title: Javaslat az Európai parlament és a Tanács rendelete az Európai Vasúti Ügynökség létrehozásáról szóló 881/2004/EK rendeletnek az ügyvezető igazgatói hivatali idő tekintetében történő módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52005PC0190(17)

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 13.05.2005COM(2005) 190 végleges2005/0072 (COD)2005/0073 (COD)2005/0074 (COD)2005/0075 (COD)2005/0076 (COD)2005/0077 (CNS)2005/0078 (CNS)2005/0079 (CNS)2005/0080 (CNS)2005/0081 (COD)2005/0082 (COD)2005/0083 (COD)2005/0084 (CNS)2005/0085 (COD)2005/0086 (COD)2005/0087 (COD)2005/0088 (COD)2005/0089 (CNS)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózat létrehozásáról szóló 1210/90/EGK rendeletnek az igazgatói hivatali idő tekintetében történő módosításárólJavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz Európai Szakképzés-fejlesztési Központ létrehozásáról szóló 337/75/EGK rendeletnek az igazgatói hivatali idő tekintetében történő módosításárólJavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért létrehozásáról szóló 1365/75/EGK rendeletnek az igazgatói hivatali idő tekintetében történő módosításárólJavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz Európai Képzési Alapítvány létrehozásáról szóló 1360/90/EGK rendeletnek az igazgatói hivatali idő tekintetében történő módosításárólJavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa Kábítószerek és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontjának létrehozásáról szóló 302/93/EGK rendeletnek az igazgatói hivatali idő tekintetében történő módosításárólINDOKOLÁS1. A JAVASLAT INDOKLÁSA ÉS CÉLKITűZÉSEMa az Európai Unióban 20 decentralizált szerv működik, amelyeket az alábbi közös jellemzőik miatt közösségi ügynökségeknek nevezünk: jogalapon történő létrehozás, jogi személyiség, adminisztratív és pénzügyi autonómia, világosan meghatározott hatáskör és intézkedési kör stb.E közösségi ügynökségek vezetője olyan, általában igazgatói minőségben tevékenykedő személy, akit bizonyos esetekben egy vagy több helyettes segít munkájában. Megbízatásuk időtartama általában 4–5 év. Az alaprendeletek mindamellett előírják, hogy az igazgatók és adott esetben helyetteseik megbízatása egyszer vagy többször meghosszabbítható. A kinevezés feltételeit és a megbízatás időtartamát az egyes ügynökségek esetében az azokra vonatkozó alaprendelet határozza meg.Az utóbbi évekig a kinevezésre hatáskörrel rendelkező hatóság egyszerű határozattal hosszabbította meg a hivatalban levő igazgató megbízatását. Az alaprendeletek rendelkezéseinek részletesebb vizsgálata után azonban a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez a gyakorlat jogi problémát vet fel.Az Európai Képzési Alapítvány létrehozásáról szóló 1360/90/EGK rendelet, valamint a közelmúltban az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ létrehozásáról szóló 851/2004/EK rendelet kivételével a közösségi ügynökségek alaprendeletei a „megújítás” kifejezést alkalmazzák az igazgatói megbízatások meghosszabbítására.Az Európai Közösséget létrehozó szerződés a Bizottság tagjainak kinevezéséről szóló 214. cikkének (1) bekezdése, valamint a Szerződésnek a bírók kinevezéséről szóló 223. és 225. cikke ugyanerről rendelkezik. Azonban mindkét esetben az a megállapodás született, hogy a megújítás lehetősége nem azt jelenti, hogy egyszerűsített eljárás lép életbe, vagy hogy a megbízatást a Szerződésben előírt kinevezési eljárás tiszteletben tartása nélkül hosszabbítják meg.E feltételek mellett a megbízatás megújíthatóságának ténye csak akként értelmezhető, hogy a hivatalban levő személynek megbízatásának lejártakor új megbízatásra vonatkozó pályázatot kell benyújtania.Ez az értelmezés az ügynökségekre alkalmazva arra a következtetésre vezet, hogy az igazgató megbízatásának esetleges megújítása a hivatalban levő személyt nem mentesíti az alaprendeletben előírt kinevezési eljárásban való részvétel alól.Emellett az ügynökségek igazgatói és helyetteseik nemcsak egy megbízatást teljesítenek, hanem egyben az ügynökség személyi állományának ideiglenes alkalmazotti munkaszerződéssel rendelkező tagjai, akikre az Európai Közösségek egyéb tisztviselőinek személyi szabályzata vonatkozik.Ezért a kinevezési eljárás keretében az állást valamennyi tagállamban meg kell hirdetni, és a személyzeti szabályzat, valamint az alaprendeletek szabályainak értelmében kiválasztási eljárást kell lefolytatni.Ezen eljárások általában hosszadalmasak és viszonylag költségesek. Emellett azzal a következménnyel járhatnak, hogy – amennyiben a hivatalban levő igazgató úgy dönt, hogy ismét beadja pályázatát – ezen időszak alatt lassítják és akadályozzák az ügynökség munkáját.Tekintettel az ügynökségek különleges igényeire és az elmúlt évek gyakorlatára, nem tűnik célszerűnek az ügynökségek számára kötelezővé tenni a felvételi eljárásban való újbóli részvételt minden olyan alkalommal, amikor az igazgató vagy egyéb értelemszerűen érintett munkaköröket betöltő személyek első megbízatása lejár.A kinevezésekért felelős illetékes szerveknek választaniuk kell a folyamatban levő megbízatás meghosszabbítása, illetve egy új felvételi eljárás között.Ugyancsak figyelembe kell venni azt a tényt, hogy az ügynökségek igazgatói nem csupán az irányításért felelnek, hanem kiemelkedő szerepet játszanak az ügynökség munkájában, és küldetésének végrehajtásában. A kinevező hatóságnak döntése meghozatalakor olyan szempontokat kell figyelembe vennie, mint az ügynökség folyamatos adminisztratív irányításának biztosítása és új elképzelések és politikák felé való elmozdulás.Ezért a hivatalban levő igazgató megbízatásának meghosszabbításával kapcsolatos döntés alapjául az igazgató teljesítményének és az ügynökség igényeinek előzetes értékelése szolgál, amelyet a pályázókat a kinevező hatóság felé beajánló hatóság végez el; a hosszabbítás csak egy alkalommal, egy meghatározott időtartamra engedélyezhető, amely nem haladhatja meg az első megbízatásban megállapított időtartamot.Összességében a 18 ügynökség esetében javasolt a kinevezéssel kapcsolatos cikkek módosítása, az egyes ügynökségek alaprendeleteit módosító 18 rendeletjavaslat benyújtásának formájában.Két ügynökség alaprendeletét nem kell módosítani, ezek az Európai Újjáépítési Ügynökségről szóló, 2000. december 5-i 2667/2000/EK tanácsi rendeletet[1] és az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2004. március 10-i 460/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet[2]. E rendeletek – mivel a szóban forgó ügynökségek meghatározott ideig működnek – nem írják elő az igazgatói megbízatások esetleges meghosszabbítását.Ugyanakkor a második és a harmadik pillérhez kapcsolódó ügynökségek és egyéb szervek létesítő okiratainak módosítására nem nyújtottak be javaslatot.Végül a Vegyi Anyagokkal Foglalkozó Európai Ügynökség[3] és a Közösségi Halászati Ellenőrző Ügynökség[4] – amelyekre vonatkozólag rendeletjavaslatot nyújtottak be, és amelyek jelenleg is vizsgálat, illetve elfogadás alatt állnak – tekintetében a Bizottság szükség szerint módosítási javaslatokat fog benyújtani valamennyi közösségi ügynökség jogi szövegeinek harmonizálása céljából.2. JOGALAP ÉS ELFOGADÁSI ELJÁRÁSMinden egyes ügynökséget létrehozó rendelet alapja elméletben a Szerződésnek az adott ügynökség hatáskörét és intézkedési körét meghatározó cikke, amelyből az alkalmazandó elfogadási eljárás is származikEzért szükségesnek tűnik az egyes ügynökségeket létrehozó rendeletek módosítása.A rendeletek elfogadási eljárásával kapcsolatban az ügynökség létrehozásának időpontjában hatályos eljárást kell tiszteletben tartani, adott esetben az ügynökséget létrehozó rendelet elfogadása után bekövetkező olyan fejlemények figyelembevételével, mint az Európai Parlamentnek a Szerződés által módosított hatáskörei, vagy a jogalappal kapcsolatos módosítások.Ez vonatkozik az Európai Környezetvédelmi Ügynökségre, illetve arra az öt rendeletre, amelynek jogalapját módosították, és amelyek tekintetében a Szerződés 308. cikkének helyébe az ügynökségek tevékenységi területével kapcsolatos jogalap lépett.Ezek egyrészről a Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja, amelynek alaprendelete jelenleg is egységes szerkezetbe foglalás alatt áll, melynek során a Tanács úgy ítélte meg, hogy a felhasználandó jogalap a 152. cikk – ezt a Bizottság elfogadta; másrészről az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ (150. cikk), az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (137. cikk (1) bekezdés, a) és b) pont), az Európai Képzési Alapítvány (150. cikk) és az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség (137. cikk (1) bekezdés a) pont).3. A RENDELETJAVASLATOK ÜGYNÖKSÉGEK ÁLTALI BENYÚJTÁSA3.1. A valamennyi rendeletjavaslatban azonos három preambulumbekezdés szövege a következő:„Szükséges a bizonyos közösségi ügynökségek igazgatói, igazgatóhelyettesi és adott esetben elnöki megbízatásának meghosszabbítására vonatkozó jogszabályok összehangolása,Helyénvaló annak előírása, hogy e megbízatás megfelelő értékelést követően legyen meghosszabbítható,Következésképpen a(z) …/… [az ügynökség létrehozásáról szóló alaprendelet címe] rendeletet módosítani kell.”3.2. Az egyes módosított rendeletekben a következő mintaszöveg javasolt:„Az ügynökség élén az igazgatási tanács* által a Bizottság** javaslata alapján kijelölt igazgató áll, megbízatásának időtartama öt év, amely a Bizottság javaslata alapján** és az értékelést követően egyszeri, további öt évet meg nem haladó időtartamra meghosszabbítható.Az értékelés keretében a Bizottság** az alábbiakat veszi figyelembe:– az első megbízatás során elért eredmények és azok elérésének módja,– az ügynökség célkitűzései és igényei az elkövetkezendő évekre.”* a Tanács a Közösségi Növényfajta-hivatal és Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (OHIM) esetén; a Bizottság az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ (CEDEFOP) és az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (EUROFOUND) esetén;** az OHMI, a CEDEFOP és az EUROFOUND igazgatási tanácsa.3.3. A javasolt módosítások az alábbi ügynökségeket és rendeleteket érintik:-  Európai Szakképzés-fejlesztési Központ (CEDEFOP): az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ létrehozásáról szóló 337/75/EGK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése;-  Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (EUROFOUND): az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért létrehozásáról szóló, 1975. május 26-i 1365/75/EGK tanácsi rendelet 8. cikkének (3) bekezdése;-  Európai Környezetvédelmi Ügynökség (AEE): az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózat létrehozásáról szóló, 1990. május 7-i 1210/90/EGK tanácsi rendelet 9. cikke (1) bekezdésének első mondata;-  Európai Képzési Alapítvány: az 1998. július 17-i 1572/98/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Képzési Alapítvány létrehozásáról szóló, 1990. május 7-i 1360/90/EGK tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdésének második mondata;-  a Kábítószerek és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja (KKEM): a Kábítószerek és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontjának létrehozásáról szóló, 1993. február 8-i 302/93/EGK tanácsi rendelet 9. cikke (1) bekezdésének első mondata;-  Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (OHIM): a közösségi védjegyről szóló, 1993. december 20-i 40/94/EK tanácsi rendelet 120. cikkének (2) bekezdése;-  Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség (EU-OSHA): az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség létrehozásáról szóló, 1994. július 18-i 2062/94/EGK tanácsi rendelet 11. cikkének (1) bekezdése;-  Közösségi Növényfajta-hivatal: a közösségi növényfajta-oltalmi jogokról szóló, 1994. július 27-i 2100/94/EK tanácsi rendelet 43. cikkének (2) bekezdése;-  az Európai Unió Szervei Fordítóközpontja (CdT): az Európai Unió Szervei Fordítóközpontjának létrehozásáról szóló, 1994. november 28-i 2965/94/EK tanácsi rendelet 9. cikkének (1) bekezdése;-  a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja (EUMC): a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja létrehozásáról szóló, 1997. június 2-i 1035/97/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése;-  Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA): az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 26. cikke (1) bekezdésének első mondata;-  Európai Tengerbiztonsági Ügynökség (AESM): az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2002. június 27-i 1406/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (2) bekezdése;-  Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (AESA): a polgári repülés területén a közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2002. július 15-i 1592/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 30. cikkének (4) bekezdése;-  Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC): az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ létrehozásáról szóló, 2004. április 21-i 851/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (1) bekezdése;-  Európai Gyógyszerügynökség (EMEA): az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló, 2004. március 31-i 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 64. cikke (1) bekezdésének harmadik mondata;-  Európai Vasúti Ügynökség (AFE): az Európai Vasúti Ügynökség létrehozásáról szóló, 2004. április 29-i 881/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 31. cikkének (3) bekezdése;-  GNSS Felügyeleti Hatóság (Galiléo): az európai műholdas rádiónavigációs programokat üzemeltető struktúrák létrehozásáról szóló, 2004. július 12-i 1321/2004/EK tanácsi rendelet 7. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése;-  Az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség: Az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség felállításáról szóló, 2004. október 26-i 2007/2004/EK tanácsi rendelet 26. cikke (5) bekezdésének második mondata.2005/0072 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózat létrehozásáról szóló 1210/90/EGK rendeletnek az igazgatói hivatali idő tekintetében történő módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 175. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[5],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[6],tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére[7],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően[8],mivel:(1) A bizonyos közösségi ügynökségek igazgatói, igazgatóhelyettesi vagy adott esetben elnöki hivatali idejének meghosszabbítására alkalmazandó feltételekre és eljárásokra vonatkozó szabályokat összhangba kell hozni.(2) Célszerű rendelkezni arról, hogy megfelelő értékelés után e hivatali idő egy alkalommal meghosszabbítható legyen.(3) Ezért az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózat létrehozásáról szóló 1210/90/EGK rendeletet[9] az igazgatói hivatali idő tekintetében módosítani kell.ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz 1210/90/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésének első mondata helyébe a következő szöveg lép:„Az Ügynökség az igazgatási tanács által a Bizottság javaslata alapján öt éves időtartamra kinevezett ügyvezető igazgató vezetése alatt áll, mely - a Bizottság javaslata alapján, illetve értékelés után - egy alkalommal és legfeljebb öt éves időtartamra meghosszabbítható.Az értékelés során a Bizottság különösen a következőket veszi figyelembe:-  az első hivatali idő alatt elért eredményeket, és ahogyan ezeket elérték;-  az ügynökség elkövetkezendő évi feladatait és szükségleteit.”2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő [...] napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, …-án/-én.az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök2005/0073 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz Európai Szakképzés-fejlesztési Központ létrehozásáról szóló 337/75/EGK rendeletnek az igazgatói hivatali idő tekintetében történő módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 150. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[10],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[11],tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére[12],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően[13],mivel:(1) A bizonyos közösségi ügynökségek igazgatói, igazgatóhelyettesi vagy adott esetben elnöki hivatali idejének meghosszabbítására alkalmazandó feltételekre és eljárásokra vonatkozó szabályokat összhangba kell hozni.(2) Célszerű rendelkezni arról, hogy megfelelő értékelés után e hivatali idő egy alkalommal meghosszabbítható legyen.(3) Ezért az Európai Szakképzés-fejlesztési központ létrehozásáról szóló, 1975. február 10-i 337/75/EGK tanácsi rendeletet[14] módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1.cikkA 337/75/EGK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:„A vezérigazgató hivatali ideje öt év. Az igazgatótanács javaslata alapján, illetve értékelés után, a hivatali idő egy alkalommal és legfeljebb öt éves időtartamra meghosszabbítható.Az értékelés során az igazgatótanács különösen a következőket veszi figyelembe:-  az első hivatali idő alatt elért eredményeket, és ahogyan ezeket elérték;-  a központ elkövetkezendő évi feladatait és szükségleteit.”2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő […] napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, …-án/én.Az Európai Parlament részéről A Tanács részérőlaz elnök az elnök2005/0074 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért létrehozásáról szóló 1365/75/EGK rendeletnek az igazgatói hivatali idő tekintetében történő módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 137. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjára,tekintettel a Bizottság javaslatára[15],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[16],tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére[17],a Szerződés 251. cikkében[18] megállapított eljárásnak megfelelően,mivel:(1) A bizonyos közösségi ügynökségek igazgatói, igazgatóhelyettesi vagy adott esetben elnöki hivatali idejének meghosszabbítására alkalmazandó feltételekre és eljárásokra vonatkozó szabályokat összhangba kell hozni.(2) Célszerű rendelkezni arról, hogy megfelelő értékelés után e hivatali idő egy alkalommal meghosszabbítható legyen.(3) Ezért az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért létrehozásáról szóló, 1975. május 26-i 1365/75/EGK rendeletet az igazgatói hivatali idő tekintetében módosítani kell[19],ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz 1365/75/EGK rendelet 8. cikke (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:„3. Az igazgatót és az igazgató-helyettest maximum öt évre nevezik ki, akiknek a hivatali ideje egy alkalommal és legfeljebb öt éves időtartamra meghosszabbítható, az igazgatótanács javaslata alapján, illetve értékelés után.Az értékelés során az igazgatótanács különösen a következőket veszi figyelembe:-  az első hivatali idő alatt elért eredményeket, és ahogyan ezeket elérték;-  az Alapítvány elkövetkezendő évi feladatait és szükségleteit.”2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő […] napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, ….-án/-én.az Európai Parlament részéről A Tanács részérőlaz elnök az elnök2005/0075 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz Európai Képzési Alapítvány létrehozásáról szóló 1360/90/EGK rendeletnek az igazgatói hivatali idő tekintetében történő módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 150. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[20],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[21],tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[22],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak[23] megfelelően,mivel:(1) A bizonyos közösségi ügynökségek igazgatói, igazgatóhelyettesi vagy adott esetben elnöki hivatali idejének meghosszabbítására alkalmazandó feltételekre és eljárásokra vonatkozó szabályokat összhangba kell hozni.(2) Célszerű rendelkezni arról, hogy megfelelő értékelés után e hivatali idő egy alkalommal meghosszabbítható legyen.(3) Ezért az Európai Képzési Alapítvány létrehozásáról szóló, 1990. május 7-i 1360/90/EGK tanácsi rendeletet [24] módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz 1360/90/EGK rendelet 7. cikkének (1) bekezdése második tagmondata helyébe a következő szöveg lép:„mely hivatali idő a Bizottság javaslata alapján, illetve értékelés után egyetlen alkalommal és legfeljebb öt éves időtartamra meghosszabbítható.Az értékelés során a Bizottság különösen a következőket veszi figyelembe:-  az első hivatali idő alatt elért eredményeket, és ahogyan ezeket elérték;-  az alapítvány elkövetkezendő évi feladatait és szükségleteit.”2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő [...] napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, -án/-én.az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök2005/0076 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa Kábítószerek és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontjának létrehozásáról szóló 302/93/EGK rendeletnek az igazgatói hivatali idő tekintetében történő módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 152. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[25],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[26],tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére[27],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak[28] megfelelően,mivel:(1) A bizonyos közösségi ügynökségek igazgatói, igazgatóhelyettesi vagy adott esetben elnöki hivatali idejének meghosszabbítására alkalmazandó feltételekre és eljárásokra vonatkozó szabályokat összhangba kell hozni.(2) Célszerű rendelkezni arról, hogy megfelelő értékelés után e hivatali idő egy alkalommal meghosszabbítható legyen.(3) Ezért a Kábítószerek és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontjának létrehozásáról szóló, 1993. február 8-i 302/93/EGK tanácsi rendeletet[29] módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 302/93/EGK rendelet 9. cikke (1) bekezdésének első mondata helyébe a következő szöveg lép:„1. A Megfigyelőközpont az igazgatóság által a Bizottság javaslata alapján öt éves időtartamra kinevezett igazgató vezetése alatt áll, mely – a Bizottság javaslata alapján, illetve értékelés után – egy alkalommal és legfeljebb öt éves időtartamra meghosszabbítható.Az értékelés során a Bizottság különösen a következőket veszi figyelembe:-  az első hivatali idő alatt elért eredményeket, és ahogyan ezeket elérték;-  a Megfigyelőközpont elkövetkezendő évi feladatait és szükségleteit.”2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő […] napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, -án/-én.az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök2005/0077 (CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa 40/94/EK rendeletnek a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal elnöke hivatali idejének tekintetében történő módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 308. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[30],tekintettel az Európai Parlament véleményére[31],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[32],mivel:(1) A bizonyos közösségi ügynökségek igazgatói, igazgatóhelyettesi vagy adott esetben elnöki hivatali idejének meghosszabbítására alkalmazandó feltételekre és eljárásokra vonatkozó szabályokat összhangba kell hozni.(2) Célszerű rendelkezni arról, hogy megfelelő értékelés után e hivatali idő egy alkalommal meghosszabbítható legyen.(3) Ezért a közösségi védjegyről szóló, 1993. december 20-i 40/94/EK tanácsi rendeletet[33] módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 40/94/EK rendelet 120. cikke (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:„2. Az elnök hivatali ideje legfeljebb öt év. Az igazgatótanács javaslata alapján, illetve bizottsági értékelés és vélemény után a hivatali idő egy alkalommal és legfeljebb öt éves időtartamra meghosszabbítható.Az értékelés során az igazgatótanács különösen a következőket veszi figyelembe:-  az első hivatali idő alatt elért eredményeket, és ahogyan ezeket elérték;-  a Hivatal elkövetkezendő évi feladatait és szükségleteit.”2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő [...] napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, -án/-én.a Tanács részérőlaz elnök2005/0078 (CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa 2100/94/EK rendeletnek a Közösségi Növényfajta-hivatal elnöke hivatali idejének tekintetében történő módosításrólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 308. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[34],tekintettel az Európai Parlament véleményére[35],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[36],mivel:(1) A bizonyos közösségi ügynökségek igazgatói, igazgatóhelyettesi vagy adott esetben elnöki hivatali idejének meghosszabbítására alkalmazandó feltételekre és eljárásokra vonatkozó szabályokat összhangba kell hozni.(2) Célszerű rendelkezni arról, hogy megfelelő értékelés után e hivatali idő egy alkalommal meghosszabbítható legyen.(3) Ezért a közösségi növényfajta-oltalmi jogokról szóló, 1994. július 27-i 2100/94/EK tanácsi rendeletet[37] módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 2100/94/EK rendelet 43. cikke (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:„2. Az elnök hivatali ideje legfeljebb öt év. A Bizottság javaslata alapján, illetve az igazgatási tanács értékelése és véleménye után a hivatali idő egy alkalommal és legfeljebb öt éves időtartamra meghosszabbítható.Az értékelés során a Bizottság különösen a következőket veszi figyelembe:-  az első hivatali idő alatt elért eredményeket, és ahogyan ezeket elérték;-  a Hivatal elkövetkezendő évi feladatait és szükségleteit.”2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő [...] napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, -án/-én.a Tanács részérőlaz elnök2005/0079 (CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEaz Európai Unió Szervei Fordítóközpontjának létrehozásáról szóló 2965/94/EK rendeletnek az igazgatói hivatali idő tekintetében történő módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 308. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[38],tekintettel az Európai Parlament véleményére[39],mivel:(1) A bizonyos közösségi ügynökségek igazgatói, igazgatóhelyettesi vagy adott esetben elnöki hivatali idejének meghosszabbítására alkalmazandó feltételekre és eljárásokra vonatkozó szabályokat összhangba kell hozni.(2) Célszerű rendelkezni arról, hogy megfelelő értékelés után e hivatali idő egy alkalommal meghosszabbítható legyen.(3) Ezért az Európai Unió Szervei Fordítóközpontjának létrehozásáról szóló, 1994 november 28-i 2965/94/EK tanácsi rendeletet[40] módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 2965/94/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:„1. A Fordítóközpont az igazgatóság által a Bizottság javaslata alapján öt éves időtartamra kinevezett igazgató vezetése alatt áll, mely - a Bizottság javaslata alapján, illetve értékelés után - egy alkalommal és legfeljebb öt éves időtartamra meghosszabbítható.Az értékelés során a Bizottság különösen a következőket veszi figyelembe:-  az első hivatali idő alatt elért eredményeket, és ahogyan ezeket elérték;-  a Központ elkövetkezendő évi feladatait és szükségleteit.”2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő [...] napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, -án/-én.a Tanács részérőlaz elnök2005/0080 (CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontjának létrehozásáról szóló 1035/97/EK rendeletnek az igazgatói hivatali idő tekintetében történő módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 284. és 308. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[41],tekintettel az Európai Parlament véleményére[42],tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[43],tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[44],mivel:(1) Bizonyos közösségi ügynökségek ügyvezető igazgatói, ügyvezetőigazgató-helyettesi és adott esetben elnöki hivatali idejének meghosszabbítására alkalmazandó feltételekre és eljárásokra vonatkozó szabályokat összhangba kell hozni.(2) Célszerű rendelkezni arról, hogy megfelelő értékelés után e hivatali idő meghosszabbítható legyen.(3) Ezért a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja létrehozásáról szóló, 1997 június 2-i 1035/97/EK tanácsi rendeletet módosítani kell[45],ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz 1035/97/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„1. A Megfigyelőközpont az Igazgatótanács által a Bizottság javaslata alapján egy öt éves időszakra kinevezett igazgató vezetése alatt áll, mely – a Bizottság javaslata alapján, illetve értékelés után – egy alkalommal és egy legfeljebb öt éves időszakra meghosszabbítható.Az értékelés során a Bizottság különösen a következőket veszi figyelembe:-  az első hivatali idő alatt elért eredményeket, és ahogyan ezeket elérték;-  a Megfigyelőközpont elkövetkezendő évi feladatait és szükségleteit.”2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő […] napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, -án/-én.a Tanács részérőlaz elnök2005/0081 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa 178/2002/EK rendeletnek az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság ügyvezető igazgatója hivatali idejének tekintetében történő módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37., 95., 133. cikkére és 152. cikke (4) bekezdésének b) pontjára,tekintettel a Bizottság javaslatára[46],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[47],tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[48],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak[49] megfelelően,mivel:(1) A bizonyos közösségi ügynökségek igazgatói, igazgatóhelyettesi vagy adott esetben elnöki hivatali idejének meghosszabbítására alkalmazandó feltételekre és eljárásokra vonatkozó szabályokat összhangba kell hozni.(2) Célszerű rendelkezni arról, hogy megfelelő értékelés után e hivatali idő egy alkalommal meghosszabbítható legyen.(3) Ezért az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet[50] módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 178/2002/EK rendelet 26. cikkének (1) bekezdése a következőképpen módosul:1. A második mondatban az „amely egy alkalommal megújítható” tagmondatot el kell hagyni.2. A következő albekezdésekkel egészül ki:„A Bizottság javaslata alapján, illetve értékelés után, az ügyvezető igazgató hivatali ideje egy alkalommal legfeljebb öt éves időtartamra meghosszabbítható.Az értékelés során a Bizottság különösen a következőket veszi figyelembe:-  az első hivatali idő alatt elért eredményeket, és ahogyan ezeket elérték;-  a Hatóság elkövetkezendő évi feladatait és szükségleteit.”2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő [...] napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, -án/-én.az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök2005/0082 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ létrehozásáról szóló 851/2004/EK rendeletnek az igazgatói hivatali idő tekintetében történő módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 152. cikke (4) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára[51],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[52],tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[53],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak[54] megfelelően,mivel:(1) A bizonyos közösségi ügynökségek igazgatói, igazgatóhelyettesi vagy adott esetben elnöki hivatali idejének meghosszabbítására alkalmazandó feltételekre és eljárásokra vonatkozó szabályokat összhangba kell hozni.(2) Célszerű rendelkezni arról, hogy megfelelő értékelés után e hivatali idő egy alkalommal meghosszabbítható legyen.(3) Ezért az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ létrehozásáról szóló, 2004. április 21-i 851/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet[55] módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 851/2004/EK rendelet 17. cikke (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:„1. Az igazgatót az igazgatótanács nevezi ki öt éves időtartamra a jelöltek a Bizottság által nyílt kiválasztási eljárást követően javasolt jegyzéke alapján, amelyet az Európai Unió Hivatalos Lapjában és máshol közzétett szándéknyilatkozat benyújtására vonatkozó felhívást követően állít össze a Bizottság; a hivatali idő – a Bizottság javaslata alapján és értékelés után – legfeljebb öt éves időtartamra meghosszabbítható.Az értékelés során a Bizottság különösen a következőket veszi figyelembe:-  az első hivatali idő alatt elért eredményeket, és ahogyan ezeket elérték;-  a Központ elkövetkezendő évi feladatait és szükségleteit.”2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő [...] napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, -án/-én.az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök2005/0083 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa 726/2004/EK rendeletnek az Európai Gyógyszerügynökség ügyvezető igazgatója hivatali idejének tekintetében történő módosításáról (EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére és 152. cikke (4) bekezdésének b) pontjára,tekintettel a Bizottság javaslatára[56],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[57],tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[58],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak[59] megfelelően,mivel:(1) A bizonyos közösségi ügynökségek igazgatói, igazgatóhelyettesi vagy adott esetben elnöki hivatali idejének meghosszabbítására alkalmazandó feltételekre és eljárásokra vonatkozó szabályokat összhangba kell hozni.(2) Célszerű rendelkezni arról, hogy megfelelő értékelés után e hivatali idő egy alkalommal meghosszabbítható legyen.(3) Ezért az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló, 2004. március 31-i 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet[60] módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 726/2004/EK rendelet 64. cikke (1) bekezdése a következőképpen módosul:1. A harmadik mondatot el kell hagyni.2. A következő albekezdésekkel egészül ki:„A Bizottság javaslata alapján, illetve értékelés után, az ügyvezető igazgató hivatali ideje egy alkalommal és legfeljebb öt éves időtartamra meghosszabbítható.Az értékelés során a Bizottság különösen a következőket veszi figyelembe:-  az első hivatali idő alatt elért eredményeket, és ahogyan ezeket elérték;-  az ügynökség elkövetkezendő évi feladatait és szükségleteit.”2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő [...] napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, -án/-én.az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök2005/0084 (CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEaz 1321/2004/EK rendeletnek az Európai GNSS Ellenőrzési Hatóság vezérigazgatója hivatali idejének tekintetében történő módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 308. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[61],tekintettel az Európai Parlament véleményére[62],mivel:(1) A bizonyos közösségi ügynökségek igazgatói, igazgatóhelyettesi vagy adott esetben elnöki hivatali idejének meghosszabbítására alkalmazandó feltételekre és eljárásokra vonatkozó szabályokat összhangba kell hozni.(2) Célszerű rendelkezni arról, hogy megfelelő értékelés után e hivatali idő egy alkalommal meghosszabbítható legyen.(3) Ezért az európai műholdas rádiónavigációs programokat üzemeltető struktúrák létrehozásáról szóló, 2004. július 12-i 1321/2004/EK tanácsi rendeletet[63] módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz 1321/2004/EK rendelet 7. cikke (2) bekezdésében a harmadik albekezdés helyére a következő szöveg lép:„A vezérigazgató hivatali ideje öt év. A Bizottság javaslata alapján, illetve értékelés után, a hivatali idő egy alkalommal és legfeljebb öt éves időtartamra meghosszabbítható.Az értékelés során a Bizottság különösen a következőket veszi figyelembe:-  az első hivatali idő alatt elért eredményeket, és ahogyan ezeket elérték;-  a Hatóság elkövetkezendő évi feladatait és szükségleteit.”2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő [...] napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, -án/-én.a Tanács részérőlaz elnök2005/0085 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség létrehozásáról szóló 2062/94/EK rendeletnek az igazgatói hivatali idő tekintetében történő módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 137. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,tekintettel a Bizottság javaslatára[64],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[65],tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[66],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak[67] megfelelően,mivel:(1) A bizonyos közösségi ügynökségek igazgatói, igazgatóhelyettesi vagy adott esetben elnöki hivatali idejének meghosszabbítására alkalmazandó feltételekre és eljárásokra vonatkozó szabályokat összhangba kell hozni.(2) Célszerű rendelkezni arról, hogy megfelelő értékelés után e hivatali idő egy alkalommal meghosszabbítható legyen.(3) Ezért az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség létrehozásáról szóló, 1994. július 18-i 2062/94/EK tanácsi rendeletet[68] módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 2062/94/EK rendelet 11. cikke (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:„1. Az Ügynökség az igazgatási tanács által a Bizottság javaslata alapján öt éves időtartamra kinevezett igazgató vezetése alatt áll, mely – a Bizottság javaslata alapján, illetve értékelés után – egy alkalommal és legfeljebb öt éves időtartamra meghosszabbítható.Az értékelés során a Bizottság különösen a következőket veszi figyelembe:-  az első hivatali idő alatt elért eredményeket, és ahogyan ezeket elérték;-  az ügynökség elkövetkezendő évi feladatait és szükségleteit.”2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő [...] napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, -án/-én.az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök2005/0086 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz Európai Tengerbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 1406/2002/EK rendeletnek az ügyvezető igazgatói hivatali idő tekintetében történő módosításáról(EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára[69],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[70],tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[71],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak[72] megfelelően,mivel:(1) A bizonyos közösségi ügynökségek igazgatói, igazgatóhelyettesi vagy adott esetben elnöki hivatali idejének meghosszabbítására alkalmazandó feltételekre és eljárásokra vonatkozó szabályokat összhangba kell hozni.(2) Célszerű rendelkezni arról, hogy megfelelő értékelés után e hivatali idő egy alkalommal meghosszabbítható legyen.(3) Ezért az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2002. június 27-i 1406/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet[73] módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz 1406/2002/EK rendelet 16. cikke (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:„2. Az ügyvezető igazgató hivatali ideje öt év. A Bizottság javaslata alapján, illetve értékelés után, a hivatali idő egy alkalommal és legfeljebb öt éves időtartamra meghosszabbítható.Az értékelés során a Bizottság különösen a következőket veszi figyelembe:-  az első hivatali idő alatt elért eredményeket, és ahogyan ezeket elérték;-  az ügynökség elkövetkezendő évi feladatait és szükségleteit.”2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő [...] napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, -án/-én.az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök2005/0087 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz 1592/2002/EK rendeletnek az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség ügyvezető igazgatója és igazgatói hivatali idejének tekintetében történő módosításáról (EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára[74]tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[75]tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[76]a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak[77] megfelelően,mivel:(1) A bizonyos közösségi ügynökségek igazgatói, igazgatóhelyettesi vagy adott esetben elnöki hivatali idejének meghosszabbítására alkalmazandó feltételekre és eljárásokra vonatkozó szabályokat összhangba kell hozni.(2) Célszerű rendelkezni arról, hogy megfelelő értékelés után e hivatali idő egy alkalommal meghosszabbítható legyen.(3) Ezért a polgári repülés területén a közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2002. július 15-i 1592/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet[78] módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz 1592/2002/EK rendelet 30. cikke (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:„4. Az ügyvezető igazgató és az igazgatók hivatali ideje öt év. A Bizottság javaslata alapján, illetve értékelés után, a hivatali idő egy alkalommal és legfeljebb öt éves időtartamra meghosszabbítható.Az értékelés során a Bizottság különösen a következőket veszi figyelembe:-  az első hivatali idő alatt elért eredményeket, és ahogyan ezeket elérték;-  az ügynökség elkövetkezendő évi feladatait és szükségleteit.”2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő [...] napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, -án/-én.az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök2005/0088 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz Európai Vasúti Ügynökség létrehozásáról szóló 881/2004/EK rendeletnek az ügyvezető igazgatói hivatali idő tekintetében történő módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 71. cikke (1) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára[79]tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[80],tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[81],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak[82] megfelelően,mivel:(1) A bizonyos közösségi ügynökségek igazgatói, igazgatóhelyettesi vagy adott esetben elnöki hivatali idejének meghosszabbítására alkalmazandó feltételekre és eljárásokra vonatkozó szabályokat összhangba kell hozni.(2) Célszerű rendelkezni arról, hogy megfelelő értékelés után e hivatali idő egy alkalommal meghosszabbítható legyen.(3) Ezért az Európai Vasúti Ügynökség létrehozásáról szóló, 2004. április 29-i 881/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet[83] módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 881/2004/EK rendelet 31. cikkének (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„3. Sur proposition de la Commission et après évaluation, il peut être prolongé une fois pour une période qui n’excède pas cinq ans. A Bizottság javaslata alapján, illetve értékelés után, a hivatali idő egy alkalommal és legfeljebb öt éves időtartamra meghosszabbítható.Az értékelés során a Bizottság különösen a következőket veszi figyelembe:-  az első hivatali idő alatt elért eredményeket, és ahogyan ezeket elérték;-  az ügynökség elkövetkezendő évi feladatait és szükségleteit.”2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő [...] napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, -án/-én.az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök2005/0089 (CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa 2007/2004/EK rendeletnek az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség ügyvezető igazgatója és ügyvezetőigazgató-helyettese hivatali idejének tekintetében történő módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 62. cikke (2) bekezdése a) pontjára, valamint 66. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[84],tekintettel az Európai Parlament véleményére[85],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[86],mivel:(1) A bizonyos közösségi ügynökségek igazgatói, igazgatóhelyettesi vagy adott esetben elnöki hivatali idejének meghosszabbítására alkalmazandó feltételekre és eljárásokra vonatkozó szabályokat összhangba kell hozni.(2) Célszerű rendelkezni arról, hogy megfelelő értékelés után e hivatali idő egy alkalommal meghosszabbítható legyen.(3) Ezért az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség felállításáról szóló, 2004. október 26-i 2007/2004/EK tanácsi rendeletet[87] módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 2007/2004/EK rendelet 26. cikkének (5) bekezdése második mondata helyébe a következő szöveg lép:„Az Igazgatótanács - a Bizottság javaslata alapján, illetve értékelés után - egy alkalommal és legfeljebb öt éves időtartamra meghosszabbíthatja a hivatali idejüket.Az értékelés során a Bizottság különösen a következőket veszi figyelembe:-  az első hivatali idő alatt elért eredményeket, és ahogyan ezeket elérték;-  az ügynökség elkövetkezendő évi feladatait és szükségleteit.”2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő [...] napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, -án/-én.a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 306., 2000.12.7. és COM(2004) 451 végleges, 2004.6.28.[2] HL L 77., 2004.3.13., 1. o.[3] COM(2003) 644 végleges.[4] COM(2004) 289 végleges[5] HL C […]., […]., […] o.[6] HL C […]., […]., […] o.[7] HL C […]., […]., […] o.[8] Az Európai Parlament […] -i véleménye.[9] HL L 120., 1990.5.11., 1. o. A legutóbb az 1641/2003/EK rendelettel (HL L 245., 2003.9.29., 1. o.) módosított rendelet.[10] HL C […]., […]., […] o.[11] HL C […]., […]., […] o.[12] HL C […]., […]., […] o.[13] Az Európai Parlament […] -i véleménye.[14] HL L 39., 1975.2.13., 1. o. A legutóbb a 2051/2004/EK rendelettel (HL L 355., 2004.12.1., 41. o.) módosított rendelet.[15] HL C […]., […]., […] o.[16] HL C […]., […]., […] o.[17] HL C […]., […]., […] o.[18] Az Európai Parlament […] -i véleménye.[19] HL L 139., 1975.5.30., 1. o. A legutóbb az 1649/2003/EK rendelettel (HL L 245., 2003.9.29., 25. o.) módosított rendelet.[20] HL C […]., […]., […] o.[21] HL C […]., […]., […] o.[22] HL C […]., […]., […] o.[23] Az Európai Parlament […]-i véleménye.[24] HL L 131., 1990.5.23., 1. o. A legutóbb az 1648/2003/EK rendelettel módosított rendelet (HL L 245., 2003.9.29., 22. o.).[25] HL C […]., […]., […] o.[26] HL C […]., […]., […] o.[27] HL C […]., […]., […] o.[28] Az Európai Parlament […] -i véleménye.[29] HL L 36., 1993.2.12., 1. o. A legutóbb az 1651/2003/EK rendelettel módosított rendelet (HL L 245., 2003.9.29., 30. o.).[30] HL C […]., […]., […] o.[31] HL C […]., […]., […] o.[32] HL C […]., […]., […] o.[33] HL L 11., 1994.1.14., 1. o. A legutóbb a 422/2004/EK rendelettel módosított rendelet (HL L 70., 2004.3.9., 1. o.).[34] HL C […]., […]., […] o.[35] HL C […]., […]., […] o.[36] HL C […]., […]., […] o.[37] HL L 227., 1994.9.1., 1. o. A legutóbb a 873/2003/EK rendelettel módosított rendelet (HL L 162., 2004.4.30., 38. o.).[38] HL C […]., […]., […] o.[39] HL C […]., […]., […] o.[40] HL L 314., 1994.12.7., 1. o. A legutóbb az 1645/2003/EK rendelettel módosított rendelet (HL L 245., 2003.9.29., 13. o.).[41] HL C […]., […]., […] o.[42] HL C […]., […]., […] o.[43] HL C […]., […]., […] o.[44] HL C […]., […]., […] o.[45] HL L 151., 1997.6.10., 1. o. A legutóbb az 1652/2003/EK rendelettel módosított rendelet (HL L 245, 2003.9.29., 33. o.).[46] HL C […]., […]., […] o.[47] HL C […]., […]., […] o.[48] HL C […]., […]., […] o.[49] Az Európai Parlament […]-i véleménye.[50] HL L 31., 2002.2.1., 1. o. A legutóbb az 1642/2003/EK rendelettel (HL L 245., 2003.9.29., 4. o.) módosított rendelet.[51] HL C […]., […]., […] o.[52] HL C […]., […]., […] o.[53] HL C […]., […]., […] o.[54] Az Európai Parlament […]-i véleménye.[55] HL L 142., 2004.4.30., 1. o.[56] HL C […]., […]., […] o.[57] HL C […]., […]., […] o.[58] HL C […]., […]., […] o.[59] Az Európai Parlament […]-i véleménye.[60] HL L 136., 2004.4.30., 1. o.[61] HL C […]., […]., […] o.[62] HL C […]., […]., […] o.[63] HL L 246., 2004.7.20., 1. o.[64] HL C […]., […]., […] o.[65] HL C […]., […]., […] o.[66] HL C […]., […]., […] o.[67] Az Európai Parlament […]-i véleménye.[68] HL L 216., 1994.8.20., 1. o. A legutóbb az 1654/2003/EK rendelettel módosított rendelet (HL L 245., 2003.9.29., 38. o.).[69] HL C […]., […]., […] o.[70] HL C […]., […]., […] o.[71] HL C […]., […]., […] o.[72] Az Európai Parlament […]-i véleménye.[73] HL L 208., 2002.8.5., 1. o. A legutóbb a 724/2004/EK rendelettel módosított rendelet (HL L 129., 2004.4.29., 1. o.).[74] HL C […]., […]., […] o.[75] HL C […]., […]., […] o.[76] HL C […]., […]., […] o.[77] Az Európai Parlament […]-i véleménye.[78] HL L 240., 2002.9.7., 1. o. A legutóbb az 1701/2003/EK rendelettel módosított rendelet (HL L 243., 2003.9.27., 5. o.).[79] HL C […]., […]., […] o.[80] HL C […]., […]., […] o.[81] HL C […]., […]., […] o.[82] Az Európai Parlament […]-i véleménye[83] HL L 164., 2004.4.30., 1. o.[84] HL C […]., […]., […] o.[85] HL C […]., […]., […] o.[86] HL C […]., […]., […] o.[87] HL L 349., 2004.11.25., 1. o.


				|

		52011PC0336

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló 1927/2006/EK rendelet módosításáról /* COM/2011/0336 végleges - COD 2011/0147 */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
·      A javaslat okai és céljai
Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot
(EGAA) az 1927/2006/EK rendelet[1]
hozta létre 2006-ban azzal az elsődleges céllal, hogy az Unió
szolidaritást vállaljon a világkereskedelem változásainak következtében
elbocsátott munkavállalókkal, és támogatást nyújtson nekik. Az aktív
munkaerő-piaci intézkedések társfinanszírozásával az Alap célja az, hogy
megkönnyítse a komoly gazdasági zavarok által sújtott területek, ágazatok,
körzetek vagy munkaerő-piaci térségek munkavállalóinak a
munkaerőpiacra történő újbóli beilleszkedését. Az EGAA-támogatásra
való jogosultság előfeltétele legalább 1 000 munkavállaló elbocsátása
egy négyhónapos időszak alatt egy vállalaton és annak a beszállítói vagy
felhasználói termelői körén belül vagy egy kilenchónapos időszak
alatt egy NACE Rev. 2-es ágazatként definiált ágazatban egy régióban vagy két
egymással határos régióban NUTS II szinten. Az EGAA-ból kapható pénzügyi
hozzájárulás maximumát az aktív munkaerő-piaci intézkedések
összköltségének 50 %-ában állapították meg, az EGAA-ból támogatott
intézkedések végrehajtási időszaka pedig nem haladhatja meg a kérelem
dátumától számított 12 hónapot.
A 2008. évi pénzügyi és gazdasági válság
kialakulásának mértékére és gyorsaságára tekintettel a Bizottság európai
gazdaságélénkítési tervében[2]
az 1927/2006/EK rendelet felülvizsgálatát vette tervbe. Az 546/2009/EK
rendelet[3]
által előírt felülvizsgálat célja az volt, hogy Európa válságkezelési
intézkedéseinek részeként kiterjessze az EGAA hatályát, ami ezáltal – a
szolidaritás és a társadalmi biztonság alapelveivel összhangban – a korai és
hatékonyabb beavatkozás eszközévé váljon. A módosítások tartós változásokat
hoztak az 1927/2006/EK rendeletbe, például 1 000-ről 500-ra
csökkentették az EGAA-támogatásra vonatkozó kérelem benyújtásához szükséges
elbocsátások számát, és 12 hónapról 24 hónapra hosszabbították meg az
EGAA-ból támogatott intézkedések végrehajtásának időtartamát. Átmeneti
eltérés bevezetésére került sor annak érdekében, hogy (1) az EGAA hatálya
kibővüljön az olyan munkavállalók támogatásával, akik közvetlenül a
pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat (az
1927/2006/EK rendelet 1. cikkének (1a) bekezdése), és (2) az
EGAA-társfinanszírozás mértéke 50 %-ról 65 %-ra emelkedjen (az
1927/2006/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése. Az átmeneti eltérés
2011. december 30-án lejár, az 1927/2006/EK rendelet
20. cikkének második bekezdése azonban lehetővé teszi felülvizsgálatát.
2007. január 1. és 2009. április 30.
között (azaz az eltérés válság miatt való engedélyezése előtt) a
Bizottsághoz 15 kérelem érkezett, amelyek 18 430 munkavállaló számára
igényeltek EGAA-támogatást; a kért EGAA-hozzájárulás összege
78 776 367 EUR volt.
Az 1927/2006/EK rendelet felülvizsgálatáról
szóló 546/2009/EK rendelet 2009. május 1-jei hatályba lépése óta
– mint az alábbiakban is látható – jelentősen megnőtt a kérelmek
száma.
 A válság miatti átmeneti eltérés alapján EGAA-támogatás iránt benyújtott kérelmek
  Év || Kérelmek száma || A támogatandó munkavállalók száma || Az igényelt EGAA-hozzájárulás összege (EUR)
 2009 || 22 || 19 381 || 99 396 898
 2010 || 24 || 25 083 || 115 353 865
 Összesen || 46 || 44 464 || 214 750 763
 A kereskedelemmel kapcsolatos kritérium alapján EGAA-támogatás iránt benyújtott kérelmek
  Év || Kérelmek száma || A támogatandó munkavállalók száma || Az igényelt EGAA-hozzájárulás összege (EUR)
 2009 || 4 || 6 569 || 25 990 290
 2010 || 6 || 3 074 || 17 126 749
 Összesen || 10 || 9 643 || 43 117 039
A Bizottság által indított konzultációt
követően a tagállamok rámutattak arra, hogy az átmeneti eltérés nélkül a
válsággal összefüggő kérelmek többségét nem lehetett volna benyújtani, így
körülbelül 45 000 olyan munkavállaló, akit a gazdasági és pénzügy válság
következményei sújtottak, EGAA-támogatás nélkül maradt volna. Emellett a
társfinanszírozás arányának 65 %-ra történő emelése a
2009. május 1. és 2010. december 31. között benyújtott
összes kérelem[4]
tekintetében összesen hozzávetőleg 60 millió EUR-val csökkentette
az EGAA-ból támogatott intézkedések pénzügyi terhét a kérelmező tagállamok
számára.
A válság miatti átmeneti eltérés lejáratára
vonatkozó határozatot 2009-ben hozták meg. Akkoriban a Bizottság rendelkezésre
álló legfrissebb, az Európai Unió (EU) egészére vonatkozó gazdasági
előrejelzése[5]
(2008. ősz) 2009 közepétől fokozatos fellendülést jelzett, 2009-ben
0,2 %-os, 2010-ben pedig 1,1 %-os várható GDP-növekedéssel. Az
előrejelzés szerint 2009-ben a foglalkoztatás 0,5 %-os csökkenése,
2010-ben pedig 0,1 %-os emelkedése volt várható. Az előrejelzés
szerint 2009-ben és 2010-ben a munkanélküliségi ráta a munkaerő
7,8 %-ának, illetve 8,1 %-ának felelt volna meg. Ezen
előrejelzésekhez képest 2009-ben a helyzet lényegesen rosszabbul alakult.
Az EU GDP-je 4,2 %-kal, a foglalkoztatás pedig 1,9 %-kal csökkent,
míg a munkanélküliségi ráta 8,9 %-os értéket ért el. Noha az
előrejelzések szerint a GDP növekedésének 1,8 % körüli értéke
2010-ben a vártnál magasabb lesz, a foglalkoztatás további 0,6 %-kal
csökkent, míg a munkanélküliségi ráta 9,6 %-os rekordmagasságot ért el.
Ráadásul a Bizottság legfrissebb gazdasági
előrejelzése (2011. tavasz) azt mutatja, hogy a gazdasági és különösen a
munkaerő-piaci fellendülés 2011-es és 2012-es kilátásai sokkal rosszabbak
a 2008. őszi várakozásoknál. Ez különösen az új munkahelyek
teremtésére és a munkanélküliségi rátára igaz. A tavaszi előrejelzés
2011-re a foglalkoztatás kismértékű – 0,4 %-os – emelkedését jelzi,
valamint azt, hogy a munkanélküliségi ráta stabilan 9,5 %-os szinten
marad. Ugyanezen előrejelzés szerint 2012-ben a foglalkoztatás növekedése
továbbra is lanyha – 0,7 %-os – marad, a munkanélküliségi ráta pedig még
mindig 9,1 % lesz. Ez azt tükrözi, hogy a foglalkoztatás élénkülése
általában elmarad a GDP-től. A bruttó hazai termék (GDP) növekedési
kilátásainak fokozatos javulása ellenére aránylag gyenge munkaerő-piaci
körülmények[6]
azt jelzik, hogy a válságra válaszul, annak a munkanélküliségre gyakorolt
hatásának enyhítése érdekében hozott szakpolitikai intézkedések hatása mellett
a válságból eredően továbbra is szerkezeti változások folynak az ágazatok
és a vállalatok körében, és ennek következtében egy bizonyos ideig még továbbra
is várható, hogy a vállalatok bezárása miatt további munkahelyek szűnnek meg.
Emiatt a foglalkoztatási helyzet lényegesebb javulása csak 2013-tól kezdve
várható.
A Bizottság „Éves növekedési jelentés: az EU
válságra adott átfogó válaszlépéseinek előmozdítása”[7] című
jelentése megerősíti, hogy a fellendülés várhatóan nem jár együtt
számottevő munkahelyteremtéssel. A munkanélküliség leküzdése és a
munkaerőpiacról való tartós kiszorulás megelőzése egyaránt lényeges
azon kockázat elkerülése szempontjából, hogy a növekedés kellően dinamikus
munkahelyteremtés nélkül áll helyre. A növekedés fő ösztönzőinek
helyreállításához a munkaerő és a tőke ágazatok és vállalatok közötti
átcsoportosítására és jobb pénzügyi ösztönzőkre lenne szükség, hogy a
munkanélküliségből a foglalkoztatás felé lehessen elmozdulni.
Miként a Bizottság kifejtette, a válság a gazdasági
tevékenység jelentős visszaesését, a munkanélküliség nagymértékű
növekedését, a termelékenység meredek zuhanását és az államháztartás
számottevő gyengülését eredményezte. A tagállamoknak ilyen különösen nehéz
körülmények között kell testre szabott támogatást nyújtaniuk a válság
következtében egyidejűleg elbocsátott nagyszámú munkavállalónak. A
65 %-ra növelt arányú EGAA-társfinanszírozás kiterjesztése bizonyos
mértékben könnyíthet a tagállamok államháztartási terhein.
A válság által a vállalatok megszűnésére
gyakorolt, várhatóan folyamatos hatás és a tagállamokban szükséges
költségvetési konszolidáció miatt indokolt meghosszabbítani az
1927/2006/EK rendelettől a válsággal összefüggésben engedélyezett
eltérést.
A Bizottság ezért javasolja a válsággal összefüggő,
2011. december 30-án lejáró átmeneti eltérés meghosszabbítását
2013. december 31-ig, azaz az 1927/2006/EK rendelet végrehajtási
időszakának végéig. Ezáltal a tagállamok továbbra is benyújthatnak
kérelmeket EGAA-támogatásra olyan munkavállalók érdekében, akik a pénzügyi és
gazdasági válság miatt veszítették el állásukat, és élhetnek a 65 %-os
mértékű EGAA-társfinanszírozás lehetőségével.
·      Háttér-információk
A válsággal összefüggő átmeneti eltérés
bevezetése óta meredeken emelkedik az EGAA-támogatás iránti kérelmek száma és
nő az EGAA-támogatást igénylő tagállamok száma. Ez azt mutatja, hogy
a válság idején az EGAA által a pénzügyi és gazdasági válság miatt
bekövetkező nagyarányú elbocsátások esetén intervenciós eszközként
betöltött szerepet valóban elfogadták.
Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap
finanszírozásáról és működéséről szóló,
2010. szeptember 7-i állásfoglalásában[8] az Európai Parlament a válsággal
összefüggő eltérés kiterjesztését javasolta. Az Európai Parlament úgy
vélte, hogy „szükség van a gazdasági és pénzügyi válság miatt munkahelyüket
elvesztő munkavállalók támogatása érdekében 2009-ben bevezetett eltérésnek
a jelenlegi többéves pénzügyi keret végéig történő meghosszabbítására és
ezért a társfinanszírozás mértékének 65 %-on való tartására, mivel az ezek
jóváhagyását indokoló körülmények korántsem szűntek meg”.
·      Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen
Az Európai Szociális Alapot[9] (a
továbbiakban: ESZA) azzal a céllal hozták létre, hogy a gazdasági és társadalmi
kohézió erősítése vonatkozásában hozzájáruljon a Közösség prioritásaihoz a
foglalkoztatás és a munkalehetőségek javítása, valamint a magas
szintű foglalkoztatás, illetve több és jobb munkahely teremtésének
ösztönzése révén. Az ESZA támogatja az európai foglalkoztatási stratégiát,
valamint a tagállamok azon szakpolitikáit, amelyek a teljes foglalkoztatás
elérésére, a termelékenység és a munka minőségének javítására, a
társadalmi befogadás előmozdítására, – beleértve a hátrányos helyzetű
személyek munkavállaláshoz való hozzáférését –, valamint a foglalkoztatás
nemzeti, regionális és helyi szintű egyenlőtlenségeinek csökkentésére
irányulnak.
Összehasonlítva az EGAA-val a két alap közötti
fő különbség abban nyilvánul meg, hogy az ESZA a stratégiai és olyan
hosszú távú célokat támogató többéves programokból áll, mint például a
szerkezeti változásokra való felkészülés és azok kezelése, egyebek között az
egész életen át tartó tanulás ösztönzésével. Az EGAA ezzel szemben olyan
egyszeri, korlátozott időre szóló egyedi támogatási intézkedéseket
finanszíroz, melyek célja közvetlenül a kereskedelem globalizációja vagy a
pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók
megsegítése. Az elbocsátott munkavállalók eredményes támogatásának ösztönzése
érdekében az EGAA támogatási intézkedéseinek időtartama és a választott
eszköz annak értékelésén alapul, hogy az elbocsátásokat a vonatkozó vállalatok
és szállítók vagy gazdasági ágazat tevékenységének esetleg időleges
visszaesése vagy tartós strukturális tényezők okozzák.
·      Az EU egyéb szakpolitikáival és céljaival fennálló összhang
Az EGAA hozzájárul az Európa 2020 stratégia
célkitűzéseihez, amely lehetővé teszi, hogy az Unió megerősödve
kerüljön ki a válságból, és gazdaságát elindítsa az intelligens, fenntartható és
inkluzív növekedés útján, amelyet magas szintű foglalkoztatottság,
termelékenység és társadalmi kohézió jellemez. A Bizottság „Európa 2020 – Az
intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című
közleménye[10]
szerint az EGAA egyértelmű szerepe az „Iparpolitika a globalizáció
korában” című kiemelt kezdeményezés keretébe tartozik, különös abból a
célból, hogy a készségeket gyorsan átcsoportosítsák a gyorsan növekvő
ágazatokba és piacokra.
A globalizáció vagy a gazdasági és pénzügyi
válság következtében elbocsátott munkavállalók munkába való gyors
visszailleszkedését célul kitűzve az EGAA a tagállamok
foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó következő iránymutatásokat[11]
támogatja:
–
7. iránymutatás: a munkaerő-piaci
részvétel növelése és a strukturális munkanélküliség csökkentése, valamint a
munkahelyek minőségének javítása;
–
8. iránymutatás: a munkaerő-piaci
igényeknek megfelelő, képzett munkaerő és az egész életen át tartó
tanulás ösztönzése;
–
10. iránymutatás: a társadalmi befogadás
előmozdítása és a szegénység elleni küzdelem.
Végül „Új munkahelyekhez szükséges új
készségek – A munkaerő-piaci és a képzettségi igények előrejelzése és
összehangolása” című közleményében[12] a Bizottság rávilágított arra, hogy a
fellendülés előkészítéséhez az EU-nak a képzettség javításával meg kell
erősítenie humán tőkéjét és a foglalkoztathatóságot, valamint
biztosítania kell, hogy a képzettségek kínálata és a munkaerő-piaci
kereslet megfeleljen egymásnak. Az aktiválási, átképzési és a készségek
korszerűsítésére irányuló intézkedéseket határozták meg mint a
foglalkoztatás és a munkaerőpiacra való visszatérés ösztönzésének
eszközét. A készségek korszerűsítésére irányuló tevékenységek
társfinanszírozása az EGAA fő célkitűzései közé tartozik.
·      Az alapvető jogokra gyakorolt hatás
A javaslatnak nincs az alapvető emberi
jogokra gyakorolt hatása.
2.           AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK
EREDMÉNYEI
·      Konzultáció az érdekeltekkel
A konzultáció módja, a legfontosabb
célterületek és a válaszadók köre
A Bizottság kétszer konzultált a tagállamokkal:
először 2010. augusztus 26-án egy kérdőív révén, másodszor
pedig egy 2010. szeptember 29–30-án Portóban tartott megbeszélésen. E
konzultációk fő célja az volt, hogy összegyűjtsék a véleményeket az
1927/2006/EK rendeletbe 2009-ben az 1.1a. cikkel és a 10. cikk
(1) bekezdésével a válsággal kapcsolatban bevezetett és
2011. december 30-án lejáró módosítások eredményességéről,
valamint arról, hogy szükséges-e ezeket 2013. december 31-ig
meghosszabbítani.
A válaszok
összefoglalása és figyelembevételük módja
Ami a közvetlenül a pénzügyi és gazdasági
világválság következtében történt elbocsátásokra vonatkozó kérelmek
benyújtásának lehetőségét illeti (az 1927/2006/EK rendelet
1.1a. cikke), a konzultáció azt mutatta, hogy ennek révén a tagállamok
valóban támogatást tudtak kérni az EGAA-ból azon munkavállalóik számára, akiket
a válság következtében bocsátottak el, és EGAA-támogatást nyújthattak a munkába
való visszailleszkedésükhöz. A tagállamok nagy többsége rámutatott arra, hogy
ezek a munkavállalók a kereskedelem globalizációjával kapcsolatos kritériumok
alapján nem részesülhettek volna EGAA-támogatásban. A konzultáció arra is
rávilágított, hogy általában könnyebbnek tűnt bizonyítékot gyűjteni
az elbocsátások és a pénzügyi és gazdasági válság, mint az elbocsátások és a
világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett változások között
kimutatható kapcsolatra, és igazolni azt.
A válsággal összefüggő eltérés 2013
végéig történő meghosszabbításának szükségességével kapcsolatban a
válaszadó tagállamok nagy többsége azt kívánta, hogy továbbra is lehessen
kérelmeket benyújtani a pénzügyi és gazdasági világválságból következő
elbocsátások miatt. A meghosszabbítás mellett szólnak többek között azok a
hozzászólások, amelyek azt fejezték ki, milyen pozitív tapasztalatot jelentett
a hatás, amelyet az EGAA-támogatás gyakorolt a munkavállalók azon képességére,
hogy visszailleszkedjenek a munkaerőpiacra, egy olyan helyzetben, amelyben
a gazdasági válság hatásai 2011 után is érezhetők lesznek; a válság a
különböző tagállamokat különböző időpontokban sújtotta, és
továbbra is erős hatást gyakorol a foglalkoztatásra. Ezenkívül arra is
rámutattak, hogy egy két éves hosszabbítás még nem határozza meg a 2013 vége
utáni időszakot.
Ami azt a lehetőséget illeti, hogy a
kérelmezők 65 %-os társfinanszírozási rátában részesüljenek (az
1927/2006/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése), a konzultáció
azt mutatta, hogy a megnövelt társfinanszírozási ráta több okból is
megkönnyítette az EGAA-támogatás kérelmezésére vonatkozó döntést. A plusz
15 % lehetővé tette, hogy az érintett munkavállalók ugyanilyen
mértékű plusz segítséget kapjanak. Az ESZA és az EGAA társfinanszírozásának
aránya közötti különbség lecsökkent a tagállamok számára, amelyek az ESZA-ból
magasabb társfinanszírozási arányban részesültek, és e csökkentés nélkül az
EGAA-támogatásra nem nyújtottak volna be kérelmet. A nemzeti társfinanszírozás
továbbra is problémát jelent, de az 50 % helyett 35 %-os arány
mellett ez a probléma már kevésbé égető. A tagállamok nagy többsége
megfelelőnek találta, hogy a válság ideje alatt a társfinanszírozás aránya
65 %, és támogatta ennek a magasabb beavatkozási aránynak a 2013 végéig
történő meghosszabbítását.
A konzultációk eredményei tükröződnek az
1927/2006/EK rendelet javasolt módosításaiban.
·      Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása
Külső szakértők bevonására nem volt
szükség.
·      Hatásvizsgálat
E javaslat esetében hatásvizsgálatra nem volt
szükség.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
·      A javaslat összefoglalása
A pénzügyi és gazdasági világválság
következtében elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló átmeneti eltérés
meghosszabbítása érdekében az 1927/2006/EK rendelet 1. cikkének
(1a) bekezdésében megállapított időpont helyébe a
2013. december 31. lép. Ez a módosítás a 65 %-ra emelt
társfinanszírozási rátát is automatikusan meghosszabbítja eddig az
időpontig az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkének
(1) bekezdése szerint.
·      Jogalap
Az Európai Unió működéséről szóló
szerződés és különösen a 175. cikkének harmadik bekezdése.
·      A szubszidiaritás elve
Mivel a javaslat nem tartozik az EU
kizárólagos hatáskörébe, a szubszidiaritás elve érvényesül.
A tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani
a javaslat célkitűzéseit. Azok csak az 1927/2006/EK rendelet
módosításával érhetők el.
A javaslatban szereplő, szolidaritással
kapcsolatos célkitűzések a következő okok miatt uniós szintű
fellépéssel jobban megvalósíthatók:
Az EU szintjén rendelkezésre bocsátott
pénzügyi eszköznek, az EGAA-nak a jelenlegi gazdasági és pénzügyi helyzet által
támasztott igényekhez történő hozzáigazítása csak az EU szintjén hozott
jogalkotási kezdeményezéssel valósítható meg.
A javaslat elkészítése során a Bizottság a
tagállamok gazdasági és pénzügyi helyzetének jelenlegi értékeléséből és a
2012–13-as időszakra vonatkozó gazdasági előrejelzésekből
eredő igényekből indult ki. Ezek jelentős mértékben eltérnek a
2008 végén és 2009 elején rendelkezésre álló értékeléstől és
előrejelzésektől, amikor az 1927/2006/EK rendelet válsággal
összefüggő átmeneti módosításait bevezették.
Ez a javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás
elvének.
·      Az arányosság elve
A javaslat megfelel az arányosság elvének a
következők miatt:
Az arányosság elvének megfelelően az
1927/2006/EK rendelet javasolt módosításai nem haladják meg azt a
mértéket, ami ahhoz szükséges, hogy az EGAA működését hozzáigazítsák a
gazdasági és pénzügyi válságra, valamint a válság foglalkoztatásra és a tagállamok
deficitjére gyakorolt hatására vonatkozó jelenlegi előrejelzésekhez
azáltal, hogy (1) fenntartják a jelenleg is érvényesülő pénzügyi és
gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók számára az
EGAA-támogatás kérelmezésének lehetőségét, és (2) 50 % helyett
65 %-os társfinanszírozási rátát biztosítanak.
A válsággal összefüggő eltérés
lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy EGAA-támogatást kérelmezzenek a
válság következtében elbocsátott munkavállalók számára olyan esetekben, amikor
egyértelmű, kimutatható kapcsolatot lehet megállapítani az elbocsátások és
a válság között. Magától értetődő, hogy amennyiben ilyen eset nem
fordul elő, a lehetőséget nem fogják igénybe venni.
Az 1927/2006/EK rendelet jelenlegi
rendelkezései által előírt követelményekkel összehasonlítva a javaslat nem
okoz járulékos adminisztratív terheket a tagállamok számára.
·      A jogi aktus típusának megválasztása
Javasolt aktus: rendelet.
Más jogi aktus nem felelne meg a
következők miatt:
A jelenlegi rendelet módosítására a
megfelelő jogi eszköz a rendelet.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK
A költségvetési fegyelemről és a
pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai
Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2006. május 17-i intézményközi
megállapodás[13]
úgy rendelkezik, hogy az EGAA éves költségvetése nem haladhatja az
500 millió EUR-t.
Az
EGAA-támogatásra a múltban benyújtott kérelmek[14] alapján az 1927/2006/EK rendeletben
említett, válsággal összefüggő eltérés javasolt meghosszabbítása várhatóan
nem okozza a maximális éves összeg túllépését. A kérelmek összege 2007-ben
51,8 millió EUR, 2008-ben pedig 20,6 millió EUR volt.
2009-ben a kért EGAA-támogatások összege 131,7 millió EUR volt,
melynek 75 %-a a válsággal összefüggő kérelmekből, 25 %-a
pedig a kereskedelemmel összefüggő kérelmekből fakadt. 2010-ben a
kért EGAA-támogatások összege 132,5 millió EUR volt, melynek
87 %-a a válsággal összefüggő kérelmekből, 13 %-a pedig a
kereskedelemmel összefüggő kérelmekből eredt.
2011/0147 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE
az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap
létrehozásáról szóló 1927/2006/EK rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre, és különösen annak
175. cikke harmadik bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti
parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[15],
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[16],
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
A 2006. december 20-i
1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[17] létrehozta az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (a
továbbiakban: EGAA) annak érdekében, hogy lehetővé tegye az Unió számára,
hogy támogatást nyújtson és szolidaritást mutasson a világkereskedelemben a
globalizáció miatt bekövetkezett változások következtében elbocsátott
munkavállalókkal.
(2)
A pénzügyi és gazdasági válságra adott válasz
részeként a 2009. június 18-i 546/2009/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet[18]
úgy módosította az 1927/2006/EK rendeletet, hogy átmeneti eltérést írt elő
azzal a céllal, hogy hatályát kiterjessze a válsággal összefüggő
elbocsátásokra, valamint átmenetileg megnövelte az EGAA-társfinanszírozás
arányát.
(3)
Az Unióban kialakult jelenlegi gazdasági és
pénzügyi helyzetre tekintettel az említett eltérés hatályát helyénvaló a
2011. december 30-i lejárata előtt meghosszabbítani.
(4)
Az 1927/2006/EK rendeletet ezért ennek
megfelelően módosítani kell.
ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1927/2006/EK rendelet 1. cikkének
(1a) bekezdésében
a második albekezdés helyébe a következő
szöveg lép:
„Ez az eltérés valamennyi, legkésőbb
2013. december 31-én benyújtott kérelemre alkalmazandó.”
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában történő közzétételét követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt
Az Európai Parlament részéről                     a
Tanács részéről
Az elnök                                                         az
elnök
PÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB
ADATAI
              1.1.    A javaslat/kezdeményezés címe
              1.2.    A
tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)
              1.3.    A
javaslat/kezdeményezés típusa
              1.4.    Célkitűzés(ek)

              1.5.    A
javaslat/kezdeményezés indoklása
              1.6.    Az
intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama
              1.7.    Tervezett
irányítási módszer(ek)
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
              2.1.    A
nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
              2.2.    Irányító
és ellenőrző rendszer
              2.3.    A
csalások és a szabálytalanságok megelőzésre vonatkozó intézkedések
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT
PÉNZÜGYI HATÁSA
              3.1.    A
kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés
mely kiadási tételét/tételeit érintik?
              3.2.    A
kiadásokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.1. A kiadásokra
gyakorolt becsült hatás összegzése
              3.2.2. Az operatív
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.3. Az igazgatási
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.4. A jelenlegi többéves
pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség
              3.2.5. Harmadik felek
részvétele a finanszírozásban
              3.3.    A bevételre gyakorolt becsült
pénzügyi hatás
PÉNZÜGYI
KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ

1.
A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI
1.1.
A javaslat/kezdeményezés címe

Javaslat:
Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Globalizációs
Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló 1927/2006/EK rendelet módosításáról

1.2.
A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú
költségvetés-tervezés[19]
keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)

Tevékenység
a tevékenységalapú költségvetésben: Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap
(EGAA), miként a DG EMPL 2010-es irányítási tervében szerepel

1.3.
A javaslat/kezdeményezés típusa

¨ A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul
¨ A javaslat/kezdeményezés
kísérleti projektet/előkészítő fellépést[20]
követő új intézkedésre irányul
X A
javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul
¨ A javaslat/kezdeményezés
új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul

1.4.
Célkitűzések
1.4.1.
A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves
bizottsági stratégiai célkitűzések

A
javaslat a Bizottság „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív
növekedés stratégiája” részét képező „Iparpolitika a globalizáció korában”
című kiemelt kezdeményezés keretébe tartozik.

1.4.2.
Meghatározott célkitűzés(ek) és a
tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett tevékenység(ek)

1. sz. meghatározott célkitűzés:
Fenntartani a világkereskedelemben bekövetkező szerkezeti változások és a
gazdasági és pénzügyi válság miatt elbocsátott munkavállalók
munkaerő-piaci részvételét.
2. sz. meghatározott célkitűzés:
Felhívni a nagyközönség figyelmét az EGAA-ra mint a szolidaritás
kifejeződésére.
A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés
keretébe tartozó érintett tevékenység(ek): Európai
Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA)

1.4.3.
Várható eredmény(ek) és hatás(ok)

Tüntesse fel, milyen
hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/az
érintett célcsoportokra.
A
javaslat lehetővé teszi az Európai Unió számára, hogy 65 %-os
társfinanszírozással továbbra is támogatást nyújtson az EGAA-ból a pénzügyi és
gazdasági világválság következtében elbocsátott munkavállalókat támogató aktív
munkaerő-piaci intézkedésekhez. Emellett a kereskedelem globalizálódása
miatt elbocsátott munkavállalók is részesülnek ebben a társfinanszírozási
rátában.

1.4.4.
Az eredmények és hatások mutatói

Tüntesse fel a
javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé
tevő mutatókat.
-
A beérkezett, EGAA-támogatás iránti kérelmek száma
-
Az EGAA-támogatásban részesítendő elbocsátott munkavállalók száma
-
Az EGAA által támogatott intézkedéseket követően ismételten munkába állt
elbocsátott munkavállalók száma

1.5.
A javaslat/kezdeményezés indoklása
1.5.1.
Rövid vagy hosszú távon kielégítendő
szükséglet(ek)

Az
1927/2006/EK rendeletet 2009-ben a gazdasági és pénzügyi válságra
tekintettel módosították, a módosítás a válsággal összefüggésben határozott
időre szóló eltérésről rendelkezett. Ez az eltérési lehetőség
2011. december 30-én hatályát veszti. A közelmúltban készült gazdasági
előrejelzések azonban azt jósolják, hogy a válság hatásai, különösen a
fellendülés ütemére, a munkahelyteremtésre és a munkanélküliség alakulására
gyakorolt negatív hatása legalább 2012 végéig fog érvényesülni. A javaslat
lehetővé teszi az EGAA számára, hogy 2013. december 31-ig
65 %-os beavatkozási rátával támogatást nyújtson a pénzügyi és gazdasági
világválság következtében elbocsátott munkavállalóknak.

1.5.2.
Az uniós részvételből adódó többletérték

Az
EU EGAA-n keresztül történő részvételével ki lehet egészíteni a
kereskedelem globalizálódása vagy a gazdasági és pénzügyi világválság
következtében elbocsátott munkavállalók visszailleszkedéséhez rendelkezésre
álló tagállami eszközöket. Az EGAA-val összefüggésben eddig gyűjtött
tapasztalatok arra utalnak, hogy az EU részvételével hosszabb ideig lehet
fokozottan testre szabott támogatást nyújtani, gyakran olyan intézkedések formájában,
amelyekre az EU részvétele nélkül nem került volna sor.

1.5.3.
Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága

Lásd
az Indokolásban ismertetett, az 1927/2006/EK rendelet felülvizsgálata óta
szerzett tapasztalatokat.

1.5.4.
Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi
eszközökkel

Az
EGAA összhangban áll az Európai Szociális Alappal, és szinergiát kínál vele.

1.6.
Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

–
X A javaslat/kezdeményezés határozott
időtartamra vonatkozik
–
X  A
javaslat/kezdeményezés időtartama: 2011. december 31-től
2013. december 31-ig
–
¨  Pénzügyi hatás: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig
¨ A javaslat/kezdeményezés határozatlan
időtartamra vonatkozik
–
Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig
–
azt követően: rendes ütem.

1.7.
Tervezett irányítási módszer(ek)[21]

¨ Centralizált irányítás közvetlenül a Bizottság által
¨ Centralizált irányítás közvetetten a következőknek
történő hatáskör-átruházással:
–
¨  végrehajtó ügynökségek
–
¨  a Közösségek által létrehozott szervek[22]
–
¨  tagállami közigazgatási / közfeladatot ellátó szervek
–
¨  az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön
intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke
szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott
személyek
X Megosztott irányítás
a tagállamokkal
¨ Decentralizált irányítás harmadik országokkal

¨ Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)
Egynél több irányítási
módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a
„Megjegyzések” rovatban.
Megjegyzések

2.
IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
2.1.
A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó
rendelkezések

Ismertesse a
rendelkezések gyakoriságát és feltételeit.
Az
1927/2006/EK rendelet 16. cikke kötelezi a Bizottságot arra, hogy
minden évben mennyiségi és minőségi szempontokra egyaránt kitérő
jelentést terjesszen az Európai Parlament és a Tanács elé az említett rendelet
alapján az előző évben végzett tevékenységekről. Ez a jelentés
egyebek mellett tartalmazza a Bizottság észrevételeit a vizsgált évben végzett
felügyeleti tevékenységeire vonatkozóan.
Az
1927/2006/EK rendelet 17. cikke alapján a Bizottságnak 2011 végéig, a
tagállamokkal szoros együttműködésben, félidős értékelést kell
készítenie az EGAA keretében elért eredmények hatékonyságáról és
fenntarthatóságáról. 2014. december 31-ig a Bizottságnak külső
szakértők közreműködésével utólagos értékelést kell végeznie az EGAA
hatásának és hozzáadott értékének felmérése érdekében.

2.2.
Irányító és ellenőrző rendszer
2.2.1.
Felismert kockázat(ok)

A
kockázatok a közösségi pénzeszközök megosztott kezeléséhez kapcsolódnak.

2.2.2.
Tervezett ellenőrzési mód(ok)

A
kezelésre és a pénzügyi ellenőrzésre vonatkozó követelményeket az
1927/2006/EK rendelet 18. cikke állapítja meg.

2.3.
A csalások és a szabálytalanságok megelőzésre
vonatkozó intézkedések

Tüntesse fel a
meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket.
A
szabálytalanságok megelőzésére, feltárására és kiigazítására szolgáló
intézkedéseket az 1927/2006/EK rendelet 18. cikke
(1) bekezdésének d) pontja és 18. cikkének (2) bekezdése
állapítja meg.

3.
A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
3.1.
A kiadások a többéves pénzügyi keret mely
fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik?

·      Jelenlegi költségvetési kiadási tételek
A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül
pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Részvétel
 Szám [Megnevezés………………………...……….] || DE/NDE([23])   || EFTA-országokból[24]   || tagjelölt országokból[25]   || harmadik országokból || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében
 1.1 || 04.0501 Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap 04.010414 Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap – Igazgatási kiadások 40.0243 Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap számára képzett tartalék || NDE || NEM || NEM || NEM || NEM
·      Létrehozandó új költségvetési tételek
A többéves pénzügyi
keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Részvétel
 Szám [Fejezet……………………………………..] || DE/NDE || EFTA-országokból || tagjelölt országokból || harmadik országokból || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében
 n.a. || n.a. || […] || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM

3.2.
A kiadásokra gyakorolt becsült hatás
3.2.1.
A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

millió EUR (három tizedesjegyig)
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || Szám ||
 DG: EMPL ||   ||   || 2012. év[26]   || 2013. év || ÖSSZESEN
  Operatív előirányzatok – még nincs adat ||   ||   ||
 Költségvetési tétel száma || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || (2) ||   ||   ||
 Költségvetési tétel száma || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || (2a) ||   ||   ||
 Bizonyos egyedi programok[27] keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ||   ||   ||
 Költségvetési tétel száma ||   || (3) ||   ||   ||
 Az EMPL Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 ||   ||   ||
  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || (5) ||   ||   ||
  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret FOGLALKOZTATÁS (EMPL) FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 ||   ||   ||
Amennyiben a javaslat/kezdeményezés több fejezetet is
érint:
  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || (5) ||   ||   ||
  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 1–4. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN (Referenciaösszeg) || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || „Igazgatási kiadások”
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || 2012. év || 2013. év || ÖSSZESEN
 DG: EMPL ||
  Humánerőforrás || Nem jár hatással || Nem jár hatással ||
  Egyéb igazgatási kiadások ||   ||   ||
 FOGLALKOZTATÁSI Főigazgatóság ÖSSZESEN || Előirányzatok ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat ||   ||   ||
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || N. év[28] || N+1. év || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok ||   ||   ||

3.2.2.
Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült
hatás

–
X  A
javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok
felhasználását.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok
felhasználását vonja maga után:
Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR
(három tizedesjegyig)
 Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket   ò ||   ||   || 2012. év || 2013. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN ||
 ||
 Teljesítések típusa[29] || Teljesítés átlagos költsége || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma öszesen || Összköltség ||
 1. SZ. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[30]: ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 1. sz. konkrét célkitűzés részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2. SZ. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2. sz. konkrét célkitűzés részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZKÖLTSÉG ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt
becsült hatás
3.2.3.1.
Összegzés

–
X  A
javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok
felhasználását.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok
felhasználását vonja maga után:
millió EUR (három
tizedesjegyig)
   || 2012. év[31] || 2013. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás ||   ||   ||   ||
 Egyéb igazgatási kiadások ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE[32] bele nem tartozó előirányzatok ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás ||   ||   ||
 Egyéb igazgatási kiadások ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege ||   ||   ||
 ÖSSZESEN ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.2.
 Becsült humánerőforrás-szükségletek

–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után humánerőforrások
felhasználását.
–
X  A javaslat/kezdeményezés az alábbi
humánerőforrások felhasználását vonja maga után:
A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb
egy tizedesjeggyel) kell kifejezni
   || 2012. év || 2013. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető
 XX 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (küldöttségeknél) ||   ||
 XX 01 05 01 (közvetett kutatás) ||   ||
 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) ||   ||
 XX 01 02 01 (AC, INT, END a teljes keretből) ||   ||
 XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) ||   ||
 XX 01 04 yy[33] || - a központban[34] ||   ||
 - küldöttségeknél ||   ||
 XX 01 05 02 (AC, END, INT közvetett kutatásban) ||   ||
 10 01 05 02 (AC, END, INT közvetlen kutatásban) ||   ||
 Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) ||   ||
 ÖSSZESEN ||   ||   ||   ||   ||
XX az érintett
szakpolitikai terület vagy költségvetési cím
A
humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló,
az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül
átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a
meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az
éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt
további juttatásokkal.
Az elvégzendő
feladatok leírása:
 Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak ||
 Külső személyzet ||

3.2.4.
A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való
összeegyeztethetőség

–
X  A
javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi
kerettel.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt a többéves pénzügyi keret vonatkozó
fejezetének átdolgozása szükséges.
Fejtse ki, miként kell átdolgozni a pénzügyi keretet:
tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő
összegeket.
N/A
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz
alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[35].
Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett
költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.
N/A

3.2.5.
Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

–
X A
javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi
társfinanszírozást.
–
A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült
társfinanszírozást irányozza elő:
előirányzatok millió EUR (három tizedesjegyig)
   || 2012. év || 2013. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || Összesen
 Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás

–
X  A
javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre.
–
¨  A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre
gyakorolt hatása a következő:
–
¨         a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást
–
¨         a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást
millió EUR (három tizedesjegyig)
 Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || ||
 2012. év || 2013. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető ||
 … jogcímcsoport ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Az egyéb célhoz kötött
bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési
tétel(eke)t.
N/A
Ismertesse a bevételre
gyakorolt hatás számításának módszerét.
N/A
[1]               HL L 48., 2008.2.22., 82. o.
[2]               COM(2008) 800, 2008.11.26.
[3]               HL L 167., 2009.6.29., 26. o.
[4]               A visszavont és az elutasított kérelmek nélkül.
[5]               http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/forecasts_en.htm
[6]               Uo.
[7]               COM(2011) 11, 2011.1.12.
[8]               Az Európai Parlament állásfoglalása (2010/2072/INI).
[9]               1081/2006/EK rendelet (HL L 210., 2006.7.31., 12. o).
[10]             COM(2010) 2020, 2010.3.3.
[11]             A Tanács határozata (2010. október 21.) a tagállamok
foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról (HL L 308.,
2010.11.24., 46. o.).
[12]             COM(2008) 868, 2008.12.16.
[13]             HL C 139., 2006.6.14., 1. o.
[14]             A visszavont és az elutasított
kérelmek nélkül.
[15]             HL C […], […], […] o.
[16]             HL C […], […], […] o.
[17]             HL L 48., 2008.2.22., 82. o.
[18]             HL L 167., 2009.6.29., 26. o.
[19]             Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based
Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based
Budgeting).
[20]             A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a)
vagy b) pontja szerint.
[21]             Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a
költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások
megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[22]             A költségvetési rendelet 185. cikkében említett szervek.
[23]             DE: differenciált előirányzatok/NDE: nem
differenciált előirányzatok.
[24]             EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.
[25]             Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni
potenciális tagjelölt országok.
[26]             Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának
első éve.
[27]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[28]             Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának
első éve.
[29]             A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra
vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza
kilométerben stb.).
[30]             Az 1.4.2. szakaszban („Meghatározott
célkitűzések...”) feltüntetett célkitűzés.
[31]             Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának
első éve.
[32]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[33]             Az operatív előirányzatoknál a külső
személyzetre részleges felső határérték vonatkozik (korábban: „BA” sorok).
[34]             Elsősorban a strukturális alapok, az Európai
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap
(EHA) esetében.
[35]             Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.