg lehessen határozni a transzeurópai vasúthálózaton (TEN) bonyolódó forgalmat.

               _____________

               ê 1304/2007/EK 1. cikk és a melléklet

               VI. MELLÉKLET

               NST 2007

                        Ágazat

                        Árumegnevezés

                        01

                        Mezőgazdasági, vadászati és erdészeti termék; hal és egyéb halászati termék

                        02

                        Szén és lignit; nyers kőolaj és földgáz

                        03

                        Fémtartalmú ércek és egyéb bányászati és kőfejtési termék; tőzeg; urán- és tóriumérc

                        04

                        Élelmiszer, ital és dohánytermék

                        05

                        Textília és textiláru; bőr és bőrtermék

                        06

                        Fa, fa- és parafatermék (kivéve bútor); szalma- és egyéb fonottáru; papíripari rostanyag, papír és papírtermék; nyomdai és egyéb sokszorosított médiatermék

                        07

                        Koksz és finomított kőolajtermék

                        08

                        Vegyszer, vegyipari termék és vegyi szál; gumi és műanyag termék; nukleáris fűtőanyag

                        09

                        Egyéb nemfém ásványi termék

                        10

                        Fémalapanyag; fémfedolgozási termék, kivéve gép és berendezés

                        11

                        Máshová nem sorolt gép és berendezés; irodagép és számítógép; máshová nem sorolt villamos gép és készülék; rádió, televízió és hírközlési berendezés és készülék; egészségügyi, precíziós és optikai műszer; karóra és egyéb óra

                        12

                        Szállítóeszköz

                        13

                        Bútor; egyéb, máshová nem sorolt feldolgozóipari termék

                        14

                        Másodlagos nyersanyag; kommunális hulladék és egyéb hulladék

                        15

                        Postai küldemény, csomag

                        16

                        Áruszállításban használt berendezés és anyag

                        17

                        Háztartási és irodai költöztetés során áthelyezett áru; utasoktól elkülönítetten szállított poggyász; javítás céljából szállított gépjármű; máshová nem sorolt egyéb nem piaci áru

                        18

                        Csoportosított áru: együtt szállított, vegyes típusú áru

                        19

                        Azonosíthatatlan áru: olyan áru, amely valamely okból nem azonosítható és ezért nem sorolható a 01–16. csoportokba.

                        20

                        Egyéb, máshová nem sorolt áru

               _____________

               ê 91/2003/EK

               VII. MELLÉKLET

               A VESZÉLYES ÁRUK BESOROLÁSA

               1.
                     Robbanóanyagok

               2.
                     Gázok, sűrítve, cseppfolyósítva vagy nyomás alatt oldott állapotban

               3.
                     Gyúlékony folyadékok

               4.1.
                     Gyúlékony szilárd anyagok

               4.2.
                     Öngyulladásra hajlamos anyagok

               4.3.
                     Vízzel érintkezve gyúlékony gázokat fejlesztő anyagok

               5.1.
                     Gyújtó hatású (oxidáló) anyagok

               5.2.
                     Szerves peroxidok

               6.1.
                     Toxikus anyagok

               6.2.
                     Fertőző anyagok

               7.
                     Radioaktív anyagok

               8.
                     Maró anyagok

               9.
                     Különféle veszélyes anyagok

               Megjegyzés:

               Ezek a kategóriák azok, amelyek a veszélyes anyagok nemzetközi vasúti fuvarozására vonatkozó – általánosan RID néven ismert – szabályzatokban vannak meghatározva, és amelyeket a 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
                  1
               , értelmében fogadtak el.

               _____________

               ê 2032/2016 1. cikk 12. pont és a II. melléklet

               VIII. MELLÉKLET

                        VIII.1. táblázat

                        AZ ÁRUSZÁLLÍTÁSI TEVÉKENYSÉGEK SZINTJE

                        A változók listája és mértékegységek

                        A szállított áru:

                        –összsúlya tonnában

                        –összesen tonna-kilométerben

                        Áruszállító vonatok mozgása:

                        –összesen vonatkilométerben

                        Referencia-időszak

                        Egy év

                        Gyakoriság

                        Évente

                        Az adatok beküldésének határideje

                        A referencia-időszak végét követő öt hónap

                        Első referencia-időszak

                        2017.

                        Megjegyzések

                        Csak olyan vállalkozások esetében, amelyek teljes áruszállításának volumene kevesebb, mint 200 millió tonna-kilométer és kevesebb, mint 500 000 tonna, és amelyek adatait nem jelentik az I. melléklet alapján (részletes jelentés).

                        VIII.2. táblázat

                        SZEMÉLYSZÁLLÍTÁSI TEVÉKENYSÉGEK SZINTJE

                        A változók listája és mértékegységek

                        A szállított utasok:

                        –az összes utas száma szerint

                        –összesen utaskilométerben

                        Személyszállító vonatok mozgása:

                        –összesen vonatkilométerben

                        Referencia-időszak

                        Egy év

                        Gyakoriság

                        Évente

                        Az adatok beküldésének határideje

                        A referencia-időszak végét követő nyolc hónap

                        Első referencia-időszak

                        2017.

                        Megjegyzések

                        Csak olyan vállalkozások esetében, amelyek teljes személyszállításának volumene kevesebb, mint 100 millió utaskilométer, és amelyek adatait nem jelentik a II. melléklet alapján (részletes jelentés).

               _____________

               é

               IX. MELLÉKLET

               A hatályon kívül helyezett rendelet és módosításainak jegyzéke

                        Az Európai Parlament és a Tanács 91/2003/EK rendelete
                           (HL L 14., 2003.1.21., 1. o.)

                        A Bizottság 1192/2003/EK rendelete
                           (HL L 167., 2003.7.4., 13. o.)

                        A Bizottság 1304/2007/EK rendelete
                           (HL L 290., 2007.11.8., 14. o.)

                        kizárólag a 3. cikk

                        Az Európai Parlament és a Tanács 219/2009/EK rendelete
                           (HL L 87., 2009.3.31., 109. o.)

                        kizárólag a melléklet 4.4 pontja tekintetében

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2016/2032/EU rendelete
                           (HL L 317., 2016.11.23., 105. o.)

               _____________

               X. MELLÉKLET

               Megfelelési táblázat

                        91/2003/EK rendelet

                        Ez a rendelet

                        1., 2. és 3. cikk

                        1., 2. és 3. cikk

                        4. cikk, (1) bekezdés, bevezető fordulat

                        4. cikk, (1) bekezdés, bevezető fordulat

                        4. cikk, (1) bekezdés a) pont

                        4. cikk, (1) bekezdés a) pont

                        4. cikk, (1) bekezdés c) pont

                        4. cikk, (1) bekezdés b) pont

                        4. cikk, (1) bekezdés e) pont

                        4. cikk, (1) bekezdés c) pont

                        4. cikk, (1) bekezdés f) pont

                        4. cikk, (1) bekezdés d) pont

                        4. cikk, (1) bekezdés g) pont

                        4. cikk, (1) bekezdés e) pont

                        4. cikk, (2), (3) és (4) bekezdés

                        4. cikk, (2), (3) és (4) bekezdés

                        4. cikk, (5) bekezdés

                        5., 6. és 7.cikk

                        5., 6. és 7.cikk

                        8. cikk, (1) bekezdés

                        8. cikk, (1) bekezdés

                        8. cikk, (1a) bekezdés

                        8. cikk, (2) bekezdés

                        8. cikk, (2) bekezdés

                        8. cikk, (3) bekezdés

                        8. cikk, (3) bekezdés

                        8. cikk, (4) bekezdés

                        8. cikk, (4) bekezdés

                        8. cikk, (5) bekezdés

                        9., 10. és 11. cikk

                        9., 10. és 11. cikk

                        12. cikk

                        13. cikk

                        13. cikk

                        A. melléklet

                        I. melléklet

                        C. melléklet

                        II. melléklet

                        E. melléklet

                        III. melléklet

                        F. melléklet

                        IV. melléklet

                        G. melléklet

                        V. melléklet

                        J. melléklet

                        VI. melléklet

                        K. melléklet

                        VII. melléklet

                        L. melléklet

                        VIII. melléklet

                        IX. melléklet

                        X. melléklet

               _____________

                     (1)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/68/EK irányelve (2008. szeptember 24.) a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról (HL L 260., 2008.9.30., 13. o.).


title: Javaslat a Tanács rendelete a legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák húsának értékesítéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0487

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 8.9.2006COM(2006) 487 végleges2006/0162 (CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák húsának értékesítéséről(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSI. – HáttérA legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarha húsának termelési és értékesítési módja tagállamonként változik.Leegyszerűsítve a helyzetet, a termelési rendszereknek két fő típusa létezik. Az egyik rendszerben az állatokat elsősorban tejjel és tejtermékekkel táplálják, és nyolc hónapos koruk előtt, leggyakrabban hat vagy hét hónaposan vágják le. A másikban az állatokat szinte kizárólag gabonafélékkel – főként kukoricával – etetik, kis mennyiségben takarmányfélékkel kiegészítve, és leghamarabb tíz hónaposan vágják le.Az első termelési rendszert majdnem minden tagállamban ismerik, de főként öt tagállamban fejlesztették ki (Franciaország, Olaszország, Hollandia, Belgium és Németország). A másodikat viszont csak néhány tagállamban ismerik és fejlesztették ki, elsősorban Hollandiában, Dániában és Spanyolországban.Az e két rendszerből származó húsok különböző megnevezéssel értékesíthetők. Az esetek többségében azonban azonos megnevezéssel kerülnek forgalomba, legalábbis a Közösség fontosabb fogyasztói piacain. Általában nincs utalás sem arra, hogy mivel táplálták az állatot, sem arra, hogy levágáskor hány hónapos volt.A tapasztalat azt mutatja, hogy ez a gyakorlat megzavarja a kereskedelemet, és tisztességtelen versenyfeltételek kialakulásához vezethet, emiatt közvetlen hatással van az egységes piac létrejöttére és működésére. A vágóhídról kikerülve a két rendszerből származó hús között ugyanis a kilogrammonként két–két és fél euro körüli árkülönbség figyelhető meg.Ez a gyakorlat emellett a fogyasztók számára bizonytalanság forrása lehet, ugyanis megtévesztheti a vásárlót a vásárolt termék valódi tulajdonságait illetően.Több tagállam kérte a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarha húsának értékesítési körülményeit javítandó.II. – A Bizottság javaslataA javaslat kidolgozásának előkészületei során a Bizottság számos konzultációt folytatott mind a kormányok szakértőivel, mind az érintett szakmai körökkel, valamint a fogyasztókkal és az őket képviselő szervezetekkel. Ezen belül 2005 tavaszán internetes felmérést szervezett a nagyközönség megkérdezésére. Ezután 2005 júniusában nyilvános meghallgatásra került sor, amelyre a Bizottság szakmabeli szakértők mellett az e tárgyban érdekelt fontosabb közösségi társadalmi-szakmai szervezetek képviselőit hívta meg.Az internetes felmérés során a fogyasztók többsége megerősítette, hogy vásárláskor a hús puhasága és íze fontos választási szempont. A hús színének a fogyasztók tagállamonként különböző fontosságot tulajdonítanak. A részvevők azt is jelezték, hogy a hús jellemzésénél meghatározó szempontnak tartják a húst adó állat korát és élelmezését. A fogyasztók megítélése szerint az állatok vágáskor mért tömege azonban kevésbé lényeges ebben az összefüggésben.Ezenkívül több tanulmány is kimutatta, hogy a hús organoleptikus tulajdonságai – mint például puhasága, íze és színe – többek között a húst adó állat kora és élelmezése szerint alakulnak. A hét hónapos kor körül levágott állat húsa más tulajdonságokkal rendelkezik, mint a tíz hónapos kor körül levágott állaté.A megkérdezett fogyasztók többsége első kategóriába tartozó állatokról szólva legfeljebb nyolc hónapos állatokra gondolt. Ezt az összefüggést a nyilvános meghallgatáson felszólaló fogyasztóvédelmi szervezetek nagy része megerősítette. Ez a korhatár szerepel a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek közös szabályait megállapító, 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet[1] 130. cikkében is, az ott említett állatokra vonatkozóan a vágási támogatásra való jogosultság meghatározásánál. Ezenkívül ezt a korhatárt több tagállamban is alkalmazzák, és széles körű egyetértés alakult ki közöttük e tekintetben. Helyénvalónak tűnik tehát e korhatár alkalmazásával két alkategóriába sorolni az állatokat, a legfeljebb nyolc hónapos korban történő, illetve a nyolc hónapos kor után és legfeljebb tizenkét hónapos korban történő vágás szerint.Vágáskor az állat korát könnyebb ellenőrizni, mint azt, hogy mivel táplálták. Ezenkívül az alkalmazott termelési rendszer és a felhasznált táplálék típusa a legfeljebb tizenkét hónapos állatoknál általában összefügg az állat vágási korával. Ebből kifolyólag az e két alkategóriába sorolható állatok húsára vonatkozóan elegendő a vágási kort alapul venni a különböző kereskedelmi megnevezések meghatározásához.A konzultáció során kiderült, hogy tagállamonként egy adott kereskedelmi névhez különböző fogyasztói elvárások kapcsolódhatnak. Egy bizonyos termékre utaló kifejezésnek az egyik tagállam nyelvéről a másikéra történő egyszerű lefordítása nem biztos, hogy elegendő felvilágosítást nyújt a termékről, ha ez utóbbi tagállam nyelvén ez a kifejezés nem ugyanolyan termékre utal. Ésszerűnek tűnik tehát, amennyire lehet, figyelembe venni a szokásokat és a kulturális hagyományokat a kereskedelmi megnevezés megválasztásakor, ezzel segítve a fogyasztót, hogy elvárásainak megfelelő terméket választhasson.A Bizottság javasolja tehát olyan kereskedelmi megnevezések bevezetését, amelyeket az egyes tagállamokban e két alkategóriába sorolható állatok húsának értékesítésekor alkalmazni kell, valamint ezzel párhuzamosan annak előírását, hogy az állatok vágási kora szerepeljen a terméken.A kereskedelmi megnevezések e rendelet szerinti helyes használtalának biztosítása érdekében helyénvaló előírni, hogy e két meghatározott alkategóriába tartozó szarvasmarhák húsát egy-egy betűvel azonosítsák, valamint hogy nyilvántartásba vegyék azokat az adatokat, amelyek segítségével szavatolható, hogy a címkén szereplő információk megfelelnek a valóságnak.Biztosítani kell, hogy azok a piaci szereplők, akik az e rendeletben előírt megnevezéseket ki szeretnék egészíteni más, nem kötelező tájékoztatással, ezt megtehessék a szarvasmarhák azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről, valamint a 820/97/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2000. július 17-i 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[2] megfelelően.Egyes esetekben a legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák húsa védelemben részesül a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet[3] értelmében. Az ilyen hús oltalom alatt álló jelzéssel vagy megnevezéssel kerül forgalomba, és emiatt teljes mértékben azonosítható a piaci szereplők és a fogyasztók számára; ráadásul ezt legtöbbször helyi szinten értékesítik. Következésképp helyénvaló előírni, hogy e rendelet rendelkezései nem érinthetik az 510/2006/EK rendelet szerint oltalom alatt álló megnevezéseket.Helyénvaló előírni, hogy a tagállamok jelöljenek ki az e rendeletben meghatározott feltételek betartásának ellenőrzésére hatáskörrel rendelkező hatóságokat, valamint olyan rendelkezéseket hozni, amelyek lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy megbizonyosodjon arról – ha kell, helyszíni ellenőrzésekkel –, hogy az említett feltételeket tiszteletben tartják.Végül pedig a következetesség jegyében és a verseny torzulásának elkerülése érdekében helyénvaló előírni, hogy a rendelet rendelkezéseinek hatálya a harmadik országokból behozott húsra is kiterjedjen.III. – A Bizottság javaslatának hatásaiA javaslat célja a legfeljebb tizenkét hónapos állatok húsának értékesítését átláthatóbbá tenni. Rendelkezései javítanák az egységes piac működését és elősegítenék a fogyasztók jobb tájékoztatását.Az előzőekben említettek szerint a javaslat, amennyire lehetséges, figyelembe veszi a tagállamokban jelenleg folytatott gyakorlatot, mind a termelés, mind a fogyasztás tekintetében. Nem okozhat nehézséget két alkategóriát létrehozni a nyolc hónapos korhatár alapján. Ezt a korhatárt ugyanis már több tagállamban alkalmazzák, amelyek ezen első alkategóriába tartozó állatok elsődleges termelői, a közösségi tehénállomány csökkenése következtében azonban a korhatár azokban a tagállamokban is, amelyek még azt nem fogadták el, számot tarthat az első alkategóriába tartozó állatokat tartó termelők érdeklődésére. Ezenkívül a vágási kor kötelező jelölése világosabban megkülönböztethetővé teszi a különböző típusú termékeket.Ha a javaslat elfogadására ebben a formában sor kerül, a tagállamok nagy többsége hasonló közelítésmóddal oldhatja meg a legfeljebb tizenkét hónapos állatok húsa tekintetében a kereskedelmi megnevezések használatának kérdését.A fennmaradó tagállamoknak a javaslat elsősorban a második alkategóriába tartozó állatok húsának megkülönböztetését írja elő, más kereskedelmi megnevezés használatának kötelezővé tételével. Következésképp a javaslat csupán az ilyen típusú termelést fogja érinteni. Ugyanakkor e tagállamok többségében az ilyen termelés nagy részét országon belül fogyasztják el. Másfelől a közös agrárpolitika 2003-as reformjának hatálybalépése és a szétválasztás bevezetése következtében egyes tagállamokban várhatóan csökkeni fog ez a termelés. Ezzel együtt azt is meg kell említeni, hogy egyes tagállamokban 2004 végétől a marhahúságazatban tapasztalt áremelkedés kisebb mértékű volt ebben az alkategóriában, mint az idősebb állatok húsa esetében. E két terméktípus közötti korábbi árkülönbség mára szinte teljesen eltűnt, és ez a csökkenési tendencia a jövőben tovább erősödhet. Így a megítélések szerint nem ez a javaslat érinti a legérzékenyebben az ilyen típusú termelést.Az állatjólléttel kapcsolatos kérdések az Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Főigazgatóság hatáskörébe tartoznak. Ez a javaslat kereskedelmi megnevezéseket határoz meg a legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák húsára, és az állatjólléti szabályok betartását nem befolyásolja. Mindkét alkategóriába tartozó húsoknál fennáll annak a lehetősége, hogy az állatjólléti szabályokat a hatályos jogszabályokat túllépve teljesítsék, önként vállalt címkézéssel tájékoztatva erről a vevőket.A javaslat nincs hatással a Közösség költségvetésére.2006/0162 (CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák húsának értékesítésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 37. cikke (2) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére[4],mivel:(1) A marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1254/1999/EK tanácsi rendelet[5] 2. cikkének második albekezdése az első albekezdés b) pontjával összefüggésben előírja, hogy az egyebek mellett a marhahús termelésének, feldolgozásának és értékesítésének jobb szervezését elősegítő intézkedésekre vonatkozó általános szabályokat a Tanács fogadja el.(2) A legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarháknál használt termelési rendszerek, és az állatok húsának vágáskor tapasztalt jellemzői általában tagállamonként különbözőek. A Közösség fontosabb fogyasztói piacain a különböző termelési rendszerekből származó húsokat általában ugyanazzal a kereskedelmi megnevezéssel forgalmazzák.(3) A tapasztalat azt mutatja, hogy az ilyen gyakorlat megzavarja a kereskedelemet, és tisztességtelen versenyfeltételek kialakulásához vezethet, emiatt közvetlen hatással van az egységes piac létrejöttére és működésére.(4) Az ilyen gyakorlat emellett a fogyasztók számára bizonytalanság forrása lehet, akár meg is tévesztheti őket.(5) Az egységes piac működésének javítása érdekében helyénvaló a legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák húsának értékesítését megszervezni, hogy ez az értékesítés minél átláthatóbbá váljon. Így a kapcsolódó termelést is jobban meg lehet szervezni. Ehhez helyénvaló pontosan rögzíteni minden tagállam nyelvén a legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák húsának értékesítésekor használandó kereskedelmi megnevezést. Ez az intézkedés javítani fogja a fogyasztók információhoz való hozzáférését.(6) Egyes esetekben a legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák húsa védelemben részesül a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet[6] értelmében. Az ilyen hús oltalom alatt álló jelzéssel vagy megnevezéssel kerül forgalomba, és emiatt teljes mértékben azonosítható a piaci szereplők és a fogyasztók számára. Következésképp helyénvaló előírni, hogy e rendelet rendelkezései nem érinthetik az 510/2006/EK rendelet szerint oltalom alatt álló megnevezéseket.(7) Több tanulmány is kimutatta, hogy a hús organoleptikus tulajdonságai – mint például puhasága, íze és színe – a húst adó állat kora és élelmezése szerint alakulnak.(8) A Bizottság által 2005-ben szervezett felmérés során a fogyasztók többsége úgy nyilatkozott, hogy a hús jellemzése szempontjából meghatározónak tartja a húst adó állat korát és élelmezését. Az állatok vágáskor mért tömege azonban a fogyasztók megítélése szerint kevésbé lényeges ebben az összefüggésben.(9) Vágáskor az állat korát könnyebb ellenőrizni, mint azt, hogy mivel táplálták. Ezenkívül az alkalmazott termelési rendszer és a felhasznált táplálék típusa a legfeljebb tizenkét hónapos állatoknál általában összefügg az állat vágási korával. Ennélfogva tehát az állatok vágási korától függő, különböző kereskedelmi megnevezések használata várhatóan biztosítja a kívánt átláthatóságot.(10) A fent említett felmérés során a fogyasztók többsége, a legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák tekintetében első kategóriába tartozó állatokról szólva nyolc hónapos vagy annál fiatalabb állatokra gondolt. Ezt a korhatárt a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról, továbbá a 2019/93/EGK, 1452/2001/EK, 1453/2001/EK, 1454/2001/EK, 1868/94/EK, 1251/1999/EK, 1254/1999/EK, 1673/2000/EK, 2358/71/EGK és a 2529/2001/EK rendeletek módosításáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet[7] 130. cikke is felhasználja annak meghatározásához, hogy mely állatok után jár vágási támogatás. Indokoltnak tűnik tehát e korhatárt alkamazni a legfeljebb tizenkét hónapos állatok kategóriájának két alkategóriába való szétválasztásához.(11) A konzultáció során kiderült, hogy tagállamonként egy adott kereskedelmi névhez különböző fogyasztói elvárások kapcsolódhatnak. Ésszerűnek tűnik tehát, amennyire lehet, figyelembe venni a szokásokat és a kulturális hagyományokat a kereskedelmi megnevezés megválasztásakor, ezzel segítve a fogyasztót, hogy elvárásainak megfelelő terméket választhasson.(12) Helyénvaló ugyanakkor előírni, hogy a legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák húsát a kategóriájuknak megfelelő betűvel jelöljék meg, és hogy e húsok címkéjén tüntessék fel az állatok vágási korát.(13) Biztosítani kell, hogy azok a piaci szereplők, akik az e rendeletben előírt megnevezéseket ki szeretnék egészíteni más, nem kötelező tájékoztatással, ezt megtehessék a szarvasmarhák azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről, valamint a 820/97/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2000. július 17-i 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[8] 16. és 17. cikkében előírt eljárást követve.(14) A címkén szereplő információk e rendelet szerinti helyes használtalának biztosítása érdekében helyénvaló előírni, hogy nyilvántartásba vegyék azokat az adatokat, amelyek segítségével a termelés és értékesítés minden szakaszában szavatolható, hogy ezek az információk megfelelnek a valóságnak.(15) Helyénvaló előírni, hogy a tagállamok jelöljenek ki az e rendeletben meghatározott feltételek betartásának ellenőrzésére hatáskörrel rendelkező hatóságokat, valamint olyan rendelkezéseket hozni, amelyek lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy megbizonyosodjon arról– ha kell, helyszíni ellenőrzésekkel –, hogy az említett feltételeket tiszteletben tartják.(16) A következetesség jegyében helyénvaló olyan rendelkezéseket előírni, amelyek biztosítják, hogy a harmadik országokból behozott húsok megfelelnek e rendelet követelményeinek. E célból helyénvaló előírni, hogy ha az ellenőrzéseket egy független harmadik szervezet végzi, e szervezetnek biztosítékot kell nyújtania szakértelméről, pártatlanságáról és objektivitásáról.(17) Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[9] összhangban kell elfogadni,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikk Tárgy és alkalmazási kör1. E rendelet tárgyát a legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák húsára vonatkozó értékesítési feltételeknek, azon belül a használandó kereskedelmi megnevezéseknek a meghatározása képezi.A rendelet a Közösségben termelt és a Közösségbe harmadik országokból behozott, legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhákból származó húsra alkalmazandó.2. Ez a rendelet az 1208/81/EGK tanácsi rendelet[10] rendelkezéseinek sérelme nélkül alkalmazandó.3. Ez a rendelet nem alkalmazandó olyan legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák húsára, amelyekre oltalom alatt álló eredetmegjelölést vagy földrajzi jelzést jegyeztek be az 510/2006/EK rendelet 7. cikkének megfelelően.2. cikk FogalommeghatározásE rendelet értelmében „húsnak” minősül bármely, legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhákból származó hasított test, csontos vagy csont nélküli hús belsőségekkel vagy ezek nélkül, frissen, fagyasztva vagy mélyhűtve, akár kiszerelve vagy csomagolva, akár nem.3. cikk A szarvasmarhák kategóriákba sorolása a vágóhídonVágáskor a legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhákat a piaci szereplők a 8. cikk (1) bekezdésében említett illetékes hatóság felügyelete alatt az I. mellékletben meghatározott kategóriák egyikébe sorolják.4. cikk Kereskedelmi megnevezések1. A legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák húsát csak a II. mellékletben szereplő, az egyes tagállamok számára külön-külön megállapított kereskedelmi megnevezéssel vagy megnevezésekkel szabad forgalmazni.Az első albekezdésben említett megnevezéseket ki lehet egészíteni az adott húsrész vagy belsőség megnevezésével vagy jelölésével.2. A II. A. mellékletben szereplő kereskedelmi megnevezések, valamint az ezekből származtatott új megnevezések nem használhatók tizenkét hónapnál idősebb szarvasmarha húsának értékesítésénél.Ugyanígy a „veau”, a „ternera”, a „kalv”, a „Kalb”, a „veal”, a „vitello”, a „kalf”, a „μοσχάρι”, „vitella” és „vitela” kifejezés nem használható tizenkét hónapnál idősebb szarvasmarha húsának kereskedelmi megnevezéseként, illetve nem szerepelhet ilyen hús címkéjén.5. cikk A címkén kötelezően feltüntetendő információk1. A 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet [11] 3. cikkének (1) bekezdése és a 1760/2000/EK rendelet 13., 14. és 15. cikkének sérelme nélkül a legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák húsának címkéjén a piaci szereplők a termelés és az értékesítés minden szakaszában feltüntetik a következő információkat:a) a kategóriát jelölő betűt, a rendelet I. mellékletében meghatározottak szerint,b) a kereskedelmi megnevezést e rendelet 4. cikke értelmében,c) az állatok vágási korát, esettől függően a következő formában: „vágási kor: n hónapos vagy fiatalabb” a legfeljebb nyolc hónapos állatok húsa esetében, valamint „vágási kor: n hónapos vagy fiatalabb, de nyolc hónapnál idősebb” a nyolc hónaposnál idősebb, de legfeljebb tizenkét hónapos állatok húsa esetében, ahol n a hónapok száma.2. Arra az esetre, ha legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák húsát a végső fogyasztó számára kiskereskedelmi eladási helyen előre nem csomagolt formában értékesítik, a tagállamoknak meg kell határozniuk az (1) bekezdésben említett információk jelzésének részletes szabályait.A tagállamoknak nem kell kötelezővé tenniük az (1) bekezdés a) pontjában említett információk feltüntetését, azzal a feltétellel, hogy a fogyasztók tájékoztatása megfelelően biztosítva van.6. cikk A címkén feltüntethető információkA piaci szereplők kiegészíthetik az 5. cikkben említett, kötelezően feltüntetendő információkat az 1760/2000/EK rendelet 16. és 17. cikke értelmében jóváhagyott, önként közölt információkkal.7. cikk Nyilvántartási rendszerA legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák húsára vonatkozóan a piaci szereplőknek a termelés és értékesítés minden szakaszához részletes nyilvántartási rendszert kell bevezetniük.Az első albekezdésben előírt rendszert úgy kell megvalósítani, hogy biztosítsa a címkén szereplő, az 5. és 6. cikkben említett információk valósághűségét. A rendszernek elsősorban a következő adatokat kell magában foglalnia:a) az állatok azonosítási száma és születési ideje;b) az a referenciaszám, amelynek segítségével összekapcsolható a húst adó állat azonosítója a hús címkéjén szereplő kereskedelmi megnevezéssel, vágási korral és a kategóriát azonosító betűvel;c) azok az időpontok, amikor az állatok vagy húsok bérkeztek a létesítménybe, illetve amikor ezek távoztak a létesítményből, a bejövő és kimenő mennyiségek feltüntetésével, hogy szavatolni lehessen a létesítmény szempontjából az érkezések és távozások közötti összefüggést.8. cikk Hatósági ellenőrzések1. A tagállamok [2007. július 1-je] előtt kijelölik a rendelet alkalmazásához kapcsolódó ellenőrzésekért felelős illetékes hatóságokat és tájékoztatják erről a Bizottságot.2. A Bizottság az illetékes hatóságokkal együtt ellenőrzi, hogy betartják-e a tagállamok e rendelet rendelkezéseit.A Bizottság szakértői szükség esetén, az illetékes hatóságokkal – és adott esetben a tagállamok szakértőivel – együttműködve helyszíni ellenőrzést végeznek, hogy e rendelet végrehajtásáról megbizonyosodjanak.Minden tagállam, amelynek területén helyszíni ellenőrzésre kerül sor, a Bizottságnak a feladata teljesítéséhez szükséges minden segítséget megad.9. cikk Harmadik országokból származó hús1. Legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhákból származó, harmadik országból behozott hús e rendelet rendelkezéseinek megfelelően értékesíthető a közösségi piacon.2. Ha egy harmadik országbeli piaci szereplő az (1) bekezdésben említett húst kíván a közösségi piacon forgalomba hozni, tevékenységét az adott harmadik ország által kijelölt illetékes hatóság, illetve – ennek hiányában – egy független harmadik szervezet ellenőrzésének kell alávetnie. E szervezetnek szavatolnia kell az EN 45011 európai szabvány vagy az ISO/CEI 65 iránymutatás (Terméktanúsítási rendszereket működtető szervezetekre vonatkozó általános követelmények) által megállapított feltételek betartását.A kijelölt illetékes hatóság vagy – adott esetben – a független harmadik szervezet szavatolja e rendelet rendelkezéseinek tiszteletben tartását.10. cikk Végrehajtási szabályok1. Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedések et az 1254/1999/EK rendelet 43. cikke (2) bekezdésében megállapított eljárással összhangban kell elfogadni. Ezek az intézkedések elsősorban a következőkre vonatkoznak:a) részletes szabályok az állatok vágási korának és a kategóriát azonosító betűnek a feltüntetésére az 5. cikk szerint, a használt írásjegyek elhelyezése és mérete tekintetében;b) a harmadik országokkal folyó, a 9. cikkben említett kereskedelem, az e rendelet rendelkezéseinek betartására irányuló ellenőrzésekre vonatkozó szabályok tekintetében.2. Az I. és II. melléklet a 1254/1999/EK rendelet 43. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban módosítható.11. cikk HatálybalépésEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.Ez a rendelet minden, [2007. július 1-je] után levágott, legfeljebb tizenkét hónapos állatra alkalmazandó.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökI. MELLÉKLETA legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák kategóriáiVágáskor a lefeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhákat a következő két kategória egyikébe sorolják:A) X kategória: nyolc hónapos vagy ennél fiatalabb szarvasmarhákA kategóriát azonosító betű: X;B) Y kategória: tizenkét hónapos vagy ennél fiatalabb, de nyolc hónapnál idősebb szarvasmarhákA kategóriát azonosító betű: Y.A tagállamokban ez a különválasztás a szarvasmarhák kísérőokmányában, a szarvasmarha-útlevélben szereplő adatok alapján valósítható meg, vagy ennek hiányában a 1760/2000/EK rendelet 5. cikkében előírt számítógépes adatbázis adatai alapján.II. MELLÉKLETA 4. cikkben említett kereskedelmi megnevezések jegyzékeA) Az X kategóriába tartozó szarvasmarhák húsára vonatkozóan:Az eladás helye szerinti ország | Használandó kereskedelmi megnevezés |Belgium | veau, viande de veau / kalfsvlees / Kalbfleisch |Bulgária | месо от малки телета* |Cseh Köztársaság | telecí |Dánia | lyst kalvekød |Németország | Kalbfleisch |Észtország | vasikaliha |Görögország | μοσχάρι γάλακτος |Spanyolország | ternera blanca (o lechal), carne de ternera blanca (o lechal) |Franciaország | veau, viande de veau |Írország | veal |Olaszország | vitello, carne di vitello |Ciprus | µοσχαράκι |Lettország | teļa gaļa |Litvánia | veršiena |Luxemburg | veau, viande de veau / Kalbfleisch |Magyarország | borjúhús |Málta | vitella |Hollandia | kalfsvlees |Ausztria | Kalbfleisch |Lengyelország | cielęcina |Portugália | vitela |Románia | carne de vitel* |Szlovénia | teletina |Szlovákia | teľacie mäso |Finnország | vasikanliha / kalvkött |Svédország | kalvkött |Egyesült Királyság | veal |* ha a rendelet elfogadásának időpontjában Bulgária és Románia csatlakozási okmánya már hatályban van. |B) Az Y kategóriába tartozó szarvasmarhák húsára vonatkozóan:Az eladás helye szerinti ország | Használandó kereskedelmi megnevezés |Belgium | jeune bovin, viande de jeune bovin / jongrundsvlees / Jungrindfleisch |Bulgária | телешко месо* |Cseh Köztársaság | hovězí z mladého dobytka |Dánia | kalvekød |Németország | Jungrindfleisch |Észtország | noorloomaliha |Görögország | μοσχάρι |Spanyolország | ternera , carne de ternera |Franciaország | jeune bovin, viande de jeune bovin |Írország | beef |Olaszország | vitellone, carne di vitellone |Ciprus | μοσχάρι |Lettország | liellopu gaļa |Litvánia | jautiena |Luxemburg | jeune bovin, viande de jeune bovin / Jungrindfleisch |Magyarország | marhahús |Málta | canga |Hollandia | rose kalfsvlees |Ausztria | Jungrindfleisch |Lengyelország | wołowina |Portugália | vitelão |Románia | carne de tineret bovin* |Szlovénia | meso mlade govedi |Szlovákia | mäso z mladého dobytka |Finnország | nuori nauta / nötkött |Svédország | nötkött |Egyesült Királyság | beef |* ha a rendelet elfogadásának időpontjában Bulgária és Románia csatlakozási okmánya már hatályban van. |PÉNZÜGYI KIMUTATÁS |1. | KÖLTSÉGVETÉSI MEGNEVEZÉS: 05 02 13 | ELŐIRÁNYZATOK 388 millió EUR |2. | INTÉZKEDÉS CÍME: A Tanács rendelete a legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák húsának értékesítéséről |3. | JOGALAP: A Szerződés 37. cikke |4. | AZ INTÉZKEDÉS CÉLJA: E rendelet célja meghatározni a legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák húsára vonatkozóan a Közösség területén történő értékesítés feltételeit, ezen belül a használandó kereskedelmi megnevezéseket. |5. | PÉNZÜGYI KIHATÁSOK | 12 HÓNAPOS IDŐSZAK (millió EUR) | FOLYÓ GAZDASÁGI ÉV:2006 (millió EUR) | KÖVETKEZŐ GAZDASÁGI ÉV:2007 (millió EUR) |5.0 | KIADÁSOK – AZ EK KÖLTSÉGVETÉS TERHÉRE (VISSZATÉRÍTÉSEK/INTERVENCIÓK) – NEMZETI KÖLTSÉGVETÉSEK TERHÉRE – EGYÉB ÁGAZATOK TERHÉRE | – | – | – |5.1 | BEVÉTELEK – AZ EK SAJÁT FORRÁSAI (LEFÖLÖZÉSEK/VÁMOK) – NEMZETI SZINTŰ BEVÉTELEK | – | – | – |2008 | 2009 | 2010 | 2011 |5.0.1 | BECSÜLT KIADÁSOK | – | – | – | – |5.1.1 | BECSÜLT BEVÉTELEK | – | – | – | – |5.2 | SZÁMÍTÁSI MÓDSZER: – |6.0 | FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS MEGFELELŐ FEJEZETEIBE BEIKTATOTT ELŐIRÁNYZATOKBÓL? | IGEN NEM |6.1 | FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS FEJEZETEI KÖZÖTTI ÁTCSOPORTOSÍTÁS RÉVÉN? | IGEN NEM |6.2 | SZÜKSÉGES-E PÓTKÖLTSÉGVETÉS? | IGEN NEM |6.3 | SZÜKSÉGES-E ELŐIRÁNYZATOK BEIKTATÁSA A KÖVETKEZŐ KÖLTSÉGVETÉSEKBE? | IGEN NEM |ÉSZREVÉTELEK: A legfeljebb tizenkét hónapos szarvasmarhák húsára vonatkozó kereskedelmi megnevezések megállapítására irányuló javaslatnak nincs hatása a közösségi költségvetésre. |[1] HL L 270., 2003.10.21., 1. o. A legutóbb a 319/2006/EK rendelettel (HL L 58., 2006.2.28., 32. o.) módosított rendelet.[2] HL L 204., 2000.8.11., 1. o. A legutóbb a 2003. évi csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.[3] HL L 93., 2006.3.31., 12. o.[4] HL C …, …, … o.[5] HL L 160., 1999.6.26., 21. o. A legutóbb az 1913/2005/EK rendelettel (HL L 307., 2005.11.25., 2. o.) módosított rendelet.[6] HL L 93., 2006.3.31., 12. o.[7] HL L 270., 2003.10.21., 1. o. A legutóbb a 319/2006/EK rendelettel (HL L 58., 2006.2.28., 32. o.) módosított rendelet.[8] HL L 204., 2000.8.11., 1. o. A legutóbb a 2003. évi csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.[9] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.[10] HL L 123., 1981.5.7., 3. o.[11] HL L 109., 2000.5.6., 29. o.