Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0388

Javaslat: a Tanács rendelete a Pakisztánból származó pamutféle ágyneműk behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 397/2004/EK rendelet módosításáról  /* COM/2007/0388 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 5.7.2007COM(2007) 388 véglegesJavaslat:A TANÁCS RENDELETEa Pakisztánból származó pamutféle ágyneműk behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 397/2004/EK rendelet módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSA JAVASLAT HÁTTERE |A javaslat indokai és célkitűzései E javaslat tárgya az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 384/96/EK tanácsi rendelet[1] (a továbbiakban: alaprendelet) alkalmazása a Pakisztánból származó pamutféle ágyneműk behozatalára vonatkozó eljárás során. |Általános összefüggések E javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben, és az abban megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően lefolytatott vizsgálat eredményeként jött létre. |A javaslat által érintett területen meglévő rendelkezések A Pakisztánból származó pamutféle ágyneműk behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 397/2004/EK rendelet[2]. |Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Nem alkalmazandó. |KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL, HATÁSVIZSGÁLAT |Konzultáció az érdekelt felekkel |A Bizottság tájékoztatta a kérelmezőket és a közösségi gazdasági ágazatot a vizsgálat eredményeiről, és lehetőséget adott észrevételek benyújtására. |Szakvélemények bekérése és felhasználása |Nem volt szükség külső szakértők bevonására. |Hatásvizsgálat A javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, tartalmazza viszont a megvizsgálandó körülmények részletes felsorolását. |A JAVASLAT JOGI ELEMEI |A javasolt intézkedés összefoglalása A 397/2004/EK rendelettel a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Pakisztánból származó pamutféle ágyneműk Közösségbe történő behozatalára. Tekintettel az exportáló gyártók nagy számára, a vám kivetését követő felülvizsgálat során minta kiválasztására került sor. A felülvizsgálatot a 695/2006/EK tanácsi rendelet zárta le, mely új, 0%–8,5%-ig terjedő egyéni vámtételeket vezetett be. A mintába be nem került többi együttműködő vállalat számára a rendelet 5,8%-os, súlyozott átlaggal számított vámot írt elő. A 397/2004/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (4) bekezdése lehetővé teszi az ugyanezen cikkben meghatározott feltételeknek megfelelő pakisztáni exportáló gyártók számára, hogy ugyanabban az elbánásban részesüljenek, mint a mintába be nem került együttműködő vállalatok (a továbbiakban: új exportáló gyártókkal szembeni elbánás). 18 pakisztáni vállalat kérelmezett új exportáló gyártókkal szembeni elbánást, valamint azt, hogy nevük bekerüljön azon vállalatok jegyzékébe, amelyek esetében az 5,8%-os, súlyozott átlaggal számított vámtétel alkalmazandó. Ezért a Bizottság azt javasolja, hogy a Tanács fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot, és a rendeletet hirdesse ki az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |Jogalap Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/1996/EK tanácsi rendelet[3] (a továbbiakban: alaprendelet). |A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ennélfogva nem alkalmazható. |Az arányosság elve A javaslat az alábbiak miatt eleget tesz az arányosság elvének: |A 695/2006/EK tanácsi rendelettel módosított, a Pakisztánból származó pamutféle ágyneműk behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 397/2004/EK rendelet nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak. |Nem szükséges annak feltüntetése, hogy a Közösségre, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, a gazdasági élet szereplőire és a polgárokra háruló pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható, és e teher milyen mértékben arányos a javaslat célkitűzésével. |Eszközválasztás |Javasolt eszköz: rendelet. |Más eszközök nem felelnének meg a következő ok(ok) miatt: A fent említett alaprendelet nem rendelkezik más lehetőségről. |KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK |A javaslat nincs hatással a közösségi költségvetésre. |1.  Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa Pakisztánból származó pamutféle ágyneműk behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 397/2004/EK rendelet módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/1996/EK tanácsi rendeletre[4] (a továbbiakban: alaprendelet),tekintettel a Pakisztánból származó pamutféle ágyneműk behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 2004. március 2-i 397/2004/EK tanácsi rendelet[5] 1. cikkének (4) bekezdésére,tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,mivel:AZ ELŐZŐ ELJÁRÁS(1) A 397/2004/EK rendelettel a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Pakisztánból származó, az ex 6302 21 00 (6302 21 00 81, 6302 21 00 89 TARIC-kód), az ex 6302 22 90 (6302 22 90 19 TARIC-kód), az ex 6302 31 00 (6302 31 00 90 TARIC-kód) és az ex 6302 32 90 (6302 32 90 19 TARIC-kód) KN-kód alá tartozó pamutféle ágyneműknek a Közösségbe történő behozatalára. 13,1%-os, az egész országra érvényes dömpingellenes vám kivetésére került sor az érintett terméket a Közösségbe exportáló valamennyi vállalat esetében.(2) 2006 májusában egy, az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti, hivatalból indított részleges időközi felülvizsgálatot követően a Tanács a 695/2006/EK rendelettel módosította a 397/2004/EK rendeletet és új, 0%–8,5%-ig terjedő vámtételeket vezetett be. Tekintettel az együttműködő exportáló gyártók nagy számára, minta kiválasztására került sor.(3) A mintába bekerült vállalatok esetében a felülvizsgálat során megállapított egyéni vámtételek, míg a mintába be nem került többi együttműködő vállalat esetében 5,8%-os, súlyozott átlaggal számított vám került bevezetésre. A nem jelentkező, illetve a vizsgálatban együtt nem működő vállalatok esetében 8,5 %-os vámtétel került kivetésre.(4) A 397/2004/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (4) bekezdése lehetővé teszi az ugyanezen cikkben meghatározott feltételeknek megfelelő pakisztáni exportáló gyártók számára, hogy ugyanabban az elbánásban részesüljenek, mint a mintába be nem került együttműködő vállalatok (a továbbiakban: új exportáló gyártókkal szembeni elbánás).ÚJ EXPORTÁLÓ GYÁRTÓK ÁLTAL BENYÚJTOTT KÉRELMEK(5) 18 pakisztáni vállalat kérelmezett új exportáló gyártókkal szembeni elbánást.(6) A Bizottság vizsgálatot folytatott annak megállapítására, hogy valamennyi kérelmező megfelel-e az új exportáló gyártókkal szembeni elbánás megadására vonatkozó, a 397/2004/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében megállapított feltételeknek, ellenőrizve az alábbiakat:-  nem exportálta a Közösségbe az (1) bekezdésben meghatározott termékeket a 2003. április 1-jétől 2004. március 31-ig tartó időszakban,-  nem áll kapcsolatban az e rendelettel kivetett intézkedések hatálya alá tartozó egyik exportőrrel vagy gyártóval sem, és-  az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszak után ténylegesen exportálta a Közösségbe az érintett terméket, vagy szerződés formájában visszavonhatatlan kötelezettséget vállalt arra, hogy az érintett terméket nagy mennyiségben exportálja a Közösségbe.(7) A Bizottság valamennyi kérelmezőnek kérdőívet küldött ki, és bizonyítékot kért arra nézve, hogy megfelelnek a fent említett három feltételnek.(8) A 397/2004/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (4) bekezdése alapján az e három feltételnek eleget tevő exportáló gyártók esetében alkalmazandó a mintába be nem került együttműködő vállalatokra érvényes 5,8%-os vám.C. MEGÁLLAPÍTÁSOKHIÁNYOS VÁLASZOKAT BENYÚJTÓ VÁLLALATOK(9) Az új exportáló gyártókkal szembeni elbánás iránti kérelmet benyújtó pakisztáni vállalatok közül nyolc nem küldött választ az eredeti kérdőívre. Ennek következtében nem volt ellenőrizhető, hogy ezek a vállalatok megfelelnek-e a 397/2004/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében meghatározott feltételeknek, így kérelmüket el kellett utasítani. A vállalatokat a Bizottság értesítette arról, hogy kérelmükkel a továbbiakban nem foglalkozik, és lehetőséget adott észrevételek benyújtására. Észrevétel nem érkezett.(10) Három olyan pakisztáni vállalat, amely hiányosan töltötte ki a kérdőívet, nem válaszolt a további magyarázatokat kérő felszólításokra. Ennek következtében e vállalatok válaszait nem lehetett elemezni, és nem volt ellenőrizhető, hogy megfelelnek-e a 397/2004/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében meghatározott feltételeknek. Kérelmüket ezért el kellett utasítani. A vállalatokat a Bizottság értesítette arról, hogy kérelmükkel a továbbiakban nem foglalkozik, és lehetőséget adott észrevételek benyújtására. Észrevétel nem érkezett.HIÁNYTALAN VÁLASZOKAT BENYÚJTÓ VÁLLALATOK(11) Négy pakisztáni exportáló gyártó esetében a benyújtott információk vizsgálata azt mutatta, hogy azok kielégítő bizonyítékot szolgáltattak arra nézve, hogy eleget tesznek a 397/2004/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében megállapított három feltételnek. Ezért a 397/2004/EK tanácsi rendelet 1. cikke (4) bekezdésének megfelelően e négy gyártó esetében alkalmazható lehet a mintába be nem került együttműködő vállalatok esetében alkalmazandó (azaz 5,8%-os) vámtétel, és a négy gyártó bekerülhet az exportáló gyártóknak az említett rendelet mellékletében foglalt jegyzékébe.(12) Egy pakisztáni vállalat nem tudta bizonyítani sem azt, hogy exportálta az érintett terméket az EK-ba a vizsgálati időszak után, sem azt, hogy szerződés formájában visszavonhatatlan kötelezettséget vállalt arra, hogy az érintett terméket nagy mennyiségben exportálja a Közösségbe. A vállalat exportált ugyan a vizsgálati időszak óta olyan termékeket, amelyek állítása szerint megegyeznek az érintett termékkel, de e termékeket nem az érintett termékként, nem a fenti (1) preambulumbekezdésben felsorolt KN-kódokkal jelentették be. A Bizottság felszólította a vállalatot, hogy nyújtson be további bizonyítékot azon állítása alátámasztására, hogy e szállítmány valóban az érintett termék volt. További bizonyíték azonban nem érkezett. A Bizottság értesítette a vállalatot arról, hogy ha nem szolgáltatnak további bizonyítékokat, kérelmükkel a továbbiakban nem foglalkozik, és lehetőséget adott észrevételek benyújtására. Észrevétel nem érkezett. Ennek következtében nem volt egyértelműen megállapítható, hogy a vállalat exportálta-e az érintett terméket a vizsgálati időszak után, ahogyan azt a 397/2004/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében foglalt harmadik feltétel előírja, így új exportáló gyártókkal szembeni elbánás iránti kérelmét el kellett utasítani.(13) Egy pakisztáni vállalat nem tudta kielégítően bizonyítékokkal alátámasztani azt az állítását, hogy az eredeti vizsgálati időszak alatt nem exportálta az érintett terméket. Annak ellenére, hogy a Bizottság több ízben felszólította, hogy szolgáljon részletes bizonyítékokkal a vizsgálathoz a vizsgálati időszak alatt és előtt folytatott értékesítési tevékenységéről, a vállalat ezt nem tette meg. Ennek következtében nem volt megállapítható, hogy ez a vállalat valóban új exportáló gyártó-e, és megfelel-e a 397/2004/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében meghatározott első feltételnek, így új exportáló gyártókkal szembeni elbánás iránti kérelmét el kellett utasítani. A vállalatot a Bizottság értesítette arról, hogy kérelmével a továbbiakban nem foglalkozik, és lehetőséget adott észrevételek benyújtására. Észrevétel nem érkezett.(14) Egy pakisztáni vállalat nem tudta bizonyítani, hogy gyártja az érintett terméket. Így e kérelmező nem felelt meg annak az alapvető feltételnek, hogy exportáló gyártó legyen, ezért kérelmével a továbbiakban nem lehetett foglalkozni. A vállalatot a Bizottság erről a döntésről értesítette, észrevétel tőle nem érkezett.(15) A Bizottság tájékoztatta a kérelmezőket és a közösségi gazdasági ágazatot a vizsgálat végleges megállapításairól, és lehetőséget adott észrevételek benyújtására. A tájékoztatást követően több kérelmező is azt állította, hogy azért nem válaszolt a Bizottság leveleire és információkérő megkereséseire, mert nem kapta meg a kérdéses leveleket, vagy belső szervezési problémái voltak annak kapcsán, hogyan járjon el ilyen esetben. A Bizottság ismételten ellenőrizte a levélváltást, és megállapította, hogy az állítások alaptalanok. Emellett egy vállalat együtt nem működése nem indokolható belső szervezési problémákkal. Az egyik vállalat kérte, hogy a Bizottság vizsgálja felül kérését. Olyan érvelést vagy további információt ugyanakkor nem nyújtott be, amely a megállapítások megváltoztatását eredményezhetné. Az érintett vállalatok egyike sem tudta bebizonyítani, hogy a vonatkozó kritériumoknak megfelel. Kérésüket ezért el kellett utasítani.D. KÖVETKEZTETÉS(16) A (11) preambulumbekezdésben fent említett megállapítások alapján négy pakisztáni exportáló gyártó megfelel az új exportáló gyártókkal szembeni elbánásra vonatkozó, a 397/2004/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében meghatározott feltételeknek. A 397/2004/EK tanácsi rendelet mellékletében foglalt, az együttműködő gyártókat felsoroló jegyzéket ezért ki kell egészíteni e vállalatokkal, és rájuk is az 5,8%-os vámot kell alkalmazni. A többi 14 exportáló gyártó által benyújtott kérelmeket a fent ismertetett okok miatt el kell utasítani,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 397/2004/EK tanácsi rendelet mellékletében foglalt, az együttműködő gyártókat felsoroló jegyzék helyébe a következő szöveg lép:„Név | Cím |A.B. Exports (PVT) Ltd | Off. No 6, Ground Floor, Business Center, New Civil Lines, Faisalabad |A.S.T. (PVT) Limited | Saba Square 2-C, Saba Commercial Street No 3, Phase V Extension, D.H. Authority, Karachi |Abdur Rahman Corporation (Pvt) Ltd | P-214 Muslim Town #1, Sarghoda Road, Faisalabad |Adil Waheed Garments | 66-Zubair Colony, Jaranwala Road, Faisalabad |Afroze Textile Industries (Pvt) Ltd | LA 7/1-7, Block 22 F.B. Area, Karachi |Al Musawar Textile (PVT) Ltd | Atlas Street, Maqbool Road, Faisalabad |M/S Al-Ghani International | 202 Bhaiwala, Ghona Road, Faisalabad |Al-Karam Textile Mills (PVT) Ltd | 3rd floor, K.D.L.B. Building, 58-West Wharf Road, Karachi |Al-Latif | W,S, 24, Block-2, Azizabad, F.B. Area, Karachi-75950 |Al-Noor Processing & Textile Mills | Sargodha Road, Near Bava Chak, Faisalabad |Al-Raheem Textile | F/40, Block-6, P.E.C.H.S., Karachi |Ameer Enterprises | 3rd floor, Bismillah Centre, Street No 2, Karkhana Bazar, Yanr Market, Faisalabad |Amsons Textile Mills (PVT) Ltd | D-14/B, S.I.T.E., Karachi |Amtex (Private) Limited | 1-Km, Khurrianwala-Jaranwala Road, Faisalabad |Anjum Textile Mills (PVT) Ltd | Anjum Street, Nalka Kohala, Sarghoda Road, Faisalabad |Apex Corporation | 1-19, Arkay Square, PO Box 13373, Karachi |M/S Arif Textiles Private Limited | Karim Bibi Street, Bawa Chak, Sargodah Road Faisalabad |Arshad Corporation | 1088/2, Jail Road Faisalabad 38000 |Arzoo Textile Mills Ltd | 2.6 km, Jaranwala Road, Khurrinwala, Faisalabad |Asia Textile Mills | D-156, S.I.T.E. Avenue, Karachi |Aziz Sons | D21/Karach, S.I.T.E., Karachi-75700 |B.I.L. Exporters | 15/5, Sector 12/C, North Karachi Industrial Area, Karachi |Baak Industries | P-107, Akbarabad, Near Allied Hospital, Faisalabad |Be Be Jan Pakistan Limited | Square No 7, Chak No 204/R.B., Faisalabad |Bela Textiles Ltd | A-29/A, S.I.T.E., Karachi |Bismillah Fabrics (PVT) Ltd | 3 Km, Jhumbra Road, Khurrianwala, Faisalabad |Bismillah Textiles (PVT) Ltd | 1. KM, Jaranwala Road, Khurrianwala, Faisalabad |Classic Enterprises | B-1/1, Sector 15, Korangi Industrial Area, Karachi |M/S Club Textile | Sargodha Road, Ali Block Faisalabad |Cotton Arts (PVT) Ltd | 613/1, Dagrawaan Road, Faisalabad |D.L. Nash (Private) Ltd | 11, Timber Pond, Keamari Road, Karachi-75620 |Dawood Exports PVT Ltd | PO Box 532, Sarghoda Road, Faisalabad |Decent Textiles | P-1271, Abdullahpur, West Canal Road, Faisalabad |En Em Fabrics (Pvt) Ltd | 10th Km, Sarghoda Road, Faisalabad |En Em Industries Ltd | 10th Km, Sargodha Road, Faisalabad |Enn Eff Exports | 4th floor, Business Centre, New Civil Lines, Faisalabad |Faisal Industries | Office 205, Madina City Mall, Abdullah Haroon Road, Saddar, Karachi |Fashion Knit Industries | 5-Business Centre, Ground Floor, Mumtaz Hassan Road, Karachi |Fateh Textile Mills Limited | PO Box No 69, Hali Road, S.I.T.E., Hyderabad |Gerpak Textile (PVT) Ltd | 317 Clifton Centre, Schon Circle, Kehkashan Clifton, Karachi |Gohar Textile mills | 208 Chak Road, Zia Town, Faisalabad |H.A. Industries (PVT) Ltd | 10 KM, Jaranwala Road, Faisalabad |Haroon Fabrics (Private) Limited | P-121, Rafique Colony, Jail Road, Faisalabad |Hay's (PVT) Limited | A-33, (C), Textile Avenue, S.I.T.E., Karachi-75700 |M/S Home Furnishings Limited | Plot No 1, 2, 10, 11, Sector IX-B., Karachi Export Processing Zone, Karachi |Homecare Textiles | D-115, S.I.T.E., Karachi |Husein Industries Ltd | HT-8 Landhi Industrial & Trading Estate, Landhi, Karachi |Ideal International | A-63/A, SIND Industrial Trading Estate, Karachi-75700 |J.K. Sons Private Limited | 3-1/A, Peoples Colony Jaranwala Road Faisalabad |Jaquard Weavers | 811 Mahmoodabad Colony, Multan |Kam International | F-152, S.I.T.E., Karachi |Kamal Spinning Mills | 4th KM, Jranwala Road, Khurrianwala, Faisalabad |Kausar Processing Industries (PVT) Ltd | P-61 Gole Chiniot Bazar, Faisalabad |Kausar Textile Industries (PVT) Ltd | Maqbool Road, Faisalabad |Khizra Textiles International | P-68, First Floor, Tawakal Cloth Market, Gol Chiniot Bazar, Faisalabad-38000 |Kohinoor Textile Mills Limited | Peshawar Road, Rawalpindi |Latif International (PVT) Ltd | Street No 1, Abdullahpur, Faisalabad |Liberty Mills Limited | A/51-A, S.I.T.E., Karachi |M/s M.K. SONS Pvt Limited | 2 KM, Khurrianwala, Jarranwala Road, Faisalabad |MSC Textiles (PVT) Ltd | P-19, 1st floor, Montgomery Bazar, Faisalabad |Mughanum (PVT) Ltd | P-162, Circular Road, Faisalabad |Mustaqim Dyeing & Printing Industries (Pvt) Ltd | D-14/A, Bada Board, S.I.T.E., Karachi |Naseem Fabrics | Suite #404, 4th floor, Faisalcomplex, Bilal Road, Civil Lines, Faisalabad |Nawaz Associates | 87 D/1 Main Boulevard Gulberg III, Lahore |Nazir Industries | Suite 3, 7th floor, Textile Plaza, M.A. Jinnah Road, Karachi-74000 |Niagara Mills (PVT) Ltd | Kashmir Road, Nishatabad, Faisalabad |Nina Industries Limited | A-29/A, S.I.T.E., Karachi |Nishitex Enterprises | P-224, Tikka Gali No 2, Y.Y. Plaza., 1st floor, Montgomery Bazar, Faisalabad |Parsons Industries (PVT) Ltd | E-53 S.I.T.E., Karachi |Popular Fabrics (PVT) Limited | Plot 115, Landhi Industrial Area, Karachi |Rainbow Industries | 810/A, Khanewal Road, Multan |Rehman International | P-2, Al Rehman House, Ghulam Rasool Nagar Main Road, Sarfraz Colony, Faisalabad |Sadaqat Textile Mills Pvt Ltd | Sadaqat Street, Sarghoda Road, Faisalabad |Sadiq Siddique Co. | 170-A, Latif Cloth Market, M.A. Jinnah Road, Karachi |Sakina Exports International | #313, Dada Chambers, M.A. Jinnan Road, Karachi-74000 |Samira Fabrics (PVT) Ltd | 401-403, Chapal Plaza, Hasrat Mohani Road, Karach |Sapphire Textile Mills Limited | 313, 3rd floor, Cotton exchange Bldg. I.I., Chundrigar Road, Karachi |Shahzad Siddique (PVT) Ltd | 4,5 KM, Khurrainwala Jaranwala Road, Faisalabad |Shalimar Cotton Export (PVT) Ltd | Yousaf Chowk, Sarghoda Road, Faisalabad |Sharif Textiles Industries (PVT) Ltd | PO Box 265, Satiana Road, Faisalabad |Shercotex | 39/c, Peoples Colony, Faisalabad |Sitara Textile Industries Limited | 6- K.M., Sargodha Road, Faisalabad |South Asian Textile Inds. | Street No 3, Hamedabad Colony, Vehari Road, Multan |Sweety Textiles Pvt Ltd | P-237, 2nd floor, Hassan Arcade Montgomery Bazar, Faisalabad |Tex-Arts | P-22, 1st floor, Montgomery Bazar, Faisalabad |The Crescent Textile Mills Ltd | Sargodha Road, Faisalabad |Towellers Limited | WSA 30-31, Block 1, Federal B, Karachi |Union Exports (PVT) Limited | D-204/A, S.I.T.E., Karachi-75700 |United Finishing Mills Ltd | 2nd floor, Regency Arcade, The Mall, Faisalabad |United Textile Printing Industries (Pvt) Ltd | PO Box 194, Maqbool Road, Faisalabad |Wintex Exports PVT Ltd | P-17/A, Main Road, Sarfaraz Colony, Faisalabad |Zafar Fabrics (PVT) Limited | Chak No 119, J.B. (Samana), Sarghoda Road, Faisalabad |Zamzam Weaving and Processing Mills | Bazar 1, Razabad, Faisalabad |ZIS Textiles Private Limited | 3Km Sheikhupaura Road Khurrianwala Faisalabad |”2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-éna Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK tanácsi rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.[2] HL L 66., 2004.3.4., 1. o. A legutóbb a 695/2006/EK tanácsi rendelettel (HL L 121., 2006.5.6., 14. o.) módosított rendelet.[3] HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK tanácsi rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.[4] HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK tanácsi rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.[5] HL L 66., 2004.3.4., 1. o. A legutóbb a 695/2006/EK tanácsi rendelettel (HL L 121., 2006.5.6., 14. o.) módosított rendelet.


title: Javaslat a Tanács rendelete a Schengeni Információs Rendszer (SIS) környezetét szolgáló kommunikációs infrastruktúra kiépítéséről, működtetéséről és irányításáról {COM(2007)306 final} {SEC(2007)809} {SEC(2007)810}

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0311

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 11.6.2007COM(2007)311 végleges2007/0108(CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa Schengeni Információs Rendszer (SIS) környezetét szolgáló kommunikációs infrastruktúra kiépítéséről, működtetéséről és irányításáról(előterjesztő: a Bizottság) {COM(2007)306 final}{SEC(2007)809}{SEC(2007)810}INDOKOLÁSA JAVASLAT HÁTTERE |110 | A javaslat indokai és célkitűzései E javaslat célja – az ugyanezen témájú tanácsi határozatra irányuló javaslattal együtt –, hogy létrehozza egy olyan különleges kommunikációs infrastruktúra kiépítésének, működtetésének és irányításának jogi keretét, amely a Schengeni Információs Rendszeren (SIS) belüli adatcsere és a SIRENE irodák közötti, SIS-adatokkal kapcsolatos információcsere tekintetében biztosítja a hálózati és biztonsági szolgáltatásokat. A Bizottság azért terjeszti elő e javaslatot, hogy biztosítsa a schengeni környezet kommunikációs infrastruktúrája (SISNET) által jelenleg nyújtott, és a belső határellenőrzések nélküli térség fenntartásához döntő fontosságú, fent említett szolgáltatások folyamatosságát. Az új kommunikációs infrastruktúra létrehozására irányuló e javaslatot azonban csak akkor kell végrehajtani, ha a Tanács főtitkárhelyettese által a tagállamok nevében az új SISNET-szerződéssel kapcsolatosan indított közbeszerzési eljárás eredménytelenül zárul. A Bizottság úgy gondolja, hogy főszabály szerint továbbra is a Tanács – amely a SIS irányításáért felel – legyen felelős a SIS valamennyi alkotóeleméért, ideértve annak kommunikációs infrastruktúráját is. A Bizottság javasolja, hogy ezen új kommunikációs infrastruktúrát az IDABC-programban (2004/387/EK határozat) előirányzott horizontális intézkedések és különösen az s-TESTA (biztonságos transzeurópai kommunikációs platform) segítségével hozzák létre. Az s-TESTA-platformot jelenleg a SIS második generációja (SIS II) kommunikációs infrastruktúrájának kifejlesztésére is használják. A Bizottság továbbra is elkötelezett a SIS II kialakítása, illetve amellett, hogy a rendszer mihamarabb működőképessé váljon, figyelemmel arra, hogy továbbra is ez a Tanács abszolút prioritása. A jövőben is elsőbbséget élvez az a közös célkitűzés, amely szerint új és jobb funkcionalitásokkal rendelkező új SIS-t, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló európai térségben – a személyes adatok védelmének biztosítása mellett – magasabb biztonsági szintet nyújtó szigorúbb teljesítménynormákat kell kialakítani. Ebből kifolyólag a javasolt kommunikációs infrastruktúra – a SIS II működésének megkezdésétől függően – korlátozott időre szól. |120 | Általános háttér 2001 decemberében a Tanács megbízta a Bizottságot a SIS II kifejlesztésével. A SIS II egyik célkitűzése az volt, hogy az Európai Unióhoz 2004-ben csatlakozott tagállamok számára lehetővé tegye a belső határellenőrzések megszüntetéséhez szükséges egyik alapfeltétel teljesítését. A SIS II kifejlesztése azonban késett, és 2006 decemberében a Tanács 2008 végéig meghosszabbította a Bizottság erre vonatkozó megbízatását. Annak érdekében, hogy még 2007-ben megvalósítható legyen az a politikai célkitűzés, miszerint az Európai Unióhoz 2004-ben csatlakozott tagállamok vonatkozásában megszüntetik a belső határellenőrzéseket, a Tanács 2006 decemberében úgy döntött, hogy végrehajtja a Portugália által javasolt tervet, és e tagállamokat felveszi a SIS jelenlegi keretébe, a SIS I+-ba. E projekt következtében a SIS II végrehajtása további késedelmet szenvedett, és jelenleg úgy tervezik, hogy a rendszer 2008 decemberének közepén lesz működőképes. A SISNET-megállapodás, vagyis a SIS 1+-szal kapcsolatos hálózati és vonatkozó biztonsági szolgáltatások nyújtására aláírt szerződés 2008 novemberében lejár. Mivel előfordulhat, hogy a SIS II ezen időpontig nem lesz működőképes a SIS 1+-ban részt vevő valamennyi tagállam tekintetében, le kell fedni a 2008 novembere és a SIS II működésének megkezdése közötti időszakot. A SIS 1+ jövőbeli kommunikációs infrastruktúrájával kapcsolatos szükséges intézkedéseket tartalmazó megállapodásnak az IB Tanács általi 2007. február 15-i jóváhagyását követően, valamint az új SISNET-szerződés megkötése érdekében a Tanács főtitkárhelyettese által közzétett ajánlati felhívással párhuzamosan a Bizottság uniós költségvetésből finanszírozandó, különleges kommunikációs infrastruktúra létrehozását javasolja. Emlékeztetni kell arra, hogy a SISNET-et nem az uniós költségvetés finanszírozza, és a szükséges kommunikációs szolgáltatások nyújtására vonatkozó szerződést a tagállamok nevében a Tanács főtitkárhelyettese kezeli. A Bizottság által irányított új kommunikációs infrastruktúra létrehozása jelentősen megváltoztatja a kormányközi irányítási struktúra által jellemzett jelenlegi SIS-t. Ezzel összefüggésben e javaslatnak egyértelműen meg kell határoznia a Bizottság, a Tanács és a tagállamok feladatait és felelősségét. A kibővített SIS 1+-nak és ezen új kommunikációs infrastruktúrának azonban mindenképpen csak átmeneti megoldásnak kell maradnia, mivel a SIS II működésének megkezdése jelenti a végső célt. A Tanács és a Parlament megállapodtak a SIS II jogi keretében, amely lehetővé teszi fejlett technológiai megközelítés alkalmazását és az új rendszer által nyújtott jobb funkcionalitásokat. Ezeket ellensúlyozzák majd az egyéneket szolgáló szigorúbb védelmi normák, valamint a rendszer irányítása tekintetében a fokozottabb felelősségre vonhatóság. Ezen új kommunikációs infrastruktúra nem lép teljes mértékben a SISNET helyébe, mivel a SISNET a VISION – a Schengeni Egyezmény 17. cikke (2) bekezdésének megfelelően a tagállamok központi hatóságai közötti, vízumokkal kapcsolatos konzultációs eljárásokat segítő hálózat – számára is nyújt kommunikációs szolgáltatásokat. A Bizottság azonban nem terjesztette ki e javaslat hatályát a VISION-ra, mivel a Tanács a vízumpolitika területén végrehajtási hatásköröket tartott fenn magának. A VISION konzultációs mechanizmus technikai funkcionalitásait a Vízuminformációs Rendszer (VIS) váltja majd fel akkor, amikor a VISION-t használó valamennyi tagállam már használni tudja e célból a VIS-t. |130 | Hatályos rendelkezések a javaslat által szabályozott területen – A Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény (92–119. cikk). – A Tanács 871/2004/EK rendelete (2004. április 29.) a terrorizmus elleni küzdelem keretében a Schengeni Információs Rendszer egyes új funkcióinak bevezetéséről. – A Tanács 2005/211/IB határozata (2005. február 24.) néhány új funkciónak – többek között a terrorizmus elleni küzdelemnek – a Schengeni Információs Rendszerbe történő bevezetéséről. – Az Európai Parlament és a Tanács 1160/2005/EK rendelete (2005. július 6.) a közös határokon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezménynek a járművek forgalmi engedélyének kiadására hatáskörrel rendelkező tagállami szolgálatok Schengeni Információs Rendszerhez való hozzáférésével kapcsolatos módosításáról. Az Egyezmény és a fent említett három jogi aktus képezi a SIS jelenlegi jogi keretét, amelynek helyébe a jövőbeli SIS II lép majd. A SIS II jogi kerete az alábbiakból áll: – a Tanács 2424/2001/EK rendelete (2001. december 6.) a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről. – A Tanács 2001/886/IB határozata (2001. december 6.) a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről. – Az Európai Parlament és a Tanács 1987/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról. – A Tanács 2007/…/IB határozattervezete (…)[1] a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról. – Az Európai Parlament és a Tanács 1986/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a járművek forgalmi engedélyének kiadására hatáskörrel rendelkező tagállami szolgálatoknak a Schengeni Információs Rendszer második generációjához (SIS II) való hozzáféréséről. |140 | Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel E javaslat a SIS működésének fenntartásához szükséges. A SIS a személyek szabad mozgásának biztosításához szükséges kiegyenlítő intézkedések szerves részét képezi, és összhangban van az IDABC-program célkitűzéseivel is, mivel felhasználja az e program által megállapított horizontális intézkedések részét képező infrastrukturális szolgáltatásokat. Az IDABC-program célja, hogy meghatározza, támogassa és ösztönözze a páneurópai elektronikus kormányzati szolgáltatások és az ezek alapjául szolgáló interoperábilis telematikai hálózatok fejlesztését és kialakítását, amelyek segítik a tagállamokat és a Közösséget a közösségi politikák és tevékenységek – mindenkori hatásköreiken belül történő – végrehajtásában, és jelentős haszonnal járnak a közigazgatási szervek, az üzleti vállalkozások és a polgárok számára. |KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |Konzultáció az érdekelt felekkel |211 | A konzultáció módszerei, a megcélzott főbb ágazatok és a válaszadók általános bemutatása A konzultáció fő módszerét a következő felektől történő információszerzés jelentette: (1) A Tanács Főtitkársága. A konzultáció tárgya: – a SISNET-szerződés, – a SISNET kiadásai, – a SIS-szel kapcsolatos felelősség. (2) Az s-TESTA-hálózat szolgáltatója. A konzultáció tárgya: – a hálózatkiépítés árlistái, – a hálózatműködtetés árlistái. |212 | A válaszok összefoglalása és figyelembevételük módja Az összegyűjtött információkat felhasználták annak elemzéséhez, hogy az egyes politikai lehetőségek milyen költségekkel, feladatokkal és felelősséggel járnak. Figyelembe vették a tagállamok küldöttségei által a különböző tanácsi és bizottsági munkacsoportokon belül kifejtett véleményeket is. |Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |221 | Érintett tudomány-/szakterületek IKT, közbeszerzés és pénzügyi szakértelem |222 | Alkalmazott módszer Személyes találkozók és írásos információk gyűjtése |223 | A konzultációba bevont fontosabb szervezetek/szakértők Bizottsági belső szakértői vélemények (JLS Főigazgatóság és DIGIT) és a SIS műszaki dokumentációjából összegyűjtött külső szakértői vélemények. |2243 | A beérkezett és felhasznált javaslatok összefoglalása Széles körű egyetértés van a tekintetben, hogy komoly kockázatok merülhetnek fel, amelyek jelentős politikai következményekkel járhatnak. |225 | Minden egyes lehetőség vonatkozásában értékelték a kockázatokat, amelyek nagyon eltérő jellegűek: a közbeszerzési eljárás eredménytelensége, az új kommunikációs infrastruktúra létrehozásához szükséges jogi eszközök elfogadásának elhúzódása, elégtelen finanszírozás, egyértelműség hiánya az irányításban vagy a döntéshozatalban, negatív interferencia a SIS II projekttel, valamint a technikai végrehajtás késedelme vagy meghiúsulása. |226 | A szakértői vélemények nyilvános hozzáférhetőségének biztosítása N/A |230 | Hatásvizsgálat A következő politikai lehetőségeket vették figyelembe: 1. lehetőség: Status quo – a Bizottság nem terjeszt elő jogalkotási javaslatot. E megoldás a jelenlegi keret folytatását jelentené, amelyben kizárólag a Tanács és a tagállamok felelősek a SIS-ért. A SISNET hozzáférhetőségét 2008. november 13. után is biztosító SISNET-szerződés megkötése érdekében a Tanács főtitkárhelyettese – nyílt, meghívásos vagy tárgyalásos eljárás formájában – ajánlati felhívást dolgoz ki és tesz közzé. E lehetőség keretében a Bizottságnak nincs szerepe, sem felelőssége. 2. lehetőség: A Tanács az s-TESTA szolgáltatójával kötött külön szerződés keretében építi ki, működteti és irányítja a SIS 1+ új kommunikációs infrastruktúráját, amelyet a tagállamoknak kell finanszírozniuk. E lehetőség esetén a Tanács a SIS 1+ használata érdekében az s-TESTA-keretszerződés alapján külön szerződést köt az e szerződést finanszírozó tagállamokkal. 3. lehetőség: A Tanács az s-TESTA szolgáltatójával kötött különleges szerződés keretében építi ki, működteti és irányítja a SIS 1+ új kommunikációs infrastruktúráját, amelyet az EU általános költségvetésének kell finanszíroznia. A Bizottság külön s-TESTA-szerződést ír alá a SIS 1+ új kommunikációs infrastruktúrájának kiépítésére. Ennek eredményeképpen a kommunikációs infrastruktúra kiépítéséért, működtetéséért és irányításáért a Bizottság a felelős, és mindezt az EU általános költségvetése finanszírozza. A SIS 1+ ezen új s-TESTA kommunikációs infrastruktúrája nem zavarja a SIS II s-TESTA kommunikációs infrastruktúráját. A hatásvizsgálat következtetése szerint ugyan a status quo lehetőség jelenti messze a legjobb megoldást, és nem okoz nagyobb nehézségeket, azonban minden közbeszerzési eljárás kockázatokkal jár. A Bizottság a Tanáccsal egyetértésben elismerte, hogy tartalékmegoldásra van szükség. Csakugyan nagyon nehéz lenne bármennyi ideig is fenntartani a belső határellenőrzések nélküli térséget a SIS és az ezzel kapcsolatos SIRENE-adatcsere működése nélkül. Így tehát abban az esetben, ha a Tanács főtitkárhelyettes által indított közbeszerzési eljárásban nem kötnek megállapodást vagy szerződést a SIS környezetéhez szükséges szolgáltatások nyújtására, kizárólag az utolsó lehetőség marad fenn, tekintettel arra, hogy a második lehetőséget a Tanács Jogi Szolgálata elutasította, így nagyon nehéz lesz követni. A hatásvizsgálat ezért azt ajánlja, hogy a Bizottság tegye meg az utolsó lehetőséghez szükséges valamennyi előkészületet még akkor is, ha a hatásvizsgálat e lehetőséget nem részesíti előnyben. E megoldás végrehajtását azonban csak akkor kellene megkezdeni, ha az új SISNET-szerződés megkötésére hozott intézkedések eredménytelenek. Feltétele tehát, hogy előtte a SISNET-szolgáltatás meghosszabbítására rendelkezésre álló valamennyi lehetőséget merítsék ki. |A JAVASLAT JOGI ELEMEI |305 | A javasolt fellépés összefoglalása E javaslat célja – az ugyanezen témájú tanácsi határozatra irányuló javaslattal együtt –, hogy létrehozza egy olyan különleges kommunikációs infrastruktúra kiépítésének, működtetésének és irányításának jogi keretét, amely a Schengeni Egyezményben előírt, a SIS-en keresztüli adatcsere és a SIRENE irodák közötti, SIS-adatokkal kapcsolatos információcsere tekintetében biztosítja a hálózati és biztonsági szolgáltatásokat. |310 | Jogalap A rendelet jogalapja az Európai Közösséget létrehozó szerződés (EKSz.) 66. cikke. |320 | A szubszidiaritás elve A szubszidiaritás elve akkor alkalmazandó, ha a javaslat nem tartozik a Közösség kizárólagos hatáskörébe. |A javaslat célkitűzéseit a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani a következő ok miatt. |321 | A javasolt fellépés célkitűzése, nevezetesen olyan kommunikációs infrastruktúra létrehozása, amely az információcsere érdekében összeköti a nemzeti SIS-rendszereket a SIS központi adatbázisával, a Közösség által jobban megvalósítható a közigazgatási szervek közötti adatcserét elősegítő közösségi infrastruktúra (s-TESTA) felhasználásával. |A közösségi fellépés hatékonyabban valósítja meg a javaslat célkitűzéseit a következő ok miatt. |324 | A schengeni együttműködésben részt vevő valamennyi tagállamnak információkat kell cserélnie a közös politikák végrehajtása érdekében. A Közösség sokkal hatékonyabban tudja biztosítani azokat a az európai szintű hálózati és biztonsági szolgáltatásokat, amelyekre e tagállamoknak szükségük van, mintha azokat az egyes tagállamok külön-külön nyújtanák. |325 | Az a tény, hogy a korábbi projektek és az IDA (az IDABC elődje) keretében nyújtott általános szolgáltatások alapján szerzett tapasztalatokat felhasználva e célokra már létrehoztak egy közös platformot, az s-TESTA-t, azt bizonyítja, hogy az ilyen szolgáltatások nyújtása tekintetében megbízhatóan lehet a Közösségre támaszkodni. |327 | A Közösség fellépése a közös kommunikációs infrastruktúrára korlátozódik, míg a tagállamok továbbra is felelősek saját nemzeti információs rendszereikért. |A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének. |Az arányosság elve A javaslat a következők miatt megfelel az arányosság elvének. |331 | A javaslatok megállapítják a Bizottságnak a közös kommunikációs infrastruktúra létrehozására vonatkozó kötelezettségét. A tagállamok pedig a tesztek lefolytatásáért felelősek, és biztosítják, hogy az új infrastruktúra keretében nemzeti alkalmazásaik (SIS és SIRENE) megfelelően működjenek. |332 | A javaslatok és pénzügyi kihatásaik időben korlátozottak lesznek, tekintettel arra, hogy a SIS II felváltja majd a jelenlegi SIS-t, és e kommunikációs infrastruktúrát feleslegessé teszi. A cél az, hogy a jelenlegi rendszer számára átmeneti megoldásként biztosítsanak egy lényeges szolgáltatást mindaddig, amíg a SIS II működőképes nem lesz. |Az eszközök megválasztása |341 | A javasolt eszközök: rendelet és határozat. |342 | A SIS kettős jogi természete miatt szükség van egy az EKSz. IV. címén alapuló rendeletre és egy az EUSz. VI. címén alapuló határozatra is. A SIS-vívmányok bármilyen módosításának vagy továbbfejlesztésének az első, valamint a harmadik pillérbe tartozó jogalapon kell alapulnia. |KÖLTSÉGVETÉSI VONATKOZÁSOK |401 | Az új kommunikációs infrastruktúra létrehozásához és működtetéséhez 2008-ra kért pénzügyi keret 7,6 millió EUR. Ez a következő főbb fellépéseket tartalmazza: – az s-TESTA-hálózat kiépítése és tesztelése a SIS 1+ számára; – a SIS 1+ felhasználóinak migrálása az új s-TESTA-hálózatra; – a SIS 1+ működése az s-TESTA-hálózaton keresztül. Ezenkívül a fellépés a tesztelés és a migrálás során pénzügyi hatással jár majd a SISNET és a technikai támogatóegység (C.SIS – Központi SIS) létrehozása és irányítása tekintetében a schengeni vívmányokban lefektetett kormányközi költségvetésekre is. |TOVÁBBI INFORMÁCIÓK |520 | Hatályos jogszabályok hatályon kívül helyezése A javaslat elfogadása hatályos jogszabályok hatályon kívül helyezését eredményezi. |Felülvizsgálati/módosító/megszüntetési záradék |533 | A javaslat megszüntetési záradékot tartalmaz. |A javaslat részletes magyarázata 1. A kommunikációs infrastruktúra kiépítése, működtetése és irányítása A létrehozandó kommunikációs infrastruktúra egyrészről az általa nyújtandó szolgáltatásokra hivatkozással, másrészről pedig a Schengeni Egyezményben meghatározott azon rendszerek vagy szervek megemlítésével kerül bemutatásra, amelyek e kommunikációs infrastruktúra révén összekapcsolódnak. Ezen infrastruktúra nem fedi le a nemzeti szintű adatcserét, ideértve az illetékes nemzeti hatóságok közötti, valamint az ezen hatóságok és a nemzeti SIRENE iroda közötti információcserét is, amely továbbra is nemzeti hatáskörben marad. Mielőtt a Bizottság a kommunikációs infrastruktúra szolgáltatójával bármilyen szerződéses megállapodást köt, meg kell határoznia a SIS 1+ és a SIRENE különleges követelményeinek megfelelő műszaki előírásokat. A Bizottság figyelembe veszi majd a Tanács főtitkárhelyettese által a SISNET meghosszabbítása érdekében meghatározott követelményeket és pályázati feltételeket is. Noha a Szerződés 10. cikke megállapítja a tagállamok arra vonatkozó általános kötelezettségét, hogy megkönnyítsék a Bizottság feladatainak ellátását, a javaslat megemlít néhány konkrét intézkedést, amelyeket a tagállamoknak meg kell tenniük annak érdekében, hogy a Bizottság a kommunikációs infrastruktúrát hatékonyan építhesse ki és működtethesse. A Bizottság továbbá tájékoztatja a tagállamokat a kiépítés befejezéséről, miután lefolytatta a kommunikációs infrastruktúra hozzáférhetőségének biztosításához szükséges teszteket. Szükségesnek tűnt a SIS e részének finanszírozásával kapcsolatosan az Európai Unió általános költségvetésére való hivatkozás, mivel a SIS másik közös részének – a technikai támogatóegységnek, vagyis a C.SIS-nek – a kiépítését és működtetését a schengeni vívmányokban lefektetett kormányközi költségvetés finanszírozza (a Végrehajtó Bizottság 1997. december 15-i határozata a SIS központi részére vonatkozó pénzügyi szabályzat módosításáról). 2. Az IDABC-program Az IDABC egy sor infrastrukturális szolgáltatást nyújt, mint például a nemzeti és európai közigazgatási szervek közötti adatcserét elősegítő s-TESTA-t. Az s-TESTA-platformot a SIS II és a VIS kifejlesztéséhez is felhasználják. A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló európai térségben a szigorú hozzáférhetőségi és biztonsági követelményeket igénylő egyéb kiterjedt, operatív IT-rendszerek, úgymint az Eurodac is, igénybe veszik az IDABC által nyújtott szolgáltatásokat. 3. Működési tesztek A működési tesztelések, amelyek az új kommunikációs infrastruktúrán belül a SIS és a SIRENE-adatcsere megfelelő működését hivatottak biztosítani, olyan lényegi feladatot jelentenek, amelyet a tagállamok kizárólag a Tanács koordinálásával tudnak végrehajtani. Mindez a SIS irányítása és döntéshozatali eljárása tekintetében fennálló jelenlegi status quo-t tükrözi. A C.SIS irányításáért felelős Franciaország megfelelő tapasztalatokkal rendelkezik a tesztek leírásához és ahhoz, hogy javaslatot tegyen arra, melyik eljárás a legmegfelelőbb annak ellenőrzésére, hogy a SIS és a SIRENE az új infrastruktúrával jól működik-e. Az érintett nemzeti szakértőkből álló, a SIS-szel és a SIRENE-vel foglalkozó tanácsi munkacsoportok elvégzik a tesztelések kidolgozásához, összehangolásához és validálásához szükséges valamennyi előkészítő munkálatot. A Bizottság az s-TESTA keretén belül biztosítja a kommunikációs infrastruktúra hozzáférhetőségét. A tagállamok a tesztelésekről a Tanácson keresztül információkkal és visszajelzésekkel szolgálnak a Bizottság számára. 4. Migrálás A SIS és a SIRENE csak azután migrálhat az új kommunikációs infrastruktúrára, hogy valamennyi tesztelést befejezték és validálták. A Tanács által megállapítandó időpontnak mindenképpen 2008. november 13. előtt kell lennie, a SISNET-megállapodás ugyanis ekkor jár le. 5. Meghatározott operatív irányítási feladatok végrehajtása nemzeti közjogi szervek által Az, hogy a kommunikációs infrastruktúrával kapcsolatban nemzeti közjogi szerveket bíznak meg meghatározott operatív irányítási feladatokkal, biztosítja a hatékonyságot, valamint a központi C.SIS által már ellátott operatív irányítási feladatokkal való szinergiákat. 6. Felügyelet és értékelés A Bizottság szigorúan felügyeli a kiadásokat az s-TESTA szolgáltatójával kötendő, a célkitűzéseket és teljesítménymutatókat is tartalmazó szerződésben biztosított valamennyi rendelkezésre álló eszköz felhasználásával. A kommunikációs infrastruktúra által a SIS és a SIRENE számára nyújtott szolgáltatások különleges értékelésére a horizontális intézkedések – ideértve az IDABC-határozat 13. cikke alapján nyújtott infrastrukturális szolgáltatásokat is – általános értékelése keretében kerül majd sor. 7. A SISNET jogi keretének hatályon kívül helyezése és a Schengeni Egyezmény módosítása A SISNET működésének megszűnésével a rá vonatkozó rendelkezések tárgytalanná válnak, és hatályon kívül kell helyezni azokat. A SIS-szel összefüggő nagy kiterjedésű hálózati és kapcsolódó biztonsági szolgáltatások nyújtásáról szóló, 2000. november 14-i SISNET-megállapodás végrehajtásából eredő – különösen a hálózati összetevőkre vonatkozó – tulajdonjogok Bizottságra való átruházása felgyorsíthatja az új kommunikációs infrastruktúra kiépítését, és csökkentheti az Európai Unió általános költségvetésére gyakorolt pénzügyi hatást. 8. Feltételes alkalmazás és korlátozott érvényességi idő A jogi eszköz feltételes alkalmazása a Tanács álláspontját tükrözi, aki 2007 februári következtetéseiben elismerte a SISNET meghosszabbítására irányuló közbeszerzési eljárással együtt járó kockázatokat, valamint azt, hogy ki kell dolgozni egy az s-TESTA-n alapuló alternatív megoldást. Az e javaslatra vonatkozó hatásvizsgálatból kitűnik, hogy a SISNET meghosszabbítása jelentené még mindig a legjobb választást. A jogi eszköz feltételes alkalmazása biztosítja, hogy e javaslat tartalékmegoldást jelentsen. E javaslat korlátozott érvényességi ideje abból a tényből ered, hogy a SIS 1+-nak a SISone4all elnevezésű változatát, valamint a kommunikációs infrastruktúráját a SIS II működésének megkezdésekor ez utóbbi váltja majd fel. |1.  2007/0108(CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa Schengeni Információs Rendszer (SIS) környezetét szolgáló kommunikációs infrastruktúra kiépítéséről, működtetéséről és irányításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 66. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[2],tekintettel az Európai Parlament véleményére[3],mivel:2.  A Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormányai között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló, 1990. június 19-i egyezmény[4] (a továbbiakban: a Schengeni Egyezmény) IV. címének rendelkezései értelmében felállított Schengeni Információs Rendszer (a továbbiakban: SIS) és az annak alapján kifejlesztett SIS 1+ lényeges eszközt jelent az Európai Unió keretébe illesztett schengeni vívmányok rendelkezéseinek alkalmazása tekintetében.3.  A 2424/2001/EK tanácsi rendelet[5] és a 2001/886/IB tanácsi határozat[6] rendelkezett a SIS II kifejlesztéséről. A SIS II a Schengeni Egyezmény alapján létrehozott SIS helyébe lép majd.4.  A Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2006. december 20-i 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[7] jelenti az Európai Közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban: az EK-Szerződés) hatálya alá tartozó kérdések tekintetében a SIS II szabályozásához szükséges jogi keretet.5.  A SIS-t jelenleg 15 állam használja, ideértve a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult Izlandot és Norvégiát is. 2006 decemberében a Tanács jóváhagyta az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén csatlakozott tagállamok közül kilenc belépését a jelenlegi SIS-be, hogy még a SIS II működésének megkezdése előtt lehetővé tegye számukra a schengeni vívmányok teljes körű alkalmazását.6.  Az Európai Unió Tanácsa főtitkárhelyettesének az egyes tagállamok képviseletében való eljárásáról a schengeni környezet kommunikációs infrastruktúrájának (SISNET) telepítésére és működtetésére vonatkozó szerződések kötése céljából, valamint az e szerződések kezelésére történő felhatalmazásáról szóló, 1999. december 17-i 1999/870/EK tanácsi határozat[8] alapján, valamint a SISNET elnevezésű kommunikációs infrastruktúrának a schengeni környezetben történő kiépítéséről és működtetéséről a Tanács főtitkárhelyettese által egyes tagállamok nevében kötött szerződéseknek a főtitkárhelyettes által történő igazgatására vonatkozó költségvetési szempontok pénzügyi szabályozásának megállapításáról szóló, 2000. március 27-i 2000/265/EK tanácsi határozat alapján a Tanács főtitkárhelyettese és magánvállalkozások 2000. november 14-én megkötötték a Schengeni Információs Rendszerrel összefüggő nagy kiterjedésű hálózati és kapcsolódó biztonsági szolgáltatások nyújtásáról szóló megállapodást (a továbbiakban: a SISNET-megállapodás). A SISNET-megállapodás meghatározza a SIS működéséhez szükséges szolgáltatásokat, és 2008 novemberében lejár.7.  Biztosítani kell a SISNET-megállapodás által nyújtott szolgáltatások folytonosságát a Schengeni Egyezmény 92. cikkében meghatározott, a SIS technikai támogatóegysége és nemzeti részei közötti hatékony adatcsere, valamint a SIRENE irodák közötti információcsere érdekében. Ez döntő jelentőségű a schengeni vívmányok alkalmazása tekintetében, és így a belső határellenőrzések nélküli közös térség fenntartása érdekében is.8.  A SISNET-megállapodás a VISION – a Schengeni Egyezmény 17. cikke (2) bekezdésének megfelelően a tagállamok központi hatóságai közötti, vízumokkal kapcsolatos konzultációs eljárásokat segítő hálózat – számára is biztosít hálózati és kapcsolódó biztonsági szolgáltatásokat, de erre nem terjed ki e javaslat hatálya, mivel a vízumkérelmek megvizsgálására vonatkozó egyes részletes rendelkezések és gyakorlati eljárások végrehajtási hatásköreinek a Tanács részére történő fenntartásáról szóló, 2001. április 24-i 789/2001/EK rendelettel[9] összhangban a Tanács az illetékes azon módosítások végrehajtására, amelyek a VISION valamely másik kommunikációs infrastruktúrára való migrálásához szükségesek.9.  E jogi eszköz alkalmazását ahhoz a feltételhez kell kötni, hogy a Tanács főtitkárhelyettese előzőleg megküldi az értesítést, miszerint az Európai Unió Tanácsa főtitkárhelyettesének a schengeni környezet kommunikációs infrastruktúrájával kapcsolatos, annak az Európai Közösségek költségén egy kommunikációs infrastruktúrába való migrációjáig történő szolgáltatásnyújtásra vonatkozó szerződések megkötése és kezelése céljából egyes tagállamok képviseletére való felhatalmazásáról szóló, 2007. március 5-i 2007/149/EK tanácsi határozat[10] és a 2000/265/EK tanácsi határozat alapján megindított közbeszerzési eljárásban nem sikerült megállapodást vagy szerződést kötni az e javaslat hatálya alá tartozó szolgáltatások nyújtásáról.10.  A Tanács 2007 februárjában megvizsgálta egy ilyen közbeszerzési eljárás kockázatait, és felkérte a Bizottságot, hogy tegyen javaslatokat a SIS 1+ más hálózatra való migrálásának lehetőségére.11.  A Bizottság az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdésével összhangban fenntartja a jogot arra, hogy a közösségi jogi aktus elfogadásához vezető eljárások során javaslatát bármikor módosíthassa.12.  A SIS különleges biztonsági és hozzáférhetőségi követelményeit figyelembe vevő legmegfelelőbb megoldás a SISNET helyébe lépő új kommunikációs infrastruktúra létrehozása, amely igénybe veszi a „Közigazgatási szervek közötti biztonságos transzeurópai telematikai szolgáltatások – Irányított biztonságos kommunikációs magáninfrastruktúra nyújtása” elnevezésű szolgáltatási keretszerződés (a továbbiakban: s-TESTA-keretszerződés) keretében – a páneurópai e-kormányzati szolgáltatásoknak közigazgatási szervek, üzleti vállalkozások és polgárok részére történő interoperábilis nyújtásáról szóló, 2004. április 21-i 2004/387/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal[11] (a továbbiakban: az IDABC-határozat) összhangban – nyújtott infrastrukturális szolgáltatásokat.13.  Az új kommunikációs infrastruktúrának a SISNET helyébe kell lépnie, amelynek a Tanács által megállapítandó időpontban meg kell szűnnie működni, és ezért az annak jogi keretét alkotó 1999/870/EK határozatot, 2000/265/EK határozatot és 2007/155/EK határozatot[12] hatályon kívül kell helyezni.14.  Meggyorsíthatja az új kommunikációs infrastruktúra létrehozását, valamint csökkentheti az Európai Unióra nehezedő pénzügyi terhet, ha a tagállamok megegyeznek a SISNET-megállapodás végrehajtásából eredő tulajdonjogok – ideértve a szellemi tulajdonjogokat is – Bizottságra történő átruházásában.15.  Az e kommunikációs infrastruktúra létrehozásával, működtetésével és irányításával összefüggő kiadásoknak az Európai Unió általános költségvetését kell terhelniük. A Bizottság felelős a költségvetés végrehajtásáért, valamint az s-TESTA-keretszerződés keretén belüli hálózati és biztonsági szolgáltatások nyújtásához szükséges szerződések aláírásáért.E rendelet, valamint a Bizottságnak az e kommunikációs infrastruktúra létrehozásáért, működtetéséért és irányításáért való felelőssége nem érintheti a Tanács felelősségét a jelenlegi SIS irányításáért.16.  Ezért helyénvaló, hogy a kommunikációs infrastruktúrán keresztül megvalósuló megfelelő SIS- és SIRENE-adatcsere biztosítása érdekében a Tanács Franciaország – a technikai támogatóegységért felelős tagállam – által elkészítendő kezdeményezés alapján kidolgozza a teszttervet, összehangolja a teszteléseket, és validálja a teszteredményeket, mielőtt megállapítja a SISNET-ről az új kommunikációs infrastruktúrára való migrálás időpontját.17.  Amennyiben a Bizottság hatékonyabbnak tartja, megbízhat nemzeti közjogi szerveket a kommunikációs infrastruktúra biztonságával és felügyeletével összefüggő meghatározott operatív irányítási feladatok végrehajtásával.18.  E rendelet jelenti a SIS környezetét szolgáló kommunikációs infrastruktúra kiépítéséhez, működtetéséhez és irányításához, valamint az EK-Szerződés hatálya alá tartozó kérdések tekintetében a Schengeni Egyezmény megfelelő módosításához szükséges jogi keretet. A SIS környezetét szolgáló kommunikációs infrastruktúra kiépítéséről, működtetéséről és irányításáról szóló, …-i 2007/…/IB tanácsi határozat[13] jelenti a szükséges jogi keretet az Európai Unióról szóló szerződés (a továbbiakban: az EU-Szerződés) hatálya alá tartozó kérdések tekintetében.19.  A 2007/…/IB tanácsi határozattal[14] együtt e rendelet jelenti az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet[15] 49. cikke szerinti, jogalapot megteremtő jogi aktust, amely lehetővé teszi a kommunikációs infrastruktúra kiépítéséhez, működtetéséhez és irányításához szükséges előirányzatoknak az Európai Unió általános költségvetésébe való felvételét és a költségvetés e részének a végrehajtását.20.  Az a tény, hogy a SIS környezetét szolgáló, az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozandó kommunikációs infrastruktúra kiépítéséhez, működtetéséhez és irányításához szükséges jogi keret két különálló jogi eszközből áll, nem érinti azt az elvet, miszerint e kommunikációs infrastruktúra egyetlen infrastruktúrát jelent, és így is kell működnie.21.  Mivel a tagállamok nem tudják a tervezett fellépés célkitűzéseit – nevezetesen a SIS környezetét szolgáló közös kommunikációs infrastruktúra kiépítését, működtetését és irányítását – kielégítően megvalósítani, és ezért azok a fellépés terjedelme és hatásai miatt közösségi szinten hatékonyabban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket fogadhat el az EK-Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvével összhangban. Az említett cikkben foglalt arányosság elvével összhangban e rendelet nem lépi túl az e célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.22.  Izland és Norvégia tekintetében e rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között létrejött, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás[16] értelmében vett schengeni vívmányok azon rendelkezéseit fejleszti tovább, amelyek az említett megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló, 1999. május 17-i 1999/437/EK tanácsi határozat[17] 1. cikkének G. pontjában említett területhez tartoznak.23.  Svájc tekintetében e rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében vett schengeni vívmányok azon rendelkezéseit fejleszti tovább, amelyek – a 2004/849/EK[18] és a 2004/860/EK tanácsi határozat[19] 4. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben – az 1999/437/EK határozat 1. cikkének G. pontjában említett területhez tartoznak.24.  Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően Dánia nem vesz részt e rendelet elfogadásában, így az rá nem kötelező, illetve nem alkalmazható. Mivel e rendelet a Szerződés harmadik része IV. címének rendelkezései szerinti schengeni vívmányokon alapul, Dániának – az említett jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban – az e rendelet elfogadását követő hat hónapon belül döntenie kell arról, hogy nemzeti jogában végrehajtja-e azt.25.  E rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseit fejleszti tovább, amelyekben az Egyesült Királyság a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozattal[20] összhangban nem vesz részt. Az Egyesült Királyság ezért nem vesz részt e rendelet elfogadásában, így az rá nem kötelező, illetve nem alkalmazható.26.  E rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseit fejleszti tovább, amelyekben Írország az Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozattal[21] összhangban nem vesz részt. Írország ezért nem vesz részt e rendelet elfogadásában, így az rá nem kötelező, illetve nem alkalmazható.27.  Mivel alapvető fontosságú, hogy a SISNET által nyújtott szolgáltatások 2008 novembere után is biztosítva legyenek, és hogy a Bizottság e célból a lehető leghamarabb megköthesse a megfelelő szerződéseket, e rendeletnek a kihirdetése napján hatályba kell lépnie,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA kommunikációs infrastruktúra kiépítése, működtetése és irányítása28.  A Bizottság olyan kommunikációs infrastruktúrát épít ki, működtet és irányít, amely a Schengeni Egyezmény 92. cikke szerinti, a Schengeni Információs Rendszer (SIS) technikai támogatóegysége és nemzeti részei közötti, valamint a SIRENE irodák közötti adatcsere tekintetében biztosítja a hálózati és a biztonsági szolgáltatásokat (a továbbiakban: a kommunikációs infrastruktúra).29.  A Bizottság meghatározza a kommunikációs infrastruktúra műszaki előírásait, figyelembe véve a 2007/149/EK és a 2000/265/EK tanácsi határozat alapján indított közbeszerzési eljárás keretében a Tanács főtitkárhelyettese által a tagállamok nevében megállapított műszaki előírásokat.30.  A tagállamok és a Bizottság együttműködnek az (1) és (2) bekezdésben említett feladatok végrehajtása során. Így különösen a tagállamok megfelelő helyiségeket bocsátanak a kommunikációs infrastruktúra nemzeti hozzáférési pontjainak rendelkezésére, és a Bizottság kérésére biztosítják az e helyiségekhez való hozzáférést.31.  A Bizottság tájékoztatja a Tanácsot arról az időpontról, amikor a kommunikációs infrastruktúra kiépítése befejeződött, és amikor az infrastruktúra a 3. cikkben említett tesztek lefolytatásához rendelkezésre áll.32.  A kommunikációs infrastruktúra kiépítésének, működtetésének és irányításának költségeit az Európai Unió általános költségvetése viseli.2. cikk Az IDABC-program használataA Bizottság a kommunikációs infrastruktúra kiépítése, működtetése és irányítása céljából figyelembe veszi a 2004/387/EK határozatot (az IDABC-határozat), és felhasználja az s-TESTA-keretszerződést.3. cikkA kommunikációs infrastruktúrán végzett SIS- és SIRENE-tesztek33.  A tagállamok elvégzik azokat a teszteket, amelyek a kommunikációs infrastruktúrán keresztül megvalósuló, az 1. cikk (1) bekezdésében említett megfelelő adatcsere biztosításához szükségesek.34.  A Tanács felelős azért, hogy Franciaország – a C.SIS-ért felelős tagállam – által elkészítendő kezdeményezés alapján kidolgozza a teszttervet.35.  A Tanács összehangolja a tagállamok által végzett teszteléseket, validálja a teszteredményeket, és folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot.4. cikk Migrálás a kommunikációs infrastruktúrára36.  Miután a SIS-ben részt vevő valamennyi tagállam értesítette a Tanácsot a 3. cikkben említett tesztek sikeres befejezéséről, a Tanács megállapítja azt az időpontot, amikor a kommunikációs infrastruktúrán keresztül megkezdődik az 1. cikk (1) bekezdésében említett adatcsere.37.  A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket, hogy az (1) bekezdéssel összhangban megállapított időpontban megvalósulhasson a SISNET-ről a kommunikációs infrastruktúrára való migrálás.38.  A Tanács összehangolja a (2) bekezdésben említett tagállami intézkedéseket.5. cikk Operatív irányítási feladatok végrehajtása a tagállamok nemzeti közjogi szervei által39.  A Bizottság az 1. cikk (4) bekezdésében említett időponttól kezdve megbízhat nemzeti közjogi szerveket a kommunikációs infrastruktúra biztonságával és felügyeletével összefüggő, meghatározott operatív irányítási feladatok végrehajtásával.40.  Az (1) bekezdésben említett szerveknek az (1) bekezdésben említett feladatok végrehajtásával összefüggésben felmerülő költségeit az Európai Unió általános költségvetése viseli.6. cikk Felügyelet és értékelésMiután a kommunikációs infrastruktúra működése megszűnik, a Bizottság átfogó értékelést készít annak működéséről. Az értékelés az IDABC-határozat szerinti IDABC horizontális intézkedések átfogó értékelése keretében történik. Az értékelés különösen a kommunikációs infrastruktúrának az 1. cikk (1) bekezdésében említett szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos hatékonyságát és eredményességét vizsgálja.7. cikkHatályon kívül helyezés41.  Az 1999/870/EK, a 2000/265/EK és a 2007/155/EK tanácsi határozat a Tanács által meghatározandó időpontban hatályát veszti. A SISNET kommunikációs infrastruktúra működése a 4. cikk (1) bekezdésével összhangban megállapított időpontban megszűnik.42.  A 2000/265/EK tanácsi határozat által felállított költségvetésnek a 4. cikk (1) bekezdésével összhangban megállapított időpontban fennmaradó részét a tagállamoknak visszafizetik. A visszafizetendő összegeket a 2000/265/EK tanácsi határozat 26. cikkében megállapított tagállami hozzájárulások alapján számítják ki.43.  A tagállamok megállapodnak abban, hogy a SISNET-tel összefüggő nagy kiterjedésű hálózati és kapcsolódó biztonsági szolgáltatások nyújtására az 1999/870/EK tanácsi határozat és a 2000/265/EK tanácsi határozat alapján kötött megállapodás végrehajtásából eredő tulajdonjogokat – ideértve a szellemi tulajdonjogokat is – a 4. cikk (1) bekezdésében említett időpontban átruházzák a Bizottságra.8. cikk A Schengeni Egyezmény módosításaA 4. cikk (1) bekezdésével összhangban megállapított időpontban a Schengeni Egyezmény 119. cikke (1) bekezdése első mondatának helyébe a következő szöveg lép:„A Szerződő Felek közösen viselik a 92. cikk (3) bekezdésében említett technikai támogatóegység létrehozásának és működtetésének költségeit, a Schengeni Információs Rendszer nemzeti részét a technikai támogatóegységgel összekötő vezetékek költségeinek kivételével.”9. cikkHatálybalépés és alkalmazhatóság44.  Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján lép hatályba, és 2009. november 1-jén, vagy az 1987/2006/EK rendelet 55. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Tanács által megállapított időpontban veszti hatályát attól függően, hogy melyik időpont a korábbi.45.  E rendelet alkalmazásának feltétele, hogy a Tanács főtitkárhelyettese értesítse a Bizottságot, miszerint a 2007/149/EK tanácsi határozat és a 2000/265/EK tanácsi határozat alapján nem kötöttek megállapodást vagy szerződést az 1. cikk (1) bekezdésében említett adatcserével kapcsolatos hálózati és biztonsági szolgáltatások nyújtásáról.46.  A (2) bekezdésben említett értesítésre e rendelet hatálybalépésének időpontja után kerülhet sor, és az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökJOGALKOTÁSI PÉNZÜGYI KIMUTATÁS1. A JAVASLAT CÍME:Javaslat: a TANÁCS RENDELETE a SIS (Schengeni Információs Rendszer) környezetét szolgáló kommunikációs infrastruktúra kiépítéséről, működtetéséről és irányításárólJavaslat: a TANÁCS HATÁROZATA a SIS (Schengeni Információs Rendszer) környezetét szolgáló kommunikációs infrastruktúra kiépítéséről, működtetéséről és irányításáról2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ GAZDÁLKODÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERETÉrintett politikai terület(ek) és a kapcsolódó tevékenység(ek):18. cím: A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség18 02. fejezet: Szolidaritás – Külső határok, vízumpolitika és a személyek szabad mozgása3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek (korábban: BA-tételek)), beleértve a következő megnevezéseket:18 02 04 02. jogcím: Schengeni Információs Rendszer SIS 1+ ** A 2008-as előzetes költségvetés-tervezetbe felveendő költségvetési tétel3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama:2008–2009A javaslatokat mint tartalékmegoldást várhatóan 2007 decemberében fogadják el, amennyiben a SIS kommunikációs infrastruktúrájával (SISNET) kapcsolatos jelenlegi szerződést nem lehet meghosszabbítani. E tartalékmegoldás kizárólag átmeneti megoldást jelent. A fellépés a SIS II-re való migrálás befejeződésével véget ér.A SIS II ütemtervében a SIS II-re való migrálás 2008. december végéig befejeződik. E megoldás gyakorlati végrehajtása legalább hat hónappal késleltetné a SIS II-re való migrálást. Ezenkívül az s-TESTA-szerződés rendelkezései szerint a szolgáltatások nyújtására legalább egyéves szerződést kell kötni. E megoldást ezért 2008 novemberétől 2009-ig tartó, körülbelül egyéves működési időtartamra kell tervezni.A javaslatok 2009. november 1-jén vagy a Tanács által a SIS II alkalmazásának megkezdésére megállapított időpontban hatályukat vesztik attól függően, hogy melyik időpont a korábbi.A fellépés időtartama legfeljebb 1 év és 10 hónap lesz. A kötelezettségvállalásokra 2008-ban kerül sor, míg a kifizetési időszak 2008–2010-ig tart.3.3. Költségvetési jellemzők:Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Tagjelölt országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete |18 02 04 02 | nem kötelező | diff. | IGEN | NINCS | NINCS | 3a |4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE4.1. Pénzügyi források4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintésemillió EUR (3 tizedesjegyig)Kiadás típusa | Szakasz száma | 2008-as év | 2009-es év | 2010-es év | Összesen |Működési kiadások[22] |Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1. | A | 7.620 | 0 | 7.620 |Kifizetési előirányzatok | B | 2.500 | 3.750 | 1.370 | 7.620 |A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások[23] |Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | 8.2.4. | C | - | - | - | - |TELJES REFERENCIAÖSSZEG |Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c | 7.620 | 0 | 7.620 |Kifizetési előirányzatok | b+c | 2.500 | 3.750 | 1.370 | 7.620 |Személyi és kapcsolódó kiadások (NDE) | 8.2.5. | D | 0.585 | 0.234 | 0.819 |A referenciaösszegbe nem beletartozó, a személyi és kapcsolódó kiadásoktól eltérő kiadások (NDE) | 8.2.6. | E | 0.233 | 0.233 |TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | 8.438 | 0.234 | 8.672 |TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | 3.318 | 3.984 | 1.370 | 8.672 |4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőségX A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.( A javaslat miatt a pénzügyi terv vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.( A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás[24] rendelkezéseinek alkalmazására (azaz rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi terv módosítására).4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás( A javaslatnak nincs kihatása a bevételreX A javaslatnak van pénzügyi kihatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:millió EUR (egy tizedesjegyig)A fellépést megelőzően [n–1. év] | A fellépés után |A személyi állomány teljes létszáma | 5 | 2 |5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK5.1. A megvalósításra rövid vagy hosszú távon van-e szükségA SIS 1+ és a SIRENE-rendszer jelenleg a SISNET kommunikációs hálózaton keresztül működik. Az ezen SISNET hálózati szolgáltatásokkal kapcsolatos jelenlegi szerződést a tagállamok nevében a Tanács főtitkárhelyettese kezeli, és a tagállamok közösen finanszírozzák. E SISNET-szerződés 2008. november 13-án jár le.Másrészről a SIS 1+ felváltása érdekében kidolgozott SIS II a SIS 1+-t használó tagállamok számára 2008. december 17-ig nem lesz működőképes.Biztosítani kell tehát a SIS 1+-szal kapcsolatos hálózati szolgáltatást 2008. november 13. és a SIS II működése megkezdésének időpontja között.5.2. A közösségi részvétel által képviselt hozzáadott érték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiájaA szabad mozgás határellenőrzések nélküli schengeni térségének fenntartása attól függ, hogy a schengeni környezetben biztosítva van-e a rendszerek kommunikációs hálózatának folyamatos és biztonságos működése.A Schengeni Információs Rendszer működése nélkül nagyon nehéz lenne bármennyi ideig is fenntartani a határellenőrzések nélküli térséget. 2007 februárjában a Tanács úgy döntött, hogy a Tanács főtitkárhelyettese az érintett tagállamok nevében ismét tegyen közzé ajánlati felhívást a SISNET-szerződés meghosszabbítására annak biztosítása érdekében, hogy a szolgáltatás 2008 novembere után is hozzáférhető legyen. A közbeszerzési eljárásokkal szükségszerűen együtt járó kockázatok tanácsi értékelésére tekintettel azonban a Tanács úgy döntött, hogy alternatív hálózati megoldásnak is rendelkezésre kell állnia a schengeni rendszerek vonatkozásában.A Tanács ezért felkérte a Bizottságot, hogy mihamarabb tegyen javaslatokat a SIS 1+-nak az s-TESTA-hálózatra való migrálásának lehetőségére, amely utóbbi a Bizottság által kötött keretszerződés alapján működtetett biztonságos kommunikációs hálózat.5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, illetve az azzal összefüggő mutatók a tevékenységalapú irányítás keretébenAz általános célkitűzés annak lehetővé tétele, hogy a Bizottság a SIS 1+ kommunikációs infrastruktúráját átmeneti tartalékmegoldásként finanszírozhassa és irányíthassa abban az esetben, ha a SISNET nem hosszabbítható meg.Az EU általános költségvetéséből finanszírozandó e tartalékmegoldást legkésőbb 2008. november 13-ig – a jelenlegi SISNET-szerződés lejáratának időpontjáig – végre kell hajtani, és működését ezen időpontig meg kell kezdenie.1. fellépés: Az s-TESTA-hálózat kiépítése és tesztelése a SIS 1+ számáraAz s-TESTA-keretszerződés keretében külön szerződést írnak alá. Az új hálózatot különálló virtuális magánhálózatként hozzák létre, de amennyiben lehetséges, a hálózat felhasználja majd a SIS II fizikai hálózati infrastruktúrájának részeit. Ezenkívül szükség van külső szakértelemre mindenekelőtt a biztonsági és hálózati kérdésekben, valamint magas színvonalú külső segítségre a felügyelet, a tesztelés és a tagállamokkal való összehangolás során.Mutató: a hálózat 2008 októberére működőképes2. fellépés: A SIS 1+ felhasználóinak migrálása az új s-TESTA-hálózatraAmennyiben a tagállamok nem képesek időben migrálni a SIS II-re, és nem tudják tovább használni a jelenlegi SISNET-et sem, szükség van a SISNET-hálózatról az s-TESTA átmeneti hálózatra való migrálásra. A migrálás időpontját a Tanács határozza meg.E fellépés migrálási költségekkel jár. A korlátozott belső források miatt magas színvonalú külső segítséget vesznek majd igénybe a felügyelet és a tagállamokkal való összehangolás során.Mutató: valamennyi SIS 1+ felhasználó migrálása megtörtént3. fellépés: a SIS 1+ működése az s-TESTA-hálózaton keresztülAmennyiben az alternatív átmeneti hálózati megoldást kell felhasználni, működési költségeket irányoznak elő.Mutató: a hálózat 2008 novemberére a SIS 1+-ban részt vevő valamennyi tagállammal működőképes5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)X Központosított irányításX közvetlenül a Bizottság által( közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:( végrehajtó hivatalok( a Közösségek által létrehozott, a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerinti szervek( tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervek( Megosztott vagy decentralizált irányítás( a tagállamokkal( harmadik országokkal( Nemzetközi szervezetekkel való közös irányítás (nevezze meg)Megjegyzés:A költségvetés egy részét szolgáltatási szerződéssel nemzeti közjogi szervekhez juttathatják a hálózat működésének finanszírozása érdekében.6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS6.1. Felügyeleti rendszerA fejlődést rendszeresen értékelik, és a teljesítményt a megkövetelt normák és előre meghatározott kritériumok alapján mérik. Ez azt hivatott bizonyítani, hogy a beruházás meghozza a várt eredményt.A felügyelet külső szerződéses megbízott által végzett minőségbiztosítás keretében valósul meg.A Bizottság e felügyelet eredményeiről éves tevékenységi jelentésében számol majd be.6.2. Értékelés6.2.1. Előzetes értékelésAz előzetes értékelést a hatásvizsgálat tartalmazza.6.2.2. Az időközi/utólagos értékelés nyomán hozott intézkedések (hasonló, korábbi tapasztalatok tanulsága)NA6.2.3. A jövőbeni értékelések feltételei és gyakoriságaMiután a kommunikációs infrastruktúra működése megszűnik, a Bizottság átfogó értékelést készít annak működéséről. Az értékelésre az IDABC horizontális intézkedések általános értékelése keretében kerül sor, és különösen ezen új kommunikációs infrastruktúrának a SIS 1+ hálózati szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos hatékonyságát és eredményességét vizsgálják meg.7. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEKA közbeszerzési szerződésekre vonatkozó közösségi jognak való megfelelés biztosítása érdekében a Bizottság szerződés-odaítélési eljárásait alkalmazzák majd.8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségeiKötelezettségvállalási előirányzatok millió euróban (három tizedesjegyig)(Fel kell tüntetni a célkitűzésekre, a fellépésekre és a teljesítésekre vonatkozó fejezeteket) | Teljesítések típusa | Átlagos költség | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 és később | ÖSSZESEN |2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[26] (XX 01 01.) | A*/adminisztrátor | 5 | 2 |B*,C*/asszisztens |A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány[27] |A(z) XX 01 04/05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány[28] |ÖSSZESEN | 5 | 2 |8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírásaProjektirányítás;Technikai irányítás;Értékelés és jelentéstétel;Közbeszerzés, szerződéskezelés és pénzügyi irányítás.8.2.3. A – jogszabályban meghatározott – állomány eredete( A cserére vagy meghosszabbításra kerülő program irányításához jelenleg hozzárendelt álláshelyek( Az n. évi politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek( A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárásának a keretében igénylendő álláshelyekX Az érintett szolgálaton belül meglévő állomány felhasználásával átcsoportosítandó álláshelyek (belső áthelyezés)( Az n. évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben az adott évre nem előirányozott álláshelyek8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05. – Igazgatási kiadások)NA8.2.5. A referenciaösszegbe nem beletartozó személyi és kapcsolódó költségekmillió EUR (3 tizedesjegyig)A személyi állomány fajtája | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01.) | 0.585 | 0.234 |A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (nevezze meg a költségvetési tételt) |Személyi és kapcsolódó – a referenciaösszegbe NEM beletartozó – költségek összesen | 0.585 | 0.234 |Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak117 000 (fő/év)Számítás – A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állományNA8.2.6. A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadásokmillió EUR (3 tizedesjegyig) |2008-as év | 2009-es év | 2010-es év | n+3. év | n+4. év | n+5. év és később | ÖSSZESEN |XX 01 02 11 01. – Kiküldetések | 0.081 |XX 01 02 11 02. – Ülések és konferenciák | 0.120 |XX 01 02 11 03. – Bizottságok[29] |XX 01 02 11 04. – Tanulmányok és konzultációk |XX 01 02 11 05. – Információs rendszerek |2. Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11.) |3. Egyéb igazgatási jellegű kiadások Az s-TESTA-hálózattal kapcsolatos különleges képzés XX 01 02 11 06. költségvetési tétel | 0.032 |A személyi és kapcsolódó költségeken kívüli – a referenciaösszegbe NEM beletartozó – igazgatási kiadások összesen | 0.233 | 0.233 |2-2 személyt küldenek ki a SIS 1+-ban részt vevő valamennyi 27 tagállamba (0,081 millió EUR).Az ülések közé tartozik a SIS 1+ s-TESTA-hálózatának kiépítési és tesztelési szakasza során az illetékes csoport által rendszeresen szervezendő, a tagállamokkal és egyéb szakértőkkel tartott valamennyi ülés (12 ülést terveznek). A költségek nagyobbak lesznek, ha tagállami szakértők utazási költségeit is meg kell téríteni.Az s-TESTA-szolgáltatónak különleges képzést kell nyújtania 4 bizottsági alkalmazott számára a SIS 1+ s-TESTA-hálózatával kapcsolatosan (0,032 millió EUR).Számítás – A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások[pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic] [1] E határozatot a Tanácsnak még hivatalosan el kell fogadnia.[2] HL C […]., […]., […]. o.[3] HL C […]., […]., […]. o.[4] HL L 239., 2000.9.22., 19. o. A legutóbb az 1160/2005/EK rendelettel (HL L 191., 2005.7.22., 18. o.) módosított egyezmény.[5] HL L 328., 2001.12.13., a 2006. december 21-i 1988/2006/EK tanácsi rendelettel (HL L 411., 2006.12.30.) módosítva.[6] HL L 328., 2001.12.13., a 2006. december 21-i 2006/1007/IB tanácsi határozattal (HL L 411., 2006.12.30.) módosítva.[7] HL L 381., 2006.12.28.[8] HL L 337., 1999.12.30.[9] HL L 116., 2001.4.26.[10] HL L 66., 2007.3.6.[11] HL L 181., 2004.5.18.[12] HL L 181., 2004.5.18.[13] HL L […], […]., […]. o.[14] HL L […], […]., […]. o.[15] HL L 248., 2002.9.16.[16] HL L 176., 1999.7.10.[17] HL L 176., 1999.7.10.[18] A Tanács 2004/849/EK határozata (2004. október 25.) az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról, valamint egyes rendelkezések ideiglenes alkalmazásáról (HL L 368., 2004.12.15., 26. o.).[19] A Tanács 2004/860/EK határozata (2004. október 25.) az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő aláírásáról, valamint egyes rendelkezések ideiglenes alkalmazásáról (HL L 370., 2004.12.17., 78. o.).[20] HL L 131., 2000.6.1.[21] HL L 64., 2002.3.7.[22] Olyan kiadások, amelyek nem tartoznak az érintett xx. cím xx 01. alcíme alá.[23] A(z) xx. cím xx 01 04. jogcímcsoport alá tartozó kiadások.[24] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.[25] Szükség esetén, ha a fellépés időtartama hat évnél hosszabb, a táblázat további oszlopokkal bővíthető.[26] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.[27] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.[28] Amelynek költségét tartalmazza a referenciaösszeg.[29] Adja meg a bizottság típusát, valamint azt a csoportot, amelyhez tartozik.