               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.6.17.
            COM(2016) 401 final
            2016/0187(COD)
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE
            az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságot (ICCAT) létrehozó egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, állományvédelmi és ellenőrzési intézkedések megállapításáról, valamint az 1936/2001/EK, az 1984/2003/EK és az 520/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról

               INDOKOLÁS

               1.
                     A JAVASLAT HÁTTERE

               •
                     A javaslat indokai és céljai

                  E javaslat célja, hogy az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) által elfogadott állományvédelmi, ellenőrzési és érvényesítési intézkedéseket átültesse az uniós jogba. Az Európai Unió az ICCAT szerződő fele. Az ICCAT egy regionális halászati gazdálkodási szervezet, amely Atlanti-óceánban és a vele szomszédos tengerekben élő, az ICCAT-egyezmény szabályozása alá eső fajokkal folytatott gazdálkodásért felelős. E szervezet minden évben új állományvédelmi, ellenőrzési és érvényesítési intézkedéseket fogad el. Ez az átültető javaslat az ICCAT által 2008 óta elfogadott intézkedéseket érinti, kivéve az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójútonhal-állományra vonatkozó többéves helyreállítási tervet, amelynek uniós jogba történő átültetése egy külön folyamat tárgyát képezi.

                  Az illetékessége alá tartozó halászati erőforrások védelme és a velük folytatott gazdálkodás tekintetében az ICCAT kötelező érvényű határozatokat („ajánlásokat”) fogadhat el. E jogi aktusok címzettjei elsősorban az ICCAT szerződő felei, de az üzemeltetőkre (például hajóparancsnokokra) vonatkozó kötelezettségeket is tartalmaznak. Az ICCAT ajánlásai – amelyek kötelezőek a szerződő felekre nézve – az elfogadásukat követő hat hónappal lépnek hatályba, és azon elemeiket, amelyek még nem részei az uniós szabályozásnak, be kell emelni az Unió jogába.

               •
                     Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  Az ICCAT állományvédelmi és érvényesítési ajánlásainak legutóbbi átültetése az alábbi jogi aktusokkal történt: a hosszú távon vándorló halfajok bizonyos állományainak halászatára vonatkozó ellenőrzési intézkedések megállapításáról szóló, 2001. szeptember 27-i 1936/2001/EK tanácsi rendelet
                     1
                  ; a hosszú távon vándorló fajok egyes állományainak védelmét célzó technikai intézkedések megállapításáról és a 973/2001/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. május 7-i 520/2007/EK tanácsi rendelet, valamint a kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó többéves helyreállítási tervről szóló 302/2009/EK tanácsi rendelet
                     2
                  .

                  A 2008 óta elfogadott ICCAT-ajánlások számos korábban elfogadott ajánlást módosítottak, valamint több új rendelkezést állapítanak meg. Ezen túlmenően az ICCAT-ajánlások EU-jogba történő legutóbbi átültetése óta a vonatkozó uniós jogszabályok jelentős fejlődésen mentek keresztül a következő rendeletek elfogadásával: a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló 1224/2009/EK tanácsi rendelet, a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló 1005/2008/EK tanácsi rendelet és a közös halászati politikáról szóló 1380/2013/EU európai parlamenti és a tanácsi rendelet. Az egyértelműség érdekében a fent említett 1936/2001/EK és 520/2007/EK tanácsi rendeletek bizonyos részeit hatályon kívül kell helyezni a 2008 óta történt számos változás figyelembevétele céljából.

                  E javaslat nem tér ki az ICCAT által az EU részére biztosított halászati lehetőségek kérdésére az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 43. cikkének (3) bekezdése alapján, amely előírja, hogy az árak, a lefölözések, a támogatások és a mennyiségi korlátozások rögzítésére, továbbá a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozó intézkedések megállapítása a Tanács hatásköre.

               •
                     Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  Tárgytalan.

               2.
                     JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •
                     Jogalap

                  A javaslat az EUMSZ 43. cikkének (2) bekezdésén alapul, mivel a közös halászati politika célkitűzéseinek megvalósításához szükséges rendelkezéseket állapít meg.

               •
                     Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  A szubszidiaritás elve ebben az összefüggésben nem alkalmazható, mivel a javaslat tárgya a tengerek biológiai erőforrásainak fenntartható kiaknázása, kezelése és védelme a közös halászati politika külső vonatkozásainak kontextusában.

               •
                     Arányosság

                  A mérlegelt lehetőség biztosítani fogja az ICCAT-kötelezettségek Unióban való végrehajtását, méghozzá a kitűzött cél eléréséhez szükséges mérték túllépése nélkül.

               •
                     A jogi aktus típusának megválasztása

                  Mivel a rendeletek közvetlenül alkalmazandók és kötelező erejűek a tagállamokra nézve, e rendelet hozzájárul a javasolt szabályok Unió-szerte egységes alkalmazásához, és ezáltal egyenlő versenyfeltételeket teremt minden olyan uniós piaci szereplő számára, amely az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen folytat halászati tevékenységet.

               3.
                     AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •
                     A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan.

               •
                     Konzultációk az érdekelt felekkel

                  E javaslat célja már meglévő, a szerződő felekre nézve kötelező ICCAT-ajánlások átültetése. Mind a tagállami szakértőkkel, mind az érdekeltekkel folyt egyeztetés azon ICCAT-ülések előkészítése közben, amelyeken elfogadják ezeket az ajánlásokat, továbbá az ICCAT éves ülésén folyó tárgyalások során is végig zajlottak konzultációk. Ezen átültető rendelethez ezért nem tűnt szükségesnek az érdekeltekkel folytatott egyeztetés.

               •
                     Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  Tárgytalan.

               •
                     Hatásvizsgálat

                  A javaslat nem határoz meg új szakpolitikai szempontokat, ezért e jogalkotási javaslathoz nincs szükség hatásvizsgálatra. A kezdeményezés olyan, az EU-ra nézve már kötelező nemzetközi kötelezettségek alkalmazását érinti, amelyek tekintetében nem szükséges hatásvizsgálatot végezni.

               •
                     Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  Tárgytalan.

               •
                     Alapjogok

                  Tárgytalan.

               4.
                     KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Tárgytalan.

               5.
                     EGYÉB ELEMEK

               •
                     Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  Tárgytalan.

               •
                     Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetében)

                  Tárgytalan.

               •
                     A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  Az I. cím általános rendelkezéseket tartalmaz, ilyenek például a tárgy és a hatály, a célkitűzés és a fogalommeghatározások. Fontos kiemelni, hogy ez a rendelet az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen halászó uniós hajókra, illetve az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen kívüli vizeken végrehajtott átrakások esetében az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen kifogott fajokra alkalmazandó.

                  A II. cím tartalmazza az ICCAT állománygazdálkodási intézkedéseit, amelyek az érintett fajok szerint hét fejezetre tagolódnak. Az 1. fejezet a trópusi tonhalfélékre vonatkozik; a 2. fejezet az észak-atlanti germonra vonatkozik; a 3. fejezet a kardhalra vonatkozik (az atlanti-óceáni és a földközi-tengeri kardhalra egyaránt); a 4. fejezet a kormos marlinra és a fehér marlinra vonatkozik; az 5. fejezet a cápákra vonatkozik; a 6. fejezet a (járulékosan kifogott) tengeri madarakra, a 7. fejezet pedig a (járulékosan kifogott) teknősökre vonatkozik.

                  A III. cím közös ellenőrzési és nyomonkövetési intézkedéseket határoz meg. Az 1. fejezet tárgya a nagyméretű halászhajók ICCAT-nyilvántartása. A 2. fejezet a hajóbérlésre vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz. A 3. fejezet tárgya a fogások ellenőrzése, különös tekintettel a kvótákra és a legkisebb kifogható méretre vonatkozó követelményekre, a fogási mintavételezésre, valamint a fogások és a halászati erőkifejtés bejelentésére. A 4. és az 5. fejezet az átrakásra, illetve a tudományos megfigyelői programokra vonatkozóan állapít meg rendelkezéseket. A 6. fejezet jelentéstételi kötelezettségeket állapít meg a kijelölt kikötők, a kapcsolattartó pontok és a kikötői ellenőrzések tekintetében. A 7. fejezet tárgya a jogérvényesítés, különös tekintettel az állítólagos jog- és szabálysértésekre, valamint az ICCAT IUU-listájának tervezetére.

                  A IV. cím tartalmazza a záró rendelkezéseket, például az éves jelentésekre, az adatok bizalmasságára, a módosítási eljárásra, a felhatalmazás gyakorlására, valamint a meglévő uniós jogszabályok végrehajtására és módosítására vonatkozó előírásokat.

               2016/0187 (COD)

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

               az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságot (ICCAT) létrehozó egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, állományvédelmi és ellenőrzési intézkedések megállapításáról, valamint az 1936/2001/EK, az 1984/2003/EK és az 520/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

               tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére
                  3
               ,

               rendes jogalkotási eljárás keretében,

               mivel:

               (1)Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben
                  4
                foglaltak szerint a közös halászati politika (KHP) célja az, hogy a tengerek biológiai erőforrásainak kiaknázása hozzájáruljon a hosszú távú környezetvédelmi, gazdasági és társadalmi fenntarthatósághoz.

               (2)A 98/392/EK tanácsi határozattal
                  5
                az Európai Unió elfogadta az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményét, amely többek között a tengerek biológiai erőforrásainak védelmére és a velük folytatott gazdálkodásra vonatkozó elveket és szabályokat állapít meg. Szélesebb körű nemzetközi kötelezettségei keretében az Unió részt vesz a halállományok védelme érdekében a nemzetközi vizeken tett erőfeszítésekben.

               (3)A 86/238/EGK tanácsi határozat
                  6
                értelmében az Európai Unió 1997. november 14. óta az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezmény (a továbbiakban: ICCAT-egyezmény) szerződő fele.

               (4)Az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (a továbbiakban: ICCAT) felállításával az ICCAT-egyezmény keretet biztosít az Atlanti-óceánban és a szomszédos tengerekben élő tonhalak és tonhalszerű fajok védelmében és a velük folytatott gazdálkodásban megvalósuló regionális együttműködéshez.

               (5)Az illetékessége alá tartozó halászati erőforrások védelme és a velük folytatott gazdálkodás vonatkozásában az ICCAT kötelező érvényű határozatokat („ajánlásokat”) fogadhat el, amelyek kötelezőek a szerződő felekre nézve. E jogi aktusok címzettjei elsősorban az ICCAT szerződő felei, de a magánszereplőkre (például hajóparancsnokokra) vonatkozó kötelezettségeket is tartalmaznak. Az ICCAT ajánlásai az elfogadásukat követő hat hónappal lépnek hatályba, és az EU vonatkozásában át kell őket ültetni az Unió jogába.

               (6)Az ICCAT állományvédelmi és érvényesítési tárgyú ajánlásait legutóbb az 1936/2001/EK tanácsi rendelet
                  7
                és az 520/2007/EK tanácsi rendelet
                  8
                hajtotta végre.

               (7)A kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó többéves helyreállítási tervről szóló ICCAT-ajánlást a 302/2009/EK tanácsi rendelet
                  9
                hajtotta végre. E rendelet nem érint ilyen többéves helyreállítási terveket.

               (8)Ez a rendelet nem tér ki az ICCAT által saját hatáskörben meghatározott halászati lehetőségek kérdésére, mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy az árak, a lefölözések, a támogatások és a mennyiségi korlátozások rögzítésére, továbbá a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozó intézkedéseket a Tanács fogadja el.

               (9)A 2008 óta elfogadott ICCAT-ajánlások számos korábban elfogadott ajánlást módosítanak és több új rendelkezést állapítanak meg.

               (10)Az ICCAT-ajánlások jövőbeli, kötelező érvényű módosításainak az uniós jogba való mihamarabbi beépítése érdekében a Bizottságot az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban fel kell hatalmazni az e rendelethez tartozó mellékletek módosítását célzó jogi aktusok elfogadására. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus előkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.

               (11)E rendelet rendelkezéseinek egységes feltételek mellett történő végrehajtása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni. E hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek
                  10
                megfelelően kell gyakorolni.

               (12)A KHP szabályainak betartása érdekében uniós jogszabályok kerültek elfogadásra egy ellenőrzési, vizsgálati és jogérvényesítési rendszer létrehozására, amely a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem szabályait is magában foglalja.

               (13)Ezen belül az 1224/2009/EK tanácsi rendelet
                  11
                a közös halászati politika valamennyi szabályának betartását biztosítandó globális és integrált szemléletű uniós ellenőrzési, vizsgálati és jogérvényesítési rendszert hozott létre. A 404/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet
                  12
                megállapítja az 1224/2009/EK rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat. Az 1005/2008/EK tanácsi rendelet
                  13
                létrehozta a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszert. Az említett rendeletek már most végrehajtanak az ICCAT-ajánlásokban foglalt több rendelkezést. E rendelkezéseket tehát nem szükséges felvenni e rendeletbe.

               (14)Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdése kirakodási kötelezettséget vezetett be, amely 2015. január 1-jétől alkalmazandó a kisméretű, illetve nagyméretű nyílt vízi fajok halászatában, az ipari célú halászatban és a balti-tengeri lazachalászatban. Ugyanakkor a szóban forgó rendelet 15. cikkének (2) bekezdése szerint a kirakodási kötelezettség nem érinti az Unió nemzetközi, például az ICCAT-ajánlásokból eredő kötelezettségeit. Ugyanezen rendelkezés szerint a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén végrehajtsa ezeket a nemzetközi kötelezettségeket az uniós jogban, beleértve különösen a kirakodási kötelezettségtől való eltéréseket. Ennek megfelelően a kisméretű, illetve nagyméretű nyílt vízi fajokat érintő egyes halászati tevékenységekben, valamint az ipari célú halászatban a halak visszadobása megengedett az (EU) 2015/98 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben
                  14
                meghatározott bizonyos helyzetekben.

               (15)Az 1984/2003/EK tanácsi rendelet
                  15
                a vonatkozó ICCAT-ajánlásoknak megfelelően statisztikai dokumentációs programokat hoz létre a kardhal és a nagyszemű tonhal tekintetében. Mivel a tengeren végzett átrakási műveletek összefüggésében az ICCAT új rendelkezéseket fogadott el a statisztikai programokra vonatkozóan, helyénvaló módosítani az 1984/2003/EK rendeletet és az új rendelkezéseket beépíteni az uniós jogba.

               (16)Az utóbbi években számos ICCAT-ajánlás módosult, illetve számos ICCAT-ajánlást hatályon kívül helyeztek. Az egyértelműség, az egyszerűsítés és a jogbiztonság érdekében ezért módosítani kell az 1936/2001/EK és az 520/2007/EK rendeletet,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

               I. cím
                  Általános rendelkezések

               1. cikk
                  Tárgy

               E rendelet az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) által folytatott gazdálkodás tárgyát képező, nagy távolságra vándorló halfajok halászatával összefüggő állománygazdálkodási, -védelmi és ellenőrzési rendelkezéseket állapítja meg.

               2. cikk
                  Hatály

               Ez a rendelet az alábbiakra alkalmazandó:

               a)azok az uniós halászhajók és hobbihorgászatot folytató uniós hajók, amelyek az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen folytatnak tevékenységet, illetve amelyek azICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen kívül az említett területen kifogott fajok egyedeit rakják át;

               b)azok a harmadik országbeli hajók, amelyeket tagállami kikötőkben vizsgálatnak vetnek alá, és amelyek olyan, az ICCAT szabályozása alá eső fajokat vagy ilyen fajokból készült olyan haltermékeket szállítanak, amelyeket korábban nem rakodtak ki vagy raktak át kikötőben.

               3. cikk
                  Kapcsolat más uniós jogi aktusokkal

               Ez a rendelet az alábbiakban szereplő rendelkezések sérelme nélkül alkalmazandó:

               a)(EU) 2016/XXXX rendelet [a halászati engedélyekre vonatkozó új rendelet];

               b)(EU) 2016/XXXX rendelet [a kékúszójú tonhal halászatát szabályozó átültető rendelet].

               4. cikk
                  Fogalommeghatározások

               E rendelet alkalmazásában:

               1.„az ICCAT szabályozása alá eső fajok”: az I. mellékletben felsorolt fajok;

               2.„trópusi tonhalfélék”: nagyszemű tonhal, sárgaúszójú tonhal és bonitó.

               3.„halászhajó”: a tengerek biológiai erőforrásainak kereskedelmi célú kiaknázására felszerelt vízi jármű, vagy kékúszójú tonhal fogására szolgáló csapda

               4.„fogóhajó”: a tengerek biológiai erőforrásainak kifogására használt halászhajó;

               5.„uniós halászhajó”: valamely tagállam lobogója alatt közlekedő és az Európai Unióban lajstromozott halászhajó;

               6.„halászati engedély”: egy uniós halászhajó számára kiadott engedély, amelynek birtokában az adott hajó meghatározott időtartamon belül, különleges feltételek mellett meghatározott halászati tevékenységeket végezhet egy adott területen vagy egy adott halászat keretében;

               7.„különleges halászati engedély”: egy uniós halászhajó számára kiadott engedély, amelynek birtokában az adott hajó meghatározott időtartamon belül, különleges feltételek mellett meghatározott halászeszközökkel meghatározott halászati tevékenységeket végezhet egy adott területen és egy adott halászat keretében;

               8.„átrakás”: egy halászhajó fedélzetén található halászati termékek egy részének vagy egészének egy másik hajóra történő rakodása;

               9.„hobbihorgászat”: a tengeri élő vízi erőforrások szabadidős, turisztikai vagy sportolási célú kiaknázására irányuló, nem kereskedelmi célú halászati tevékenység;

               10.„Task I. adatok”: az ICCAT által „Az atlanti tonhalfélék és tonhalszerű halak helyszíni statisztikai és mintavételi kézikönyve” című dokumentumban meghatározottak szerint Task I-ként meghatározott adatok;

               11.„Task II. adatok”: az ICCAT által „Az atlanti tonhalfélék és tonhalszerű halak helyszíni statisztikai és mintavételi kézikönyve” című dokumentumban meghatározottak szerint Task II-ként meghatározott adatok;

               12.„szerződő fél”: az ICCAT-egyezmény szerződő fele, valamint együttműködő nem szerződő fél, egyéb jogalany vagy halászatot folytató jogalany;

               13.„az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó terület”: az Atlanti-óceán és a vele szomszédos tengerek valamennyi vízterülete;

               14.„fenntartható halászati partnerségi megállapodás”: az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 37. pontjában meghatározott nemzetközi megállapodás;

               15.„hajó hossza”: a hajóorr legelülső pontja és a hajófar leghátulsó pontja közötti egyenes vonalban mért távolság;

               16.„nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajó”: 24 méternél nagyobb teljes hosszúságú nyílt vízi horogsoros hajó;

               17.„nagyméretű halászhajó”: 20 méternél nagyobb teljes hosszúságú halászhajó;

               18.„nagyméretű halászhajók ICCAT-nyilvántartása”: az ICCAT titkársága által olyan nagyméretű halászhajókról vezetett nyilvántartás, amelyek az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen halászhatnak az ICCAT szabályozása alá eső fajokra;

               19.„segédhajó”: a fogóhajót ellátó hajó vagy olyan hajó, amely elősegíti, támogatja és előkészíti a halászati tevékenységeket, és amely nincs felszerelve működő halászeszközzel;

               20.„szállítóhajó”: olyan segédhajó, amely részt vesz az ICCAT szabályozása alá eső fajok átrakásában, és azokat átveszi a nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajóktól;

               21.„szállítóhajók ICCAT-nyilvántartása”: az ICCAT titkársága által olyan szállítóhajókról vezetett nyilvántartás, amelyek az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen tengeren végzett átrakási művelet keretében rakományt vehetnek át nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajóktól;

               22.„trópusi tonhalfélék halászatára engedéllyel rendelkező hajók ICCAT-nyilvántartása”: az ICCAT titkársága által olyan nagyméretű halászhajókról vezetett nyilvántartás, amelyek az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen trópusi tonhalféléket halászhatnak, tarthatnak fedélzetükön, rakhatnak át, szállíthatnak, dolgozhatnak fel vagy rakodhatnak ki;

               23.„halcsoportosulást előidéző eszköz (FAD)”: minden olyan, a tenger felszínén lebegő eszköz, amelyet azzal a céllal telepítenek, hogy odavonzza a halakat;

               24.„IUU-halászat”: jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat;

               25.„az ICCAT IUU-listája”: a nem szerződő felek lobogója alatt közlekedő olyan hajók listája, amelyek az ICCAT szerint IUU-halászatot folytattak;

               26.„horogsor”: egy fő zsinórból álló, számos, a célfajoktól függően különböző hosszúságú és elhelyezésű mellékzsinórra (horogelőke) szerelt horoggal ellátott halászeszköz;

               27.„erszényes kerítőháló”: olyan kerítőháló, amelynél a hálófeneket összehúzzák a háló fenekén lévő szorítózsinór segítségével, amely a fenék-vontatókötél mentén több gyűrűn van átfűzve, és így lehetővé teszi a háló összehúzását vagy összezárását;

               28.„horog”: meghajlított, kihegyezett végű acéldrótdarab.

               II. CÍM
                  BIZONYOS FAJOKAT ÉRINTŐ ÁLLOMÁNYGAZDÁLKODÁSI, -VÉDELMI ÉS ELLENŐRZÉSI INTÉZKEDÉSEK

               I. fejezet
                  Trópusi tonhalfélék

               5. cikk
                  A nagyszemű tonhalra halászó nagyméretű fogóhajók számára vonatkozó korlátozások

               Az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen nagyszemű tonhalra halászó nagyméretű uniós fogóhajók számát és bruttó tonnatartalomban (BT) kifejezett teljes kapacitását a következők szerint kell meghatározni:

               a)az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen az 1991 és 1992 közötti időszakban nagyszemű tonhalra halászó uniós fogóhajók átlagos száma és BT-ben kifejezett kapacitása alapján; és

               b)a nagyszemű tonhalra halászó uniós fogóhajók számának – az ICCAT részére 2005. június 30-án küldött értesítés szerinti – 2005. évi korlátozása alapján.

               6. cikk
                  A trópusi tonhalfélékre halászó nagyméretű fogóhajókra és a segédhajókra vonatkozó különleges engedélyek

               (1)A tagállamok az (EU) 2016/XXXX rendeletben [új engedélyezési rendelet] megállapított rendelkezéseknek megfelelően engedélyeket adnak ki a lobogójuk alatt közlekedő olyan nagyméretű fogóhajóknak, amelyek az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen trópusi tonhalfélékre halászhatnak.

               (2)A tagállamok engedélyeket bocsátanak ki a lobogójuk alatt közlekedő olyan hajók részére, amelyek bármilyen módon támogatják az (1) bekezdés szerinti hajók tevékenységét.

               7. cikk
                  A trópusi tonhalfélék halászatára engedéllyel rendelkező hajók ICCAT-nyilvántartása

               (1)A tagállamok haladéktalanul, de legkésőbb 30 napon belük értesítik a Bizottságot minden olyan eseményről, amely szükségessé teszi a trópusi tonhalfélék halászatára engedéllyel rendelkező hajók ICCAT-nyilvántartásának kiegészítését, egyes részeinek törlését vagy módosítását. A Bizottság ezeket az információkat késedelem nélkül, de legkésőbb az adott esemény napjától számított 45 napon belül benyújtja az ICCAT titkárságának.

               (2)Az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen nagyszemű tonhalra halászó hajók csak a velük azonos vagy náluk kisebb kapacitású hajókkal helyettesíthetők.

               (3)Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a trópusi tonhalfélék halászatára engedéllyel rendelkező hajók ICCAT-nyilvántartásában nem szereplő nagyméretű halászhajók nem kaphatnak engedélyt arra, hogy az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területről származó trópusi tonhalféléket halásszanak, tartsanak fedélzetükön, rakjanak át, szállítsanak, helyezzenek át vagy dolgozzanak fel.

               8. cikk
                  Az egy adott évben trópusi tonhalfélékre halászó hajók listája

               A tagállamok minden évben június 30-ig benyújtják a Bizottságnak azoknak a lobogójuk alatt közlekedő, engedéllyel rendelkező hajóknak a listáját, amelyek az előző naptári évben trópusi tonhalfélékre halásztak az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen. A tagállamoktól kapott listákat a Bizottság minden évben július 31-ig továbbítja az ICCAT-nak.

               9. cikk
                  A FAD-gazdálkodási tervek

               (1)Évente január 31-ig minden olyan tagállam, amelynek erszényes kerítőhálós hajói vagy horgászbotos hajói FAD-ok segítségével halásznak trópusi tonhalfélékre, gazdálkodási terveket nyújtanak be a Bizottságnak arra vonatkozóan, hogy a lobogójuk alatt közlekedő hajók miként használják fel az ilyen, halcsoportosulást előidéző eszközöket. A Bizottság ezeket az információkat minden év július 1-jéig továbbítja az ICCAT titkárságának.

               (2)A FAD-gazdálkodási tervek céljai a következők:

               a)a FAD-ok jellemzőivel, a bóják jellemzőivel, a FAD-halászattal, valamint többek között a halászati erőkifejtéssel, illetve a célfajokhoz és a nem célfajokhoz kapcsolódó hatásokkal összefüggő ismeretek bővítése;

               b)a FAD-ok és a jeladók telepítésének és begyűjtésének hatékony kezelése, illetve esetleges elveszítésük hatékony elhárítása;

               c)A FAD-ok és a FAD-halászat ökoszisztémára gyakorolt hatásainak csökkentése és visszaszorítása, többek között – szükség esetén – a halászati mortalitást előidéző különféle tényezők befolyásolásával (ilyen például a telepített FAD-ok száma, beleértve az erszényes kerítőhálós hajók által kihelyezett FAD-ok számát, a halászati kapacitás és a segédhajók száma).

               (3)Az (1) bekezdés szerinti gazdálkodási terveknek tartalmazniuk kell a II. mellékletben meghatározott információkat.

               (4)A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a lobogójuk alatt közlekedő minden egyes, trópusi tonhalfélékre FAD segítségével halászó erszényes kerítőhálós hajó vonatkozásában egy adott időpontban legfeljebb 500 műszerezett bója legyen aktív.

               10. cikk
                  A FAD-okra vonatkozó követelmények

               (1)A halcsoportosulást előidéző eszközöknek valamennyi alábbi követelménynek meg kell felelniük:

               a)a FAD felületi szerkezete vagy ne legyen letakarva semmilyen anyaggal, vagy csak olyan anyaggal legyen letakarva, amelyek esetében minimális annak a kockázata, hogy nem célfajok belegabalyodnak;

               b)a felszín alatti elemek kizárólag olyan anyagból álljanak, amelybe a nem célfajok nem tudnak belegabalyodni.

               (2)A FAD-ok tervezésekor előnyben kell részesíteni a biológiailag lebomló anyagokat azzal a céllal, hogy a biológiailag nem lebomló FAD-ok 2018-ig fokozatosan kikerüljenek a használatból.

               (3)A tagállamok a 70. cikkben említett éves jelentés részeként minden évben beszámolnak a Bizottságnak az (1) és (2) bekezdésben foglalt előírások betartása érdekében hozott intézkedéseikről. A Bizottság ezeket az információkat továbbítja az ICCAT titkárságának.

               11. cikk
                  A FAD-okkal kapcsolatban hajók által benyújtott információk

               (1)Minden egyes FAD telepítésekor az erszényes kerítőhálós és horgászbotos uniós fogóhajók és uniós segédhajók kötelesek összegyűjteni és bejelenteni az alábbi információkat és adatokat:

               a)földrajzi helyzet;

               b)dátum;

               c)FAD típusa (lehorgonyzott FAD, sodródó mesterséges FAD);

               d)FAD-azonosító (azaz FAD-jelzés vagy a FAD-jeladó azonosítója, bója típusa – például egyszerű bója vagy szonárral felszerelt bója) vagy bármilyen, a tulajdonos azonosítására alkalmas információ;

               e)a FAD tervezési jellemzői (a lebegő rész és a víz alatti felfüggesztő szerkezet méretei és anyaga, valamint a víz alatti felfüggesztő szerkezet olyan elemei, amelyeken élőlények fennakadhatnak).

               (2)A FAD-ok minden egyes szemléjekor – akár sor kerül utána halászati műveletre, akár nem – az erszényes kerítőhálós és horgászbotos uniós fogóhajók és uniós segédhajók kötelesek összegyűjteni és bejelenteni az alábbi információkat és adatokat:

               a)a szemle típusa (vontatás, begyűjtés, elektronikus berendezéseket érintő beavatkozás);

               b)földrajzi helyzet;

               c)dátum;

               d)FAD típusa (lehorgonyzott FAD, sodródó természetes FAD, sodródó mesterséges FAD);

               e)FAD-azonosító (azaz FAD-jelzés vagy a jeladó azonosítója vagy bármilyen, a tulajdonos azonosítására alkalmas információ);

               f)ha a szemlét halászati művelet követi, a művelet eredményei a fogások és a járulékos fogások tekintetében, akár megtartották a kifogott egyedeket, akár visszadobták őket élve vagy elpusztult állapotban.

               (3)A FAD-ok minden egyes elveszítésekor az erszényes kerítőhálós és horgászbotos uniós fogóhajók és uniós segédhajók kötelesek összegyűjteni és bejelenteni az alábbi információkat és adatokat:

               a) utolsó rögzített földrajzi helyzet;

               b)utolsó rögzített földrajzi helyzet dátuma;

               c)FAD-azonosító (azaz FAD-jelzés vagy a jeladó azonosítója) vagy bármilyen, a tulajdonos azonosítására alkalmas információ.

               (4)Az uniós halászhajók negyedéves alapon kötelesek naprakész listát vezetni a telepített FAD-okról; e listának tartalmaznia kell legalább a III. mellékletben szereplő információkat.

               12. cikk
                  A FAD-okkal kapcsolatban tagállamok által benyújtott információk

               A tagállamok minden évben, az ICCAT által az adott évre megállapított határidő előtt 15 nappal az ICCAT titkárságának való továbbítás céljával benyújtják a Bizottságnak a következőket:

               a)a ténylegesen telepített FAD-ok száma negyedéves alapon, FAD-típusonkénti bontásban, feltüntetve a FAD-hoz kapcsolódó jeladó/bója jelenlétét vagy hiányát;

               b)a ténylegesen telepített jeladók/bóják száma és típusa (például rádiójeladó, szonárral felszerelt bója) negyedéves alapon;

               c)azon üzemben lévő jeladók/bóják átlagos száma negyedéves alapon, amelyeket az egyes hajók követtek;

               d)az elveszített, üzemben lévő FAD-ok átlagos száma negyedéves alapon;

               e)minden egyes segédhajó vonatkozásában a tengeren töltött napok száma 1°-os hálóban mért területenként, havonta és lobogó szerinti államonként.

               13. cikk
                  Hajónaplók

               A tagállamok gondoskodnak arról, hogy:

               a)a papíralapú és az elektronikus halászati naplókat és adott esetben a FAD-naplókat mihamarabb összegyűjtik és az uniós kutatók rendelkezésére bocsátják;

               b)a Bizottság részére a 49. cikk szerint elküldött Task II. adatoknak tartalmazniuk kell a halászat során gyűjtött vagy adott esetben a FAD-naplókból kigyűjtött adatokat.

               14. cikk
                  A növendék halak védelmével összefüggő területi vagy időbeli tilalmak

               (1)Az alábbi területeken és időszakokban tilos a trópusi tonhalfélék célzott halászata vagy e halászati tevékenység olyan eszközökkel, többek között FAD-okkal való támogatása, amelyek befolyással lehetnek a halak csoportosulására:

               a)minden évben a január 1-jétől február 28-ig tartó időszakban, és

               b)az alábbiakkal határolt területen:

               –északi határ – az északi szélesség 5°-nál húzódó szélességi kör

               –déli határ – a déli szélesség 4°-nál húzódó szélességi kör

               –nyugati határ – a nyugati hosszúság 20°-nál húzódó hosszúsági kör

               –keleti határ – Afrika partvonala.

               (2)Az (1) bekezdés szerinti tilalomnak magában kell foglalnia a következőket:

               a)bármilyen, bójával felszerelt vagy bója nélküli úszó tárgy vízre bocsátása;

               b)mesterséges tárgyak – többek között hajók – körül, alatt vagy azokkal együtt folytatott halászat;

               c)természetes tárgyak körül, alatt vagy azokkal együtt folytatott halászat;

               d)úszó tárgyak vontatása az adott területen kívülre.

               (3)A tilalmi területen vagy időszakban az adott földrajzi területen halászatot folytató valamennyi tagállam:

               a)megfelelő lépéseket tesz annak érdekében, hogy a lobogója alatt közlekedő összes hajó fedélzetén, a segédhajókat is beleértve, az (1) bekezdésben említett tilalmi területen vagy időszakban folytatott halászat során megfigyelő tartózkodjon. A megfigyelői programnak meg kell felelnie a IV. mellékletben szereplő követelményeknek;

               b)az a) pontban említett megfigyelők által gyűjtött információkat minden év június 30-ig benyújtja a Bizottságnak, amely erről július 31-ig értesíti az ICCAT-ot;

               c)megfelelő lépéseket tesz a lobogója alatt közlekedő olyan halászhajók ellen, amelyek nem tartják be az (1) bekezdés szerinti területi vagy időbeli tilalmakat;

               d)a 70. cikk szerinti éves jelentés részeként jelentést nyújt be a Bizottságnak a területi vagy időbeli tilalom betartásáról.

               15. cikk
                  A trópusi tonhalfélék halászata bizonyos portugál vizeken

               Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésétől eltérve tilos bármilyen mennyiségben a fedélzeten tartani az ICES X alterületnek az é. sz. 36°30’-től északra fekvő, Portugália felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken, vagy az é. sz. 31°-tól északra és a ny. h. 17°30’-től keletre található CECAF-területeken erszényes kerítőhálóval fogott trópusi tonhalféléket, illetve ezeken a területeken tilos e fajoknak az említett halászeszközökkel folytatott célzott halászata.

               16. cikk
                  Az IUU-tevékenységek azonosítása

               Ha az ICCAT ügyvezető titkára a 7. cikk (3) bekezdésének, valamint a 14. cikk (1) és (2) bekezdésének uniós halászhajók általi lehetséges megsértéséről értesíti a Bizottságot, a Bizottság erről haladéktalanul tájékoztatja a lobogó szerinti tagállamot. A lobogó szerinti tagállam azonnal kivizsgálja a helyzetet, és ha az adott hajó halcsoportosulásokat potenciálisan befolyásoló tárgyak – többek között FAD-ok – segítségével halászik, a tagállam felszólítja a hajót, hogy állítsa le a halászatot, szükség esetén pedig arra, hogy késedelem nélkül hagyja el a területet. A lobogó szerinti tagállam haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot a vizsgálat eredményéről és az ezek alapján megtett intézkedésekről. A Bizottság ezeket az információkat továbbítja a parti államnak és az ICCAT ügyvezető titkárának.

               II. fejezet
                  Észak-atlanti germon

               17. cikk
                  A hajók számára vonatkozó korlátozások

               Az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen észak-atlanti germonra halászó uniós fogóhajók maximális számát az 1993 és 1995 közötti időszakban az észak-atlanti germonra mint célfajra halászó uniós fogóhajók átlagos száma alapján kell meghatározni.

               III. fejezet
                  Kardhal

               1. szakasz
                  Atlanti-óceáni kardhal

               18. cikk
                  Az észak-atlanti kardhalra vonatkozó gazdálkodási tervek

               Az észak-atlanti kardhalra halászó tagállamok minden évben augusztus 15-ig benyújtják a Bizottságnak gazdálkodási tervüket. A Bizottság ezeket az információkat minden év szeptember 15-ig továbbítja az ICCAT titkárságának.

               19. cikk
                  Az észak-atlanti kardhal legkisebb kifogható mérete

               (1)Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésétől eltérve tilos a 25 kg élőtömegnél könnyebb, vagy alternatívaként az alsó állkapocstól a farok tövéig mért 125 cm hosszúságnál rövidebb kardhalak célzott halászata, fedélzeten tartása vagy átrakása, kirakodása, szállítása, tárolása, eladásra történő kiállítása vagy felkínálása, értékesítése és forgalmazása.

               (2)Az (1) bekezdéstől eltérve a 25 kg élőtömegnél könnyebb vagy az alsó állkapocstól a farok tövéig mért 125 cm hosszúságnál rövidebb kardhalak legfeljebb 15 %-os járulékos fogása a fedélzeten tartható, átrakható, áthelyezhető, kirakodható, szállítható, tárolható, értékesíthető, illetve eladásra kiállítható vagy felkínálható.

               (3)A (2) bekezdés szerinti 15 % tűréshatárt a hajó összes kardhalfogásában található kardhalak kirakodásonkénti egyedszáma alapján kell kiszámolni.

               2. szakasz
                  Földközi-tengeri kardhal

               20. cikk
                  A földközi-tengeri kardhal halászatára engedéllyel rendelkező hajók

               (1)A tagállamok az (EU) 2016/XXXX rendelet [új engedélyezési rendelet] rendelkezéseinek megfelelően engedélyeket adnak ki a földközi-tengeri kardhal halászatára.

               (2)A tagállamok minden év január 1-jéig elektronikus úton, az ICCAT adat- és információszolgáltatási iránymutatásában meghatározott formátumban benyújtják a következőket:

               a)a lobogójuk alatt közlekedő miden olyan uniós fogóhajó listája, amely engedéllyel rendelkezik a földközi-tengeri kardhal halászatára;

               b)miden olyan uniós hajó listája, amely engedéllyel rendelkezik a földközi-tengeri kardhal hobbihorgászat keretében folytatott halászatára.

               (3)A Bizottság ezeket az információkat január 15-ig továbbítja az ICCAT titkárságának.

               (4)A tagállamok haladéktalanul, de legkésőbb 30 napon belük értesítik a Bizottságot a földközi-tengeri kardhal halászatára engedéllyel rendelkező uniós fogóhajók és az ugyanezen állomány hobbihorgászatára engedéllyel rendelkező hajók listáját érintő bármilyen kiegészítésről, törlésről vagy módosításról. A Bizottság ezeket az információkat késedelem nélkül, de legkésőbb a kiegészítés, törlés vagy módosítás napjától számított 45 napon belül benyújtja az ICCAT titkárságának.

               21. cikk
                  Járulékos fogások

               A 20. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti listán nem szereplő uniós fogóhajók számára nem engedélyezett a fedélzeten lévő összes fogás tömegének és/vagy egyedszámának 5 %-át meghaladó mennyiségű kardhal fogása, fedélzeten való tartása, átrakása, szállítása, feldolgozása vagy kirakodása.

               22. cikk
                  Különleges halászati engedély

               (1)A 20. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti, engedéllyel rendelkező hajók listáján szereplő, szigonyt vagy horogsort használó uniós fogóhajóknak különleges halászati engedéllyel kell rendelkezniük.

               (2)A tagállamok minden év június 30-ig elektronikus úton megküldik a Bizottságnak az előző évre kiadott különleges halászati engedélyek listáját. A Bizottság ezeket az információkat július 31-ig továbbítja az ICCAT titkárságának.

               23. cikk
                  Halászati tilalmi időszakok

               (1)Földközi-tengeri kardhal nem fogható ki (akár célfajként, akár járulékosan), nem tartható a fedélzeten, nem rakható át és nem rakodható ki a március 1. és 31., valamint az október 1. és november 30. közötti időszakban.

               (2)A tagállamok figyelemmel kísérik a halászati tilalom hatékonyságát, és minden év augusztus 15-ig benyújtják a Bizottságnak az (1) bekezdésben előírt feltételek teljesülése céljából végzett megfelelő ellenőrzésekkel és vizsgálatokkal kapcsolatos releváns információkat. A Bizottság ezeket az információkat az ICCAT éves ülése előtt legalább két hónappal megküldi az ICCAT titkárságának.

               24. cikk
                  A földközi-tengeri kardhal legkisebb kifogható mérete

               (1)Csak a kardhal egész egyedei (a külső testrészek eltávolítása nélkül), vagy kopoltyú nélküli és kizsigerelt egyedei tarthatók a fedélzeten, rakhatók át, rakodhatók ki, illetve szállíthatók.

               (2)Tilos az alsó állkapocstól a farok tövéig mért 90 cm hosszúságnál rövidebb földközi-tengeri kardhalak, vagy alternatívaként a 10 kg-os élőtömegnél vagy a 9 kg-os kopoltyú nélküli és kizsigerelt tömegnél, illetve a 7,5 kg-os tisztítás utáni tömegnél (kopoltyú nélkül, kizsigerelve, úszók és a fej egy része nélkül) könnyebb földközi-tengeri kardhalak fogása, fedélzeten tartása, átrakása, kirakodása, szállítása, tárolása, illetve eladásra való kiállítása vagy felkínálása.

               (3)A (2) bekezdéstől eltérve az abban a bekezdésben meghatározott legkisebb kifogható méret alatti, járulékosan fogott kardhalak a fedélzeten tarthatók, átrakhatók, kirakodhatók, szállíthatók, tárolhatók, illetve eladásra kiállíthatók vagy felkínálhatók, ha kirakodásonkénti tömegük vagy egyedszámuk nem haladja meg a hajó fedélzetén lévő összes kardhalfogás 5 %-át.

               25. cikk
                  A földközi-tengeri kardhal halászatára engedéllyel rendelkező hajók halászeszközeire vonatkozó műszaki előírások

               (1)Az 1967/2006/EK tanácsi rendelet
                  16
                12. cikkétől eltérve a kardhalra halászó hajók által kihelyezhető vagy fedélzetre vehető horgok maximális száma 2 800.

               (2)Az (1) bekezdés szerinti maximális számon túlmenően, a két napnál hosszabb utak esetében a fedélzeten tartható a felszerelt horgok egy második sorozata is, feltéve, hogy e horogsort kellőképpen rögzítették és elrakták az alsó fedélzeteken oly módon, hogy azt ne lehessen könnyen használatba venni.

               (3)A horgok magassága nem lehet kisebb 7 cm-nél.

               (4)A nyílt vízi horogsorok hossza nem haladhatja meg a 30 tengeri mérföldet (55,56 km).

               26. cikk
                  A földközi-tengeri kardhal halászatával összefüggő jelentéstételi kötelezettségek

               (1)A tagállamok minden év június 30-ig benyújtják Bizottságnak azon uniós fogóhajókra vonatkozó alábbi információkat, amelyek az előző évben engedéllyel rendelkeztek a kardhal Földközi-tengeren folytatott nyílt vízi horogsoros halászatára vagy szigonyos halászatára:

               a)a fogóhajóra vonatkozó információk:

               i.a hajó neve (ha nincs megadva név, a lajstromszámot kell feltüntetni az ország kezdőbetűi nélkül);

               ii.a hajó közösségi flotta-nyilvántartási száma (CFR-száma) a 26/2004/EK bizottsági rendelet
                  17
                I. mellékletében meghatározottak szerint;

               iii.ICCAT nyilvántartási szám.

               b)a halászati tevékenységekre vonatkozó információk mintavétel alapján vagy a flotta egészére vonatkozóan:

               i.halászati időszak(ok), valamint a hajó éves halászati napjainak teljes száma, célfajok és területek szerinti bontásban;

               ii.érintett földrajzi területek a hajó által célfajonként és területenként folytatott halászati tevékenységek vonatkozásában az ICCAT statisztikai négyszögek szerinti bontásban;

               iii.a hajó típusa, célfajok és területek szerinti bontásban;

               iv.a hajó által használt horgok száma, célfajok és területek szerinti bontásban;

               v.a hajó által használt horogsoregységek száma, célfajok és területek szerinti bontásban;

               vi.a hajó horogsoregységeinek teljes hossza célfajok és területek szerinti bontásban;

               c)fogási adatok, a lehető legkisebb időbeli-területi egységben megadva;

               i.a fogások méret és – amennyiben lehetséges – kor szerinti megoszlása;

               ii.hajónkénti fogások és azok összetétele, valamint;

               iii.halászati erőkifejtés (a halászati napok átlagos száma hajónként, horgok átlagos száma hajónként, a horogsoregységek átlagos száma hajónként, a horogsorok átlagos teljes hossza hajónként).

               (2)Az (1) bekezdésben említett információkat az ICCAT által előírt formátumban kell benyújtani.

               (3)A Bizottság ezeket az információkat minden év július 31-ig továbbítja az ICCAT titkárságának.

               IV. fejezet
                  Atlanti-óceáni kormos marlin és fehér marlin

               27. cikk
                  Az élve kifogott atlanti-óceáni kormos marlin és fehér marlin egyedeinek visszaengedése

               (1)Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a kvótájukat hamarosan kimerítő tagállamok lobogója alatt közlekedő hajók kötelesek visszaengedni a kormos marlin (Makaira nigricans) és a fehér marlin (Tetrapturus albidus) minden olyan egyedét, amely a fedélzetre vételkor életben van.

               (2)Az (1) bekezdésben említett tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a kormos marlin és a fehér marlin egyedeit a túlélésüket a leginkább biztosító módon engedjék vissza.

               (3)A tagállamok ösztönzik a hajók forgócsapjára szerelt monofil horgászzsinór használatát, amely megkönnyíti az életben lévő kormos marlinok és fehér marlinok visszaengedését.

               28. cikk
                  A kormos marlin és fehér marlin halászati lehetőségeken túl kifogott mennyiségeinek kirakodása

               A kimerült kvotájú tagállamnak gondoskodnia kell arról, hogy a kormos marlin és a fehér marlin olyan egyedei, amelyek a hajó mellé történő vontatáskor már nem élnek, ne kerülhessenek értékesítésre vagy kereskedelmi forgalomba.

               29. cikk
                  A kormos marlin és a fehér marlin hobbihorgászata

               (1)Minden olyan tagállam, amelynek hajói részt vesznek a kormos marlin és a fehér marlin hobbihorgászatában, a szóban forgó fajokat érintő hobbihorgászati versenyek során a kirakodott halmennyiség 5 %-ára terjeszti ki a tudományos megfigyelők tevékenységét.

               (2)Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésétől eltérve tilos az alsó állkapocstól a farok tövéig mért 251 cm hosszúságnál rövidebb kormos marlinok fogása, fedélzeten tartása vagy átrakása, kirakodása, szállítása, tárolása, eladásra történő kiállítása vagy felkínálása, értékesítése és forgalmazása.

               (3)Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésétől eltérve tilos az alsó állkapocstól a farok tövéig mért 168 cm hosszúságnál rövidebb fehér marlinok fogása, fedélzeten tartása vagy átrakása, kirakodása, szállítása, tárolása, eladásra történő kiállítása vagy felkínálása, értékesítése és forgalmazása.

               (4)A kormos marlin és a fehér marlin hobbihorgászat keretében kifogott egyedeit – akár egészben, akár daraboltan – tilos értékesíteni vagy értékesítésre kínálni.

               V. fejezet
                  Cápák

               30. cikk
                  Általános rendelkezések

               (1)A cápáktól eltérő fajokra irányuló halászati tevékenységek keretében járulékosan kifogott, élelmezési vagy megélhetési célokat nem szolgáló élő cápákat vissza kell engedni.

               (2)A tagállamok az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen kifogott cápafajok vonatkozásában kutatást végeznek azzal a céllal, hogy fokozzák a halászeszközök szelektivitását, feltérképezzék a potenciális ivadéknevelő területeket, valamint mérlegeljék időbeli és területi tilalmak bevezetését és adott esetben egyéb intézkedések meghozatalát. Az ilyen kutatás információkkal fog szolgálni az alapvető biológiai és ökológiai paraméterekről, az egyes életszakaszokról és magatartási jellegzetességekről, valamint a potenciális ívási, ellési és ivadéknevelő területek azonosításával kapcsolatban.

               31. cikk
                  Heringcápa (Lamna nasus)

               (1)Tilos heringcápát – akár egészben, akár daraboltan – a fedélzeten tartani, átrakni vagy kirakodni.

               (2)Az uniós fogóhajók kötelesek mihamarabb visszaengedni az ICCAT által szabályozott halászat keretében fogott sértetlen heringcápákat, amikor a hajó mellé vontatják őket.

               32. cikk
                  Nagyszemű rókacápa (Alopias superciliosus)

               (1)Az ICCAT által szabályozott halászat keretében kifogott nagyszemű rókacápákat tilos – akár egészben, akár daraboltan – a fedélzeten tartani, átrakni vagy kirakodni.

               (2)Az uniós fogóhajók kötelesek mihamarabb visszaengedni az ICCAT által szabályozott halászat keretében fogott sértetlen nagyszemű rókacápákat, amikor a hajó mellé vontatják őket.

               33. cikk
                  Lándzsafogú cápa (Isurus oxyrinchus)

               A tagállamok törekednek arra, hogy az észak-atlanti lándzsafogú cápa halászatában csökkentsék a halászati mortalitást, és az elért eredményekről a 70. cikk szerinti éves jelentésben minden évben beszámolnak a Bizottságnak.

               34. cikk
                  Fehérfoltú cápa (Carcharhinus longimanus)

               (1)Az ICCAT által szabályozott halászat keretében kifogott fehérfoltú cápákat tilos – akár egészben, akár daraboltan – a fedélzeten tartani, átrakni vagy kirakodni.

               (2)Az uniós fogóhajók kötelesek mihamarabb visszaengedni az ICCAT által szabályozott halászat keretében fogott sértetlen fehérfoltú cápákat, amikor a hajó mellé vontatják őket.

               35. cikk
                  Pörölycápák

               (1)Az ICCAT által szabályozott halászat keretében kifogott, a Sphyrnidae családba tartozó pörölycápákat (a Sphyrna tiburo kivételével) tilos – akár egészben, akár daraboltan – a fedélzeten tartani, átrakni vagy kirakodni.

               (2)Az uniós fogóhajók kötelesek mihamarabb visszaengedni az ICCAT által szabályozott halászat keretében fogott sértetlen pörölycápákat, amikor a hajó mellé vontatják őket.

               36. cikk
                  Selyemcápa (Carcharhinus falciformis)

               (1)Az ICCAT által szabályozott halászat keretében kifogott selyemcápákat tilos – akár egészben, akár daraboltan – a fedélzeten tartani, átrakni vagy kirakodni.

               (2)Az uniós fogóhajók kötelesek mihamarabb visszaengedni az ICCAT által szabályozott halászat keretében kifogott sértetlen selyemcápákat, legkésőbb a fogás halraktárakba helyezése előtt, kellő figyelmet fordítva a legénység biztonságára.

               (3)Az ICCAT által szabályozott halászatban részt vevő erszényes kerítőhálós uniós hajóknak további intézkedéseket kell hozniuk a járulékosan fogott selyemcápák túlélési esélyeinek növelése érdekében. Az elért eredményekről a tagállamok a 70. cikk szerinti éves jelentésben minden évben beszámolnak a Bizottságnak.

               37. cikk
                  A tudományos megfigyelők és más, felhatalmazott egyének általi mintavételezés a cápafajok esetében

               (1)A heringcápa, a nagyszemű rókacápa, a fehérfoltú cápa, a Sphyrna tiburo kivételével a Sphyrnidae családba tartozó pörölycápák és a selyemcápa fedélzeten tartására vonatkozóan a 31., a 32., a 34., a 35. és a 36. cikkben előírt tilalomtól eltérve a tudományos megfigyelők vagy a szerződő fél által biológiai minták gyűjtésére felhatalmazott személyek a kereskedelmi halászat során az alábbi feltételek mellett gyűjthetnek biológiai mintákat:

               a)a biológiai minták csak a hálóbehúzáskor már elpusztult állatokból gyűjthetők;

               b)a biológiai mintákat egy, az ICCAT kutatási és statisztikai állandó bizottságának bejelentett kutatási projekt keretében kell gyűjteni, és a mintákat az említett bizottság által ajánlott kutatási prioritások figyelembevételével kell feldolgozni;

               c)a biológiai mintákat a kirakodási kikötő vagy az átrakás helyszínének eléréséig a fedélzeten kell tartani; és

               d)minden, e cikknek megfelelően gyűjtött mintát a lobogó szerinti állam engedélyének, bérelt hajók esetében pedig a bérbeadó szerződő fél és a lobogó szerinti állam engedélyének kell kísérnie a végső kirakodási kikötőig. Az ilyen mintákat és a mintaként gyűjtött cápaegyedek egyéb részeit nem lehet forgalomba hozni vagy értékesíteni.

               (2)Az (1) bekezdés szerinti biológiai minták taxonómiai tanulmányok vagy faunagyűjtemények céljára tartalmazhatnak különösen tövisnyúlványokat, szöveteket, szaporítószerveket, gyomrot, bőrmintákat, spirális bélvezetéket, állkapcsot, egész halat vagy csontvázat.

               (3)A mintavételi kampány csak akkor kezdődhet meg, ha az érintett tagállam erre vonatkozóan megadta az engedélyt.

               VI. fejezet
                  Tengeri madarak

               38. cikk
                  A tengeri madarak védelmében hozott enyhítő intézkedések a d. sz. 20° és a d. sz. 25° közötti területen

               (1)A d. sz. 20° és a d. sz. 25° közötti területen halászó hajók kötelesek az V. mellékletben meghatározott követelményeknek és kiegészítő iránymutatásoknak megfelelő madárriasztó zsinórokat és tori rudakat szállítani és használni.

               (2)A madárriasztó zsinórokat a horogsoros halászhajóknak az említett terület vizeire való belépése előtt kell kivetni.

               (3)A madarak nagy száma vagy aktivitása esetén egy második madárriasztó zsinórt, illetve tori rudat is be kell vetni.

               (4)Valamennyi hajón tartalék madárriasztó zsinórokat kell tartani oly módon, hogy azok azonnal bevethetők legyenek.

               (5)A kardhalra monofil horogsorral halászó horogsoros hajók mentesülnek az (1), (2) és (3) bekezdés követelményei alól, feltéve, hogy teljesül az alábbi feltételek mindegyike:

               a)a horogsort éjszaka kell kihelyezni; az éjszaka a halászat földrajzi helyzetére vonatkozó, tengeri napnyugta/napkelte almanachban megállapított tengeri napnyugta és napkelte közötti időszak;

               b)a horogtól legfeljebb 3 m távolságra legalább 60 g tömegű forgónehezéket kell elhelyezni az optimális süllyedési ráta eléréséhez;

               c)az ezen eltérést alkalmazó hajók lobogó szerinti tagállamai tájékoztatják a Bizottságot az e hajókra kiterjedő tudományos megfigyelői programjuk keretében kapott tudományos eredményekről.

               39. cikk
                  A tengeri madarak védelmében hozott enyhítő intézkedések a d. sz. 25°-tól délre eső területen

               A horogsoros hajók az V. mellékletben meghatározott követelményeknek és kiegészítő iránymutatásoknak megfelelően kötelesek az alábbiak közül legalább két enyhítő intézkedést alkalmazni:

               a)éjszakai halászat minimális fedélzeti világítással;

               b)madárriasztó zsinórok;

               c)a zsinórok lesúlyozása.

               40. cikk
                  A tengeri madarakkal összefüggő jelentéstételi kötelezettségek

               (1)A horogsoros hajók a lobogó szerinti tagállam részére gyűjtik és rendelkezésre bocsátják a tengeri madarakkal való kölcsönhatásokkal összefüggő információkat, beleértve a járulékos fogásokkal kapcsolatos információkat is. A tagállamok ezeket az információkat minden év június 30-ig eljuttatják a Bizottságnak. A Bizottság ezeket az információkat haladéktalanul továbbítja az ICCAT titkárságának.

               (2)A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a 38. és a 39. cikkben megállapított intézkedések végrehajtásának módjáról, valamint a tengeri madarak halászeszközökkel való véletlen befogásának csökkentésére irányuló uniós cselekvési terv
                  18
                végrehajtásának eredményeiről.

               VII. fejezet
                  Teknősök

               41. cikk
                  Teknősökkel kapcsolatos általános rendelkezések

               (1)Az erszényes kerítőhálós hajóknak el kell kerülniük a tengeri teknősök bekerítését; a bekerített vagy a halászeszközökbe – többek között FAD-okba – belegabalyodott tengeri teknősöket kötelesek visszaengedni. A tengeri teknősök és az erszényes kerítőhálók, illetve FAD-ok közötti kölcsönhatásokról be kell számolniuk a lobogójuk szerinti tagállamnak.

               (2)A nyílt vízi horogsoros hajók kötelesek a tengeri teknősök biztonságos kezelését, kioldozását és szabadon engedését lehetővé tévő felszereléseket szállítani és használni, amelyek révén maximalizálhatók a tengeri teknősök túlélési esélyei.

               (3)A nyílt vízi horogsoros hajókon szolgáló halászoknak a (2) bekezdésben meghatározott felszerelést a VI. mellékletnek megfelelően kell használnia annak érdekében, hogy a tengeri teknősök túlélési esélyei a lehető legnagyobbak legyenek.

               (4)A tagállamok ezeket a halászokat kiképzik a teknősök biztonságos kezelésével és szabadon engedésével kapcsolatos technikákra.

               42. cikk
                  Teknősökkel összefüggő jelentéstételi kötelezettségek

               (1)A tagállamok halászeszközönkénti bontásban gyűjtik a flottáik és a tengeri teknősök között az ICCAT által szabályozott halászat során jelentkező kölcsönhatásokkal összefüggő információkat, amelyeket minden év június 30-ig eljuttatnak a Bizottságnak. A Bizottság ezeket az információkat július 31-ig továbbítja az ICCAT titkárságának. Ezen információknak tartalmazniuk kell az alábbiakat:

               a)fogási arányok, a halászeszközök jellemzői, időpontok és helyszínek, célfajok és a kezelés módja (azaz elpusztult állapotban visszadobott vagy élve visszaengedett egyedek);

               b)kölcsönhatások a tengeri teknősök faja szerinti bontásban; és

               c)a beleakadás vagy (adott esetben FAD-okba történő) belegabalyodás jellege, a csali típusa, a horog mérete és típusa, valamint az állat mérete.

               (2)A tagállamok a 70. cikk szerinti éves jelentés részeként minden évben beszámolnak a Bizottságnak a 41. cikk végrehajtásáról és más olyan releváns intézkedésekről, amelyeket az ICCAT által szabályozott halászat vonatkozásában a tengeri teknősök halászati műveletek okozta mortalitásának csökkentésére irányuló FAO-iránymutatás
                  19
                végrehajtására hoztak.

               III. CÍM
                  KÖZÖS ELLENŐRZŐ INTÉZKEDÉSEK

               I. fejezet
                  Engedélyek

               43. cikk
                  A nagyméretű halászhajók ICCAT-nyilvántartása

               (1)A tagállamok engedélyeket bocsátanak ki azoknak a lobogójuk alatt közlekedő nagyméretű halászhajóknak, amelyek az (EU) 2016/XXXX rendelet [új engedélyezési rendelet] rendelkezéseinek megfelelően az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen az ICCAT szabályozása alá eső fajokra halászhatnak, illetve ilyen fajokat tarthatnak a fedélzeten, rakhatnak át vagy rakodhatnak ki.

               (2)A tagállamok az engedély kibocsátásakor benyújtják a Bizottságnak az (1) bekezdésnek megfelelően engedélyezett nagyméretű halászhajók listáját. A Bizottság ezeket az információkat haladéktalanul továbbítja az ICCAT titkárságának abból a célból, hogy a listán szereplő hajókat felvegyék a nagyméretű halászhajók ICCAT-nyilvántartásába.

               (3)A tagállamok késedelem nélkül, de legkésőbb 30 napon belük értesítik a Bizottságot minden olyan eseményről, amely szükségessé teszi a nagyméretű halászhajók ICCAT-nyilvántartásának kiegészítését, egyes részeinek törlését vagy módosítását. A Bizottság ezeket az információkat legkésőbb az adott esemény napjától számított 45 napon belül eljuttatja az ICCAT titkárságának.

               (4)Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a nagyméretű halászhajók ICCAT-nyilvántartásában nem szereplő nagyméretű halászhajók nem kaphatnak engedélyt arra, hogy az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területről származó, az ICCAT szabályozása alá eső fajokra halásszanak, illetve ilyen fajokat tartsanak fedélzetükön, rakjanak át vagy rakodjanak ki.

               II. fejezet
                  Hajóbérlés

               44. cikk
                  Hatály

               Ez a fejezet a személyzet nélküli hajóbérlés kivételével az uniós fogóhajók és a szerződő felek között létrejövő olyan hajóbérleti megállapodásokra alkalmazandó, amelyek vonatkozásában az érintett uniós fogóhajók nem változtatják meg lobogójukat.

               45. cikk
                  Általános rendelkezések

               (1)Uniós fogóhajók kizárólag bérelt hajókként és kizárólag az alábbi feltételek mellett lehetnek részesei szerződő felekkel megkötött hajóbérleti megállapodásnak:

               a)a bérelt hajóknak rendelkezniük kell a bérbeadó szerződő fél által kibocsátott halászati engedéllyel, és nem szerepelhetnek az ICCAT IUU-listáján;

               b)a bérelt hajók egyidejűleg nem halászhatnak egynél több hajóbérleti megállapodás keretében;

               c)a bérelt hajók fogásait kizárólag a bérbeadó szerződő felek kikötőiben lehet kirakodni, hacsak erről a hajóbérleti megállapodás másként nem rendelkezik;

               d)a bérbeadó társaságnak a bérbeadó szerződő fél területén kell székhellyel rendelkeznie.

               (2)Bármilyen, tengeren végzendő átrakási műveletet a bérbeadó szerződő félnek előzetesen és kellőképpen engedélyeznie kell, és a műveleteknek meg kell felelniük a IV. fejezetben foglalt rendelkezéseknek.

               46. cikk
                  Értesítés

               (1)A lobogó szerinti tagállam a hajóbérleti megállapodás létrejöttekor eljuttatja a Bizottsághoz a hajóbérleti megállapodáshoz való hozzájárulását.

               (2)Amennyiben az (1) bekezdés szerinti információk Bizottságnak való továbbítását követő 15 naptári napon belül a Bizottság nem kér további információkat, a bérelt hajó megkezdheti az érintett halászati tevékenységeket.

               (3)A lobogó szerinti tagállam minden egyes hajóbérleti megállapodás megszűnéséről haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot.

               (4)A Bizottság haladéktalanul továbbítja az ICCAT ügyvezető titkárának az (1) és (3) bekezdésben említett adatokat.

               III. fejezet
                  A fogások ellenőrzése

               47. cikk
                  A kvótákra és a legkisebb kifogható méretre vonatkozó követelmények betartása

               (1)A tagállamok minden év június 30-ig benyújtják a Bizottságnak az ICCAT szabályozása alá eső, kvóták hatálya alá tartozó fajok előző évi fogásaival és a legkisebb kifogható méretre vonatkozó követelmények betartásával kapcsolatos információkat.

               (2)A Bizottság ezeket az információkat minden év szeptember 15-ig továbbítja az ICCAT titkárságának.

               48. cikk
                  Mintavétel a fogásokból

               (1)Az ICCAT szabályozása alá eső releváns fajok biológiai jellemzőivel kapcsolatos ismeretek bővítése és a szóban forgó fajok állapotfelméréséhez szükséges paraméterek megbecsülése érdekében a fogások mintavételezését a 199/2008/EK tanácsi rendeletben
                  20
                és a 2010/93/EU bizottsági határozatban
                  21
                , megállapított rendelkezések, valamint az „Az atlanti tonhalfélék és tonhalszerű halak helyszíni statisztikai és mintavételi kézikönyve” (Harmadik kiadás, ICCAT, 1990.) című dokumentum követelményei szerint kell elvégezni.

               (2)A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el a fogások e cikk szerinti mintavételére vonatkozó részletes szabályok tekintetében. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 74. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

               49. cikk
                  A fogások és a halászati erőkifejtés bejelentése

               (1)Hacsak az ICCAT által meghatározott éves határidők teljesítése érdekében a Bizottság nem rendelkezik másképpen, a tagállamok minden év június 30-ig a következő adatokat (Task I. adatok) küldik meg a Bizottságnak:

               a)a flottájuk jellemzőivel kapcsolatos információk az előző évre vonatkozóan;

               b)az ICCAT szabályozása alá eső fajok tekintetében az előző évre vonatkozó névleges éves fogási adatok becslései (beleértve a járulékos fogásokat és a visszadobásokra vonatkozó adatokat).

               (2)Hacsak az ICCAT által meghatározott éves határidők teljesítése érdekében a Bizottság nem rendelkezik másképpen, a tagállamok az ICCAT szabályozása alá eső fajok vonatkozásában évente legkésőbb június 30-ig a következő adatokat (Task II. adatok) küldik meg a Bizottságnak:

               a)az előző év tekintetében a fogásokra és a halászati erőkifejtésre vonatkozó adatok, részletes idő- és térbeli bontásban; ezen adatoknak tartalmazniuk kell a visszadobott és visszaengedett halmennyiség becsléseit, valamint fel kell tüntetni mellettük a halak állapotát (élő vagy elpusztult);

               b)a hobbihorgászat keretében az előző évben ejtett fogásokra vonatkozó bármilyen rendelkezésre álló adat.

               (3)Az (1) és (2) bekezdésben említett információkat a Bizottság haladéktalanul továbbítja az ICCAT-nak.

               (4)A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el az e cikkben említett Task I. és II. adatokra vonatkozó részletes szabályok tekintetében. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 74. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

               IV. fejezet
                  Átrakás

               50. cikk
                  Hatály

               (1)Ez a fejezet a következő átrakási műveletekre alkalmazandó:

               a)az ICCAT szabályozása alá eső fajokkal és más, az említett fajokkal együtt kifogott fajokkal összefüggésben az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen végrehajtott átrakási műveletek; és

               b)az ICCAT szabályozása alá eső fajokkal és más, az említett fajokkal együtt az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen kifogott fajokkal összefüggésben az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen kívül végrehajtott átrakási műveletek.

               (2)Az (1) bekezdés b) pontjától eltérve e fejezet nem vonatkozik azokra a tengeren végrehajtott átrakási műveletekre, amelyek során az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen fogott halakat az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen kívül raknak át, amennyiben az ilyen átrakás valamely más regionális tonhalgazdálkodási szervezet által létrehozott átrakási program hatálya alá tartozik.

               (3)Ez a fejezet nem alkalmazandó a szigonnyal halászó, friss kardhalat a tengeren átrakó hajókra.

               51. cikk
                  Kikötői átrakás

               (1)Valamennyi átrakási műveletet kikötőben kell elvégezni; ez alól – az 52–59. cikk értelmében – kivételt képeznek a nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók által végrehajtott átrakási műveletek.

               (2)A kikötői átrakás során az uniós halászhajóknak eleget kell tenniük a VII. mellékletben foglalt kötelezettségeknek.

               (3)E cikket az 1224/2009/EK rendelet 17–22. cikkének, valamint az 1005/2008/EK rendelet 4., 6., 7. és 8. cikkének sérelme nélkül kell alkalmazni.

               52. cikk
                  Tengeri átrakás

               A nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók által tengeren végzett átrakási műveleteket az 53–59. cikkben foglaltak szerint kell lebonyolítani.

               53. cikk
                  A szállítóhajók ICCAT-nyilvántartása

               (1)A tagállamok az (EU) 2016/XXXX rendeletben [új engedélyezési rendelet] megállapított rendelkezéseknek megfelelően engedélyeket adnak ki a lobogójuk alatt közlekedő olyan szállítóhajóknak, amelyek az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajóktól tengeren rakományt vehetnek át.

               (2)A tagállamok az engedély kibocsátásakor benyújtják a Bizottságnak az (1) bekezdésnek megfelelően engedélyezett szállítóhajók listáját. A Bizottság ezeket az információkat haladéktalanul továbbítja az ICCAT titkárságának abból a célból, hogy a listán szereplő hajókat felvegyék a szállítóhajók ICCAT-nyilvántartásába.

               (3)A lobogó szerinti tagállamok mihamarabb értesítik a Bizottságot a szállítóhajók ICCAT-nyilvántartását érintő bármilyen kiegészítésről, törlésről vagy módosításról. A Bizottság ezeket az információkat haladéktalanul továbbítja az ICCAT titkárságának.

               (4)A (2) és (3) bekezdés szerinti értesítést az ICCAT titkársága által meghatározott formátum és szerkesztési minta szerint kell elkészíteni, és az értesítésnek tartalmaznia kell a következő információkat:

               –a hajó neve és lajstromszáma,

               –ICCAT nyilvántartási szám (ha van),

               –IMO-szám,

               –korábbi név (ha volt),

               –lobogó (ha van),

               –más nyilvántartásokból való korábbi törlésre vonatkozó részletek (ha volt ilyen),

               –nemzetközi rádióhívójel,

               –hajótípus, hossz, bruttó regisztertonna (BRT) és teherbíró képesség,

               –a tulajdonos(ok) és üzemeltető(k) neve és címe,

               –az átrakásra engedélyezett időszak.

               (5)Az 52. cikk szerinti tengeri átrakás keretében csak a szállítóhajók ICCAT-nyilvántartásában szereplő szállítóhajók vehetnek át rakományt.

               54. cikk
                  Az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen átrakásra engedéllyel rendelkező nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók

               (1)A tagállamok az (EU) 2016/XXXX rendelet [új engedélyezési rendelet] 5. cikkében megállapított rendelkezéseknek megfelelően engedélyeket adnak ki a lobogójuk alatt közlekedő olyan, nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajóknak, amelyek tengeren végezhetnek átrakási műveleteket.

               (2)A tagállamok az engedély kibocsátásakor benyújtják a Bizottságnak a lobogójuk alatt közlekedő, az (1) bekezdésnek megfelelően engedélyezett nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók listáját. A Bizottság ezeket az információkat haladéktalanul továbbítja az ICCAT titkárságának.

               (3)A lobogó szerinti tagállamok mihamarabb értesítik a Bizottságot a nagyméretű nyílt vízi horogsoros, tengeri átrakási műveletek végrehajtására engedéllyel rendelkező hajóik listáját érintő bármilyen kiegészítésről, törlésről vagy módosításról. A Bizottság ezeket az információkat haladéktalanul továbbítja az ICCAT titkárságának.

               (4)A (2) és (3) bekezdés szerinti értesítést az ICCAT titkársága által meghatározott formátum és szerkesztési minta szerint kell elkészíteni, és az értesítésnek tartalmaznia kell a következő információkat:

               –a hajó neve és lajstromszáma,

               –ICCAT nyilvántartási szám,

               –a tengeri átrakásra engedélyezett időszak,

               –a nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajó(k) általi igénybevételhez engedéllyel rendelkező szállítóhajó(k) lobogó(i), neve(i) és lajstromszáma(i).

               55. cikk
                  A tengeri átrakásra vonatkozó előzetes engedélyek

               (1)A szerződő felek joghatósága alá tartozó vizeken a nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók általi átrakások végrehajtása az érintett szerződő fél előzetes engedélyéhez kötött. Az említett engedély eredeti példányát vagy másolatát a hajó fedélzetén kell tartani, és azt kérésre az ICCAT regionális megfigyelőjének rendelkezésére kell bocsátani.

               (2)A nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók kizárólag a lobogójuk szerinti tagállam által előzetesen kiadott engedély birtokában végezhetnek tengeri átrakást. Az említett engedélyhez kapcsolódó dokumentáció eredeti példányát vagy másolatát a hajó fedélzetén kell tartani, és azt kérésre az ICCAT megfigyelőjének rendelkezésére kell bocsátani.

               (3)Az (1) és (2) bekezdés szerinti előzetes engedélyek beszerzéséhez a nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajó parancsnoka vagy tulajdonosa az átrakás tervezett időpontja előtt legalább 24 órával köteles eljuttatni a lobogója szerinti tagállam hatóságainak és a parti szerződő félnek a következő információkat:

               a)a nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajó neve, valamint annak száma a tengeri átrakásra engedéllyel rendelkező nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók ICCAT-listáján;

               b)a szállítóhajó neve, és annak száma a szállítóhajók ICCAT-nyilvántartásában;

               c)az átrakni kívánt termékek fajonkénti bontásban (ha ismert), illetve – amennyiben lehetséges – állományonkénti bontásban;

               d)az átrakni kívánt, az ICCAT szabályozása alá eső fajok mennyisége, amennyiben lehetséges állományonkénti bontásban;

               e)az átrakni kívánt, az ICCAT szabályozása alá eső fajokkal együtt kifogott más fajok mennyiségei fajonkénti bontásban (ha ismert);

               f)az átrakás napja és helyszíne;

               g)a fajonkénti, illetve amennyiben lehetséges állományonkénti bontásban ismertetett fogások ejtésének földrajzi helye ICCAT statisztikai területek szerint.

               56. cikk
                  ICCAT átrakási nyilatkozat

               (1)A nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajó parancsnoka vagy tulajdonosa az átrakás után legkésőbb 15 nappal köteles kitölteni és eljuttatni a lobogója szerinti tagállamnak és a parti szerződő félnek az ICCAT átrakási nyilatkozatot.

               (2)A fogadó szállítóhajó parancsnokának ki kell töltenie az ICCAT átrakási nyilatkozatot, amelyet a hajónak a szállítóhajók ICCAT-nyilvántartásában rögzített száma kíséretében az átrakás befejezését követő 24 órán belül el kell küldenie az ICCAT titkárságának, a nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajó lobogója szerinti szerződő félnek és a saját lobogója szerinti tagállamnak.

               (3)A kirakodás előtt 48 órával a fogadó szállítóhajó parancsnokának az ICCAT átrakási nyilatkozatot – a hajónak a szállítóhajók ICCAT-nyilvántartásában rögzített száma kíséretében – el kell juttatnia a kirakodás helye szerinti állam illetékes hatóságainak.

               (4)Minden olyan, az ICCAT szabályozása alá eső faj és az e fajokkal együtt kifogott más fajok valamely szerződő fél területén kirakodott vagy oda importált, akár feldolgozás előtt álló, akár a fedélzeten feldolgozott, tengeren átrakott mennyiségeit az első értékesítésig az ICCAT átrakási nyilatkozatnak kell kísérnie.

               57. cikk
                  A tengeri átrakások felügyeletét szolgáló regionális ICCAT-megfigyelői program

               (1)Az egyes tagállamok gondoskodnak arról, hogy a tengeren átrakást végző minden szállítóhajó fedélzetén jelen legyen egy ICCAT-megfigyelő, összhangban a tengeri átrakások felügyeletét szolgáló, a VIII. mellékletben meghatározott regionális ICCAT-megfigyelői programmal.

               (2)Az ICCAT-megfigyelőnek ellenőriznie kell az e fejezetben foglalt előírások betartását és különösen azt, hogy az átrakott mennyiségek összhangban vannak-e az ICCAT átrakási nyilatkozatban bejelentett fogásokkal és a halászhajó naplójában rögzített fogásokkal.

               (3)A hajóknak az ICCAT-megfigyelő fedélzeti jelenléte nélkül tilos az átrakás megkezdése vagy folytatása az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen, kivéve a vis maior eseteit, amelyeket megfelelő módon be kell jelenteni az ICCAT titkárságának.

               58. cikk
                  Jelentéstételi kötelezettségek

               (1)Azon nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók lobogó szerinti tagállama, amelyek az előző évben rakományt raktak át, és az olyan szállítóhajók lobogó szerinti tagállama, amelyek az előző évben rakományt vettek át, évente augusztus 15-ig bejelentik a Bizottságnak az alábbiakat:

               a)az előző évben átrakott, az ICCAT szabályozása alá eső fajok fogásmennyisége fajonkénti és – amennyiben lehetséges – állományonkénti bontásban;

               b)az ICCAT szabályozása alá eső fajokkal együtt kifogott más olyan fajok mennyiségei fajonkénti bontásban (ha ismert), amelyeket az előző évben átraktak;

               c)azon nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók listája, amelyek az előző évben átrakási műveletet végeztek;

               d)átfogó jelentés, amely értékeli az azokra a szállítóhajókra kirendelt megfigyelők jelentéseinek tartalmát és következtetéseit, amelyek rakományt vettek át nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajóktól.

               (2)A Bizottság az (1) bekezdés értelmében kapott információkat minden év szeptember 15-ig továbbítja az ICCAT titkárságának.

               59. cikk
                  A bejelentett adatok következetessége

               A tengeren átrakást végző nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók lobogója szerinti tagállam – szükség esetén a kirakodás helye szerinti állammal együttműködésben – áttekinti az e rendelet alapján kapott információkat annak ellenőrzésére, hogy az egyes hajók bejelentett fogásai, átrakásai és kirakodásai konzisztensek-e. Ezt az ellenőrzést úgy kell elvégezni, hogy a hajót minél kevésbé akadályozzák és zavarják, valamint hogy a halak minősége ne romoljon.

               V. fejezet
                  Tudományos megfigyelői programok

               60. cikk
                  Nemzeti tudományos megfigyelői programok létrehozása

               (1)A tagállamok nemzeti tudományos megfigyelői programokat hoznak létre, amelyek az alábbiakat hivatottak biztosítani:

               a)legalább 5 %-os megfigyelői lefedettség valamennyi, nyílt vízi horogsorral, erszényes kerítőhálóval és horgászbottal folytatott halászatban alkalmazott halászati erőkifejtés tekintetében;

               b)bérelt hajók esetében – az a) pontban foglaltaktól eltérve – legalább 10 %-os megfigyelői lefedettség valamennyi, nyílt vízi horogsorral, erszényes kerítőhálóval és horgászbottal folytatott halászatban alkalmazott halászati erőkifejtés tekintetében;

               c)a flotta működésének reprezentatív időbeli és térbeli lefedése a megfelelő adatok gyűjtése érdekében, figyelembe véve a flották és a halászati tevékenységek jellemzőit;

               d)adatgyűjtés a halászati művelet minden vonatkozásáról, a 62. cikk (1) bekezdésének megfelelően a fogásokat is beleértve.

               (2)Az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti megfigyelői lefedettség számítása a következőképpen történik:

               a)az erszényes kerítőhálós halászatban a halászati műveletek vagy halászutak számában;

               b)a nyílt vízi horogsoros halászatban a halászati napok, a horogsor-kihelyezések vagy a halászutak számában; vagy

               c)a horgászbotos halászatban a halászati napok számában.

               (3)Az (1) bekezdés a) pontjától eltérve azoknál a 15 méternél rövidebb hajók esetében, amelyek esetében felmerülhetnek olyan, rendkívüli biztonsági aggályok, amelyek megakadályozzák a megfigyelő fedélzetre vételét, a tagállam a tudományos megfigyelés tekintetében alternatív módszert is alkalmazhat. Az alternatív módszernek az (1) bekezdés a) pontjában meghatározottakhoz hasonló lefedettséget és azokkal egyenértékű adatgyűjtést kell biztosítania. Az érintett tagállamok a módszert részletesen bemutatják a Bizottságnak.

               (4)A Bizottság a módszer részleteit értékelés céljából eljuttatja az ICCAT kutatási és statisztikai állandó bizottságának. Végrehajtásuk előtt az e rendelkezésnek megfelelően kidolgozott alternatív módszereket az ICCAT-bizottságnak jóvá kell hagynia az ICCAT éves ülésén.

               61. cikk
                  A tudományos megfigyelők képesítése

               A tagállamok biztosítják, hogy a tudományos megfigyelők részesültek az előírt képzésben, valamint hogy alkalmazásuk előtt jóváhagyták őket. A megfigyelőknek a következő képességekkel kell rendelkezniük:

               a)kellő ismeretek és elegendő tapasztalat a fajok azonosításához és a különféle halászeszköz-konfigurációk felismeréséhez;

               b)az ICCAT állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseinek kielégítő ismerete;

               c)jó megfigyelőképesség és a program keretében gyűjtendő adatok pontos rögzítésére való alkalmasság;

               d)biológiai minták gyűjtésére való alkalmasság;

               e)a megfigyelő nem lehet a megfigyelés tárgyát képező halászhajó személyzetének tagja; és

               f)a megfigyelő nem lehet a megfigyelés tárgyát képező halászatban részt vevő halászhajó-társaság alkalmazottja.

               62. cikk
                  A tudományos megfigyelők feladatai

               (1)A tagállamok előírják különösen azt, hogy a megfigyelők:

               a)rögzítik és jelentik a halászati tevékenységgel kapcsolatos információkat, amelyek magukban foglalják legalább a következőket:

               i. a célfajok összes fogására, a járulékos fogásokra és a visszadobásokra (beleértve a cápákat, a tengeri teknősöket, a tengeri emlősöket és a tengeri madarakat), a méret szerinti összetételre és a kezelés módjára (azaz fedélzeten tartott, elpusztult állapotban visszadobott vagy élve visszaengedett egyedek) vonatkozó adatok, valamint biológiai minták élettörténet-tanulmányok készítéséhez (például ivarmirigyek, otolitok, tövisnyúlványok, pikkelyek);

               ii. a halászati műveletre vonatkozó információk, beleértve a fogás helyszínét (földrajzi szélesség és hosszúság), a halászati erőkifejtéssel kapcsolatos információk (például halászati műveletek száma, horgok száma stb.), az egyes halászati műveletek dátuma, adott esetben ideértve a halászati tevékenység megkezdésének és befejezésének időpontját is;

               b)megfigyelik és rögzítik a járulékos fogásokat mérséklő intézkedések alkalmazását és más releváns információkat;

               c)adott esetben javaslatot tesznek arra vonatkozóan, hogy szerintük miként fokozható az állományvédelmi intézkedések és a tudományos megfigyelés hatékonysága.

               (2)A tagállamok gondoskodnak megbízható adatgyűjtési protokollok használatáról, szükség esetén beleértve a fényképek vagy videokamerák alkalmazását.

               (3)A hajóparancsnokok megfelelő hozzáférést biztosítanak a hajóhoz és az általa végzett műveletekhez annak érdekében, hogy a megfigyelő hatékonyan végezhesse feladatait.

               63. cikk
                  Az összegyűjtött információk benyújtása

               A tagállamok minden év június 30-ig benyújtják a Bizottságnak a nemzeti megfigyelői programjuk keretében gyűjtött információkat. A Bizottság ezeket az információkat minden év július 31-ig továbbítja az ICCAT titkárságának.

               VI. fejezet
                  Harmadik országbeli hajók ellenőrzése tagállami kikötőkben

               64. cikk
                  A kijelölt kikötők és kapcsolattartó pontok bejelentésére vonatkozó kötelezettség

               (1)Azok a tagállamok, amelyek kikőtőikbe olyan harmadik országbeli hajókat kívánnak beengedni, amelyek fedélzetükön az ICCAT szabályozása alá eső fajokat vagy ilyen fajokból készült olyan haltermékeket szállítanak, amelyeket korábban nem rakodtak ki vagy raktak át kikötőkben, az alábbiak szerint járnak el:

               a)az 1005/2008/EK rendelet 5. cikkének megfelelően kijelölik azokat a kikötőiket, amelyekbe a harmadik országbeli halászhajók belépési engedélyt kérhetnek;

               b)kijelölnek egy kapcsolattartó pontot az 1005/2008/EK rendelet 6. cikke szerinti előzetes értesítés fogadása céljából;

               c)kijelölnek egy kapcsolattartó pontot a 65. cikk szerinti kikötői ellenőrzési jelentések továbbítása céljából.

               (2)A tagállamok a kijelölt kikötők listáját és a kijelölt kapcsolattartó pontokat érintő bárminemű változást azok érvénybe lépése előtt legalább 30 nappal megküldik a Bizottságnak. A Bizottság ezeket az információkat a változások érvénybe lépése előtt legalább 14 nappal eljuttatja az ICCAT titkárságának.

               65. cikk
                  A kikötői ellenőrzésekkel összefüggő jelentéstételi kötelezettségek

               (1)Az ellenőrzést végző tagállam az ellenőrzés befejezését követő legfeljebb 10 napon belül megküldi a Bizottságnak az 1005/2008/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdése szerinti kikötői ellenőrzési jelentés egy példányát. A Bizottság ezeket az információkat az ellenőrzés befejezését követő legfeljebb 14 napon belül továbbítja az ICCAT titkárságának.

               (2)Ha a kikötői ellenőrzési jelentés nem küldhető el 10 napon belül, az ellenőrzést végző tagállam egy 10 napos időszakon belül értesíti a Bizottságot a késedelem okairól és arról, hogy a jelentés benyújtására mikor fog sor kerülni.

               (3)Ha az ellenőrzés során gyűjtött információk a tisztviselő számára alapos okkal szolgálnak annak feltételezésére, hogy egy harmadik országbeli hajó megsértette az ICCAT állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseit, az 1005/2008/EK rendelet 11. cikkét kell alkalmazni.

               VII. fejezet
                  Érvényesítés

               66. cikk
                  A tagállamok által bejelentett állítólagos jogsértések

               (1)Az 1005/2008/EK rendelet 48. cikkének (4) bekezdésében rögzített követelményeken túlmenően a tagállamok az ICCAT éves ülése előtt legalább 140 nappal benyújtanak a Bizottságnak minden olyan dokumentált információt, amely az ICCAT állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseinek szerződő felek általi lehetséges megsértésére utal. A Bizottság megvizsgálja ezeket az információkat és szükség esetén az ICCAT éves ülése előtt legalább 120 nappal továbbítja őket az ICCAT titkárságának.

               (2)A tagállamok benyújtják a Bizottságnak az olyan 12 méteres vagy annál nagyobb teljes hosszúságú fogóhajók, halfeldolgozó hajók, vontatóhajók, átrakásban érintett hajók és segédhajók listáját, amelyek a folyó és az azt megelőző évben állítólag IUU halászati tevékenységet folytattak az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen; e listákhoz mellékelni kell az IUU halászati tevékenységgel kapcsolatos alátámasztó bizonyítékot. E listát az ICCAT éves ülése előtt legalább 140 nappal be kell nyújtani. A Bizottság megvizsgálja ezeket az információkat, valamint azt, hogy az információkat kellően alátámasztották-e, majd azokat az ICCAT éves ülése előtt legalább 120 nappal továbbítja az ICCAT titkárságának az ICCAT IUU-listatervezetének elkészítése céljából.

               67. cikk
                  IUU-listatervezet

               A tagállamok szorosan nyomon követik az ICCAT ügyvezető titkára által körbeküldött ICCAT IUU-listatervezeten szereplő hajókat annak érdekében, hogy meghatározhassák e hajók tevékenységeit, valamint a hajók nevét, lobogóját vagy bejegyzett tulajdonosát érintő lehetséges változásokat.

               68. cikk
                  Az ICCAT ügyvezető titkára által bejelentett állítólagos jogsértések

               (1)Ha a Bizottság az ICCAT ügyvezető titkárától bármilyen olyan információt kap, amelyek szerint valamely tagállam esetében felmerül a szabálysértés gyanúja, a Bizottság ezt az információt haladéktalanul továbbítja az érintett tagállamnak.

               (2)Az érintett tagállam az ICCAT éves ülése előtt legalább 45 nappal a Bizottság rendelkezésére bocsátja a feltételezett szabálysértéssel összefüggésben elvégzett esetleges vizsgálatok eredményeit, és ismerteti a Bizottsággal a megfelelési problémák kezelése érdekében meghozott intézkedéseket. A Bizottság ezeket az információkat az ICCAT éves ülése előtt legalább 30 nappal megküldi az ICCAT ügyvezető titkárának.

               69. cikk
                  A szerződő felek által bejelentett állítólagos jogsértések

               (1)A tagállamok kijelölnek egy kapcsolattartó pontot a kikötői ellenőrzési jelentések szerződő felektől történő fogadása céljából.

               (2)A tagállamok az (1) bekezdés szerinti kapcsolattartó pontot érintő bárminemű változást azok érvénybe lépése előtt legalább 30 nappal megküldik a Bizottságnak. A Bizottság ezeket az információkat a változások érvénybe lépése előtt legalább 14 nappal eljuttatja az ICCAT titkárságának.

               (3)Ha a tagállam által kijelölt kapcsolattartó pont valamely szerződő féltől olyan kikötői ellenőrzési jelentést kap, amely bizonyítékkal szolgál arra vonatkozóan, hogy az adott tagállam lobogója alatt közlekedő halászhajó megsértette az ICCAT állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseit, a tagállam mihamarabb kivizsgálja a jogsértést, majd az említett jelentés beérkezésétől számított 160 napon belül tájékoztatja a Bizottságot a vizsgálat állapotáról és az esetlegesen meghozott jogérvényesítési intézkedésekről.

               (4)Ha a lobogó szerinti tagállam nem tudja betartani az (1) bekezdés szerinti határidőt, értesíti a Bizottságot a késedelem okairól és arról, hogy a helyzetjelentés benyújtására mikor fog sor kerülni.

               (5)A Bizottság ezeket az információkat az ellenőrzési jelentés kézhezvételétől számított 180 napon belül továbbítja az ICCAT titkárságának, valamint a 70. cikk szerinti éves jelentésbe belefoglalja a vizsgálatok állapotával és a lobogó szerinti tagállam által meghozott bármilyen jogérvényesítési intézkedéssel kapcsolatos információkat.

               IV. CÍM
                  ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

               70. cikk
                  Éves jelentés

               (1)A tagállamok minden év június 30-ig halászati, kutatási, statisztikai, gazdálkodási és vizsgálati vonatkozású információkat, illetve szükség szerint bármilyen kiegészítő információt tartalmazó éves jelentést nyújtanak be a Bizottságnak az előző naptári évre vonatkozóan.

               (2)Az éves jelentésnek információkat kell tartalmaznia a járulékos fogások és a visszadobott halmennyiség mérséklésére tett lépésekről, valamint bármilyen, e tárgyban folytatott releváns kutatásról.

               (3)A kapott információkat a Bizottság összegyűjti és haladéktalanul továbbítja az ICCAT számára.

               (4)A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el az e cikk szerinti éves jelentés formátumára vonatkozó részletes követelmények tekintetében. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 74. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

               71. cikk
                  Bizalmasság

               Az e rendelet keretében gyűjtött és kicserélt adatokat az 1224/2009/EK rendelet 112. és 113. cikkében megállapított, a bizalmas adatkezelés tekintetében alkalmazandó szabályoknak megfelelően kell kezelni.

               72. cikk
                  Módosítási eljárás

               A meglévő ICCAT-ajánlásokat érintő módosításoknak az uniós jogban történő végrehajtása érdekében a Bizottság a 73. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el az alábbiak módosítására:

               a)e rendelet II. és VIII. melléklete;

               b)a 7. cikk (1) bekezdésében, a 8. cikkben, a 9. cikk (1) bekezdésében, a 10. cikk (2) bekezdésében, a 14. cikk (1) és (3) bekezdésében, a 18. cikkben, a 20. cikk (2), (3) és (4) bekezdésében, a 22. cikk (2) bekezdésében, a 23. cikk (1) és (2) bekezdésében, a 26. cikk (1) és (3) bekezdésében, a 40. cikk (1) bekezdésében, a 42. cikk (1) bekezdésében, a 43. cikk (3) bekezdésében, a 46. cikk (2) bekezdésében, a 47. cikk (1) és (2) bekezdésében, a 49. cikk (1) és (2) bekezdésében, az 55. cikk (3) bekezdésében, az 56. cikk (1), (2) és (3) bekezdésében, az 58. cikk (1) és (2) bekezdésében, a 63. cikkben, a 64. cikk (2) bekezdésében, a 65. cikk (1) és (2) bekezdésében, a 66. cikk (1) és (2) bekezdésében, a 68. cikk (2) bekezdésében, a 69. cikk (2), (3) és (5) bekezdésében és a 70. cikk (1) bekezdésében megállapított határidők;

               c)a 14. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti terület;

               d)a 19. cikk (1) és (2) bekezdésében, a 24. cikk (2) bekezdésében és a 29. cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott legkisebb kifogható méretek;

               e)a 19. cikk (2) és (3) bekezdésében, a 21. cikkben és a 24. cikk (3) bekezdésében meghatározott tűréshatárok;

               f)a horgok és a horogsorok tekintetében a 25. cikkben és a 38. cikk (5) bekezdésének b) pontjában megállapított műszaki előírások;

               g)a tudományos megfigyelői programoknak a 29. cikk (1) bekezdésében, valamint a 60. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott lefedettsége;

               h)a 11. cikk (1), (2) és (3) bekezdésében, a 12. cikkben, a 20. cikk (2) bekezdésében, a 26. cikk (1) bekezdésében, a 42. cikk (1) bekezdésében, a 49. cikk (1) és (2) bekezdésében, az 53. cikk (4) bekezdésében, az 54. cikk (4) bekezdésében, az 55. cikk (3) bekezdésében és az 58. cikk (1) bekezdésében meghatározott információ- és adattípusok;

               i)a műszerezett bójáknak a 9. cikk (4) bekezdésében megállapított maximális száma.

               73. cikk
                  A felhatalmazás gyakorlása

               (1)A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg..

               (2)A Bizottság a 72. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására e rendelet hatálybalépésének napjától, határozatlan időre kap felhatalmazást.

               (3)Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 72. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

               (4)A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

               (5)A 72. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

               74. cikk
                  Végrehajtás

               (1)A Bizottságot az 1380/2013/EU rendelet 47. cikke által létrehozott Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság.

               (2)Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

               75. cikk
                  Az 1936/2001/EK rendelet módosításai

               Az 1936/2001/EK rendelet 4., 5. és 6., 6a., 7., 8a., 8b., 8c., 9., 9a., 10., 11., 12., 13., 14., 15., 16., 17., 18. és 19. cikkét el kell hagyni.

               76. cikk
                  Az 1984/2003/EK rendelet módosításai

               Az 1984/2003/EK rendelet a következőképpen módosul:

               a)A 3. cikk a következő g) és h) pontokkal egészül ki:

               „g) »nagyméretű halászhajók«: a 20 méteres vagy annál nagyobb teljes hosszúságú halászhajók;

               h) »nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók«: a 24 méteres vagy annál nagyobb teljes hosszúságú nyílt vízi horogsoros hajók;”

               b)A 4. cikk (2) bekezdése a következő c) ponttal egészül ki:

               „c) ha a halászatot nagyméretű halászhajó folytatja, csak akkor fogadható el, ha az adott hajó szerepel az ICCAT hajónyilvántartásában.”

               c) Az 5. cikk (2) bekezdése a következő c) ponttal egészül ki:

               „c) ha a halászatot nagyméretű halászhajó folytatja, csak akkor hitelesíthető, ha az adott hajó szerepel az ICCAT hajónyilvántartásában.”

               d)A 2. fejezet a következő 4. szakasszal egészül ki:

               „4. szakasz
                  Az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen átrakott termékek vonatkozásában a tagállamokra háruló követelmények

               7a. cikk
                  Statisztikai dokumentumok és jelentéstétel

               (1)Statisztikai dokumentumok hitelesítésekor a nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajó lobogó szerinti tagállama gondoskodik arról, hogy az átrakott mennyiségek összhangban álljanak a hajó által bejelentett fogásmennyiségekkel.

               (2)Miután meggyőződött arról, hogy az átrakási műveletek elvégzésére az [ICCAT átültetési rendelet] 50–57. cikkének megfelelően került sor, a nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók lobogó szerinti tagállama hitelesíti az átrakott halakra vonatkozó statisztikai dokumentumokat. A hitelesítésnek a tengeri átrakások felügyeletét szolgáló ICCAT-megfigyelői programon keresztül kapott információkon kell alapulnia.

               (3)A tagállamok előírják, hogy a statisztikai dokumentációs programok hatálya alá tartozó, nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók által az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen kifogott fajoknak az adott tagállam területére való importálása során a szóban forgó fajok rakományához mellékelni kell a tengeri átrakási műveletek végzésére engedéllyel rendelkező nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók ICCAT-listáján szereplő hajók vonatkozásában hitelesített statisztikai dokumentumokat és az ICCAT átrakási nyilatkozat egy példányát.”

               77. cikk
                  Az 520/2007/EK rendelet módosításai

               Az 520/2007/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdését, II. címét, valamint II., III. és IV. mellékletét el kell hagyni.

               78. cikk
                  Hatálybalépés

               Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

               Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

                     (1)
                  Ezt a rendeletet háromszor módosították: 2004-ben, 2008-ban és 2009-ben a 2004. április 26-i 869/2004/EK tanácsi rendelettel, a 2008. szeptember 29-i 1005/2008/EK tanácsi rendelettel és a 2009. április 6-i 302/2009/EK tanácsi rendelettel. A módosítások célja az volt, hogy figyelembe lehessen venni az ICCAT 2001 és 2008 közötti éves üléseinek eredményeit.

                     (2)
                  Ezt a rendeletet legutóbb az 500/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosította a 10-04. sz. ICCAT-ajánlás átültetése érdekében. A 302/2009/EK tanácsi rendelet harmadik módosítására irányuló javaslat célja az ICCAT által 2012-ben és 2013-ban elfogadott legutóbbi – például a halászati idényekre vonatkozó – intézkedések átültetése volt. A szóban forgó javaslat elfogadása most van folyamatban.

                     (3)
                  HL C , ,  o.

                     (4)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i 1380/2013/EU rendelete a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

                     (5)
                  A Tanács 1998. március 23-i 98/392/EK határozata az Egyesült Nemzetek Szervezete 1982. december 10-i tengerjogi egyezményének és az egyezmény XI. részének végrehajtásáról szóló, 1994. július 28-i megállapodásnak az Európai Közösség általi megkötéséről (HL L 179., 1998.6.23., 1. o.).

                     (6)
                  A Tanács 1986. június 9-i 86/238/EGK határozata a Közösségnek az 1984. július 10-én Párizsban aláírt, az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezmény részes államai meghatalmazottai konferenciájának záróokmányához csatolt jegyzőkönyvvel módosított egyezményhez történő csatlakozásáról (HL L 162., 1986.6.18., 33. o.).

                     (7)
                  A Tanács 2001. szeptember 27-i 1936/2001/EK rendelete a hosszú távon vándorló halfajok bizonyos állományainak halászatára vonatkozó ellenőrzési intézkedések megállapításáról (HL L 263., 2001.10.3., 1. o.).

                     (8)
                  A Tanács 2007. május 7-i 520/2007/EK rendelete a hosszú távon vándorló fajok egyes állományainak védelmét célzó technikai intézkedések megállapításáról és a 973/2001/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 123., 2007.5.12., 3. o).

                     (9)
                  A Tanács 2009. április 6-i 302/2009/EK rendelete a kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó többéves helyreállítási tervről, a 43/2009/EK rendelet módosításáról és az 1559/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 96., 2009.4.15., 1. o.).

                     (10)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. február 16-i 182/2011/EU rendelete a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

                     (11)
                  A Tanács 2009. november 20-i 1224/2009/EK rendelete a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).

                     (12)
                  A Bizottság 2011. április 8-i 404/2011/EU végrehajtási rendelete. a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló 1224/2009/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 112., 2011.4.30., 1. o.).

                     (13)
                  A Tanács 2008. szeptember 29-i 1005/2008/EK rendelete a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 286., 2008.10.29., 1. o.).

                     (14)
                  A Bizottság 2014. november 18-i (EU) 2015/98 felhatalmazáson alapuló rendelete az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezményből és az északnyugat-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú együttműködésről szóló egyezményből adódó, az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 15. cikkének (2) bekezdése szerinti uniós nemzetközi kötelezettségek végrehajtásáról (HL L 16., 2015.1.23., 23. o.).

                     (15)
                  A Tanács 2003. április 8-i 1984/2003/EK rendelete a kardhal, valamint a nagyszemű tonhal Közösségen belüli kereskedelmére vonatkozó statisztikai ellenőrzési rendszer bevezetéséről (HL L 295., 2003.11.13., 1. o.).

                     (16)
                  A Tanács 2006. december 21-i 1967/2006/EK rendelete a földközi-tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázásával kapcsolatos irányítási intézkedésekről, a 2847/93/EGK rendelet módosításáról és az 1626/94/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 409., 2006.12.30., 11. o.).

                     (17)
                  A Bizottság 2003. december 30-i 26/2004/EK rendelete a közösségi halászflotta-nyilvántartásról (HL L 5., 2004.1.9., 25. o.).

                     (18)
                  ISBN 978-92-5-106226-5 (

                     http://www.fao.org/docrep/012/i0725e/i0725e.pdf

                  ).

                     (19)
                  A Tanács 2008. február 25-i 199/2008/EK rendelete a halászati ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására szolgáló közösségi keretrendszer létrehozásáról, valamint a közös halászati politika tekintetében a tudományos tanácsadás támogatásáról (HL L 60., 2008.3.5., 1. o.).

                     (20)
                  A Bizottság 2009. december 18-i 2010/93/EU határozata a 2011–2013 közötti időszak vonatkozásában a halászati ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására szolgáló többéves közösségi program elfogadásáról (HL L 41., 2010.2.16., 8. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.6.17.
            COM(2016) 401 final
            MELLÉKLETEK
            a következő javaslathoz:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságot (ICCAT) létrehozó egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, állományvédelmi és ellenőrzési intézkedések megállapításáról, valamint az 1936/2001/EK, az 1984/2003/EK és az 520/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról

               I. melléklet
                  Az ICCAT szabályozása alá eső fajok

                        Család

                        Latin név

                        Magyar név

                        Scombridae

                        Acanthocybium solandri

                        Keskenycsíkos spanyol makréla

                        Allothunnus fallai

                        Karcsú tonhal

                        Auxis rochei

                        Harántsávos tonmakréla

                        Auxis thazard

                        Tonmakréla

                        Euthynnus alletteratus

                        Kis tonhal

                        Gasterochisma melampus

                        Legyezőszárnyú makréla

                        Katsuwonus pelamis

                        Bonitó

                        Orcynopsis unicolor

                        Karcsú palamida

                        Sarda sarda

                        Palamida

                        Scomberomorus brasiliensis

                        Fűrészes spanyolmakréla

                        Scomberomorus cavalla

                        Királymakréla

                        Scomberomorus maculatus

                        Foltos spanyolmakréla

                        Scomberomorus regalis

                        Karibi királymakréla

                        Scomberomorus tritor

                        Nyugat-afrikai spanyolmakréla

                        Thunnus alalunga

                        Germon

                        Thunnus albacares

                        Sárgaúszójú tonhal

                        Thunnus atlanticus

                        Atlanti tonhal

                        Thunnus maccoyii

                        Déli kékúszójú tonhal

                        Thunnus obesus

                        Nagyszemű tonhal

                        Thunnus thynnus

                        Kékúszójú tonhal

                        Istiophoridae

                        Istiophorus albicans

                        Atlanti vitorláskardoshal

                        Makaira indica

                        Fekete marlin

                        Makaira nigricans

                        Kormos marlin

                        Tetrapturus albidus

                        Fehér marlin

                        Tetrapturus belone

                        Mediterrán lándzsáshal

                        Tetrapturus georgii

                        Kerekpikkelyes lándzsáshal

                        Tetrapturus pfluegeri

                        Atlanti lándzsáshal

                        Xiphiidae

                        Xiphias gladius

                        Kardhal

                        Alopiidae

                        Alopias superciliosus

                        Nagyszemű rókacápa

                        Carcharhinidae

                        Carcharhinus falciformis

                        Selyemcápa

                        Carcharhinus longimanus

                        Fehérfoltú cápa

                        Prionace glauca

                        Kékcápa

                        Lamnidae

                        Isurus oxyrinchus

                        Lándzsafogú cápa

                        Lamna nasus

                        Heringcápa

                        Sphyrnidae

                        Sphyrna spp.

                        Pörölycápák

                        Coryphaenidae

                        Coryphaena hippurus

                        Nagy aranymakrahal

               II. melléklet
                  A FAD-gazdálkodási tervek előkészítésére vonatkozó iránymutatások

               A szerződő felek erszényes kerítőhálós és horgászbotos hajókból álló flottáira vonatkozó FAD-gazdálkodási tervbe bele kell foglalni az alábbiakat:

               1.
                     Leírás

                  a)
                     FAD típusa: AFAD = lehorgonyzott; DFAD = sodródó;

                  b)
                     jeladó/bója típusa;

                  c)
                     az erszényes kerítőhálónként és FAD-típusonként telepíthető FAD-ok maximális száma;

                  d)
                     az AFAD-ok közötti minimális távolság;

                  e)
                     a járulékos fogások csökkentésére és hasznosítására vonatkozó politika;

                  f)
                     más eszköztípusokkal való kölcsönhatás mérlegelése;

                  g)
                     a FAD-ok tulajdonjogi viszonyaival kapcsolatos nyilatkozat vagy politika.

               2.
                     Intézményi keretek

                  a)
                     a FAD-gazdálkodási tervvel összefüggő intézményi hatáskörök;

                  b)
                     a FAD-telepítés jóváhagyására irányuló kérelmezési eljárások;

                  c)
                     a hajótulajdonosoknak és -parancsnokoknak a FAD-ok telepítésével és használatával kapcsolatos kötelezettségei;

                  d)
                     FAD-pótlási politika;

                  e)
                     e rendeleten túlmutató kiegészítő jelentéstételi kötelezettségek;

                  f)
                     a FAD-okkal összefüggő konfliktuskezelési politika;

                  g)
                     az egyes tilalmi területekre vagy időszakokra vonatkozó részletek, például parti tengerek, hajózási útvonalak, a kisüzemi halászattal érintett területek közelsége stb.

               3.
                     A FAD építési jellemzői és követelményei

                  a)
                     a FAD tervezési jellemzői (leírás);

                  b)
                     világítási követelmények;

                  c)
                     radarreflektorok;

                  d)
                     látható távolság;

                  e)
                     FAD-jelzések és -azonosító;

                  f)
                     rádióbóják jelzései és azonosítója (sorozatszámokra vonatkozó előírás);

                  g)
                     szonárral felszerelt bóják jelzései és azonosítója (sorozatszámokra vonatkozó előírás);

                  h)
                     műholdas adóvevők;

                  i)
                     a biológiailag lebomló FAD-okkal kapcsolatban végzett kutatás;

                  j)
                     a FAD-ok elveszítésének vagy szándékos elhagyásának megelőzése;

                  k)
                     a FAD-ok begyűjtésének kezelése.

               4.
                     A FAD-gazdálkodási terv alkalmazási időszaka

               5.
                     A FAD-gazdálkodási terv végrehajtásának nyomon követésére és áttekintésére szolgáló eszközök

               III. melléklet
               A telepített FAD-ok listája negyedévenként

                        FAD-azonosító

                        A FAD és elektronikus berendezések típusa

                        A FAD tervezési jellemzői

                        Észrevétel

                        FAD-jelzés

                        Kísérő jeladó

                        azonosítója

                        FAD-típus

                        A kísérő jeladó és/vagy elektromos berendezések típusa

                        A FAD úszó része

                        A FAD víz alatti felfüggesztő szerkezete

                        Méretek

                        Anyagok

                        Méretek

                        Anyagok

                        (1)

                        (1)

                        (2)

                        (3)

                        (4)

                        (5)

                        (4)

                        (6)

                        (7)

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

                        …

               (1) Ha a FAD-jelzés és a kísérő jeladó azonosítója hiányzik vagy olvashatatlan, azt említse meg, valamint bocsásson rendelkezésre minden olyan információt, amely segíthet a FAD tulajdonosának azonosításában.

               (2) Lehorgonyzott FAD, sodródó természetes FAD, sodródó mesterséges FAD.

               (3) Például GPS, szonár stb. Ha a FAD-hoz nem kapcsolódik elektronikus berendezés, annak hiányát is meg kell említeni.

               (4) Például szélesség, hossz, magasság, mélység, szembőség stb.

               (5) Adja meg a szerkezet és a burkolat anyagát, valamint jelölje meg, hogy az anyag biológiailag lebomlik-e.

               (6) Például hálók, kötelek, pálmalevelek stb., valamint adja meg az anyagnak az élőlények beleakadását támogató és/vagy biológiai lebonthatóságának jellemzőit.

               (7) A megvilágításra vonatkozó előírásokat, valamint a radarreflektorokkal és a látható távolságokkal összefüggő információkat ebben a szakaszban kell megadni.

               IV. melléklet
                  A területi/időbeli tilalom hatálya alá tartozó földrajzi területen trópusi tonhalfélékre halászó hajókkal szemben a megfigyelői programmal kapcsolatban támasztott követelmények

               1. Feladataik ellátásához a megfigyelőknek a következő képességekkel kell rendelkezniük:

               – elegendő tapasztalat a fajok és a halászeszközök felismeréséhez,

               – az ICCAT állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések kielégítő ismerete, amelyet a tagállamok által az ICCAT képzési iránymutatások alapján kiállított bizonyítvány tanúsít,

               – jó megfigyelőképesség és a megfigyelések pontos rögzítésére való alkalmasság,

               – a megfigyelt hajó lobogója szerinti állam nyelvének kielégítő ismerete.

               2. A megfigyelők nem lehetnek a megfigyelés tárgyát képező halászhajó személyzetének tagjai, valamint eleget kell tenniük a következő feltételeknek:

               a) valamely szerződő fél állampolgárai;

               b) képesek a lenti 3. pontban előírt feladatok elvégzésére;

               c) aktuálisan nincsenek pénzügyi vagy más érdekeltségeik a trópusitonhal-halászatban.

               A megfigyelők feladatai

               3. A megfigyelők különösen a következő feladatokat látják el:

               a) nyomon követik, hogy a halászhajók megfelelnek-e az ICCAT-bizottság által elfogadott vonatkozó állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseknek.

                  A megfigyelők ezen belül:

               i. rögzítik és jelentik a halászati tevékenységekre vonatkozó információkat;

               ii. megfigyelik és mennyiségileg megbecsülik a fogásokat, valamint ellenőrzik a hajónaplóba bejegyzett adatokat;

               iii. észlelik és feljegyzik az ICCAT állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseit esetlegesen megsértő halászati tevékenységet folytató hajókat;

               iv. ellenőrzik a hajónak a halfogó tevékenység közbeni földrajzi helyzetét;

               v. tudományos munkát végeznek, például – amennyiben az ICCAT előírja – Task II. adatokat gyűjtenek az SCRS irányelvei alapján;

               b) a saját biztonságukat kellőképpen figyelembe véve haladéktalanul bejelentenek minden, a hajó által a 11. cikkben említett területen és időszakban FAD-ok segítségével végzett halászati tevékenységet;

               c) az e pont szerint összegyűjtött információkat összefoglaló általános jelentéseket készítenek, illetve a hajóparancsnoknak és a halgazdaság üzemeltetőjének lehetőséget biztosítanak arra, hogy releváns információkat fűzzön a jelentésekhez. 4. A megfigyelők a halászhajók és a halgazdaságok halászati és átrakási műveleteivel kapcsolatos valamennyi információt kötelesek bizalmasan kezelni, és erre az ellenőri kinevezésükkel egyidejűleg írásos formában is kötelezettséget vállalnak.

               5. A megfigyelőknek meg kell felelniük a hajó lobogója szerinti tagállam jogszabályaiban és előírásaiban szereplő követelményeknek, amely a megfigyelő kirendelésének helye szerinti hajó felett joghatóságot gyakorol.

               6. A megfigyelők kötelesek tiszteletben tartani az alá- és fölérendeltségi viszonyokat és azokat az általános magatartási szabályokat, amelyek a hajó teljes személyzetére vonatkoznak, feltéve, hogy e szabályok nem ütköznek a megfigyelők e program keretében előírt feladataival és a 7. cikkben meghatározott kötelezettségekkel.

               A lobogó szerinti tagállamok kötelezettségei

               7. A halászhajók lobogója szerinti tagállamoknak a megfigyelők és a halászhajók parancsnokai vonatkozásában különösen a következők a feladatai:

               a) a megfigyelők hozzáférhetnek a hajó személyzetéhez, a halászeszközökhöz és a berendezésekhez;

               b) a 3. pontban előírt feladataik végrehajtásának megkönnyítése érdekében a megfigyelők kérésre a következő berendezésekhez is hozzáférhetnek, amennyiben ilyenek találhatók azokon a hajókon, amelyekre kirendelték őket:

               i. műholdas navigációs berendezés;

               ii. használatban lévő radarképernyő;

               iii. elektronikus kommunikációs eszközök;

               c) a megfigyelőknek a tisztekével egyenértékű szállást kell biztosítani, beleértve elhelyezést, élelmezést és megfelelő szaniterhelyiségeket;

               d) a megfigyelőknek megfelelő helyet kell biztosítani a parancsnoki hídon vagy a kormányosfülkében az adminisztratív munka elvégzésére, valamint a fedélzeten a megfigyelői feladatok ellátására; és

               e) a lobogó szerinti tagállamok biztosítják, hogy a hajóparancsnokok, a személyzet és a hajótulajdonosok ne akadályozzák, fenyegessék, zavarják, befolyásolják, vesztegessék meg vagy kíséreljék meg megvesztegetni a megfigyelőt feladatai teljesítése közben.

               V. melléklet
                  Az enyhítő intézkedésekre vonatkozó műszaki minimumelőírások

                        Enyhítő

                        intézkedés

                        Leírás

                        Előírás

                        Éjszakai halászati műveletek minimális fedélzeti világítással

                        A tengeri napkelte és napnyugta közötti időszakban nem végezhető halászati művelet. A fedélzeti világítást minimálisra kell korlátozni.

                        A tengeri napnyugta és a tengeri napkelte időpontját a tengerészeti almanach táblázatai határozzák meg a megfelelő szélességi fok, helyi idő és nap szerint. A minimális fedélzeti világítás nem sértheti a biztonsági és hajózási minimumelőírásokat.

                        Madárriasztó zsinórok

                        A madárriasztó zsinórokat a horogsor kihelyezésekor kell telepíteni azért, hogy a madarak ne közelíthessék meg a horogelőkét.

                        A legalább 35 méter hosszú hajók:

                        – legalább 1 madárriasztó zsinórt telepítenek. Adott esetben, ha a madarak nagy száma vagy aktivitása azt indokolttá teszi, ajánlatos a hajókra egy második madárriasztó rudat, illetve zsinórt is szerelni; mindkét madárriasztó zsinórt egyidejűleg kell telepíteni, a kihelyezés alatt álló horogsor mindkét oldalán egyet-egyet,

                        – a madárriasztó zsinórok víz feletti hosszúságának el kell érnie legalább a 100 métert,

                        – kötelező a kellő hosszúságú szalagok használata, amelyek nyugodt körülmények között elérik a tenger felszínét,

                        – a hosszú szalagokat egymástól legfeljebb 5 méter távolságra kell elhelyezni.

                        A 35 méternél rövidebb hajók:

                        – legalább 1 madárriasztó zsinórt telepítenek,

                        – a zsinórok víz feletti mért hosszúságának el kell érnie legalább a 75 métert,

                        – hosszú és/vagy rövid (de 1 méternél hosszabb) szalagokat kell használni, amelyeket a következő közökkel kell elhelyezni:

                        Rövid: egymástól legfeljebb 2 méter távolságra.

                        Hosszú: a madárriasztó zsinór első 55 méterén egymástól legfeljebb 5 méter távolságra.

                        A madárriasztó zsinórok kialakításával és telepítésével összefüggésben további iránymutatások találhatók a madárriasztó zsinórok kialakítására és telepítésére vonatkozó alábbi kiegészítő iránymutatásban.

                        A zsinórok lesúlyozása

                        Kihelyezés előtt a horogelőkén zsinórnehezékeket kell elhelyezni.

                        a horogtól számított 1 méteren belül összesen több mint 45 g rögzített nehezék; vagy

                        a horogtól számított 3,5 méteren belül összesen több mint 60 g rögzített nehezék; vagy

                        a horogtól számított 4 méteren belül összesen több mint 98 g rögzített nehezék.

               A madárriasztó zsinórok kialakítására és telepítésére vonatkozó iránymutatás

               Preambulum

               A madárriasztó zsinórok telepítésére vonatkozó műszaki minimumelőírások az e melléklet feletti táblázatban találhatók. Ez a kiegészítő iránymutatás a horogsoros hajók által alkalmazandó madárriasztó zsinórokra vonatkozó szabályok kialakítását és végrehajtását hivatott elősegíteni. Noha a dokumentum viszonylag részletes iránymutatással szolgál, a madárriasztó zsinórok hatékonyságának javítását célzó kísérletek mindazonáltal bátorítandó kezdeményezések, feltéve, hogy teljesülnek a fenti táblázatban foglalt előírások. Az iránymutatás figyelembe vesz olyan környezeti és működési tényezőket is, mint az időjárási körülmények, a kihelyezési sebesség vagy a hajó mérete, hiszen ezek mind befolyásolják a csalikat védő madárriasztó zsinór hatékonyságát és kialakítását. A madárriasztó zsinór kialakítása és alkalmazása az említett tényezők függvényében eltérő lehet, feltéve, hogy hatékonysága ezáltal nem romlik. Mivel a madárriasztó zsinórok kialakítása folyamatos tökéletesítésre szorul, a jövőben ezt az iránymutatást felül kell vizsgálni.

               A madárriasztó zsinór kialakítása

               1. A vízben lévő madárriasztó zsinór valamely szakaszán elhelyezett megfelelő vontatott eszköz fokozhatja az eszköz víz feletti kiterjedését.

               2. A zsinór víz feletti része ne legyen túl feszes, hogy kiszámíthatatlan mozgásával távol tarthassa a madarakat, ugyanakkor ne legyen túl laza sem, nehogy a szél túlságosan kilengesse.

               3. A zsinórt lehetőleg erős forgatószerkezettel kell a hajóhoz rögzíteni, hogy elkerülhető legyen összegabalyodása.

               4. A szélben kiszámíthatatlanul mozgó, feltűnő színű anyagból (például vörös poliuretánnal bevont, nagy szakítószilárdságú vékony zsinórból) készült szalagokat a madárriasztó zsinórhoz erősített erős háromágú forgatószerkezetről kell lelógatni (amely tovább csökkenti az összegabalyodás esélyét).

               5. Minden egyes szalagnak két vagy több szálból kell állnia.

               6. A szalagpárokat egy-egy kapocs segítségével le lehet választani a kötélről, ami egyszerűbbé teszi a zsinór elrakodását.

               A madárriasztó zsinórok telepítése

               1. A zsinórt a hajón rögzített póznára kell felfüggeszteni. A póznát olyan magasra kell állítani, hogy a zsinór a hajó mögött megfelelő távolságról védje a csalikat, és ne akadhasson bele a halászeszközökbe. Minél magasabb a pózna, annál hatékonyabban biztosítható a csalik védelme. Például 7 méter körüli víz feletti magasság esetén mintegy 100 méter hosszan védhetők a csalik.

               2. Ha a hajók csak egy madárriasztó zsinórt használnak, azt a süllyedő csaliktól szélirányba kell elhelyezni. Ha a csalival ellátott horgokat a hajósodron kívül helyezik ki, a szalagok rögzítési pontjának a hajónak a csalik vízbe helyezése szerinti oldalától néhány méterre, a víz felett kell elhelyezkednie. Amennyiben a hajók két madárriasztó zsinórt használnak, a csalival ellátott horgokat a madárriasztó zsinórokkal határolt területen belül kell elhelyezni.

               3. A csalik madarakkal szembeni hatékonyabb védelme érdekében érdemes egyszerre több zsinórt használni.

               4. Tekintettel a zsinórok esetleges elszakadására vagy összegabalyodására, gondoskodni kell tartalék zsinórokról, hogy a megrongálódott zsinórokat ki lehessen cserélni, és ezáltal a halászati tevékenységet megszakítás nélkül folytatni lehessen. A biztonsági és műveleti problémák minimalizálása érdekében a madárriasztó zsinórra felszerelhetők vágóeszközök arra az esetre, ha a horogsor úszója megtekeredne vagy összekuszálódna a szalag vízben lévő szakaszával.

               5. Csalikivető berendezés alkalmazása esetén össze kell hangolni a zsinór és a gép használatát. E célból gondoskodni kell arról, hogy:

               i. a csalikivető berendezés a horgokat közvetlenül a zsinór által védett vízfelületre vesse ki; és

               ii. olyan csalikivető berendezés (vagy berendezések) alkalmazása esetén, amely képes a hajó mindkét oldalára csalit kivetni, két zsinórt használjanak.

               6. A horogelőke kézzel történő kivetése során a halászoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a csalival ellátott horgok és a feltekert horogelőke-szakaszok kivetése a zsinór által védett vízfelületre történjék annak érdekében, hogy ezáltal elkerülhető legyen a hajócsavar okozta turbulencia, amely lassíthatja a csalik süllyedésének ütemét.

               7. A madárriasztó zsinór kihelyezésének és visszahúzásának megkönnyítésére a halászok kézi, elektromos vagy hidraulikus csörlőt is használhatnak.

               VI. melléklet
                  A teknősök visszaengedésére vonatkozó részletes követelmények

               A biztonságos kezelés módszereit illetően:

               i. Ha teknőst kell eltávolítani a vízből, a horgokba vagy halászeszközökbe belegabalyodott tengeri teknősöket megfelelő kosaras emelővel vagy merítőhálóval a fedélzetre kell emelni. A vízből nem húzható ki teknős úgy, hogy a testéhez horgászzsinór rögzül, vagy a teste ilyen zsinórba van belegabalyodva. Ha a teknős nem távolítható el biztonságosan a vízből, a személyzetnek a horoghoz a lehető legközelebbi ponton el kell vágnia a zsinórt úgy, hogy a teknős ne szenvedjen további szükségtelen sérüléseket.

               ii. Tengeri teknősök fedélzetre vétele esetén a hajóüzemeltetőknek vagy a személyzetnek a visszaengedés előtt fel kell mérnie a kifogott vagy halászeszközbe belegabalyodott tengeri teknősök állapotát. A nehezen mozgó vagy nem reagáló teknősöket – amennyire lehetséges – a fedélzeten kell tartani, és visszaengedésük előtt segítséget kell nekik nyújtani, hogy túlélési esélyük a lehető legnagyobb legyen. E módszereket részletesebben kifejti a tengeri teknősök halászati műveletek okozta mortalitásának csökkentéséről szóló FAO-iránymutatás.

               iii. A halászati műveletek során vagy a nemzeti megfigyelői programok keretében (például gyűrűzés közben) kezelt tengeri teknősökkel – amennyire csak lehetséges – a tengeri teknősök halászati műveletek okozta mortalitásának csökkentéséről szóló FAO-iránymutatásban foglaltaknak megfelelően kell bánni.

               A zsinórvágók használatáról:

               i. A horogsoros hajók kötelesek a fedélzetükön zsinórvágókat tartani és használni, ha a tengeri teknősök visszaengedésekor a horgok nem távolíthatók el a teknősök megsebzése nélkül.

               ii. Más olyan típusú halászeszközt használó hajók, amelybe a tengeri teknősök belegabalyodhatnak, kötelesek zsinórvágókat tartani a fedélzetükön, és ezeket a halászeszközök biztonságos eltávolításához és a teknősök visszaengedéséhez használni.

               A horogeltávolító eszközök használatáról:

               i. A horogsoros hajók kötelesek horogeltávolító eszközöket tartani a fedélzetükön annak érdekében, hogy a horgokat hatékonyan eltávolíthassák a tengeri teknősökből.

               ii. Horog lenyelése esetén nem szabad megkísérelni a horog eltávolítását. Ehelyett a zsinórt a horoghoz lehető legközelebbi ponton el kell vágni oly módon, hogy a teknős ne szenvedjen további szükségtelen sérüléseket.

               VII. melléklet
                  Kikötői átrakás

               1. Az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen kifogott tonhalak és tonhalszerű fajok, valamint az említett területen e fajokkal együtt kifogott bármilyen más faj uniós hajók által vagy uniós kikötőkben végzett átrakása az alábbiak szerint történik:

               Jelentéstételi kötelezettségek

               2. Halászhajó

               2.1. Az átrakási műveletek előtt legalább 48 órával a halászhajó parancsnokának értesítenie kell a kikötő szerinti állam hatóságait a szállítóhajó nevéről és az átrakás dátumáról/időpontjáról.

               2.2. A halászhajó parancsnoka az átrakáskor köteles tájékoztatni a hajó lobogója szerinti tagállamot a következőkről:

               − az átrakni kívánt tonhalak és tonhalszerű fajok mennyisége, amennyiben lehetséges, állományonkénti bontásban,

               − az átrakni kívánt, a tonhalakkal és tonhalszerű fajokkal együtt kifogott egyéb fajok mennyisége, fajonkénti bontásban (ha ismert),

               − az átrakás napja és helye,

               − a fogadó szállítóhajó neve, lajstromszáma és lobogója, és

               − a fajonkénti, illetve amennyiben lehetséges, állományonkénti bontásban ismertetett fogások ejtésének földrajzi helye ICCAT statisztikai területek szerint.

               2.3. Az érintett halászhajó parancsnoka az átrakás után legkésőbb 15 nappal köteles kitölteni és eljuttatni a hajó lobogója szerinti tagállamnak az ICCAT átrakási nyilatkozatot és adott esetben a hajónak a halászhajók ICCAT-nyilvántartásában szereplő számát.

               3. Fogadó hajó

               3.1. A fogadó szállítóhajó parancsnoka legalább 24 órával az átrakás előtt és az átrakás végén köteles tájékoztatni a kikötő szerinti állam hatóságait a hajójára átrakott tonhalak és tonhalszerű fajok kifogott mennyiségéről, továbbá köteles 24 órán belül kitölteni és elküldeni az illetékes hatóságoknak az ICCAT átrakási nyilatkozatot.

               3.2. A fogadó szállítóhajó parancsnoka a kirakodás megkezdése előtt legalább 48 órával köteles kitölteni és elküldeni a kirakodás helye szerinti állam illetékes hatóságainak az ICCAT átrakási nyilatkozatot.

               A kikötő szerinti és a kirakodás helye szerinti államok közötti együttműködés

               4. A fenti pontokban említett kikötő szerinti állam és a kirakodás helye szerinti állam – szükség esetén többek között a halászhajó lobogója szerinti szerződő féllel együttműködésben – áttekinti az e melléklet előírásai szerint kapott információkat annak igazolására, hogy az egyes hajók vonatkozásában bejelentett fogások, átrakások és kirakodások között nincs ellentmondás. Ezt az ellenőrzést úgy kell elvégezni, hogy a hajót minél kevésbé akadályozzák és zavarják, valamint hogy a fogott hal minősége ne romoljon.

               Jelentéstétel

               6. Az ICCAT részére minden évben benyújtandó éves jelentésében a halászhajó lobogója szerinti tagállam megadja a hajói által végrehajtott átrakási műveletek részleteit.

               VIII. melléklet
                  A tengeri átrakások felügyeletét szolgáló regionális ICCAT-megfigyelői program

               1. Az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen rakomány átvételére engedéllyel rendelkező hajók ICCAT-nyilvántartásában szereplő, tengeri átrakást végző szállítóhajók számára a tagállamok előírják, hogy az egyezmény hatálya alá tartozó területen végzett valamennyi átrakási művelet idejére ICCAT-megfigyelőt kell a fedélzetre venniük.

               2. A megfigyelőket az ICCAT nevezi ki, és olyan szállítóhajók fedélzetére kell kirendelni őket, amelyek engedéllyel rendelkeznek arra, hogy az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen rakományt vegyenek át az ICCAT megfigyelői programját végrehajtó szerződő felek lobogója alatt közlekedő nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajóktól.

               A megfigyelők kijelölése

               3. A feladatok ellátásához a kijelölt megfigyelőknek a következő feltételeknek kell megfelelniük:

               – bizonyított képesség az ICCAT szabályozása alá eső fajok és halászeszközök azonosítására; nagy előnyt élveznek azok a személyek, akik megfigyelőként már szereztek tapasztalatot nyílt vízi horogsoros halászhajón,

               – az ICCAT állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseinek kielégítő ismerete,

               – jó megfigyelőképesség és a megfigyelések pontos rögzítésére való alkalmasság,

               – a megfigyelt hajó lobogója szerinti állam nyelvének kielégítő ismerete.

               A megfigyelők kötelezettségei

               4. A megfigyelők:

               a) elvégezték az ICCAT által kidolgozott iránymutatásokban előírt technikai képzést;

               b) nem állampolgárai a fogadó szállítóhajó lobogója szerinti államnak;

               c) alkalmasak az e melléklet 5. pontjában előírt feladatok elvégzésére;

               d) szerepelnek a megfigyelők ICCAT által vezetett jegyzékében;

               e) nem lehetnek a nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajó vagy a szállítóhajó személyzetének tagjai, illetve nem lehetnek a nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajót vagy a szállítóhajót üzemeltető társaság alkalmazottai.

               5. A megfigyelők kötelesek nyomon követni, hogy a nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajó vagy a szállítóhajó betartja-e az ICCAT által elfogadott vonatkozó állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseket. A megfigyelők feladatai elsősorban a következőkre terjednek ki:

               5.1. A szállítóhajóra rakományt átrakni kívánó nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajón még az átrakás előtt látogatást tesznek, és megvizsgálják az e melléklet 9. pontjában felsoroltakat a következők érdekében:

               a) ellenőrzik, hogy érvényes-e a halászhajónak az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen kifogott tonhalak és tonhalszerű fajok halászatára, valamint az említett területen e fajokkal együtt kifogott bármilyen más faj halászatára szóló engedélye vagy jogosítványa;

               b) ellenőrzik a halászhajónak a tengeri átrakásra vonatkozó, a lobogó szerinti szerződő fél, illetve – adott esetben – a parti állam által kibocsátott előzetes engedélyét;

               c) fajonként és – amennyiben lehetséges – állományonként ellenőrzik és feljegyzik a fedélzeten tartott fogás teljes mennyiségét, valamint a szállítóhajóra átrakandó mennyiségeket;

               d) meggyőződnek a műholdas hajómegfigyelési rendszer működéséről, valamint megvizsgálják a hajónaplót és – amennyiben lehetséges – az abban szereplő bejegyzéseket;

               e) ellenőrzik, hogy a fedélzeten lévő fogás bármely részét más hajókról helyezték-e át, valamint ellenőrzik az ilyen áthelyezésekkel kapcsolatos dokumentációt;

               f) amennyiben vannak arra utaló jelek, hogy a halászhajó bármilyen jogsértésben érintett, a jogsértés(eke)t haladéktalanul jelzik a szállítóhajó parancsnokának (kellően figyelembe véve a biztonsági szempontokat) és a megfigyelői programot végrehajtó társaságnak, amelynek a jelentést mihamarabb továbbítania kell a halászhajó lobogója szerinti szerződő fél hatóságainak; és

               g) a megfigyelői jelentésben rögzítik a halászhajón ellátott feladatok eredményeit.

               5.2. Megfigyelik a szállítóhajó tevékenységeit, valamint:

               a) rögzítik a végrehajtott átrakási tevékenységeket és jelentést tesznek róluk;

               b) ellenőrzik a hajó átrakás közbeni földrajzi helyzetét;

               c) megfigyelik, valamint fajonkénti bontásban (ha ismert), illetve – amennyiben lehetséges – állományonkénti bontásban megbecsülik a tonhalak és tonhalszerű fajok átrakott mennyiségeit;

               d) megfigyelik, valamint fajonkénti bontásban (ha ismert) megbecsülik a tonhalakkal és tonhalszerű fajokkal együtt kifogott egyéb fajok mennyiségét;

               e) ellenőrzik és feljegyzik az érintett nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajó nevét és ICCAT nyilvántartási számát;

               f) ellenőrzik az áthelyezési nyilatkozatban szereplő adatokat, amennyiben lehetséges, a nagyméretű nyílt vízi horogsoros halászhajó naplójával történő összevetés útján is;

               g) hitelesítik az átrakási nyilatkozatban szereplő adatokat;

               h) ellenjegyzik az átrakási nyilatkozatot; és

               i) megfigyelik és a megfigyelő kiszállásának helye szerinti kikötőben történő kirakodás során fajonként megbecsülik a termékek mennyiségét annak igazolására, hogy a kirakodott mennyiségek összhangban állnak-e a tengeri átrakások során átvett mennyiségekkel.

               5.3. Emellett a megfigyelők:

               a) napi jelentést készítenek a szállítóhajó átrakási tevékenységeiről;

               b) a megfigyelői feladatoknak megfelelően összegyűjtött információkat összefoglaló általános jelentéseket készítenek, valamint lehetőséget biztosítanak a hajóparancsnoknak, hogy a jelentésbe bármilyen releváns információt belefoglaljon;

               c) a megfigyelési időszak leteltét követő 20 napon belül eljuttatják az ICCAT titkárságának a fent említett általános jelentést;

               d) az ICCAT által meghatározottakkal összhangban bármilyen más feladatot ellátnak.

               6. A megfigyelők a nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók halászati műveleteivel és az ilyen hajók tulajdonosaival kapcsolatos valamennyi információt bizalmasan kezelik, és erre az megfigyelői kinevezésükkel egyidejűleg írásos formában is kötelezettséget vállalnak.

               7. A megfigyelőknek meg kell felelniük a hajó lobogója szerinti tagállam, illetve adott esetben azon parti állam jogszabályaiban és előírásaiban szereplő követelményeknek, amely a megfigyelő kirendelésének helye szerinti hajó felett joghatóságot gyakorol.

               8. A megfigyelők kötelesek tiszteletben tartani az alá- és fölérendeltségi viszonyokat és azokat az általános magatartási szabályokat, amelyek a hajó teljes személyzetére vonatkoznak, feltéve, hogy e szabályok nem ütköznek a megfigyelők e program keretében előírt feladataival és a hajó személyzetének e melléklet 9. pontjában leírt kötelezettségeivel.

               A szállítóhajók lobogója szerinti államok feladatai

               9. A regionális megfigyelői programnak a szállítóhajók lobogója szerinti tagállamok és e hajók parancsnokai tekintetében történő végrehajtásával összefüggő feltételek különösen az alábbiakra terjednek ki:

               a) a megfigyelők hozzáférhetnek a hajó személyzetéhez, a releváns dokumentumokhoz, valamint a halászeszközökhöz és felszerelésekhez;

               b) az 5. pontban előírt feladataik végrehajtásának megkönnyítése érdekében a megfigyelők kérésre a következő berendezésekhez is hozzáférhetnek, amennyiben ilyenek találhatók azokon a hajókon, amelyekre kirendelték őket:

               i. műholdas navigációs berendezés;

               ii. használatban lévő radarképernyő;

               iii. elektronikus kommunikációs eszközök; és

               iv. az átrakott termékek lemérésére használt mérleg;

               c) a megfigyelőknek a tisztekével egyenértékű szállást kell biztosítani, beleértve elhelyezést, élelmezést és megfelelő szaniterhelyiségeket;

               d) a megfigyelőknek megfelelő helyet kell biztosítani a parancsnoki hídon vagy a kormányosfülkében az adminisztratív munka elvégzésére, valamint a fedélzeten a megfigyelői feladatok ellátására;

               e) a megfigyelők számára lehetővé kell tenni, hogy meghatározzák az átrakási művelet megfigyeléséhez, valamint az átrakott fajok/állományok és mennyiségek megbecsléséhez legalkalmasabb helyet és módszert. E tekintetben a szállítóhajó parancsnokának – kellően figyelembe véve a biztonsági és gyakorlati megfontolásokat – eleget kell tennie a megfigyelő igényeinek, többek között a megfigyelő általi szemrevételezés céljából a szállítóhajó fedélzetén kérésre ideiglenesen ki kell állítania a termékeket, valamint kellő időt kell biztosítania a megfigyelőnek feladatai ellátásához. A megfigyelést a tevékenységek lehető legkisebb mértékű zavarásával kell végezni úgy, hogy elkerülhető legyen az átrakott termékek minőségromolása;

               e) a 10. pont rendelkezéseinek fényében a szállítóhajó parancsnokának gondoskodnia kell arról, hogy a megfigyelő minden szükséges segítséget megkapjon a szállítóhajó és a halászhajó közötti biztonságos közlekedéshez, amennyiben az időjárási és más körülmények lehetővé teszik ilyen művelet végzését; és

               g) a lobogó szerinti tagállamok biztosítják, hogy a parancsnokok, a személyzet és a hajótulajdonosok ne akadályozzák, fenyegessék, zavarják, befolyásolják, vesztegessék meg vagy kíséreljék meg megvesztegetni a megfigyelőt feladatai ellátása során.

               A nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók átrakási műveletek közbeni feladatai

               10. A megfigyelők látogatást tehetnek a halászhajón, ha az időjárási és más körülmények azt lehetővé teszik, valamint lehetővé kell számukra tenni, hogy hozzáférjenek a személyzethez, minden releváns dokumentációhoz és a hajó minden olyan részéhez, amely nélkülözhetetlen az e melléklet 5. pontjában meghatározott megfigyelői feladatok elvégzéséhez. A halászhajó parancsnokának gondoskodnia kell arról, hogy a megfigyelő minden szükséges segítséget megkapjon a szállítóhajó és halászhajó közötti biztonságos közlekedéshez. Amennyiben a körülmények elfogadhatatlan mértékű kockázatot jelentenek a megfigyelő biztonságára, és a nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajó meglátogatása nem lehetséges az átrakási műveletek megkezdése előtt, a szóban forgó műveletek akkor is végrehajthatók.

               A megfigyelők díjai

               11. E program végrehajtásának költségeit az átrakási műveleteket végezni kívánó nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók lobogója szerinti szerződő felek finanszírozzák. A díjat a program összköltsége alapján kell kiszámítani. Ezt a díjat az ICCAT titkárságának egy külön számlájára kell befizetni, amelyet a program végrehajtása tekintetében az ICCAT titkársága kezel.

               12. A nagyméretű nyílt vízi horogsoros hajók csak akkor vehetnek részt a tengeri átrakási programban, ha a 11. pont szerinti díjakat befizették.