               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.6.26.
            COM(2017) 540 final
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            az Olaszországnak szóló segítségnyújtás céljából az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               Ez a határozat az Európai Unió Szolidaritási Alapjának (EUSZA) 1 196 797 579 EUR összegű igénybevételét fedezi, azzal a céllal, hogy támogatást nyújtsanak Olaszország részére a 2016 augusztusa és 2017 januárja között Abruzzo, Lazio, Marche és Umbria régiót ért földrengések miatt. A javaslatot kísérő 4/2017. sz. költségvetés-módosítási tervezetben
                  1
                a Bizottság javasolja, hogy a 2016-ban már kifizetett előleg (30 000 000 EUR) levonását követően vigyék be a 2017. évi általános költségvetésbe a szükséges kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokat.

               2.Információk és feltételek

               2016. november 16-án a Bizottság az EUSZA-ból származó pénzügyi támogatás iránti kérelmet kapott az Abruzzo, Lazio, Marche és Umbria régiót ért földrengésekkel kapcsolatban az első károk 2016. augusztus 24-i nyilvántartásba vételét követően. Ez a kérelem hiányos volt, mivel 2016. október végén újabb földrengések rázták meg a térséget, és még nem végezték el a további károk felmérését. 2017. január 18-án – a felülvizsgált kérelem tervezett benyújtását röviddel megelőzően – harmadszor is súlyos földrengések sújtották a területeket. Ezért az olasz hatóságok 2017. február 15-én benyújtották aktualizált kérelmüket a 2016. augusztus 24. és 2017. január 18. között keletkezett összes kárt magukban foglaló felülvizsgált becslésekkel együtt.

               A Bizottság az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendelet
                  2
                (a továbbiakban: az EUSZA-rendelet) és különösen annak 2., 3. és 4. cikke alapján megvizsgálta ezt a kérelmet. Az értékelés főbb elemeit az alábbiakban ismertetjük.

               (1)A 2016. augusztus 24-től 2017. január 18-ig tartó időszakban a Richter-skála szerinti 5,9–6,5-ös erősségű földrengések sorozata, majd számos utórengés rázta meg a közép-olaszországi Appenninek hegyláncát, különösen Abruzzo, Lazio, Marche és Umbria régiót.

               (2)A földrengések természeti eredetűek, így az EUSZA fő alkalmazási területének hatálya alá tartoznak.

               (3)Az Olaszországtól 2016. november 16-án kapott első kérelem a 12 hetes határidőn belül érkezett be, az első károkat pedig 2016. augusztus 24-én vették nyilvántartásba. Kérelmükben az olasz hatóságok kiemelték, hogy a kárfelmérés még nem zárult le, és a vonatkozó számadatok csak ideiglenesek. A 2016. augusztus 24. és 2017. január 18. között keletkezett károk belefoglalása érdekében a kérelmet 2017. február 15-én véglegesítették.

               (4)Kérelmében Olaszország kérte az EUSZA-rendelet 4a. cikkében foglaltak szerinti előleg kifizetését. A Bizottság a 2016. november 29-én elfogadott C(2016) 7861 végrehajtási határozattal az EUSZA-rendelet rendelkezései szerint adható maximális összeget, vagyis 30 000 000 EUR-t ítélt oda előlegként a várható EUSZA-támogatás vonatkozásában. Ezt az összeget ezt követően teljes egészében kifizették Olaszország részére.

               (5)Az olasz hatóságok a katasztrófa okozta teljes közvetlen kárt 21 878,8 millió EUR-ra becsülték. Ez az összeg Olaszország GNI-jének 1,36 %-át teszi ki, és meghaladja az EUSZA igénybevétele esetén Olaszországra 2016-ban alkalmazandó 3 312,2 millió EUR (vagyis 2011. évi árakon 3 milliárd EUR) összegű, jelentős katasztrófára vonatkozó küszöbértéket. Mivel a becsült teljes közvetlen kár meghaladja a jelentős katasztrófára vonatkozó küszöbértéket, a katasztrófa „jelentős természeti katasztrófának” minősül.

               (6)A katasztrófa hatását és következményeit jelzi, hogy a 2016. augusztus 24-i földrengés miatt 299-en haltak meg és 390 főt kellett kórházba szállítani. Az októberi földrengésnek nem voltak halálos áldozatai. A januári földrengésben 34-en vesztették életüket. A 2016. október 26–30-i rengéseket követő hónapokban ellátott lakosok száma november 7-én érte el tetőpontját: ekkor közel 32 000-en részesültek ellátásban. Több ezer embert kellett evakuálni, köztük az umbriai régió kórházaiban fekvő betegeket. 2016. november 8-án a négy érintett régió területén az ellátásban részesülő lakosság száma elérte a 30 000-et, közülük mintegy 11 000 főt helyeztek el szállodákban és egyéb szálláshelyeken a Marche régió tengerpartja mentén és Umbria belső részein fekvő, közvetlenül érintett területeken. Másokat az önkormányzatok által rendelkezésre bocsátott állami létesítményekben szállásoltak el. Az augusztusi és októberi események által már amúgy is súlyosan érintett területeket újabb földrengések rázták meg 2017. január 18-án, az erős havazás pedig számos falut elzárt Abruzzo régióban, és jelentős károkat okozott az érintett lakosság életkörülményeiben. A kutatási-mentési műveletek rendkívül bonyolultnak bizonyultak.

               (7)A 2016. augusztus 24-i földrengés által érintett területen elsősorban mezőgazdasággal és turizmussal foglalkozó vállalkozások találhatók. Sok mezőgazdasági üzem struktúráját (mezőgazdasági épületeket, raktárakat és melléképületeket) érték károk. Marche és Umbria régió érintett területein sokkal magasabb a szolgáltatók és az ipari vállalkozások száma, mint a többi érintett területen. Az e régiókban lévő vállalkozásokat ért kár igen jelentős. A földrengések továbbá igen kedvezőtlen következményekkel jártak a turizmusra nézve, amely a terület egészén virágzott. Sok, nemzeti parkokban lévő nyaralót értek súlyos károk. Mivel a földrengés sok középkori hegyi várost érintett, a kulturális örökséget ért kár jelentős. Amatrice város központja például az augusztus 24-i rengéseket követően megsemmisült. Az október 30-i földrengés lerombolta a Norciában található XIV. századbeli Szent Benedek-bazilikát.

               (8)Az olasz hatóságok az EUSZA-rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti elengedhetetlen veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedések elszámolható költségeit 2 149 363 344 EUR-ra becsülték és intézkedéstípusokra bontották. A legnagyobb rész az infrastruktúra – különösen az utak – működőképessé tételének és helyreállításának költségeit érinti, ezt követik a mentési szolgálatok és az ideiglenes szállás költségei.

               (9)Az érintett régiók az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) (2014–2020) szerinti „átmeneti és fejlettebb régióknak” minősülnek. Az olasz hatóságok jelezték a Bizottságnak, hogy az esb-alapok programjaiból forrásokat szándékoznak átcsoportosítani a helyreállítási intézkedésekhez.

               (10)A katasztrófakockázat-megelőzésre és -kezelésre vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtása tekintetében jelenleg nincs folyamatban kötelezettségszegési eljárás. Olaszország állítása szerint nincsenek a szeizmikus kockázatokra vonatkozó uniós jogszabályok. Az uniós polgári védelemre vonatkozó jogszabály
                  3
                keretén belül azonban a tagállamok 2015. december 22-ig és azt követően háromévente kidolgozzák nemzeti vagy a megfelelő szubnacionális szintű kockázatelemzésüket, és benyújtják a Bizottságnak a kockázatelemzés releváns elemeinek összefoglalóját. Olaszország megfelel ennek a rendelkezésnek, és már benyújtotta az Európai Bizottságnak (DG ECHO) nemzeti kockázatelemzési összefoglalóját.

               (11)A kérelem benyújtása idején nem folytattak Olaszország ellen kötelezettségszegési eljárást a természeti katasztrófához kapcsolódó uniós jogszabályok tekintetében.

               (12)Az olasz hatóságok megerősítették, hogy az elszámolható költségekre nincs biztosítási fedezet.

               3.Finanszírozás az EUSZA 2016., 2017. és 2018. évi költségvetési juttatásaiból

               A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  4
                (a továbbiakban: a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) és különösen annak 10. cikke – 2011. évi árakon – évi 500 000 000 EUR-s felső határig engedélyezi az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételét. Az EUSZA igénybevételének módozatait az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás
                  5
                (a továbbiakban: az intézményközi megállapodás) 11. pontja határozza meg.

               Mivel az EUSZA létrehozásának meghatározó oka a szolidaritás, a Bizottság azt az álláspontot képviseli, hogy a támogatást progresszív alapon kell nyújtani. Ez azt jelenti, hogy – a korábbi gyakorlatnak megfelelően – az EUSZA igénybevételét kiváltó „jelentős kár” küszöbértékét (azaz a 2011-es árakon számított GNI 0,6 %-a, illetve 3 milliárd EUR közül az alacsonyabbik összeget) meghaladó kárrészre magasabb támogatási intenzitást kell alkalmazni, mint a küszöbérték alatti kárrészre. A jelentős katasztrófák esetén odaítélt támogatás meghatározásához eddig a küszöbérték alatt a teljes közvetlen kár 2,5 %-át, a küszöbérték feletti részre pedig a teljes közvetlen kár 6 %-át használták. A regionális katasztrófák és a „szomszédos országokra” vonatkozó rendelkezés alapján elfogadott katasztrófák esetében az arány 2,5 %.

               A hozzájárulás nem haladhatja meg a támogatható intézkedések becsült összes költségét. A támogatást az EUSZA-ról szóló 2002–2003-as éves jelentésben meghatározott, és a Tanács és az Európai Parlament által elfogadott módszer alapján számítják ki.

               Az Olaszország által benyújtott kérelem alapján az EUSZA-ból nyújtandó támogatás a keletkezett károk becsült összértéke alapján a következő:

                        Katasztrófa

                        Teljes közvetlen kár

                        (millió EUR)

                        A „jelentős katasztrófa” küszöbérték

                        (millió EUR)

                        A közvetlen károk 2,5 %-a a jelentős küszöbértékig

                         (millió EUR)

                        A közvetlen károk 6 %-a a jelentős küszöbérték felett
                        (EUR)

                        A javasolt támogatás teljes összege

                        (EUR)

                        OLASZORSZÁG

                        21 878,767

                        3 312,242

                        82 806 050

                        1 113 991 529

                        1 196 797 579

                        ÖSSZESEN

                        1 196 797 579

               Az EUSZA igénybevételére rendelkezésre álló teljes összeg 2017 elején 1 115 121 612 EUR volt, amely a következők összege: az 563 081 210 EUR (vagyis 2011-es árakon 500 000 000 EUR) összegű 2017. évi költségvetési juttatás a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 10. cikkének (1) bekezdésével összhangban, valamint az 552 040 402 EUR (vagyis 2011-es árakon 500 000 000 EUR) összegű teljes 2016. évi költségvetési juttatás, amelyet nem használtak fel, és a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 10. cikke (2) bekezdésének megfelelően átvittek a következő pénzügyi évre.

               2017 e szakaszában 902 826 499 EUR vehető igénybe. Ez megfelel az EUSZA igénybevételére 2017 elején rendelkezésre álló teljes összegnek (1 115 121 612 EUR), amelyből le kell vonni a korábbi igénybevételt
                  6
                (71 524 810 EUR) és egy 140 770 303 EUR-s összeget, amelyet annak érdekében kell visszatartani, hogy betartsák a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 10. cikkének (1) bekezdésében előírt, a 2017-es éves költségvetési juttatás 25 %-ának 2017. október 1-jéig való rendelkezésre állására vonatkozó kötelezettséget.

               Ez az összeg nem elegendő az EUSZA Olaszországra vonatkozó teljes igénybevételének fedezésére. A Bizottság azonban úgy véli, hogy teljesültek a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételek, és javasolja, hogy a 293 971 080 EUR (1 196 797 579 EUR mínusz a 2017. évi költségvetési juttatásból származó 902 826 499 EUR) összegű különbséget a 2018-ban rendelkezésre álló éves összegből fedezzék.

                        Az EUSZA finanszírozásának összefoglaló táblázata

                        Összeg

                        EUR

                        2017-re átvitt 2016. évi költségvetési juttatás

                        552 040 402

                        2017. évi költségvetési juttatás

                        563 081 210

                        ----------------

                        Rendelkezésre álló teljes összeg 2017 elején

                        1 115 121 612

                        Mínusz a 2017-ben már igénybe vett összeg

                        –71 524 810

                        Mínusz a 2017. évi költségvetési juttatás visszatartott 25 %-a

                        –140 770 303

                        ----------------

                        Jelenleg rendelkezésre álló maximális összeg (2016.+2017. évi költségvetési juttatás)

                        902 826 499

                        A fennmaradó egyenleg fedezetére a 2018. évi költségvetési juttatásból az időszak elejére ütemezett összeg

                        293 971 080

                        Az Olaszországnak javasolt támogatás teljes összege

                        1 196 797 579

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               az Olaszországnak szóló segítségnyújtás céljából az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre
                  7
                és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra
                  8
                és különösen annak 11. pontjára,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának (a továbbiakban: az alap) célja, hogy az Unió gyors, hatékony és rugalmas módon legyen képes a veszélyhelyzetekre reagálni és kifejezni szolidaritását a katasztrófa sújtotta régiók lakosságával.

               (2)Az alap éves maximális összege (2011-es árakon számítva) az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  9
                10. cikkében meghatározottaknak megfelelően 500 000 000 EUR. A 2016. évi költségvetési juttatás egésze felhasználatlan maradt, és a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 10. cikke (2) bekezdésének megfelelően átvitelre került a következő pénzügyi évre. A 2017. évi költségvetési juttatást még nem hívták le.

               (3)Olaszország az Abruzzo, Lazio, Marche és Umbria régiót 2016. augusztus 24-én ért földrengés miatt 2016. november 16-án kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére. A földrengés által korábban sújtott területeket újabb földrengések rázták meg, és emiatt jelentősen emelkedett a korábban jelentett károk szintje. Olaszország ezt követően 2017. február 15-én nyújtotta be végleges kérelmét a 2016. augusztus 24. és 2017. január 18. között keletkezett összes kárt magukban foglaló felülvizsgált becslésekkel együtt.

               (5)Olaszország kérelme eleget tesz az alapból származó pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan a 2012/2002/EK rendelet 4. cikkében megállapított követelményeknek.

               (7)Az alapot tehát az Olaszországnak nyújtandó pénzügyi hozzájárulás érdekében igénybe kell venni.

               (8)Mivel a 2017-ben igénybe vehető összeg nem fedezi a teljes hozzájárulást, a különbséget az 1311/2013/EU, Euratom rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint a 2018-ra rendelkezésre álló éves összegből kell finanszírozni.

               (9)Az alap igénybevételéhez szükséges idő minimálisra csökkentése érdekében ez a határozat az elfogadásának napjától alkalmazandó,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének keretein belül az Európai Unió Szolidaritási Alapjából 1 196 797 579 EUR összeg igénybevételére kerül sor Olaszország részére kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában.

               2. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

               Ezt a határozatot ... [az elfogadás dátuma]**-tól/-től kell alkalmazni.

                  10Kelt Brüsszelben,

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                     (1)
                  COM(2017) 541, 2017.6.26.

                     (2)
                  A 2014. május 15-i 661/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 189., 2014.6.27., 143. o.) módosított, az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendelet (HL L 311., 2002.11.14., 3. o.).

                     (3)
                  Az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló, 2013. december 17-i 1313/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 347., 2013.12.20., 924. o.) 6. cikke.

                     (4)
                  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

                     (5)
                  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (6)
                  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/741 határozata (2017. április 5.) az Egyesült Királyságnak, Ciprusnak és Portugáliának szóló segítségnyújtás céljából az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről (HL L 111., 2017.4.24., 6. o.) és az azt kísérő 1/2017. sz. költségvetés-módosítás (HL L 136., 2017.5.24., 1. o.).

                     (7)
                  HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

                     (8)
                  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (9)
                  A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

                     (10)
                   A dátumot a Parlament illeszti be a határozatnak a Hivatalos Lapban való kihirdetését megelőzően.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0202

Javaslat: az Európai parlament és a Tanács határozata a belső piac adózási rendszerei működésének javítását célzó közösségi program létrehozásáról (Fiscalis 2013 program) {SEC(2006) 566}  /* COM/2006/0202 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 17.5.2006COM(2006) 202 végleges2006/0076 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAa belső piac adózási rendszerei működésének javítását célzó közösségi program létrehozásáról (Fiscalis 2013 program)(előterjesztő: a Bizottság) {SEC(2006) 566}INDOKLÁSA JAVASLAT HÁTTERE |110 | A javaslat okai és célkitűzései A Fiscalis 2003-2007-ről szóló határozat 15. cikke (4) bekezdése a) pontja értelmében a Bizottság közleményt nyújt be az Európai Parlamentnek és Tanácsnak a Fiscalis program folytatásának lehetőségéről, amelyet szükség esetén megfelelő javaslat kísér. 2005. április 6-án a Bizottság közleményt[1] fogadott el, amely kifejezi két program, a Vám 2013 és a Fiscalis 2013[2] program létrehozásának szükségességét, amelyek a Vám 2007, illetve a Fiscalis 2003-2007 program örökébe lépnek. |120 | Általános háttér Az egyik legnagyobb kihívás, amellyel az Európai Uniónak a következő években szembe kell néznie, a növekedés és a munkahelyteremtés megvalósítása, ahogyan azt a lisszaboni stratégia újraindítása[3] kifejti. A 2013-as program jelentősen hozzájárul az említett stratégia megvalósításához az adóhatóságok közötti együttműködés kialakításának folytatásával annak biztosítása érdekében, hogy az adózási rendszerek teljesítik a következő célkitűzéseket: a közösségi adójog közös alkalmazása; a nemzeti és közösségi pénzügyi érdekek védelme; a belső piac egyenletes működése az adókikerülés és adókijátszás elleni küzdelem révén, beleértve annak nemzetközi dimenzióját; a verseny torzulásának elkerülése; valamint a közigazgatások és az adóalanyok megfelelési terheinek további csökkentése. |130 | A javaslat tárgykörében meglévő rendelkezések A Fiscalis 2013 program a Fiscalis 2003-2007 program utóda. |141 | Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Nem alkalmazható. |AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |Az érdekelt felekkel folytatott konzultáció |211 | A konzultáció módszerei, a megcélzott főbb ágazatok és a válaszadók általános bemutatása Valamennyi részt vevő ország szerepelt az időközi elektronikus felmérésben, öt országba pedig esettanulmányi látogatást tettek. E látogatások alkalmával mélyinterjúk készültek a program koordinátoraival, az informatikai rendszerek felhasználóival, az események résztvevőivel, az adóhatóságok hierarchiájával, valamint az adóalanyokkal. A program rendezvényein részt vevő személyektől a 2007-es program számára készülő beépített ellenőrzési rendszer részeként rendszeresen visszacsatolást kérnek. |212 | A válaszok összefoglalása és figyelembevételük módja Az érdekelt felek szerint a Fiscalis program jól kapcsolódik a részt vevő országok igényeihez, és egyetértenek abban, hogy a program segít az igazgatások és a tisztviselők közötti hatékonyabb együttműködés és bizalomépítés kialakításában. A részt vevő országok elsősorban a program rugalmasságát értékelték nagyra, és azt szeretnék, hogy ez a későbbiekben is maradjon meg. Ezen kívül azt is hangsúlyozták, hogy a programnak kulcsfontosságú szerep jut abban, hogy támogassa a részt vevő országokat az egymástól tanulás folyamatában, így téve lehetővé a költséges tévedések elkerülését. Az időközi értékelés a képzés és az információterjesztés területén javasolja a tevékenységek élénkítését. Ezeket az ajánlásokat az új javaslat szövegezése során figyelembe vették. |A szakvélemények összegyűjtése és felhasználása |229 | Külső szakértők bevonására nem volt szükség. |230 | Hatásvizsgálat Az első szakpolitikai lehetőség, a Fiscalis program leállítása, azonnali és súlyos következményekkel járó hatást gyakorolna a belső piacra általában és az adózási rendszerek működésére különösen. A második szakpolitikai lehetőség, a 2013-as program kidolgozása a 2007-es program kiterjesztéseként, az új szakpolitikai kezdeményezések támogatását szolgáló és/vagy a megváltozott körülményekre választ adó további források nyújtása nélkül a jelenlegi helyzet fokozatos rosszabbodásához vezetne. Habár ez a lehetőség rövid távon vonzónak tűnhet, korlátai és nemkívánatos hatásai hamar megmutatkoznának, mivel nem biztosítana elegendő forrásokat az adóhatóságoknak arra, hogy az új kihívásokkal szembenézzenek. A harmadik szakpolitikai lehetőség szerint a 2013-as programot a 2007-es program kiterjesztéseként hoznák létre, további pénzügyi forrással megtámogatva, melyek segítségével egyrészt lehetségessé válik az új szakpolitikai kezdeményezések támogatása, másrészt pedig valamennyi más alcím költségvetésében kis mértékű emelést indítványoznak. Az új szakpolitikai kezdeményezések, amelyek jelentős mértékben hozzájárulnak a teljes körű elektronikus adóhatóság kialakításához, igénylik az említett további források legnagyobb részét. A további költségvetési forrásokra a transzeurópai informatikai rendszerek korszerűsítése érdekében is szükség van, hogy megbirkózzanak az információcserében várhatóan bekövetkező emelkedéssel; a további források egy kisebb részét pedig az ismeretmegosztás elősegítését célzó kezdeményezések kialakítására fordítják majd az e-tanulás és az információterjesztés területén. |231 | A Bizottság által végzett, a munkaprogramban szereplő hatásvizsgálatról szóló jelentés megtekinthető a következő hivatkozással: SEC(2006)566. |A JAVASLAT JOGI ELEMEI |305 | A javasolt intézkedés összefoglalása A belső piac adózási rendszerei működésének javítását célzó közösségi program létrehozása (Fiscalis 2013 program). |310 | Jogalap Az Európai Közösséget létrehozó szerződés, különösen annak 95. cikke. |320 | A szubszidiaritás elve Mivel a Közösség nem rendelkezik kizárólagos hatáskörrel a javaslatot illetően, figyelembe kell venni a szubszidiaritás elvét. |A javaslat célkitűzéseit a tagállamok nem tudják kielégítő mértékben megvalósítani a következő ok(ok) miatt: |321 | Mivel az e határozatban megállapított intézkedések célkitűzéseit a részt vevő országok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az intézkedés terjedelme és hatása miatt azokat közösségi szinten jobban meg lehet valósítani, a Közösség – a Szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvével összhangban – intézkedéseket fogadhat el. |A javaslat célkitűzéseit közösségi fellépés segítségével hatékonyabban lehet majd megvalósítani a következő ok(ok) miatt. |324 | Elsődlegesen a részt vevő országoké a felelősség e célok eléréséért, azonban a programban szereplő tevékenységek összehangolásához, valamint az infrastruktúra és a szükséges ösztönzés biztosításához közösségi fellépésre van szükség. |A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének. |Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következő ok(ok) miatt: |331 | Az EK-Szerződés 5. cikkében foglalt arányossági elvnek megfelelően ez a határozat nem lépi túl az említett célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. |Eszközök kiválasztása |341 | Javasolt jogi eszköz: egyéb (közösségi program). |342 | Egyéb eszközök a következő ok(ok) miatt nem lenne(lennének) megfelelő(ek): Nem alkalmazható. |KÖLTSÉGVETÉSI VONZAT |401 | A Közösség által vállalt működési költségek két fő kategóriára oszthatók: együttes fellépésekre és informatikai tevékenységekre. Az együttes fellépésekhez tartoznak a szemináriumok, projektcsoportok, munkalátogatások, többoldalú ellenőrzések és az 1. cikk (2) bekezdése f) pontja alá tartozó bármilyen más tevékenység. Az informatikai tevékenységekhez tartozik a meglévő transzeurópai rendszerek működtetése és fejlesztése, valamint új rendszerek kialakítása. A közösségi költségvetésre háruló végösszeg ezért a 2008-2013 közötti időszakra 156,9 millió euro. A 2013-as program időtartama hat év, amely egybeesik a 2007-2013-as pénzügyi tervek időtartamával. A Bizottság fenntartja a lehetőséget, hogy megvizsgálja: ezen közösségi program egyes feladatainak végrehajtása átruházható-e végrehajtó hivatalra vagy szolgáltatókra technikai és igazgatási segítségnyújtásra vonatkozó szerződések által. |TOVÁBBI INFORMÁCIÓK |520 | A meglévő jogszabályok hatályon kívül helyezése A javaslat elfogadása a meglévő jogszabályok hatályon kívül helyezését eredményezi. |570 | A javaslat részletes magyarázata 6. cikk: Kommunikáció és információcsere-rendszerek A transzeurópai kommunikációs és információcsere-rendszerek lényeges szerephez jutnak a közösségi adózási rendszerek működésének megszilárdításában, különösen hatékonyságuk és eredményességük biztosítása terén. A 2013-as program támogatja az adózással kapcsolatos rendszereket, amelyeket e határozat hatályba lépésekor alakítanak ki vagy amelyek ekkor lépnek működésbe, valamint a közösségi jogalkotás keretében létrehozott adózással kapcsolatos rendszerek kialakítását. Az EMCS rendszert 2009-től építik be a 2013-as programba. Az előző programok bebizonyították, hogy az érdekelt felek közötti átfogó koordináció rendkívül lényeges az említett transzeurópai informatikai rendszerek zökkenőmentes irányítása érdekében. Alapvetően fontos, hogy a Bizottság és a részt vevő országok saját feladatkörükben hasonló kötelezettséget vállaljanak a már létező rendszerek működésének biztosítása, valamint a jövőbeni transzeurópai alkalmazások kialakítása érdekében. A javaslat világosan megkülönbözteti a Bizottság és a részt vevő országok feladatkörét. A Bizottság határozhat úgy, hogy a kommunikációs és információcsere-rendszereket hozzáférhetővé teszi más közszolgáltatók számára adózási vagy más célokra, ha a program költségvetésébe pénzügyi hozzájárulást fizetnek. 7. cikk: Többoldalú ellenőrzések A határokon átnyúló adóellenőrzés szervezésének összetett igazságügyi sajátosságai vannak, amelyek szoros kapcsolattartást igényelnek az érintett ellenőrökkel. A Fiscalis többoldalú ellenőrzési intézkedés az ellenőröknek keretet biztosít az ellenőrzések megszervezésére. A 2007-es program első két éve folyamán az ellenőrök gyakran éltek a többoldalú ellenőrzéssel. Ezek a fellépések a határokon átnyúló csalás elleni küzdelem lényeges és hatékony eszközévé váltak. A 2013-as program továbbra is arra biztatja a tagállamokat, hogy éljenek a fellépés e típusával, növeljék számát és javítsanak minőségén. 8. cikk: Szemináriumok és projektcsoportok A szemináriumok fórumot biztosítanak egy speciális terület magasan képzett szakembereinek arra, hogy találkozzanak, és a Bizottsággal együtt megvitassák a közös problémákat, tapasztalatokat és lehetséges megoldásokat. A szemináriumok hasznosak a legjobb közigazgatási gyakorlatok kialakítása és terjesztése szempontjából, valamint az együttműködés ösztönzésére és kialakítására, illetve képzési eszközként is. A tagállamok a köztisztviselők kétoldalú kapcsolatait a szemináriumok keretében gyakran nevezik hasznosnak az együttműködés és a nemzeti adóhatóságok közötti bizalomépítés elősegítése tekintetében. Esetenként az üzleti élet vagy az adóalanyok képviselői, illetve egy adott terület szakemberei szintén meghívást kaptak e szemináriumokra. A közigazgatásokból érkezett résztvevők mindig nagyra értékelték e szakemberek jelenlétét. A 2007-es program keretében új eszközként projektcsoportokat és specifikus kérdéseket megbeszélő, kis létszámú értekezleteket hoztak létre. A 2007-es program időközi értékelésében a tagállamok és a Bizottság kifejezték elégedettségüket a projektcsoportok által végzett munkával. Ezek elsősorban hasznos alapot kínálnak az adóhatóságok által alkalmazott különböző megközelítések elemzéséhez, és javaslatokat tesznek a jó igazgatási gyakorlatra. A 2013-as program ezért tartalmazni fog projektcsoportokat az intézkedések új típusaként. 9. cikk: Munkalátogatások A munkalátogatások célja egy adott igazgatási gyakorlat tanulmányozása egy másik igazgatási környezetben, illetve megoldás keresése valamely stratégiai vagy gyakorlati jellegű problémára. A munkalátogatásokat az EU tagállamainak adóhatóságaival, valamint harmadik országok adóhatóságaival lehet szervezni. 10. cikk: Képzési tevékenységek A 2007-es program időközi értékelése megerősítette, hogy szükség van a közös képzés fejlesztésének folytatására. A 2007-es program első felében számos ad hoc képzési tevékenységet alakítottak ki. 1. cikk (2) bekezdés f) pontja: Egyéb tevékenységek A 2007-es program egyik különösképpen hasznos eleme az a lehetőség volt, hogy a szokásos intézkedések mellett bármilyen más tevékenység kialakítására is mód volt, amely segítségével valamilyen konkrét szükségletre vagy problémára „testreszabott" megoldást lehet felkínálni. A 2007-es programban ezzel az eljárással projektcsoportokat hoztak létre. Ezért ez a lehetőség a 2013-as programban is szerepelni fog. 3. cikk: A programban való részvétel A részt vevő országok az Európai Unió tagállamai, a tagjelölt és lehetséges tagjelölt országok, valamint az európai szomszédsági politikában részt vevő egyes partnerországok, amennyiben a szükséges megállapodások elfogadásra kerültek. 11. cikk: Részvétel a program keretében rendezett tevékenységekben A nemzetközi szervezetek képviselői, harmadik országok igazgatásai, az adóalanyok és szervezeteik részt vehetnek a program keretében szervezett tevékenységekben, amennyiben ez szükséges a program célkitűzéseinek megvalósításához. 12. cikk: Információcsere A 2007-es program időközi értékelése megerősítette annak szükségességét, hogy a közigazgatások között, illetve a közigazgatások és a Bizottság között az információ megosztását és a tudás kicserélését strukturáltabb módon szervezzék meg, valamint a program keretében szervezett események során összegyűjtött tudást egységesítsék. A 2013-as program ezért különös hangsúlyt helyez az információcserére és az ismeretek kezelésére. |1.  2006/0076 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAa belső piac adózási rendszerei működésének javítását célzó közösségi program létrehozásáról (Fiscalis 2013 program)AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 95. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[4],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[5],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően,mivel:(1) Az Európai Unió egyik legfontosabb célkitűzése a következő években a növekedés és a munkahelyteremtés megvalósítása lesz, ahogy azt a lisszaboni partnerség újraindítása kifejti. A belső piac közvetett adózási rendszereinek javítását célzó közösségi program létrehozásáról (Fiscalis program) szóló, 1998. március 30-i 888/98/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[6] (a továbbiakban: a 2002-es program), valamint a belső piac adózási rendszerei működésének javítását célzó program elfogadásáról (Fiscalis program 2003-2007) szóló, 2002. december 3-i 2235/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[7] (a továbbiakban: a 2007-es program) jelentős mértékben hozzájárult a fenti célkitűzések megvalósításához az 1998 és 2002, valamint 2003 és 2007 közötti időszakban. Ezért javasoljuk az említett programok égisze alatt elkezdett tevékenységek folytatását. Ezt a programot hat évre kell tervezni, hogy időtartama egybeessen a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti (YYYY.MM.DD.) [8] intézményközi megállapodásban foglalt többéves pénzügyi keretével.(2) Az adózási rendszereknek a belső piacon történő működéséhez és a csalás elleni küzdelemhez kulcsfontosságú a jelenlegi és a lehetséges leendő tagállamok hatékony, eredményes és átfogó együttműködése egymással és a Bizottsággal. Mivel az adócsalók nem korlátozzák tevékenységüket az EU területére, a program lehetőséget kínál harmadik országokkal való együttműködés kialakítására, illetve harmadik országoknak történő segítségnyújtásra. Emellett segít azon jogi és közigazgatási gyakorlatok azonosításában, amelyek akadályozhatják az együttműködést, és javaslatot tehet az együttműködés akadályainak megszüntetésére.(3) A tagjelölt országok csatlakozási folyamatának támogatása érdekében gyakorlati eszközöket kell biztosítani, amelyekkel az érintett országok adóhatóságai képesek csatlakozásuk időpontjától ellátni a közösségi jogalkotás által megkövetelt feladatok teljes körét. Ezért e programnak nyitva kell állnia a tagjelölt országok számára. Hasonló megközelítést kell alkalmazni a lehetséges tagjelölt országok esetében is.(4) Az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok adóreformjainak támogatása érdekében javasolt, hogy – bizonyos feltételek mellett – lehetőséget biztosítsanak részvételükre a program meghatározott tevékenységeiben.(5) A 2007-es program keretében finanszírozott transzeurópai biztonságos, számítógépes kommunikációs és információcsere-rendszerek lényeges szerepet töltenek be a Közösségen belüli adózási rendszerek megerősítésében, ezért finanszírozásukat folytatni kell. Emellett lehetővé kell tenni, hogy a program további adózással kapcsolatos információcsere-rendszereket tartalmazzon, például a jövedéki termékek szállításának és felügyeletének számítógépesítéséről szóló, 2003. június 16-i 1152/2003/EK határozattal[9] létrehozott, a jövedéki árumozgást ellenőrző rendszert (EMCS), valamint bármely, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló, 2003. június 3-i 2003/48/EK tanácsi irányelv[10] alkalmazásához szükséges rendszert.(6) A 2002-es és 2007-es programokból leszűrt közösségi tapasztalat szerint a különböző nemzeti közigazgatási hátterű tisztviselők találkozása szakmai tevékenységek – munkalátogatások, szemináriumok, projektcsoportok és többoldalú ellenőrzések – alkalmával hozzájárul a program célkitűzéseinek megvalósításához. Ezért az említett tevékenységeket folytatni kell. Továbbra is lehetőség lesz új típusú fellépések kidolgozására, amelyek hatékonyabban válaszolnak a szükségletekre.(7) A 2002-es és 2007-es programokból leszűrt tapasztalat megmutatta, hogy egy közös képzési program összehangolt kidolgozása és végrehajtása eredményesen járul hozzá e program célkitűzéseinek megvalósításához, különösen a közösségi jog egységesen magasabb szintű ismeretének elsajátítása által. Az elektronikus tanulási környezet lehetőségei mélyreható vizsgálatot igényelnek.(8) Az adózás terén dolgozó, a programban részt venni szándékozó tisztviselőknek megfelelő szintű nyelvi ismeretekkel kell rendelkezniük. A részt vevő államok felelőssége, hogy tisztviselőik számára biztosítsák a megfelelő nyelvi képzést.(9) Helyénvaló lehetőséget biztosítani egyes tevékenységek szervezésére harmadik országok igazgatása, nemzetközi szervezetek képviselői, illetve adóalanyok és szervezeteik részvételével.(10) A 2007-es program időközi értékelése[11] megerősítette annak szükségességét, hogy a közigazgatások között, illetve a közigazgatások és a Bizottság között az információ megosztását és az ismeretek cseréjét strukturáltabb módon szervezzék meg, valamint a program keretében szervezett események során összegyűjtött tudást egységesítsék. Ezért különös figyelmet kell fordítani az információ megosztására és az ismeretek kezelésére.(11) Bár elsődlegesen a részt vevő országoké a felelősség a 2013-as program céljainak eléréséért, az ilyen tevékenységek összehangolásához, valamint az infrastruktúra és a szükséges ösztönzés biztosításához közösségi fellépésre van szükség. Mivel az e határozatban megállapított intézkedések célkitűzéseit a részt vevő országok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az intézkedés terjedelme és hatása miatt azokat közösségi szinten jobban meg lehet valósítani, a Közösség – a Szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvével összhangban – intézkedéseket fogadhat el. A szintén ebben a cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lép túl azon a mértéken, amely a célkitűzések eléréséhez szükséges.(12) E határozat a program teljes időtartamára meghatározza a pénzügyi keretet, amelynek az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló, 1999. május 6-i intézményközi megállapodás[12] 33. pontja értelmében a költségvetési hatóság számára első számú hivatkozási pontként kell szolgálnia.(13) Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[13] összhangban kell elfogadni,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:I. fejezetÁltalános rendelkezések1. cikkA Fiscalis 2013 program1. A 2008. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakra egy többéves közösségi cselekvési program (Fiscalis 2013) – a továbbiakban: a program – jön létre a belső piac adózási rendszerei működésének javítására.2. A program tevékenységei a következőkre terjednek ki:a) kommunikációs és információcsere-rendszerek;b) többoldalú ellenőrzések;c) szemináriumok és projektcsoportok;d) munkalátogatások;e) képzési tevékenységek;f) bármilyen más, a program célkitűzéseinek megvalósításához szükséges tevékenység.2. cikkFogalommeghatározásokE határozat alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:(1) "adózás": a programban részt vevő országokban alkalmazott következő adók:a) hozzáadottérték-adó;b) alkohol, dohánytermékek és energiatermékek jövedéki adója;c) jövedelem- és tőkeadó a 77/799/EGK tanácsi rendelet[14] 1. cikke (2) bekezdésében meghatározottak szerint;d) biztosítási díjak adója, a 76/308/EGK tanácsi rendelet[15] 3. cikkében meghatározottak szerint;(2) „közigazgatás” a programban részt vevő országok azon állami hatóságai és szervei, amelyek feladata az adózás és az adózással kapcsolatos tevékenységek igazgatása;(3) „tisztviselő”: a közigazgatás tisztviselője.3. cikkA programban való részvétel1. A részt vevő országok közé a tagországok és a (2) bekezdésben említett országok tartoznak.2. A programban való részvétel nyitva áll a következő országok számára:a) az előcsatlakozási stratégiákból részesülő tagjelölt országok, a megfelelő keretmegállapodás és a társulási tanácsi határozatok által az ezen országoknak a közösségi programokban való részvételére megállapított általános alapelvekkel és feltételekkel összhangban;b) lehetséges tagjelölt országok, a közösségi programokban való részvételükre vonatkozó keretmegállapodások létrehozását követően az ezen országokkal meghatározandó rendelkezésekkel összhangban.3. A program nyitva állhat az európai szomszédságpolitikai egyes partnerországai előtt is, ha ezek az országok megfelelő szinten összehangolták a vonatkozó jogszabályokat és igazgatási eljárásokat a közösségi jogszabályokkal és igazgatási eljárásokkal, az említett országokkal a közösségi programokban való részvételükről szóló keretmegállapodások létrejöttét követően meghatározott rendelkezéseknek megfelelően.4. A részt vevő országokat érintett közigazgatásuk munkatársai képviselik.4. cikkCélkitűzések1. A program általános célja az adózási rendszerek belső piacon való szabályszerű működésének javítása azáltal, hogy fokozzák a részt vevő országok, azok közigazgatásai és egyéb szervei közötti együttműködést.2. A program célkitűzései:a) a hozzáadottérték-adó, a jövedéki adó, valamint a jövedelem-és tőkeadók tekintetében:i. a hatékony, eredményes és átfogó információcsere és közigazgatási együttműködés biztosítása;ii. annak lehetővé tétele a tisztviselők számára, hogy elsajátíthassák a közösségi jog és annak a tagállamokban történő végrehajtásának egységesen magas szintű ismeretét;iii. a közigazgatási eljárások állandó tökéletesítésének biztosítása a jó közigazgatási gyakorlat kialakítása és elterjesztése révén, a közigazgatások és az adóalanyok szükségleteinek figyelembevétele céljából.b) a biztosítási díjakra kivetett adók tekintetében az igazgatások közötti együttműködés erősítése, biztosítva a meglévő szabályok megfelelőbb alkalmazását;c) a tagjelölt és lehetséges tagjelölt országok tekintetében ezen országok különleges szükségleteinek kielégítése az adójog és az igazgatási kapacitás területén;d) harmadik országok, különösen az európai szomszédságpolitika partnerországai tekintetében az együttműködés erősítése ezen országok adóhatóságaival.5. cikkMunkaprogramA Bizottság évente meghatározza a munkaprogramot a 16. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban.II. fejezetProgramtevékenységek6. cikkKommunikáció és információcsere-rendszerek1. A Bizottság és a részt vevő országok biztosítják, hogy a (2) bekezdésben meghatározott kommunikációs és információcsere-rendszerek működőképesek.2. A kommunikációs és információcsere-rendszerek a következők:a) Közös kommunikációs hálózat/közös rendszerinterfész (CNN/CSI);b) HÉA-információcsere-rendszer (VIES);c) jövedéki rendszerek;d) jövedéki árumozgást ellenőrző rendszer (EMCS);e) bármely új, adózással kapcsolatos kommunikációs és információcsere-rendszer, amely közösségi jogalkotással jött létre és amelyet az 5. cikkben említett munkaprogram biztosít.3. A kommunikációs és információcsere-rendszer közösségi elemei azok a hardver, szoftver és hálózati kapcsolatok, amelyek minden részt vevő országban azonosak.A Bizottság a Közösség nevében megköti a szükséges szerződéseket, hogy biztosítsa ezen elemek működőképességét.4. A kommunikációs és információcsere-rendszerek nem közösségi elemei magukban foglalják az e rendszerek részét képező nemzeti adatbázisokat, a közösségi és a nem közösségi elemek közötti hálózati kapcsolatokat, valamint mindazon szoftvert és hardvert, amelyet az egyes részt vevő országok az e rendszerek teljes körű működéséhez egész közigazgatásukra kiterjedően szükségesnek tartanak.A részt vevő országok biztosítják a nem közösségi elemek működőképességének üzemben tartását és az ezen elemeknek a közösségi elemekkel való interoperabilitását.5. A Bizottság, a részt vevő országokkal együttműködve, koordinálja a rendszerek és infrastruktúra közösségi és nem közösségi elemei létrehozásának és működésének a (2) bekezdésben említett aspektusait, amelyek szükségesek azok működőképességének, összekapcsolhatóságának és folyamatos fejlesztésének biztosítása érdekében. Az e célból megállapított ütemterveket és határidőket a részt vevő országoknak be kell tartaniuk.6. A Bizottság a kommunikációs és információcsere-rendszert hozzáférhetővé teheti más közszolgáltatók számára adózási vagy más célokra, ha a program költségvetésébe pénzügyi hozzájárulást fizetnek.7. cikkTöbboldalú ellenőrzésekA tagállamok, valamint azok az országok, amelyek két-vagy többoldalú megállapodásokat kötöttek az igazgatási együttműködésről és az információcseréről egymással vagy az ilyen tevékenységet engedélyező tagállammal, összehangolt ellenőrzés formájában szervezhetnek és levezethetnek többoldalú ellenőrzéseket a különböző részt vevő országokban letelepedett adóalany(ok) adókötelezettségével kapcsolatban.Az ilyen többoldalú ellenőrzésekben részt vevő országok érdekeltsége lehet közös vagy kiegészítő; az ellenőrzések eredményeiről a Bizottság számára jelentést tesznek.8. cikkSzemináriumok és projektcsoportokA Bizottság és a részt vevő országok közösen szerveznek szemináriumokat és projektcsoportokat, és biztosítják ezek eredményeinek terjesztését.9. cikkMunkalátogatások1. A részt vevő országok munkalátogatásokat szerveznek a tisztviselők számára. A munkalátogatások az egy hónapot nem haladhatják meg. Minden munkalátogatás egy konkrét szakmai tevékenységre irányul, és azt az érintett tisztviselők és közigazgatások kellőképpen előkészítik és utólag értékelik.2. A részt vevő országok lehetővé teszik a tisztviselők számára, hogy hatékony szerepet játsszanak a fogadó közigazgatás tevékenységeiben. E cél érdekében a munkalátogatást végző tisztviselőket felhatalmazzák, hogy hajtsák végre azon kötelezettségekkel kapcsolatos feladatokat, amelyeket a fogadó közigazgatás a jogrendszerével összhangban rájuk bízott.3. A munkalátogatás időtartamára a látogató tisztviselőre feladatai ellátása során ugyanazon polgári jogi felelősségről szóló szabályok vonatkoznak, mint amelyek a fogadó közigazgatás tisztviselőire érvényesek. A látogató tisztviselőkre ugyanazon szakmai titoktartási szabályok érvényesek, mint a fogadó ország tisztviselőire.10. cikkKépzési tevékenységek1. A Bizottság a részt vevő országokkal együttműködve ösztönzi a nemzeti képzési testületek és a közigazgatásoknál az adózással kapcsolatos képzésért felelős tisztviselők közötti strukturált együttműködést, különösen a következő eszközökkel:a) a meglévő képzési programok fejlesztése, és szükség esetén új programok kidolgozása, hogy ezzel a tisztviselők képzéséhez közös törzsanyagot hozzanak létre, és így lehetővé tegyék számukra a szükséges szakmai képességek és ismeretek egységes elsajátítását;b) szükség esetén az adózással kapcsolatos képzés valamennyi részt vevő ország tisztviselői számára történő nyitottá tételének összehangolása, ha az ilyen képzéseket egy adott ország rendezi saját tisztviselői számára;c) adott esetben a közös adózási képzéshez és adózási igazgatáshoz szükséges infrastruktúra és eszközök kialakítása.2. A részt vevő országok biztosítják, hogy a közös képzési programok és a közös adózási képzés az (1) bekezdés c) pontjában említett infrastruktúrája teljes mértékben beépül a nemzeti képzési programokba.A részt vevő országok gondoskodnak továbbá arról, hogy tisztviselőik megkapják azon alap- és továbbképzést, amely ahhoz szükséges, hogy egységes szakmai képességeket és ismereteket szerezzenek a képzési programokkal összhangban, és hogy e tisztviselők részesüljenek a programban való részvételt lehetővé tevő, kielégítő szintű nyelvtudás elsajátításához szükséges nyelvi képzésben.11. cikkRészvétel a program keretében rendezett tevékenységekbenA nemzetközi szervezetek képviselői, harmadik országok igazgatásai, az adóalanyok és szervezeteik részt vehetnek a program keretében szervezett tevékenységekben, amennyiben ez szükséges a 4. cikkben említett célkitűzések megvalósításához.12. cikkAz információ megosztásaA Bizottság a részt vevő országokkal együttműködve kialakítja a program tevékenységeiből származó információ megosztásának szisztematikus és strukturált módját.III. fejezetPénzügyi rendelkezések13. cikkPénzügyi keret1. A program végrehajtására a 2008. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakra megállapított pénzügyi keret 156,9 millió euro.2. Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság a pénzügyi tervek többéves rendszerének keretein belül engedélyezi.14. cikkKiadások1. A program végrehajtásához szükséges kiadásokat a Közösség és a részt vevő országok a (2)-(6) bekezdéssel összhangban osztják meg.2. A Közösség a következő kiadásokat viseli:a) a 6. cikk (3) bekezdésében ismertetett kommunikációs és információcsere-rendszerek közösségi elemei beszerzésének, fejlesztésének, felszerelésének, karbantartásának és napi üzemeltetésének a költségei;b) a részt vevő országok tisztviselőinél a többoldalú ellenőrzésekkel, munkalátogatásokkal, szemináriumokkal, projektcsoportokkal kapcsolatosan felmerülő utazási és ellátási költségek;c) a szemináriumokkal kapcsolatos szervezési költségek, valamint a 11. cikkben említett, külső szakértők részvételével kapcsolatos utazási és ellátási költségek;d) a képzési rendszerek és modulok beszerzésének, fejlesztésének, felszerelésének, karbantartásának költsége, amennyiben ezek valamennyi részt vevő ország számára közösek;e) az 1. cikk (2) bekezdésében említett egyéb tevékenységek költségei.3. A tagállamok együttműködnek a Bizottsággal, hogy az előirányzatokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveivel összhangban használják fel.A Bizottság a költségvetési rendelettel összhangban meghatározza a költségek kifizetésének szabályait, és azokat közli a részt vevő országokkal.4. A Bizottság a 16. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban meghozza a program költségvetésének igazgatásához szükséges intézkedéseket.5. A program keretösszege vonatkozik az előkészületi, felügyeleti, ellenőrző, számviteli ellenőrző és értékelő tevékenységeire, amelyek közvetlenül a program irányításához és a célkitűzések megvalósításához szükségesek, különösen a következők vonatkozásában: tanulmányok, ülések, tájékoztató és publikációs tevékenységek, az információcserére koncentráló informatikai hálózatokhoz kapcsolódó költségek, továbbá minden más technikai és igazgatási segítségnyújtási költség, amelyet a Bizottság a program irányításához igénybe vehet.6. A részt vevő országok a következő költségeket viselik:a) a 6. cikk (4) bekezdésében ismertetett kommunikációs és információcsere-rendszerek nem közösségi elemei kifejlesztésének, beszerzésének, telepítésének, karbantartásának és napi üzemeltetésének a költségei;b) az alap- és továbbképzéssel kapcsolatos költségek, beleértve a tisztviselőik nyelvi képzését.15. cikkPénzügyi ellenőrzésAz ebből a határozatból eredő finanszírozási határozatok, illetve megállapodások vagy szerződések pénzügyi ellenőrzés és adott esetben a Bizottság – beleértve az Európai Csaláselleni Hivatalt (OLAF) – és a Számvevőszék által végzett helyszíni ellenőrzés tárgyát képezik. Az e határozat alapján nyújtott támogatások feltétele a kedvezményezettekkel kötött előzetes írásos megállapodás. Az ilyen megállapodásnak tartalmaznia kell, hogy a kedvezményezettek elfogadják a Számvevőszék részéről a megadott támogatás felhasználásának ellenőrzését.IV. fejezetEgyéb rendelkezések16. cikkA bizottság1. A Bizottság tevékenységét a Fiscalis bizottság segíti (a továbbiakban: „bizottság”).2. Amennyiben hivatkozás történik e bekezdésre, az 1999/468/EK határozat 4. cikkében meghatározott eljárást kell alkalmazni annak 7. és 8. cikkével összhangban.Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében megadott időszak három hónap.3. A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.17. cikkNyomon követésA programot a részt vevő országok és a Bizottság folyamatos közös ellenőrzése kíséri.18. cikkIdőközi és záró értékelés1. A program félidős és záró értékelését a Bizottság végzi, a (2) bekezdésben említett, a részt vevő országok által elkészített jelentések, illetve bármely egyéb, releváns információ felhasználásával. A programot a 4. cikkben ismertetett célkitűzések szempontjából értékelik.Az időközi értékelés áttekinti a program időközi végrehajtásának eredményeit azok hatékonysága és eredményessége szempontjából, valamint megvizsgálja, hogy a program eredeti célkitűzései relevánsak maradtak-e, és milyen hatása volt a program tevékenységeinek. Az értékelés felméri a költségvetési eszközök felhasználását, valamint a nyomon követésben és a végrehajtásban elért előrehaladást is.A záró értékelésben a programtevékenységek hatékonyságára és eredményességére összpontosítanak.2. A részt vevő országok a következő jelentéseket nyújtják be a Bizottságnak:a) legkésőbb 2011. március 31-ig időközi értékelés a program relevanciája tekintetében;b) legkésőbb 2014. március 31-ig a program hatékonyságára és eredményességére koncentráló záró értékelés.3. A (2) bekezdésben említett jelentések és bármilyen más információ alapján a Bizottság az Európai Parlament és a Tanács számára a következő jelentéseket nyújtja be:a) legkésőbb 2011. szeptember 30-ig időközi értékelő jelentés, valamint közlemény a program folytatásának lehetőségéről, amelyet szükség esetén egy megfelelő javaslat kísér;b) legkésőbb 2014. szeptember 30-ig záró értékelési jelentés.Ezeket a jelentéseket tájékoztatásul megküldik az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának.19. cikkHatályon kívül helyezésA 2235/2002/EK határozat 2008. január 1-jétől hatályát veszti.Az említett irányelv hatálya alá tartozó tevékenységekhez kapcsolódó pénzügyi kötelezettségeket azonban befejezésükig az irányelv szabályozza.20. cikkHatályba lépésEz a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.Ezt a határozatot 2008. január 1-jétől kell alkalmazni.21. cikkA címzettekEnnek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben,Az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlAz elnök az elnökPÉNZÜGYI KIMUTATÁS1. A JAVASLAT CÍMEAz Európai Parlament és a Tanács határozata a Fiscalis 2013 közösségi programról2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ IRÁNYÍTÁSI / TEVÉKENYSÉGALAPÚ KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERETÉrintett szakpolitikai terület(ek) és kapcsolódó tevékenység/tevékenységek:1005 Adópolitika3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek (korábban: BA-tételek)) beleértve a következő költségvetési megnevezéseket:-  140504 Fiscalis 2013 program-  140120404 Fiscalis 2013 program – Igazgatási kiadások-  A Fiscalis 2013 program végleges költségvetési szerkezetét egy későbbi szakaszban határozzák meg.3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama:-  A jogalap érvényességi ideje 2008.01.01 – 2013. 12. 31.-  A kifizetések 2013. december 31. után folytatódnak.3.3. Költségvetési jellemzők (a táblázat szükség szerint további sorokkal bővíthető) :Költségvetési tétel | A kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Tagjelölt országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete |140504 | nem kötelező | Diff.[16] | VAN | NINCS | VAN | 1a |14010404 | nem kötelező | Nem diff.[17] | VAN | NINCS | VAN | 1a |4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE4.1. Pénzügyi források4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és kifizetési előirányzatok áttekintésemillió EUR (három tizedesjegyig)TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT beleértve a humán erőforrást | A+c+d+e | 22.529 | 24.029 | 27.979 | 29.729 | 31.329 | 32.879 | 168.474 |TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT beleértve a humán erőforrást | b+c+d+e | 10.159 | 19.346 | 25.086 | 28.142 | 29.942 | 32.059 | 23.740 | 168.474 |A társfinanszírozás részletein.a.4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőségx A javaslat összeegyeztethető a meglévő pénzügyi programozással.Ez a határozat összeegyeztethető az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló intézményközi megállapodáshoz csatolt többéves pénzügyi kerettel. A program az 1a alfejezetbe – Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért – tartozik.4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatásx A javaslatnak nincs közvetlen pénzügyi kihatása a bevételre, noha a pénzügyi igazgatás fejlesztése következtében a saját források (HÉA) beszedésének eredményesebbé és költséghatékonyabbá kell majd válnia.4.2. Humán erőforrás teljes munkaidőre átszámítva (beleértve a tisztviselőket, az ideiglenes és a külső alkalmazottakat) – részletesen lásd a 8.2.1. pontban.Éves szükségletek | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |A személyi állomány teljes létszáma | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 |5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK5.1. Rövid vagy hosszú távon megvalósítandó célkitűzésekA részletesebb elemzést lásd a Fiscalis 2013 program hatásvizsgálatának (4) bekezdésében.A Fiscalis program célja, hogy választ adjon az adózás jelenlegi és jövőbeni kihívásaira. Ezért kap hangsúlyt az adóügyekkel kapcsolatos közösségi jog ismeretének erősítése, a csalás felkutatása és az ellene folyó harc elmélyítése az igazgatási együttműködés és az adóellenőrzések szervezésének tökéletesítése, az adóalanyok adminisztratív terheinek mérséklése, valamint az adózásnak a változó adózási környezethez történő hozzáigazítása által. A Fiscalis 2003-2007-as program középtávú értékelésében az érintett felek jelezték, hogy a program célkitűzéseit szükségleteik szempontjából igen relevánsnak tartják.Rugalmassága révén a Fiscalis program fontos szerephez jutott az adócsalás elleni harcban, amelynek a HÉA-ra és jövedéki adóra jutó általános szintje a GNP közel 1%-a. A Fiscalis program közösségi kereskedelemre gyakorolt hatása jelentős mértékű, mivel mintegy 50 millió adóalany élvezi a HÉA információcsere-rendszer (VIES) előnyeit, amely az adóhatóság számítógépes transzeurópai infrastruktúrájának alapvető rendszere. A program egyenlő mértékben támogatja az adóalanyok megfelelési költségeinek csökkentésére irányuló kezdeményezéseket is. A vállalatok által szolgáltatott adatok szerint a megfelelési költségek lényegesen magasabbak, konkrétan a KKV-k esetében az adók 30,9%-a és az értékesítések 2,6%-a, nagyvállalatok esetében pedig 1,9%-a, illetve 0,02%-a. A program közvetlen szerepet tölt be az adóellenőrök munkájában, akik a VIES adataira támaszkodnak ellenőrzéseik során. A Fiscalis abban is jelentős segítséget nyújt, hogy az adóellenőröket emlékezteti munkájuk európai dimenziójára.5.2. A közösségi részvétel által képviselt hozzáadott érték, valamint a javaslat egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiájaA részletesebb elemzést lásd a Fiscalis 2013 program hatásvizsgálatának (6) bekezdésében.Ha az adózás területén leállítanák a közösségi eszközök alkalmazását, ez valamennyi megelőző Fiscalis program már megvalósult hatásának megszűnését idézné elő. Ez azt jelentené például, hogy a 25 tagállam között nem létezne biztonságos hálózati és információcsere-rendszer, és ellehetetlenülne az informatikai rendszerek interoperabilitása és összekapcsolhatósága. A programok örökébe lépő Fiscalis program nélkül az igazgatási együttműködés az adóhatóságok közötti információcsere, ismeret-és tapasztalatátadás mértékének csökkenése hatására gyengülne. Ráadásul a közösségi program nélkül létrehozott igazgatási együttműködés költségesebb lenne mind költségvetési, mind a humán erőforrás szempontjából, gyengébb eredményt érhetne csak el, és mindenekelőtt szervezettsége jóval kevésbé lenne hatékony, hiszen minden egyes igazgatásnak meg kellene szerveznie nemzeti alapon. A tagjelölt országok, a Nyugat-Balkán országai és az európai szomszédságpolitika partnerországai sem részesülnének a támogatásból. Az időközi értékelés megmutatta, hogy a program érdekelt felei között egyetértés uralkodik abban a tekintetben, hogy az adóhatóságok közötti együttműködés javítása érdekében elengedhetetlen a közösségi program. A hatásvizsgálat bemutatja a Fiscalis program teljes megszűnésével járó hatásokat.A Fiscalis program az adóhivatalnokok közötti szervezett ismeret-és tapasztalatcserére szolgáló struktúrákat hozott létre. E struktúráknak köszönhetően a Fiscalis program referenciává vált az Európai Unió adózási rendszerei közötti együttműködés terén. A program beépített rugalmassága lehetővé teszi a tagállamok közigazgatásainak, hogy egy adott szükségletre testreszabott megoldást dolgozzanak ki. E cél érdekében minden igazgatásnak van egy Fiscalis kapcsolattartó pontja, amely segíti a Bizottságot a Fiscalis program végrehajtásában. A 2013-as program nélkül nem lesz lehetséges a valamennyi adóhatóság közötti, minden adópolitikai területre kiterjedő információ-és ismeretátadás szisztematikus megszervezése. Ha a Fiscalis programot leállítják, a létrehozott struktúrák és kapcsolatok az összekötő kapocs híján szétesnek és megszűnnek. Ennek hatására az adóhatóságok az ismeretátadás és az egymástól való tanulás elősegítése helyett elszigeteltté válhatnak.5.3. A javaslat célkitűzései, várt eredményei és a kapcsolódó mutatók a tevékenységalapú irányítás keretének összefüggésébenCélkitűzések és várt eredményekAmint a fentiekben említésre került, a Fiscalis 2013 általános célkitűzése a belső piac adózási rendszerei működésének javítása a részt vevő országok, igazgatásaik, tisztviselőik és egyéb szerveik közötti együttműködés fokozása által, és az olyan területek – például a jogalkotás és az igazgatási gyakorlatok – azonosítása és kezelése, amelyek megnehezítik az együttműködést. Ezt az általános célkitűzést közelebbről meghatározza a program fő elemeire vagy tevékenységi területére vonatkozó specifikus célok kitűzése, konkrétan:a) a hozzáadottérték-adó, a jövedéki adó, valamint a jövedelem-és tőkeadók tekintetében:i. a hatékony, eredményes és átfogó információcsere és közigazgatási együttműködés biztosítása;ii. annak lehetővé tétele a tisztviselők számára, hogy elsajátíthassák a közösségi jog és annak a tagállamokban történő végrehajtásának egységesen magas szintű ismeretét;iii. a közigazgatási eljárások állandó tökéletesítésének biztosítása a jó közigazgatási gyakorlat kialakítása és elterjesztése révén, a közigazgatások és az adóalanyok szükségleteinek figyelembevétele céljából.b) a biztosítási díjak adója tekintetében:a közigazgatások együttműködésének javítása, biztosítva a meglévő szabályok jobb alkalmazását;c) a tagjelölt és lehetséges tagjelölt országok tekintetében:az említett országok különleges szükségleteinek kielégítése az adójog és az igazgatási kapacitás területén.d) harmadik országok, különösen az európai szomszédságpolitika partnerországai tekintetében:az említett országok adóhatóságaival való együttműködés erősítése.A Bizottság évenként meghatározza a munkaprogramot.MutatókA mutatókat a 2013-as program kezdetét megelőzően dolgozzák ki.5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)X Központosított irányításKözvetlenül a Bizottság által6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS6.1. Felügyeleti rendszerA mutatókat úgy dolgozzák ki, hogy az előrehaladás rendszeres ellenőrzése kivitelezhető legyen.6.2. Értékelés6.2.1. HatásvizsgálatElkészült egy hatásvizsgálat, amelyet a javaslathoz csatolnak.6.2.2. Előzetes értékelésAz előzetes értékelést felváltja a hatásviszgálat.6.2.3. Az időközi/utólagos értékelés nyomán hozott intézkedések (hasonló, korábbi tapasztalatok tanulságai)6.2.4. A jövőbeli értékelések feltételei és gyakoriságaAz eredményesség és a hatékonyság vonatkozásában az időközi értékelési jelentés az első értékelésként szolgál a program időközi eredményeit illetően. A program eredeti célkitűzéseinek relevanciáját szintén értékelik, hogy ellenőrizzék, szükséges-e kijelölni a program végrehajtásának második szakaszában változtatásokat vagy kiigazításokat. Az időközi értékelési jelentés a részt vevő országok által benyújtott jelentésekre és minden egyéb rendelkezésre álló adatra épül. A jelentést a Bizottság készíti el.A záró értékelés az időközi értékelési jelentésre, a részt vevő országok által benyújtott záró jelentésekre és minden egyéb rendelkezésre álló adatra épül. A jelentés a program célkitűzései és az elért eredmények összehasonlítása alapján záró értékelést nyújt a program eredményességéről és hatékonyságáról. Egyéb értékelési kritériumok is szóba kerülhetnek, mint például a hasznosság, illetve a fenntarthatóság.1. A program időközi és záró értékelését a Bizottság felügyelete alatt hajtják végre, felhasználva a (2) bekezdésben említett, a részt vevő országok által készített jelentéseket és bármilyen más releváns információt. A programot a 3. cikkben ismertetett célkitűzések szempontjából értékelik.-  Az időközi értékelés áttekinti a program időközi végrehajtásának eredményeit azok hatékonysága és eredményessége szempontjából, valamint megvizsgálja, hogy a program eredeti célkitűzései relevánsak maradtak-e, és milyen hatása volt a program tevékenységeinek. Az értékelés felméri a költségvetési eszközök felhasználását, valamint a nyomon követésben és a végrehajtásban elért előrehaladást is.-  A záró értékelés középpontjában többek között a program tevékenységeinek hatékonysága és eredményessége áll.2. A részt vevő országok továbbítják a Bizottságnak a következőket:a) legkésőbb 2011. március 31-ig időközi értékelés a program relevanciája tekintetében;b) legkésőbb 2014. március 31-ig a program hatékonyságára és eredményességére koncentráló záró értékelés.3. A Bizottság az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak benyújtja a következőket:a) legkésőbb 2011. szeptember 30-ig az (1) bekezdésben említett időközi értékelő jelentés, valamint közlemény a program folytatásának lehetőségéről, amelyet szükség esetén egy megfelelő javaslat kísér;b) legkésőbb 2014. szeptember 30-ig az (1) bekezdésben említett záró értékelési jelentés.7. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEKA biztonságos transzeurópai számítógépes infrastruktúra kialakításának és a program keretében kifejlesztett egyéb tevékenységek költségeit szerződéses alapon hajtják végre, a Bizottság szolgálatai által végzett szokásos kifizetést megelőző ellenőrzési eljárást követően, figyelembe véve a szerződéses kötelezettségeket, valamint az eredményes pénzgazdálkodást és az általános irányítást. A csalás elleni intézkedésekről (ellenőrzések, jelentések stb.) a Bizottság és a kedvezményezettek között létrejött minden szerződés rendelkezik.Az együttes fellépéseket (az „eszköztár” humán erőforrással kapcsolatos eszközeit) a Fiscalis 2013 program „együttes fellépésekre” vonatkozó költségvetése finanszírozza. A tisztviselők költségeit az alábbi módon kell visszatéríteni:Minden egyes tagállam rendelkezik egy Fiscalis kapcsolattartó ponttal, amelyre eljuttatják a Fiscalis program tevékenységeiben részt vevő tisztviselők utazási és ellátási költségeire vonatkozó előleget, összhangban a program számára létrehozott pénzügyi szabályokkal. Az említett kapcsolattartó ponton keresztül visszatéríthetők a program pénzügyi útmutatójában egyértelműen meghatározott szervezési költségek is. A részt vevő országoknak jelentést kell tenni ezekről a költségekről a tevékenységet jelentő eszközön keresztül, az igazoló dokumentumokat pedig a felmerült költség költségvetési évét követő öt év során meg kell őrizni a helyi irattárban.A harmadik országokból, nemzetközi szervezetektől vagy a magánszférából érkező résztvevők költségeit közvetlenül a Bizottság téríti meg a szokásos gyakorlat alapján.A program igazgatására alkalmazandó pénzügyi rendelkezéseknek való megfelelés biztosítása érdekében a Bizottság pénzügyi szolgálatai a tagállamokban ellenőrző látogatásokat tesznek.8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségeiKötelezettségvállalási előirányzatok millió euróban (három tizedesjegyig)(Fel kell tüntetni a célkitűzésekre, a fellépésekre és a teljesítésekre vonatkozó fejezeteket) | Teljesítés típusa | Átlagköltség | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013-as év | ÖSSZESEN |2008-as év | 2009-es év | 2010-es év | 2011-es év | 2012-es év | 2013-as év |Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[22] (14 01 01) | A*/adminisztrátor | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 |B*,C*/asszisztens | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 |A 14 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány[23] | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |A 14 01 04/05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány[24] | p.m. | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |ÖSSZESEN | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 |* A humán erőforrások a program és a program által finanszírozott informatikai rendszerek irányításáért felelős egységek személyi állományára vonatkoznak.8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása8.2.3. A (jogszabályban meghatározott) személyi állomány származási helye(Több származási hely megjelölése esetén kérjük az álláshelyek számát minden származási helyre vonatkozóan megadni.)X A program irányítására jelenleg kijelölt állások, amelyeket újra be kell tölteni vagy a szerződést meg kell hosszabbítani( Az n. évi éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már odaítélt állások( A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárásának keretében igénylendő állások( Az irányító szolgálaton belül meglévő állomány felhasználásával átcsoportosítandó állások (belső áthelyezés)( Az n. évben szükséges, de az adott évi politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben nem előirányozott állások8.2.4. Egyéb, a referenciaösszegben szereplő igazgatási kiadások (14 01 04/05 – Igazgatási kiadások)millió EUR (három tizedesjegyig)Költségvetési tétel (szám és megnevezés) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | ÖSSZESEN |Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |- belső | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |- külső | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |Teljes technikai és igazgatási segítségnyújtás | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |8.2.5. A referenciaösszegbe nem beletartozó személyi és kapcsolódó költségekmillió EUR (három tizedesjegyig)A személyi állomány típusa | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | ÖSSZESEN |Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (14 01 01) | 1.620 | 1.620 | 1.620 | 1.620 | 1.620 | 1.620 | 9.720 |A 14 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (nevezze meg a vonatkozó költségvetési tételt) | 0.047 | 0.047 | 0.047 | 0.047 | 0.047 | 0.047 | 0.282 |Személyi és kapcsolódó – a referenciaösszegbe NEM tartozó – költségek összesen | 1.667 | 1.667 | 1.667 | 1.667 | 1.667 | 1.667 | 10.002 |Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottakAdott esetben a 8.2.1. pontra kell hivatkozni108 000 EUR/év tisztiselőnként/ideiglenes alkalmazottként.Számítás – A 14 01 02 jogcímcsoportból finanszírozott személyi állományAdott esetben a 8.2.1. pontra kell hivatkozni47 000 EUR / év / 14 01 02 jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány.Számítás – A 14 01 04/05 jogcímcsoportból finanszírozott személyi állományAdott esetben a 8.2.1. pontra kell hivatkozni167 000 EUR / év / 14 01 04/05 jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány8.2.6. Egyéb, a referenicaösszegben nem szereplő igazgatási kiadás millió EUR (három tizedesjegyig) |2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | ÖSSZESEN |14 01 02 11 01 – Kiküldetések | 0.250 | 0.250 | 0.250 | 0.250 | 0.250 | 0.250 | 1.500 |14 01 02 11 02 - Ülések és konferenciák | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |14 01 02 11 03 – Bizottságok[26] | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.072 |14 01 02 11 04 – Tanulmányok és konzultációk | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |14 01 02 11 05 – Információs rendszerek | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |2 Egyéb irányítási kiadások összesen (14 01 02 11.) | 0.262 | 0.262 | 0.262 | 0.262 | 0.262 | 0.262 | 1.572 |3 Egyéb igazgatási jellegű kiadások (nevezze meg, beleértve a költségvetési tételt is) | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |A személyi és kapcsolódó költségeken kívüli – a referenciaösszegbe NEM beletartozó – igazgatási kiadások összesen | 0.262 | 0.262 | 0.262 | 0.262 | 0.262 | 0.262 | 1.572 |Számítás – A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások1 000 EUR/kiküldteés, 250 kiküldetés/évA bizottságok: Komitológiai bizottság: Fiscalis Bizottság, évi egy ülés, utazási költségek 27 szakértő számára[1] COM(2005)111, 2005.04.06. (Hatásvizsgálat – SEC 2005/423)[2] A „Fiscalis program” megfogalmazás magára a Fiscalis programra vonatkozik, függetlenül attól, hogy a Fiscalis, a Fiscalis 2003-2007 vagy a Fiscalis 2013 programot értik-e alatta. Amennyiben egy konkrét programra történik utalás, 2002-es programként, 2007-es programként, illetve 2013-as programként történik az említés.[3] 2005. július 20-i COM(2005) 330 és 2005. május 2-i SEC (2005)622/3.[4] HL C ..., ..., ... o.[5] HL C ..., ..., ... o.[6] HL L 126., 1998.4.28., 1. o.[7] HL L 341., 2002.12.17., 1. o.[8] A tárgyalások során beillesztendő.[9] HL L 162., 2003.7.1., 5. o.[10] HL L 157., 2003.5.26., 38. o. A legutóbb a 2004/66/EK irányelvvel (HL L 168., 2004.5.1., 35. o.) módosított irányelv.[11] SEC(2005) 1045, 2005.7.29.[12] HL L 172., 1999.6.18., 1. o. A legutóbb a 2003/429/EK irányelvvel (HL L 147., 2003.6.14., 25. o.) módosított irányelv.[13] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.[14] HL L 336., 1977.12.27.[15] HL L 73., 1976.3.19., 18. o.[16] Differenciált előirányzatok.[17] Nem differenciált előirányzatok.[18] Az érintett 14. cím 14 01 alcíme alá nem tartozó kiadás.[19] A 14. cím 14 01 04. jogcímcsoportja alá tartozó kiadások.[20] Az igazgatási kiadások tétel számol a program keretében folytatott tevékenységek kiszervezésének lehetőségével. A költségvetési adatok csak a 2006-ban e tárgyban elkészítendő megvalósíthatósági tanulmány befejezése után állnak majd rendelkezésre.[21] A 1401. alcím alá tartozó, a 14 01 04. vagy a 14 01 05. jogcímcsoportokon kívüli kiadások.[22] Költségét NEM fedezi a referenciaösszeg[23] Költségét NEM fedezi a referenciaösszeg[24] Költségét tartalmazza a referenciaösszeg[25] Hivatkozni kell az érintett végrehajtó hivatal(ok)ra vonatkozó pénzügyi kimutatásra.[26] Nevezze meg a bizottság típusát, és azt a csoportot, amelyhez tartozik.