               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.8.22.
            COM(2018) 601 final
            2018/0309(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egységes árutovábbítási eljárásról szóló, 1987. május 20-i egyezménnyel létrehozott EU–CTC vegyes bizottságban az egyezmény módosításával kapcsolatban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT TÁRGYA

               •A javaslat indokai és céljai

                  E javaslat tárgya az azzal kapcsolatos uniós álláspont kialakításáról szóló határozat, amelyet az EU–CTC
                     1
                   egységes árutovábbítási vegyes bizottságban (a továbbiakban: vegyes bizottság) az egységes árutovábbítási eljárásról szóló 1987. május 20-i egyezmény
                     2
                   (a továbbiakban: egyezmény) III. függeléke egyes mellékleteinek módosításáról szóló határozatnak a vegyes bizottság általi tervezett elfogadásával kapcsolatban kell képviselni.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.Az egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezmény

               Az egyezmény célja, hogy megkönnyítse az áruk szállítását az Európai Unió és az egyezményt aláíró többi ország között. Az egyezmény 1988. január 1-jén lépett hatályba.

               Az Európai Unió az egyezmény szerződő fele.

               Az egyezményben szerződő félként részes, de az Unióban tagsággal nem rendelkező országokra az egyezmény egységes árutovábbítási országokként hivatkozik.

               2.2.A vegyes bizottság

                  A vegyes bizottság feladata az egyezmény igazgatása és megfelelő végrehajtásának biztosítása. Az egyezmény függelékeinek módosításait határozatok útján fogadja el.

                  A vegyes bizottság határozatait a szerződő felek egyhangúlag fogadják el.

               2.3.A vegyes bizottság tervezett jogi aktusa

               Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (a továbbiakban: Egyesült Királyság) az Európai Unió tagállamaként az egyezményt annak 1988. évi hatálybalépése óta alkalmazza. Amint viszont az Egyesült Királyság kilép az Európai Unióból, az egyezménynek az Egyesült Királyság tekintetében való alkalmazandósága automatikusan megszűnik. Ezért ha az Egyesült Királyság az Európai Unióból való kilépést követően egységes árutovábbítási eljárást kíván alkalmazni a szerződő felek és az Egyesült Királyság közötti áruszállítás tekintetében, akkor különálló szerződő félként kell csatlakoznia az egyezményhez.

               Amennyiben az EU és az Egyesült Királyság tárgyalópartnerei által elfogadott átmeneti rendelkezések a jelenleg az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikke alapján tárgyalás alatt álló kilépési megállapodás keretében hatályba lépnek, azok a nemzetközi megállapodások, többek között az egyezmény, amelyekben az Unió részes fél, a kilépés időpontjától 2020. december 31-ig alkalmazandók az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban. Az Egyesült Királyságnak az egyezményhez való csatlakozása ezért csak ilyen helyzetben és csak attól az időponttól kezdődően lesz hatályos, amikortól az uniós jog (beleértve a szóban forgó egyezményt is) már nem alkalmazandó az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban.

               Az Egyesült Királyságnak az egyezményhez való csatlakozása következtében módosítani kell azokat a kezességvállalási okmányokat, amelyek az egyezmény szerződő feleit megemlítik.  Az Egyesült Királyság nevét el kell hagyni a dokumentumoknak az uniós tagállamok számára kijelölt részből, és ehelyett az egységes árutovábbítási országok számára kijelölt részben kell megemlíteni.

               A Bizottság felkérést kap arra, hogy fogadja el ezt a határozatra irányuló javaslattervezetet, és továbbítsa a Tanácsnak.

               A vegyes bizottságnak az egyezmény módosításáról szóló határozata az említett határozat 3. cikkének megfelelően válik kötelező érvényűvé a szerződő felek számára, amely úgy rendelkezik, hogy a határozat az Egyesült Királyságnak az egyezményhez való, különálló szerződő félként történő csatlakozásától függően, annak hatálybalépése napján lép hatályba.

               Az egyezmény 15. cikke (3) bekezdésének megfelelően a szerződő felek az egyezményt módosító határozatokat saját jogszabályaik szerint léptetik hatályba.

               3.AZ UNIÓ NEVÉBEN KÉPVISELENDŐ ÁLLÁSPONT

                  A javasolt álláspont az egyezmény III. függelékében található, az Egyesült Királyságot mint uniós tagállamot említő mellékletek módosításában áll, aminek az a célja, hogy az egyezmény szövege is tükrözze, hogy az Egyesült Királyság az egyezményhez való csatlakozásának hatálybalépésétől kezdve különálló szerződő fél. A módosítások tehát technikai jellegűek.

                  A javasolt álláspont összhangban van a közös kereskedelempolitikával.

               4.JOGALAP

               4.1.Eljárásjogi szempontok

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése úgy rendelkezik, hogy határozatokat kell elfogadni „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               Az egyezmény 15. cikke (3) bekezdésének a) pontja megállapítja, hogy a vegyes bizottság határozattal fogadja el az egyezmény függelékeinek módosításait.

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A vegyes bizottság létrehozásáról megállapodás rendelkezik, mégpedig az egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezmény.

               A vegyes bizottság által elfogadandó határozat joghatással bíró jogi aktus. A szóban forgó határozat az egyezmény 20. cikkének megfelelően a nemzetközi jog értelmében kötelező érvényű lesz.

               Noha az Egyesült Királyság még nem lesz harmadik ország akkor, amikor a vegyes bizottság meghozza határozatát a függelékek módosításáról, e dokumentumok technikai kiigazítását elő kell készíteni annak érdekében, hogy az azonnal alkalmazható legyen, amint az Egyesült Királyság különálló szerződő féllé válik.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja az egyezmény intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

                  Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

                  Az egyezmény függelékeinek az Egyesült Királyság egyezményhez való csatlakozására tekintettel történő módosítására a hatékony határátkelési eljárások biztosításának érdekében kerül sor. A tervezett jogi aktusok elsődleges célkitűzése és tartalma tehát a közös kereskedelempolitikával kapcsolatos.

                  Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 207. cikke.

               4.3.Következtetések

                  A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 207. cikke, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2018/0309 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egységes árutovábbítási eljárásról szóló, 1987. május 20-i egyezménnyel létrehozott EU–CTC vegyes bizottságban az egyezmény módosításával kapcsolatban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezmény
                  3
                (a továbbiakban: egyezmény) az Európai Gazdasági Közösség, az Osztrák Köztársaság, a Finn Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, a Norvég Köztársaság, a Svéd Köztársaság és a Svájci Államszövetség között jött létre 1987. május 20-án, és 1988. január 1-jén lépett hatályba.

               (2)Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (a továbbiakban: Egyesült Királyság) kinyilvánította, hogy különálló szerződő félként kíván csatlakozni az egyezményhez attól az időponttól kezdődően, amikortól az már nem alkalmazandó az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban.

               (3)Az Egyesült Királyságnak az egyezményhez való, különálló szerződő félként történő csatlakozása következtében ki kell igazítani az egyezmény III. függelékének egyes mellékleteiben mintaként feltüntetett kezességvállalási okmányokat annak érdekében, hogy az egyezmény az Egyesült Királyságra többé ne mint az Európai Unió tagállamára, hanem mint egységes árutovábbítási országra hivatkozzon.

               (4)Az egyezmény 15. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében az egyezménnyel létrehozott vegyes bizottság határozattal fogadhatja el az egyezmény függelékeinek módosításait. Helyénvaló meghatározni az Unió nevében a vegyes bizottságban képviselendő álláspontot, mivel az egyezményt módosító határozat kötelező érvényű lesz az Unióra nézve.

               (5)Az egyezmény hatékony határátlépési eljárásokat biztosít a szerződő felek közötti kereskedelemhez.

               (6)Mivel a vegyes bizottság határozata módosítja az egyezményt, a határozatot annak elfogadása után az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az egységes árutovábbítási eljárásról szóló, 1987. május 20-i egyezménnyel létrehozott EU–CTC vegyes bizottságban az egyezmény függelékeinek módosításával kapcsolatban az Unió nevében képviselendő álláspont az e határozathoz csatolt vegyes bizottsági jogi aktus tervezetén alapul.

               2. cikk

               Az EU–CTC vegyes bizottság határozatát az elfogadását követően ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        CTC: „Common Transit Countries”, azaz egységes árutovábbítási országok.

                     (2)

                        HL L 226., 1987.8.13., 2. o.

                     (3)

                        HL L 226., 1987.8.13., 2. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.8.22.
            COM(2018) 601 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az egységes árutovábbítási eljárásról szóló, 1987. május 20-i egyezménnyel létrehozott EU–CTC vegyes bizottságban az egyezmény módosításával kapcsolatban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               Javaslat – Az egységes árutovábbítási eljárásról szóló, 1987. május 20-i egyezménnyel létrehozott EU–CTC vegyes bizottság .../2018 határozata

               (2018. ...)

               az egyezmény módosításáról

               AZ EU–CTC VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az egységes árutovábbítási eljárásról szóló, 1987. május 20-i egyezményre és különösen annak 15. cikke (3) bekezdésének a) pontjára,

               mivel:

               (1)Az egységes árutovábbítási eljárásról szóló, 1987. május 20-i egyezmény
                  1
                (a továbbiakban: egyezmény) 15. cikke (3) bekezdésének a) pontja felhatalmazza az egyezménnyel létrehozott vegyes bizottságot (a továbbiakban: vegyes bizottság), hogy az egyezmény függelékeinek módosításait határozattal fogadja el.

               (2)Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (a továbbiakban: Egyesült Királyság) kinyilvánította, hogy különálló szerződő félként kíván csatlakozni az egyezményhez, és az erre vonatkozó felkérést a 2018. ...-i .../2018 határozat formájában megkapta.

               (3)Ennek megfelelően a kezességvállalási formanyomtatványokat módosítani kell: az Egyesült Királyság nevét el kell hagyni az Unió tagállamainak felsorolásából, és ehelyett az egységes árutovábbítási országok között kell megemlíteni.

               (4)Annak érdekében, hogy az Egyesült Királyságnak az egyezményhez való csatlakozása előtt hatályban lévő kritériumoknak megfelelően nyomtatott kezességvállalási formanyomtatványokat tovább lehessen használni, átmeneti időszakot kell megállapítani, amely során a már kinyomtatott formanyomtatványok bizonyos kiigazításokkal továbbra is használhatók.

               (5)E határozat hatálybalépésének időpontját össze kell kapcsolni azzal az időponttal, amikor az Egyesült Királyságnak az egyezményhez való, különálló szerződő félként történő csatlakozása hatályba lép, és a csatlakozás hatálybalépésének függvényévé kell tenni.

               (6)Az egyezményt ezért ennek megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az egységes árutovábbítási eljárásról szóló, 1987. május 20-i egyezmény (a továbbiakban: az egyezmény) III. függeléke e határozat mellékletének megfelelően módosul.

               2. cikk

               Az egyezmény III. függelékének C1–C6. mellékletében szereplő kezességvállalási formanyomtatványokat az e határozat hatálybalépését megelőző napon alkalmazandó változatukban az e határozat hatálybalépésétől számított egy évig továbbra is használni lehet a szükséges földrajzi kiigazításokkal.

               3. cikk

               Ez a határozat az Egyesült Királyság egyezményhez való, különálló szerződő félként történő csatlakozásától függően, annak hatálybalépése napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, ………. 2018

                     a vegyes bizottság részéről

                     az elnök

                     Philip Kermode

               Az egységes árutovábbítási eljárásról szóló, 1987. május 20-i egyezmény III. függeléke a következőképpen módosul:

               1. A C1. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

               „C1. MELLÉKLET

               KEZESI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS – EGYEDI KEZESSÉG

               I. Kezesi kötelezettségvállalás

               1. Alulírott
                  21

               …………………………………………………………………………………………………..…………………………………………………………………………………………………..

               lakóhely (székhely)
                  32

               …………………………………………………………………………………………………... ……….…………………………………………………………………………………………...

               a biztosítéknyújtás helye szerinti

               …………………………………………………………………………………………………...

               vámhivatalnál legfeljebb …………………………………………… összeg erejéig készfizető kezességet vállal

               …………………………………………………………………………………………………...

               az Európai Unió javára (melynek tagjai a Belga Királyság, a Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Görög Köztársaság, a Horvát Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, Írország, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, Magyarország, a Máltai Köztársaság, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Portugál Köztársaság, Románia, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság), valamint az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Norvég Királyság, (a Szerb Köztársaság,) a Svájci Államszövetség, a Török Köztársaság, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága
                  43, az Andorrai Hercegség és San Marino Köztársaság
                  54 javára mindazon kötelezettségekért, amelyekkel az e kezességet nyújtó személy
                  65:

               …………………………………………………………………………………………………..

               a fent említett országoknak az alábbi vámügyi művelet
                  76 alatt álló áruk után esetlegesen vagy ténylegesen fizetendő vámok vagy egyéb terhek
                  87 tekintetében tartozik vagy tartozni fog.

               …………………………………………………………………………………………………...

               …………………………………………………………………………………………………...

               Az áruk megnevezése: ………………………………………………………...………………...

               …………………………………………………………………………………………………...

               …………………………………………………………………………………………………..

               …………………………………………………………………………………………………..

               2. Az alulírott kötelezettséget vállal arra, hogy az 1. pontban említett országok illetékes hatóságainak első írásos felszólítására a felszólítástól számított 30 napon belül haladéktalanul kifizeti a követelt összeget, kivéve, ha ő vagy más érintett személy az említett időszak lejárta előtt a vámhatóságok számára hitelt érdemlően bizonyítja, hogy a meghatározott célra történő felhasználási eljárástól eltérő különleges eljárás lezárult, az áruk meghatározott célra történő felhasználásának vámfelügyelete vagy átmeneti megőrzése rendben befejeződött, illetve – különleges eljárásoktól és átmeneti megőrzéstől eltérő műveletek esetében – az áruk helyzete rendeződött.

               Az alulírott kérelmére és jogos indokok alapján az illetékes hatóságok meghosszabbíthatják az írásbeli felszólítást követő 30 napos határidőt, amelyen belül az alulírottnak a követelt összeget ki kell fizetnie. A póthatáridő engedélyezéséből adódó költségeket, különösen a kamatokat úgy kell kiszámítani, hogy annak az összegnek feleljenek meg, amelyet ezért hasonló körülmények között az érintett ország pénz- és tőkepiacán megkövetelnek.

               3. Ez a kezesi kötelezettségvállalás a biztosítéknyújtás helye szerinti vámhivatal általi jóváhagyás napjától érvényes. Az alulírott felel továbbá az e kezesi kötelezettségvállalás fedezete alatt álló azon vámügyi művelet során keletkezett tartozás megfizetéséért, amely a kezesség visszavonásának vagy megszüntetésének hatálybalépése előtt kezdődött meg, akkor is, ha a fizetési felszólítás ez után a dátum után készült.

               4. E kezesi kötelezettségvállalás alapján alulírott az 1. pontban említett országok mindegyikében
                  98 megadja az értesítési címét:

                        Ország

                        Teljes név, illetve cégnév és pontos cím

               Az alulírott elismeri, hogy ezt a kezesi kötelezettségvállalást érintő minden olyan postai küldeményt, értesítést, illetve alakiságot vagy eljárási intézkedést, amelyet az értesítési címek egyikére írásban elküldenek, megfelelően kézbesítettnek fogad el.

               Az alulírott elismeri az értesítési címek helye szerint illetékes bíróságok joghatóságát.

               Az alulírott kötelezettséget vállal, hogy fenntartja az értesítési címeket, vagy ezen értesítési címek közül egyet vagy többet csak a biztosítéknyújtás helye szerinti vámhivatal előzetes tájékoztatása után változtat meg.

               Kelt………………………………………………………………………………………………-ban/-ben,…………………………………………………………….-án/-én.

               …………………………………………………………………………………………………..

               (Aláírás)
                  109

               II. A biztosítéknyújtás helye szerinti vámhivatal általi jóváhagyás

               Biztosítéknyújtás helye szerinti vámhivatal……………………………………………………..

               ………………………………………………………………………………………………

               …………………………………………………………………………………………………..

               A…………………………………………………………….....-i ………………..számú vám-árunyilatkozattal/átmeneti megőrzési árunyilatkozattal végrehajtott vámügyi művelet fedezésére szolgáló kezesi kötelezettségvállalás

               ……………………………………-án/-én jóváhagyva

               ……………………………………………………………………………………………
                  1110

                  (Bélyegző és aláírás)

               2. A C2. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

               „C2. MELLÉKLET

               KEZESI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS – EGYEDI KEZESSÉG GARANCIAJEGYEK FORMÁJÁBAN

               I. Kezesi kötelezettségvállalás

               1. Alulírott
                  121

               …………………………………………………………………………………………………..

               …………………………………………………………………………………………………..

               lakóhely (székhely)
                  132

               …………………………………………………………………………………………………..

               …………………………………………………………………………………………………..

               a biztosítéknyújtás helye szerinti

               …………………………………………………………………………………………………...

               vámhivatalnál készfizető kezességet vállal az Európai Unió javára (melynek tagjai a Belga Királyság, a Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Görög Köztársaság, a Horvát Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, Írország, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, Magyarország, a Máltai Köztársaság, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Portugál Köztársaság, Románia, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság), valamint az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Norvég Királyság, (a Szerb Köztársaság,) a Svájci Államszövetség, a Török Köztársaság, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága, az Andorrai Hercegség és a San Marino Köztársaság
                  143 javára a vámeljárás jogosultjának mindazon kötelezettségeiért, amelyekkel a vámeljárás jogosultja a fent említett országoknak az uniós vagy egységes árutovábbítási eljárás alá vont alább említett áruk után azok behozatala vagy kivitele kapcsán fizetendő vámok vagy egyéb terhek tekintetében tartozik vagy tartozni fog, amelyekkel kapcsolatban alulírott egyedi garanciajegyek kiállítására vállal kötelezettséget, garanciajegyenként maximum 10 000 EUR értékben.

               2. Az alulírott kötelezettséget vállal arra, hogy az 1. pontban említett országok illetékes hatóságainak első írásos felszólítására a felszólítástól számított 30 napon belül a fent említett, garanciajegyenként 10 000 EUR összeghatárig haladéktalanul kifizeti a követelt összeget, kivéve, ha ő vagy más érintett személy az említett időszak lejárta előtt az illetékes hatóságok számára hitelt érdemlően bizonyítja, hogy a művelet lezárult.

               Az alulírott kérelmére és jogos indokok alapján az illetékes hatóságok meghosszabbíthatják az írásbeli felszólítást követő 30 napos határidőt, amelyen belül az alulírottnak a követelt összeget ki kell fizetnie. A póthatáridő engedélyezéséből adódó költségeket, különösen a kamatokat úgy kell kiszámítani, hogy annak az összegnek feleljenek meg, amelyet ezért hasonló körülmények között az érintett ország pénz- és tőkepiacán megkövetelnek.

               3. Ez a kezesi kötelezettségvállalás a biztosítéknyújtás helye szerinti vámhivatal általi jóváhagyás napjától érvényes. Az alulírott felel továbbá az e kezesi kötelezettségvállalás fedezete alatt álló azon uniós vagy egységes árutovábbítási művelet során keletkezett tartozás megfizetéséért, amely a kezesség visszavonásának vagy megszüntetésének hatálybalépése előtt kezdődött meg, akkor is, ha a fizetési felszólítás ez után a dátum után készült.

               4. E kezesi kötelezettségvállalás alapján alulírott az 1. pontban említett országok mindegyikében
                  154 megadja az értesítési címét:

                        Ország

                        Teljes név, illetve cégnév és pontos cím

               Az alulírott elismeri, hogy ezt a kezesi kötelezettségvállalást érintő minden olyan postai küldeményt, értesítést, illetve alakiságot vagy eljárási intézkedést, amelyet az értesítési címek egyikére írásban elküldenek, megfelelően kézbesítettnek fogad el.

               Az alulírott elismeri az értesítési címek helye szerint illetékes bíróságok joghatóságát.

               Az alulírott kötelezettséget vállal, hogy fenntartja az értesítési címeket, vagy ezen értesítési címek közül egyet vagy többet csak a biztosítéknyújtás helye szerinti vámhivatal előzetes tájékoztatása után változtat meg.

               Kelt ……………………………………………………………………………………………. -ban/-ben,

               …………………………………………………………………………………………………..-án/-én.

               ………………………………………………………………………………………………….

                     (Aláírás)
                  165

               II. A biztosítéknyújtás helye szerinti vámhivatal általi jóváhagyás

               Biztosítéknyújtás helye szerinti vámhivatal

               …………………………………………………………………………………………………

               ………………………………………………………………………………………………….

               A kezesi kötelezettségvállalás elfogadva ……………………………………………………..

               …………………………………………………………………………………………………..-án/-én.

                  (Bélyegző és aláírás)

               3. A C4. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

               „C4. MELLÉKLET

               KEZESI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS – ÖSSZKEZESSÉG

               I.
                     Kezesi kötelezettségvállalás

               1.
                     Alulírott
                  171

               …………………………………………………………………………………………...

               …………………………………………………………………………………………...

               lakóhely (székhely)
                  182

               …………………………………………………………………………………………...

               …………………………………………………………………………………………...

               a biztosítéknyújtás helye szerinti

               …………………………………………………………………………………………...

               vámhivatalnál legfeljebb………………………………………………. összeg erejéig

               készfizető kezességet vállal az Európai Unió javára (melynek tagjai a Belga Királyság, a Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Észt Köztársaság, Írország, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, a Horvát Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, Magyarország, a Máltai Köztársaság, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Portugál Köztársaság, Románia, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság), valamint az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Norvég Királyság, (a Szerb Köztársaság,) a Svájci Államszövetség, a Török Köztársaság, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága
                  193, az Andorrai Hercegség és San Marino Köztársaság
                  204

               javára mindazon kötelezettségekért, amelyekkel az e kezességet nyújtó személy
                  215…………………………………….. a fent említett országoknak az 1a. és/vagy 1b. pontban jelzett vámügyi művelet alatt álló áruk után esetlegesen vagy ténylegesen fizetendő vámok vagy egyéb terhek
                  226 tekintetében tartozik vagy tartozni fog.

               A kezesség maximális összege a következő összegekből tevődik össze:

               ……………………………………………………………………………………….

               a)
                     a referenciaösszeg azon részének 100/50/30 %-a
                  237, amely az esetleg keletkező vámok és egyéb terhek összegének felel meg, ez megegyezik az 1a. pontban felsorolt összegek összegével;

               és

               ……………………………………………………………………………………….

               b)
                     a referenciaösszeg azon részének 100/30 %-a7, amely a ténylegesen keletkezett vámok és egyéb terhek összegének felel meg, ez megegyezik az 1b. pontban felsorolt összegek összegével.

               1a.
                     A referenciaösszeg azon részét képező összegek, amely rész az esetleg keletkező vámok és adott esetben egyéb terhek összegének felel meg, az alább felsorolt műveletek esetében a következők
                  248:

               a)
                     átmeneti megőrzés – ...,

               b)
                     uniós árutovábbítási eljárás/egységes árutovábbítási eljárás – ...,

               c)
                     vámraktározási eljárás – ...,

               d)
                     ideiglenes behozatali eljárás, a behozatali vám alóli teljes mentességgel – ...,

               e)
                     aktív feldolgozási eljárás – …,

               f)
                     meghatározott célra történő felhasználási eljárás – ...,

               g)
                     ha más, adja meg az egyéb művelet jellegét – ....

               1b.
                     A referenciaösszeg azon részét képező összegek, amely rész a ténylegesen keletkezett vámok és adott esetben egyéb terhek összegének felel meg, az alább felsorolt műveletek esetében a következők8:

               a)
                     normál vám-árunyilatkozattal végrehajtott szabad forgalomba bocsátás, halasztott fizetés nélkül – ...,

               b)
                     normál vám-árunyilatkozattal végrehajtott szabad forgalomba bocsátás, halasztott fizetéssel – ...,

               c)
                     szabad forgalomba bocsátás az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 166. cikkének megfelelően benyújtott vám-árunyilatkozat alapján – ...,

               d)
                     szabad forgalomba bocsátás az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 182. cikkének megfelelően benyújtott vám-árunyilatkozat alapján – ...,

               e)
                     ideiglenes behozatali eljárás, a behozatali vám alóli részleges mentességgel – ...,

               f)
                     meghatározott célra történő felhasználási eljárás – ...
                  259.,

               g)
                     ha más, adja meg az egyéb művelet jellegét – ....

               2.
                     Az alulírott kötelezettséget vállal arra, hogy az 1. pontban említett országok illetékes hatóságainak első írásos felszólítására a felszólítástól számított 30 napon belül a fent említett összeghatárig haladéktalanul kifizeti a követelt összeget, kivéve, ha ő vagy más érintett személy az említett időszak lejárta előtt a vámhatóságok számára hitelt érdemlően bizonyítja, hogy a meghatározott célra történő felhasználási eljárástól eltérő különleges eljárás lezárult, az áruk meghatározott célra történő felhasználásának vámfelügyelete vagy átmeneti megőrzése rendben befejeződött, illetve – különleges eljárástól eltérő műveletek esetében – az áruk helyzete rendeződött.

               Az alulírott kérelmére és jogos indokok alapján az illetékes hatóságok meghosszabbíthatják az írásbeli felszólítást követő 30 napos határidőt, amelyen belül az alulírottnak a követelt összeget ki kell fizetnie. A póthatáridő engedélyezéséből adódó költségeket, különösen a kamatokat úgy kell kiszámítani, hogy annak az összegnek feleljenek meg, amelyet ezért hasonló körülmények között az érintett ország pénz- és tőkepiacán megkövetelnek.

               Ez az összeg csak akkor csökkenthető azokkal az összegekkel, amelyeket e kezesi kötelezettségvállalás alapján már kifizettek, ha az alulírottat olyan vámeljárás keretében szólítják fel a tartozás megfizetésére, amely eljárás az előző fizetési felszólítás kézhezvétele előtt vagy a kézhezvételt követő 30 napon belül kezdődött meg.

               3.
                     Ez a kezesi kötelezettségvállalás a biztosítéknyújtás helye szerinti vámhivatal általi jóváhagyás napjától érvényes. Az alulírott felel továbbá az e kezesi kötelezettségvállalás fedezete alatt álló azon vámügyi művelet során keletkezett tartozás megfizetéséért, amely a kezesség visszavonásának vagy megszüntetésének hatálybalépése előtt kezdődött meg, akkor is, ha a fizetési felszólítás ez után a dátum után készült.

               4.
                     E kezesi kötelezettségvállalás alapján alulírott az 1. pontban említett országok mindegyikében
                  2610 megadja az értesítési címét:

                        Ország

                        Teljes név, illetve cégnév és pontos cím

               Az alulírott elismeri, hogy ezt a kezesi kötelezettségvállalást érintő minden olyan postai küldeményt, értesítést, illetve alakiságot vagy eljárási intézkedést, amelyet az értesítési címek egyikére írásban elküldenek, megfelelően kézbesítettnek fogad el.

               Az alulírott elismeri az értesítési címek helye szerint illetékes bíróságok joghatóságát.

               Az alulírott kötelezettséget vállal, hogy fenntartja az értesítési címeket, vagy ezen értesítési címek közül egyet vagy többet csak a biztosítéknyújtás helye szerinti vámhivatal előzetes tájékoztatása után változtat meg.

               Kelt ……………………………………………………………………………………………. -ban/-ben,

               ………………………………..…………………………….………………………………..

               …………………………………………………………………………………………………...-án/-én.

               (Aláírás)
                  2711

               II.
                     A biztosítéknyújtás helye szerinti vámhivatal általi jóváhagyás

               Biztosítéknyújtás helye szerinti vámhivatal

               ………………………………………………………………………………………………

               A kezesi nyilatkozat elfogadva:

               ………………………………………………………………………………………………..

               …………………………………………………………………….-án/-én

                  (Bélyegző és aláírás)

               4. A C5. melléklet 7. sora a „Törökország” és az „Andorra(*)” nevek között az „Egyesült Királyság” névvel egészül ki.

               5. A C6. melléklet 6. sora a „Törökország” és az „Andorra(*)” nevek között az „Egyesült Királyság” névvel egészül ki.

                     (1)

                        HL L 226., 1987.8.13., 2. o.

                     (2)
                  1
                        Teljes név, illetve cégnév.

                     (3)
                  2
                        Pontos cím.

                     (4)
                  3
                        Azon ország/országok neve törlendő, amelyek területén a kezesség nem vehető igénybe.

                     (5)
                  4
                        Az Andorrai Hercegségre és a San Marino Köztársaságra vonatkozó hivatkozások kizárólag az uniós árutovábbítási műveletekre alkalmazandók.

                     (6)
                  5
                        A kezességet nyújtó személy teljes neve vagy cégneve és pontos címe.

                     (7)
                  6
                        Írja be a következő vámügyi műveletek egyikét:
                        a) átmeneti megőrzés,
                        b) uniós árutovábbítási eljárás/egységes árutovábbítási eljárás,
                        c) vámraktározási eljárás,
                        d) ideiglenes behozatali eljárás, a behozatali vám alóli teljes mentességgel,
                        e) aktív feldolgozási eljárás,
                        f) meghatározott célra történő felhasználási eljárás,
                        g) normál vám-árunyilatkozattal végrehajtott szabad forgalomba bocsátás, halasztott fizetés nélkül,
                        h) normál vám-árunyilatkozattal végrehajtott szabad forgalomba bocsátás, halasztott fizetéssel,
                        i) szabad forgalomba bocsátás az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.) 166. cikkének megfelelően benyújtott vám-árunyilatkozat alapján,
                        j) szabad forgalomba bocsátás a 952/2013/EU rendelet 182. cikkének megfelelően benyújtott vám-árunyilatkozat alapján,
                        k) ideiglenes behozatali eljárás, a behozatali vám alóli részleges mentességgel,
                        l) ha más, adja meg az egyéb művelet jellegét.

                     (8)
                  7
                        Az áruk behozatalával vagy kivitelével kapcsolatban esedékessé váló terhek kapcsán alkalmazandó, amennyiben a kezességet az áruk uniós/egységes árutovábbítási eljárás alá vonására használják fel, vagy ha a kezesség több tagállamban is felhasználható.

                     (9)
                  8
                        Ha az ország jogszabályai nem rendelkeznek értesítési címről, a kezes ebben az országban kijelöl egy, a neki címzett értesítések átvételére felhatalmazott képviselőt, és a 4. pont második bekezdésében lévő elismervényt és a negyedik bekezdésében lévő kötelezettségvállalást ennek megfelelően kell elkészíteni. A kezességgel kapcsolatos vitás kérdésekben a kezes vagy képviselői értesítési címei szerinti bíróságok illetékesek.

                     (10)
                  9
                        Az okmányt aláíró személynek az aláírása előtt kézírással a következőket kell bejegyeznie: »Kezességvállalás… összeg erejéig« (az összeg betűvel kiírva).

                     (11)
                  10
                        Az a vámhivatal tölti ki, ahol az árukat eljárás alá vonták vagy átmeneti megőrzésük történt.

                     (12)
                  1
                        Teljes név, illetve cégnév.

                     (13)
                  2
                        Pontos cím.

                     (14)
                  3
                        Az Andorrai Hercegségre és a San Marino Köztársaságra vonatkozó hivatkozások kizárólag az uniós árutovábbítási műveletekre alkalmazandók.

                     (15)
                  4
                        Ha az ország jogszabályai nem rendelkeznek értesítési címről, a kezes ebben az országban kijelöl egy, a neki címzett értesítések átvételére felhatalmazott képviselőt, és a 4. pont második bekezdésében lévő elismervényt és a negyedik bekezdésében lévő kötelezettségvállalást ennek megfelelően kell elkészíteni. A kezességgel kapcsolatos vitás kérdésekben a kezes vagy képviselői értesítési címei szerinti bíróságok illetékesek.

                     (16)
                  5
                        Az okmányt aláíró személynek az aláírása előtt kézírással a következőt kell bejegyeznie: »Garanciajegyként érvényes«.

                     (17)
                  1
                        Teljes név, illetve cégnév.

                     (18)
                  2
                        Pontos cím.

                     (19)
                  3
                        Azon ország/országok neve törlendő, ahol a kezesség nem vehető igénybe.

                     (20)
                  4
                        Az Andorrai Hercegségre és a San Marino Köztársaságra vonatkozó hivatkozások kizárólag az uniós árutovábbítási műveletekre alkalmazandók.

                     (21)
                  5
                        A kezességet nyújtó személy teljes neve vagy cégneve és pontos címe.

                     (22)
                  6
                        Az áruk behozatalával vagy kivitelével kapcsolatban esedékessé váló egyéb terhek kapcsán alkalmazandó, amennyiben a kezességet az áruk uniós/egységes árutovábbítási eljárás alá vonására használják fel, vagy ha a kezesség több tagállamban vagy szerződő félnél is felhasználható.

                     (23)
                  7
                        A nem kívánt rész törlendő.

                     (24)
                  8
                        Az egységes árutovábbítástól eltérő eljárások csak az Unióra vonatkoznak.

                     (25)
                  9.
                        A meghatározott célra történő felhasználási eljáráshoz a vám-árunyilatkozaton feltüntetett összegek.

                     (26)
                  10
                        Ha az ország jogszabályai nem rendelkeznek értesítési címről, a kezes ebben az országban kijelöl egy, a neki címzett értesítések átvételére felhatalmazott képviselőt, és a 4. pont második bekezdésében lévő elismervényt és a negyedik bekezdésében lévő kötelezettségvállalást ennek megfelelően kell elkészíteni. A kezességgel kapcsolatos vitás kérdésekben a kezes vagy képviselői értesítési címei szerinti bíróságok illetékesek.

                     (27)
                  11
                        Az okmányt aláíró személynek az aláírása előtt kézírással a következőket kell bejegyeznie: »Kezességvállalás… összeg erejéig« (az összeg betűvel kiírva).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.8.31.
            COM(2018) 605 final
            2018/0315(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoportjában és Belső Szállítási Bizottságában a nemzetközi vasúti közlekedésben szállított utasok, csomagok és teheráru vonatkozásában alkalmazandó határátlépési eljárások megkönnyítéséről szóló új egyezmény tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoportjában és valószínűleg az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának Belső Szállítási Bizottságában a nemzetközi vasúti közlekedésben szállított utasok, csomagok és teheráru vonatkozásában alkalmazandó határátlépési eljárások megkönnyítéséről szóló új egyezmény tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont kialakításáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Egyezmény a nemzetközi vasúti közlekedésben szállított utasok, csomagok és teheráru vonatkozásában alkalmazandó határátlépési eljárások megkönnyítéséről

               A nemzetközi vasúti közlekedésben szállított utasok, csomagok és teheráru vonatkozásában alkalmazandó határátlépési eljárások megkönnyítéséről szóló javasolt egyezménytervezetet (a továbbiakban: javasolt egyezménytervezet) a Vasutak Együttműködési Szervezete (OSZZSD) kezdeményezte, amelynek 9 uniós tagállam (Bulgária, a Cseh Köztársaság, Szlovákia, Lengyelország, Litvánia, Lettország, Magyarország, Észtország és Románia) a tagja, és az Oroszországi Föderáció kormánya küldte meg az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának.

               Egy hasonló hatályú egyezmény már hatályban van: a vasúti közlekedésben szállított utasok és csomagok határátlépésének megkönnyítéséről szóló, 1952. évi nemzetközi egyezmény, amelynek 8 uniós tagállam (Ausztria, Belgium, Franciaország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Portugália és Svédország
                  1
               ) szerződő fele. Különböző jogi és eljárásbeli nehézségek miatt ez az egyezmény nem módosítható és modernizálható. Továbbá a Vasutak Együttműködési Szervezetének tagállamai az idejétmúlt 1952. évi egyezményhez való csatlakozás helyett támogatták egy új egyezmény kidolgozásának ötletét ezen e téren.

               A javasolt egyezménytervezet három fő uniós szakpolitikai területet érint: vasút, vám és a határigazgatással kapcsolatos uniós vívmányok. Célja a személyszállító vonatokat érintő határellenőrzés felgyorsítása és egyszerűsítése. Az egyezménytervezet fő új elemei közé tartozik a közös, koordinált ellenőrzés a határon két vagy több egymást követő, a határ mindkét oldalán elvégzett ellenőrzés helyett; ellenőrzés a mozgó vonaton, ahol azt a menetrend és a megállók lehetővé teszik, valamint az együttműködés részleteinek elfogadása két- vagy többoldalú megállapodások révén. Ez a javaslat az Unió határigazgatási szakpolitikai területéhez tartozik. A másik uniós szakpolitikai terület – a vasút és a vámügy – vonatkozásaival egy különálló javaslat foglalkozik majd.

               2.2.Az ENSZ EGB fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoportja

               A fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoport az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának szakpolitikai keretében jár el, és a Belső Szállítási Bizottság általános felügyelete alatt áll. A munkacsoport feladata a belföldi fuvarozás különböző módjait érintő határátlépési eljárásokra vonatkozó rendeletek, szabályok és dokumentáció harmonizálására és egyszerűsítésére irányuló fellépések kezdeményezése és végrehajtása.

               Az Unió képviselettel rendelkezik a munkacsoportban, amelyben az Unió valamennyi tagja szavazati joggal rendelkező tag.

               2.3.A fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoport tervezett jogi aktusa

               A fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoport 2018-ban az alábbi időpontokban ül össze: június 12–14. és október 16–19. Az egyik ülésen a munkacsoport határozatot hoz a javasolt egyezmény támogatásáról és az évente egyszer, februárban ülésező Belső Szállítási Bizottságnak való megküldéséről formális jóváhagyás céljából.

               Az egyezménytervezet 22. cikkének megfelelően a tervezett jogi aktus kötelező lesz a felekre nézve. Az említett cikk így rendelkezik: „1. Ez az egyezmény három hónappal azt a napot követően lép hatályba, amelyen öt állam letétbe helyezte megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozó okiratát. 2. Minden olyan állam vonatkozásában, amely az egyezményt az ötödik megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmány letétbe helyezése után erősíti meg, fogadja el, hagyja jóvá vagy csatlakozik hozzá, az egyezmény 3 hónappal azután lép hatályba, hogy ez az állam a megerősítő, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmányt letétbe helyezte”.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               3.1.Az Unió álláspontja

               Az Unió egyetért az egyezménytervezet célkitűzéseivel, és támogatja a vasúti személyszállítás elősegítését, de úgy véli, hogy az egyezménytervezet nem jelent hozzáadott értéket vagy előnyt az Unió vagy tagállamai számára. Az új egyezménytervezet nem tenne feleslegessé már létező két- vagy többoldalú megállapodásokat, és talán nem is tenne lehetővé új két- vagy többoldalú megállapodásokat, mert nem tartalmaz modellt ilyen megállapodásokhoz. Az egyezménytervezet sok rendelkezése nem kötelező érvényű, és nem hajtható végre az érintett felek külön megállapodásai nélkül. Idáig az egyezménytervezet egyetlen funkciója az, hogy referenciaként szolgálhat jövőbeli két- vagy többoldalú megállapodások megkötéséhez.

               A határigazgatásra vonatkozó uniós vívmányok szempontjából az egyezménytervezet a jelenlegi formájában nem vezet be semmilyen új vagy hasznos eszközt és ezért nem jelent hozzáadott értéket az Unió és tagállamai számára. Továbbá számos olyan rendelkezést tartalmaz, amelyek problematikusak az uniós vívmányok tekintetében és amelyeket módosítani kellene, amennyiben az Unió vagy a tagállamai csatlakozni kívánnának az egyezménytervezethez a jövőben valamikor. Például az egyezménytervezet 6. cikkének egyértelművé kellene tennie, hogy a határellenőrzéseket nem lehet megszüntetni többoldalú vagy kétoldalú államközi megállapodásokkal: mivel a Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex az EU külső határainak átlépésekor alkalmazandó, a nemzetközi megállapodások kizárólag az ellenőrzések lefolytatásának módját szabályozhatják, anélkül hogy érintenék az ilyen ellenőrzések tartalmát.

               Uniós intézményi szempontból az egyezménytervezet olyan kérdéseket érint, amelyek kizárólagos vagy megosztott uniós hatáskörbe tartoznak. A tagállamok egyénileg nem csatlakozhatnak az egyezménytervezet olyan részeihez, amelyek kizárólagos uniós hatáskörbe tartoznak. Az intézményi politikáról szóló általános szakpolitikának megfelelően ahhoz, hogy az Unió csatlakozhasson az egyezményhez az Unió mint regionális gazdasági integrációs szervezet részvételére vonatkozó rendelkezést kellett volna beilleszteni az egyezménytervezetbe.

               Még abban az esetben is, ha az Uniónak nincs oka csatlakozni a javasolt egyezményhez, az intézményi szempontokról szóló általános szakpolitikájának megfelelően minden új nemzetközi egyezménynek tartalmaznia kell a regionális gazdasági integrációs szervezetek részvételét lehetővé tévő rendelkezést.

               Az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának Belső Szállítási Bizottsága a 2019. februári, 81. ülésén vagy egy azt követő ülésén, az egyezménytervezetnek a fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoport általi támogatásától függően, szavazhat az egyezmény elfogadásáról, és kérheti a titkárságot, hogy küldje meg az egyezményt az Egyesült Nemzetek főtitkárának mint letéteményesnek. Ezért az ilyen lehetséges forgatókönyvre való reagálás érdekében fontos az uniós álláspont kialakítása. A kizárólagos hatáskörbe tartozó kérdésekben a Bizottság szavaz az Unió nevében.

                  A javasolt egyezmény előkészítése kapcsán a köz- és magánszféra szakemberei nagy számban kaptak felkérést konzultációra.

               Konzultációkra került sor a vámjogszabályokkal foglalkozó bizottság (genfi koordináció) tagállamaival, és az egyik konzultáción közösen vettek részt az egységes európai vasúti térségért felelős bizottság szakértői, valamint a Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság, illetve a Migrációügyi és Uniós Belügyi Főigazgatóság bel- és igazságügyi tanácsadói, közlekedési attaséi és képviselői (2017.1.23.). A vámszakértői csoporttal is konzultációkra került sor.

               További konzultációk zajlottak a fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoport és az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának vasúti fuvarozással foglalkozó munkacsoportjának ülésein.

               Az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának vonatkozó fórumain folytatott, az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság vagy a Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság által követett megbeszéléseket az említett főigazgatóságok, illetve a Migrációügyi és Uniós Belügyi Főigazgatóság közötti egyeztetés előzte meg, mert az egyezménytervezet a három főigazgatóság hatáskörébe tartozó szakpolitikai területeket érint.

               A belső koordináció, illetve a vámjogszabályokkal foglalkozó bizottság keretében a tagállamokkal, illetve a vámszakértőkkel folytatott közös megbeszélések egyértelműen arról tanúskodnak, hogy sem az uniós tagállamoknak, sem az Uniónak nem áll érdekében csatlakozni az egyezménytervezethez, mert az semmiféle előnyt vagy hozzáadott értéket nem nyújt az érintett területeken – vagyis a javaslat által érintett két uniós szakpolitikai területen – de még uniós intézményi szempontból sem.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  2
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoport és az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának Belső Szállítási Bizottsága által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. Az egyezménytervezet 22. cikkének megfelelően a tervezett jogi aktus a nemzetközi jog értelmében kötelező erejű lesz.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen anyagi jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt anyagi jogalapra kell alapozni.

               Valamely, egyidejűleg több cél elérésére irányuló vagy több elválaszthatatlan és egymáshoz viszonyítva nem járulékos jellegű összetevőt magában foglaló tervezett jogi aktus esetében az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapját kivételesen a különböző vonatkozó jogalapok fogják képezni.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus célkitűzései és elemei a határforgalom-ellenőrzés területére vonatkoznak, valamint magában foglalja az utasok és dokumentumainak ellenőrzését. A tervezett jogi aktusnak ezért az EUMSZ 77. cikke (2) bekezdésének b) pontján kell alapulnia, amelynek tárgya „azok az ellenőrzések, amelyeknek a külső határokat átlépő személyeket alá kell vetni”.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja a következő rendelkezésekből áll: az EUMSZ 77. cikke (2) bekezdésének b) pontja.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 77. cikke (2) bekezdésének b) pontja a 218. cikk (9) bekezdésével összefüggésben.

               2018/0315 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoportjában és Belső Szállítási Bizottságában a nemzetközi vasúti közlekedésben szállított utasok, csomagok és teheráru vonatkozásában alkalmazandó határátlépési eljárások megkönnyítéséről szóló új egyezmény tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (9) bekezdésével összefüggésben értelmezett 77. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Oroszországi Föderáció javaslatot tett egy új, a nemzetközi vasúti közlekedésben szállított utasok, csomagok és teheráru vonatkozásában alkalmazandó határátlépési eljárások megkönnyítéséről szóló ENSZ EGB-egyezményre, amelyet támogat a Vasutak Együttműködési Szervezete (OSZZSD).

               (2)A fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoport az ENSZ EGB szakpolitikai keretében jár el, és a Belső Szállítási Bizottság általános felügyelete alatt áll. A munkacsoport feladata a belföldi fuvarozás különböző módjait érintő határátlépési eljárásokra vonatkozó rendeletek, szabályok és dokumentáció harmonizálására és egyszerűsítésére irányuló fellépések kezdeményezése és végrehajtása.

               (3)Az ENSZ EGB fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoportja a 2018. június 12–14. között tartandó 149. ülésén vagy az azt követő ülésen határozatot hoz a nemzetközi vasúti közlekedésben szállított utasok, csomagok és teheráru vonatkozásában alkalmazandó határátlépési eljárások megkönnyítéséről szóló javasolt egyezmény támogatásáról és a Belső Szállítási Bizottságnak hivatalos jóváhagyás céljából való megküldéséről.

               (4)Az Unió képviselettel rendelkezik az ENSZ EGB fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoportjában, amelyben az Unió 28 tagja szavazati joggal rendelkező tag. A kizárólagos hatáskörbe tartozó ügyekben az Unió álláspontját az Unió és tagállamai nevében a Bizottság képviseli.

               (5)A specifikus körülményektől függően és az Unió és tagállamainak egységes külső képviselete érdekében a Bizottság olyan uniós illetékességi köröket és témákat érintő tárgyalásokat is folytathat, amelyek esetében a tagállamok nem ruháztak át hatásköröket az Unióra.

               (6)Helyénvaló meghatározni az Unió által az ENSZ EGB fuvarozást, valamint szárazföldi és belvízi szállítást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoportjában képviselendő álláspontot, mivel az egyezményjavaslat az Unió illetékességi körébe tartozó, vízumokra vonatkozó követelményekkel kapcsolatos elemeket érint.

               (7)Az egyezmény általános rendelkezéseket tartalmaz a személyszállító vonatok határellenőrzésének szervezésével kapcsolatban. Képezheti bármely két- vagy többoldalú megállapodás alapját, amelynek hiányában az egyezmény tárgyát képező elemek nem működnének.

               (8)Az Unió tagállamai ilyen kétoldalú megállapodásokat a javasolt egyezmény nélkül is köthetnek. Oroszország és az OSZZSD-ben képviselt néhány más ország esetében úgy tűnik, hogy a jogi keret szükségessé tesz egy ilyen egyezményt a két- vagy többoldalú megállapodások megkötésének elősegítése érdekében.

               (9)Úgy tűnik, hogy a javasolt egyezmény lényege sem pozitív, sem negatív hatással nincs az uniós tagállamokra. Az Unió ezért nem támogatja a javasolt egyezményt, de nincs oka megakadályozni az elfogadását.

               (10)Még abban az esetben is, ha az Uniónak nem áll érdekében csatlakozni a javasolt egyezményhez, az intézményi szempontokról szóló általános szakpolitikájának megfelelően minden új nemzetközi egyezménynek tartalmaznia kell a regionális gazdasági integrációs szervezetek részvételét lehetővé tévő rendelkezést. A javasolt egyezménytervezet nem tartalmaz olyan rendelkezést, amely lehetővé tenné az Unió számára az egyezményhez való csatlakozást.

               (11)Az ENSZ EGB fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoportjában az Unió által képviselt álláspont ezért semleges, amennyiben beillesztésre kerül a regionális gazdasági integrációs szervezetek részvételét lehetővé tévő rendelkezés. Ebben az esetben az Unió tartózkodik. Ellenkező esetben az Unió a javasolt egyezmény elfogadása ellen szavaz.

               (12)Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel ez a határozat a schengeni vívmányokon alapul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az e határozatról szóló tanácsi döntést követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e.

               (13)Izland és Norvégia tekintetében ez a határozat az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok
                  3
                rendelkezéseinek olyan továbbfejlesztését képezi, amely az 1999/437/EK tanácsi határozat
                  4
                1. cikkének A. pontjában meghatározott területre irányul.

               (14)Svájc tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás
                  5
                értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozat 1. cikkének A. pontjában említett területhez tartoznak, összefüggésben a 2008/146/EK tanácsi határozat
                  6
                3. cikkével.

               (15)Liechtenstein tekintetében ez az irányelv az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv
                  7
                értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozat 1. cikkének A. pontjában említett területhez tartoznak, összefüggésben a 2011/350/EU tanácsi határozat
                  8
                3. cikkével.

               (16)Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában az Egyesült Királyság a 2000/365/EK tanácsi határozattal
                  9
                összhangban nem vesz részt. Ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (17)Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal
                  10
                összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt a határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (18)Ciprus, Bulgária, Románia és Horvátország tekintetében e határozat rendelkezései a schengeni vívmányokon alapuló vagy azokhoz más módon kapcsolódó rendelkezéseknek minősülnek a 2003. évi csatlakozási okmány
                  11
                3. cikkének (2) bekezdése, a 2005. évi csatlakozási okmány
                  12
                4. cikkének (2) bekezdése, valamint a 2011. évi csatlakozási okmány
                  13
                4. cikkének (2) bekezdése értelmében.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió által az ENSZ EGB fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoportjának ülésein és a Belső Szállítási Bizottságban a nemzetközi vasúti közlekedésben szállított utasok, csomagok és teheráru vonatkozásában alkalmazandó határátlépési eljárások megkönnyítéséről szóló, javasolt új ENSZ EGB-egyezménnyel kapcsolatban képviselendő álláspont a következő:

               Az Unió az egyezménytervezettel kapcsolatban tartózkodó álláspontot képvisel, amennyiben beillesztésre kerül a regionális gazdasági integrációs szervezetek részvételét lehetővé tévő rendelkezés. E rendelkezés hiányában az Unió tagállamai az egyezmény elfogadása ellen szavaznak.

               2. cikk

               Az 1. cikkben szereplő álláspontot az ENSZ EGB fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoportjában és a Belső Szállítási Bizottságban egyaránt tag uniós tagállamok képviselik együttesen fellépve.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság és a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     A Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Aláírta, de nem ratifikálta.

                     (2)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (3)

                        HL L 176., 1999.7.10., 36. o.

                     (4)

                        A Tanács 1999/437/EK határozata (1999. május 17.) az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról (HL L 176., 1999.7.10., 31. o.).

                     (5)

                        HL L 53., 2008.2.27., 52. o.

                     (6)

                        A Tanács 2008/146/EK határozata (2008. január 28.) az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő megkötéséről (HL L 53., 2008.2.27., 1. o.).

                     (7)

                        HL L 160., 2011.6.18., 21. o.

                     (8)

                        A Tanács 2011/350/EU határozata (2011. március 7.) az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló, különösen a belső határokon történő ellenőrzés megszüntetéséhez és a személyek mozgásához kapcsolódó társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 160., 2011.6.18., 19. o.).

                     (9)

                        A Tanács 2000/365/EK határozata (2000. május 29.) Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 131., 2000.6.1., 43. o.).

                     (10)

                        A Tanács 2002/192/EK határozata (2002. február 28.) Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).

                     (11)

                        Okmány a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról (HL L 236., 2003.9.23., 33. o.).

                     (12)

                        Okmány a Bolgár Köztársaság és Románia csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról (HL L 157., 2005.6.21., 203. o.).

                     (13)

                        Okmány a Horvát Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unióról szóló szerződés, az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés kiigazításáról (HL L 112., 2012.4.24., 21. o.).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.9.7.
            COM(2018) 622 final
            2018/0324(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Kormányzati Beszerzési Bizottságban Ausztráliának a közbeszerzésről szóló WTO-megállapodáshoz való csatlakozása tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról
            (EGT-vonatkozású szöveg)

               INDOKOLÁS

               1. A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya a Kormányzati Beszerzések Bizottsága keretében az Ausztráliának a közbeszerzésről szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló határozat tervezett elfogadásával kapcsolatban az Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2. A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.Megállapodás a közbeszerzésről

               A közbeszerzésről szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) a WTO keretében kötendő többoldalú megállapodás, amelynek célja a szerződő felek közbeszerzési piacainak egymás előtti megnyitása. A megállapodás aktualizált változata 2014. április 6-án lépett hatályba.

               Az Európai Unió a megállapodás részes fele.

               2015. június 2-án Ausztrália kérelmezte a megállapodáshoz való csatlakozását. Ausztrália 2016. szeptember 30-án és 2017. június 2-án módosított ajánlatokat nyújtott be a megállapodás alkalmazási körére vonatkozóan.

               A Bizottság az Unió nevében egy sor, Ausztrália által előterjesztett piacnyitási kötelezettségvállalásról tárgyalt bilaterális alapon és a Kormányzati Beszerzések Bizottságának keretében.

               Ausztrália ezt követően 2018. március 7-én végleges ajánlatot nyújtott be a Kormányzati Beszerzések Bizottságához. Ausztrália végleges ajánlatának összefoglalása és annak bizottsági értékelése az alábbiakban olvasható.

               E határozat lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy képviselje az Európai Unió álláspontját Ausztrália csatlakozásáról a Kormányzati Beszerzések Bizottságában.

               2.2.A Kormányzati Beszerzési Bizottság

               A Kormányzati Beszerzési Bizottság a kormányzati beszerzési megállapodás végrehajtásának igazgatására jött létre. A bizottság valamennyi fél, valamint a WTO-tagok és a megfigyelői státusszal rendelkező kormányközi szervezetek képviselőiből áll.

               A bizottság rendszeresen, évente átlagosan négy alkalommal ülésezik, hogy a felek számára lehetőséget biztosítson a megállapodás végrehajtásával és működésével, illetve célkitűzéseinek előmozdításával kapcsolatos kérdések megvitatására. Emellett a felek által ráruházott egyéb feladatokat is ellát.

               A bizottság évente tájékoztatja a WTO Általános Tanácsát tevékenységéről és a megállapodás végrehajtásával és működésével kapcsolatos fejleményekről.

               Az Európai Unió, akárcsak az összes többi fél, tagja a bizottságnak, amelyben képviseletét az Európai Bizottság látja el.

               2.3.A Kormányzati Beszerzési Bizottság tervezett jogi aktusa

               2018. június 27-én a Kormányzati Beszerzési Bizottság informális ülésén a Bizottság kifejezte, hogy az Európai Unió elvben egyetért Ausztráliának a közbeszerzésről szóló megállapodáshoz való csatlakozásával, feltéve hogy Ausztrália tiszteletben tartja az Európai Unió Ausztráliára vonatkozó csatlakozási feltételeit.

               2018. október 17-én a Kormányzati Beszerzési Bizottság hivatalos ülésén határozatot tervez elfogadni Ausztráliának a közbeszerzésről szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus).

               A tervezett jogi aktus célja Ausztrália csatlakozása a közbeszerzésről szóló megállapodáshoz a megállapodás XXII. cikkének (2) bekezdésével összhangban.

               A határozat elfogadására a felek belső eljárásai vonatkoznak. A megállapodás XXII. cikkével összhangban „A WTO bármely tagja csatlakozhat e Megállapodáshoz a tag és a Felek között megállapított feltételek szerint, amely feltételeket a bizottság határozatába kell foglalni”.  A csatlakozás a WTO főigazgatójánál letétbe helyezett csatlakozási okmánnyal történik, amely tartalmazza a fentieknek megfelelően megállapított feltételeket.  A Megállapodás az ahhoz csatlakozó tag vonatkozásában a csatlakozási okmány letétbe helyezését követő 30. napon lép hatályba.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

                Ausztrália végleges ajánlata

               Piacnyitási kötelezettségvállalások (az alkalmazási körbe tartozó szervek, áruk, szolgáltatások és építőipari szolgáltatások)

               Küszöbértékek

               Ausztrália az 1. mellékletben ugyanazokat a küszöbértékeket alkalmazza, amelyeket az áruk, szolgáltatások és építőipari szolgáltatások tekintetében a megállapodás felei általánosan alkalmaznak. A 2. mellékletben azonban az áruk és szolgáltatások esetében Ausztrália magasabb küszöbértéket (355 000 SDR) irányoz elő, mint az EU (200 000 SDR). A 3. mellékletben az árukra és szolgáltatásokra vonatkozó küszöbértékek megfelelnek az uniós küszöbértékeknek (400 000 SDR), azonban Ausztrália a 3. mellékletben a közjogi intézményeknek megfelelő szervezeteket is szerepelteti, míg az EU a 2. mellékletben, alacsonyabb küszöbértékkel szerepelteti ezeket.

               Szervek

               Ausztrália az 1. mellékletben (Központi kormányzati szervek) megadja azon központi kormányzati szervek kimerítő listáját, amelyeknek beszerzései nyitottak a megállapodás felei előtt. A lefedettség teljes körű. Az 1. melléklet négy megjegyzést tartalmaz. Az 1. megjegyzés előírja, hogy e megállapodás csak a mellékletben felsorolt jogalanyokra vonatkozik (beleértve a jegyzékbe vett egyik szerven belüli irodát). A 2. megjegyzés előírja, hogy a megállapodás nem terjed ki a gépjárműveknek a mellékletben felsorolt bármely szerv általi beszerzésére. Ezt az előírást azonban fokozatosan meg kell szüntetni, és csak 2019. január 1-jéig kell alkalmazni. A 3. megjegyzés szerint a megállapodás nem terjed ki az ausztrál kormányzati jogtanácsos által vagy nevében végzett beszerzésekre. A 4. megjegyzés a Védelmi Minisztérium beszerzéseire vonatkozik.

               A 2. mellékletben (központi szint alatti kormányzati szervek) Ausztrália az alkalmazási kört az államok és kistérségek kormányzati szerveire korlátozza. Nem tartoznak ide az ennél alacsonyabb szintek, mint például a városok. A közművek, a vasút és a közlekedéshez kapcsolódó egyéb területek (például a közutak és a kikötők) az államok és kistérségek felelősségi körébe tartoznak. A 2. mellékletben azonban csak korlátozott számú (főként közlekedéssel foglalkozó) szerv szerepel. Ausztrália egyes válaszai azt jelzik, hogy ezek a szervezetek kereskedelmi alapon működnek, vagy privatizálták őket. Az áruk és szolgáltatások esetében alkalmazott küszöbérték (355 000 SDR) magasabb, mint az EU által alkalmazott (200 000 SDR).

               A gépjárművekre vonatkozó fenntartás még mindig szerepel az Ausztrál Fővárosi Területet, New South Walest, Queenslandet, Dél-Ausztráliát és Victoriát érintő megjegyzésben. A fennmaradó három területre nem vonatkozik ez a megjegyzés. A 2. melléklet néhány további, korlátozott megjegyzést tartalmaz az egyes területekre vonatkozóan.

               A 3. mellékletben (egyéb szervek) Ausztrália 26 szervet ajánlott fel. Ez a lista inkább az Ausztrália által a szabadkereskedelmi megállapodásaiban kínált, meglehetősen szabványos jegyzéknek felel meg. Az árukra és szolgáltatásokra vonatkozó küszöbértékek megfelelnek az uniós küszöbértékeknek (400 000 SDR), azonban Ausztrália a 3. mellékletben a közjogi intézményeknek megfelelő szerveket is érinti, míg az EU a 2. mellékletben, alacsonyabb küszöbértékkel szerepelteti ezeket.

               Úgy tűnik, hogy a kormányzati üzleti vállalkozások az uniós közvállalkozásoknak felelnek meg. Ezeket a vállalkozásokat az EU a 3. mellékletben ajánlotta fel amennyiben a vízágazat, a villamos energia, a kikötők és a repülőterek, a városi közlekedés és a vasút területén működő vállalkozások (meghatározási megközelítés). A közüzemi szektorban tevékenykedő kormányzati üzleti vállalkozások nem tartoznak ide.

               Áruk

               Ausztrália az áruk negatív listáját javasolja. Ausztrália kötelezettséget vállal arra, hogy az érintett szervek által beszerzett valamennyi árura kiterjedjen a megállapodás, néhány nagyon különleges kizárás mellett (a vér és a vérhez kapcsolódó termékek, köztük a vérplazmából származó termékek beszerzése).

               Szolgáltatások

               Ausztrália a szolgáltatások negatív listáját javasolja. Ausztrália a szolgáltatások nagyon átfogó körét ajánlja bevonni az alkalmazási körbe: az alkalmazási körbe tartozó szervek összes szolgáltatását, néhány nagyon konkrét kivétellel (például plazmafrakcionálási szolgáltatások beszerzése; kormányzati hirdetési szolgáltatások; egészségügyi és szociális szolgáltatások, kutatási és fejlesztési szolgáltatások). A viszonosság elvére vonatkozó megjegyzés alapján a felek csak a megállapodás más részes felei által nyújtott szolgáltatásokat kínálják fel.

               Építőipari szolgáltatások

               Ausztrália az építőipari szolgáltatások negatív listáját javasolja. Ausztrália a megállapodás más felei által követett gyakorlathoz hasonlóan a központi termékosztályozás (CPC Prov.) 51. ágazatába és a WTO MTN.GNS/W/120 osztályozási rendszerébe tartozó összes építőipari szolgáltatásra kiterjeszti az alkalmazási kört az 1., 2. és 3. mellékletben szereplő szervek beszerzéseire vonatkozóan.

               Általános megjegyzések

               A 7. mellékletben Ausztrália két általános megjegyzést tesz. Az 1. megjegyzés értelmében a megállapodás nem alkalmazandó a kis- és középvállalkozások számára nyújtott preferenciára; a művészi, történelmi vagy régészeti értéket képviselő nemzeti kincsek védelmére irányuló intézkedésekre; az őslakos népek egészségét és jólétét célzó intézkedésekre; vagy áruknak és szolgáltatásoknak a közbeszerzés kiírója területén kívüli beszerzésére a közbeszerzés kiírója területén kívüli fogyasztás céljából. A 2. megjegyzés nagyobb egyértelműséget kíván biztosítani a következők tekintetében: a megállapodás nem vonatkozik az 1., a 2. vagy a 3. mellékletben nem szereplő személyektől kapott támogatásokból és szponzorálásból finanszírozott beszerzésekre; nem vonatkozik továbbá a kormányzati szervtől eredő beszerzést végző szerv beszerzéseire; a megállapodás egyetlen rendelkezése sem zárja ki, hogy a közbeszerzés kiírója vagy annak ajánlatkérője az érzékeny kormányzati információk védelméhez szükséges műszaki leírásokat előkészítse, elfogadja vagy alkalmazza, beleértve azokat az előírásokat is, amelyek befolyásolhatják vagy korlátozhatják az ilyen információk megőrzését, tárolását vagy feldolgozását a közbeszerzés kiírója területén kívül; valamint a beszerzést végző szerv a XIII. cikk (1) bekezdése szerinti, nem kezdeményezett innovatív javaslatokra korlátozott körű tendereljárásokat alkalmazhat.

               Ausztrália jogi szabályozása

               Úgy tűnik, az érintett kormányzati beszerzések területén Ausztrália jogszabályai megkülönböztetéstől mentesek. Az ausztrál közösségi beszerzési szabályok szerint a kormányzati beszerzési keret megkülönböztetéstől mentes. A közösségi beszerzési szabályokra figyelemmel minden lehetséges ajánlattevőt kereskedelmi, jogi, műszaki és pénzügyi képességei alapján méltányosan kell kezelni, és nem különböztethetők meg a méretük, a külföldi érdekeltség foka vagy az áruk és szolgáltatások tulajdonjoga, helye vagy származása alapján. Úgy tűnik, hogy Ausztrália közbeszerzéssel kapcsolatos jogszabályai – összhangban a megállapodásban szereplő követelményekkel – nyitottak, átláthatóak és megkülönböztetéstől mentesek. Ez azt jelenti, hogy Ausztrália végleges ajánlata a 7. melléklet értelmében széles körű kizárást tartalmaz a kis- és középvállalkozások előnyben részesítésének bármilyen formája tekintetében, amelyet az EU Ausztráliával szemben fennálló fenntartásai között kezelni kell, és az I. függelékben szereplő uniós ütemtervben is szerepeltetni kell.

               Ausztrália ajánlatának bizottsági értékelése

               Ausztrália jelentős mértékben megnyitja beszerzési piacát a megállapodás valamennyi fele előtt, hiszen ajánlata nagyon átfogó a szerveket, árukat, szolgáltatásokat és építőipari szolgáltatásokat illetően, valamint jogszabályai megkülönböztetéstől mentesek. Ausztrália emellett a megállapodásban részt vevő egyetlen féllel szemben sem tart fenn semmilyen külön korlátozást. Mivel azonban az Ausztrália által felajánlott alkalmazási kör – annak ellenére, hogy jelentős mértékű – nem teljes körű, helyénvalónak tűnik bizonyos konkrét korlátozásokat vagy kivételeket bevezetni (Ausztráliával szemben) az uniós beszerzési piachoz való hozzáférés tekintetében, hasonlóan a korlátozott alkalmazási kört ajánló, a megállapodásban részt vevő felekre vonatkozó múltbéli uniós gyakorlathoz.

               Az Ausztráliának a megállapodáshoz való csatlakozása feltételeinek részévé váló és a Kormányzati Beszerzési Bizottság által elfogadandó alábbi különleges korlátozások megjelennek az EU I. függelékben szereplő ütemtervében:

               ·1. melléklet 2. szakasz („Az Európai Unió tagállamainak központi kormányzati ajánlatkérő szervei”) 3. pont:

               A megállapodásban részt vevő azon felek listája, amelyeknek a megállapodásban részt vevő többi félhez képest kevesebb központi kormányzati ajánlatkérő szerv beszerzéseihez van hozzáférése, kiegészül Ausztráliával.

               ·1. melléklet, Megjegyzések az 1. melléklethez, 2. megjegyzés:

               Figyelembe véve Ausztrália általános megjegyzését, amely a kkv-kat kizárja a megállapodás kedvezményezetti köréből, az EU fenntartást fog megfogalmazni. Ausztrália bekerül, Japán, Korea és az Egyesült Államok mellé az Európai Unió kötelezettségvállalásait tartalmazó I. függelék 1. mellékletében található megjegyzések 2. pontjában szereplő országok jegyzékébe. A XVIII. cikk rendelkezései ezért nem vonatkoznak az ausztrál szállítókra és szolgáltatókra a Japánon, Koreán, az Egyesült Államokon és Ausztráliában kívüli felek kis- és középvállalkozásaira vonatkozó szerződések kiírása esetén mindaddig, amíg az EU elismeri, hogy Ausztrália a továbbiakban nem alkalmaz megkülönböztető intézkedéseket egyes belföldi kisvállalkozások és kisebbségi vállalkozások javára.

               ·2. melléklet, Megjegyzések a 2. melléklethez, 1. megjegyzés:

               Tekintettel Ausztrália tekintetében a 2. melléklet szerinti alkalmazási kör korlátozottságára, az EU a helyi ajánlatkérő szervek (a NUTS 1 alá tartozó közigazgatási egységek) szintjén teszi lehetővé Ausztrália részvételét a közbeszerzésekben. Ami a (módosított) 1059/2003/EK rendelet szerinti NUTS 2 és a NUTS 3 közigazgatási egységeket illeti, az Ausztráliából származó áruk, szolgáltatások, beszállítók és szolgáltatók tekintetében az EU nem kínálja fel Ausztráliának a NUTS2 és NUTS 3 szintű közigazgatási egységek által kiírt közbeszerzésekben való részvételt.

               ·2. melléklet, Megjegyzések a 2. melléklethez, 1. megjegyzés:

               Tekintettel arra, hogy Ausztrália által a 2. mellékletben szereplő regionális és helyi szervek esetében a termékekre és szolgáltatásokra megállapított küszöbérték (355 000 SDR), illetve a 3. melléklet hatálya alá tartozó szervek esetében az árukra és szolgáltatásokra megállapított küszöbérték (400 000 SDR) magasabb, mint a közbeszerzésről szóló megállapodás (200 000 SDR) szerinti uniós értékhatár, az EU a regionális ajánlatkérő szervek által közzétett, 200 000 SDR és 355 000 SDR közötti, valamint az Európai Unió kötelezettségvállalásai I. függelékének 2. melléklete szerinti közjogi intézmények által közzétett, 200 000 SDR és 400 000 SDR közötti közbeszerzések esetében fenntartást vezet be, amely az Ausztráliából származó árukat és szolgáltatásokat, valamint szállítókat és szolgáltatókat érinti.

               ·2. melléklet, Megjegyzések a 2. melléklethez, 1. megjegyzés:

               Tekintettel az Ausztrál Fővárosi Területre, a New South Walesre, a Queenslandre, Dél-Ausztráliára és a Victoriára vonatkozó megjegyzésben szereplő, a gépjárművekre vonatkozó fenntartásokra, az EU fenntartást vezet be a gépjárművek és gépjárműalkatrészek 2. számú melléklet hatálya alá tartozó ajánlatkérő szervek általi beszerzésére vonatkozóan, a Kombinált Nómenklatúra (KN) külön fejezeteire hivatkozva (a gépjárművek esetében: 8702, 8703, 8704, 8705, 8711, 8713; gépjárművek alkatrészei esetében: 870600, 8707, 8708, 8714, 8716).

               ·2. melléklet, Megjegyzések a 2. melléklethez, 2. megjegyzés:

               Figyelembe véve Ausztrália általános megjegyzését, amely a kkv-kat kizárja a megállapodás kedvezményezetti köréből, az EU fenntartást fog megfogalmazni annak kezelésére.  Ausztráliát, Japán, Korea és az Egyesült Államok mellett, az Európai Unió kötelezettségvállalásait tartalmazó I. függelék 2. mellékletében található megjegyzések 2. pontjában szereplő országok jegyzéke is megemlíti. A XVIII. cikk rendelkezései ezért nem vonatkoznak az ausztrál szállítókra és szolgáltatókra a Japánon, Koreán, az Egyesült Államokon és Ausztráliában kívüli felek kis- és középvállalkozásaira vonatkozó szerződések kiírása esetén mindaddig, amíg az EU elismeri, hogy Ausztrália a továbbiakban nem alkalmaz megkülönböztető intézkedéseket egyes belföldi kisvállalkozások és kisebbségi vállalkozások javára.

               ·3. melléklet, Megjegyzések a 3. melléklethez, 6. megjegyzés:

               Ausztrália számára korlátozottabb alkalmazási kör kerül felajánlásra a központi kormányzati szint alatti szervek vonatkozásában: Az EU nem nyitja meg Ausztrália előtt az alábbi területeken működő szervek beszerzéseit: i. az e melléklet hatálya alá tartozó ivóvíz előállítása, szállítása vagy elosztása; ii. az e melléklet hatálya alá tartozó villamos energia előállítása, szállítása vagy elosztása; iii. az e melléklet hatálya alá tartozó repülőtéri létesítmények; iv. az e melléklet hatálya alá tartozó tengeri vagy belvízi vagy egyéb kikötőlétesítmények; v. az e melléklet hatálya alá tartozó városi vasúti, villamos-, trolibusz- vagy buszszolgáltatások: valamint vi) az e melléklet hatálya alá tartozó vasúti szállítás Ausztráliából származó termékek, szolgáltatások, beszállítók és szolgáltatók tekintetében. Lásd az Európai Unió kötelezettségvállalásait tartalmazó I. függelék 3. mellékletéhez fűzött 6. megjegyzést.

               Amennyiben a megállapodásban részt vevő valamely fél konkrét alkalmazási kivételt állapít meg Ausztráliára vonatkozóan, azt a Kormányzati Beszerzési Bizottság által az Ausztráliára irányadó csatlakozási feltételekről hozott határozatban szintén szerepeltetni kell. Megjegyzendő ugyanakkor, hogy az alkalmazási körre vonatkozóan egy, a megállapodásban részt vevő fél által megállapított, Ausztráliával szembeni korlátozás vagy kivétel sem befolyásolja Ausztrália fentebb ismertetett végső ajánlatát, az EU által javasolt konkrét fenntartásokat és a megállapodásban részt vevő felek között kölcsönösen megállapított alkalmazási kört.

               Ajánlás

               Ausztrália csatlakozása a megállapodáshoz várhatóan kedvezően hozzá fog járulni a közbeszerzési piacok további nemzetközi nyitásához, hiszen növekszik a megállapodásban részt vevő felek száma, és ez további országokat bátorít a megállapodáshoz való csatlakozásra. A Bizottság Ausztrália ajánlatának elfogadását ajánlja az Unió által ajánlott alkalmazási kör fent említett, Ausztráliára vonatkozó korlátozásai mellett.

               Ennek megfelelően a Bizottság arra tesz javaslatot, hogy felhatalmazást kapjon a Kormányzati Beszerzési Bizottságban Ausztrália csatlakozásának a fenti korlátozások melletti támogatására az Unió nevében, amely korlátozások szerepelni fognak a Kormányzati Beszerzési Bizottság által Ausztráliának a kormányzati beszerzési megállapodáshoz való csatlakozásáról hozott határozatában.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1. Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által elfogadott szabályozás tartalmát”
                  1
               .

               4.1.2. A jelen esetre történő alkalmazás

               A Kormányzati Beszerzési Bizottságot megállapodás, nevezetesen a közbeszerzésről szóló megállapodás hozta létre.

               A Kormányzati Beszerzési Bizottság által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2. Anyagi jogalap

               4.2.1. Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus több célkitűzést követ, vagy több összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a többi pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2. A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a közös kereskedelempolitikával kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 207. cikke.

               4.3. Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 207. cikke, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.
                     A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Mivel a Kormányzati Beszerzési Bizottság jogi aktusa módosítani fogja a közbeszerzésről szóló megállapodást, elfogadását követően helyénvaló kihirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2018/0324 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Kormányzati Beszerzési Bizottságban Ausztráliának a közbeszerzésről szóló WTO-megállapodáshoz való csatlakozása tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)2015. június 2-án Ausztrália kérelmezte a Kormányzati Beszerzési Megállapodáshoz (a továbbiakban: GPA) való csatlakozását.

               (2)Ausztrália az alkalmazási körrel kapcsolatos kötelezettségvállalásait a GPA felei (a továbbiakban: Felek) részére 2018. március 7-én benyújtott végleges ajánlatában határozta meg.

               (3)Jóllehet Ausztrália ajánlata átfogó jellegű, az abban meghatározott alkalmazási kör nem teljes körű. Ezért helyénvaló bizonyos konkrét kivételeket bevezetni Ausztrália tekintetében az Unió által ajánlott alkalmazási körben. Ezek – az e határozat mellékletében szereplő – konkrét kivételek a GPA-hoz való csatlakozás tekintetében Ausztráliára irányadó feltételek részévé fognak válni, és meg fognak jelenni a Kormányzati Beszerzési Bizottság által Ausztrália csatlakozásával kapcsolatban elfogadott határozatban.

               (4)Ausztrália GPA-hoz való csatlakozása a várhatóan kedvezően fog hozzájárulni a közbeszerzési piacok további nemzetközi nyitásához.

               (5)A GPA XXII. cikkének (2) bekezdése értelmében a WTO bármely tagja csatlakozhat a GPA-hoz a tag és a Felek között megállapított feltételek szerint, amely feltételeket a Kormányzati Beszerzési Bizottság határozatába kell foglalni.

               (6)Ennek megfelelően meg kell határozni a Kormányzati Beszerzési Bizottságban Ausztrália csatlakozásával kapcsolatosan az Európai Unió nevében képviselendő álláspontot,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió nevében a Kormányzati Beszerzési Bizottságban képviselendő álláspont az, hogy jóvá kell hagyni Ausztráliának a Kormányzati Beszerzési Megállapodáshoz való, az e határozat mellékletében meghatározott konkrét csatlakozási feltételek mellett történő csatlakozását.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.9.7.
            COM(2018) 622 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            a Tanács határozata
            a Kormányzati Beszerzési Bizottságban Ausztráliának a közbeszerzésről szóló WTO-megállapodáshoz való csatlakozása tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról

               MELLÉKLET

               AZ EU FELTÉTELEI AUSZTRÁLIÁNAK A KORMÁNYZATI BESZERZÉSI MEGÁLLAPODÁSHOZ VALÓ CSATLAKOZÁSÁHOZ

               Ausztráliának a közbeszerzésekről szóló megállapodáshoz való csatlakozását követően:

               – az Európai Unió kötelezettségvállalásaira vonatkozó I. függelék 1. melléklete 2. szakaszának („Az Európai Unió tagállamainak központi kormányzati ajánlatkérő szervei”) 3. pontja a következően módosul:

               „3.
                     Az Egyesült Államok; Kanada; Japán; Hong Kong (Kína); Szingapúr; Dél-Korea; Örményország; a Tajvan, Penghu, Kinmen és Matsu külön vámterület; Új-Zéland és Ausztrália áruit, szolgáltatásait, szállítóit és szolgáltatóit illetően a következő központi kormányzati ajánlatkérő szervek beszerzései, amennyiben nincsenek csillaggal megjelölve.”

               – az Európai Unió kötelezettségvállalásaira vonatkozó I. függelék 1. mellékletéhez tartozó 2. megjegyzés a következőképpen módosul:

               „2.
                     A XVIII. cikk rendelkezéseit nem kell alkalmazni a japán, koreai, egyesült államokbeli és ausztrál szállítókra és szolgáltatókra a szerződéseknek a hivatkozottól eltérő szállítóknak vagy szolgáltatóknak, azaz kis- vagy középvállalkozásnak minősülő feleknek való odaítélésére egészen addig, amíg az EU el nem ismeri, hogy ezek az országok többé nem alkalmaznak megkülönböztető intézkedéseket egyes hazai kisvállalkozások és kisebbségi vállalkozások vonatkozásában.”

               Ausztráliának a közbeszerzésekről szóló megállapodáshoz való csatlakozását követően:

               – az Európai Unió kötelezettségvállalásaira vonatkozó I. függelék 2. mellékletéhez tartozó 1. megjegyzés a g) pont után a következő pontokkal egészül ki:

               „h)
                     helyi ajánlatkérő szervek (a módosított 1059/2003/EK rendelet értelmében a NUTS 2 és 3 alá tartozó és az azoknál kisebb közigazgatási egységek ajánlatkérő szervei) részéről történő beszerzés Ausztrália árui, szolgáltatásai, szállítói és szolgáltatói tekintetében;

               i)
                     az e melléklet hatálya alá tartozó regionális ajánlatkérő szervek 200 000 SDR és 355 000 SDR közötti, valamint közjogi intézmények 200 000 SDR és 400 000 SDR közötti beszerzései az ausztrál szállítók és szolgáltatók árui és szolgáltatásai tekintetében;

               j)
                     az e melléklet hatálya alá tartozó ajánlatkérő szervek alábbiakra vonatkozó beszerzései:

               i.gépjárművek, az alábbiakban meghatározott Kombinált Nómenklatúra (KN) árucsoportjai szerint:

               8702
                     Gépjármű, a vezetőt is beleértve 10 vagy annál több személy szállítására

               8703
                     Gépkocsi és más gépjármű, elsősorban személyszállításra tervezett (a 8702 vámtarifaszám alá tartozó kivételével), beleértve a kombi típusú gépkocsit és a versenyautót is

               8704
                     Áruszállító gépjármű

               8705
                     Különleges célra szolgáló gépjármű, a kizárólag személy- vagy áruszállításra tervezett kivételével (pl. műszaki segélykocsi, darus kocsi, tűzoltókocsi, betonkeverő kocsi, utcaseprő autó, locsolóautó, mozgó műhelykocsi, mozgó röntgenkocsi)

               8711
                     Motorkerékpár (beleértve a segédmotoros kerékpárt is), és kerékpár kisegítő motorral felszerelve, oldalkocsival is; oldalkocsi.

               8713
                     Rokkantkocsi fogyatékos személy részére motoros vagy más mechanikus meghajtással vagy anélkül

               ii.gépjárművek alkatrészei, az alábbiakban meghatározott Kombinált Nómenklatúra (KN) árucsoportjai szerint:

               8706 00
                     A 8701–8705 vámtarifaszám alá tartozó gépjármű alváza, motorral felszerelve

               8707
                     A 8701–8705 vámtarifaszám alá tartozó gépjármű karosszériája (vezetőfülke is)

               8708
                     A 8701–8705 vámtarifaszám alá tartozó gépjármű alkatrésze és tartozéka

               8714
                     A 8711–8713 vámtarifaszám alá tartozó járművek alkatrésze és tartozéka

               8716
                     Pótkocsi (utánfutó) és félpótkocsi; más jármű géperejű hajtás nélkül; ezek alkatrészei

                az ausztrál szállítók és szolgáltatók tekintetében.”

               – az Európai Unió kötelezettségvállalásaira vonatkozó I. függelék 2. mellékletéhez tartozó 2. megjegyzés a következőképpen módosul:

               „(2)
                     A XVIII. cikk rendelkezéseit nem kell alkalmazni a japán, koreai, egyesült államokbeli és ausztrál szállítókra és szolgáltatókra a szerződéseknek a hivatkozottól eltérő szállítóknak vagy szolgáltatóknak, azaz kis- vagy középvállalkozásnak minősülő feleknek való odaítélésére egészen addig, amíg az EU el nem ismeri, hogy ezek az országok többé nem alkalmaznak megkülönböztető intézkedéseket egyes hazai kisvállalkozások és kisebbségi vállalkozások vonatkozásában.”

               Ausztráliának a közbeszerzésekről szóló megállapodáshoz való csatlakozását követően az Európai Unióra vonatkozó I. függeléknek a Megjegyzések a 3. melléklethez részében a 6. megjegyzés az r) pont után a következő pontokkal egészül ki:

               „s)
                     az alábbi területeken működő ajánlatkérő szervek beszerzései:

               i.az e melléklet hatálya alá tartozó ivóvíz előállítása, szállítása és elosztása;

               ii.az e melléklet hatálya alá tartozó villamos energia előállítása, szállítása és elosztása;

               iii.az e melléklet hatálya alá tartozó repülőtéri létesítmények;

               iv.az e melléklet hatálya alá tartozó tengeri vagy belvízi vagy egyéb kikötőlétesítmények;

               v.az e melléklet hatálya alá tartozó városi vasúti, villamos-, trolibusz- vagy buszszolgáltatások; valamint

               vi.az e melléklet hatálya alá tartozó vasúti szállítás

               az ausztrál áruk, szolgáltatások, beszállítók és szolgáltatók tekintetében.”