               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.10.30.
            COM(2020) 671 final
            2020/0303(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a Nemzetközi Cukortanácsban az Egyesült Királyságnak az 1992. évi nemzetközi cukormegállapodáshoz való csatlakozásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által a Nemzetközi Cukortanácsban az Egyesült Királyságnak az 1992. évi nemzetközi cukormegállapodáshoz való csatlakozásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Az 1992. évi nemzetközi cukormegállapodás

               A cukorról szóló 1992. évi nemzetközi megállapodás
                  1
                (a továbbiakban: megállapodás) célja, hogy megerősítse a nemzetközi együttműködést a cukorral kapcsolatos, az egész világot érintő kérdésekben és a kapcsolódó területeken, fórumot biztosítson a cukorról és a globális cukorágazat helyzetének javításáról folytatott kormányközi konzultációkhoz, a globális cukorpiac és más édesítőszerek helyzetére vonatkozóan gyűjtött és szolgáltatott információk révén segítse a kereskedelmet, valamint ösztönözze a cukor iránti kereslet növekedését, különösen a nem hagyományos felhasználások tekintetében.

               A megállapodás 1993. január 1-jén lépett hatályba.

               Az Európai Unió a megállapodás részes fele
                  2
               .

               2.2.A Nemzetközi Cukorszervezet

               A megállapodás végrehajtásáért felelős Nemzetközi Cukorszervezet egy londoni székhelyű kormányközi szervezet, amely a megállapodás 1. cikkében meghatározott célkitűzések megvalósítására törekszik.

               Ezek a célkitűzések a piac átláthatóságának javításával érhetők el, a globális cukortermelésről, -árakról, -exportról és- importról, -fogyasztásról és -készletekről szóló statisztikai információk és tanulmányok gyűjtése és közzététele révén.

               A Nemzetközi Cukorszervezetnek jelenleg 87 tagja van; számos, a világ legnagyobb cukortermelői és -importőrei közé tartozó ország is részt vesz a munkájában. Az Unió mellett tagja többek között Brazília, India, Thaiföld, Ausztrália, az Orosz Föderáció és Kuba. A Nemzetközi Cukorszervezethez utoljára a Srí Lanka csatlakozott, amely 2013. augusztus 6-án vált a szervezet tagjává. A Nemzetközi Cukorszervezet 87 tagja összesen 2 000 szavazattal rendelkezik.

               A költségvetési eljárások (lásd a megállapodás 25. cikkét) és ezeken belül a tagok éves pénzügyi hozzájárulásainak meghatározása tekintetében az Unió a 2020-as pénzügyi évben
                  3
                538 szavazattal rendelkezik. A szavazatok számát a 25. cikknek megfelelően határozzák meg, és évente kiigazítják annak alapján, hogy miként alakul az egyes tagok részesedése az összes tagra jutó, tonnában kifejezett összesített mennyiségen belül az előző évi részesedéshez képest. Az tonnában kifejezett összesített mennyiség kiszámítása a következőképpen történik: az adott tag szabadpiacra irányuló exportjának 35 %-a plusz az adott tag különleges rendelkezések hatálya alá tartozó összes exportjának 15 %-a plusz az adott tag szabadpiaci importjának 35 %-a plusz az adott tag különleges rendelkezések hatálya alá tartozó összes importjának 15 %-a. Az egyes tagok tonnában kifejezett összesített alapmennyiség kiszámításához minden fenti kategória esetében a szervezet cukorágazati évkönyvének legutóbbi kiadásában az adott kategória tekintetében közzétett, az utolsó négy évre vonatkozó átlagértékek közül a három legmagasabb átlagértéket kell használni.

               A döntéshozatal során a szavazati jogokat a nemzetközi cukormegállapodás 11. cikke alapján osztják el, amely figyelembe veszi azon tagok szavazatainak újraelosztását, akiknek szavazati jogát az igazgatási költségvetéshez való hozzájárulásuk meg nem fizetése miatt felfüggesztették. A 11. cikk szerinti legutóbbi szavazatelosztás szerint az Európai Unió 697 szavazattal rendelkezik.

               A Nemzetközi Cukorszervezet értekezletein az Uniót az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikke értelmében a Bizottság képviseli. A tagállamok részt vehetnek a Nemzetközi Cukorszervezet értekezletein, különösen a tanácsi üléseken.

               2.3.A Nemzetközi Cukortanács tervezett jogi aktusa

               2020. október 2-án az Egyesült Királyság hivatalosan kérelmezte, hogy csatlakozhasson a megállapodáshoz
                  4
               . 2020. október 9-én a Nemzetközi Cukorszervezet titkársága tájékoztatta a tagokat az Egyesült Királyság kérelméről. Az Egyesült Királyság 2021. január 1-jétől, azaz az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból való kilépését követő átmeneti időszak lejárta után kíván a Nemzetközi Cukorszervezet tagjává válni.

               A megállapodás 8. cikke értelmében a Nemzetközi Cukortanács ellátja a megállapodás rendelkezéseinek végrehajtásához szükséges valamennyi feladatot, vagy gondoskodik ezen feladatok ellátásáról.

               A megállapodás 41. cikke értelmében a megállapodáshoz bármely állam kormánya csatlakozhat a Nemzetközi Cukortanács által megfelelőnek ítélt feltételek mellett. A megállapodás 25. cikkének (4) bekezdése értelmében abban az esetben, ha egy tag e megállapodás hatálybalépését követően csatlakozik, és ha a csatlakozó tag nem szerepel a megállapodás mellékletében, a Nemzetközi Cukortanács dönt az adott tagnak juttatandó szavazatok számáról. Miután a csatlakozó tag elfogadta a Nemzetközi Cukortanács által kiosztott szavazatok számát, a meglévő tagok szavazatait úgy kell újra kiszámítani, hogy az összes szavazat száma 2000 maradjon. Az Egyesült Királyság számára kiosztott szavazatok a szavazatok jelenlegi elosztása alapján 55 szavazatot tesznek ki, és azokat a megállapodás 25. cikkével összhangban le kell vonni az Európai Unió számára kiosztott szavazatok számából. Következésképpen az Európai Unió pénzügyi hozzájárulása ennek megfelelően csökkenne a 2021-es pénzügyi évre vonatkozóan.

               A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága kormányának 2020. október 2-i levelére vonatkozó, a Nemzetközi Cukorszervezet titkársága által közzétett 2020. október 9-i értesítést
                  5
                megelőzően sem a Nemzetközi Cukorszervezet igazgatási bizottságában, sem a Nemzetközi Cukortanács ülésein nem került sor hivatalos vitára az Egyesült Királyság kérelméről. A Nemzetközi Cukortanács 2020. november 27-i 57. ülésén a megállapodás 41. cikkével összhangban meghatározza Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága csatlakozásának feltételeit.

               A kilépésről rendelkező megállapodás

               A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás
                  6
                (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás) 129. cikkének (2) bekezdésével összhangban az átmeneti időszakban továbbra is az Unió képviseli az Egyesült Királyságot az Unió által megkötött nemzetközi megállapodásokkal létrehozott szervek munkájában. Az Egyesült Királyságnak az átmeneti időszak alatt tartózkodnia kell minden olyan cselekedettől vagy kezdeményezéstől, amely valószínűsíthetően sérti az Unió érdekeit. Mindazonáltal a kilépésről rendelkező megállapodás 129. cikkének (4) bekezdésében foglaltak szerint az Egyesült Királyság a saját nevében tárgyalásokat folytathat az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozó területeken megkötendő nemzetközi megállapodásokról, illetve aláírhat vagy megerősíthet ilyeneket, feltéve, hogy ezek a megállapodások nem lépnek hatályba vagy alkalmazandók az átmeneti időszak alatt.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

                  Az 1992. évi nemzetközi cukormegállapodást az Unió a 92/580/EGK tanácsi határozattal
                     7
                   kötötte meg 1995. december 31-ig terjedő hatállyal. A megállapodás 45. cikke (2) bekezdésének megfelelően a megállapodás hatálya annak minden meghosszabbításakor legfeljebb két évvel hosszabbodik meg. 2019. július 19-én a Nemzetközi Cukortanács határozatot hozott a megállapodás két évvel, 2021. december 31-ig történő meghosszabbításáról
                     8
                  .

                  Az Unió mindig is aktív tagja volt a Nemzetközi Cukorszervezetnek és támogatta a szervezet kibővítését.

                  Az Egyesült Királyság jelentős mennyiségű mezőgazdasági terméket állít elő, többek között cukrot, amely a Nemzetközi Cukorszervezet tevékenysége által érintett legfontosabb termék. Uniós tagsága alatt az Egyesült Királyság jelentős volumenű cukor- és cukortermék-kereskedelmet folytatott más uniós tagállamokkal.

                  Az Egyesült Királyságnak az Unióból való kilépését követő átmeneti időszak alatt az Egyesült Királyságot továbbra is kötik az Unió nemzetközi megállapodásai, és továbbra is az Unió képviseli az Egyesült Királyságot a Nemzetközi Cukorszervezetben.

                  A megállapodás 26. cikkének (1) bekezdésével összhangban a tagok éves pénzügyi hozzájárulása a pénzügyi év első napján válik esedékessé, míg a tagok azon évre vonatkozó hozzájárulása, amelyben csatlakoznak a Nemzetközi Cukorszervezethez, azon a napon válik esedékessé, amikor taggá válnak. Az Unió ezért a Nemzetközi Cukorszervezet számára folyósítandó éves hozzájárulásait január elején fizeti be a teljes érintett pénzügyi évre, amely januárban kezdődik és decemberben ér véget. Az Unió a 2020-as pénzügyi évre esedékes hozzájárulását a 2020. évi uniós költségvetésből fizette be, amelyhez az Egyesült Királyság is hozzájárul. Következésképpen az Unió által a Nemzetközi Cukorszervezet számára fizetett hozzájárulás a teljes 2020-as pénzügyi év tekintetében fedezi az Egyesült Királyság hozzájárulását is. Mivel az Egyesült Királyság 2021. január 1-jén csatlakozik a Nemzetközi Cukorszervezethez, az Unió 2021-es pénzügyi évre vonatkozó hozzájárulása már nem terjed ki az Egyesült Királyságra.

                  E javaslat célja az Unió által a Nemzetközi Cukorszervezetben az Egyesült Királyságnak a megállapodáshoz 2021. január 1-jétől kezdődően történő csatlakozásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározása. Tekintettel arra, hogy a megállapodás rendelkezései szerint a csatlakozási eljárásról a Nemzetközi Cukortanács határoz, az Unió álláspontját az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése alapján kell meghatározni.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok.

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A Nemzetközi Cukortanács tervezett jogi aktusa az 1992. évi nemzetközi cukormegállapodás tagságának kibővítését vonja maga után. A Nemzetközi Cukortanács tervezett jogi aktusa joghatással bír, mivel meghatározza a szóban forgó csatlakozás feltételeit, és különösen mivel kihat a döntéshozatali egyensúlyra a tanácson belül, amelynek határozatait és ajánlásait főszabályként konszenzussal kell meghozni. Egyhangú szavazat hiányában a határozatokat és ajánlásokat egyszerű többséggel kell meghozni, kivéve, ha a megállapodás minősített szavazást
                  9
                ír elő, és ezek a megállapodás 13. cikkében foglaltak értelmében a tagokra nézve kötelező érvényűek. Az 1992. évi nemzetközi cukormegállapodás tagságának bővülése a tagok pénzügyi hozzájárulásait is befolyásolja. Következésképpen meg kell határozni az uniós álláspontot.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a mezőgazdasági termékek kereskedelméhez kapcsolódik.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2020/0303 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által a Nemzetközi Cukortanácsban az Egyesült Királyságnak az 1992. évi nemzetközi cukormegállapodáshoz való csatlakozásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az 1992. évi nemzetközi cukormegállapodást (a továbbiakban: megállapodás) az Unió a 92/580/EGK tanácsi határozat
                  10
                révén megkötötte, és a megállapodás 1993. január 1-jén hatályba lépett. A megállapodást a részes felek eredetileg három évre kötötték meg.

               (2)A megállapodás 45. cikkének (2) bekezdése értelmében a Nemzetközi Cukortanács alkalmanként két évet meg nem haladó, egymást követő időszakokra meghosszabbíthatja a megállapodást. A tanács a megállapodást annak megkötése óta rendszeresen meghosszabbította további kétéves időszakokra. A Nemzetközi Cukortanács legutóbb a 2019. július 10-én hozott határozatában
                  11
                hosszabbította meg a megállapodást, így az 2021. december 31-ig marad hatályban.

               (3)A megállapodás 41. cikke értelmében a megállapodáshoz bármely állam kormánya csatlakozhat a Nemzetközi Cukortanács által megfelelőnek ítélt feltételek mellett.

               (4)2020. október 2-án az Egyesült Királyság hivatalosan kérelmezte, hogy 2021. január 1-jétől csatlakozhasson a megállapodáshoz.

               (5)A Nemzetközi Cukortanács 2020. november 27-re tervezett 57. ülésén a Nemzetközi Cukortanács a megállapodás 41. cikkével összhangban megállapítja Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága csatlakozásának feltételeit.

               (6)Helyénvaló ezért meghatározni az Unió által a Nemzetközi Cukortanácsban képviselendő álláspontot.

               (7)Az Egyesült Királyság jelentős cukortermelő. Az Egyesült Királyság megállapodáshoz való csatlakozásának jóváhagyása az e határozatban meghatározott feltételek mellett az Unió érdekében áll.

               (8)Az Egyesült Királyság számára a megállapodáshoz való csatlakozásának időpontjától kiosztott szavazatokat le kell vonni az Unió számára kiosztott szavazatokból a megállapodás 25. cikkével összhangban. Következésképpen az Európai Unió pénzügyi hozzájárulását ennek megfelelően csökkenteni kell a 2021-es pénzügyi évtől kezdődően.

               (9)Az Egyesült Királyságnak a megállapodáshoz való csatlakozása csak a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás 126. cikkében említett átmeneti időszak végét követően léphet hatályba, és a megállapodás az Egyesült Királyság tekintetében ezen időszak vége előtt nem alkalmazandó ideiglenesen,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1)A Nemzetközi Cukortanács 2020. november 27-i 57. ülésén az Unió nevében képviselendő álláspont az, hogy jóvá kell hagyni az Egyesült Királyságnak az 1992. évi nemzetközi cukormegállapodáshoz (a továbbiakban: megállapodás) való csatlakozását a (2), a (3) és a (4) bekezdésben megállapított feltételekre is figyelemmel.

               (2)A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás 126. cikkében említett átmeneti időszak vége előtt a csatlakozás nem lép hatályba, és a megállapodás nem alkalmazandó ideiglenesen az Egyesült Királyság tekintetében.

               (3)Az Egyesült Királyság a megállapodáshoz való csatlakozásának időpontjától a megállapodás 25. cikkével összhangban a Nemzetközi Cukortanács 2020. november 27-i 57. ülésén meghatározott számú szavazatot kap, amelyet le kell vonni az Európai Unió számára kiosztott szavazatok számából.

               (4)Az Unió pénzügyi hozzájárulása ennek megfelelően a megállapodás 25. cikkével összhangban csökken.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                        PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

                        Fin Stat/20/PSHMK/pl/62220293413793

                        agri.ddg3.g.4(2020) 6175239

                        6.22.2020

                        DÁTUM: 2020. október 13.

                        1.

                        KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL:

                        15 20. alcím – KÍSÉRLETI PROJEKTEK, ELŐKÉSZÍTŐ INTÉZKEDÉSEK, ELŐJOGOK ÉS EGYÉB FELLÉPÉSEK

                        15 20 03 06. Nemzetközi szervezetek és megállapodások

                        ELŐIRÁNYZATOK:

                        2021. évi költségvetés: 15 605 027 EUR

                        2.

                        CÍM:
                        Javaslat: A Tanács határozata az Európai Unió által a Nemzetközi Cukortanácsban az Egyesült Királyságnak az 1992. évi nemzetközi cukormegállapodáshoz való csatlakozásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

                        3.

                        JOGALAP: E javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207. cikkének (4) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

                        4.

                        CÉLKITŰZÉSEK:

                        Annak jóváhagyása, hogy az Egyesült Királyság csatlakozzon az 1992. évi nemzetközi cukormegállapodáshoz.

                        5.

                        PÉNZÜGYI HATÁSOK

                        12 HÓNAPOS IDŐSZAK

                           (EUR)

                        FOLYÓ PÉNZÜGYI ÉV: 2020

                        (EUR)

                        KÖVETKEZŐ PÉNZÜGYI ÉV: 2021

                        (EUR)

                        5.0.

                        KIADÁSOK

                        –
                              AZ EU-KÖLTSÉGVETÉS TERHÉRE
                           (VISSZATÉRÍTÉSEK/BEAVATKOZÁSOK)

                        –
                              NEMZETI HATÓSÁGOK

                        –
                              EGYÉB

                        − 42 937

                        5.1.

                        BEVÉTELEK

                        –
                              AZ EU SAJÁT FORRÁSAI
                           (LEFÖLÖZÉSEK/VÁMOK)

                        –
                              NEMZETI SZINTŰ BEVÉTELEK

                        5.0.1.

                        KIADÁSI ELŐIRÁNYZAT

                        5.1.1.

                        BEVÉTELI ELŐIRÁNYZAT

                        5.2.

                        SZÁMÍTÁSI MÓDSZER: 55 szavazattal kevesebb az EU-nak, 686 GBP / szavazat

                        6.0.

                        FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS VONATKOZÓ ALCÍMÉBEN SZEREPLŐ ELŐIRÁNYZATOKBÓL?

                        N.A.

                        6.1.

                        FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS ALCÍMEI KÖZÖTTI ÁTCSOPORTOSÍTÁSSAL?

                        N.A.

                        6.2.

                        SZÜKSÉG LESZ-E PÓTKÖLTSÉGVETÉSRE?

                        NEM

                        6.3.

                        SZÜKSÉG LESZ-E ELŐIRÁNYZATOK BEVEZETÉSÉRE A JÖVŐBENI KÖLTSÉGVETÉSEKBE?

                        NEM

                        A határozatnak pozitív hatása lesz az EU költségvetésére a 2021. évi költségvetéstől kezdve. Az EU hozzájárulásának összege várhatóan 42 937 EUR-val csökken, mivel az Egyesült Királyság maga fizeti a saját tagdíját. A csökkenés összege a szavazatonként GBP-ben fizetendő összegtől és az EUR/GBP átváltási árfolyamtól függően változhat. Ez a becslés az EKB 2020.10.12-i GBP/EUR átváltási árfolyamán alapul (1 GBP = 1,1380 EUR).

                     (1)

                        Az 1992. évi nemzetközi cukormegállapodás (HL L 379., 1992.12.23., 16. o.)

                     (2)

                        A Tanács 92/580/EGK határozata (1992. november 13.) az 1992. évi nemzetközi cukormegállapodás aláírásáról és megkötéséről (HL L 379., 1992.12.23., 15. o.).

                     (3)

                        A Nemzetközi Cukorszervezet pénzügyi év alapján működik, amely január 1-jétől december 31-ig tart.

                     (4)

                        Az Környezetvédelmi, Élelmiszer- és Vidékügyi Minisztérium (Department for Food, Environment and Rural Affairs) parlamenti helyettes államtitkárának levele.

                     (5)

                        Memo (20)68.

                     (6)

                        Megállapodás Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről.

                     (7)

                        HL L 379., 1992.12.23., 15. o.

                     (8)

                        Javaslat – A Tanács határozata az 1992. évi nemzetközi cukormegállapodás meghosszabbítása tekintetében az Európai Unió nevében a Nemzetközi Cukortanácsban képviselendő álláspontról – COM(2019) 286 final – A Tanács által az Általános Ügyek Tanácsának 2017. szeptember 25-i ülésén jóváhagyva.

                     (9)

                        A megállapodás 2. cikkének (4) bekezdése szerint a minősített szavazás olyan szavazás, amelyhez a jelenlévő és szavazó tagok szavazatainak legalább kétharmada szükséges, azzal a feltétellel, hogy ezeket a szavazatokat a jelenlévő és szavazó tagok legalább kétharmada leadja.

                     (10)

                        A Tanács 92/580/EGK határozata (1992. november 13.) az 1992. évi nemzetközi cukormegállapodás aláírásáról és megkötéséről (HL L 379., 1992.12.23., 15. o.).

                     (11)

                        Javaslat – A Tanács határozata az 1992. évi nemzetközi cukormegállapodás meghosszabbítása tekintetében az Európai Unió nevében a Nemzetközi Cukortanácsban képviselendő álláspontról – COM(2019) 286 final – A Tanács által az Általános Ügyek Tanácsának 2019. szeptember 25-i ülésén jóváhagyva.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.11.10.
            COM(2020) 729 final
            2020/0325(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Kereskedelmi Világszervezet Általános Tanácsában az egyes élelmiszer-beszerzéseknek a kiviteli tilalmak vagy korlátozások alkalmazása alóli mentesítéséről szóló határozat elfogadása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) Általános Tanácsában az Élelmezési Világprogram nem kereskedelmi, humanitárius célú élelmiszer-beszerzéseinek a kiviteli tilalmak vagy korlátozások alkalmazása alóli mentesítésére irányuló javaslattal kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.A Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó Marrákesi Egyezmény

               A javasolt tanácsi határozat célja az Európai Bizottság felhatalmazása arra, hogy az Unió nevében támogassa a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) Általános Tanácsában meghozandó határozatot. A Kereskedelmi Világszervezetet a Marrákesi Egyezmény (a továbbiakban: WTO-egyezmény) hozta létre, amely 1995. január 1-jén lépett hatályba.

               Az Európai Unió a szóban forgó megállapodás részes fele.

               2.2.A Kereskedelmi Világszervezet miniszteri konferenciája és Általános Tanácsa

               A WTO-egyezmény IV. cikkének (1) bekezdése értelmében a miniszteri konferencia jogosult bármely multilaterális kereskedelmi megállapodás hatálya alá tartozó valamennyi ügyben döntést hozni.

               Ugyanakkor a WTO-egyezmény IV. cikkének (2) bekezdése értelmében a miniszteri konferencia ülései közötti időszakokban annak funkcióit az Általános Tanács gyakorolja.

               A WTO-egyezmény IX. cikkének (1) bekezdése értelmében a WTO arra törekszik, hogy konszenzussal hozza meg döntéseit.

               2.3.A Kereskedelmi Világszervezet Általános Tanácsának tervezett jogi aktusa

               Az 1994. évi GATT XI. cikke (2) bekezdésének a) pontja lehetővé teszi a WTO-tagok számára, hogy kiviteli tilalmakat és korlátozásokat vezessenek be mezőgazdasági termékekre, beleértve a humanitárius célokra szánt élelmiszereket is, a mezőgazdaságról szóló WTO-megállapodás 12. cikkében meghatározott szabályokra is figyelemmel.

               A Covid19-világjárvány kapcsán néhány WTO-tag újból bevezette a mezőgazdasági termékekre vonatkozó kiviteli korlátozások vagy tilalom alkalmazását.

               A WTO Általános Tanácsa a 2020. decemberi ülésén vagy egy azt követő, 2021. évi ülésén felkérést kaphat olyan határozat elfogadására, amelynek célja az Élelmezési Világprogram nem kereskedelmi, humanitárius célú élelmiszer-beszerzéseinek a kiviteli tilalmak vagy korlátozások alkalmazása alóli mentesítése.

               Az előterjesztett javaslat figyelembe veszi az Élelmezési Világprogram által nyújtott humanitárius segítség nélkülözhetetlen voltát, amelyre a Covid19-világjárvány és más válságok tükrében még sürgetőbb szükség van.

               A WTO konszenzussal hoz határozatokat. A Tanácsnak ezért az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése alapján határozatot kell elfogadnia, amely felhatalmazza az EU-t a konszenzushoz való csatlakozásra.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               E javaslat célja, hogy lehetővé tegye az Európai Unió számára, hogy már a WTO Általános Tanácsa 2020. decemberi ülésén vagy egy azt követő, 2021. évi ülésén csatlakozzon egy olyan határozat elfogadására vonatkozó konszenzushoz, amely az Élelmezési Világprogram nem kereskedelmi, humanitárius célú élelmiszer-beszerzéseit mentesíti a kiviteli tilalmak vagy korlátozások alkalmazása alól.

               Az Unió szempontjából döntő fontosságú, hogy a Tanács kellő időben határozzon az e kérdéssel kapcsolatos konszenzushoz való csatlakozásról az Általános Tanácsban, fenntartva az EU WTO-n belüli álláspontját, különös tekintettel a kérdésnek a Covid19-világjárvány miatti sürgős humanitárius jellegére.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A WTO miniszteri konferenciáját megállapodás, nevezetesen a WTO-egyezmény hozta létre, melynek IV. cikke (1) bekezdése szerint a miniszteri konferencia jogosult bármely multilaterális kereskedelmi megállapodás hatálya alá tartozó valamennyi ügyben határozatot – köztük joghatással bíró határozatot – hozni.

               A WTO-egyezmény IV. cikkének (2) bekezdése értelmében a miniszteri konferencia ülései közötti időszakokban annak funkcióit az Általános Tanács gyakorolja.

               A fent említett tervezett jogi aktusok joghatással bíró jogi aktusok, mivel azok hatást gyakorolhatnak az Unió jogaira és kötelezettségeire.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a közös kereskedelempolitikával kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 207. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Mivel a WTO Általános Tanácsának jogi aktusa ki fogja egészíteni a WTO-egyezmény rendelkezéseit azáltal, hogy az Élelmezési Világprogram nem kereskedelmi, humanitárius célú élelmiszer-beszerzéseit mentesíti a kiviteli tilalmak vagy korlátozások alkalmazása alól, elfogadását követően helyénvaló kihirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2020/0325 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Kereskedelmi Világszervezet Általános Tanácsában az egyes élelmiszer-beszerzéseknek a kiviteli tilalmak vagy korlátozások alkalmazása alóli mentesítéséről szóló határozat elfogadása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó Marrákesi Egyezményt (a továbbiakban: WTO-egyezmény) az Unió 1994. december 22-én a 94/800/EK tanácsi határozat
                  1
                révén megkötötte, és a megállapodás 1995. január 1-jén hatályba lépett.

               (2)A WTO-egyezmény IV. cikkének (1) bekezdése értelmében a Kereskedelmi Világszervezet (a továbbiakban: WTO) miniszteri konferenciája jogosult bármely multilaterális kereskedelmi megállapodás hatálya alá tartozó valamennyi ügyben határozatot hozni.

               (3)A WTO-egyezmény IV. cikkének (2) bekezdése értelmében a miniszteri konferencia ülései közötti időszakokban a miniszteri konferencia funkcióit a WTO Általános Tanácsának kell gyakorolnia.

               (4)A WTO-egyezmény IX. cikkének (1) bekezdése értelmében a WTO lehetőleg azt a gyakorlatot követi, hogy konszenzussal hozza meg döntéseit.

               (5)A WTO Általános Tanácsa a 2020. decemberi ülésén vagy egy azt követő, 2021. évi ülésén felkérést kaphat egy olyan javaslat mérlegelésére, amelynek célja, hogy az ENSZ Élelmezési Világprogramjának nem kereskedelmi, humanitárius célú élelmiszer-beszerzéseit mentesítse a kiviteli tilalmak vagy korlátozások alkalmazása alól.

               (6)Helyénvaló meghatározni az Unió által a WTO Általános Tanácsában képviselendő álláspontot, mivel az elfogadandó határozat kötelező érvényű lesz az Unióra nézve.

               (7)Az 1994. évi GATT XI. cikke (2) bekezdésének a) pontja lehetővé teszi a WTO-tagok számára, hogy meghatározott körülmények között kiviteli tilalmakat és korlátozásokat vezessenek be. A mezőgazdaságról szóló WTO-megállapodás 12. cikke további feltételeket határoz meg, amelyeket a WTO-tagoknak ilyen esetekben be kell tartaniuk. A Covid19-világjárvány során a WTO-tagok ilyen intézkedésekhez folyamodtak, amelyek a nem kereskedelmi, humanitárius céllal beszerzett élelmiszereket is érinthetik.

               (8)Az Élelmezési Világprogram humanitárius beszerzéseit mentesíteni kell a kiviteli tilalmak és korlátozások alól, tekintettel az Élelmezési Világprogram által nyújtott nélkülözhetetlen humanitárius segítségre, amely a Covid19-világjárvány idején még fontosabbá vált.

               (9)Az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikkének (1) bekezdése szerint a WTO Általános Tanácsában az Uniót a Bizottság képviseli,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Kereskedelmi Világszervezet Általános Tanácsában (a továbbiakban: a WTO Általános Tanácsa) annak 2020. decemberi ülésén vagy egy azt követő, 2021. évi ülésén az Unió által képviselendő álláspont a következő:

               Amennyiben a WTO-tagok konszenzusra jutnak arra vonatkozóan, hogy az Élelmezési Világprogram nem kereskedelmi, humanitárius célú élelmiszer-beszerzéseit mentesíteni kell a kiviteli tilalmak vagy korlátozások alkalmazása alól, az Unió csatlakozik ehhez a konszenzushoz. Az álláspont tervezetének kisebb módosításait az Uniónak a WTO Általános Tanácsában részt vevő képviselői újabb tanácsi határozat nélkül is elfogadhatják.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 336., 1994.12.23., 1. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.2.11.
            COM(2021) 68 final
            2021/0036(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az Egyesült Királysággal a 2021. évre, valamint bizonyos mélytengeri halállományok esetében a 2021. és 2022. évre vonatkozó teljes kifogható mennyiségekről való megállapodás céljából folytatandó konzultációkon képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által az Egyesült Királysággal a 2021. évre, valamint bizonyos mélytengeri halállományok esetében a 2021–2022-es időszakra vonatkozó teljes kifogható mennyiségek (TAC) megállapítása céljából folytatandó konzultációk során képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               Az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága között létrejött kereskedelmi és együttműködési megállapodás (a továbbiakban: kereskedelmi és együttműködési megállapodás)
                  1
                2021. január 1-jén ideiglenesen hatályba lépett
                  2
               .

               Az Unió és az Egyesült Királyság (a továbbiakban: a felek) megállapodtak abban, hogy együttműködnek annak biztosítása érdekében, hogy vizeiken a közös halállományokat érintő halászati tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, és hozzájáruljanak a gazdasági és társadalmi előnyök eléréséhez, teljes mértékben tiszteletben tartva a független parti államoknak a felek által gyakorolt jogait és kötelezettségeit.

               Mindkét fél közös célja a közös állományok olyan mértékű kiaknázása, amely biztosítja a halászott fajok populációinak a maximális fenntartható hozamot előállítani képes biomasszaszint feletti fenntartását és fokozatos helyreállítását.

               A kereskedelmi és együttműködési megállapodás FISH.6. cikke értelmében a felek konzultációkat tartanak, hogy megállapodjanak a következő évre vonatkozó teljes kifogható mennyiségekről.

               A Bizottság ezért az Unió nevében konzultációkat fog folytatni az Egyesült Királysággal a közös állományok tekintetében a 2021. évre, valamint bizonyos mélytengeri halállományok esetében a 2021–2022-es időszakra vonatkozó halászati lehetőségek meghatározásáról.

               Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  3
                értelmében az Uniónak biztosítania kell, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, és végzésükre oly módon kerüljön sor, amely összhangban van a gazdasági, társadalmi és foglalkoztatási előnyök elérésére és az élelmiszerellátás biztosításához történő hozzájárulásra irányuló célkitűzésekkel. Az említett rendelet ezenkívül előírja, hogy az Uniónak elővigyázatossági megközelítést kell alkalmaznia a halászati gazdálkodás vonatkozásában, annak biztosítására törekedve, hogy a tengerek élő biológiai erőforrásainak kiaknázása helyreállítsa és olyan szinten tartsa a halászott fajok állományát, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot előállítani képes szintet.

               Az említett rendelet előírja továbbá, hogy az Uniónak a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állománygazdálkodási és -védelmi intézkedéseket kell hoznia, támogatnia kell a tudományos ismeretek elmélyítését és a tudományos szakvélemények kidolgozását, valamint fokozatosan fel kell számolnia a visszadobás gyakorlatát, és elő kell mozdítania az olyan halászati módszerek alkalmazását, amelyek hozzájárulnak a szelektívebb halászathoz és a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerüléséhez és csökkentéséhez, valamint a tengeri ökoszisztémára és a halászati erőforrásokra csekély hatást gyakorló halászathoz.

               Emellett az 1380/2013/EU rendelet 28. cikke kifejezetten előírja, hogy külső halászati politikáját az Uniónak e célkitűzésekkel és elvekkel összhangban kell folytatnia. A rendelet 33. cikke szerint az Uniónak ezenkívül meg kell tennie minden erőfeszítést, hogy a fenntartható gazdálkodás lehetővé tétele érdekében közös megegyezés szülessen a közös állományok halászatát illetően.

               A Tanácshoz 2021. január 7-én benyújtott informális bizottsági dokumentumban (5031/21 számú dokumentum) kifejtett megközelítésre és a folyamattal kapcsolatos további pontosításokat tartalmazó, a Tanácshoz 2021. január 14-én benyújtott módosított informális dokumentumra (5031/1/21 REV 1 számú dokumentum) építve, továbbá a 2021. január 26-i 5543/21 dokumentumban foglalt tanácsi iránymutatás figyelembevételével helyénvaló meghatározni a 2021. évre, valamint bizonyos mélytengeri halállományok esetében a 2021–2022-es időszakra vonatkozó teljes kifogható mennyiségek tekintetében az Egyesült Királysággal folytatandó konzultációk során az Unió által képviselendő álláspontot.

               A Tanács és a Bizottság közötti széles körű koordináció és együttműködés révén a konzultációs folyamat valamennyi megfelelő pontján biztosítani kell a Tanács rendszeres és teljes körű részvételét. A Bizottság a Tanáccsal együttműködve a megfelelő szinten kérni fogja az uniós álláspont jóváhagyását, ideértve az Egyesült Királysággal folytatott konzultációk lezárását megelőző iránymutatást is. A Bizottság szolgálatai a konzultációk minden egyes fordulója előtt kellő időben egyeztetnek a halászati munkacsoporttal, így többek között bemutatják a következő fordulóra vonatkozó további lépéseket, és minden egyes konzultációs fordulót követően jelentést tesznek a munkacsoportnak. A tagállamok küldöttei meghívást kapnak az uniós küldöttség tagjaiként való részvételre. A helyszíni koordináció biztosított lesz.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az Unió által az Egyesült Királysággal a 2021. évre, valamint bizonyos mélytengeri halállományok esetében a 2021. és 2022. évre vonatkozó teljes kifogható mennyiségek megállapítása céljából tartandó konzultációs találkozókon képviselendő álláspont.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               Helyénvaló meghatározni a halászati lehetőségekre vonatkozó teljes kifogható mennyiséget az alkalmazandó uniós jogi kereten belül végrehajtó felek közötti megállapodások tekintetében az Unió által képviselendő álláspontot.

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Ratifikálásáig és hatálybalépéséig az EU és az Egyesült Királyság közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás (a továbbiakban: kereskedelmi és együttműködési megállapodás) 2021. január 1-jétől ideiglenesen alkalmazandó. A kereskedelmi és együttműködési megállapodással összhangban az Uniónak konzultálnia kell az Egyesült Királysággal a közös tengeri biológiai erőforrásokkal – különösen a közös halállományokkal – 2021-ben történő közös gazdálkodásról. Ez a kötelezettség összhangban van az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 63. cikkével.

               Az Unió és az Egyesült Királyság között konzultációkra fog sor kerülni, mivel a feleknek a kereskedelmi és együttműködési megállapodás FISH.6. cikkének (2) bekezdése, FISH.6. cikke (4) bekezdésének a)–d) pontja, valamint FISH.6. cikkének (6) bekezdése alapján 2021. január 1-jével megállapodásra kell jutniuk a 2021. naptári évre és bizonyos mélytengeri állományok esetében a 2021–2022-es időszakra vonatkozó halászati lehetőségekről és az azokhoz szervesen kapcsolódó feltételekről.

               Bár az Unió 2021. január 1-jétől a Tanács által megállapítottakban határozta meg a halászati lehetőségeket
                  4
               , ezekről a kereskedelmi és együttműködési megállapodás FISH.6. cikke értelmében meg kell állapodni az Egyesült Királysággal.

               A tervezett jogi aktusok nem egészítik ki és nem módosítják a kereskedelmi és együttműködési megállapodás intézményi keretét. Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben az említett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a halászati lehetőségek meghatározásával kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 43. cikkének (3) bekezdése. Az 1380/2013/EU rendelet az a jogalap, amely meghatározza az ebben az álláspontban érvényesítendő elveket.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 43. cikkének (3) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2021/0036 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az Egyesült Királysággal a 2021. évre, valamint bizonyos mélytengeri halállományok esetében a 2021. és 2022. évre vonatkozó teljes kifogható mennyiségekről való megállapodás céljából folytatandó konzultációkon képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (3) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodást (a továbbiakban: kereskedelmi és együttműködési megállapodás)
                  5
                az Unió az (EU) 2020/2252 tanácsi határozatban
                  6
                foglalt felhatalmazás alapján 2020. december 30-án aláírta, és a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 2021. január 1-jétől ideiglenesen alkalmazandó.

               (2)A kereskedelmi és együttműködési megállapodás FISH.2. cikke értelmében az Unió és az Egyesült Királyság megállapodtak abban, hogy együttműködnek annak biztosítása érdekében, hogy vizeiken a közös halállományokat érintő halászati tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, és hozzájáruljanak a gazdasági és társadalmi előnyök eléréséhez, teljes mértékben tiszteletben tartva a független parti államoknak a felek által gyakorolt jogait és kötelezettségeit. Mindkét fél közös célja a közös állományok olyan mértékű kiaknázása, amely biztosítja a halászott fajok populációinak a maximális fenntartható hozamot előállítani képes biomasszaszint feletti fenntartását és fokozatos helyreállítását.

               (3)A kereskedelmi és együttműködési megállapodással összhangban az Uniónak konzultálnia kell az Egyesült Királysággal a közös tengeri biológiai erőforrásokkal – különösen a közös halállományokkal – történő közös gazdálkodásról.

               (4)A kereskedelmi és együttműködési megállapodás FISH.6. cikke értelmében az Uniónak és az Egyesült Királyságnak konzultációkat kell tartania annak érdekében, hogy a közös halállományok tekintetében megállapodjanak a 2021. évre, valamint bizonyos mélytengeri halállományok esetében a 2021. és 2022. évre vonatkozó teljes kifogható mennyiségekről (TAC).

               (5)A halászattal kapcsolatos éves konzultációkat a Bizottságnak kell lefolytatnia a Tanács által a Szerződés vonatkozó rendelkezéseivel összhangban meghatározandó uniós álláspontok alapján.

               (6)A Bizottságnak ezért konzultációkat kell folytatnia az Egyesült Királysággal a szóban forgó halászati lehetőségek meghatározásáról.A Tanács és a Bizottság közötti széles körű koordináció és együttműködés révén biztosítani kell a Tanács rendszeres és teljes körű részvételét a folyamatban.

               (7)Az Európai Parlamentet az EUMSZ 218. cikke (10) bekezdésének megfelelően haladéktalanul és teljes körűen tájékoztatni kell az eljárás valamennyi szakaszáról annak érdekében, hogy a Szerződéseknek megfelelően teljes mértékben gyakorolhassa előjogait.

               (8)A konzultációs és jelentéstételi követelményeknek összeegyeztethetőnek kell lenniük a Bizottság külső képviseleti hatáskörével, és biztosítaniuk kell a konzultációk gyors és időben történő eredményes lezárását. A kialakult munkamódszernek tiszteletben kell tartania a Bizottság kezdeményezési jogát is.

               (9)Az Unió által az Egyesült Királysággal a közös halállományok tekintetében a 2021. évre, valamint bizonyos mélytengeri halállományok esetében a 2021–2022-es időszakra vonatkozó teljes kifogható mennyiségek megállapítása céljából folytatandó konzultációk során képviselendő álláspontot a Tanácsnak kell kialakítania.

               (10)Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  7
                2. cikke (1) bekezdésének értelmében az Uniónak biztosítania kell, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, és végzésükre oly módon kerüljön sor, amely összhangban van a gazdasági, társadalmi és foglalkoztatási előnyök elérésére és az élelmiszerellátás biztosításához történő hozzájárulásra irányuló célkitűzésekkel.

               (11)Az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdése ezenkívül előírja, hogy az Uniónak elővigyázatossági megközelítést kell alkalmaznia a halászati gazdálkodás vonatkozásában, annak biztosítására törekedve, hogy a tengerek élő biológiai erőforrásainak kiaknázása helyreállítsa és olyan szinten tartsa a halászott fajok állományát, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot előállítani képes szintet. Emellett a halászati gazdálkodásnak összhangban kell lennie a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelvben szereplő, a környezet jó állapotának elérésére vonatkozó célkitűzéssel (a 2. cikk (5) bekezdésének j) pontja). Az említett rendelet 2. cikkének (5) bekezdése előírja továbbá, hogy az Uniónak támogatnia kell a tudományos ismeretek elmélyítését és a tudományos szakvélemények kidolgozását, valamint fokozatosan fel kell számolnia a visszadobás gyakorlatát, és elő kell mozdítania az olyan halászati módszerek alkalmazását, amelyek hozzájárulnak a szelektívebb halászathoz és a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerüléséhez és csökkentéséhez, valamint a tengeri ökoszisztémára és a halászati erőforrásokra csekély hatást gyakorló halászathoz. Az 1380/2013/EU rendelet 3. cikkének (3) bekezdése szerint az Uniónak a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állománygazdálkodási és -védelmi intézkedéseket kell hoznia. Emellett az 1380/2013/EU rendelet 28. cikke kifejezetten előírja, hogy külső halászati politikáját az Uniónak e célkitűzésekkel és elvekkel összhangban kell folytatnia, az 1380/2013/EU rendelet 33. cikke pedig rendelkezik az Unió és a harmadik országok számára közös érdekű állományokkal való gazdálkodás alapelveiről és célkitűzéseiről, valamint a cserére és a közös gazdálkodásra vonatkozó megállapodásokról.

               (12)Bár az Unió meghatározta a 2021. január 1-jétől érvényes halászati lehetőségeket
                  8
               , ezekről a kereskedelmi és együttműködési megállapodás FISH.7. cikke értelmében meg kell állapodni az Egyesült Királysággal.

               (13)Helyénvaló meghatározni az Unió által a szóban forgó konzultációk során képviselendő álláspontot, mivel azok eredményét végre kell hajtani az uniós jogban,

                 ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Egyesült Királysággal a közös halállományok tekintetében a 2021. évre, valamint bizonyos mélytengeri halállományok esetében a 2021–2022-es időszakra vonatkozó halászati lehetőségek meghatározásáról folytatandó konzultációkon az Unió által képviselendő álláspontot az I. és a II. melléklet határozza meg.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 444., 2020.12.31., 14. o.

                     (2)

                        A Tanács (EU) 2020/2252 határozata (2020. december 29.) az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodásnak, valamint az Európai Unió és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti, a minősített adatok cseréjére és védelmére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 444., 2020.12.31., 2. o.).

                     (3)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

                     (4)

                        A Tanács (EU) 2021/92 rendelete (2021. január 28.) bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2021. évre történő meghatározásáról (HL L 31., 2021.1.29., 31. o.).

                     (5)

                        HL L 444., 2020.12.31., 14. o.

                     (6)

                        A Tanács (EU) 2020/2252 határozata (2020. december 29.) az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodásnak, valamint az Európai Unió és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti, a minősített adatok cseréjére és védelmére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 444., 2020.12.31., 2. o.).

                     (7)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

                     (8)

                        A Tanács (EU) 2021/92 rendelete (2021. január 28.) bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2021. évre történő meghatározásáról (HL L 31., 2021.1.29., 31. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.2.11.
            COM(2021) 68 final
            MELLÉKLETEK
            a következőhöz:
            javaslat: a Tanács határozata
            az Európai Unió által az Egyesült Királysággal a 2021. évre, valamint bizonyos mélytengeri halállományok esetében a 2021. és 2022. évre vonatkozó teljes kifogható mennyiségekről való megállapodás céljából folytatandó konzultációkon képviselendő álláspontról

               1. MELLÉKLET

               Az Unió által az Egyesült Királysággal a közös halállományok tekintetében a 2021. évre, valamint bizonyos mélytengeri halállományok esetében a 2021–2022-es időszakra vonatkozó teljes kifogható mennyiségek (TAC) megállapítása céljából folytatandó konzultációk során képviselendő álláspont

               1.Alapelvek

               Az Egyesült Királysággal folytatott konzultációk keretében az Unió:

               a)törekszik annak biztosítására, hogy az elfogadott teljes kifogható mennyiségek összhangban legyenek a nemzetközi joggal, és különösen az Egyesült Nemzetek (ENSZ) 1982. évi Tengerjogi Egyezményével, valamint a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló 1995. évi ENSZ-megállapodással;

               b)törekszik annak biztosítására, hogy eleget tegyen nemzetközi kötelezettségvállalásainak;

               c)következetességre és szinergiára törekszik a harmadik országokkal fenntartott kétoldalú halászati kapcsolatok keretében követett politikájával, és biztosítja az összhangot az egyéb uniós politikákkal, elsősorban a külkapcsolatok, a foglalkoztatás, a környezetvédelem, a kereskedelem, a fejlesztés, a kutatás és az innováció területén;

               d)arra törekszik, hogy a teljes kifogható mennyiségeket közösen határozzák meg a közös halászati politika alapvető állománymegőrzési célkitűzésével, a maximális fenntartható hozammal (MFH) és az alkalmazandó többéves tervekkel összhangban;

               e)törekszik a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményről szóló, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel
                  1
                való összhangra;

               f)törekszik „Az uniós halászat fenntarthatóbbá tétele: az aktuális helyzet és a 2021-re vonatkozó iránymutatások” című bizottsági közleménnyel (COM(2020) 248 final)
                  2
                való összhangra;

               g)arra törekszik, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsen az uniós flotta számára, az uniós jog szerint alkalmazandóakkal megegyező elvek és normák alapján, valamint törekszik ezen elvek és normák egységes végrehajtásának az előmozdítására;

               h)törekszik a halászati lehetőségekre vonatkozó 2021. évi éves konzultációk menetrendjeinek meghatározására.

               2.Irányvonalak

               Az Unió adott esetben arra törekszik, hogy az alábbiakban kifejtett megközelítés szerint megállapodásra jusson az Egyesült Királysággal a 2021. évi, valamint bizonyos mélytengeri halállományok esetében a 2021. és 2022. évi halászati lehetőségekről (a teljes kifogható mennyiségekről és az azokhoz szervesen kapcsolódó feltételekről).

               Az Unió szükség esetén mérlegeli, hogy az egyes esetekre vagy kérdésekre konkrét megközelítést kell-e kidolgozni, olyan eredményeket biztosítva, amelyek a közös halászati politika célkitűzéseivel összhangban hozzájárulnak a halászati erőforrásokkal és a tengerek biológiai erőforrásaival való fenntartható gazdálkodás általános célkitűzésének eléréséhez. Ennek keretében a Bizottság a konzultációk során szorosan együtt fog működni a Tanáccsal azon megközelítés továbbfejlesztése érdekében, amely hozzájárul a közös halászati politika célkitűzéseinek eléréséhez, valamint biztosítja a fenntartható halászatot annak három dimenziójában (környezeti, gazdasági és társadalmi):

               a)arra törekszik, hogy a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemények alapján – amennyiben pedig ilyen szakvélemény nem áll rendelkezésre, a halászati gazdálkodásban alkalmazott elővigyázatossági megközelítés elve szerint – olyan teljes kifogható mennyiségeket határozzanak meg, amelyekkel elérhető, illetve megőrizhető a maximális fenntartható hozam szerinti kiaknázási arány;

               ·a heringnek, a sima lepényhalnak és a közönséges nyelvhalnak a La Manche csatorna nyugati részén, Skóciától nyugatra, valamint a fekete tőkehalnak a nyugati vizekben való halászatára vonatkozó teljes kifogható mennyiségek tekintetében nem érkezett tudományos szakvélemény a Nemzetközi Tengerkutatási Tanácstól (ICES). Ezért az Uniónak törekednie kell a teljes kifogható mennyiség 2020-as szinten tartására, mivel nem állapítható meg a túlhalászat kockázata.

               ·A kisfejű lepényhalra és a vörös lepényhalra, a nagy rombuszhalra és a sima rombuszhalra, a kis homokiangolnára és a norvég homárra vonatkozó teljes kifogható mennyiségek esetében az ICES szakvéleményében meghatározott terület nem egyezik az állománygazdálkodási területtel. Míg egyes esetekben a teljes kifogható mennyiségek több fajra is kiterjednek, addig más szakvélemények egy egyetlen teljes kifogható mennyiség hatálya alá tartozó faj különböző állományait értékelik. E teljes kifogható mennyiségek tekintetében az Uniónak törekednie kell arra, hogy a rendelkezésre álló legjobb szakvélemények közül különböző szakvélemények kombinációját használják fel, ideértve azokat az eseteket is, amikor azok között a korábbi évekhez hasonlóan az MFH-n és az elővigyázatossági megközelítésen alapuló szakvélemények is szerepelnek;

               b)törekszik arra, hogy a teljes kifogható mennyiségeket a közös halászati politika MFH-val kapcsolatos célkitűzésével és a 27 teljes kifogható mennyiségre vonatkozó többéves tervekkel összhangban határozzák meg az MFH értékelése és az FMFH-val kapcsolatos szakvélemények alapján;

               ·amennyiben a többéves tervek lehetővé teszik az ICES által meghatározott FMFH-tartományok használatát, az Uniónak törekednie kell e rendelkezések alkalmazására, ha teljesülnek a többéves tervekben meghatározott feltételek, törekedve a szakvéleményben szereplő mennyiségi és minőségi elemek fényében az optimális szint elérésére;

               ·az Uniónak törekednie kell az azzal összefüggő nehézségek figyelembevételére, hogy a vegyes halászatban minden állomány halászata egyidejűleg a maximális fenntartható hozamnak megfelelően történjen, különösen azokban az esetekben, amelyekben igen nehéz elkerülni a blokkoló kvóta hatálya alá tartozó fajok kvótájának kimerítését. Ez a helyzet a következőkre vonatkozó teljes kifogható mennyiségek esetében áll fenn:

               ·a közönséges tőkehal kelta-tengeri állományai (a teljes kifogható mennyiség 0-ban való meghatározását javasló szakvélemény). Az értékelések alapján ez az állomány nem éri el a szaporodási határértéket, és sem az FMFH szintjén történő halászat, sem a 2021. évi kifogható mennyiség 0-ban való meghatározása nem járulna hozzá kellő mértékben ahhoz, hogy az állomány 2022-ben ismét a határérték fölé kerüljön. Az Uniónak törekednie kell arra, hogy a járulékos fogásokra vonatkozóan olyan mértékű teljes kifogható mennyiséget határozzanak meg, amely elkerülhetővé teszi más fajok halászatának blokkolását, ugyanakkor tiszteletben tartja e veszélyeztetett állomány fokozott védelmének szükségességét. A vékonybajszú tőkehal kelta-tengeri állományai szintén a határérték alatt vannak, ám ezek az alsó FMFH tartományban folytatott halászattal visszahozhatók a minimális szint fölé. Tekintettel arra, hogy csökkenteni kell az e két állományra nehezedő halászati nyomást, a foltos tőkehalra vonatkozó teljes kifogható mennyiséget az MFH-hoz kapcsolódó halászati mortalitás alsó tartományában kell megállapítani, lehetőleg a teljes kifogható mennyiség 2020-as szinten tartása révén;

               ·az Unió törekedni fog arra, hogy a teljes kifogható mennyiséget a regionalizáció keretében kidolgozott és a tagállamok által 2021-ben végrehajtandó közös ajánlásokként benyújtott korrekciós intézkedések kísérjék;

               ·A hering tekintetében, amelynél a szakvélemény mindkét esetben a teljes kifogható mennyiség 0-ban való meghatározását javasolja (7ghk – MFH-szakvélemény, 5b6b6aN – elővigyázatossági megközelítésen alapuló szakvélemény), a múltban alacsony, a további tudományos értékelést támogató szinten tartották a halászatot.  Az Uniónak törekednie kell arra, hogy a továbbiakban is e megközelítés érvényesüljön, és az elmúlt éveknek megfelelő szinteken meghatározott tudományos/megfigyelési jellegű teljes kifogható mennyiségeket alkalmazzanak;

               c)megállapodás elérésére törekszik az elővigyázatossági megközelítésen alapuló szakvélemény hatálya alá tartozó 43 teljes kifogható mennyiségre vonatkozó kiemelt ICES-szakvéleménynek megfelelő elővigyázatossági megközelítés alapján;

               ·az elővigyázatossági megközelítésen alapuló szakvéleményt elsősorban a járulékosan kifogott állományokra vonatkozóan bocsátanak ki (a többéves tervek keretében). Bizonyos (a többéves tervek hatálya alá tartozó) célállományok esetében az ICES-nek nem állt módjában MFH-értékelést végezni. Az ezekre vonatkozó teljes kifogható mennyiségekről szintén az elővigyázatossági megközelítésen alapuló szakvélemény alapján kell megállapodni;

               ·korlátozott számú teljes kifogható mennyiség (pl. a disznófejű halra, az északi menyhal északi-tengeri, illetve nyugati vizekben élő állományaira vonatkozó mennyiségek) esetében többéves szakvéleményt bocsátanak ki az elővigyázatossági megközelítés alapján.  E teljes kifogható mennyiségek tekintetében az Uniónak törekednie kell a megfelelő évekre vonatkozó teljes kifogható mennyiségek stabilitására. Tekintettel az érintett halászati erőforrások igen alacsony mértékű kihasználtságára, az Unió számára elfogadható lehet az, hogy a norvég menyhal tekintetében három esetben (Északi-tenger, 5/6/7 terület és 1/2/14 terület) alacsony (az ICES szakvéleményében meghatározottak alatti) teljes kifogható mennyiséget határozzanak meg;

               ·a közönséges tőkehal Skóciától nyugatra fekvő vizekben élő állományai (a teljes kifogható mennyiség 0-ban való meghatározását javasló szakvélemény). Ennek az állománynak az állapota a kelta-tengeri állományéhoz hasonló. Indokolt a járulékos fogásokra vonatkozó teljes kifogható mennyiség meghatározása a halászat blokkolásának elkerülése érdekében, főként a foltos tőkehal tekintetében. A halászati nyomás csökkentése érdekében a foltos tőkehal Skóciától nyugatra fekvő vizekben élő állományaira vonatkozó teljes kifogható mennyiségről (MFH-szakvélemény) a foltos tőkehal kelta-tengeri állományai esetében alkalmazott megközelítésnek megfelelően kell megállapodni, az FMFH halászati mortalitási tartomány alsó részén meghatározva a mennyiséget, adott esetben az előző évi szint fenntartása révén;

               d)törekszik az Unió egyedi megközelítésével való összhangra, különösen a tüskéscápa, az aranylazac és az európai angolna állományai tekintetében;

               e)törekszik arra, hogy megerősítsék és meghosszabbítsák a tilalom hatálya alá tartozó fajoknak az idők folyamán kidolgozott, tudományos szakvéleményeken alapuló jegyzékét, nevezetesen a mélytengeri cápák halászatára vonatkozó általános tilalmat;

               f)törekszik arra, hogy az Egyesült Királysággal megállapodás szülessen az elfogadott teljes kifogható mennyiségek mentességek (az összes fogás kirakodására vonatkozó kötelezettség alóli de minimis és túlélési arányon alapuló mentességek) alkalmazását követő kiigazításának módszeréről és alkalmazásáról. Az ilyen mentességek tekintetében törekednie kell a lehető legnagyobb mértékű konvergenciára;

               g)törekszik arra, hogy megállapodás szülessen az északi vizekben élő farkassügér védelmére kidolgozott megközelítés alkalmazásának folytatásáról, különösen a halászati lehetőségekről szóló 2021. évi rendeletben foglalt intézkedések végrehajtásáról, biztosítva, hogy a teljes halászati terhelés továbbra is az ICES tudományos szakvéleményén alapuljon;

               h)törekszik arra, hogy megállapodás szülessen a teljes kifogható mennyiségekhez funkcionálisan kapcsolódó egyéb intézkedésekről a halászati lehetőségekről szóló rendelet szerint elfogadottakkal összhangban és az azokban meghatározott mértékig, különös tekintettel a teljes kifogható mennyiségeket tartalmazó táblázatok lábjegyzeteiben meghatározott különleges feltételek fenntartására, valamint a 2020-ra és 2021-re vonatkozó halászati lehetőségek keretében megállapított, területek közötti rugalmasságra;

               i)törekszik arra, hogy a közös halászati politikáról szóló rendelettel és különösen annak 15. cikke (9) bekezdésével összhangban megállapodás szülessen az évek közötti rugalmasságról;

               j)olyan, feltáró jellegű megbeszéléseket folytat, amelyek célja megkönnyíteni a kvótákkal nem szabályozott fajok halászatának fenntartható folytatásához szükséges megfelelő hozzáférést, anélkül, hogy ez érintené az EU által az ilyen intézkedések elfogadására a megállapodás értelmében hatáskörrel rendelkező halászati szakbizottság vonatkozásában képviselendő álláspontot;

               k)feltáró jellegű megbeszéléseket folytat az EU és Norvégia között megvalósítottakhoz hasonló kvótaátadásokról, valamint az évközi kvótacserékkel kapcsolatos lehetőségekről;

               l)előmozdítja a megállapodás végrehajtásának támogatására és megkönnyítésére szolgáló eszközök (technológiák, információcsere-rendszerek, nyilvántartások stb.) fejlesztésére és használatuk előmozdítására irányuló intézkedéseket, valamint biztosítja, hogy azok összeegyeztethetők legyenek az Unióban hasonló célokra kifejlesztett eszközökkel;

               m)támogatja az átláthatóság, valamint az érdekelt felekkel folytatott párbeszéd és együttműködés megerősítését célzó intézkedéseket a megállapodás végrehajtásával összefüggő kérdésekben.

               2. MELLÉKLET

               A teljes kifogható mennyiségekről folytatott éves konzultációk során a felek ülésein képviselendő uniós álláspont meghatározása

               Az Uniónak – különösen az egyes állományokkal, a halászati lehetőségekhez funkcionálisan kapcsolódó intézkedésekkel, illetve a különleges megközelítést igénylő gazdálkodási intézkedésekkel kapcsolatos megközelítés figyelembevételével – olyan eredményeket kell elérnie, amelyek hozzájárulnak a halászati erőforrásokkal és a tengerek biológiai erőforrásaival való fenntartható gazdálkodás általános célkitűzésének a közös halászati politika célkitűzéseivel összhangban történő megvalósításához, és amelyek révén fenntartható halászat valósítható meg a közös halászati politika három dimenziójában (környezetvédelmi, gazdasági és társadalmi). Ennek keretében a Bizottság a konzultációk során az EUMSZ 218. cikkének (9) és (10) bekezdésével összhangban szorosan együttműködik a Tanáccsal és folyamatosan tájékoztatja az Európai Parlamentet.

               A Tanács és a Bizottság közötti széles körű koordináció és együttműködés révén a teljes tárgyalási folyamat során biztosítani kell a Tanács rendszeres és teljes körű részvételét. Ez magában foglalja a helyszíni koordinációs üléseket, az előadásokat, a tájékoztatókat és a megbeszéléseket, a nemzeti delegációknak a konzultációkban való teljes körű részvételét, többek között az uniós küldöttség tagjaiként, valamint szükség esetén a szakmai egyeztetéseket. A tárgyalások során a Bizottság figyelembe veszi a nemzeti delegációk e koordinációs folyamat keretében kifejtett álláspontját.

               A konzultációs és jelentéstételi kötelezettség eljárási szempontból nem akadályozhatja a Bizottság külső képviseleti előjogainak gyakorlását, és nem járhat azzal a kockázattal, hogy hátrányosan befolyásolja a konzultációk kimenetelét. A fent említett együttműködési követelményeknek tiszteletben kell tartaniuk a Bizottság kezdeményezési jogát.

               A konzultációk során az Unió által képviselendő álláspont az I. mellékletben foglalt alapelvekkel és irányvonalakkal összhangban figyelembe veszi a legújabb tudományos és egyéb releváns információkat. Ennek a felek között a kereskedelmi és együttműködési megállapodás FISH.6. cikke szerinti konzultációk eredményeként létrejött megállapodásokat rögzítő írásbeli jegyzőkönyvben megfelelően meg kell jelennie.

               Ennek érdekében a Bizottság az írásbeli jegyzőkönyv aláírása előtt kellő időben eljuttatja a Tanácshoz az említett információk figyelembevételével javasolható uniós álláspont részletes ismertetését, amely alapján a Tanács elfogadja a konzultáció részletes eredményeit.

               Amennyiben a megállapodás feleinek ülései során nem sikerül – akár már a helyszínen – megállapodásra jutni a végleges teljes kifogható mennyiségekre vagy a halászati lehetőségekhez funkcionálisan kapcsolódó bármely más intézkedésre vonatkozó álláspont meghatározásáról, akkor az új elemeket is figyelembe vevő, az I. mellékletben meghatározottak szerinti uniós álláspont kialakítása érdekében a kérdést vissza kell utalni a Tanács vagy előkészítői szervei elé.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – Az uniós halászat fenntarthatóbbá tétele: az aktuális helyzet és a 2021-re vonatkozó iránymutatások, COM(2020) 248 final, 2020. június 16.