               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.8.5.
            COM(2020) 357 final
            2020/0164(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti társulási megállapodással létrehozott, kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságban a megállapodás XIII. mellékletének (A vámjogszabályok közelítése) naprakésszé tételével kapcsolatban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságban az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti társulási megállapodás vámügyekről és a kereskedelem könnyítéséről szóló 5. fejezetéhez kapcsolódó XIII. mellékletének (A vámjogszabályok közelítése) naprakésszé tételével kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló tanácsi határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti társulási megállapodás

               Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti társulási megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) célja, hogy hozzájáruljon a Grúzia és az Európai Unió (a továbbiakban: felek) közötti fokozatos gazdasági integrációhoz és a politikai társulás elmélyítéséhez. A megállapodás 2016. július 1-jén hatályba lépett.

               2.2.A Társulási Bizottság

               A Társulási Bizottság a megállapodás által létrehozott szerv, amely a megállapodás 408. cikkének (3) bekezdése szerint hatáskörrel rendelkezik olyan területekkel kapcsolatos határozatok elfogadására, amelyek a megállapodásban előírt esetekre vonatkoznak és amelyek kapcsán a Társulási Tanács hatáskört ruházott rá. Ezek a határozatok kötelező érvényűek a felekre nézve, és a felek kötelesek megtenni a végrehajtásukhoz szükséges intézkedéseket.

               A megállapodás 408. cikkének (4) bekezdésében foglaltak szerint a Társulási Bizottság kereskedelmi formációban ülésezik a megállapodás IV. címével kapcsolatos valamennyi kereskedelmi és kereskedelemmel kapcsolatos kérdés kezelése érdekében. A Társulási Bizottság és az albizottságok eljárási szabályzata (a továbbiakban: eljárási szabályzat) 1. cikkének (4) bekezdése szerint a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság az Európai Bizottság és Grúzia kereskedelemért és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekért felelős magas beosztású tisztviselőiből áll. Az EU–Grúzia Társulási Tanács 1/2014. sz. határozata
                  1
                II. mellékletének 1.4. pontjával összhangban a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság elnöki tisztségét az Európai Bizottság vagy Grúzia kereskedelemért és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekért felelős képviselője látja el. Az üléseken részt vesz az Európai Külügyi Szolgálat képviselője is.

               A megállapodás 408. cikkének (3) bekezdése és az eljárási szabályzat 11. cikkének (1) bekezdése szerint a Társulási Bizottság a felek közös megegyezésével és a vonatkozó belső eljárások lezárását követően fogadja el határozatait. A Társulási Bizottság elnöke minden határozatot és ajánlást aláírásával lát el, és a határozatokat a Társulási Bizottság titkárai hitelesítik.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               3.1.A Társulási Bizottság tervezett jogi aktusai

               Ez a tanácsi határozat elfogadására irányuló javaslat meghatározza a vámügyekről és a kereskedelem könnyítéséről szóló 5. fejezethez kapcsolódó XIII. melléklet (A vámjogszabályok közelítése) naprakésszé tétele céljából elfogadandó határozatra vonatkozóan a megállapodással létrehozott Társulási Bizottságban képviselendő uniós álláspontot.

               A kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti társulási megállapodás 408. cikke (3) bekezdésének megfelelően a tervezett jogi aktus a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz.

               A XIII. melléklet naprakésszé tétele azért szükséges, hogy tükrözze az uniós vívmányokban a vámügyek területén a megállapodásról szóló tárgyalások 2013. novemberi lezárása óta bekövetkezett változásokat. A javaslat összhangban áll a feleknek a megállapodás 406. és 418. cikkében meghatározott kötelezettségeivel.

               A javaslat összhangban van az Unió többi külső politikája, nevezetesen az európai szomszédságpolitika és a fejlesztési együttműködési politika végrehajtásával Grúzia viszonylatában, és elősegíti azt.

               A megállapodás kereskedelmi és kereskedelemmel kapcsolatos rendelkezései 2008-ban előzetes hatásvizsgálat tárgyát képezték, amely – a Bizottság Kereskedelmi Főigazgatóságának ezt követő 2012. évi kereskedelmi fenntarthatósági hatásvizsgálatával
                  2
                együtt – beépült a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás létrehozására irányuló tárgyalási folyamatba. Az Európai Unió és Grúzia közötti szabadkereskedelmi megállapodás gazdasági megvalósíthatóságáról, általános gazdasági hatásairól és következményeiről szóló, 2008. áprilisi tanulmány megerősítette, hogy a kereskedelmi és kereskedelemmel kapcsolatos rendelkezések végrehajtása nem gyakorolna kedvezőtlen hatást az Unióra, annak vívmányaira vagy szakpolitikáira, miközben kedvezően hatna Grúzia gazdasági fejlődésére. A javaslatnak nincs kedvezőtlen hatása az Unió gazdasági, szociális vagy környezetvédelmi szakpolitikájára.

               A megállapodásra ebben a szakaszban nem vonatkoznak a REFIT-eljárások; a megállapodás nem keletkeztet semmilyen költséget az uniós kkv-k számára; és nem vet fel semmilyen kérdést a digitális környezet szempontjából.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”.

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A Társulási Bizottságot megállapodás, nevezetesen az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti társulási megállapodás hozta létre. A megállapodás 408. cikkének (4) bekezdése értelmében a Társulási Bizottság kereskedelmi formációban ülésezik a megállapodás IV. címe alá tartozó valamennyi kereskedelmi és kereskedelemmel kapcsolatos ügy kezelése érdekében.

               A megállapodás 406. cikkének (3) bekezdése értelmében a Társulási Tanács hatáskörrel rendelkezik a megállapodás mellékleteinek naprakésszé tételére vagy módosítására. A megállapodás 408. cikkének (2) bekezdése értelmében a Társulási Tanács bármely jogkörét átruházhatja a Társulási Bizottságra, beleértve a kötelező érvényű döntések meghozatalára vonatkozó jogkört is. A Társulási Tanács a 2014. november 17-i 3/2014. sz. határozatával az egyes kereskedelemmel kapcsolatos mellékletek naprakésszé tételére és módosítására vonatkozó jogkörét átruházta a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságra.

               A Társulási Bizottság által elfogadandó jogi aktusok joghatással bíró jogi aktusok. A tervezett jogi aktus a megállapodás 408. cikkének (3) bekezdése szerint kötelező érvényű lesz a felekre nézve. A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét. Ennek megfelelően az EUMSZ 218. cikke (9) bekezdésével összhangban meg kell határozni a kereskedelmi formációban ülésező EU–Grúzia Társulási Bizottság ülésén képviselendő uniós álláspontot.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2. Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma az, hogy a megállapodás kereskedelemre és a kereskedelemmel kapcsolatos ügyekre vonatkozó IV. címének a vámügyekről és a kereskedelem könnyítéséről szóló 5. fejezetéhez kapcsolódó XIII. mellékletének (A vámjogszabályok közelítése) naprakésszé tételével megkönnyítse a felek közötti kereskedelmet. Ebből következően a tervezett jogi aktus a 207. cikk értelmében a közös kereskedelempolitika területére vonatkozik.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Mivel a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság jogi aktusa módosítani fogja a társulási megállapodást, elfogadását követően helyénvaló kihirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2020/0164 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti társulási megállapodással létrehozott, kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságban a megállapodás XIII. mellékletének (A vámjogszabályok közelítése) naprakésszé tételével kapcsolatban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti társulási megállapodást (a továbbiakban: megállapodás) az Unió a 2014/494/EU tanácsi határozat révén megkötötte, és a megállapodás 2016. július 1-jén hatályba lépett.

               (2)A megállapodás 406. cikkének (3) bekezdése szerint a Társulási Tanács hatáskörrel rendelkezik a megállapodás mellékleteinek naprakésszé tételére vagy módosítására.

               (3)A megállapodás 408. cikkének (2) bekezdése értelmében a Társulási Tanács bármely jogkörét átruházhatja a Társulási Bizottságra, beleértve a kötelező érvényű döntések meghozatalára vonatkozó jogkört is.

               (4)2014. november 17-i 3/2014. sz. határozatának 1. cikkében a Társulási Tanács átruházta a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságra a megállapodás azon mellékleteinek naprakésszé tételére vagy módosítására vonatkozó jogkörét, amelyek egyebek mellett a megállapodás IV. címének (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) 5. fejezetéhez (Vámügyi együttműködés és a kereskedelem könnyítése) kapcsolódnak, amennyiben az 5. fejezetben nincsenek konkrét rendelkezések a mellékletek naprakésszé tételére vagy módosítására vonatkozóan.

               (5)A kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság következő ülésén határozatot tervez elfogadni a megállapodás vámügyekről és a kereskedelem könnyítéséről szóló 5. fejezetéhez kapcsolódó XIII. mellékletének (A vámjogszabályok közelítése) naprakésszé tételéről.

               (6)Helyénvaló meghatározni az Unió által a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságban képviselendő álláspontot, mivel a tervezett határozat kötelező érvényű lesz az Unióra nézve,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A kereskedelmi formációban ülésező EU–Grúzia Társulási Bizottságnak a vámügyekről és a kereskedelem könnyítéséről szóló fejezethez kapcsolódó XIII. melléklet (A vámjogszabályok közelítése) naprakésszé tételét célzó ülésén az Unió által képviselendő álláspont az e határozathoz csatolt határozattervezeten alapul.

               2. cikk

               A kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság határozatát annak elfogadását követően ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 321., 2015.12.5., 60. o.

                     (2)

                        https://ec.europa.eu/trade/policy/policy-making/analysis/policy-evaluation/sustainability-impact-assessments/

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.8.5.
            COM(2020) 357 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Európai Unió által az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti társulási megállapodással létrehozott, kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságban a megállapodás XIII. mellékletének (A vámjogszabályok közelítése) naprakésszé tételével kapcsolatban képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               A kereskedelmi formációban ülésező EU–Grúzia Társulási Bizottság .../2020. sz. határozata

               (2020.xx.xx)

               az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti társulási megállapodás 5. fejezetéhez kapcsolódó XIII. melléklet (A vámjogszabályok közelítése) módosításáról

               A KERESKEDELMI FORMÁCIÓBAN ÜLÉSEZŐ TÁRSULÁSI BIZOTTSÁG,

               tekintettel az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti társulási megállapodásra és különösen annak 84. cikke és 465. cikke (3) bekezdésére,

               mivel:

               (1)Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti társulási megállapodást (a továbbiakban: megállapodás) 2014. június 27-én aláírták és 2016. júliusban hatályba lépett.

               (2)A megállapodás preambuluma elismeri a felek azon óhaját, hogy a grúziai reformok és jogszabály-közelítési folyamat előmozdítása révén hozzájáruljanak a fokozatos gazdasági integrációhoz, a politikai társulás elmélyítéséhez, valamint a szabályozás kiterjedt közelítése révén gazdasági integrációt valósítsanak meg.

               (3)A megállapodás 75. cikkével összhangban Grúzia kötelezettséget vállalt a megállapodás XIII. mellékletében foglalt uniós vámjogszabályokhoz való közelítésre.

               (4)A megállapodásról szóló tárgyalások lezárása óta a XIII. mellékletben (A vámjogszabályok közelítése) felsorolt uniós vívmányok jelentős fejlődésen mentek keresztül, mely fejleményt a megállapodás XIII. mellékletének tükröznie kell,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A megállapodás XIII. melléklete (A vámjogszabályok közelítése) helyébe e határozat melléklete lép.

               2. cikk

               Ez a határozat angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és grúz nyelven készült; a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

               3. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt …,

                        A kereskedelmi formációban ülésező

                        Társulási Bizottság részéről

                        az elnök

                        a titkárok

               MELLÉKLET

               AZ 5. FEJEZET XIII. MELLÉKLETE

               A vámjogszabályok közelítése

               Vámkódex

               Az Európai Parlament és a Tanács 952/2013/EU rendelete (2013. október 9.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról

               Ütemezés: a fent említett rendelet rendelkezéseinek közelítésére az 1. cikk, a 4. cikk, a 27. cikk (1) bekezdésének b) pontja, az 53. cikk, a 81. cikk, a 82. cikk, a 87. cikk (4) bekezdése, a 89. cikk (2) bekezdésének a) pontja, a 155–157. cikk, a 211. cikk (4) bekezdésének b) pontja, a 227. cikk, a 233. cikk (1) bekezdésének c) pontja és a 284–288. cikk kivételével e megállapodás hatálybalépésétől számított négy éven belül sor kerül.

               A Felek a közelítésre vonatkozó fent meghatározott időkeret lejárta előtt felülvizsgálják az Uniós Vámkódex 210. cikkének (Különleges eljárások) közelítését.

               A 247. cikk közelítésére a legjobb törekvés elvének alapján kerül sor.

               Egységes árutovábbítás és egységes vámokmány (SAD)

               Az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló, 1987. május 20-i egyezmény

               Az egységes árutovábbítási eljárásról szóló, 1987. május 20-i egyezmény

               Ütemezés: a fent említett egyezmények rendelkezéseihez való közelítésre, ideértve Grúziának az említett egyezményekhez való esetleges csatlakozását, e megállapodás hatálybalépésétől számított négy éven belül sor kerül.

               Vámmentességek

               A Tanács 1186/2009/EK rendelete (2009. november 16.) a vámmentességek közösségi rendszerének létrehozásáról

               Ütemezés: a fent említett rendelet I. és II. címéhez való közelítésre e megállapodás hatálybalépésétől számított négy éven belül sor kerül.

               A szellemi alkotáshoz fűződő jogok védelme

               Az Európai Parlament és a Tanács 608/2013/EU rendelete (2013. június 12.) a szellemi tulajdonjogok vámhatósági érvényesítéséről

               Ütemezés: a fent említett rendelet rendelkezéseihez való közelítésre, a 26. cikk kivételével e megállapodás hatálybalépésétől számított három éven belül sor kerül. A 608/2013/EU rendelethez való kötelező közelítés önmagában nem keletkeztet kötelezettséget Grúziára nézve, hogy intézkedéseket alkalmazzon olyan esetekben, amikor a szellemi alkotáshoz fűződő valamely jogot nem védi a szellemi alkotásra vonatkozó megfelelő törvény vagy rendelet.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.8.7.
            COM(2020) 361 final
            2020/0166(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozásáról szóló vámegyezmény Intéző Bizottságában az egyezmény módosítására irányuló javaslat tekintetében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által az áruk TIR
                  1
               -igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozásáról szóló vámegyezmény (a továbbiakban: TIR-egyezmény) alapján létrehozott Intéző Bizottságban a TIR-egyezmény több módosításának tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Vámegyezmény az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozásáról

               Az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozásáról szóló, 1975. november 14-i vámegyezmény (a továbbiakban: TIR-egyezmény) célja, hogy megkönnyítse az indító vámhivataltól a rendeltetési vámhivatalig, a szükséges számú országon keresztül történő nemzetközi áruszállítást. A megállapodás 1978-ban lépett hatályba. 2019 novembere óta 76 részes fele van az egyezménynek: 75 állam és az Európai Unió. Az Európai Unió 1983. június 20-a óta szerződő fele a TIR-egyezménynek
                  2
               , amelynek az Európai Unió valamennyi tagállama is szerződő fele.

               2.2.Az Intéző Bizottság

               Az Intéző Bizottság az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozásáról szóló vámegyezmény keretében jár el. Az Intéző Bizottság feladata a TIR-egyezmény módosításainak megvizsgálása és elfogadása. A javaslatokat szavazásra bocsátják, és az Intéző Bizottság ülésén képviselt valamennyi részes fél egy szavazattal rendelkezik. Az Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a TIR-egyezmény által szabályozott vámügyi területeken. Az Unió ugyanakkor vám- és gazdasági unióként – az egyezmény 52. cikkének (3) bekezdésével összhangban – tagállamainak szavazati jogán kívül nem rendelkezik külön szavazati joggal. Valamennyi tagállam a megállapodás szavazati joggal rendelkező részes fele.

               A TIR-egyezmény módosításait a jelenlévő és szavazó felek kétharmados többségével fogadják el. A határozatképesség feltétele, hogy az egyezményben részes államok legalább egyharmada szavazzon.

               2.3.Az Intéző Bizottság tervezett jogi aktusa

               2020 októberében tartandó hetvenharmadik ülésén az Intéző Bizottság határozatot tervez hozni az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozásáról szóló vámegyezmény javasolt módosításainak elfogadásáról (a továbbiakban: tervezett jogi aktus).

               A tervezett jogi aktus célja:

               az elektronikus nemzetközi TIR-adatbank (ITDB) – papíralapú engedélyminta (MAF) helyett történő – használatának kötelezővé tétele az illetékes hatóságok számára a TIR-igazolvány használatára vonatkozó engedély, illetve az annak visszavonására vonatkozó információk TIR Végrehajtó Testülethez (TIRExB) való eljuttatása során;

               a TIR-műveletek végrehajtására engedéllyel rendelkező vámhivatalok jegyzékének az ITDB-ben való kötelező közzététele;

               annak lehetővé tétele a Szerződő Felek számára, hogy a nemzeti jogszabályokkal összhangban nagyobb mértékű könnyítéseket biztosítsanak a megfelelően felhatalmazott személyek számára az egyezmény rendelkezéseinek alkalmazásához;

               a TIR-egyezmény szövegének pontosítása az előírt szállítási útvonal vámunión belüli használata tekintetében, továbbá a „TOBACCO/ALCOHOL” (Dohány/Alkohol) TIR-igazolványokra vonatkozó maximális garancia összegének naprakésszé tétele.

               A tervezett jogi aktus a TIR-egyezmény 59. és 60. cikkének megfelelően a felekre nézve kötelező erejű lesz.

               Az 59. cikk a TIR-egyezmény fő szövegének módosítására vonatkozik, és a következőkről rendelkezik: „A 60. cikk rendelkezéseinek fenntartásával, valamennyi javasolt és az előző bekezdés rendelkezéseivel összhangban megküldött módosítás minden Szerződő Félre nézve a megküldéstől számított 12 hónapos időszakot követő 3 hónap elteltével hatályba lép, ha ezen időszak alatt valamely Állam, amely egyúttal Szerződő Fél is, az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkáránál nem emel kifogást a javasolt módosítással szemben. Ha a javasolt módosítással kapcsolatosan a jelen cikk 3. bekezdése rendelkezésének megfelelően kifogást emeltek, a módosítást elutasítottnak kell tekinteni, és az semmilyen hatállyal nem bír.”

               A 60. cikk a TIR-egyezmény mellékleteinek módosítására vonatkozik, és a következőkről rendelkezik: „Minden, az 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. és 10. mellékletre vonatkozóan javasolt és az 59. cikk (1) és (2) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően megvizsgált módosítás az Intéző Bizottság által a módosítás elfogadásakor meghatározott időpontban hatályba lép, kivéve, ha egy korábbi, az Intéző Bizottság által ugyanakkor meghatározott időpontig azon államok ötödrésze vagy 5 olyan állam, aki Szerződő Fél – ha ez a szám a kevesebb – értesíti az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkárát a módosítással szemben emelt kifogásairól. Az e bekezdésben említett időpontokat az Intéző Bizottság a jelen levő és szavazó tagjainak kétharmados szavazattöbbségével határozza meg.”

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Ez a módosításcsomag előmozdítja a TIR-egyezmény korszerűsítését, amelynek jelentős mérföldköve volt a jövőbeli eTIR nemzetközi rendszer jogi keretének az elfogadása az Intéző Bizottság 2020. februári hetvenkettedik ülésén. A csomag emellett a TIR-egyezmény szövegének egyes technikai vonatkozásait is pontosítani fogja.

               A TIR-egyezmény Szerződő Felei egyrészt enyhítenek a TIR-igazolvány jövőbeli digitalizálásának feltételein, és javítják a TIR-adatok megbízhatóságát azáltal, hogy kötelezővé teszik az ITDB-alkalmazás használatát a TIR-igazolvánnyal rendelkező jogosultak adatainak a TIR Végrehajtó Testület (TIRExB) felé történő továbbítása során, valamint létrehozzák a TIR-rendszerhez hozzáféréssel rendelkező vámhivatalok megbízható online adatbázisát.

               Ezzel összefüggésben módosítani kell a 38. cikket, a hozzá tartozó magyarázó megjegyzéseket és a 9. mellékletet annak érdekében, hogy a garanciavállaló egyesületek kötelesek legyenek haladéktalanul továbbítani a TIRExB felé a TIR-eljárás alkalmazására engedéllyel rendelkező személyek valamennyi adatát. Ezenkívül a 45. cikkhez fűzendő új magyarázó megjegyzés pontosítani fogja, hogy a TIR-műveletek végrehajtására jóváhagyással rendelkező indító vámhivatalok, átmenő vámhivatalok és rendeltetési vámhivatalok jegyzékének közzétételére a TIRExB által felügyelt elektronikus alkalmazás (ITDB) segítségével kell sort keríteni.

               Az Unió már alkalmazza az ITDB-t, és támogatja annak a TIR-egyezmény valamennyi Szerződő Fele általi kötelező használatát, mivel ez hozzá fog járulni az uniós vámpolitikának megfelelően a TIR-eljárás szélesebb körű digitalizációjához azáltal, hogy megkönnyíti a Szerződő Felek, az egyesületek és a nemzetközi szervezetek között az elektronikus adatok valós idejű megosztását.

               Másrészt a 6. melléklet 49. cikkéhez tartozó új magyarázó megjegyzés beillesztésével a Szerződő Felek önkéntes alapon nagyobb mértékű könnyítéseket vezethetnek be az egyezmény rendelkezéseinek alkalmazását illetően.

               E könnyítéseket kizárólag a TIR-eljárás megfelelő lefolytatását biztosító technológiák alkalmazása mellett, a TIR-egyezmény alapján a vámhatóságokra általában bízott különleges feladatok ellátására jogosult személyeknek szóló egyértelmű utasítások megléte, valamint egy olyan nyilvántartási rendszer használata esetén lehetne engedélyezni, amely lehetővé teszi a vámhatóságok számára a vámellenőrzés elvégzését és az eljárás felügyeletét.

               Az Unió támogatja annak a lehetőségét, hogy a Szerződő Felek ezentúl nagyobb mértékű könnyítéseket nyújthassanak a TIR-igazolvánnyal rendelkező jogosultak számára annak érdekében, hogy megtartsák a rendszer vonzerejét a gazdasági szereplők számára.

               Végül a 20. cikk és a 8. cikkhez fűzött magyarázó megjegyzés módosításai technikai jellegűnek tekinthetők, mivel egyértelműsítik a vámunión belül előírt útvonal használatát, illetve naprakésszé teszik a „Dohány/Alkohol” TIR-igazolványonkénti maximális garancia összegét, amely a garanciavállaló egyesülettől követelhető.

               A tagállamokkal a TIR vámügyi szakértői csoport (genfi koordináció) keretében konzultáltak a javasolt módosításokról. További konzultációkra került sor az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ EGB) fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoportjának ülésein.

               A belső egyeztetések, valamint a tagállamokkal a TIR vámügyi szakértői csoport keretében folytatott közös egyeztetések során egyértelműen kiderült, hogy a javasolt módosításokat széles körben támogatják. A Bizottság 2020. március 23-án kelt levelében konzultált az európai adatvédelmi biztossal, aki az emlékeztető ellenére sem válaszolt egészen 2020. június 11-ig.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Alapelvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  3
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Az Intéző Bizottságot megállapodás, nevezetesen az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozásáról szóló vámegyezmény hozta létre.

               Az Intéző Bizottság által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. A tervezett jogi aktus a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozásáról szóló vámegyezmény 59. és 60. cikkének megfelelően.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem is módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Alapelvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a közös kereskedelempolitikával kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Mivel az Intéző Bizottság jogi aktusa módosítani fogja az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozásáról szóló vámegyezményt és annak mellékleteit, elfogadását követően helyénvaló kihirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2020/0166 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozásáról szóló vámegyezmény Intéző Bizottságában az egyezmény módosítására irányuló javaslat tekintetében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozásáról szóló 1975. november 14-i vámegyezményt (a továbbiakban: TIR-egyezmény) az Európai Gazdasági Közösség a 2112/78/EGK tanácsi rendelettel
                  4
                jóváhagyta, és az egyezmény a Közösségben 1983. június 20-án hatályba lépett
                  5
               .

               (2)A TIR-egyezmény konszolidált változatát a 2009/477/EK tanácsi határozat mellékleteként tették közzé; a határozat szerint a TIR-egyezmény jövőbeli módosításait – hatálybalépésük napját megjelölve – a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi.

               (3)A TIR-egyezmény 59. és 60. cikke értelmében a TIR-egyezmény Intéző Bizottsága (a továbbiakban: Intéző Bizottság) a jelenlévő és szavazó felek kétharmados többségével módosításokat fogadhat el a TIR-egyezményre és annak mellékleteire vonatkozóan.

               (4)Az Intéző Bizottság 2020. október 15-i hetvenharmadik vagy egy későbbi ülésén a TIR-egyezmény és mellékleteinek több módosítását tervezi elfogadni.

               (5)Helyénvaló meghatározni az Unió által az Intéző Bizottságban képviselendő álláspontot, mivel a módosítások kötelező érvényűek lesznek az Unióra nézve.

               (6)A TIR-rendszer korszerűsítését előmozdítandó, a TIR-egyezmény 38. cikkének és 9. mellékletének módosításával, valamint a TIR-egyezmény 45. cikkére vonatkozó új magyarázó megjegyzés beillesztésével kötelezővé kell tenni az illetékes hatóságok számára a TIR-igazolványok használatára vonatkozó engedélyek, illetve az ezen engedélyek visszavonására vonatkozó adatok elektronikus továbbítását a TIR Végrehajtó Testület felé, továbbá létre kell hozni a TIR-árumozgások tekintetében eljáró vámhivatalok megbízható online nemzetközi adatbázisát.

               (7)Annak érdekében, hogy a TIR-egyezmény vonzerejét növelni lehessen mind a gazdasági szereplők, mind a vámhatóságok számára, lehetővé kell tenni, hogy a Szerződő Felek a TIR-egyezmény 49. cikkéhez fűzött új magyarázó megjegyzés révén a megfelelően felhatalmazott személyek számára nagyobb mértékű könnyítéseket biztosítsanak a TIR-egyezmény rendelkezéseinek alkalmazásához.

               (8)A TIR-egyezmény rendelkezéseinek egyértelművé tétele érdekében a TIR-egyezmény 20. cikkének módosításával pontosítani kell az előírt útvonal használatát a vámuniókon belül, a TIR-egyezmény 8. cikkéhez fűzött magyarázó megjegyzés módosításával pedig növelni kell a „Dohány/Alkohol” TIR-igazolványok tekintetében a garanciavállaló egyesületektől követelhető ajánlott maximális összeget.

               (9)Az Intéző Bizottságban az Unió által képviselendő álláspontnak az e határozathoz mellékelt módosítástervezeteken kell alapulnia. Ez nem érinti azt a lehetőséget, hogy a módosítástervezetek nem lényeges kisebb módosításait a TIR-egyezmény Intéző Bizottságában részt vevő uniós képviselőknek a Tanács újabb határozata nélkül is módjában áll elfogadniuk.

               (10)Az Unió álláspontját a Bizottságnak kell képviselnie. Az Unió tagállamainak – az Unió érdekében együttesen eljárva – az Intéző Bizottságban tartott hivatalos szavazás alkalmával kell képviselniük az Unió álláspontját,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozásáról szóló vámegyezmény (a továbbiakban: TIR-egyezmény) Intéző Bizottságának hetvenharmadik vagy azt követő üléseinek egyikén az Unió által képviselendő álláspont a módosításoknak az e határozathoz csatolt tervezetén alapul.

               2. cikk

               Az 1. cikkben említett álláspontot a Bizottság képviseli. Az Unió tagállamai – az Unió érdekében együttesen eljárva – a TIR-egyezmény Intéző Bizottságában tartott hivatalos szavazás alkalmával képviselik az Unió álláspontját.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok és a Bizottság a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A TIR a „Transports Internationaux Routiers” vagy „International Road Transports” (nemzetközi közúti fuvarozás) rövidítése.

                     (2)

                        A Tanács 2112/78/EGK rendelete (1978. július 25.) az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó, Genfben, 1975. november 14-én aláírt vámegyezmény (TIR-egyezmény) megkötéséről (HL L 252., 1. o.).

                     (3)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (4)

                        A Tanács 2112/78/EGK rendelete (1978. július 25.) az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó, Genfben, 1975. november 14-én aláírt vámegyezmény (TIR-egyezmény) megkötéséről (HL L 252., 1978.9.14., 1. o.).

                     (5)

                        HL L 31., 1983.2.2., 13. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.8.7.
            COM(2020) 361 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Európai Unió által az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozásáról szóló vámegyezmény Intéző Bizottságában az egyezmény módosítására irányuló javaslat tekintetében képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               A TIR-EGYEZMÉNY MÓDOSÍTÁSAI

               A nemzetközi TIR-adatbank (ITDB) kötelező használatára vonatkozó módosítások

               1. A 38. cikk (2) bekezdése első sorának módosítása az alábbiak szerint:

               az „egy héten belül” szövegrész helyébe a következő szöveg lép: „késedelem nélkül”.

               2. A 6. mellékletben a 38. cikk (2) bekezdéséhez fűzött magyarázó megjegyzés módosítása az alábbiak szerint:

               a meglévő szöveg helyébe a következő szöveg lép: „A jogi követelményt, miszerint a TIR Végrehajtó Testületet értesíteni kell arról, ha egy személyt ideiglenesen vagy tartósan kizárnak az egyezmény alkalmazásából, a TIR titkársága által a TIR Végrehajtó Testület felügyelete mellett e célból kifejlesztett elektronikus alkalmazások megfelelő használata révén kell teljesíteni.”

               3. A 6. mellékletben a 9. melléklet II. részének 4. pontjához fűzött magyarázó megjegyzés módosítása az alábbiak szerint:

               a meglévő szöveg helyébe az alábbi szöveg lép: „A 4. pontban meghatározott adatokat a TIR titkársága által a TIR Végrehajtó Testület felügyelete mellett e célból kifejlesztett elektronikus alkalmazások megfelelő használata révén kell továbbítani.”

               4. A 9. melléklet II. része 4. pontja első sorának módosítása az alábbiak szerint:

               a „dátumától számított egy héten belül” szövegrész helyébe a következő szöveg lép: „dátumát követően haladéktalanul”.

               5. A 9. melléklet II. része 4. pontjának módosítása az alábbiak szerint:

               a meglévő szöveg helyébe a következő szöveg lép: „Az illetékes hatóságok az engedély kiadásának vagy visszavonásának dátumától számított egy héten belül eljuttatják az egyes személyekre vonatkozóan előírt adatokat a TIR Végrehajtó Testületnek, beleértve a következőket:

               a) a garanciavállaló egyesület által (azon nemzetközi szervezettel együttműködésben, melynek tagja) a személy részére kiadott, az Intéző Bizottság által meghatározott egységes formátumú egyéni és egyedi azonosító szám;

               b) a személy(ek) vagy a vállalkozás neve(i)/megnevezése(i) és címe(i), kereskedelmi társaságok esetében a felelős vezetők neve is;

               c) a kapcsolattartó személy, a teljes körű elérhetőségi adatok feltüntetésével; és

               d) a cégjegyzékszám vagy a nemzetközi fuvarozási engedély száma vagy egyéb (ha rendelkezésre áll).”

               6. A 9. melléklet II. része 5. pontjának módosítása az alábbiak szerint:

               a meglévő szöveg helyébe a következő szöveg lép: „Az egyesületek, amint tudomást szereznek az engedéllyel rendelkező személyek adataiban bekövetkező változásokról, haladéktalanul értesítik az illetékes hatóságokat és a TIR Végrehajtó Testületet.”

               7. A 9. melléklet II. részében az Engedélyminta módosítása az alábbiak szerint:

               a 9. melléklet II. részéhez mellékelt Engedélyminta és az azt kísérő szöveg törlése.

               A TIR-műveletek végrehajtására engedéllyel rendelkező vámhivatalok jegyzékének az ITDB-ben való kötelező közzétételére vonatkozó módosítások

               1. A 6. melléklet új 0.45. magyarázó megjegyzése

               A TIR-egyezmény 45. cikke a következő új 0.45-1. magyarázó megjegyzéssel egészül ki:

               „0.45-1. A TIR-műveletek végrehajtására engedéllyel rendelkező indító vámhivatalok, átmenő vámhivatalok és rendeltetési vámhivatalok jegyzékének közzétételére vonatkozó jogi rendelkezés is akkor minősül teljesítettnek, ha a közzététel a TIR titkársága által a TIR Végrehajtó Testület felügyelete alatt e célból kifejlesztett elektronikus alkalmazások megfelelő használata révén történik.”

               2. A 6. melléklet 0.45. magyarázó megjegyzésének módosítása az alábbiak szerint:

               a jelenlegi 0.45. magyarázó megjegyzés számozása 0.45-2. magyarázó megjegyzésre változik.

               A Szerződő Felek által a fuvarozóknak nyújtható nagyobb mértékű könnyítésekre vonatkozó módosítás

               A 49. cikk a következő új magyarázó megjegyzéssel egészül ki:

               „0.49.
                     A Szerződő Felek a nemzeti jogszabályokkal összhangban nagyobb mértékű könnyítéseket biztosíthatnak a megfelelő felhatalmazással rendelkező személyek számára az egyezmény rendelkezéseinek alkalmazásához. Az illetékes hatóságok által az ilyen könnyítések megadásához előírt feltételeknek magukban kell foglalniuk legalább a TIR-eljárás megfelelő lefolytatását biztosító információs és kommunikációs technológiák alkalmazását, az áruknak, közúti járműveknek, járműszerelvényeknek vagy szállítótartályoknak a TIR-igazolvánnyal való, az indulási vagy rendeltetési vámhivataloknál történő bemutatására vonatkozó mentességet, valamint a TIR-egyezmény alapján a vámhatóságokra bízott meghatározott feladatok elvégzésére kellően felhatalmazott személyek számára adott utasításokat, mint például a TIR-igazolvány kitöltését és lebélyegzését, valamint a vámzár felhelyezését vagy ellenőrzését. A nagyobb mértékű könnyítésben részesült, megfelelően felhatalmazott személyeknek olyan nyilvántartási rendszert kell kialakítaniuk, amely lehetővé teszi a vámhatóságok számára, hogy hatékony vámellenőrzést végezzenek, valamint hogy felügyeljék az eljárást és szúrópróbaszerű ellenőrzéseket tartsanak. Az egyezmény 11. cikkének (2) bekezdésében foglaltakkal összhangban a nagyobb mértékű könnyítéseket a TIR-igazolvánnyal rendelkező jogosultak kötelezettségeinek sérelme nélkül kell biztosítani.”

               Egyéb módosítások

               1. A 20. cikk első sorának módosítása az alábbiak szerint:

               a meglévő szövegrész helyébe a következő szöveg lép: „Valamely Szerződő Fél vagy több, vám- vagy gazdasági uniót alkotó Szerződő Fél területére vonatkozóan a vámhatóságok”.

               2. A 6. melléklet 8. cikke (3) bekezdéséhez fűzött magyarázó megjegyzés első bekezdése végének módosítása az alábbiak szerint:

               a „200 000 USD” helyébe a következő szöveg lép: „400 000 EUR”.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.8.7.
            COM(2020) 362 final
            2020/0167(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a veszélyes hulladékok országhatárokat átlépő szállításának ellenőrzéséről és ártalmatlanításáról szóló Bázeli Egyezmény IV. mellékletének a Részes Felek Konferenciájának 15. ülésére tekintettel történő módosítására irányuló javaslatok Európai Unió nevében történő előterjesztéséről, valamint az Európai Unió által más részes feleknek a IV. melléklet és más mellékletek módosítására irányuló javaslataira vonatkozóan képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT TÁRGYA

               E javaslat tárgya a veszélyes hulladékok országhatárokat átlépő szállításának és ártalmatlanításának ellenőrzéséről szóló Bázeli Egyezmény részes felei konferenciájának 15. ülésére (CoP-15) tekintettel a Bázeli Egyezmény IV. mellékletének módosítására irányuló javaslatoknak az Európai Unió nevében történő előterjesztéséről szóló tanácsi határozat. A Részes Felek Konferenciájára a tervek szerint 2021. július 19. és 30. között kerül sor. Ez a javaslat kiterjed az Uniónak a vonatkozó mellékletek más felek által javasolt esetleges módosításaira vonatkozó tárgyalási álláspontjára is.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.Bázeli Egyezmény a veszélyes hulladékok országhatárokat átlépő szállításának ellenőrzéséről és ártalmatlanításáról

               A veszélyes hulladékok országhatárokat átlépő szállításának ellenőrzéséről és ártalmatlanításáról szóló Bázeli Egyezményt (a továbbiakban: az egyezmény) 1989. március 22-én fogadták el, és 1992-ben lépett hatályba. Az Európai Unió és tagállamai egyaránt az egyezmény részes felei
                  1
               . Az egyezménynek jelenleg 187 részes fele van.

               Az egyezmény követelményei az egyezmény 1. cikkében meghatározott és VIII. mellékletében felsorolt veszélyes hulladékokra, valamint a II. mellékletben felsorolt egyéb hulladékokra vonatkoznak, amelyek háztartásokból gyűjtött hulladékot, háztartási hulladék égetéséből származó maradékanyagokat és 2021. január 1-jétől bizonyos típusú műanyaghulladékokat tartalmaznak. Az egyezmény a IX. mellékletben felsorolja azokat a hulladéktételeket is, amelyek nem tartoznak az egyezmény követelményeinek hatálya alá, kivéve, ha az ilyen hulladék olyan mértékben tartalmaz az I. mellékletben szereplő valamely kategóriába tartozó anyagot, amelynek hatására az a III. melléklet szerinti veszélyes jellemzőket mutatja. A veszélyes elektromos és elektronikus hulladékok a VIII. mellékletben (A1180 tétel), és ha nem veszélyesek, a IX. mellékletben (B1110 tétel) vannak felsorolva. A II. melléklet nem tartalmaz az elektromos és elektronikai hulladékokra vonatkozó bejegyzéseket.

               Az egyezmény IV. melléklete felsorolja és meghatározza azokat a hulladékgazdálkodási eljárásokat, amelyek az egyezmény 2. cikkének (4) bekezdésében szereplő meghatározás szerint „ártalmatlanításnak” minősülnek. Az egyezményben az „ártalmatlanítás” kifejezés magában foglalja mind az olyan végleges ártalmatlanítási műveleteket, mint a hulladéklerakás és a hulladékégetés (a IVA. mellékletben felsoroltak szerint), mind az olyan hasznosítási műveleteket, mint az újrafeldolgozás és más hasznosítási műveletek (a IVB. mellékletben felsoroltak szerint).

               A IV. mellékletben szereplő felsorolás fontossága, hogy az egyezmény 2. cikkének 1. pontja értelmében csak „azok az anyagok vagy tárgyak” minősülnek „hulladéknak”, amelyeket ártalmatlanítanak vagy ártalmatlanítani szándékoznak”, vagy „ártalmatlanítani kell”, az „ártalmatlanítás” pedig „bármely, az egyezmény IV. mellékletben felsorolt művelet”. Az egyezmény követelményei tehát csak a IV. mellékletben felsorolt ártalmatlanítási műveletekre vonatkoznak. Ennek a mellékletnek ezért ki kell terjednie minden olyan lehetséges hulladékgazdálkodási műveletre, amely a gyakorlatban előfordul vagy előfordulhat, függetlenül attól, hogy azokat a nemzeti vagy a nemzetközi joggal összhangban végzik-e, vagy hogy azok környezetvédelmi szempontból megfelelőnek minősülnek-e. Ha nem így történne, az joghézagokat teremtene az egyezmény követelményeivel kapcsolatban.

               Az egyezmény fő követelményei a következők:

               ·a VIII. mellékletben veszélyesként felsorolt hulladékok OECD-országokból nem OECD-országokba
                  2
                történő kivitelének tilalma, és

               ·a II. mellékletben különleges figyelmet igénylőként felsorolt vagy a VIII. mellékletben veszélyesként felsorolt, de a fenti kiviteli tilalom hatálya alá nem tartozó hulladékok kivitelére, behozatalára és tranzitjára vonatkozó ellenőrző rendszer (az „előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárás”). Az előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárás azt jelenti, hogy a kivitelről előzetesen értesíteni kell az importáló- és tranzitállamok illetékes hatóságait. A bejelentést az exportáló államnak kell megtennie, amely arra is kötelezheti a hulladéktermelőket vagy -exportőröket, hogy az ilyen bejelentéseket az illetékes hatóságon keresztül tegyék meg. A bejelentést írásban kell benyújtani, és annak tartalmaznia kell az egyezmény V. A. mellékletében megnevezett nyilatkozatokat és információkat. Hulladékexportra csak akkor kerülhet sor, ha és amikor valamennyi érintett állam írásos hozzájárulását adta. (Az egyezmény 6. cikke.)

               2.2.A Részes Felek Konferenciája

               A Bázeli Egyezmény Részes Feleinek Konferenciája az egyezmény legfőbb döntéshozó szerve. Hatásköre kiterjed az egyezmény mellékleteinek módosítására, és kétévente ülésezik.

               Az egyezmény I., III. és IV. mellékletének, valamint IX. melléklete kapcsolódó vonatkozásainak felülvizsgálatát a Részes Felek Konferenciájának 12. ülése (CoP-12) kezdeményezte a BC-12/1 határozatával
                  3
               .

               A Részes Felek Konferenciájának 13. ülése (CoP-13) úgy határozott, hogy a fenti mellékletek felülvizsgálatára szakértői munkacsoportot hoz létre, amely az Egyesült Nemzetek öt regionális csoportjának méltányos földrajzi képviselete alapján a részes felekből kijelölt 50 tagból áll. A szakértői munkacsoportban az EU-ból és tagállamaiból a Bizottság, Észtország, Németország, Hollandia és Lengyelország vesz részt. Az írásbeli beadványokat és a szóbeli észrevételeket a nemzetközi környezetvédelmi kérdésekkel foglalkozó tanácsi munkacsoport koordinálta. A CoP-13 egyetértett abban, hogy a szakértői munkacsoportnak nagyobb prioritást kell biztosítania a IV. melléklettel és a IX. melléklet kapcsolódó szempontjaival kapcsolatos munkának. 2017 és 2019 között az EU és tagállamai előzetes javaslatokat nyújtottak be az egyezmény titkárságának és a szakértői munkacsoportnak a IV. melléklet módosítására.

               A Részes Felek Konferenciája 14. ülésén (CoP-14) a BC-14/16 határozatával a szakértői munkacsoport megbízatását kiterjesztette az elektromos és elektronikus hulladékra vonatkozó két meglévő bejegyzés, azaz a IX. melléklet B1110 tétele és a VIII. melléklet A1180 párhuzamos tétele, valamint az I., III. és IV. melléklet felülvizsgálatának az egyezmény egyéb mellékleteire és a Részes Felek Konferenciájának vonatkozó határozataira gyakorolt következményeinek felülvizsgálatára is. A BC-14/16. sz. határozatával a CoP-14 felkérte a szakértői munkacsoportot, hogy folytassa munkáját az alábbiak szerint: a módosító javaslatokat a Részes Felek Konferenciájának 15. ülésén (CoP-15) tárgyalják meg és lehetőség szerint fogadják el a IV., VIII. (A1180) és IX. (B1110) mellékletre vonatkozóan.

               A szakértői munkacsoport számos ajánlást és választási lehetőséget bocsátott ki a részes felek számára, amelyeket mérlegelniük kell, ha javaslatokat kívánnak előterjeszteni a CoP-15-re. A Bázeli Egyezmény titkársága által az egyezmény mellékleteinek módosítására irányuló javaslatok előterjesztésére meghatározott határidő 2020. december 4-én jár le, figyelembe véve a Részes Felek Konferenciájának 2021. májusról júliusra történő elhalasztását.

               A javaslatok célja az egyezmény IV. mellékletében felsorolt ártalmatlanítási műveletek leírásának módosítása és pontosítása. A javaslatok elfogadása esetén javul a jogi egyértelműség, és ezáltal könnyebbé válik a hulladékszállítmányok ellenőrzése és az illegális szállítások megelőzése. Támogatják továbbá a globális szintű, környezetvédelmi szempontból megfelelő hulladékgazdálkodást, és hozzájárulnak a globális körforgásos gazdaságra való átálláshoz.

               Az EU és tagállamai a 2017 és 2019 közötti időszakban előzetes javaslatokat terjesztettek az egyezmény titkársága és a szakértői munkacsoport elé az ártalmatlanítási műveleteknek a IV. mellékletben szereplő jegyzékére vonatkozóan. Ezeket a javaslatokat a szakértői munkacsoportban részt vevő többi féllel is megvitatták. A szakértői munkacsoport megvitatta továbbá az elektromos és elektronikus hulladékok VIII. és IX. melléklet szerinti osztályozására vonatkozó ajánlásokat.

               Amennyiben a CoP-15 keretében megállapodás születik a módosításokról, azokat végre kell hajtani a hulladékokról szóló 2008/98/EK uniós keretirányelvben
                  4
                (az egyezmény IV. mellékletének megfelelő hulladékgazdálkodási műveletek listája) és a hulladékszállításról szóló 1013/2006/EU uniós rendeletben
                  5
                (az egyezmény VIII. és IX. mellékletének megfelelő, az elektromos és elektronikus hulladékokra vonatkozó külön bejegyzések).

               2.3.A tervezett jogi aktus

               A tanácsi határozatra irányuló javaslat a következőket javasolja:

               Az egyezmény IV. mellékletének az általános bevezetés, a feliratok és a bevezető szöveg tekintetében történő módosítása a végső ártalmatlanítás és hasznosítás fogalmának megkülönböztetése és magyarázata, valamint annak egyértelművé tétele érdekében, hogy az egyezmény valamennyi hulladékgazdálkodási műveletre vonatkozik.

               A IV. mellékletben szereplő hulladékgazdálkodási műveletek leírásának naprakésszé tétele és pontosítása, valamint annak biztosítása, hogy az egyezmény követelményei valamennyi műveletre – beleértve az ideiglenes műveleteket is – kiterjedjenek.

               Ez a tanácsi határozatra irányuló javaslat elvben – a helyszíni koordináció függvényében – kiterjed az Unió tárgyalási álláspontjára is, amennyiben más felek további módosításokat javasolnak a vonatkozó mellékletekre vonatkozóan. E javaslatok vonatkozhatnak a hulladékgazdálkodási műveletek IV. mellékletben szereplő jegyzékére, valamint az elektromos és elektronikus hulladékokra vonatkozó bejegyzésekre, amelyek jelenleg a VIII. és IX. mellékletben szerepelnek és az egyezmény II. mellékletébe is felvehetők.

               Az egyezmény mellékleteinek módosításait a 2008/98/EK irányelv és az 1013/2006/EU rendelet módosításával kell végrehajtani. A 2008/98/EK irányelv tartalmazza az egyezmény IV. mellékletének megfelelő hulladékgazdálkodási műveletek listáját, az 1013/2006/EK rendelet pedig tartalmazza az egyezmény VIII. és IX. mellékletének megfelelő elektromos és elektronikus hulladékokra vonatkozó speciális bejegyzéseket.

               Az üzemeltetőket és a hatóságokat érintő változások az EU-ból történő kivitel tekintetében a megállapodás tárgyát képező változtatások típusától (nevezetesen mely mellékletek kerülnek végül módosításra), a hulladék típusától és a rendeltetési országoktól függenek.

               Az egyezmény IV. mellékletének módosításai nem járnak közvetlen következményekkel a hulladékok kivitelére vagy egyéb szállítására nézve, hanem egyértelművé teszik a hulladék szállítása után elvégzendő hulladékgazdálkodási műveletek leírását. Ez megkönnyíti a hatóságok számára a hulladékszállítás ellenőrzését, és segíti őket az egyezmény követelményeinek alkalmazásában az illegális szállítás megelőzése érdekében. Támogatja továbbá a globális szintű, környezetvédelmi szempontból megfelelő hulladékgazdálkodást, és hozzájárul a globális körforgásos gazdaságra való átálláshoz.

               Amennyiben az elektromos és elektronikus hulladékok további kategóriái szerepelnek az egyezmény II. vagy VIII. mellékletében, és az 1013/2006/EK rendelet V. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell, az ilyen hulladékoknak az EU-ból nem OECD-országokba történő kivitele az 1013/2006/EU rendelet 36. cikke értelmében tilos. Az ilyen hulladék OECD-n belüli exportjának elvben az előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárást kell követnie. Az egyezmény említett módosításainak az 1013/2006/EK rendeletbe való átültetése azt is eredményezné, hogy a Bázeli Egyezmény II. vagy VIII. mellékletében újonnan szereplő, Unión belüli hulladékszállítmányokat az 1013/2006/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdése b) pontjának i. alpontjával összhangban bejelentési eljárásnak vetnék alá.

               Az egyezmény mellékleteinek módosítására vonatkozó eljárást az egyezmény 17. és 18. cikke szabályozza. Konkrétabban, a javasolt módosításokat a részes feleknek kell megtenniük, és azokról a titkárságnak legalább hat hónappal a Részes Felek Konferenciájának ülése előtt értesítenie kell valamennyi részes felet. Ezenkívül minden ilyen módosítást a Részes Felek Konferenciájának ülésén kell elfogadni. Az egyezmény 18. cikke (2) bekezdése c) pontjának megfelelően a tervezett jogi aktus kötelező lesz a részes felekre nézve. Az említett cikk így rendelkezik: „a melléklet hat hónappal azt követően, hogy a Letéteményes az arról szóló tájékoztatást közreadta, az egyezmény, illetve bármely jegyzőkönyv valamennyi olyan részese számára hatályba lép, amely nem nyújtott be a fenti b) pontban foglalt bejelentést.”

               3.AZ UNIÓ ÁLTAL KÉPVISELENDŐ ÁLLÁSPONT

               Az Uniónak javaslatokat kell előterjesztenie az egyezmény IV. mellékletére vonatkozóan az alábbiak céljából:

               ·a IV. melléklet módosítása annak érdekében, egy olyan általános bevezető kerüljön beillesztésre, amely egyértelműen megkülönbözteti a végső ártalmatlanítás és hasznosítás fogalmát, annak pontosítására, hogy az egyezmény a gyakorlatban előforduló vagy esetleges előforduló valamennyi hulladékgazdálkodási műveletre kiterjed, függetlenül azok jogállásától és hogy környezetvédelmi szempontból megfelelőnek minősülnek-e, továbbá hogy kiterjed az egyéb műveleteket megelőzően végrehajtott műveletekre is („ideiglenes műveletek”);

               ·a IV. melléklet módosítása oly módon, hogy az tartalmazzon olyan szakaszokat és bevezető szövegeket, amelyek kifejtik, hogy mit kell érteni a nem hasznosítási műveletek (IVA. melléklet) és a hasznosítási műveletek (IVB. melléklet) alatt, valamint

               ·a meglévő műveletekről szóló IV. melléklet módosítása és a IV. melléklet új műveletekkel való kiegészítése, amelynek célja többek között a műveletek leírásának naprakésszé tétele és pontosítása az egyezmény 1989-es elfogadása óta bekövetkezett tudományos, műszaki és egyéb fejleményekkel összhangban, valamint a mindenre kiterjedő rendelkezések bevezetése révén annak biztosítása, hogy az egyezmény követelményei kiterjedjenek minden külön nem említett műveletre.

               A fenti javaslatok céljai a következők:

               ·annak biztosítása, hogy az egyezmény megfelelő ellenőrzési mechanizmusai teljes mértékben alkalmazandók legyenek, ezért elfogadásuk javítaná a hulladékszállítmányok ellenőrzését, és megkönnyítené az illegális szállítások megelőzését;

               ·a jogi egyértelműség, valamint a hulladékgazdálkodási műveletek részes felek általi egységes megértésének és értelmezésének javítása, valamint

               ·a környezetvédelmi szempontból megfelelő hulladékgazdálkodás támogatása globális szinten, továbbá hozzájárulás a globális körforgásos gazdaságra való átálláshoz.

               Amennyiben más felek olyan módosításokat javasolnak a vonatkozó mellékletekhez, amelyek az uniós javaslat mögött meghúzódó célkitűzésekkel azonos célokat valósíthatnak meg, az ilyen javaslatokat az Unió elvben támogathatja. Ez vonatkozhat a műveletek IV. mellékletben szereplő jegyzékére, valamint az elektromos és elektronikus hulladékokra vonatkozó bejegyzésekre, amelyek jelenleg a VIII. mellékletben (A1180) és a IX. mellékletben (B1110) szerepelnek, továbbá vonatkozhat az elektromos és elektronikus hulladékokra vonatkozóan a II. mellékletben javasolt új bejegyzésekre (különös figyelmet igénylő hulladékkategóriák). Az elektromos és elektronikus hulladékok II. és VIII. mellékletbe történő besorolására vonatkozó javaslatok biztosíthatják a fenti célkitűzések elérését a környezet és az egészség szempontjából az egyik legkomolyabb aggodalmat jelentő hulladékáramok egyikével kapcsolatban, amely a körforgásos gazdasághoz való hozzájárulás szempontjából is az egyik legnagyobb potenciállal rendelkezik.

               Az egyezmény rendelkezéseit az Unióban a hulladékokról szóló 2008/98/EK irányelv hajtja végre, amelynek I. és II. melléklete tartalmazza a Bázeli Egyezmény IV. mellékletének megfelelő hulladékgazdálkodási műveletek listáját, valamint az 1013/2006/EK rendelet, amely az Unióból történő kivitelt és az Unióba történő behozatalt, valamint a tagállamok közötti szállítást szabályozza (1. cikk). Az irányelv és a rendelet az Európai Gazdasági Térségen („EGT”) belül is alkalmazandó.

               Az egyezmény II. és VIII. melléklete módosításainak elfogadását követően azokat át kell ültetni az uniós jogba, konkrétabban a 2008/98/EK irányelvbe és az 1013/2006/EK rendeletbe. Az 1013/2006/EK rendelet módosításai azt jelenthetik, hogy a II. mellékletben szereplő új hulladékkategóriák EU-n és EGT-n belüli szállítását új ellenőrzési intézkedéseknek vetik alá, és megtiltják e hulladékok nem OECD-országokba történő kivitelét. Bár a fenti okokból kívánatos lenne ez a helyzet az EU-ból történő kivitel tekintetében, ez nemkívánatos és problematikus hatást gyakorolhatna az újrafeldolgozásra szánt hulladék EU-n és EGT-n belüli szállítására, mivel új bejelentési eljárások hatálya alá tartozna. Ezekre a szállítmányokra már vonatkoznak környezetvédelmi követelmények a hulladékokról szóló uniós jogszabályokban, és az új adminisztratív eljárások bevezetése bonyolultabbá és költségesebbé teheti az újrafeldolgozást az EU-ban, ugyanakkor környezetvédelmi szempontból csak korlátozott előnyökkel járhat.

               Az Unión és az EGT-n belüli jelenlegi helyzet – azaz az egyezmény ellenőrzési rendszere nélküli helyzet – fenntartása érdekében az egyezmény 11. cikke értelmében értesíteni kell az egyezmény titkárságát az érintett rendelkezésekről, és az OECD-határozat értelmében meg kell tenni a szükséges lépéseket. Az egyezmény 11. cikke lehetővé teszi a részes felek számára, hogy két-, többoldalú vagy regionális megállapodásokat vagy egyezségeket kössenek a hulladékok országhatárokat átlépő szállítására vonatkozóan, feltéve, hogy a megállapodások vagy egyezségek összeegyeztethetők az egyezmény által előírt, környezetvédelmi szempontból megfelelő hulladékgazdálkodással. Ezeknek a megállapodásoknak vagy egyezségeknek olyan előírásokat kell tartalmazniuk, amelyek környezetvédelmi szempontból legalább ugyanannyira megfelelőek, mint az egyezményben előírtak, és különös hangsúlyt helyeznek a fejlődő országok érdekeinek figyelembevételére. A 11. cikk szerinti bejelentésekre például az OECD-határozattal kapcsolatban került sor.

               Következésképpen ez a tanácsi határozatra irányuló javaslat előirányozza, hogy az Unió az egyezmény 11. cikkével összhangban értesítést küld az új hulladékkategóriáknak az Unión és az EGT-n belüli szállítására vonatkozó rendelkezésekről, amennyiben ezek a rendelkezések eltérnek a tervezett jogi aktustól, és pontosítja, hogy rendelkezéseink az egyezménnyel összeegyeztethető, környezetvédelmi szempontból megfelelő gazdálkodási rendszeren alapulnak. Lépéseket kell tenni annak érdekében is, hogy az egyezmény mellékleteinek módosításai és a fenti OECD-határozat közötti összefüggések miatt tájékoztassák az OECD titkárságát a fenti helyzetről.

               4.JOGALAP

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Alapelvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat.”

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A Bázeli Egyezmény Részes Feleinek Konferenciája az egyezmény által létrehozott szerv.

               A Részes Felek Konferenciája által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. A tervezett jogi aktus az egyezmény 18. cikkének megfelelően a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz. Hatással lesz az uniós jogszabályok, nevezetesen a 2008/98/EK irányelv és a 1013/2006/EK rendelet hatályára és tartalmára. Az irányelv és a rendelet többek között azáltal hajtja végre az egyezményt, hogy meghatározza az Unióból történő kivitelre, az Unióba történő behozatalra, valamint a tagállamok közötti szállításra vonatkozó hulladékgazdálkodási műveletek és eljárások jegyzékét. Az irányelv és a rendelet az EGT-n belül is alkalmazandó. Az egyezmény mellékleteinek módosítását követően ezeket a módosításokat – az EU-n belüli hulladékszállításra vonatkozó rendelkezések kivételével – végre kell hajtani a fenti irányelvben és rendeletben.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja az egyezmény intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Alapelvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen anyagi jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a környezetvédelemmel kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2020/0167 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a veszélyes hulladékok országhatárokat átlépő szállításának ellenőrzéséről és ártalmatlanításáról szóló Bázeli Egyezmény IV. mellékletének a Részes Felek Konferenciájának 15. ülésére tekintettel történő módosítására irányuló javaslatok Európai Unió nevében történő előterjesztéséről, valamint az Európai Unió által más részes feleknek a IV. melléklet és más mellékletek módosítására irányuló javaslataira vonatkozóan képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               Mivel:

               (1)A veszélyes hulladékok országhatárokat átlépő szállításának ellenőrzéséről és ártalmatlanításáról szóló Bázeli Egyezmény (a továbbiakban: az egyezmény) 1992-ben lépett hatályba, és azt az Unió a 93/98/EGK tanácsi határozattal kötötte meg
                  6
               .

               (2)Az egyezménynek az Unióban történő végrehajtásáról a 1013/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  7
                rendelkezik. A hulladékokról szóló, 2008. november 19-i 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
                  8
                tartalmazza az egyezmény IV. mellékletében szereplő hulladékgazdálkodási műveletek jegyzékét.

               (3)Az egyezmény 15. cikke (5) bekezdésének b) pontja értelmében a Részes Felek Konferenciája megvizsgálja és szükség szerint elfogadja az egyezmény és mellékletei módosításait. Az egyezmény módosításait a Részes Felek Konferenciájának ülésén kell elfogadni.

               (4)Az egyezmény 17. és 18. cikke alapján az Unió vagy az egyezmény bármely más részes fele által előterjesztett javaslat alapján a Részes Felek Konferenciája a 2021. júliusi 15. ülésén mérlegelheti az egyezmény II., IV., VIII. és IX. mellékletének módosításait.

               (5)Az Uniónak javaslatokat kell előterjesztenie az egyezmény IV. mellékletének módosítására annak érdekében, hogy egy olyan általános bevezetés kerüljön beillesztésre, amely egyértelműen megkülönbözteti a végső ártalmatlanítás és hasznosítás fogalmát, annak pontosítására, hogy az egyezmény a gyakorlatban előforduló vagy esetlegesen előforduló valamennyi hulladékgazdálkodási műveletre kiterjed, függetlenül azok jogállásától és hogy környezetvédelmi szempontból megfelelőnek minősülnek-e, továbbá kiterjed az egyéb műveleteket megelőzően végrehajtott műveletekre is („ideiglenes műveletek”); annak érdekében, hogy a melléklet olyan szakaszokkal és bevezető szövegekkel egészüljön ki, amelyek kifejtik, hogy mi értendő a végleges ártalmatlanítási műveletek (IVA. melléklet) és a hasznosítási műveletek (IVB. melléklet) alatt; valamint annak érdekében, hogy az egyezmény 1989-es elfogadása óta bekövetkezett tudományos, műszaki és egyéb fejleményekkel összhangban naprakésszé tegye és pontosítsa a műveletek leírását, valamint mindenre kiterjedő rendelkezések bevezetése révén biztosítsa, hogy az egyezmény követelményei kiterjedjenek minden külön nem említett műveletre.

               (6)A hulladékgazdálkodási műveletek IV. mellékletben szereplő leírása általános, és további pontosításra szorulhat. Az Uniónak ezért támogatnia kell, hogy a Részes Felek Konferenciája magyarázó feljegyzéseket vagy iránymutatásokat dolgozzon ki e műveletek tartalmának további pontosítása érdekében. Ezeknek a közleményeknek vagy iránymutatásoknak magyarázattal és példákkal kell szolgálniuk az érintett műveletekre vonatkozóan, és nem szerepelhetnek az egyezmény szövegében.

               (7)A fenti javaslatok célja annak biztosítása, hogy az egyezmény megfelelő ellenőrzési mechanizmusai teljes mértékben alkalmazhatók legyenek, ezért elfogadásuk javítaná a hulladékszállítás ellenőrzését; az illegális szállítások megelőzésének elősegítését; a jogi egyértelműség javítását és a hulladékgazdálkodási műveletek felek általi egységes megértésének és értelmezésének kialakítását; valamint globális szinten támogatná a környezetvédelmi szempontból megfelelő hulladékgazdálkodást, és hozzájárulna a globális körforgásos gazdaságra való átálláshoz.

               (8)Az Uniónak továbbá elvben támogatnia kell az egyezmény más részes felei által a hulladékgazdálkodási műveletek IV. mellékletben szereplő jegyzékével, az elektromos és elektronikus hulladékokra vonatkozó, jelenleg a VIII. mellékletben (A1180) és a IX. mellékletben (B1110) szereplő bejegyzésekkel, valamint az ilyen hulladékokra vonatkozó, a II. mellékletben (különös figyelmet igénylő hulladékkategóriák) javasolt új bejegyzésekkel kapcsolatban utólag javasolt módosításokat, feltéve, hogy azok ugyanazokat a célokat tudják elérni, mint amelyek az uniós javaslat mögött húzódnak.

               (9)Helyénvaló meghatározni az Unió által a Részes Felek Konferenciáján képviselendő álláspontot, mivel a tervezett jogi aktus (az egyezmény mellékleteinek módosítása) kötelező érvényű lesz az Unióra nézve, és érinti az uniós jog, nevezetesen a 2008/98/EK irányelv és az 1013/2006/EK rendelet hatályát és tartalmát.

               (10)Helyénvaló fenntartani a nem veszélyes elektromos és elektronikus hulladékoknak az Unión és az EGT-n belüli szállítására vonatkozó jelenlegi helyzetet, és ezért az ilyen szállítmányokra vonatkozóan nem kell alkalmazni az egyezmény II. mellékletének egy bejegyzéssel való esetleges kiegészítéséből eredő ellenőrzési rendszert. E célból az Uniónak, amennyiben szükséges, alkalmaznia kell az OECD-határozatban
                  9
                meghatározott eljárásokat, valamint a részes vagy nem részes felekkel kötött, a veszélyes és egyéb hulladékok országhatárokat átlépő szállításáról szóló kétoldalú, többoldalú vagy regionális megállapodások vagy egyezségek megkötésére vonatkozó eljárásokat az egyezmény 11. cikkével
                  10
                összhangban annak biztosítása érdekében, hogy az egyezmény II. melléklete módosításainak elfogadása következtében ne kerüljön sor a nem veszélyes hulladékok Unión és EGT-n belüli szállításának további ellenőrzésére.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1)A Bázeli Egyezmény Részes Felei Konferenciájának 15. ülésén az Unió a következő célok elérésére törekszik:

               a)annak biztosítása, hogy az egyezmény megfelelő ellenőrzési mechanizmusai teljes körűen alkalmazandók legyenek a hulladékszállítás ellenőrzésének javítása és az illegális hulladékszállítás megelőzésének elősegítése érdekében;

               b)a jogi egyértelműség, valamint a IV. mellékletben szereplő „hulladékártalmatlanítási műveletek” felek általi egységes megértésének és értelmezésének javítása;

               c)a környezetvédelmi szempontból megfelelő hulladékgazdálkodás támogatása globális szinten, valamint hozzájárulás a globális körforgásos gazdaságra való áttéréshez.

               (2)A Bázeli Egyezmény Részes Felei Konferenciájának 15. ülésére tekintettel és az (1) bekezdésben felsorolt célkitűzések elérése érdekében az Unió a következő javaslatokat nyújtja be:

               a)a IV. melléklet módosítása annak érdekében, egy olyan általános bevezető kerüljön beillesztésre, amely egyértelműen megkülönbözteti a végső ártalmatlanítás és hasznosítás fogalmát, annak pontosítására, hogy az egyezmény a gyakorlatban előforduló vagy esetleges előforduló valamennyi hulladékgazdálkodási műveletre kiterjed, függetlenül azok jogállásától és hogy környezetvédelmi szempontból megfelelőnek minősülnek-e, továbbá hogy kiterjed az egyéb műveleteket megelőzően végrehajtott műveletekre is („ideiglenes műveletek”);

               b)a IV. melléklet módosítása oly módon, hogy az tartalmazzon olyan szakaszokat és bevezető szövegeket, amelyek kifejtik, hogy mi értendő a végleges ártalmatlanítási műveletek (IVA. melléklet) és a hasznosítási műveletek (IVB. melléklet) alatt, valamint

               c)a IV. mellékletben szereplő műveletek leírásának naprakésszé tétele és pontosítása az egyezmény 1989-es elfogadása óta bekövetkezett tudományos, műszaki és egyéb fejleményekkel összhangban, valamint annak biztosítása, hogy a IV. melléklet mindenre kiterjedő rendelkezéseinek bevezetése révén minden külön nem említett műveletre kiterjedjenek az egyezmény követelményei.

               (3)A fenti a)–c) pont szerinti részletes javaslat e határozat mellékletét képezi. A Bizottság az Unió nevében továbbítja ezt a javaslatot az egyezmény titkárságának.

               (4)Az Unió támogatja azt az elképzelést, hogy az egyezmény részes feleinek konferenciája magyarázó megjegyzéseket vagy iránymutatásokat dolgozzon ki a IV. mellékletben szereplő ártalmatlanítási műveletek tartalmának további pontosítása érdekében. Ezeket a magyarázó megjegyzéseket vagy iránymutatásokat nem kell magában az egyezményben szerepeltetni.

               2. cikk

               Az Unió támogathatja az egyezmény más részes felei által javasolt módosításokat az alábbiak tekintetében:

               1.a hulladékgazdálkodási műveletek IV. mellékletben szereplő jegyzéke;

               2.az elektromos és elektronikus hulladékokra vonatkozó bejegyzések, amelyek jelenleg a VIII. mellékletben (A1180) és a IX. mellékletben (B1110) találhatók; valamint

               3.az elektromos és elektronikus hulladékokra vonatkozóan javasolt új bejegyzések a II. mellékletben (különös figyelmet igénylő hulladékkategóriák),

               feltéve, hogy a módosítások hozzájárulnak az 1. cikk (1) bekezdésében felsorolt uniós célkitűzések megvalósításához.

               3. cikk

               A 1. és 2. cikkben említett álláspont finomításáról – a Részes Felek Konferenciájának 15. ülésén történő fejlemények fényében – az Unió képviselői a helyszíni koordinációs üléseken, a tagállamokkal konzultálva, a Tanács további határozata nélkül is megállapodhatnak.

               4. cikk

               Amennyiben az egyezmény vonatkozó mellékleteit a Bázeli Egyezmény Részes Felei Konferenciájának 15. ülésén módosítják, az Unió szükség esetén megteszi az OECD-határozatban és az egyezmény 11. cikkében
                  11
                előírt lépéseket annak biztosítására, hogy a nem veszélyes hulladékok Unión és EGT-n belüli szállítására vonatkozó jelenlegi ellenőrzések változatlanok maradjanak.

               5. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács 93/98/EGK határozata a veszélyes hulladékok országhatárokat átlépő szállításának és ártalmatlanításának ellenőrzéséről szóló, 1989. március 22-i bázeli egyezménynek a Közösség részéről történő megkötéséről (HL L 39., 1993.2.16., 1. o.).

                     (2)

                        Az egyezmény 4A. cikke, amely 2019 decemberében lépett hatályba, megtiltja az egyezmény hatálya alá tartozó veszélyes hulladékok összes, országhatárokat átlépő szállítását a VII. mellékletben szereplő felektől (az OECD-ben és az EU-ban tagsággal rendelkező felek és egyéb államok és Liechtenstein) a VII. mellékletben nem szereplő államokba.

                     (3)

                        További információk a Bázeli Egyezmény honlapján találhatók, lásd:
                  http://www.basel.int/Implementation/LegalMatters/LegalClarity/ReviewofAnnexes/AnnexesI,III,IVandrelatedaspectsofAnnexes/tabid/6269/Default.aspx

                     (4)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2008. november 19-i 2008/98/EK módosított irányelve a hulladékokról (HL L 312., 2008.11.22., 3. o.).

                     (5)

                        Az Európai Parlament és a Tanács módosított 1013/2006/EK rendelete (2006. június 14.) a hulladékszállításról, HL L 190., 2006.7.12., 1. o.

                     (6)

                        A veszélyes hulladékok országhatárokat átlépő szállításának és ártalmatlanításának ellenőrzéséről szóló egyezménynek (Bázeli Egyezmény) a Közösség részéről történő megkötéséről szóló, 1993. február 1-jei 93/98/EGK tanácsi határozat (HL L 39., 1993.2.16., 1. o.).

                     (7)

                        Az Európai Parlament és a Tanács módosított 1013/2006/EK rendelete (2006. június 14.) a hulladékszállításról, HL L 190., 2006.7.12., 1. o.

                     (8)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2008. november 19-i 2008/98/EK módosított irányelve a hulladékokról (HL L 312., 2008.11.22., 3. o.).

                     (9)

                        A Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) C(2001)107/FINAL tanácsi határozata a hulladékok hasznosítási célú, határokat átlépő szállításának ellenőrzéséről szóló C(92)39/FINAL határozat (a továbbiakban: az OECD-határozat) felülvizsgálatáról

                     (10)

                        Felhívjuk a figyelmet arra, hogy az Unió a Bázeli Egyezmény 11. cikke szerinti eljárás alkalmazásával előrehaladott szakaszban van, ezért azt nem feltétlenül szükséges megemlíteni ebben a tanácsi határozatban.

                     (11)

                        Lásd a 10. lábjegyzetet.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.8.7.
            COM(2020) 362 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            Javaslat – A Tanács határozata
            a veszélyes hulladékok országhatárokat átlépő szállításának ellenőrzéséről és ártalmatlanításáról szóló Bázeli Egyezmény IV. mellékletének a Részes Felek Konferenciájának 15. ülésére tekintettel történő módosítására irányuló javaslatok Európai Unió nevében történő előterjesztéséről, valamint az Európai Unió által más részes feleknek a IV. melléklet és más mellékletek módosítására irányuló javaslataira vonatkozóan képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               Az EU javaslata a Bázeli Egyezmény IV. mellékletének módosítására (javaslat a IV. melléklet új szövegére):

               IV. melléklet
                  1

               Hulladékártalmatlanítási műveletek

               Az ártalmatlanítási műveleteknek két kategóriája van: a hasznosítási műveletek és a nem hasznosítási műveletek. Az A. szakasz a nem hasznosítási műveleteket, a B. szakasz a hasznosítási műveleteket foglalja magában.

               Ez a melléklet az ártalmatlanítási műveletekre vonatkozik, beleértve az ideiglenes műveleteket is.

               Ez a melléklet kiterjed valamennyi ártalmatlanítási műveletre, függetlenül azok jogállásától, és mint ilyen, függetlenül attól, hogy azok környezetvédelmi szempontból megfelelőnek minősülnek-e.

               A.
                     Nem hasznosítási műveletek

               A nem hasznosítási műveletek olyan műveletek, amelyek még akkor sem minősülnek hasznosítási műveletnek, ha a művelet másodlagos jelleggel anyag- vagy energiavisszanyerést eredményez.

               D*1
                     Lerakás környezetétől elszigetelt felszín feletti hulladéklerakóban

               D*2
                     Felszíni feltöltés (pl. folyadékok vagy iszapos hulladékanyagok elhelyezése árkokban, zagytározókban vagy ülepítő gátakban)

               D*3
                     Lerakás a talaj felszínére a D*1 és D*2 pont alá tartozók kivételével (pl. tartós felszín feletti tárolás)

               D*4
                     Tartós felszín alatti tárolás (pl. tartályokban történő elhelyezés bányákban)

               D*5
                     Lerakás a talajba a D*4 pont alá tartozók kivételével (pl. kutakba, sódómokba vagy természetes földalatti üregekbe történő injektálás)

               D*6
                     Talajban történő, helyszíni kezelés (pl. biodegradáció vagy talajban történő kémiai kezelés)

               D*7
                     Bevezetés víztestbe, kivéve a tengereket/óceánokat

               D*8
                     Bevezetés tengerbe/óceánba, beleértve a tengerfenéken történő elhelyezést is

               D*9
                     Légkörbe történő kibocsátás (pl. sűrített vagy cseppfolyósított gázok lefúvatása)

               D*10
                     Hőkezelés, a B. szakasz R*5 pontja alá tartozók kivételével (pl. égetés)

               D*11
                     Végleges ártalmatlanítási műveletek a D*1–D*10 pontok alá tartozók kivételével

               D*12
                     Biológiai kezelés az A. szakaszban felsorolt műveletek bármelyikének elvégzése előtt

               D*13
                     Fizikai/mechanikai kezelés (pl. elpárologtatás, szárítás), fizikai/kémiai kezelés (pl. oldószeres extrakció), kémiai kezelés (pl. semlegesítés, kicsapatás) vagy immobilizáció (pl. stabilizálás, szilárdítás) az A. szakaszban felsorolt műveletek bármelyikének elvégzése előtt

               D*14
                     A D*15 pont hatálya alá nem tartozó mechanikus kezelés (pl. bontás, válogatás, aprítás, tömörítés, pelletek készítése, zúzás, kondicionálás, elkülönítés) az A. szakaszban felsorolt műveletek bármelyikének elvégzése előtt

               D*15     Keverés, beleértve az elegyítést is, az A. szakaszban felsorolt műveletek bármelyikének elvégzése előtt

               D*16     Átcsomagolás az A. szakaszban felsorolt műveletek bármelyikének elvégzése előtt

               D*17
                     A D*12–D*16pontok alá tartozóktól eltérő kezelés az A. szakaszban felsorolt műveletek bármelyikének elvégzése előtt

               D*18
                     Ideiglenes tárolás az A. szakaszban felsorolt műveletek bármelyikének elvégzéséig

               B.
                     Hulladékhasznosítási műveletek

               A hasznosítási műveletek olyan műveletek, amelyek fő eredménye az, hogy a hulladék hasznos célt szolgál azáltal, hogy más olyan anyagokat helyettesít, amelyeket egyébként egy meghatározott funkció betöltésére használtak volna, vagy amelyek eredményeként a hulladékot előkészítik e funkció betöltésére az üzemben vagy a tágabb értelemben vett gazdaságban.

               R*1
                     Az újrafelhasználás előkészítése (pl. ellenőrzés, tisztítás, javítás, felújítás)

               R*2
                     Szerves anyagok újrafeldolgozása

               R*3
                     Fémek és fémvegyületek újrafeldolgozása

               R*4
                     Egyéb szervetlen anyagok újrafeldolgozása

               R*5
                     Hőkezelés, amelynek elsődleges célja az energiatermelés

               R*6
                     Az R*1–R*5 pontok alá nem tartozó hasznosítás

               R*7
                     Biológiai kezelés a B. szakaszban felsorolt műveletek bármelyikének elvégzése előtt

               R*8
                     Fizikai/mechanikus kezelés (pl. elpárologtatás, szárítás), fizikai/kémiai kezelés (pl. oldószeres extrakció) vagy kémiai kezelés (pl. semlegesítés, kicsapatás) a B. szakaszban felsorolt műveletek bármelyikének elvégzése előtt

               R*9
                     Az R*10 pont alá nem tartozó mechanikus kezelés (pl. bontás, válogatás, aprítás, tömörítés, pelletek készítése, zúzás, kondicionálás, elkülönítés) a B. szakaszban szereplő műveletek bármelyikének elvégzése előtt

               R*10     Keverés, beleértve az elegyítést is, a B. szakaszban szereplő műveletek bármelyikének elvégzése előtt

               R*11     Átcsomagolás a B. szakaszban szereplő műveletek bármelyikének elvégzése előtt

               R*12
                     Az R*7–R*9 pontok alá tartozóktól eltérő kezelés a B. szakaszban felsorolt műveletek bármelyikének elvégzése előtt

               R*13
                     Ideiglenes tárolás a B. szakaszban felsorolt műveletek bármelyikének elvégzéséig

                     (1)

                        E melléklet módosításai [a Részes Felek Konferenciája általi elfogadás után két évvel]-án/-én lépnek hatályba, és a csillagok [a Részes Felek Konferenciája általi elfogadás után négy évvel]-tól/-től nem használandók.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.8.13.
            COM(2020) 367 final
            2020/0170(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról (12 02 01. jogcímcsoport – Pénzügyi szolgáltatások)
            (EGT-vonatkozású szöveg)

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  A belső piac működéséhez szükséges jogbiztonság és homogenitás biztosítása érdekében az EGT Vegyes Bizottságnak az összes vonatkozó uniós jogszabály elfogadását követően azokat a lehető leghamarabb bele kell foglalnia az EGT-megállapodásba, valamint lehetővé kell tennie az EGT-tag EFTA-államok számára, hogy részt vegyenek az EGT-vonatkozású uniós fellépésekben vagy programokban.

                  Az EGT Vegyes Bizottság határozattervezete (mely megtalálható a tanácsi határozatra irányuló javaslat mellékletében) az EGT-megállapodásnak a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyve módosítását célozza. Ez azért szükséges, hogy az EGT-tag EFTA-államok részt vehessenek az uniós költségvetési tételekből finanszírozott uniós programokban és fellépésekben. Jelen esetben a módosítás célja annak lehetővé tétele, hogy az EGT-tag EFTA-államok (Norvégia, Izland és Liechtenstein) részt vehessenek az Európai Unió 2020-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésében szereplő 12 02 01. jogcímcsoportjához (A pénzügyi szolgáltatások egységes piacának megvalósítása és fejlesztése) kapcsolódó uniós fellépésekben.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  A Vegyes Bizottság csatolt határozattervezete teljes mértékben összhangban áll az EGT-megállapodás azon céljával, hogy előmozdítsa a Szerződő Felek közötti kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok egyenlő versenyfeltételek melletti folyamatos és kiegyensúlyozott erősödését és az azonos szabályok betartását, egy homogén Európai Gazdasági Térség létrehozása érdekében.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  A Vegyes Bizottság határozata összhangban áll az Unió egyéb szakpolitikáival is, különösen azáltal, hogy az uniós belső piac homogenitásának védelmére irányul.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  A tanácsi javaslat anyagi jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével.

                  Az eljárási jogalap az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló 2894/94/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (3) bekezdése, amely úgy rendelkezik, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján kialakítja az ilyen határozatokról az Unió által képviselendő álláspontját.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  A javaslat megfelel a szubszidiaritás elvének a következők miatt:

                  E javaslat célját, nevezetesen a belső piac homogenitásának biztosítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért e cél az elérendő hatások miatt uniós szinten jobban megvalósítható.

               •Arányosság

                  Az arányosság elvével összhangban a javaslat nem haladja meg a kitűzött cél – a belső piac homogenitásának biztosítása – eléréséhez szükséges és megfelelő mértéket.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Az EGT-megállapodás 98. cikkének megfelelően a választott jogi aktus az EGT Vegyes Bizottság határozata. Az EGT Vegyes Bizottság biztosítja az EGT-megállapodás hatékony végrehajtását és érvényesülését. Ennek érdekében határozatokat kell hoznia az e megállapodásban meghatározott esetekben.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

                  Tárgytalan.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Az EGT-tag EFTA-államok pénzügyi hozzájárulást nyújtanak az Unió költségvetésének 12 02 01. jogcímcsoportjához (A pénzügyi szolgáltatások egységes piacának megvalósítása és fejlesztése). A pontos összeget e tanácsi határozattervezet elfogadását követően az EGT-megállapodás rendelkezéseivel összhangban határozzák meg.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  Az uniós költségvetési politikával összhangban valamely uniós tevékenységben való részvétel csak akkor valósulhat meg, ha a megfelelő pénzügyi hozzájárulást befizették. Az EGT-megállapodás 32. jegyzőkönyvének megfelelően azonban az EGT-tag EFTA-államok éves pénzügyi hozzájárulása minden évben augusztus 31-ig érkezik be, az Európai Bizottság által indítványozott hozzájárulások befizetésére irányuló uniós kérésnek augusztus 15-ig az EGT-tag EFTA-államokhoz történő benyújtását követően.

                  A január és augusztus közötti időszak áthidalása érdekében ezért a Vegyes Bizottság határozattervezetét januártól visszamenőleg kell alkalmazni. Ily módon az együttműködés folytonossága – az EGT-megállapodásban foglaltak szerint – biztosított az egész naptári éven át.

                  A visszaható hatály nincs hatással az érintett személyek jogaira és kötelezettségeire, valamint tiszteletben tartja a jogos elvárások elvét.

               2020/0170 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról

                  (12 02 01. jogcímcsoport – Pénzügyi szolgáltatások)

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás
                  2
                (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén hatályba lépett.

               (2)Az EGT-megállapodás 98. cikke alapján az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvének módosításáról.

               (3)Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyve a négy alapszabadságon kívül eső különleges területeken folytatott együttműködésre vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz.

               (4)Helyénvaló folytatni az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti együttműködést az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott uniós fellépések terén a pénzügyi szolgáltatásokkal kapcsolatban.

               (5)Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért módosítani kell annak érdekében, hogy e kiterjesztett együttműködést 2019. december 31. után folytatni lehessen.

               (6)Az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének javasolt módosításával kapcsolatban az Unió nevében elfogadandó álláspontnak az e határozathoz csatolt EGT vegyes bizottsági határozattervezeten kell alapulnia.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

                     (2)

                        HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.8.13.
            COM(2020) 367 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról (12 02 01. jogcímcsoport – Pénzügyi szolgáltatások)

               MELLÉKLET

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG

               […] HATÁROZATA

               (…)

               az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításáról

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 86. és 98. cikkére,

               mivel:

               (1)Helyénvaló folytatni az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti együttműködést az Unió általános költségvetéséből finanszírozott azon uniós fellépések tekintetében, amelyek a pénzügyi szolgáltatások egységes piacának megvalósításához és fejlesztéséhez kapcsolódnak.

               (2)Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért ennek megfelelően módosítani kell annak érdekében, hogy a kiterjesztett együttműködés 2020. január 1-jei kezdettel lehetővé váljon,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyve 7. cikkének (11) bekezdésében az „és 2019-es” szövegrész helyébe a „, 2019-es és 2020-as” szövegrész lép.

               2. cikk

               Ez a határozat az azt követő napon lép hatályba, amikor az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt utolsó bejelentést megtették.

               Ezt a határozatot 2020. január 1-jétől kell alkalmazni.

               3. cikk

               Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az EGT Vegyes Bizottság részéről

                  az elnök

                  az EGT Vegyes Bizottság

                  titkárai