				|

		52015PC0010

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról /* COM/2015/010 final - 2015/0009 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
A beruházások
szintje a 2007-es tetőzés után a gazdasági és pénzügyi válság
következtében körülbelül 15 %-kal visszaesett az Unióban. A jelenlegi
szint jóval elmarad a múltbeli tendencia alapján feltételezhetőtől,
és a következő évekre szóló előrejelzés szerint intézkedés hiányában
csupán részleges helyreállás várható. Ennek eredményeként a gazdasági
fellendülés, a munkahelyteremtés, a hosszú távú növekedés és a versenyképesség
akadályokba ütközik. A beruházások hiánya veszélybe sodorja az Európa 2020
stratégia által kitűzött célok elérését. Az Európai Bizottság elnöke a
2014–2019 közötti időszakra vonatkozóan a Bizottságnak szóló politikai
iránymutatásában alapvető szakpolitikai kihívásként azonosította ezt a
problémát, és így tett az Európai Tanács is 2014. december 18-án (EUCO 237/14),
akárcsak a G20-csoport vezetői 2014. november 15–16-i csúcstalálkozójukon.
A gazdasági
helyzettel kapcsolatos általános bizonytalanság, az uniós gazdaság egyes
területein az állami és a magánszektor nagymértékű eladósodottsága,
illetve ennek a hitelkockázatokra gyakorolt hatása szűkre szabja a
mozgásteret. Mindazonáltal jelentős mértékűek a megtakarítások és
magas szintű a pénzügyi likviditás. Ezen túlmenően az Európai
Bizottság, az Európai Beruházási Bank és az uniós tagállamok közösen végzett
közelmúltbeli vizsgálatai megerősítették, hogy jelentős számban
maradnak finanszírozás nélkül az életképes beruházási projektek.
Mindezek
ismeretében a Bizottság 2014. november 26-i „Európai beruházási terv” című
közleményében uniós szintű kezdeményezést javasolt e kérdés kezelésére. A
terv alapját három, egymást kölcsönösen erősítő rész képezi. Az
első az elkövetkező három év során legalább 315 milliárd EUR
összegű további beruházás mozgósítása, ezáltal maximalizálva az állami
források hatását és lendületet adva a magánberuházásoknak. A második a célzott
kezdeményezések, amelyek biztosítják, hogy ez a többletberuházás valóban
kielégítse a reálgazdaság szükségleteit. A harmadik pedig a szabályozás fokozott
kiszámíthatóságát és a beruházás akadályainak felszámolását biztosító
intézkedések, amelyek eredményeként Európa vonzóbbá válik, így a beruházási
terv hatása megsokszorozódik.
Ez a javaslat a
terv első két része számára megteremti a szükséges jogi keretet és az EU
jogrendje keretében gondoskodik a költségvetési forrásokról. A javasolt
rendeletet az elfogadását követően a Bizottság és az Európai Beruházási
Bank (EBB) közösen, stratégiai partnerként hajtja végre azzal a határozott
céllal, hogy valamennyi szinten mozgósítsák az érdekelteket. A beruházási terv
harmadik, a szabályozási környezetet és a beruházás akadályainak felszámolását
érintő része kapcsán a Bizottság 2014. december 16-án elfogadott
munkaprogramjában (COM(2014) 910) már meghatározta az intézkedések első
körét. A Bizottság e kérdések tekintetében az európai szemeszter keretében is
együttműködik majd a többi uniós intézménnyel és a tagállamokkal.
Mivel a kis- és
közepes vállalkozásoknak (kkv-k) kulcsszerepük van az uniós gazdaságban,
különös tekintettel a munkahelyteremtésre, kiemelt kedvezményezettjei lesznek
az e javaslat keretében nyújtott támogatásnak.
A szóban forgó
mechanizmusok kialakítása és jellemzői e területen is az EU és az
EBB-csoport által közösen alkalmazott innovatív pénzügyi eszközökkel
kapcsolatosan szerzett tapasztalatra épülnek.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL
FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI
Juncker elnök november 26-án mutatta be az
Európai Parlamentnek a beruházási tervet, amelyet az Európai Tanács 2014.
december 18-án jóváhagyott. A Európai Tanács egyúttal arra is felszólította az
uniós jogalkotókat, hogy júniusig állapodjanak meg a szükséges jogi
szövegről, hogy az új beruházások aktiválására már 2015 közepétől sor
kerülhessen.
Az ezt a javaslatot alátámasztó jogi,
gazdasági és pénzügyi koncepciókat részletesen megvitatták az Európai
Beruházási Bank Csoporttal és informálisan a köz- és a magánszektor
képviselőivel is. A magánszektorbeli érdekeltek különösen a szilárd
minőségi kritériumoknak és a terv által támogatható projektek független
kiválasztásának a fontosságát hangsúlyozták. Konkrétabban azt ajánlották, hogy
a projektek 1) legyenek gazdaságilag életképesek a kezdeményezés támogatása
révén, 2) a globális vagy helyi értékelhetőség érdekében legyenek
kellően kiforrottak, 3) rendelkezzenek európai hozzáadott értékkel és
legyenek összhangban az uniós szakpolitikai prioritásokkal (például a 2030-as
éghajlati és energiaügyi csomaggal, az Európa 2020 stratégiával és más hosszú
távú uniós stratégiai prioritásokkal). Ezenkívül a projektek ne korlátozódjanak
határokon átnyúló projektekre (mint a TEN-T és TEN-E projektek esetében).
A Bizottság emellett fontos felismerésekre
jutott az uniós beruházásokkal foglalkozó különleges munkacsoportban való
részvételének köszönhetően. A munkacsoport általános célkitűzése az
volt, hogy áttekintést adjon a fő beruházási tendenciákról és
igényekről; elemezze a beruházás fő akadályait és szűk
keresztmetszeteit; gyakorlati megoldásokat javasoljon az említett akadályok és
szűk keresztmetszetek leküzdésére; meghatározza azokat az uniós hozzáadott
értékkel rendelkező stratégiai beruházásokat, amelyeket rövid távon meg
lehet valósítani; és ajánlásokat tegyen egy hiteles és átlátható közép- és
hosszú távú projektportfólió kidolgozásához. A jelenlegi javaslat figyelembe
vette ezt a munkát.
A munkacsoport végleges jelentése megtalálható a következő
weboldalon:
http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-investment/plan/docs/special-task-force-report-on-investment-in-the-eu_en.pdf
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
E javaslat jogalapját az Európai Unió
működéséről szóló szerződés 172., 173. cikke, 175. cikkének (3)
bekezdése és 182. cikkének (1) bekezdése képezi. Ez a javaslat határozza meg az
„Európai beruházási terv” első két részének végrehajtásához szükséges jogi
keretet.
A javasolt fellépés céljait a tagállamok nem
tudják kielégítően megvalósítani, azok uniós szinten – az Európai Unióról
szóló szerződés 5. cikkében rögzített szubszidiaritás és arányosság
elvének megfelelően – jobban megvalósíthatók. Mivel a tagállamok fellépésre
fordítható költségvetési kapacitása egyenlőtlen, az Unió szintjén a
fellépés terjedelme és hatása miatt a kitűzött célok jobban
megvalósíthatók. Konkrétabban, az uniós szint gazdaságosságot biztosít az
innovatív pénzügyi eszközök felhasználása terén, mivel az egész Unióban
mozgósítja a magánberuházást, és e célra hatékonyan használja fel az európai
intézményeket, valamint azok szakértelmét és tudását. A multiplikátorhatás és a
gyakorlati hatás így sokkal nagyobb lesz, mint amit egyetlen tagállamnak vagy a
tagállamok egy csoportjának a beruházási offenzívája érhetne el. Az uniós
egységes piac, azzal együtt, hogy nem lesznek országspecifikus vagy ágazati
projekt-előirányzatok, vonzóbbá válik a befektetők számára és
alacsonyabbak lesznek az aggregált kockázatok. A javaslat nem lépi túl a
kitűzött célok eléréséhez szükséges mértéket.
3.1.      Az
Európai Stratégiai Beruházási Alap megteremtése és az Európai Beruházási
Tanácsadó Platform létrehozása (1–3. cikk)
A javaslat 1. cikke felhatalmazza a
Bizottságot arra, hogy megállapodást kössön az EBB-vel az Európai Stratégiai
Beruházási Alap (ESBA) létrehozásáról, amely támogatja az unióbeli
beruházásokat, és az EBB megnövelt kockázatviselési képessége révén jobb
hozzáférést biztosít a finanszírozáshoz a legfeljebb 3 000 alkalmazottat
foglalkoztató vállalkozások számára, különös hangsúlyt fektetve a kis- és
középvállalkozásokra. A javaslat 2. cikke rögzíti, hogy ezt az uniós garanciát
az Európai Stratégiai Beruházási Alapon keresztül kell biztosítani az EBB
meghatározott finanszírozási és beruházási műveletei számára.
Az Európai Stratégiai Beruházási Alaphoz adott
uniós garancia felhasználására annak meghatározott irányítási struktúrája
alapján kerül sor. Nevezetesen, az Európai Stratégiai Beruházási Alapnak lesz
egy irányítóbizottsága (3. cikk), amely meghatározza a stratégiai orientációt,
a stratégiai eszközelosztást, valamint a működési szabályokat és
eljárásokat, beleértve az ESBA által támogatható projektek befektetési
politikáját és az ESBA kockázati profilját. A független szakemberekből
álló beruházási bizottság feladata lesz a potenciális műveletek vizsgálata
és a műveletek támogatásának jóváhagyása, tekintet nélkül az érintett projekt
földrajzi elhelyezkedésére.
Az irányítóbizottság tagjait a
kockázatviselő kapacitást biztosítók nevezik ki, hozzájárulásuk mértékével
arányos szavazati joggal. Addig, amíg az ESBA egyedüli hozzájárulói az Unió és
az EBB, a tagok és a szavazatok számát az irányítóbizottságban a készpénz vagy
garanciavállalás formájában nyújtott hozzájárulás nagysága alapján kell
elosztani, és minden döntést konszenzussal kell meghozni.
Amennyiben egyéb felek csatlakoznak az
ESBA-megállapodáshoz, az irányítóbizottságon belül a tagok és a szavazatok
számát a hozzájárulók által a készpénz vagy garanciavállalás formájában
nyújtott hozzájárulás nagysága alapján kell elosztani. A Bizottság és az EBB
tagjainak és szavazatainak számát ennek megfelelően újra kell számítani.
Az irányítóbizottság arra törekszik, hogy határozatait konszenzussal hozza meg.
Amennyiben az irányítóbizottság az elnök által megállapított határidőig
nem tud konszenzussal dönteni, az irányítóbizottság egyszerű többséggel
hoz határozatot. Az irányítóbizottság határozata nem fogadható el, amennyiben a
Bizottság vagy az EBB ellene szavaz.
A beruházási bizottságot hat független piaci
szakértő és egy ügyvezető igazgató alkotja. Az ügyvezető
igazgató munkáját a helyettes ügyvezető igazgató segíti. Az ügyvezető
igazgató készíti elő és elnököli a beruházási bizottság üléseit. Mindkét
testületben egyszerű többséggel kell döntést hozni, de az
irányítóbizottságban konszenzusra kell törekedni. A projektek kiválasztása azok
saját érdemei alapján történik, előre meghatározott ágazati vagy földrajzi
előirányzatok nélkül, annak érdekében, hogy az ESBA hozzáadott értéke maximális
legyen. Az Európai Stratégiai Beruházási Alapnak arra is lehetősége lesz,
hogy a tagállamok és a magánbefektetők beruházási platformjaival együtt
nemzeti, regionális vagy ágazati szinten nyújtson finanszírozást.
Az ESBA létrehozására, tevékenységére és
irányítására vonatkozó konkrét rendelkezéseken kívül az Európai Stratégiai
Beruházási Alapról szóló megállapodás létrehozza az Európai Beruházási
Tanácsadó Platformot is (EBTP, 2. cikk (2) bekezdés). Az EBB és a Bizottság
meglévő tanácsadó szolgálataira építve az EBTP tanácsadással segíti a
beruházási projektek azonosítását, előkészítését és kidolgozását, és
központi technikai tanácsadó platformként szolgál az Unión belüli
projektfinanszírozás számára (jogi kérdésekben is). Ebbe beletartozik a projektstrukturáláshoz
kapcsolódó technikai segítségnyújtás, az innovatív pénzügyi eszközök, valamint
a köz-magán társulások igénybevételéhez nyújtott támogatás.
3.2.      Uniós
garancia nyújtása és egy uniós garanciaalap létrehozása (4–8. cikk)
A javaslat 4. cikke az EBB finanszírozási és
beruházási műveleteihez 16 milliárd EUR-t kitevő kezdeti
uniós garanciát hoz létre. Az 5. cikk értelmében az érintett műveleteknek
az infrastruktúra-fejlesztést; vagy az oktatás, az egészségügy, a kutatás, a
fejlesztés, az információs és kommunikációs technológia és az innováció
területének beruházásait; vagy a megújuló energia és az energiahatékonyság
terjesztését; vagy a környezet, a természeti erőforrások, a
városfejlesztés és a szociális terület infrastrukturális projektjeit; vagy
többek között működőtőke-kockázatfinanszírozás biztosításával
kkv-kat és közepes piaci tőkeértékű vállalatokat kell támogatniuk. A
támogatás nyújtható közvetlenül az EBB-től, vagy az Európai Beruházási
Alapon keresztül. Ezek az intézmények nagyfokú pénzügyi kockázattűréssel
nyújtanak finanszírozást (sajáttőke, kvázi-sajáttőke, stb.), amely
mentén a magánszektorbeli befektetők is beruházhatnak.
Annak érdekében, hogy a garancia lehívása
esetén is biztosított legyen az uniós költségvetés szabályos végrehajtása, a 8.
cikk létrehoz egy garanciaalapot (a továbbiakban: az alap). Az Európai
Stratégiai Beruházási Alap által támogatandó beruházások jellegével kapcsolatos
tapasztalat alapján az uniós költségvetésből és az Unió összes
garanciakötelezettségéből származó kifizetések közötti 50 %-os arány
lenne megfelelő. Állandósult állapotban ez az 50 %-os cél az uniós
költségvetésből, a beruházásokból az Uniónak járó összegekből, a
nemteljesítő hitelezőktől kapott összegekből és a
garanciaalap befektetett forrásainak megtérüléséből teljesül. A kezdeti
időszakban azonban 8 milliárd EUR biztosítására kizárólag a
költségvetésből származó kifizetésekből kerül sor. 2016-tól ezek a
költségvetésből származó kifizetések fokozatosan felépítik az alap
forrásait, amelynek kumulált összege 2020-ra eléri a
8 milliárd EUR-t. Mindazonáltal az uniós garancia lehívása esetén
indokolt a garanciaalap alternatív forrásait is figyelembe venni a célszint
kiszámításában, az uniós költségvetésre gyakorolt potenciális hatás korlátozása
érdekében. A számításban csak az uniós garancia lehívott összegét kell
figyelembe venni.
A maximális költséghatékonyság érdekében a
Bizottságot meg kell bízni az említett források befektetésével. Ezen
túlmenően a Bizottságot felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján fel kell
hatalmazni arra, hogy 2018 után 10 %-kal módosítsa az alap célösszegét.
Ezáltal a Bizottság figyelembe veheti a gyakorlati tapasztalatokat és
megelőzheti a költségvetésből történő szükségtelen
kifizetéseket, miközben biztosítja annak folyamatos védelmét.
Az esetleges tőkeveszteségek kivételével,
amikor az EBB azonnali garancialehívás mellett dönthet, a garancialehívásra
évente csak egyszer kerülhet sor, a fennálló műveletekből eredő
nyereségek és veszteségek elszámolását követően.
Ha sor kerül a garancia lehívására, a garancia
volumene az eredeti 16 milliárd EUR alá csökken. Mindazonáltal az
Unió számára az Európai Stratégiai Beruházási Alap tevékenységeiből
esedékes jövőbeli bevételek lehetővé teszik az uniós garancia eredeti
összegre történő visszaállítását.
3.3.      Európai
beruházási projektportfólió létrehozása (9. cikk)
Amint arra az érdekeltek gyakran rámutatnak,
az Unión belül folyamatban lévő és jövőbeli beruházási projektek
ismeretének hiánya akadályozza az EU-n belüli nagyobb mértékű beruházási
szintek létrejöttét. Az Európai Stratégiai Beruházási Alap munkája mellett a javaslat
egy európai beruházási projektportfólió létrehozásáról is rendelkezik, amely
biztosítja, hogy a befektetők számára átláthatóak és elérhetőek
legyenek a potenciális projektekre vonatkozó információk.
3.4.      Az
Európai Stratégiai Beruházási Alap műveleteinek jelentése,
elszámoltathatósága, értékelése és felülvizsgálata (10–12. cikk)
Mivel az EBB uniós garanciát használ fel,
indokolt, hogy rendszeresen jelentést tegyen a Bizottságnak, az Európai
Parlamentnek és a Tanácsnak az uniós garancia által fedezett, végrehajtott
műveletekről.
A 12. cikk előír számos olyan, az EBB és
a Bizottság által végzendő rendszeres értékelést, amely biztosítja, hogy
az Európai Stratégiai Beruházási Alapot, az uniós garanciát és a garanciaalap
működését a céloknak megfelelően alkalmazzák. Az Európai Parlament
felé való elszámoltathatóság ebben az összefüggésben különösen fontos.
3.5.      Általános
rendelkezések (13–17. cikk)
Az uniós garancia EBB általi felhasználása
keretében számos általános szabály alkalmazása indokolt. A 13. cikk
előírja, hogy az uniós garancia által érintett tevékenységekhez kapcsolódó
információkat nyilvánosan elérhetővé kell tenni. A 14. és 15. cikk a
Számvevőszék, illetve az OLAF hatáskörére vonatkozik, a 16. cikk pedig
kizár bizonyos típusú tevékenységeket. Végül, a 17. cikk felhatalmazza a
Bizottságot felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására a vonatkozó
eljárással összhangban.
3.6.      Módosítások
(18–19. cikk)
A 18. és 19. cikk előírja az operatív
előirányzatok Horizont 2020 programból (1291/2013/EU rendelet) és az
Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből (1316/2013/EU) történő
átcsoportosítását.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI VONZAT
Az Európai Stratégiai Beruházási Alap számára
biztosított uniós garancia 16 milliárd EUR-t tesz ki, és a rendelet
hatálybalépésétől kezdve teljes mértékben rendelkezésre áll. Annak
érdekében, hogy a költségvetést a garancia potenciális lehívása esetén is
szabályszerűen végre lehessen hajtani, létrejön egy garanciaalap, amelyet
2020-ra az összes uniós garanciakötelezettség 50 %-ának megfelelő
mértékig kell feltölteni. A garanciaalapba történő befizetések
500 millió EUR-t tesznek ki 2016-ban, 1 milliárd EUR-t
2017-ben és 2 milliárd EUR-t 2018-ban. A 2019. és 2020. évi egyenként
2,25 milliárd EUR összegű befizetés attól függ majd, hogy a garanciaalap
célösszege 2018 után változatlanul 50 %-on marad-e. A
kötelezettségvállalási előirányzatok összege 2015-ben
1,35 milliárd EUR, 2016-ban 2,03 milliárd EUR, 2017-ben
2,641 milliárd EUR és 2018-ban 1,979 milliárd EUR. A
garanciaalap progresszív finanszírozása az első években nem jelent
kockázatot az uniós költségvetés számára, mivel a felmerült veszteségekhez
kapcsolódó lehetséges garancialehívások csak idővel következnek be.
Ahogyan az az EBB jelenlegi tevékenységeinél
is bevett gyakorlat, az Európai Stratégiai Beruházási Alap keretében
végrehajtott EBB-műveletek költségei a kedvezményezetteket terhelik. A
garancia EBB általi felhasználása és a garanciaalap forrásainak befektetése
várhatóan pozitív nettó jövedelmet teremt. Az Európai Stratégiai Beruházási
Alap bevételei a kockázatviselő kapacitás biztosítói között arányosan
oszlanak meg. A garanciaalap többletforrásai felhasználhatók az uniós garancia
eredeti összegre való visszaállítására.
Mindazonáltal két intézkedés olyan költségeket
okoz az EBB számára, amelyek nem terhelhetők a kedvezményezettekre:
1.           A javaslat 2. cikkének (2) bekezdése
értelmében létrehozott Európai Beruházási Tanácsadó Platform finanszírozása
elsősorban meglévő uniós programok (Európai Hálózatfinanszírozási
Eszköz, Horizont 2020...) keretében az EBB technikai segítségnyújtásra
előirányzott keretösszegeiből történik. Mindazonáltal legfeljebb
évente 20 millió EUR (2015-ben 10 millió EUR) további
finanszírozásra lehet szükség, amelyet az e javaslathoz csatolt pénzügyi
kimutatásnak megfelelően állítanak a költségvetésbe. A projektportfólió
potenciális költségeinek fedezete szintén biztosított.
2.           Az EBB-nél igazgatási költségek
merülnek fel az EBA-n keresztül a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott
finanszírozásának megnövelése miatt. Az eszközök típusaira és az új
műveletek aláírásának ütemére vonatkozó jelenlegi feltételezések alapján
ez nagyságrendileg összesen 105 millió EUR-t kitevő díj
befizetését teszi szükségessé, ebből körülbelül 48 millió EUR-t
2020-ig. Mivel van lehetőség halasztott befizetésre – amíg a kapott
bevétel fel nem használható erre a célra –, ezek a fizetések nem kerültek be a
költségvetésbe, de leírásuk szerepel a pénzügyi kimutatás mellékletében.
Az EBB azon költségei, amelyeket sem a
kedvezményezettek nem térítettek meg, sem az EU által nyújtott garancia
kifizetéséből nem vontak le, fedezhetők az uniós garanciával, a
kinnlevő összegek 1 %-ának megfelelő kumulatív korláton belül.
Az e javaslat által szükségessé tett operatív
előirányzatokat teljes mértékben a 2014–2020 közötti többéves pénzügyi
keretből kell finanszírozni. 6 milliárd EUR-t át kell
csoportosítani az 1A. fejezeten belül, 2,11 milliárd EUR
finanszírozására a rendelkezésre álló mozgástér, többek között a
kötelezettségvállalások összesített tartalékának felhasználásával kerül sor.
Noha a vissza nem térítendő támogatások Európai Hálózatfinanszírozási
Eszközből és Horizont 2020 programból történő finanszírozása csökken,
az Európai Stratégiai Beruházási Alap multiplikátorhatása nyomán a két
meglévő programhoz tartozó szakpolitikai területeken általánosságban
jelentősen megnövekednek a beruházások.
5.           TOVÁBBI INFORMÁCIÓK
E javaslat pénzügyi kerete nem tartalmazza
kifejezetten a tagállamoktól vagy más harmadik felektől származó, a
javaslat által létrehozott struktúrákhoz tett hozzájárulást. Mindazonáltal az
1. cikk (2) bekezdése kifejezetten megengedi az érdekelt felek számára, hogy az
ESBA-hoz tett tőkebefizetés révén csatlakozzanak az Európai Stratégiai
Beruházási Alapról szóló megállapodáshoz.
Arra az esetre, ha egy tagállam az Európai
Stratégiai Beruházási Alaphoz való hozzájárulás mellett dönt, a Bizottság
jelezte, hogy az ilyen hozzájárulásokat kedvezően ítéli meg az
államháztartásnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés
126. cikke, és az 1467/1997/EK rendelet szerinti értékelése során. A 2015.
január 13-i bizottsági közlemény (A Stabilitási és Növekedési Paktum hatályos
szabályai által biztosított rugalmasság legjobb kihasználása) meghatározza az
ilyen esetben alkalmazandó különös szempontokat.
2015/0009 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
az Európai Stratégiai Beruházási Alapról,
valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 172.,
173. cikkére, 175. cikkének (3) bekezdésére és 182. cikkének (1)
bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti
parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság és a Régiók Bizottságának véleményére,
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)       A gazdasági és pénzügyi
válság az Unión belüli beruházások szintjének csökkenéséhez vezetett. A
beruházások a 2007. évi csúcs óta megközelítőleg 15 %-kal estek
vissza. Az Unió főként a gazdasági jövőt illető piaci
bizonytalanság és a tagállamok költségvetési korlátai következtében szenved a
beruházások hiányától. Az elmaradó beruházások lassítják a gazdaság
helyreállását és negatívan hatnak a munkahelyteremtésre, a hosszú távú
növekedési kilátásokra és a versenyképességre.
(2)       Átfogó fellépésre van szükség
az elmaradó beruházások teremtette ördögi kör megszüntetésére. A strukturális
reformok és a költségvetési felelősségvállalás fontos előfeltételei a
beruházások ösztönzésének. Ezek az előfeltételek a beruházásfinanszírozás
új lendületével együtt hozzájárulhatnak egy kedvező folyamat
kialakításához, amelyben a beruházási projektek támogatják a foglalkoztatást és
a keresletet, és a növekedési potenciál tartós emelkedéséhez vezetnek.
(3)       A G20-csoport a globális
infrastruktúra kezdeményezés révén elismerte a beruházások fontosságát a
keresletfokozás, valamint a termelékenység- és növekedésösztönzés
szempontjából, és elkötelezte magát a nagyobb beruházási szintet lehetővé
tevő környezet kialakítása iránt.
(4)       Az Unió a gazdasági és
pénzügyi válság során erőfeszítéseket tett a növekedés ösztönzésére,
különösen az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló
megközelítést bevezető Európa 2020 stratégiában meghatározott
kezdeményezések révén. Az Európai Beruházási Bank (a továbbiakban: EBB) szintén
megerősítette az uniós beruházások ösztönzésében és előmozdításában játszott
szerepét, részben a 2013. januári tőkeemelés útján. További intézkedésekre
van szükség az uniós beruházási igények kielégítésének, valamint annak
biztosítása érdekében, hogy a piacon rendelkezésre álló likviditás
felhasználása hatékony legyen, és az életképes beruházási projektek
finanszírozása felé irányuljon.
(5)       A Bizottság megválasztott
elnöke 2014. július 15-én az Európai Parlament elé terjesztette az Európai
Bizottságnak szóló politikai iránymutatásokat. Ezek a politikai iránymutatások
arra szólítottak fel, „hogy az elkövetkező három évben akár 300 milliárd
EUR-t mozgósítsunk a reálgazdaságba eszközölt állami és magánbefektetések
céljaira”, a beruházások ösztönzése érdekében, a munkahelyteremtés céljából.
(6)       A Bizottság 2014. november
26-án bemutatta „Európai beruházási terv” című közleményét[1], amely
előirányozza az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) létrehozását, a
beruházási projektek európai szintű, átlátható portfólióját, egy tanácsadó
platform létrehozását (Európai Beruházási Tanácsadó Platform – EBTP) és a
beruházások előtt álló akadályok megszüntetésére, valamint az egységes
piac kiteljesítésére irányuló ambiciózus ütemtervet.
(7)       2014. december 18-án az
Európai Tanács arra a következtetésre jutott, hogy „a beruházás ösztönzése és a
piac nem megfelelő működésének kezelése Európában alapvető
szakpolitikai kihívás”, és hogy „a beruházások kiemelt területként való
kezelése, valamint a tagállamok elkötelezettsége a strukturális reformok
intenzívebb folytatása és a növekedésbarát költségvetési konszolidáció mellett
szilárd alapot teremt az európai növekedéshez és munkahelyteremtéshez, és
kijelenti, hogy az EBB csoporton belül létre kell hozni az Európai Stratégiai
Beruházási Alapot (az ESBA-t) annak érdekében, hogy 2015 és 2017 között 315
milliárd euró összegben új forrásokat lehessen mozgósítani beruházási célokra”.
(8)       Az Európai Stratégiai
Beruházási Alap a köz- és magánberuházásokat övező bizonytalanság
kezelésére szolgáló átfogó megközelítés része. A stratégia három pillérből
áll: beruházásfinanszírozás mozgósítása, a beruházás reálgazdaságba való
eljuttatása és az uniós beruházási környezet javítása.
(9)       Az uniós beruházási környezet
javítását a beruházások előtt álló akadályok felszámolásával, az egységes
piac megerősítésével és a szabályozás kiszámíthatóságának fokozásával kell
elérni. Ez a kiegészítő munka az Európai Stratégiai Beruházási Alap
munkája, és általánosságban az európai beruházások javára válik.
(10)     Az ESBA célja, hogy segítsen
az Unión belüli produktív beruházások finanszírozási és végrehajtási
nehézségeinek leküzdésében, és biztosítsa a finanszírozáshoz való jobb
hozzáférést. A cél az, hogy a finanszírozáshoz való jobb hozzáférés leginkább a
kis- és középvállalkozásoknak kedvezzen. Helyénvaló a finanszírozáshoz való
jobb hozzáférés előnyeit a közepes piaci tőkeértékű, vagyis
legfeljebb 3 000 alkalmazottat foglalkoztató vállalatokra is
kiterjeszteni. Európa jelenlegi beruházási nehézségeinek leküzdése
hozzájárulhat az Unió gazdasági, társadalmi és területi kohéziójának
megerősítéséhez.
(11)     Az Európai Stratégiai
Beruházási Alap az Unió szakpolitikai céljainak eléréséhez hozzájáruló, magas
gazdasági hozzáadott értékkel rendelkező stratégiai beruházásokat támogat.
(12)     Uniószerte számos kis- és
középvállalkozás, valamint közepes piaci tőkeértékű vállalat szorul
segítségre a piaci forrásokhoz jutás terén, különös tekintettel a nagyobb
mértékű kockázattal járó beruházásokra. Az Európai Stratégiai Beruházási
Alap segíthet ezeknek a vállalkozásoknak a tőkehiány leküzdésében azáltal,
hogy az EBB és az Európai Beruházási Alap számára lehetővé teszi közvetlen
és közvetett tőkeinjekciók nyújtását, valamint a garancianyújtást a
hitelek kiváló minőségű értékpapírosításához, és más olyan
termékekhez, amelyek az ESBA céljainak eléréséhez engedélyezettek.
(13)     Az Európai Stratégiai
Beruházási Alapot az EBB-n belül kell létrehozni, hogy ki tudja használni annak
tapasztalatát és bizonyított eredményeit, valamint hogy műveleteinek
pozitív hatása a lehető leggyorsabban kibontakozhasson. Az ESBA kis- és
középvállalkozásoknak, valamint kisméretű közepes piaci tőkeértékű
vállalatoknak nyújtott finanszírozással kapcsolatos munkáját az Európai
Beruházási Alapon (a továbbiakban: EBA) keresztül kell végrehajtani, az EBA e
tevékenységekkel kapcsolatos tapasztalatainak kihasználása érdekében.
(14)     Az Európai Stratégiai
Beruházási Alap magas társadalmi és gazdasági értéket teremtő projekteket
céloz meg. Az ESBA mindenekelőtt a munkahelyteremtést, a hosszú távú
növekedést és a versenyképességet előmozdító projektekre irányul. Az
Európai Stratégiai Beruházási Alap az egyedi projektek igényeinek legjobb
kielégítése érdekében a pénzügyi termékek széles körét támogatja, többek között
a saját tőkét, az idegen tőkét vagy a garanciákat. A termékek ezen
széles köre lehetővé teszi az Európai Stratégiai Beruházási Alap számára,
hogy alkalmazkodjon a piaci igényekhez, mindemellett ösztönzi a projektekben a
magánberuházást. Az Európai Stratégiai Beruházási Alap nem helyettesítheti a
magánpiaci finanszírozást, hanem a piac hiányosságait kezelve mozgósítania kell
a magánfinanszírozást, a közpénzek leghatékonyabb és stratégiai
felhasználásának biztosítása érdekében. Az állami támogatásokra vonatkozó
elvekkel való összhang előírása hozzájárul a hatékony és stratégiai
felhasználáshoz.
(15)     Az Európai Stratégiai
Beruházási Alap a meglévő EBB- és uniós eszközöknél magasabb
kockázat-megtérülés profillal rendelkező projekteket támogat, hogy
kiegészítse a meglévő műveleteket. Az ESBA az egész Unióban
finanszíroz majd projekteket, többek között a válság által leginkább érintett
országokban. Az Európai Stratégiai Beruházási Alapot csak akkor lehet igénybe
venni, ha más forrásokból nem áll rendelkezésre ésszerű feltételek mellett
finanszírozás.
(16)     Az Európai Stratégiai
Beruházási Alap gazdaságilag és technikailag várhatóan életképes beruházásokra
irányul, amelyek bizonyos mértékben magukban foglalhatnak indokolt
kockázatokat, ugyanakkor megfelelnek az Európai Stratégiai Beruházási Alap
általi finanszírozás különleges követelményeinek.
(17)     Az Európai Stratégiai
Beruházási Alap támogatásának infrastrukturális és nagyszabású közepes
tőkeértékű projektekhez való felhasználásáról egy beruházási
bizottság dönt. A beruházási bizottság a beruházási projektek területein
járatos és tapasztalt független szakértőkből áll. A beruházási
bizottság elszámoltatható az Európai Stratégiai Beruházási Alap
irányítóbizottsága felé, amely felügyeli az Európai Stratégiai Beruházási Alap
célkitűzéseinek teljesülését. Az EBA tapasztalatának tényleges
kihasználása érdekében az Európai Stratégiai Beruházási Alap támogatja az EBA
finanszírozását, hogy az EBA egyéni projektekbe kezdhessen a kis- és
középvállalkozások, valamint a kisméretű közepes piaci
tőkeértékű vállalatok terén.
(18)     Annak érdekében, hogy az
Európai Stratégiai Beruházási Alap támogatni tudja a beruházásokat, az Unió
16 000 000 000 EUR-nak megfelelő összegű
garanciát nyújt. Portfolióalapú nyújtás esetén a garanciafedezet az eszköz
típusától függően (idegen tőke, saját tőke vagy garancia)
felső korlátot kap, a fennálló kötelezettségvállalások portfóliója
volumenének százalékos arányában. A várakozások szerint, ha a garancia az EBB
által nyújtandó 5 000 000 000 EUR-val társul, az Európai
Stratégiai Beruházási Alap támogatásával 60 800 000 000 EUR
értékű további beruházás jöhet létre az EBB-nél és az EBA-nál. Az Európai
Stratégiai Beruházási Alap által támogatott
60 800 000 000 EUR várhatóan összesen
315 000 000 000 EUR értékű beruházást generál az
Unióban a 2015–2017 közötti időszakban. A garancialehívás nélkül
teljesülő projektekhez kapcsolódó garanciák rendelkezésre állnak új
műveletek támogatásához.
(19)     Forrásainak további növelése
érdekében az Európai Stratégiai Beruházási Alapban való részvételt nyitottá
kell tenni harmadik felek, például tagállamok, tagállamok által birtokolt vagy
ellenőrzött nemzeti fejlesztési bankok vagy állami ügynökségek,
magánszektorbeli szervezetek, valamint Unión kívüli szervezetek számára, a
meglévő hozzájárulók jóváhagyásától függően. A harmadik felek
közvetlenül hozzájárulhatnak az ESBA-hoz és részt vehetnek az ESBA irányítási
struktúrájában.
(20)     A projektek szintjén a
harmadik felek az ESBA-val együtt végrehajthatnak projekt-alapú, vagy
meghatározott földrajzi vagy tematikus ágazatokhoz kapcsolódó beruházási
platformokat támogató társfinanszírozást.
(21)     Feltéve, hogy minden lényeges
jogosultsági kritérium teljesül, a tagállamok használhatják az Európai
Strukturális Beruházási Alapot ahhoz, hogy hozzájáruljanak az uniós garanciával
fedezett, támogatható projektek finanszírozásához. E megközelítés rugalmassága
maximálissá teheti annak lehetőségét, hogy befektetőket vonzzon az
Európai Stratégiai Beruházási Alap által célzott beruházások területére.
(22)     Az Európai Unió
működéséről szóló szerződéssel összhangban az ESBA keretében
támogatott infrastruktúra- és projektberuházásoknak összeegyeztethetőnek
kell lenniük az állami támogatásokra vonatkozó szabályokkal. A Bizottság
bejelentette, hogy e célból kidolgozza az államitámogatás-értékeléssel
kapcsolatos azon alapelveket, amelyeket az Európai Stratégiai Beruházási
Alapból nyújtott támogatásra való jogosultság előfeltételeként a
projekteknek teljesíteniük kell. Arra az esetre, ha a projekt eleget tesz ezen
követelményeknek és támogatásban részesül az Európai Stratégiai Beruházási
Alapon keresztül, a Bizottság bejelentette, hogy a kiegészítő nemzeti
támogatásokat egy egyszerűsített és gyorsított államitámogatás-értékelés
keretében fogják megvizsgálni, amely során a Bizottság mindössze az állami
támogatás arányosságát ellenőrzi (a túlkompenzáció elkerülése végett). A
Bizottság azt is bejelentette, hogy a közpénzek hatékony felhasználásának
biztosítása érdekében további iránymutatást nyújt az alapelvekkel
kapcsolatosan.
(23)     Mivel sürgős fellépésre
van szükség az Unióban, az EBB és az EBA szokásos profiljuktól eltérő
egyéb projekteket is finanszírozhatnak 2015 folyamán, még e rendelet
hatálybalépése előtt. Az e rendeletben előírt intézkedések
előnyeinek maximalizálása érdekében lehetővé kell tenni az ilyen
egyéb projektek számára, hogy az uniós garancia alá kerüljenek, amennyiben
teljesítik az ebben a rendeletben meghatározott alapvető kritériumokat.
(24)     Az Európai Stratégiai
Beruházási Alap által támogatott EBB finanszírozási és beruházási
műveleteket az EBB saját szabályai és eljárásai szerint (beleértve a
megfelelő ellenőrző intézkedéseket és az adóelkerülés
megelőzésére hozott intézkedéseket), valamint az Európai Csalás Elleni
Hivatalra (OLAF) és a Számvevőszékre vonatkozó szabályok és eljárások
szerint kell irányítani, beleértve az Európai Bizottság, az Európai
Számvevőszék és az Európai Beruházási Bank között létrejött háromoldalú
megállapodást.
(25)     Az EBB rendszeresen értékeli
az Európai Stratégiai Beruházási Alap által támogatott tevékenységeket, hogy
felmérje azok relevanciáját, teljesítményét és hatását, és azonosítsa a
jövőbeli tevékenységek javítását szolgáló szempontokat. Ezek az
értékelések hozzájárulnak az elszámoltathatósághoz és a fenntarthatóság
elemzéséhez.
(26)     Az Európai Stratégiai
Beruházási Alapon keresztül végrehajtott finanszírozási műveletek mellett
létre kell hozni az Európai Beruházási Tanácsadó Platformot (EBTP). Az EBTP
megerősített támogatást nyújt a projektek kidolgozásához és
előkészítéséhez az egész Unióban, a Bizottság, az EBB, a nemzeti
fejlesztési bankok és az európai strukturális és beruházási alapok irányító
hatóságai szakértelmére építve. Ezáltal létrejön az Unión belüli beruházásokra
vonatkozó technikai segítségnyújtással kapcsolatos kérdések megválaszolására
szolgáló egyablakos rendszer.
(27)     Az EBB-nek nyújtott uniós
garanciához kapcsolódó kockázatok fedezése érdekében létre kell hozni egy
garanciaalapot. A garanciaalapot az uniós költségvetésből származó
fokozatos kifizetésekkel kell feltölteni. A garanciaalapba ezt követően az
Európai Stratégiai Beruházási Alap támogatásában részesülő
projektekből származó bevételek és visszafizetések is befolynak, valamint
a nem teljesítő adósoktól visszatérített összegek, ha a garanciaalap már
kifizette az EBB-nek a garanciát.
(28)     A garanciaalap célja, hogy
likviditási puffert biztosítson az uniós költségvetés számára az Európai
Stratégiai Beruházási Alapnál a célkitűzései megvalósítása során felmerült
veszteségekkel szemben. Az Európai Stratégiai Beruházási Alap által támogatandó
beruházások jellegével kapcsolatos tapasztalat alapján az uniós
költségvetésből és az Unió összes garanciakötelezettségéből származó
kifizetések közötti 50 %-os arány lenne megfelelő.
(29)     Az uniós költségvetésből
származó hozzájárulás részleges finanszírozása céljából az 1291/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet[2]
által létrehozott „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram
(2014–2020), és az 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[3] által létrehozott
Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz rendelkezésre álló pénzügyi keretét
csökkenteni kell. Ezek a programok olyan célokat szolgálnak, amelyek nem
jelennek meg újra az Európai Stratégiai Beruházási Alapnál. Mindazonáltal a
várakozások szerint a két program keretének a garanciaalap finanszírozása
céljából való csökkentése a programok mandátumának bizonyos területein nagyobb
mértékű beruházásokat biztosít, mint az a meglévő programokon
keresztül lehetséges lenne. Az Európai Stratégiai Beruházási Alap az uniós
garanciával képes a kutatás, fejlesztés és innováció, valamint a közlekedési,
távközlési és energiaügyi infrastruktúrák területén megsokszorozni a pénzügyi
hatást ahhoz képest, mint ha a forrásokat a tervezett Horizont 2020 és Európai
Hálózatfinanszírozási Eszköz programokon belüli vissza nem térítendő
támogatások útján költötték volna el. Ezért indokolt a jelenleg az említett
programokra előirányzott források egy részének az Európai Stratégiai
Beruházási Alaphoz való átirányítása.
(30)     Kialakításuk jellege miatt sem
az EBB-nek nyújtott uniós garancia, sem a garanciaalap nem minősül
„pénzügyi eszköznek” a 966/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[4] értelmében.
(31)     Az Unión belül jelentős
számú potenciálisan életképes projekt létezik, amelyek a projektekhez
kapcsolódó bizonytalanság és az átláthatóság hiánya miatt nem jutnak
finanszírozáshoz. Ennek oka gyakran az, hogy a magánbefektetők nem tudnak
a projektekről, vagy nem rendelkeznek elegendő információval a
beruházási kockázat értékeléséhez. A Bizottságnak és az EBB-nek a tagállamok
támogatásával elő kell mozdítaniuk az Unión belüli jelenlegi és
jövőbeli beruházási projektek átlátható portfóliójának létrehozását. A
projektportfólió biztosítja, hogy a beruházási projektekre vonatkozó
információkat rendszeresen és strukturáltan nyilvánosan hozzáférhetővé
tegyék annak érdekében, hogy a befektetők beruházási döntéseiket
megbízható információkra alapozhassák.
(32)     A tagállamok nemzeti szinten
is megkezdték a nemzeti jelentőségű projektek projektportfóliójának
létrehozására és előmozdítására irányuló munkát. A Bizottság és az EBB
által összeállított információknak linkeket kell tartalmazniuk a kapcsolódó
nemzeti projektportfóliókhoz.
(33)     Noha a projektportfólió
keretében azonosított projekteket az EBB felhasználhatja az Európai Stratégiai
Beruházási Alap által támogatott projektek meghatározására és kiválasztására, a
projektportfóliónak szélesebb hatókörrel kell rendelkeznie a projektek
uniószerte történő azonosítására. Ebbe a hatókörbe tartozhatnak olyan
projektek, amelyek alkalmasak a magánszektor általi, vagy az európai vagy
nemzeti szinten rendelkezésre álló más eszközök támogatásával történő
teljes körű finanszírozásra. Az Európai Stratégiai Beruházási Alapnak
képesnek kell lennie támogatni a projektportfólióban meghatározott projektekhez
kötődő finanszírozást és beruházást, de nem lehet automatizmus a
listára való felkerülés és az Európai Stratégiai Beruházási Alap támogatásához
való hozzáférés között, és az Európai Stratégiai Beruházási Alap mérlegelési
jogkört kap a listán nem szereplő projektek kiválasztására és támogatására.
(34)     Az európai polgárok felé való
elszámoltathatóság biztosítása érdekében az EBB-nek rendszeresen jelentést kell
tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az Európai Stratégiai Beruházási
Alap fejlődéséről és hatásáról.
(35)     Az uniós garanciakötelezettségek
megfelelő fedezetének biztosítása és az uniós garancia folyamatos
rendelkezésre állásának biztosítása érdekében a Bizottságnak felhatalmazást
kell kapnia arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat
fogadjon el az Unió általános költségvetéséből fizetendő összegek
kiigazítása tekintetében és az I. melléklet ennek megfelelő módosítására
vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka
során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői
szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és
szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az
Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben
történő és megfelelő továbbításáról.
(36)     Mivel e rendelet
célkitűzéseit, nevezetesen az unióbeli beruházások támogatását és a
legfeljebb 3 000 alkalmazottat foglalkoztató vállalkozások
finanszírozáshoz való jobb hozzáférésének biztosítását a tagállamok a
fellépésre fordítható költségvetési kapacitásaik egyenlőtlensége miatt nem
tudják kielégítően megvalósítani, hanem a célkitűzések terjedelme és
hatásai miatt azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió az Európai
Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével
összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányosság
elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez
szükséges mértéket,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET – Európai Stratégiai Beruházási
Alap
1. cikk
Európai Stratégiai Beruházási Alap
(1)          A Bizottság megállapodást köt
az Európai Beruházási Bankkal (EBB) az Európai Stratégiai Beruházási Alap
(ESBA) létrehozásáról.
Az ESBA célja az unióbeli beruházások támogatása,
és – az EBB megnövelt kockázatviselési képessége révén – a legfeljebb
3 000 alkalmazottat foglalkoztató vállalkozások számára a finanszírozáshoz
való jobb hozzáférés biztosítása, különös hangsúlyt fektetve a kis- és
középvállalkozásokra (a továbbiakban: ESBA-megállapodás).
(2)          Az ESBA-megállapodáshoz az
Európai Unió bármely tagállama csatlakozhat. A meglévő hozzájárulók
egyetértésének függvényében az ESBA-megállapodást nyitottá kell tenni más
harmadik felek, többek között a nemzeti fejlesztési bankok vagy a tagállamok által
birtokolt vagy ellenőrzött állami ügynökségek, valamint magánszektorbeli
szervezetek számára is.
2. cikk
Az ESBA-megállapodás feltételei
(1)          Az ESBA-megállapodás
tartalmazza mindenekelőtt a következőket:
a)      az ESBA mint különálló, egyértelműen
azonosítható és átlátható garanciaeszköz és az EBB által kezelt külön számla
létrehozására vonatkozó rendelkezések;
b)      az EBB által az ESBA-n keresztül
nyújtandó pénzügyi hozzájárulás összege és feltételei;
c)      az EBB által az ESBA-n keresztül az
Európai Beruházási Alapnak (EBA) nyújtandó finanszírozás feltételei;
d)      az ESBA-ra vonatkozó, 3. cikk szerinti
irányítási rendelkezések, az Európai Beruházási Bank alapokmányának sérelme
nélkül;
e)      az uniós garanciára vonatkozó, többek
között a következőkre kiterjedő részletes szabályok a 7. cikknek
megfelelően: a meghatározott eszköztípusokból álló portfóliókra vonatkozó
fedezeti felső korlát, az uniós garancia lehívása, amelyre – a saját
tőke esetleges veszteségei kivételével – évente egyszer, a műveletek
nyereségének és veszteségének nettósítását követően kerülhet sor, valamint
a garanciával összefüggő díjazás, és az arra vonatkozó előírás, hogy
a kockázatvállalás díját a hozzájárulók között a kockázatmegosztás arányában
kell elosztani;
f)       a követelések behajtásához kapcsolódó
előírások és eljárások;
g)      az uniós garancia felhasználására
vonatkozó előírások, többek között a meghatározott időkeretek és a
fő teljesítménymutatók;
h)      az EBTP számára szükséges finanszírozásra
vonatkozó rendelkezések a (2) bekezdés harmadik albekezdésének
megfelelően;
i)       az EBB ESBA által támogatott
finanszírozási és beruházási műveleteihez harmadik felek által nyújtott
társfinanszírozás módjára vonatkozó rendelkezések;
j)       az uniós garancia által nyújtott fedezet
feltételei.
Az ESBA-megállapodás előírja, hogy az ESBA
támogatásával végrehajtott műveleteket és az EBB egyéb műveleteit
egyértelműen el kell különíteni.
Az ESBA-megállapodás előírja, hogy az EBA
által végrehajtott ESBA-tevékenységeket az EBA irányító szervei irányítják.
Az ESBA-megállapodás előírja, hogy az ESBA
által támogatott műveletek után az Uniót megillető díjazásra az uniós
garancia lehívásakor teljesítendő kifizetések, valamint a (2) bekezdés
harmadik albekezdése és az 5. cikk (3) bekezdése szerinti költségek levonását
követően kerül sor.
(2)          Az ESBA-megállapodás
előírja, hogy az EBB-n belül fel kell állítani az Európai Beruházási
Tanácsadó Platformot (EBTP). Az EBTP célja, hogy – az EBB és a Bizottság meglévő
tanácsadó szolgálataira építve – tanácsadással segítse a beruházási projektek
azonosítását, előkészítését és kidolgozását, és központi technikai
tanácsadó platformként szolgáljon az Unión belüli projektfinanszírozás számára.
Ebbe beletartozik a projektstrukturáláshoz kapcsolódó technikai
segítségnyújtás, az innovatív pénzügyi eszközök és a köz- és magánszférabeli
partnerség igénybevételének támogatása, valamint adott esetben az uniós
jogszabályok releváns kérdéseihez nyújtott tanácsadás.
E célkitűzések megvalósítása érdekében az
EBTP felhasználja az EBB, a Bizottság, a nemzeti fejlesztési bankok, valamint
az európai strukturális és beruházási alapok irányító hatóságainak
szakértelmét.
A 2020. december 31-ig tartó időszakban az
EBTP részbeni finanszírozását az Unió biztosítja évi legfeljebb
20 000 000 EUR összegig az EBTP által az EBB meglévő technikai
segítségnyújtásán felül biztosított további szolgáltatások esetében. A 2020-at
követő évek tekintetében az uniós hozzájárulás közvetlenül kapcsolódik a
jövőbeli többéves pénzügyi keretekbe foglalt rendelkezésekhez.
(3)          Az ESBA-megállapodás részes
feleivé váló tagállamoknak képeseknek kell lenniük hozzájárulást nyújtani,
mindenekelőtt készpénz vagy az EBB számára elfogadható garanciavállalás
formájában. Egyéb harmadik felek a hozzájárulást csak készpénz formájában
tehetik meg.
3. cikk
Az ESBA irányítása
(1)          Az ESBA-megállapodás
előírja, hogy az ESBA-t irányítóbizottság irányítja, amely az 5. cikk (2)
bekezdésében foglalt célokkal összhangban meghatározza a stratégiai
orientációt, a stratégiai eszközelosztást, valamint a működési szabályokat
és eljárásokat, beleértve az ESBA által támogatható projektek beruházási
politikáját és az ESBA kockázati profilját. Az irányítóbizottság a tagok közül
választ elnököt.
(2)          Addig, amíg az ESBA-hoz csak
az Unió és az EBB teljesít hozzájárulást, a tagok és a szavazatok számát az
irányítóbizottságon belül a készpénz vagy garanciavállalás formájában nyújtott
hozzájárulás nagysága alapján kell elosztani.
Az
irányítóbizottság konszenzussal hoz határozatot.
(3)          Amennyiben az 1. cikk (2)
bekezdésének megfelelően az ESBA-megállapodáshoz más felek is
csatlakoznak, az irányítóbizottságon belül a tagok és a szavazatok számát a
hozzájárulók által a készpénz vagy garanciavállalás formájában nyújtott
hozzájárulás nagysága alapján kell elosztani. A Bizottság és az EBB tagjainak
és szavazatainak számát a (2) bekezdéssel összhangban ennek megfelelően
újra kell számítani.
Az
irányítóbizottság arra törekszik, hogy határozatait konszenzussal hozza meg.
Amennyiben az irányítóbizottság az elnök által megállapított határidőig
nem tud konszenzussal dönteni, az irányítóbizottság egyszerű többséggel
hoz határozatot.
Amennyiben a
Bizottság vagy az EBB az irányítóbizottság határozata ellen szavaz, azt nem
lehet elfogadni.
(4)          Az ESBA-megállapodás
előírja, hogy az ESBA élére ügyvezető igazgatót kell kinevezni,
akinek feladata az ESBA napi szintű irányítása, valamint az (5)
bekezdésben említett beruházási bizottság üléseinek előkészítése és az
elnöki teendők ellátása. Az ügyvezető igazgató munkáját a helyettes
ügyvezető igazgató segíti.
Az ügyvezető igazgató negyedévente jelentést
tesz az ESBA tevékenységéről az irányítóbizottságnak.
Az ügyvezető igazgatót és a helyettesét a
Bizottság és az EBB együttes javaslata alapján az irányítóbizottság nevezi ki
három évre, határozott idejű, megújítható megbízatással.
(5)          Az ESBA-megállapodás
előírja, hogy az ESBA keretében beruházási bizottságot kell létrehozni,
amelynek feladata a potenciális műveletek vizsgálata az ESBA beruházási
szabályainak megfelelően, valamint a műveletek uniós garancia révén
történő támogatásának jóváhagyása az 5. cikknek megfelelően, tekintet
nélkül a műveletek földrajzi elhelyezkedésére.
A beruházási bizottság hat független
szakértőből és az ügyvezető igazgatóból áll. A független
szakértőknek jelentős és releváns piaci szakértelemmel kell
rendelkezniük a projektfinanszírozás terén; az irányítóbizottság nevezi ki
őket határozott idejű, megújítható megbízatással három évre.
A beruházási bizottság döntéseit egyszerű
többséggel hozza.
II. FEJEZET – UNIÓS GARANCIA ÉS UNIÓS
GARANCIAALAP
4. cikk
Uniós garancia
Az Unió garanciát nyújt (a továbbiakban: uniós
garancia) az EBB-nek az e rendelet hatálya alá tartozó, Unión belül
végrehajtott finanszírozási vagy beruházási műveletekhez. Az uniós
garanciát a 6. cikkben említett eszközök tekintetében azonnal lehívható
garanciaként kell nyújtani.
5. cikk
Az uniós garancia felhasználására vonatkozó előírások
(1)          Az uniós garancia nyújtása az
ESBA-megállapodás hatálybalépésének függvénye.
(2)          Az uniós garancia az EBB-nek
a 3. cikk (5) bekezdésében említett beruházási bizottság által jóváhagyott
finanszírozási és beruházási műveleteihez vagy az EBB finanszírozási és
beruházási műveleteinek EBA általi végrehajtása céljából biztosított
finanszírozáshoz nyújtható a 7. cikk (2) bekezdésének megfelelően. Az
érintett műveletek összhangban vannak az uniós szakpolitikákkal és
támogatják a következő általános célok valamelyikét:
a)      infrastruktúra-fejlesztés, többek között
a közlekedés területén, mindenekelőtt az ipari központokban; energiaügy,
elsősorban az energiahálózatok összekapcsolása; valamint a digitális
infrastruktúra;
b)      beruházások az oktatás és képzés, az
egészségügy, a kutatás-fejlesztés, az információs és kommunikációs technológia
és az innováció terén;
c)      a megújuló energia terjesztése, valamint
az energia- és erőforrás-hatékonyság fokozása;
d)      infrastrukturális projektek a
környezetvédelem, a természeti erőforrások, a városfejlesztés terén és
szociális területeken;
e)      pénzügyi támogatás nyújtása az 1. cikk
(1) bekezdésében említett vállalkozások számára, ideértve a
működőtőke-kockázatfinanszírozást.
Emellett az uniós garancia kiterjed a célzottan
létrehozott olyan beruházási platformok és nemzeti fejlesztési bankok EBB-n
keresztül történő támogatására, amelyek az e rendelet előírásainak
megfelelő műveleteket finanszíroznak. Ebben az esetben az
irányítóbizottság pontosan meghatározza a támogatható beruházási platformokra
vonatkozó szabályokat.
(3)          Az Európai Beruházási Bank
alapokmánya 17. cikkének megfelelően az EBB a finanszírozási
műveletek kedvezményezettjeire terheli az ESBA-hoz kapcsolódó
költségeit. A második és harmadik albekezdés sérelme nélkül az uniós
költségvetés nem fedezi az e rendelet keretében az EBB által végrehajtott
finanszírozási és beruházási tevékenységekhez kapcsolódóan az EBB-nél felmerült
igazgatási kiadásokat vagy bármely egyéb díjat.
Az EBB a 2. cikk (1) bekezdésének e) pontja
szerint a teljes fennálló uniós garanciakötelezettség 1 %-ának
megfelelő kumulált maximális felső korlát erejéig lehívhatja az uniós
garanciát azon költségek fedezése céljából, amelyek a finanszírozási
műveletek kedvezményezettjeinek való felszámítás során nem kerültek
behajtásra.
Amennyiben az EBB az ESBA nevében a 7. cikk (2)
bekezdésének megfelelően uniós garanciával fedezett finanszírozást nyújt
az EBA-nak, az EBB díjai fedezhetők az uniós költségvetésből.
(4)          Feltéve, hogy valamennyi
releváns jogosultsági kritérium teljesül, a tagállamok felhasználhatják az
európai strukturális és beruházási alapokat azon támogatható projektek
finanszírozásához való hozzájárulásra, amelyeket az EBB az uniós garancia
fedezete mellett finanszíroz.
6. cikk
Támogatható eszközök
Az 5. cikk (2) bekezdésének alkalmazásában az
EBB az uniós garanciát alapvetően portfólióalapon fordítja az eszközök
kockázatának fedezésére.
A következő egyedi eszközök támogathatók
a garanciával, illetőleg képezhetnek portfóliót:
a)           EBB-hitelek, garanciák,
viszontgaranciák, tőkepiaci eszközök, valamint a finanszírozás más formái
vagy hitelminőség-javító eszközök, sajáttőke- vagy
kvázisajáttőke-részesedések. Ezeket az eszközöket az Unióban – többek
között valamely tagállam és egy harmadik ország között határokon átnyúlóan –
végrehajtott műveletek javára kell nyújtani, megszerezni vagy kibocsátani
e rendeletnek megfelelően, és amennyiben az EBB-finanszírozásra még le nem
járt vagy meg nem szüntetett, aláírt megállapodás alapján kerül sor;
b)           az EBB által az EBA számára nyújtott
finanszírozás annak érdekében, hogy az EBA hitelt, garanciát, viszontgaranciát,
egyéb más hitelminőség-javító eszközt, tőkepiaci eszközt,
sajáttőke- vagy kvázisajáttőke-részesedést biztosíthasson. Ezeket az
eszközöket az Unióban végrehajtott műveletek javára kell nyújtani,
megszerezni vagy kibocsátani e rendeletnek megfelelően, és amennyiben az
EBA-finanszírozásra még le nem járt vagy meg nem szüntetett, aláírt
megállapodás alapján kerül sor.
7. cikk
Az uniós garancia által biztosított fedezet és a garancia feltételei
(1)          Az EBB számára a (2)
bekezdésnek megfelelően biztosított uniós garancia összege
16 000 000 000 EUR, amelyből legfeljebb
2 500 000 000 EUR juttatható az EBB által az EBA-nak nyújtott
finanszírozáshoz. A 8. cikk (9) bekezdésének sérelme nélkül az EBB számára
biztosított garancia keretében teljesített uniós kifizetések összesítve nem
haladhatják meg a garancia összegét.
(2)          A garancia által egy
meghatározott típusú, a 6. cikkben említett eszközportfólióra biztosított
fedezetet a szóban forgó portfólió kockázata határozza meg. Az uniós garancia
keretében portfólióalapú, első veszteségre nyújtott garancia vagy teljes
garancia biztosítható. Az uniós garancia más hozzájárulókkal azonos feltételek
mellett nyújtható.
Amennyiben az EBB finanszírozást nyújt az EBA
számára az EBB finanszírozási és beruházási műveleteinek végrehajtásához,
az uniós garancia az EBB általi finanszírozás tekintetében teljes garanciát
biztosít, feltéve, hogy az EBB azonos összegű finanszírozást biztosít
uniós garancia nélkül. Az uniós garancia által fedezett összeg nem haladhatja
meg a 2 500 000 000 EUR-t.
(3)          Amennyiben az EBB az
ESBA-megállapodással összhangban lehívja az uniós garanciát, az Unió a szóban
forgó megállapodás feltételeinek megfelelően igény szerint teljesít
kifizetést.
(4)          Amennyiben az Unió az uniós
garancia alapján kifizetést teljesít, az EBB gondoskodik a kifizetett
összegekre vonatkozó követelések behajtásáról és a behajtott összegekből
visszatérítést nyújt az Uniónak.
8. cikk
Uniós garanciaalap
(1)          Uniós garanciaalapot (a
továbbiakban: garanciaalap) kell létrehozni, amelyből az uniós garancia
lehívása esetén az EBB-nek fizetést lehet teljesíteni.
(2)          A garanciaalap forrásai a
következők:
a)      kifizetések az Unió általános
költségvetéséből,
b)      a garanciaalap befektetett forrásainak
hozama,
c)      a nemteljesítő adósoktól az
ESBA-megállapodásban meghatározott behajtási eljárásnak megfelelően
behajtott összegek a 2. cikk (1) bekezdésének f) pontjában előírtak
szerint,
d)      az Unió által az ESBA-megállapodással
összhangban kapott egyéb kifizetések.
(3)          A garanciaalap (2) bekezdés
c) és d) pontjában előírt forrásai a 966/2012/EU rendelet 21. cikke (4)
bekezdésének megfelelően belső címzett bevételt képeznek.
(4)          A garanciaalap számára a (2)
bekezdés szerint biztosított forrásokat a Bizottság közvetlenül kezeli és a
hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével, valamint az abból
következő megfelelő prudenciális szabályokkal összhangban fekteti be.
(5)          A garanciaalap (2)
bekezdésben említett forrásait arra kell felhasználni, hogy a garanciaalap
olyan megfelelő szintet (a továbbiakban: célösszeg) érjen el, amely
tükrözi az uniós garanciakötelezettség teljes összegét. A célösszeg a teljes
uniós garanciavállalási kötelezettség 50 %-ában kerül meghatározásra.
Kezdetben a célösszeget a (2) bekezdés a) pontjában említett források
fokozatos befizetésével kell elérni. Amennyiben a garanciaalap kezdeti
létrehozása során garancialehívásokra került sor, a garanciaalap (2) bekezdés
b), c) és d) pontjában előírt forrásai egy, a garancialehívások összegének
megfelelő összegig szintén hozzájárulnak a célösszeg eléréséhez.
(6)          A Bizottság 2018. december
31-ig, majd azt követően évente felülvizsgálja a garanciaalap szintjének
megfelelőségét, figyelembe véve a forrásoknak a garancia aktiválásából
származó bármely csökkenését és az EBB által a 10. cikk (3) bekezdésének megfelelően
benyújtott értékelést.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 17.
cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az (5)
bekezdésben előírt célösszeg legfeljebb 10 %-kal történő
kiigazítása vonatkozásában, hogy a célösszeg jobban tükrözze az uniós garancia
lehívásának kockázatát.
(7)          A célösszeg n. évben
történő kiigazítását vagy a garanciaalap szintje megfelelőségének a
(6) bekezdésben előírt felülvizsgálattal összhangban végrehajtott
értékelését követően:
a)      bármely többletet egy művelet
keretében az Unió n+1. évi általános költségvetésében a bevételkimutatás külön
sorára kell visszafizetni,
b)      a garanciaalapot az n+1. évben
kezdődő legfeljebb hároméves időszakban éves részletek
befizetésével kell feltölteni.
(8)          2019. január 1-jétől,
amennyiben a garanciából történő lehívások következtében a garanciaalap
szintje nem éri el a célösszeg 50 %-át, a Bizottság jelentést nyújt be a
garanciaalap feltöltéséhez esetleg szükséges rendkívüli intézkedésekről.
(9)          Amennyiben
az uniós garancia lehívására kerül sor, a garanciaalap (2) bekezdés b), c) és
d) pontja szerinti forrásainak a célösszeget meghaladó részét az uniós garancia
eredeti összegének visszaállítására kell felhasználni.
III. FEJEZET – Európai beruházási
projektportfólió
9. cikk
Európai beruházási projektportfólió
(1)          A Bizottság és az EBB a
tagállamok támogatásával előmozdítja a jelenlegi és a potenciális
jövőbeli uniós beruházási projektek átlátható portfóliójának létrehozását.
A portfólió nem befolyásolja a 3. cikk (5) bekezdésének megfelelően
kiválasztott végső projekteket.
(2)          A Bizottság és az EBB
rendszeres és strukturált alapon összeállítja, frissíti és terjeszti az olyan
aktuális és jövőbeli beruházásokra vonatkozó információkat, amelyek
jelentős mértékben hozzájárulnak az uniós szakpolitikai célok eléréséhez.
(3)          A tagállamok rendszeres és
strukturált alapon összeállítják, frissítik és terjesztik az aktuális és
jövőbeli beruházásokra vonatkozó információkat a területükre vonatkozóan.
IV. FEJEZET – JELENTÉSTÉTEL,
ELSZÁMOLTATHATÓSÁG ÉS ÉRTÉKELÉS
10. cikk
Jelentéstétel és számvitel
(1)          Az EBB – adott esetben az
EBA-val együttműködve – félévente jelentést tesz a Bizottságnak az EBB
által e rendelet keretében végrehajtott finanszírozási és beruházási
műveletekről. A jelentés tartalmazza az uniós garancia
felhasználására vonatkozó előírásoknak való megfelelés és a 2. cikk (1)
bekezdésének g) pontja alapján megállapított fő teljesítménymutatók
értékelését. A jelentés a statisztikai, pénzügyi és számviteli adatokat az EBB egyes
finanszírozási és beruházási műveleteire vonatkozóan és összesített alapon
is tartalmazza.
(2)          Az EBB – adott esetben az
EBA-val együttműködve – évente jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a
Tanácsnak az EBB által végrehajtott finanszírozási és beruházási
műveletekről. A jelentést nyilvánosságra kell hozni és annak tartalmaznia
kell a következőket:
a)      az EBB finanszírozási és beruházási
műveleteinek értékelése a műveletek, ágazatok, országok és régiók
szintjén, valamint a műveletek e rendelettel való összhangjának
értékelése, és értékelés az EBB finanszírozási és beruházási műveleteinek
az 5. cikk (2) bekezdésében megállapított célok közötti eloszlásáról;
b)      az EBB finanszírozási és beruházási
műveletei hozzáadott értékének, a magánszektorbeli források
mozgósításának, a becsült és a tényleges eredményeknek és az EBB finanszírozási
és beruházási műveletei összesített eredményének és hatásának értékelése;
c)      az EBB finanszírozási és beruházási
műveletei kedvezményezettjeinek jutó pénzügyi előny értékelése,
összevont alapon;
d)      az EBB finanszírozási és beruházási
műveletei minőségének értékelése;
e)      az uniós garancia lehívására vonatkozó
részletes információk;
f)       az ESBA pénzügyi kimutatásai.
(3)          Az uniós garanciával fedezett
kockázatokkal kapcsolatban a Bizottság által elvégzendő számviteli és
jelentéstételi feladatok, valamint a garanciaalap irányítása céljából az EBB –
adott esetben az EBA-val együttműködve – évente benyújtja a Bizottságnak a
következőket:
a)       az EBB finanszírozási és beruházási
műveleteire vonatkozó EBB- és EBA-kockázatértékelés és besorolási
információk;
b)      az Unió fennálló pénzügyi kötelezettségei
az EBB finanszírozási és beruházási műveleteire nyújtott garanciák
tekintetében, egyedi műveletekre lebontva;
c)      az EBB finanszírozási és beruházási
műveleteiből származó teljes nyereség vagy veszteség az
ESBA-megállapodásban a 2. cikk (1) bekezdésének e) pontja szerint meghatározott
portfóliókon belül.
(4)          Az EBB kérésre minden olyan
további adatot benyújt a Bizottságnak, amely a Bizottság e rendelettel
összefüggő kötelezettségeinek teljesítéséhez szükséges.
(5)          Az EBB – és adott esetben az
EBA – az (1)–(4) bekezdésben említett adatokat saját költségén biztosítja.
(6)          A Bizottság minden év június
30-ig az előző naptári évre vonatkozó éves jelentést küld az Európai
Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek a garanciaalap
helyzetéről és irányításáról.
11. cikk
Elszámoltathatóság
(1)          Az Európai Parlament kérésére
az ügyvezető igazgató részt vesz az Európai Parlament által az ESBA teljesítménye
kapcsán tartott meghallgatáson.
(2)          Az ügyvezető igazgató
szóban vagy írásban válaszol az Európai Parlament által az ESBA-hoz címzett
kérdésekre, minden esetben a kérdés kézhezvételétől számított öt héten
belül.
(3)          Az Európai Parlament kérésére
a Bizottság jelentést tesz az Európai Parlamentnek e rendelet alkalmazásáról.
12. cikk
Értékelés és felülvizsgálat
(1)          Legkésőbb [PO insert
date: 18 months after the entry into force of this Regulation]-ig az EBB
értékeli az ESBA működését. Az EBB benyújtja értékelését az Európai
Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak;
Legkésőbb [PO insert date: 18 months after
the entry into force of this Regulation]-ig a Bizottság értékeli az uniós
garancia felhasználását és a garanciaalap működését, beleértve a forrásoknak
a 8. cikk (9) bekezdése szerinti felhasználását. A Bizottság benyújtja
értékelését az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
(2)          2018. június 30-ig, majd ezt
követően háromévente:
a)      az EBB átfogó jelentést hoz
nyilvánosságra az ESBA működéséről;
b)      a Bizottság átfogó jelentést hoz
nyilvánosságra az uniós garancia felhasználásáról és a garanciaalap
működéséről.
(3)          Az EBB – adott esetben az
EBA-val együttműködve – hozzájárul a Bizottság által az (1) és a (2)
bekezdésnek megfelelően végrehajtandó értékeléshez és jelentéstételhez és
biztosítja az ahhoz szükséges információkat a Bizottság számára.
(4)          Az EBB és az EBA rendszeresen
benyújtja az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság számára valamennyi
független értékelő jelentését, amelyekben értékeli az e rendelet és más
külső megbízások keretébe tartozó konkrét EBB- és EBA-tevékenységek során
elért gyakorlati eredményeket.
(5)          Legkésőbb [OP insert
date three years after the entry into force of this Regulation]-ig a
Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlament és a Tanács számára e
rendelet alkalmazásáról, mely jelentéshez adott esetben megfelelő
javaslatot csatol.
V. FEJEZET – ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
13. cikk
Átláthatóság és az információk nyilvánosságra hozatala
Az EBB – a dokumentumokhoz és információhoz
való hozzáférésre vonatkozó saját átláthatósági politikájával összhangban –
weboldalán a nyilvánosság számára hozzáférhetővé teszi az EBB
finanszírozási és beruházási műveleteihez kapcsolódó információkat,
valamint azt, hogy ezek a műveletek hogyan járulnak hozzá az 5. cikk (2)
bekezdésében említett általános célokhoz.
14. cikk
A Számvevőszék által végzett pénzügyi ellenőrzés
Az uniós garanciát, valamint az annak
keretében teljesítendő, az Unió általános költségvetését érintő
kifizetéseket és behajtásokat a Számvevőszék pénzügyi ellenőrzés alá
vonja.
15. cikk
Csalás elleni intézkedések
(1)          Az EBB haladéktalanul
értesíti az OLAF-ot és rendelkezésére bocsátja a szükséges információkat, ha az
uniós garanciával fedezett műveletek előkészítésének, végrehajtásának
vagy lezárásának bármely szakaszában megalapozottan feltételezheti, hogy az
Unió pénzügyi érdekeit sértő potenciális csalás, korrupció, pénzmosás vagy
más jogellenes tevékenység folyik.
(2)          A 883/2013/EU, Euratom
európai parlamenti és tanácsi rendeletben[5],
a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben[6]
és a 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendeletben[7]
megállapított rendelkezéseknek és eljárásoknak megfelelően az OLAF az Unió
pénzügyi érdekeinek védelmében vizsgálati cselekményeket, köztük helyszíni ellenőrzéseket
és vizsgálatokat végezhet annak megállapítása érdekében, hogy az uniós
garanciával fedezett műveletekkel kapcsolatban történt-e csalás,
korrupció, pénzmosás vagy bármely más, az Unió pénzügyi érdekeit érintő
jogellenes tevékenység. Az OLAF megküldheti az érintett tagállamok illetékes
hatóságainak a vizsgálatok során szerzett információkat.
Amennyiben a jogellenes tevékenységek bizonyítást
nyernek, az EBB az uniós garancia által fedezett műveletei tekintetében
behajtásra irányuló intézkedéseket tesz.
(3)          Az e rendelet alapján
támogatott műveletekre vonatkozóan aláírt finanszírozási megállapodások
olyan rendelkezést tartalmaznak, amely az ESBA-megállapodásnak, az EBB
szabályainak és az alkalmazandó szabályozási előírásoknak megfelelően
csalás, korrupció és más jogellenes tevékenység esetén lehetővé teszi az
EBB finanszírozási és beruházási műveleteiből való kizárást. Az EBB
finanszírozási és beruházási műveleteiből való kizárás alkalmazására
vonatkozó határozatot a megfelelő finanszírozási vagy beruházási
megállapodással összhangban kell meghozni.
16. cikk
Kizárt tevékenységek és nem együttműködő joghatóságok
(1)          Az EBB finanszírozási és
beruházási műveletei során nem támogatja a jogellenes célból – például a
pénzmosás, a terrorizmus finanszírozása, az adócsalás és az adókijátszás, a
korrupció vagy az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás céljából – végzett
tevékenységeket. Mindenekelőtt az EBB – az Unió, a Gazdasági
Együttműködési és Fejlesztési Szervezet vagy a Pénzügyi Akció Munkacsoport
szabályai alapján gyengén szabályozottnak vagy nem együttműködőnek
minősített joghatóságokkal szembeni politikájának megfelelően – nem
vesz részt olyan finanszírozási vagy beruházási műveletben, amely nem
együttműködő joghatóságban található gazdasági egységen keresztül
kerül végrehajtásra.
(2)          Az EBB a finanszírozási és
beruházási műveletei során a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint
a terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának
megelőzéséről szóló uniós jogban előírt elveket és normákat
alkalmazza, többek között azon követelményt, hogy adott esetben ésszerű
intézkedéseket kell hozni a tényleges tulajdonos személyazonosságának a
megállapítására.
17. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1)          A felhatalmazáson alapuló
jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás
gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.
(2)           A Bizottság az e rendelet
hatálybalépését követő hároméves időtartamra szóló felhatalmazást kap
a 8. cikk (6) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
elfogadására. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal a hároméves
időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben
az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást
legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor
a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező
időtartamra.
(3)          Az Európai Parlament vagy a
Tanács bármikor visszavonhatja a 8. cikk (6) bekezdésében említett
felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt
felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való
kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi
időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő,
felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4)          A Bizottság a felhatalmazáson
alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg
értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
(5)          A 8. cikk (6) bekezdésének
értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép
hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való
értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a
Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam
lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról
tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament
vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
VI. FEJEZET – MÓDOSÍTÁSOK
18. cikk
Az 1291/2013/EU rendelet módosításai
Az 1291/2013/EU rendelet a
következőképpen módosul:
(1)        A 6. cikk (1), (2) és (3)
bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(1)      A Horizont 2020 végrehajtására
vonatkozó pénzügyi keretösszeg 74 328,3 millió EUR folyó árakon,
amelyből maximum 71 966,9 millió EUR fordítható az EUMSZ XIX. címe alapján
végzett tevékenységekre.
Az éves előirányzatokat a többéves
pénzügyi keret erejéig az Európai Parlament és a Tanács hagyja jóvá.
(2)        Az EUMSZ XIX. címe alapján végzett
tevékenységekre fordított összeg az e rendelet 5. cikkének (2) bekezdése
szerinti prioritások között a következőképpen oszlik meg:
a) Kiváló tudomány: 23 897,0 millió EUR
folyó árakon;
b) Ipari vezető szerep: 16 430,5
millió EUR folyó árakon;
c) Társadalmi kihívások: 28 560,7 millió
EUR folyó árakon.
Az 5. cikk (3) bekezdésében meghatározott, a
Horizont 2020-ból különös célkitűzésekre és a JRC-nek a nem nukleáris
közvetlen cselekvéseire fordítható uniós pénzügyi hozzájárulás legmagasabb
teljes összege a következő:
i. „A kiválóság terjesztése és a részvétel
növelése”, 782,3 millió EUR folyó árakon;
ii. „Tudomány a társadalommal és a
társadalomért”, 443,8 millió EUR folyó árakon;
iii. a JRC nem nukleáris közvetlen
cselekvései, 1 852,6 millió EUR folyó árakon.
A prioritások indikatív bontása, valamint az
5. cikk (2) bekezdésében és (3) bekezdésében meghatározott különös
célkitűzések a II. mellékletben kerültek meghatározásra.
(3)        Az EIT a Horizont 2020-ból a II.
mellékletben foglaltak szerint, folyó árakon legfeljebb 2 361,4 millió EUR
összegű hozzájárulással finanszírozható.”
(2)        A II. melléklet helyébe e rendelet
I. melléklete lép.
19. cikk
Az 1316/2013/EU rendelet módosításai
Az 1316/2013/EU rendelet 5. cikke (1)
bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(1)      A 2014 és 2020 közötti
időszakban a CEF végrehajtására vonatkozó pénzügyi keretösszeg folyó árakon
29 942 259 000 EUR (*). Ez az összeg a következőképpen
oszlik meg:
a) közlekedési ágazat:
23 550 582 000 EUR, ebből 11 305 500 000
EUR-t a Kohéziós Alapból kell átcsoportosítani kizárólag a Kohéziós Alapból
támogatható tagállamok általi, e rendelettel összhangban való felhasználásra;
b) távközlési ágazat:
1 041 602 000 EUR;
c) energetikai ágazat:
5 350 075 000 EUR;
Az említett
összegek nem érintik az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet (*) szerinti
rugalmassági mechanizmus alkalmazását.
(*) A Tanács 2013. december 2-i 1311/2013/EU,
Euratom rendelete a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi
keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).”
VII. FEJEZET – Átmeneti és záró
rendelkezések
20. cikk
Átmeneti rendelkezés
Az EBB vagy az EBA által a 2015. január 1-je
és az ESBA-megállapodás megkötése közötti időszakban aláírt finanszírozási
és beruházási műveletek esetében az EBB vagy az EBA kérheti a Bizottságtól
az uniós garanciával való fedezést.
A Bizottság megvizsgálja az említett
műveleteket és – amennyiben megfelelnek az 5. cikkben és az
ESBA-megállapodásban megállapított tartalmi követelményeknek – dönt az uniós
garancia e műveletekre történő kiterjesztéséről.
21. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, -án/-én.
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
elnök                                                              elnök
PÉNZÜGYI KIMUTATÁS
1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB
ADATAI
              1.1.    A javaslat/kezdeményezés címe
              1.2.    A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú
költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)
              1.3.    A javaslat/kezdeményezés típusa
              1.4.    Célkitűzés(ek)
              1.5.    A javaslat/kezdeményezés indoklása
              1.6.    Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama
              1.7.    Tervezett irányítási módszer(ek)
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
              2.1.    A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó
rendelkezések
              2.2.    Irányítási és kontrollrendszer
              2.3.    A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére
vonatkozó intézkedések
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
              3.1.    A többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit
és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások?
              3.2.    A kiadásokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.1. A kiadásokra
gyakorolt becsült hatás összegzése
              3.2.2. Az operatív
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.3. Az igazgatási
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.4. A jelenlegi többéves
pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség
              3.2.5. Harmadik felek
részvétele a finanszírozásban
              3.3.    A bevételre gyakorolt becsült hatás
PÉNZÜGYI
KIMUTATÁS
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
FŐBB ADATAI
1.1.        A javaslat/kezdeményezés címe
Javaslat:
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai Stratégiai Beruházási
Alapról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról
1.2.        A tevékenységalapú irányítás
/ tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett
szakpolitikai terület(ek)[8]
Szakpolitikai
terület: Gazdasági és pénzügyek
Tevékenységalapú
költségvetés-tervezés keretébe tartozó tevékenység: Pénzügyi műveletek és
eszközök
A
tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó tevékenységek részletes
leírását lásd a 3.2. szakaszban.
Szakpolitikai
terület: Mobilitás és közlekedés
Szakpolitikai
terület: Tartalmak, technológiák és kommunikációs hálózatok
Szakpolitikai
terület: Energia
1.3.        A javaslat/kezdeményezés
típusa
X A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul
¨ A
javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet / előkészítő
intézkedést követő új intézkedésre[9]
irányul
¨ A
javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul
X A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően
módosított intézkedésre irányul
1.4.        Célkitűzés(ek)
1.4.1.     A javaslat/kezdeményezés által
érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzés(ek)
A növekedést előmozdító beruházások
támogatása az uniós költségvetési prioritásokkal összhangban, különösen a
következő területeken:
1)       Stratégiai infrastruktúra (digitális és
energetikai beruházások az uniós szakpolitikáknak megfelelően)
2)       Közlekedési infrastruktúra az ipari
központokban, oktatás, kutatás és innováció
3)       A foglalkoztatást – különösen a kkv-k
finanszírozása és az ifjúsági foglalkoztatásra irányuló intézkedések révén –
előmozdító beruházások
1.4.2.     Konkrét célkitűzés(ek) és
a tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett tevékenység(ek)
1. sz. konkrét célkitűzés
Az
Európai Beruházási Bank (EBB) finanszírozási és beruházási műveletei
számának és volumenének növelése a kiemelt területeken
2. sz. konkrét célkitűzés
Az
Európai Beruházási Alap (EBA) kis- és középvállalkozásokra irányuló
finanszírozási volumenének növelése
3. sz. konkrét célkitűzés
Az
Európai Beruházási Tanácsadó Platform létrehozása
A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés
keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)
ECFIN:
Pénzügyi műveletek és eszközök
1.4.3.     Várható eredmény(ek) és
hatás(ok)
Tüntesse fel, milyen
hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a
kedvezményezettekre/célcsoportokra.
A
kezdeményezésnek lehetővé kell tennie, hogy az Európai Beruházási Bank és
az Európai Beruházási Alap által az 1.4.1. pontban említett területeken
végrehajtott finanszírozási és beruházási műveletek nagyobb
volumenűek legyenek, és – az EBB esetében – kockázatosabb, de gazdaságilag
életképes projektekre is kiterjedjenek.
Az
EBB-nek nyújtott uniós garanciának multiplikátorhatást kell eredményeznie úgy,
hogy a kezdeményezés keretében nyújtott 1 EUR összegű garancia 15 EUR
összegű projektberuházást eredményezhessen.
Ezáltal
a kezdeményezésnek 2020-ig legalább 315 milliárd EUR összegű
projektfinanszírozást kell mozgósítania. Ez Unió-szerte általánosságban
hozzájárul a beruházások növeléséhez, ezáltal pedig a potenciális és a
tényleges növekedés és a foglalkoztatás erősítéséhez.
1.4.4.     Eredmény- és hatásmutatók
Tüntesse fel a javaslat/kezdeményezés
megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő mutatókat.
A
cél a beruházások növelése az 1.4.1. pontban felsorolt stratégiai területeken.
Ezzel
összefüggésben a következő mutatók kerülnek alkalmazásra:
–
a kezdeményezés keretében EBB-/EBA-finanszírozásban részesülő
projektek/kkv-k száma.
–
az elért átlagos multiplikátorhatás. A várt multiplikátorhatás az uniós
garancia felhasználása tekintetében körülbelül 15 a kezdeményezés keretében
támogatott projektekre fordított összes beruházással összevetve, valamint az
ügyletek feltételeit figyelembe véve.
–
a támogatott projektekre fordított finanszírozás kumulált nagysága
Az
eredmények nyomon követése az EBB jelentésein és piackutatáson alapul majd.
1.5.        A javaslat/kezdeményezés
indoklása
1.5.1.     Az uniós részvételből
adódó többletérték
A
kezdeményezés méretgazdaságosságot biztosít az innovatív pénzügyi eszközök
felhasználása terén, mivel az egész Unióban mozgósítja a magánberuházást, és e
célra hatékonyan használja fel az európai intézményeket, valamint azok
szakértelmét és tudását. A földrajzi korlátok hiánya az Unióban növeli a
vonzerőt a beruházások szempontjából, és a támogatott projektek
összességét tekintve a kockázat alacsonyabb lesz annál, mint amilyen egyetlen
tagállamban lenne.
1.5.2.     Hasonló korábbi tapasztalatok
tanulsága
A
Bizottság értékes tapasztalatokat szerzett az innovatív pénzügyi eszközökkel
kapcsolatban elsősorban a projektkötvény-kezdeményezés kísérleti
szakaszában és a meglévő EU-EBB pénzügyi eszközök, például a COSME, a
Horizont 2020 és a projektkötvény-kezdeményezés keretében kidolgozott eszközök
használata révén.
1.5.3.     Egyéb pénzügyi eszközökkel
való összeegyeztethetőség és lehetséges szinergia
A
kezdeményezés teljes mértékben összeegyeztethető az 1a. fejezethez tartozó
meglévő programokkal, mindenekelőtt az Európai Hálózatfinanszírozási
Eszközzel, a Horizont 2020 keretprogrammal és a COSME-val.
A
Bizottság által a pénzügyi források kezelése terén szerzett szakértelem és a
meglévő EU-EBB pénzügyi eszközökkel összefüggő tapasztalatok
hasznosítása révén kiaknázhatók a szinergiák.
1.6.        Az intézkedés és a pénzügyi
hatás időtartama
¨ A javaslat/kezdeményezés határozott
időtartamra vonatkozik
–
¨  A javaslat/kezdeményezés időtartama: ÉÉÉÉ [HH/NN]-tól/-től
ÉÉÉÉ [HH/NN]-ig
–
¨  Pénzügyi hatás: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig
X A javaslat/kezdeményezés határozatlan
időtartamra vonatkozik
–
Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig
–
azt követően: rendes ütem.
1.7.        Tervezett irányítási
módszer(ek)[10]
X Bizottság általi közvetlen irányítás
–
X a Bizottság szervezeti egységein keresztül,
ideértve az uniós küldöttségek személyzetét
–
¨  végrehajtó ügynökségen keresztül
¨ Megosztott irányítás
a tagállamokkal
¨ Közvetett irányítás a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatoknak a
következőkre történő átruházásával:
–
¨ harmadik országok vagy az általuk kijelölt szervek
–
¨ nemzetközi szervezetek és ügynökségeik (nevezze meg)
–
¨ az EBB és az Európai Beruházási Alap
–
¨ a költségvetési rendelet 208. és 209. cikkében említett szervek
–
¨ közjogi szervek
–
¨ magánjog alapján működő, közfeladatot ellátó szervek, olyan
mértékben, amennyiben megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtanak
–
¨ a valamely tagállam magánjoga alapján működő, köz- és
magánszféra közötti partnerség végrehajtásával megbízott és megfelelő
pénzügyi garanciákat nyújtó szervek
–
¨ az EUSZ V. címének értelmében a KKBP terén konkrét fellépések
végrehajtásával megbízott, és a vonatkozó alap-jogiaktusban meghatározott
személyek.
–       Egynél több irányítási módszer feltüntetése
esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a „Megjegyzések” rovatban.
Megjegyzések
A
garanciaalapot a Bizottság közvetlenül irányítja.
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
2.1.        A nyomon követésre és a
jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
Gyakoriság és
feltételek
A
javaslat 10. cikkének megfelelően az EBB – adott esetben az EBA-val
együttműködve – félévente jelentést tesz a Bizottságnak az EBB
finanszírozási és beruházási műveleteiről. Emellett az EBB – adott
esetben az EBA-val együttműködve – évente jelentést tesz az Európai
Parlamentnek és a Tanácsnak az EBB által végrehajtott finanszírozási és
beruházási műveletekről. A Bizottságnak minden év június 30-ig az
előző évre vonatkozó éves jelentést kell küldenie az Európai
Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek a garanciaalap
helyzetéről és irányításáról.
A
javaslat 12. cikkének megfelelően az EBB értékeli az Európai Stratégiai
Beruházási Alap (ESBA) működését és értékelését benyújtja az Európai
Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak. Emellett a Bizottság értékeli az
uniós garancia felhasználását és a garanciaalap működését, és az
értékelést benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. 2018. június
30-ig, majd ezt követően háromévente átfogó jelentést kell készíteni az
ESBA működéséről, valamint az uniós garancia felhasználásáról és a
garanciaalap működéséről.
2.1.1.     Irányítási és kontrollrendszer
A
javaslat 14. cikke megállapítja, hogy az uniós garanciát, valamint az annak
keretében teljesítendő, az Unió általános költségvetését érintő
kifizetéseket és behajtásokat a Számvevőszék pénzügyi ellenőrzés alá
vonja.
Az
EBB finanszírozási és beruházási műveleteit saját szabályaival és
eljárásaival összhangban kezeli, amelyekbe beletartozik a megfelelő
pénzügyi ellenőrzés, valamint a kontroll- és monitoringintézkedések. Az
EBB alapokmányának rendelkezése szerint az EBB külső könyvvizsgálók által
támogatott Ellenőrző Bizottsága felelős az EBB műveletei és
könyvei szabályszerűségének ellenőrzéséért. Az EBB elszámolását a
bank Igazgatótanácsa évente jóváhagyja.
Ezen
túlmenően az EBB Igazgatótanácsa, amelyben a Bizottságot egy igazgató és
egy igazgatóhelyettes képviseli, hagyja jóvá az EBB minden finanszírozási és
beruházási műveletét, és nyomon követi, hogy a bankot alapokmányának és a
Kormányzótanács által meghatározott általános irányelveknek megfelelően
irányítsák.
A
Bizottság, a Számvevőszék és az EBB által 2003 októberében megkötött,
hatályos háromoldalú egyezmény részletezi azokat a szabályokat, amelyek szerint
a Számvevőszék az EBB európai uniós garancia által fedezett finanszírozási
műveleteivel kapcsolatos könyvvizsgálatait végzi.
2.1.2.     Felismert kockázat(ok)
Az
EBB uniós garanciával fedezett finanszírozási és beruházási műveletei nem
elhanyagolható mértékű pénzügyi kockázatot jelentenek. A garancia
lehívásának lehetősége valós. A becslések szerint azonban a garanciaalap
biztosítja az uniós költségvetés számára szükséges védelmet. A projektek
végrehajtása során felmerülhet késedelem és költségtúllépés.
A
kezdeményezés költséghatékonyságát – még ha óvatos feltételezéseken is alapul –
hátrányosan befolyásolhatja az eszközök nem megfelelő piaci kihasználtsága
és az is, hogy az idővel változó piaci feltételek csökkentik a
feltételezett multiplikátorhatást.
A
8. cikk (4) bekezdésének megfelelően a garanciaalap forrásait be kell
fektetni. A szóban forgó befektetésekhez befektetési kockázat (például piaci
kockázat és hitelkockázat) és némi működési kockázat kapcsolódik.
2.1.3.     A működő belső
kontrollrendszerrel kapcsolatos információk.
Az
ESBA-t egy irányítóbizottság irányítja majd, amely meghatározza a stratégiai
orientációt, a stratégiai eszközelosztást, valamint a működési szabályokat
és eljárásokat, beleértve az ESBA által támogatható projektek befektetési
politikáját és az ESBA kockázati profilját.
Az
Európai Stratégiai Beruházási Alap támogatásának infrastrukturális és
jelentősebb közepes tőkeértékű projektekhez való
felhasználásáról egy beruházási bizottság dönt. A beruházási bizottságnak a
beruházási projektek terén elismert és tapasztalt független
szakértőkből kell állnia és elszámoltatható az irányítóbizottság
felé, amely felügyeli az ESBA célkitűzéseinek teljesülését.
Az
ESBA élére ügyvezető igazgatót neveznek ki, akinek feladata az ESBA napi
szintű irányítása és a beruházási bizottság üléseinek előkészítése.
Az ügyvezető igazgató közvetlenül elszámoltatható az irányítóbizottság
felé és negyedévente jelentést tesz az irányítóbizottságnak az ESBA
tevékenységéről. Az ügyvezető igazgatót az irányítóbizottság nevezi
ki három évre, határozott idejű, megújítható megbízatással.
A
Bizottság a garanciaalap eszközeit a rendeletnek, valamint hatályos belső
szabályainak és eljárásainak megfelelően kezeli.
2.2.        A csalások és a
szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések
Tüntesse fel a
meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket.
A
javaslat 15. cikke tisztázza az e kezdeményezés keretében támogatott
műveletekkel kapcsolatos, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által
végrehajtott vizsgálatokra vonatkozó hatáskört. Az EBB Igazgatótanácsának 2004.
július 27-i, az EBB és az OLAF közötti együttműködésről szóló
határozata alapján a Bank konkrét szabályokat állapított meg az esetleges
csalás, korrupció és a Közösségek pénzügyi érdekeit sértő illegális
tevékenységek kapcsán az OLAF-fal folytatott együttműködésre vonatkozóan.
Ezen
túlmenően az EBB szabályai és eljárásai alkalmazandók, így az EBB
Igazgatási Bizottsága által 2013 márciusában jóváhagyott belső vizsgálati
eljárások. Emellett az EBB 2013 szeptemberében elfogadta „Az Európai Beruházási
Bank tevékenységei során a tiltott magatartás megelőzésére és az attól
való visszatartásra irányuló politika” című iránymutatást.
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
3.1.        A többéves pénzügyi keret
mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit
érintik a kiadások?
·      A jelenlegi költségvetési tételeket lásd a 3.2. szakaszban.
·      Létrehozandó új költségvetési tételek
A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül
pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás
   || diff./nem diff.[11] || EFTA-országoktól[12]   || tagjelölt országoktól[13]   || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében
 1a. || 01 04 04 – Az ESBA-nak nyújtott garancia || diff. || NEM || NEM || NEM || NEM
 1a. || 01 04 05 – Az ESBA garanciaalap feltöltése || diff. || NEM || NEM || NEM || NEM
 1a. || 01 04 06 – Európai Beruházási Tanácsadó Platform || Diff. || NEM || NEM || NEM || NEM
3.2.        A kiadásokra gyakorolt
becsült hatás
millió EUR (három tizedesjegyig)
 Az Európai Stratégiai Beruházási Alap finanszírozási forrásai || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Összesen
 EURÓPAI HÁLÓZATFINANSZÍROZÁSI ESZKÖZ, ebből || 790 || 770 || 770 || 970 ||   ||   || 3300
 06 02 01 01 – A szűk keresztmetszetek megszüntetése, a vasúti átjárhatóság fejlesztése, a hiányzó kapcsolatok kialakítása és a határokon átnyúló szakaszok fejlesztése 06 02 01 02 – Fenntartható és hatékony közlekedési rendszerek biztosítása 06 02 01 03 – A közlekedési módok integrációjának és összekapcsolódásának optimalizálása, valamint a közlekedés átjárhatóságának fejlesztése || 560,3 34,9   104,8 || 520,3 32,4   97,3 || 480,3 29,9   89,8 || 600,3 37,4   112,3 ||   ||   || 2161,2 134,6   404,2
 09 03 03 – A transzeurópai digitális szolgáltatási infrastruktúrák átjárhatóságának, fenntartható telepítésének, működtetésének és fejlesztésének, valamint európai szintű koordinációjának előmozdítása ||   ||   || 50 || 50 ||   ||   || 100
 32 02 01 01 – A belső energiapiac további integrációja, a villamosenergia- és a gázhálózatok határokon átnyúló átjárhatósága 32 02 01 02 – Az uniós energiaellátás biztonságának javítása 32 02 01 03 – Hozzájárulás a fenntartható fejlődéshez és a környezetvédelemhez     || 30 30 30 || 40 40 40 || 40 40 40 || 56,7 56,6 56,7 ||   ||   || 166,7 166,6 166,7
 HORIZONT 2020, ebből || 70 || 860 || 871 || 479 || 150 || 270 || 2700
 02 04 02 01 –Vezető szerep az űrkutatásban 02 04 02 03 – A kis- és középvállalkozások (kkv-k) körében az innováció fokozása 02 04 03 01 – Az erőforrás-hatékony és az éghajlatváltozásra rugalmasan reagáló gazdaság, valamint a fenntartható nyersanyagellátás megvalósítása 02 04 03 02 – Biztonságos európai társadalmak előmozdítása || 11 1,8 3,7 7,5 || 29,9 2,1 7,0 25 || 27,9 6,1 7 25 || 11,6 6,5 17,5 10,4 ||   ||   || 80,4 16,5 35,2 67,9
 05 09 03 01 – Megfelelő tartalékok biztosítása biztonságos és jó minőségű élelmiszerekből és más, bioalapú termékekből ||   || 30 || 37 || 33 ||   ||   || 100
 06 03 03 01 – Környezetbarát, biztonságos és gördülékeny európai közlekedési rendszer kialakítása ||   || 37 || 37 || 26 ||   ||   || 100
 08 02 01 01 – A felderítő kutatás megerősítése az Európai Kutatási Tanács tevékenységén keresztül 08 02 01 03 – Az európai kutatási infrastruktúra megerősítése, ideértve az elektronikus infrastruktúrát is 08 02 02 01 – Vezető szerep a nanotechnológia, a fejlett anyagok, a lézertechnológia, a biotechnológia és a korszerű gyártás és feldolgozás területén 08 02 02 03 – Az innováció fokozása a kis- és középvállalkozások körében 08 02 03 01 – Az élethosszig tartó egészség és jólét javítása 08 02 03 02 – Megfelelő tartalékok biztosítása biztonságos és jó minőségű élelmiszerekből és más, bioalapú termékekből 08 02 03 03 – Áttérés egy megbízható, fenntartható és versenyképes energiarendszerre 08 02 03 04 – Erőforrás-hatékony, környezetbarát, biztonságos és fennakadások nélküli európai közlekedési rendszer megvalósítása 08 02 03 05 – Erőforrás-hatékony és az éghajlatváltozásnak ellenálló gazdaság megvalósítása, fenntartható nyersanyagellátás biztosítása 08 02 03 06 – Inkluzív, innovatív és gondolkodó európai társadalmak kialakítása 08 02 04 – A kiválóság terjesztése és a részvétel növelése 08 02 06 – Tudomány a társadalommal és a társadalomért || || 91,3 17,7 38,3 3,4 51,3 8,5 30,9 12,5 28,1 10,7 9,3 5,1 || 91,0 17,6 38,5 3,4 43,3 10,7 31,2 17,6 27,9 10,6 10,1 5,1 || 14,2 3,9 10,0 0,8 11,9 3,3 6,5 4,2 5,8 2,3 2,0 1,1 || 0,5 8,8 32,6 1,7 26,8 12,6 14,7 26,9 13,0 5,3 4,6 2,6 || 24,2 15,4 49,6 3,0 47,6 18,2 25,9 41,4 22,8 9,3 8,1 4,5 || 221,2 63,3 169,1 12,3 180,9 53,2 109,1 102,4 97,7 38,3 34,2 18,4
 09 04 01 01 – A kutatás erősítése a jövőbeni és a feltörekvő technológiák területén 09 04 01 02 – Az európai kutatási infrastruktúra megerősítése, ideértve az elektronikus infrastruktúrát 09 04 02 01 – Vezető szerep az információs és kommunikációs technológiák területén 09 04 03 01 – Az egész életen át tartó egészség és jólét javítása 09 04 03 02 - Az inkluzív, innovatív és gondolkodó európai társadalmak előmozdítása 09.040303 – Biztonságos európai társadalmak előmozdítása ||   || 35 15,9 120,3 19,2 6,1 7,4 || 45,4 15,3 114,8 15,5 5,8 7,1 || 37,4 10,4 71,7 13,6 3,9 4,9 ||   ||   || 117,9 41,6 306,8 48,3 15,9 19,5
 10 02 01 – „Horizont 2020” keretprogram – Az uniós szakpolitikák ügyfélközpontú tudományos és műszaki támogatása || 11 || 12 || 13 || 14 ||   ||   || 50
 15 03 01 01 – Marie Skłodowska-Curie-cselekvések — Új készségek, a tudás és az innováció kialakítása, kibontakoztatása és átadása 15 03 05 – Európai Innovációs és Technológiai Intézet – A felsőoktatást, a kutatást és az innovációt felölelő tudásháromszög integrálása || 25 || 30 136 || 60 107 || 70 22 || -30 30 || -30 30 || 100 350
 32 04 03 01 – Áttérés egy megbízható, fenntartható és versenyképes energiarendszerre || 10 || 40 || 40 || 60 ||   ||   || 150
 AZ ITER ÁTPROGRAMOZÁSA 2015 ÉS 2020 KÖZÖTT 08 04 01 02 – Az ITER létesítményeinek építése, üzemeltetése és hasznosítása – ITER európai közös vállalkozás – Fusion for Energy (F4E) || 490 ||   ||   || -70 || -150 || -270 || -
 Nem felosztott tartalék (beleértve a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalékot) ||   || 400 || 1000 || 600 ||   ||   || 2000
 Az ESBA-garanciaalap feltöltésének finanszírozási forrásai összesen || 1350 || 2030 || 2641 || 1979 ||   ||   || 8000
 Az Európai Beruházási Tanácsadó Platform finanszírozása – 08 04 01 02 – ITER létesítményeinek építése, üzemeltetése és hasznosítása – ITER európai közös vállalkozás – Fusion for Energy (F4E) || 10 ||   ||   || -10 ||   ||   || -
 Az Európai Beruházási Tanácsadó Platform finanszírozása – fel nem osztott tartalék ||   || 20 || 20 || 30 || 20 || 20 || 110
 AZ ESBA-HOZ NYÚJTOTT HOZZÁJÁRULÁS ÖSSZESEN || 1360 || 2050 || 2661 || 1999 || 20 || 20 || 8110
3.2.1.     A kiadásokra gyakorolt becsült
hatás összegzése
millió EUR (három tizedesjegyig)
 A többéves pénzügyi keret fejezete   || 1 A || Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért
 FŐIGAZGATÓSÁG: ECFIN ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN
 Operatív előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 01 04 05 || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || 1350 || 2030 || 2641 || 1979 || 0 || 0 || 8000
 Kifizetési előirányzatok || (2) || 0 || 500 || 1000 || 2000 || 2250 || 2250 || 8000
 01 04 06 || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 1a. || 10 || 20 || 20 || 20 || 20 || 20 || 110
 Kifizetési előirányzatok || 2 a. || 10 || 20 || 20 || 20 || 20 || 20 || 110
 Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[14]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Költségvetési tétel száma ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Az ECFIN Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 || 1360 || 2050 || 2661 || 1999 || 20 || 20 || 8110
 Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 || 10 || 520 || 1020 || 2020 || 2270 || 2270 || 8110
  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || 1360 || 2050 || 2661 || 1999 || 20 || 20 || 8110
 Kifizetési előirányzatok || (5) || 10 || 520 || 1020 || 2020 || 2270 || 2270 || 8110
 Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 1A. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || 1360 || 2050 || 2661 || 1999 || 20 || 20 || 8110*
 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || 10 || 520 || 1020 || 2020 || 2270 || 2270 || 8110*
* Megjegyzés: a pénzügyi kimutatás
mellékletében meghatározottaknak megfelelően további előirányzatokra
lehet szükség.
Amennyiben a
javaslat/kezdeményezés több fejezetet is érint:
  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret1-4. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN (Referenciaösszeg) || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret fejezete   || 5 || „Igazgatási kiadások”
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN
 FŐIGAZGATÓSÁG: ECFIN ||
 Humánerőforrás || 0,264 || 0,528 || 0,792 || 0,924 || 0,924 || 1,056 || 4,488
  Egyéb igazgatási kiadások || 0,36 || 0,725 || 0,495 || 0,615 || 0,4 || 0,42 || 3,015
 ECFIN Főigazgatóság ÖSSZESEN ||   || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 1360,624 || 2051,253 || 2662,287 || 2000,539 || 21,324 || 21,476 || 8117,503
 Kifizetési előirányzatok || 10,624 || 521,253 || 1021,287 || 2021,539 || 2271,324 || 2271,476 || 8117,503
3.2.2.     Az operatív előirányzatokra
gyakorolt becsült hatás
–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív
előirányzatok felhasználását
–
X A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív
előirányzatok felhasználását vonja maga után:
Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR
(három tizedesjegyig)
 Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket   ò ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN ||
 ||
 Típus[15]   || Átlagos költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Összesített szám || Összköltség ||
 1. konkrét célkitűzés: Az EBB finanszírozási és beruházási műveletei számának és volumenének növelése a kiemelt területeken és 2. konkrét célkitűzés: Az EBA kis- és középvállalkozásokra irányuló finanszírozási volumenének növelése ||
   ||   ||   ||   || 1350 ||   || 2030 ||   || 2641 ||   || 1979 ||   ||   ||   ||   ||   || 8000 ||
 3. konkrét célkitűzés: Európai Beruházási Tanácsadó Platform létrehozása ||
   ||   ||   ||   || 10 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 110 ||
 ÖSSZKÖLTSÉG ||   || 1360 ||   || 2050 ||   || 2661 ||   || 1999 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 8110 ||
3.2.3.     Az igazgatási
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
3.2.3.1.  Összegzés
–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási
előirányzatok felhasználását
–
X  A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási
előirányzatok felhasználását vonja maga után:
millió EUR (három
tizedesjegyig)
   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás || 0,264 || 0,528 || 0,792 || 0,924 || 0,924 || 1,056 || 4,488
 Egyéb igazgatási kiadások || 0,36 || 0,725 || 0,495 || 0,615 || 0,4 || 0,42 || 3,015
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó[16] előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb igazgatási kiadások ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZESEN || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503
A
humánerőforrással és más igazgatási kiadásokkal kapcsolatos
előirányzat-igényeket az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az
intézkedés irányításához rendelt előirányzatokkal és/vagy az adott
főigazgatóságon belüli átcsoportosítással kell teljesíteni. A források
adott esetben a költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az
éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt
további juttatásokkal.
3.2.3.2.  Becsült
humánerőforrás-szükségletek
–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást.
–
X  A javaslat/kezdeményezés az alábbi
humánerőforrás-igénnyel jár:
A becsléseket teljes munkaidős
egyenértékben kell kifejezni
 ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 || A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak) ||   ||   ||
 || XX 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 2 || 4 || 6 || 7 || 7 || 8
 || XX 01 01 02 (a küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (közvetett kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Külső munkatársak teljes munkaidős egyenértékben (FTE) kifejezve[17]   ||
 || XX 01 02 01 (AC, END, INT a teljes keretből) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy [18]   || – a központban   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || – a küldöttségeknél ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (AC, END, INT közvetett kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (AC, END, INT közvetlen kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || ÖSSZESEN || 2 || 4 || 6 || 7 || 7 || 8
XX az érintett szakpolitikai terület vagy
költségvetési cím.
A
humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló,
az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül
átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a
meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az
éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt
további juttatásokkal.
Az elvégzendő
feladatok leírása:
 Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || ·           eszközkezelés: portfóliókezelés, mennyiségi elemzés, a kockázatelemző munka támogatása; ·           a közvetlen irányításhoz kapcsolódó támogató feladatok, mindenekelőtt kockázatkezelés és „middle-office” kifizetési feladatok; ·           a garanciák kezelése, jelentéstétel és nyomon követés (projektportfólió)  ·           pénzügyi beszámolási / számviteli és jelentéstételi tevékenységek
 Külső munkatársak ||
3.2.4.     A jelenlegi többéves pénzügyi
kerettel való összeegyeztethetőség
–
X  A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető
a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a többéves pénzügyi keret
vonatkozó fejezetének átprogramozása.
Fejtse ki, miként kell átprogramozni a pénzügyi
keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő
összegeket.
[…]
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz
alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára.
Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett
fejezeteket és költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.
[…]
3.2.5.     Harmadik felek részvétele a finanszírozásban
–
X A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő
harmadik felek általi társfinanszírozást.
–
¨ A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült társfinanszírozást
irányozza elő:
előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)
   || N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || Összesen
 Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        A bevételre gyakorolt becsült
hatás
–
X  A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi
hatása a bevételre.
–
¨  A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre
gyakorolt hatása a következő:
–
¨         a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást
–
¨         a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást
millió
EUR (három tizedesjegyig)
 Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[19]
 N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető
 … jogcímcsoport ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Az egyéb címzett
bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési
tétel(eke)t.
[…]
Ismertesse a bevételre
gyakorolt hatás számításának módszerét.
[…]
Melléklet
a
pénzügyi kimutatáshoz,
amely a
következő dokumentumot kíséri
Javaslat
AZ
EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE
az
Európai Stratégiai Beruházási Alapról
A javaslat 8. cikke (2) bekezdésének
megfelelően a garanciaalap és az Európai Stratégiai Beruházási Alap
forrásaiból származó bevételeket a garanciaalaphoz kell rendelni.
Az említett bevételek felhasználásakor a
következő kifizetési kötelezettségeknek kell teljesülniük. Amennyiben
azonban az említett források nem elegendőek a kifizetési kötelezettségek
teljesítéséhez, azokat az uniós költségvetésből kell teljesíteni. Ezért
ezek növelhetik a pénzügyi kimutatásban feltüntetett kifizetési és
kötelezettségvállalási előirányzatokat.
millió EUR
   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Összesen
 Az Európai Beruházási Alap (EBA) általi fokozott segítségnyújtás
   || 11,5 || 3,6 || 5,7 || 6,8 || 9,0 || 11,7 || 48,3*
*Megjegyzés: Az EBB
által az uniós garancia kapcsán eljárva az EBA-nak fizetendő igazgatási
díjak. 2020 után körülbelül 57 millió EUR összegű további kiadások várhatók.
Az adatok az EBA termékösszetételére vonatkozó feltételezéseken és a dokumentum
készítésekor tett feltételezéseken alapulnak, de később jelentősen
módosulhatnak.
[1]               Az „Európai beruházási terv” című közlemény az
Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Központi Banknak, az Európai
Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának és az Európai
Beruházási Banknak. COM(2014) 903 final
[2]               Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i
1291/2013/EU rendelete a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram
(2014–2020) létrehozásáról és az 1982/2006/EK határozat hatályon kívül
helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 104. o.).
[3]               Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i
1316/2013/EU rendelete az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról,
a 913/2010/EU rendelet módosításáról és a 680/2007/EK és 67/2010/EK rendelet
hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2013.12.20., 129. o.).
[4]               Az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i
966/2012/EU, Euratom rendelete az Unió általános költségvetésére alkalmazandó
pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon
kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).
[5]               Az Európai Parlament és a Tanács 2013. szeptember 11-i
883/2013/EU, Euratom rendelete az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által
lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül
helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).
[6]               A Tanács 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK
rendelete az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb
szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni
ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).
[7]               A Tanács 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom
rendelete az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről (HL L 312.,
1995.12.23., 1. o.).
[8]               Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based
Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés (ABB: activity-based
budgeting).
[9]               A költségvetési rendelet 54. cikke
(2) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint.
[10]             Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a
költségvetési rendeletre való megfelelő hivatkozások megtalálhatók a
Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[11]             Diff. = Differenciált előirányzatok / Nem diff. = Nem
differenciált előirányzatok.
[12]             EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.
[13]             Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni
potenciális tagjelölt országok.
[14]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[15]             A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra
vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza
kilométerben stb.).
[16]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[17]             AC=szerződéses alkalmazott; AL=helyi alkalmazott;
END=kirendelt nemzeti szakértő; INT=kölcsönmunkaerő (átmeneti alkalmazott);
JED=küldöttségi pályakezdő szakértő.
[18]             Az operatív előirányzatokból finanszírozott
külső munkatársakra vonatkozó részleges felső határérték (korábban:
BA-tételek).
[19]             A tradicionális saját források (vámok, cukorilletékek)
tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek)
csökkentett bruttó összegeket kell megadni.
I.
melléklet
II.
melléklet
A költségvetés
bontása
A Horizont
2020-ra irányadó indikatív bontás a következő:
   || millió EUR folyó árakon
 I. Kiváló tudomány, ebből: || 23 897,0
    1. Európai Kutatási Tanács (EKT) || 12 873,6
    2. Jövőbeli és kialakulóban lévő technológiák || 2 578,1
    3. Marie Skłodowska–Curie-cselekvések || 6 062,3
    4. Kutatási infrastruktúrák || 2 383,1
 II. Ipari vezető szerep, ebből: || 16 430,5
    1. Vezető szerep az alap- és az ipari technológiák területén (*), (****) || 13 000,7
    2. Kockázatfinanszírozáshoz jutás (**) || 2 842,3
    3. Innováció a kkv-knél (***) || 587,4
 III. Társadalmi kihívások, ebből (****) || 28 560,7
    1. Egészségügy, demográfiai változások és jólét || 7 242,6
    2. Élelmezésbiztonság, fenntartható mezőgazdaság és erdőgazdálkodás, a tengerekkel és a szárazföldi vizekkel kapcsolatos kutatás, valamint a biogazdaság || 3 698,2
    3. Biztonságos, tiszta és hatékony energia || 5 672,1
    4. Intelligens, környezetkímélő és integrált közlekedés || 6 137,0
    5. Az éghajlatváltozás elleni küzdelem, környezet, erőforrás-hatékonyság és nyersanyagok || 2 948,3
    6. Európa a változó világban – inkluzív, innovatív és reflektív társadalmak || 1 255,2
    7. Biztonságos társadalmak – Európa és polgárai szabadságának és biztonságának védelme || 1 607,3
 IV. A kiválóság fokozása és a részvétel ösztönzése || 782,3
 V. A tudomány a társadalommal és a társadalomért || 443,8
 VI. A Közös Kutatóközpont (JRC) nem nukleáris közvetlen cselekvései || 1 852,6
 VII. Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) || 2 361,4
 ÖSSZESEN || 74 328,3
(*) Ebből
7 404 millió EUR az információs és kommunikációs technológiákra (IKT) –
azon belül 1 539 millió EUR a fotonikára, valamint a mikro- és
nanoelektronikára –, 3 716 millió EUR a nanotechnológiára, a fejlett
anyagokra és a korszerű gyártásra és feldolgozásra, 498 millió EUR a
biotechnológiára és 1 399 millió EUR a világűrre szánt keret. Ennek
következtében 5 753 millió EUR áll majd rendelkezésre a kulcsfontosságú
alaptechnológiák támogatására.
(**) Ebből
az összegből várhatóan körülbelül 959 millió EUR jut a stratégiai
energiatechnológiai terv (SET-terv) projektjeinek megvalósítására. Az összegnek
mintegy harmada jut a kkv-kre.
(***) Azon cél
elérése érdekében, hogy a „Vezető szerep az alap- és az ipari technológiák
területén” különös célkitűzés és a „Társadalmi kihívások” prioritás
költségvetési keretének együttesen legalább 20 %-a jusson a kkv-kre,
kezdetben e két költségvetés minimum 5 %-a a kkv-kat támogató eszközhöz
kerül. A Horizont 2020 időtartama alatt a „Vezető szerep az alap- és
az ipari technológiák területén” különös célkitűzés és a „Társadalmi
kihívások” prioritás teljes költségvetéseinek átlagosan legalább 7 %-a
kerül a kkv-kat támogató eszközhöz.
(****) A
gyorsított innovációt célzó eszköz keretében végzett kísérleti tevékenységek a
„Vezető szerep az alap- és az ipari technológiák területén” különös
célkitűzés és a „Társadalmi kihívások” prioritás vonatkozó részeiből
kapnak finanszírozást. Elegendő számú projekt fog elindulni ahhoz, hogy
lehetővé váljon a kísérleti program teljes körű értékelése. ”