title: Javaslat a Tanács határozata a 77/388/EGK irányelv 28. cikkének (6) bekezdésében említett bizonyos munkaerő-igényes szolgáltatásokra Románia számára kedvezményes HÉA alkalmazásának engedélyezéséről

text:
                  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA
                                                   Brüsszel, 28.11.2006
                                                   COM(2006) 736 végleges
                                         Javaslat
                             A TANÁCS HATÁROZATA
   a 77/388/EGK irányelv 28. cikkének (6) bekezdésében említett bizonyos munkaerő-
    igényes szolgáltatásokra Románia számára kedvezményes HÉA alkalmazásának
                                   engedélyezéséről
                               (előterjesztő: a Bizottság)
HU                                                                                HU
 ---pagebreak---                                            INDOKOLÁS
       1) A JAVASLAT HÁTTERE
          •
   110
              A javaslat alapja és célkitűzései
          Ez a határozatjavaslat a 2006. február 14-én elfogadott 2006/18/EK irányelv (HL L 51,
          2006.2.22., 12.o.) rendelkezéseinek Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásának
          időpontjától kezdődő romániai végrehajtására irányul. Az irányelv főként a munkaerő-
          igényes szolgáltatásokra alkalmazott kedvezményes adómérték-kísérlet 2010.
          december 31-ig való meghosszabbítására vonatkozik, illetve minden tagállam számára
          előírja a hasonló feltételek melletti részvétel lehetőségét. E javaslat célja tehát, hogy
          ezt a lehetőséget Romániára is kiterjessze, és lehetővé tegye Románia számára, hogy a
          tagállamok közötti egyenlő elbánás érdekében az Európai Unióhoz történő
          csatlakozásától kezdve alkalmazza a kedvezményes adómértéket.
          •
   120
              Általános háttér
          1.      A Tanács 2006. február 14-én elfogadta a 77/388/EGK irányelvnek és
          különösen annak 28. cikke (6) bekezdésének a hozzáadottérték-adó kedvezményes
          mértéke tekintetében történő módosításáról szóló 2006/18/EK irányelvet. Az említett
          irányelvet az 1999. október 22-i 1999/85/EK tanácsi irányelv (HL L 277., 1999.10.28.,
          34. o.) egészítette ki a (6) bekezdés rendelkezéseivel, és azok kezdetben 2002.
          december 31-ig voltak alkalmazandók. Ezután a 2002. december 3-i 2002/92/EK
          irányelv (HL L 331., 2002.12.7., 27. o.) 2003. december 31-ig, majd a 2004. február
          10-i 2004/15/EK irányelv (HL L 52., 2004.2.21., 61. o.) 2005. december 31-ig
          meghosszabbította azokat. A kedvezményes adómértékek hatásának pontosabb
          értékelése érdekében a Tanács szükségesnek ítélte, hogy a Bizottság értékelő jelentést
          készítsen a bizonyos helyben nyújtott szolgáltatásokra alkalmazott kedvezményes
          adómérték hatásairól, különösen a munkahelyteremtés, a gazdasági növekedés és a
          belső piac megfelelő működése tekintetében.
          2.      Ezen értékelés elkészültéig a 2006/18/EK irányelv kifejezett célja a munkaerő-
          igényes szolgáltatásokra alkalmazott adómérték-kísérlet 2010. december 31-ig történő
          meghosszabbítása. Az irányelv ezenkívül minden tagállam számára előírja annak
          lehetőségét, hogy hasonló feltételek mellett részt vegyen a kísérletben.
          3.      Azon tagállamoknak, amelyek első alkalommal kívántak részesülni a
          77/388/EGK irányelv 28. cikke (6) bekezdésében előírt lehetőségből, valamint
          azoknak, amelyek módosítani kívánták azon szolgáltatások listáját, amelyekre
          korábban alkalmazták az említett rendelkezést, erre vonatkozó kérelmet kellett
          eljuttatniuk a Bizottsághoz, 2006. március 31. előtt értékelés céljából el kellett hozzá
          juttatniuk az ehhez kapcsolódó hasznos adatokat, és be kellett tartaniuk a 2006/18/EK
          irányelv 1. cikke 2) pontjában meghatározott eljárási rendet és feltételeket. Mindezek
          alapján a Bizottság a Tanácsnak beterjesztett egy határozati javaslatot, amely 17
          tagállam számára egyes munkaerő-igényes szolgáltatásokra engedélyezi a
          kedvezményen adómérték alkalmazását1.
          4.      Románia 2006. március 31-én kelt levelében az értékeléshez felhasználható
   1
          COM (2006) 410 végleges.
HU                                                2                                                 HU
 ---pagebreak---        adatok melléklésével a 77/388/EGK irányelv K mellékletének 1. és 4. pontjában
       felsorolt egyes szolgáltatásokra szintén kedvezményes adómérték alkalmazását kérte.
       5.      Mivel minden tagállamnak lehetősége van átmeneti időtartamra egyes
       munkaerő-igényes        szolgáltatáskategóriákban   a     kedvezményes      adómérték
       alkalmazására, ezért a kedvezményes adómérték alkalmazását az Európai Unióhoz
       történő csatlakozásuktól kezdve a csatlakozó országok számára is lehetővé kell tenni
       abban az esetben, ha azok erre irányuló igényüket a jelenlegi tagállamokra érvényes
       eljárási rendnek és feltételeknek megfelelő módon nyújtják be. A 2006/18/EK irányelv
       (3) preambulum-bekezdése szintén kimondja, hogy az irányelv egyik célja annak
       biztosítása, hogy a munkaerő-igényes szolgáltatásokra alkalmazható kedvezményes
       adómérték-kísérletben a tagállamok ugyanazon feltételek mellett vehessenek részt.
       Ezért a 77/388/EGK irányelv 28. cikke (6) bekezdése negyedik albekezdésének
       alkalmazására a megfelelő változtatásokkal és a csatlakozó országok csatlakozást
       megelőző különleges jogi helyzetének figyelembe vétele mellett e országok esetében is
       sor kerülhet.
       6.      A Bolgár Köztársaság és Románia csatlakozásának feltételeiről, valamint az
       Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány (HL L 157,
       2005.6.21., 203. o.) 55. cikke értelmében Bulgáriának vagy Romániának a Bizottság
       számára legkésőbb a csatlakozás időpontjáig benyújtott, kellően megalapozott
       kérelmére a Tanács a Bizottság javaslata alapján olyan intézkedéseket hozhat, amelyek
       az intézmények által 2004. október 1-je és a csatlakozás időpontja között elfogadott
       jogi aktusoktól való ideiglenes eltérésekről rendelkeznek. Továbbá ugyanezen cikk
       értelmében ezeket az intézkedéseket a kért ideiglenes eltérés tárgyát képező jogi aktus
       elfogadására vonatkozó szavazási szabályoknak megfelelően kell elfogadni.
       7.      Mivel a 2006/18/EK irányelvet 2004. október 1-je után fogadták el, a Tanács a
       Bizottság javaslata alapján a kért ideiglenes eltérés tárgyát képező jogi aktus
       elfogadására vonatkozó szabályoknak megfelelően dönthet a román kérelemről. Jelen
       esetben a szavazási szabályok a Tanács egyhangú döntését írják elő. Az egyhangú
       döntést az Európai Közösséget létrehozó szerződés 93. cikke (a 2006/18/EK irányelv
       elfogadásának jogi alapja), illetve a 77/388/EGK irányelv 28. cikke (6) bekezdésének
       első albekezdése egyaránt előírja.
       A BIZOTTSÁG ÉRTÉKELÉSE
       A Bizottság szerint Románia a jelenlegi tagállamokra vonatkozó 2006/18/EK irányelv
       1. cikkében leírt eljáráshoz hasonló módon és azzal megegyező feltételek mellett
       nyújtotta be kérelmét.
       A Bulgária és Románia csatlakozásáról szóló okmány 55. cikke értelmében a Tanács a
       77/388/EGK irányelv 28. cikke (6) bekezdése alapján Bulgária és Románia
       csatlakozásának időpontjától kezdve a munkaerő-igényes szolgáltatásokra
       alkalmazható kedvezményes adómérték-kísérlet tekintetében minden tagállam számára
       egyenlő elbánást biztosíthat.
       •
   130
           A javaslat tárgykörében hatályos rendelkezések
       A legutóbb a 2006/18/EK irányelvvel bizonyos munkaerő-igényes szolgáltatásokra
       alkalmazott HÉA kedvezményes mértéke tekintetében módosított 77/388/EGK
HU                                             3                                               HU
 ---pagebreak---           irányelv 28. cikke (6) bekezdésében leírt rendelkezések végrehajtására kerül sor. A
          végrehajtás jogi alapját Bulgária és Románia csatlakozási okmányának 55. cikke
          képezi.
          •
   140
               Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel
          Az 1999/85/EK irányelv, amelyet az Unió foglalkoztatás-politikája keretében fogadtak
          el, és amelynek célja kifejezetten a munkahelyteremtés növekedésének elősegítése és a
          nem bejelentett munkavállalás csökkentése volt. A munkanélküliség annyira súlyossá
          vált, hogy helyénvalónak tűnt lehetővé tenni az azt kívánó tagállamok számára, hogy a
          munkahelyteremtés szempontjából vizsgálják meg a munkaerő-igényes és jelenleg a
          77/388/EGK irányelv H mellékletében nem szereplő szolgáltatásokat célzó HÉA-
          könnyítés működését és hatásait.
          Ugyanakkor, mivel egy ilyen célirányos kedvezmény nem veszélytelen a belső piac
          működése és az adósemlegesség tekintetében, kísérleti jellegű, a tagállamok számára
          fakultatív alapú intézkedések elfogadása tűnt helyénvalónak. Ezenkívül indokoltnak
          tűnt az is, hogy különleges engedélyezési eljárást írjanak elő, illetve hogy szigorúan
          meghatározzák egy ilyen intézkedés alkalmazási körét annak érdekében, hogy
          megőrizhető legyen az ellenőrizhető és korlátozott jelleg. A kísérlet harmadik
          meghosszabbítását jelentő 2006/18/EK irányelv – csakúgy mint e határozatjavaslat –
          ebbe a keretbe illeszkedik.
       2) KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT
          •    Az érdekelt felekkel folytatott konzultáció
   219
          A 2006/18/EK irányelv a kedvezményes HÉA-mérték felülvizsgálatáról szóló COM
          (2003)397 végleges bizottsági javaslat alapján a Tanács keretében folytatott
          tárgyalások eredménye. E határozati javaslat Románia esetében is végre kívánja hajtani
          az irányelvet, miután Románia hivatalos kérelemben jelezte részvételi szándékát a
          kísérletben. Ekképpen nem történt újabb konzultáció az érdekelt felekkel.
          •    A szakvélemények összegyűjtése és felhasználása
   229
          Külső szakértők bevonására nem volt szükség.
          •
   230
               Hatásvizsgálat
          E határozati javaslat Románia esetében az ország csatlakozásának időpontjától 2010.
          december 31-ig alkalmazni kívánja a 2006/18/EK irányelv rendelkezéseit,
          különösképpen egy meglévő rendelkezés meghosszabbítása tekintetében.
          A kedvezményes adómértékek hatásának pontosabb értékelése érdekében az irányelv
          többek között előírja, hogy a Bizottság egy független gazdasági tanácsadó testület által
          elkészített tanulmány alapján legkésőbb 2007. június 30-ig átfogó értékelő jelentést
          készít a helyben nyújtott szolgáltatások terén alkalmazott kedvezményes adómértékek
          hatásáról, különösen a munkahelyteremtés, a gazdasági növekedés és a belső piac
          megfelelő működése tekintetében. Jelenleg tehát nem célszerű más lehetőségek
          megvizsgálása.
HU                                               4                                                 HU
 ---pagebreak---        3) A JAVASLAT JOGI ELEMEI
          •
   305
              A javasolt intézkedések összefoglalása
          A 77/388/EGK irányelv 28. cikkének (6) bekezdése értelmében engedély biztosítása az
          erre irányuló kérelmet benyújtó Románia számára, a csatlakozás időpontjától kezdve
          bizonyos munkaerő-igényes szolgáltatások esetében kedvezményes adómérték
          alkalmazására.
          •
   310
              Jogalap
          Bulgária és Románia csatlakozásáról szóló okmány 55. cikke, hivatkozással a 2006.
          február 14-i 2006/18/EK irányelv által a hozzáadottérték-adó kedvezményes mértéke
          tekintetében módosított 77/388/EGK irányelv 28. cikkének (6) bekezdésére.
          •
   329
              A szubszidiaritás elve
          A javaslat olyan területet érint, amely a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A
          szubszidiaritás elve ezért nem alkalmazandó.
          •   Az arányosság elve
          A javaslat a következő okok miatt felel meg az arányosság elvének:
   331
          A határozat annak engedélyezéséről szól, hogy az azt külön kérelmező Románia
          számára biztosítható legyen a kedvezményes adómérték alkalmazása bizonyos
          munkaerő-igényes szolgáltatásokra. A határozat nem kötelező erejű.
   332
          Tekintettel a határozat tárgyát képező eltérések korlátozott alkalmazási körére, a
          különleges intézkedés arányban áll a kitűzött céllal. Az intézkedés nem jelent pénzügyi
          terhet a Közösség számára. Abban az esetben, ha a HÉA mértékének csökkenése
          bevételkieséshez vezet az államokban, a kérelmet benyújtó tagállamok azt remélik,
          hogy a munkahelyteremtéssel és a földalatti gazdaság elleni küzdelemmel
          ellensúlyozhatják e veszteséget. A gazdasági szereplők vonatkozásában a HÉA nem
          jelent pénzügyi terhet és a polgároknak elvben tapasztalniuk kellene a HÉA-csökkenés
          előnyeit, amennyiben az érzékelhető lesz a fogyasztói árakban.
          •   Az eszközök megválasztása
   341
          Javasolt eszköz: egyéb.
   342
          Más eszköz a következő okok miatt nem lenne megfelelő:
          A Bulgária és Románia csatlakozásáról szóló okmány 55. cikke szerint, hivatkozással a
          2006. február 14-i 2006/18/EK irányelv által a hozzáadottérték-adó kedvezményes
          mértéke tekintetében módosított 77/388/EGK tanácsi irányelv 28. cikkének (6)
          bekezdésére, a közös HÉA-szabályoktól való eltérés csak akkor lehetséges, ha arra a
          Tanács a Bizottság javaslatára egyhangúlag eljárva felhatalmazást ad. A Tanács
          határozata az egyetlen megfelelő eszköz.
HU                                                5                                               HU
 ---pagebreak---        4) KÖLTSÉGVETÉSI VONATKOZÁSOK
   409
          A javaslat nincs kihatással a Közösség költségvetésére.
       5) TOVÁBBI INFORMÁCIÓK
          •   Felülvizsgálati/módosító/megszüntetési záradék
   533
          Az előzetesen meghatározott feltételek bekövetkezésének esetére a javaslat a
          jogalkotási aktus egészét vagy annak egy részét megszüntető záradékot tartalmaz.
          •
   570
              A javaslat részletes magyarázata fejezetenként vagy cikkenként
          1. cikk
          Az 1. cikk Bulgária és Románia csatlakozási okmányának 55. cikke alapján és a
          77/388/EGK irányelv 28. cikke (6) bekezdésének első és negyedik albekezdésére
          hivatkozással előírja, hogy Románia az Európai Unióhoz történő csatlakozásától
          kezdve bizonyos munkaerő-igényes szolgáltatások esetében kedvezményes
          adómértéket alkalmazhat.
          2. cikk
          A 2. cikk engedélyezi Romániának a 77/388/EGK irányelv 12. cikke (3) bekezdése a)
          pontjának harmadik albekezdésében leírt kedvezményes adómérték alkalmazását a
          Románia által az irányelv 28. cikke (6) bekezdésének negyedik albekezdésében leírt
          eljárásnak megfelelő módon kérelmezett szolgáltatások esetében.
          3 - 4. cikk
          E cikkek a 77/388/EGK irányelv 28. cikke (6) bekezdésében foglalt rendelkezések
          időbeli hatályát és a határozat címzettjét foglalják magukban.
HU                                                 6                                         HU
 ---pagebreak---                                                  Javaslat
                                       A TANÁCS HATÁROZATA
       a 77/388/EGK irányelv 28. cikkének (6) bekezdésében említett bizonyos munkaerő-
        igényes szolgáltatásokra Románia számára kedvezményes HÉA alkalmazásának
                                            engedélyezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel Bulgária és Románia csatlakozási szerződésére2 és különösen annak 4. cikke (3)
   bekezdésére,
   tekintettel Bulgária és Románia csatlakozási okmányára3 és különösen annak 55. cikkére,
   tekintettel a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös
   hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapításról szóló, 1977. május 17-i
   77/388/EGK hatodik tanácsi irányelvre4 és különösen annak 28. cikke (6) bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára5,
   mivel:
   (1)     A 77/388/EGK irányelv 28. cikkének (6) bekezdése értelmében a Tanács
           felhatalmazhat bármely tagállamot arra, hogy kedvezményes adómértéket alkalmazzon
           bizonyos munkaerő-igényes szolgáltatásokra.
   (2)     A szóban forgó szolgáltatásoknak egyrészt meg kell felelniük a 77/388/EGK
           irányelvben előírt feltételeknek, másrészt pedig szerepelniük kell az ugyanezen
           irányelv K. mellékletében.
   (3)     A 2006. február 14-i 2006/18/EK irányelvvel módosított 77/388/EGK irányelv 28.
           cikkének (6) bekezdése 2010. december 31-ig hosszabbította meg a kedvezményes
           HÉA-mérték alkalmazásának időszakát. Az irányelv többek között lehetővé teszi az
           abban előírt lehetőségből első alkalommal részesülni kívánó tagállamok és azon
           tagállamok számára, amelyek módosítani kívánják azoknak a szolgáltatásoknak a
           listáját, amelyekre korábban alkalmazták az említett rendelkezést, hogy erre vonatkozó
           kérelmet nyújtsanak be a Bizottsághoz.
   2
           L 157., 2005.6.21., 11. o.
   3
           L 157., 2005.6.21., 203. o.
   4
           HL L 145., 1977.6.13., 1. o. Legutóbb a 2006/69/EK irányelvvel (HL L 221., 2006.8.12., 9. o.)
           módosított irányelv.
   5
           HL C […]., […], […]. o.
HU                                                  7                                                    HU
 ---pagebreak---    (4)    Az említett cikk előírja, hogy minden tagállam azonos feltételek mellett vehet részt a
          bizonyos munkaerő-igényes szolgáltatásokra alkalmazható kedvezményes adómérték-
          kísérletben. Ezért a csatlakozó országok számára az Európai Unióhoz történő
          csatlakozásuktól kezdődően ugyanígy biztosítani kell a lehetőséget, hogy bizonyos
          munkaerő-igényes szolgáltatásokra kedvezményes HÉA-mértéket alkalmazhassanak.
   (5)    Románia 2006. március 31-én kelt levelében az elbíráláshoz felhasználható adatok
          mellékelésével kérelmezi, hogy a 77/388/EGK irányelv 28. cikke (6) bekezdésének
          negyedik albekezdésében leírt bizonyos munkaerő-igényes szolgáltatások esetében
          kedvezményes HÉA-t alkalmazhasson.
   (6)    A tagállamok közötti egyenlő elbírálás biztosítása érdekében e határozat Bulgária és
          Románia csatlakozási szerződésének hatályba lépésétől kezdve alkalmazandó.
   (7)    E határozat nincs kihatással a HÉA-ból származó európai közösségi saját forrásokra,
   ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
                                                1. cikk
   Bulgária és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés 55. cikkének
   megfelelően, összefüggésben a 77/388/EGK irányelve 28. cikke (6) bekezdésének első és
   negyedik albekezdésével, Románia felhatalmazást kap arra, hogy Bulgária és Románia
   csatlakozási okmányának hatályba lépésétől 2010. december 31-ig a 2. cikkben leírt
   szolgáltatások esetében a 12. cikk (3) bekezdése a) pontjának harmadik albekezdésében
   meghatározott kedvezményes adómértéket alkalmazza.
                                                2. cikk
   Románia a következő két, a 77/388/EGK irányelv K. mellékletének 1. és 4. pontjában említett
   szolgáltatásokra vonatkozóan kap engedélyt:
            (a)   ruházati termékek és háztartási textília (beleértve a javítást és az igazítást);
            (b)   házi gondozói szolgálat
                                                3. cikk
   Ezt a határozatot kizárólag a Bulgária és Románia csatlakozási szerződésének esetén és annak
   hatálybalépése napjától kell alkalmazni, és a határozat 2010. december 31-én hatályát veszti.
                                                4. cikk
   Ennek a határozatnak Románia a címzettje.
HU                                                 8                                               HU
 ---pagebreak---    Kelt Brüsszelben,
                     a Tanács részéről
                     az elnök
HU                     9               HU


Fontos jogi nyilatkozat

|

52010PC0007

Javaslat: az Európai parlament és a Tanács határozata az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről  /* COM/2010/0007 végleges - NLE 2010/0005 */

	[pic] | AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2010.1.22.COM(2010)7 végleges2010/0005 (NLE)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételérőlINDOKOLÁSA 2006. május 17-i intézményközi megállapodás[1] a pénzügyi keret vonatkozó fejezeteinek felső korlátain felül évi legfeljebb 500 millió EUR összegű rugalmassági mechanizmus révén lehetővé teszi az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (a továbbiakban: EGF) mobilizálását. Az Alapból érkező hozzájárulásokra vonatkozó támogathatósági szabályokat az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[2] tartalmazza. E rendeletet legutóbb az 546/2009/EK rendelet[3] módosította, amely ideiglenesen kiszélesíti az EGF alkalmazási körét és módosítja a támogathatósági kritériumokat. A módosított rendelet a 2009. május 1-je után érkező kérelmekre alkalmazandó.A Bizottság szolgálatai az 1927/2006/EK rendelettel és különösen annak 1., 2., 3., 4., 5. és 6. cikkével összhangban alaposan megvizsgálták a Németország által benyújtott kérelmet.EGF/2009/013 DE/ Karmann kérelem1.  Németország 2009. augusztus 13-án nyújtotta be a kérelmet a Bizottsághoz, 2009. október 23-án pedig további információkkal egészítette ki azt. E kérelem az 1927/2006/EK rendelet 2. cikkének a) pontjában említett beavatkozási kritériumon alapul, amely szerint legalább 500 főt bocsátanak el négyhónapos időszak alatt egy tagállamban egy vállalkozáson belül, beleértve annak beszállítói vagy felhasználói termelői körében elbocsátott munkavállalókat is. A kérelmet a rendelet 5. cikkében említett 10 hetes határidőn belül nyújtották be.2.  A kérelem 2 476 fő elbocsátását érint a Karmann GmbH vállalkozás két vállalatánál (Wilhelm Karman GmbH és Karmann-Rheine GmbH & Co.KG), amelyből 1 793 fő EGF-támogatására nyújtották be a kérelmet.3.  Az értékelés részletei megtalálhatók a Bizottság által elfogadott közleményben[4].A fenti közlemény következtetései alapján a Bizottság javasolja a Németország által benyújtott, a gépjárműgyártási iparágban tevékenykedő Karmann GmbH vállalkozásnál történt elbocsátásokat érintő EGF/2009/013 DE/Karmann kérelem elfogadását, mivel bizonyítékot szolgáltattak, hogy ezek az elbocsátások közvetlen kapcsolatban állnak a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változásokkal. A Bizottság támogatható személyre szabott intézkedésekből álló összehangolt intézkedéscsomagra tett javaslatot, amelyen belül az EGF-ből igényelt hozzájárulás 6 199 341 EUR összeget tesz ki (lásd a következő oldalon).FinanszírozásAz EGF számára rendelkezésre álló teljes éves összeg 500 millió EUR.2010-ben korábbi kérelemre már igénybe vettek 258 163 EUR-t, így a rendelkezésre álló összeg 499 741 837 EUR. A Bizottság által az Alapból történő allokációra tett javaslat a Németország által szolgáltatott információn alapszik.A Németország által az Alapból folyósítandó támogatásra benyújtott, a gépjárműgyártási vonatkozó kérelem alapján a személyre szabott szolgáltatások finanszírozandó csomagjához történő EGF-hozzájárulás teljes összege 6 199 341 EUR, az összköltség 65 %-a.Figyelembe véve az Alapból folyósítható hozzájárulásnak az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkével összhangban meghatározott maximális összegét, továbbá az előirányzatok átcsoportosításához megállapított mozgásteret, a Bizottság javaslatot tesz a fent említett teljes összeg folyósítására az EGF-ből; az összeg a pénzügyi keret 1a. fejezetében különítendő el.E kért támogatási összeg lehetővé teszi, hogy – az 1927/2006/EK rendelet 12. cikkének (6) bekezdésében szereplő előírással összhangban – 2010 utolsó négy hónapjában az EGF-re elkülönített éves maximális összeg több mint 25 %-a továbbra is rendelkezésre álljon támogatások kifizetésére.Az Alapból történő forrásallokációra tett javaslat révén a Bizottság a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban kezdeményezi az egyszerűsített háromoldalú eljárást, hogy biztosítsa a költségvetési hatóság két ágának egyetértését az Alap igénybevételének szükségességét és az igényelt összegeket illetően. A Bizottság felkéri a költségvetési hatóság két ága közül azt, amelyik a megfelelő politikai szinten előbb jut egyetértésre az igénybevételre irányuló javaslattervezet ügyében, hogy szándékáról értesítse a másik ágat és a Bizottságot.A költségvetési hatóság bármelyik ágának elutasító véleménye esetén hivatalos háromoldalú egyeztetést kell kezdeményezni.A Bizottság a 2010. évi költségvetés kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzataiba irányuló külön átcsoportosítási kérelmet nyújt be a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjának megfelelően.2010/0005 (NLE)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételérőlAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra[5] és különösen annak 28. pontjára,tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre[6] és különösen annak 12. cikkének (3) bekezdésére,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[7],mivel:(1) Az Európai Unió létrehozta az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (EGF), hogy kiegészítő támogatást nyújtson a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következményei által sújtott munkavállalóknak a munkaerőpiacba történő ismételt beilleszkedéshez.(2) A 2009. május 1-je után benyújtott kérelmek tekintetében az EGF hatálya kibővült az olyan munkavállalók támogatásával, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat.(3) A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az EGF igénybevételét évi 500 millió EUR felső korlátig engedélyezi.(4) Németország a gépjárműgyártási ágazatban történt elbocsátásokra tekintettel 2009. augusztus 13-án az EGF mobilizálására irányuló kérelmet nyújtott be, 2009. október 23-án pedig további információkkal egészítette ki azt. A kérelem eleget tesz az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében lefektetett, a pénzügyi hozzájárulás meghatározásához kapcsolódó követelményeknek, ezért a Bizottság 6 199 341 EUR felhasználását javasolja.(5) Az EGF-et tehát a Németország által benyújtott kérelemre történő pénzügyi támogatás folyósítása érdekében mobilizálni kell,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkAz Európai Unió 2010. évi általános költségvetésének keretein belül mobilizálni kell az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (EGF), hogy a 6 199 341 EUR összeg kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokban rendelkezésre álljon.2. cikkEz a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő […] napon lép hatályba.Kelt Brüsszelben,az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök [1] HL C 139., 2006.6.14., 1. o.[2] HL L 406., 2006.12.30., 1. o.[3] HL L 167., 2009.6.29., 26. o.[4] SEC(2009) 1619, 2009.11.30.[5] HL C 139., 2006.6.14., 1. o.[6] HL L 406., 2006.12.30., 1. o.[7] HL C […], […], […]. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.5.27.
            COM(2016) 303 final
            2016/0156(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és a Fülöp-szigeteki Köztársaság kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás megkötéséről

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  Az Európai Bíróság úgynevezett „nyitott égbolt” ügyekben hozott ítéletei nyomán a Tanács 2003. június 5-én harmadik országokkal folytatandó tárgyalások megkezdésére hatalmazta fel a Bizottságot annak érdekében, hogy a meglévő kétoldalú légi közlekedési megállapodások egyes rendelkezéseinek helyébe uniós szintű megállapodás lépjen (ez az ún. „horizontális felhatalmazás”). Ennek célja, hogy az EU valamennyi légi fuvarozója hátrányos megkülönböztetés nélkül férhessen hozzá az Európai Unió tagállamai és harmadik országok közötti légi útvonalakhoz, és ily módon a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú légi közlekedési megállapodások összhangba kerüljenek az európai uniós joggal.

               •A javaslatnak a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel való összhangja

                  A megállapodás rendelkezései az Európai Unió tagállamai és a Fülöp-szigeteki Köztársaság között létrejött tíz kétoldalú légi közlekedési megállapodás esetében váltják fel vagy egészítik ki a hatályos rendelkezéseket.

               •A javaslat egyéb uniós politikákkal való összhangja

                  A megállapodás az Unió légi közlekedési külpolitikájának alapvető célkitűzését szolgálja azáltal, hogy a hatályos kétoldalú légi közlekedési megállapodásokat összhangba hozza az uniós joggal.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  Az EUMSZ 100. cikkének (2) bekezdése, 218. cikke (6) bekezdésének a) pontja

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  A javaslat teljes mértékben a Tanács által adott „horizontális felhatalmazáson” alapul, és figyelembe veszi az uniós jog és a kétoldalú légi közlekedési megállapodások tárgyát képező kérdéseket.

               •Arányosság

                  A megállapodás csak az uniós jognak való megfeleléshez szükséges mértékben módosítja vagy egészíti ki a kétoldalú légiközlekedési megállapodások rendelkezéseit.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Az Európai Unió és a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti megállapodás a leghatékonyabb eszköz a tagállamok és a Fülöp-szigeteki Köztársaság között létrejött hatályos kétoldalú légi közlekedési megállapodásoknak az uniós joggal való összehangolására.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  Az EUMSZ 218. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság a tárgyalásokat egy különbizottsággal egyeztetve folytatta le. A tárgyalások folyamán az ágazat képviselőivel is konzultáltak. Az ezen eljárás során tett észrevételeket figyelembe vették. Az érintett tagállamok ellenőrizték a kétoldalú légi közlekedési megállapodásokra való hivatkozások pontosságát. Az ágazat képviselői hangsúlyozták, hogy kereskedelmi tevékenységük szempontjából mennyire fontos a szilárd jogi háttér.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  Tárgytalan.

               •Hatásvizsgálat

                  Tárgytalan.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  A javaslat eredményeképpen egyszerűsödik a jogi szabályozás. A tagállamok és a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti kétoldalú légi közlekedési megállapodások rendelkezéseit egyetlen uniós megállapodás rendelkezései váltják fel vagy egészítik ki.

               •Alapjogok

                  Tárgytalan.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A javaslat nincs hatással az uniós költségvetésre.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  A megállapodást annak hatálybalépéséig ideiglenesen alkalmazni kell az azt a napot követő hónap első napjától, amelyen a felek értesítik egymást arról, hogy az ehhez szükséges eljárások lezárultak.

               Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

                  Tárgytalan.

               A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  A tagállamok és harmadik országok közötti nemzetközi légi közlekedési kapcsolatokat ezidáig a tagállamok és harmadik országok között létrejött kétoldalú légi közlekedési megállapodások, azok mellékletei és egyéb kapcsolódó kétoldalú vagy többoldalú szerződések szabályozták.

                  Ugyanakkor a tagállamok kétoldalú légi közlekedési megállapodásainak a kijelölésre vonatkozó hagyományos záradékai ellentétesek az uniós joggal. Lehetővé teszik ugyanis egy harmadik ország számára, hogy az megtagadja, visszavonja vagy felfüggessze egy tagállam által kijelölt azon légi fuvarozó jogosítványait vagy engedélyeit, amelynek többségi tulajdona és tényleges ellenőrzése nem az adott tagállam vagy annak állampolgárai kezében van. Ez az egyik tagállamban székhellyel rendelkező, de más tagállamok állampolgárai tulajdonában lévő és általuk ellenőrzött európai uniós légi fuvarozókkal szembeni hátrányos megkülönböztetésnek minősül. Ez ellentétes az Európai Unió működéséről szóló szerződés 49. cikkével, amely kimondja, hogy az Európai Unió egy adott tagállamának állampolgárait a szabad letelepedés jogának gyakorlásakor ugyanolyan bánásmód illeti meg a fogadó tagállam területén, mint amilyenben az adott tagállam állampolgárai részesülnek.

                  Felmerülnek további problémák is, például a légi járművek tüzelőanyagaira kivetett adók vagy a légitársaságok közötti kötelező kereskedelmi megállapodások kérdése, amelyekben indokolt lenne biztosítani a tagállamok és a harmadik országok közötti kétoldalú légiközlekedési megállapodások meglévő rendelkezéseinek módosítása vagy kiegészítése révén az uniós jognak való megfelelést.

                  A Bizottság a „horizontális felhatalmazás” mellékletében foglalt mechanizmusokkal és irányelvekkel összhangban egy olyan megállapodás megkötéséről folytatott tárgyalásokat a Fülöp-szigeteki Köztársasággal, amely a tagállamok és a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti meglévő kétoldalú légi közlekedési megállapodások egyes rendelkezéseinek helyébe lép. A megállapodás 2. cikke a kijelölésre vonatkozóan a hagyományos záradékok helyébe uniós záradékot léptet, amely az EU valamennyi légi fuvarozója számára lehetővé teszi, hogy éljen letelepedési jogával. Az 5. cikk feloldja az Európai Unió versenyjogi szabályaival való esetleges ellentmondásokat.

               A megállapodás aláírását követően azt meg kell kötni. E célból a Bizottság határozatra tesz javaslatot.

               2016/0156 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió és a Fülöp-szigeteki Köztársaság kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás megkötéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával együtt értelmezett 100. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió és a Fülöp-szigeteki Köztársaság kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodást (a továbbiakban: megállapodás) – későbbiekben történő lehetséges megkötésére figyelemmel – az (EU) …/… tanácsi határozattal
                  1
                összhangban aláírták.

               (2)A megállapodás célja, hogy tíz tagállam és a Fülöp-szigeteki Köztársaság között létrejött kétoldalú légi közlekedési megállapodásokat összhangba hozza az uniós joggal.

               (3)A megállapodást az Unió nevében jóvá kell hagyni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió és a Fülöp-szigeteki Köztársaság kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) a Tanács az Unió nevében jóváhagyja.

               A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

               2. cikk

               A Tanács elnöke kijelöli azt a személyt, aki jogosult az Unió nevében eljárva megküldeni a megállapodás 8. cikkének (1) bekezdése szerinti értesítést, melyben az Európai Unió egyetértését fejezi ki arra nézve, hogy a megállapodást magára nézve kötelezőnek ismeri el.

               3. cikk

               E határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L , , . o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.5.27.
            COM(2016) 303 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Európai Unió és a Fülöp-szigeteki Köztársaság kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás megkötéséről

               MELLÉKLET

               a következőhöz:

               Javaslat
                  A Tanács határozata

               az Európai Unió és a Fülöp-szigeteki Köztársaság kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás megkötéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ

               egyrészről, és

               A FÜLÖP-SZIGETEKI KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA

               (a továbbiakban: a Fülöp-szigetek)

               másrészről

               (a továbbiakban: a felek)

               MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Unió egyes tagállamai és a Fülöp-szigetek között olyan kétoldalú légi közlekedési megállapodások jöttek létre, amelyek az európai uniós joggal ellentétes rendelkezéseket tartalmaznak,

               MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik számos olyan kérdésben, amelyre az Európai Unió tagállamai és harmadik országok között létrejött kétoldalú légi közlekedési megállapodások kiterjedhetnek,

               MEGÁLLAPÍTVA, hogy az európai uniós jog szerint az Európai Unió valamely tagállamában székhellyel rendelkező európai uniós légi fuvarozóknak joguk van hátrányos megkülönböztetés nélkül hozzáférni az Európai Unió tagállamai és harmadik felek közötti légi útvonalakhoz,

               TEKINTETTEL az Európai Unió és egyes harmadik országok között létrejött azon megállapodásokra, amelyek az ilyen harmadik országokban illetőséggel rendelkező személyek és jogalanyok számára lehetővé teszik, hogy az európai uniós joggal összhangban engedélyezett légi fuvarozói vállalkozásokban tulajdonjogot szerezzenek,

               FELISMERVE, hogy az Európai Unió tagállamai és a Fülöp-szigetek között létrejött kétoldalú légi közlekedési megállapodások azon rendelkezéseit, amelyek ellentétesek az Európai Unió jogszabályaival, teljes összhangba kell hozni azokkal annak érdekében, hogy az Európai Unió és a Fülöp-szigetek közötti légi szolgáltatások tekintetében szilárd jogi háttér jöjjön létre, és garantálható legyen az ilyen légi szolgáltatások folytonossága,

               MEGÁLLAPÍTVA, hogy az európai uniós jog értelmében a légi fuvarozók elvben nem köthetnek olyan megállapodásokat, amelyek hatással lehetnek az Európai Unió tagállamai közötti kereskedelemre, és amelyeknek célja vagy hatása a belső piacon belüli verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása,

               FELISMERVE, hogy az Európai Unió tagállamai és a Fülöp-szigetek között létrejött kétoldalú légi közlekedési megállapodások azon rendelkezései, amelyek i. előírják vagy előnyben részesítik a vállalkozások közötti olyan megállapodások, vállalkozástársulások által hozott döntések vagy összehangolt magatartások elfogadását, amelyek megakadályozzák, torzítják vagy korlátozzák a légi fuvarozók közötti versenyt az adott útvonalakon; vagy ii. bármely efféle megállapodás, határozat vagy összehangolt magatartás hatásait erősítik; vagy iii. a légi fuvarozókra vagy más magánjellegű gazdasági szereplőkre hárítják a felelősséget az olyan intézkedésekért, amelyek megakadályozzák, torzítják vagy korlátozzák a légi fuvarozók közötti versenyt a fontos útvonalakon, hozzájárulhatnak ahhoz, hogy a vállalkozásokra vonatkozó versenyszabályok veszítenek hatékonyságukból,

               MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Uniónak e megállapodás keretében nem célja az Európai Unió és a Fülöp-szigetek közötti légi forgalom mértékének növelése, az európai uniós tagállamok légi fuvarozói és a Fülöp-szigetek légi fuvarozói közti egyensúly befolyásolása, vagy a meglévő kétoldalú légi közlekedési megállapodások rendelkezéseinek a forgalmi jogok tekintetében történő módosítása,

               A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

               1. CIKK

               Általános rendelkezések

               1.
                     E megállapodás alkalmazásában a „tagállamok” az Európai Unió tagállamait, az „EU-szerződések” az Európai Unióról szóló szerződést és az Európai Unió működéséről szóló szerződést jelenti.

               2.
                     Az 1. mellékletben felsorolt megállapodásokban szerződő félként szereplő tagállamok állampolgáraira való hivatkozásokat az Európai Unió valamennyi tagállamának állampolgáraira való hivatkozásként kell értelmezni.

               3.
                     Az 1. mellékletben felsorolt valamennyi megállapodásban az adott megállapodásban szerződő félként szereplő tagállam légi fuvarozóira vagy légitársaságaira való hivatkozásokat az Unió bármely tagállama által kijelölt légi fuvarozókra vagy légitársaságokra való hivatkozásként kell értelmezni.

               2. CIKK

               Tagállam általi kijelölés

               1.
                     A 2. melléklet a) illetve b) pontjában felsorolt cikkeknek az érintett tagállam légi fuvarozójának kijelölésére, a légi fuvarozó részére a Fülöp-szigetek által megadott engedélyekre és jogosítványokra, valamint a légi fuvarozó ilyen engedélyeinek vagy jogosítványainak megtagadására, visszavonására, felfüggesztésére vagy korlátozására vonatkozó rendelkezések helyébe e cikk 2. és 3. bekezdésének rendelkezései lépnek.

               2.
                     Egy tagállam általi kijelölés kézhezvételét követően a Fülöp-szigetek a legrövidebb eljárási időn belül megadja a megfelelő engedélyeket és jogosítványokat, feltéve hogy:

               i.
                     a légi fuvarozó az EU-szerződések értelmében a kijelölő tagállamban székhellyel és az uniós jognak megfelelő érvényes működési engedéllyel rendelkezik; és

               ii.
                     az üzembentartási engedély kiadásáért felelős tagállam az előírások szerint hatékonyan és folyamatosan felügyeli a légi fuvarozó tevékenységét, valamint a kijelölésben egyértelműen meghatározták az illetékes légi közlekedési hatóságot; továbbá

               iii.
                     a légi fuvarozó tulajdonjoga és tényleges ellenőrzése – közvetlenül vagy többségi tulajdon révén – tagállamok és/vagy tagállamokban illetőséggel rendelkező személyek vagy jogalanyok, és/vagy a 3. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azokban illetőséggel rendelkező személyek vagy jogalanyok kezében van.

               3.
                     A Fülöp-szigeteknek jogában áll a tagállam által kijelölt légi fuvarozó engedélyeit vagy jogosítványait megtagadni, visszavonni, felfüggeszteni vagy korlátozni, amennyiben:

               i.
                     a légi fuvarozó az EU-szerződések értelmében nem rendelkezik a kijelölő tagállamban székhellyel vagy nem rendelkezik az európai uniós jognak megfelelő érvényes működési engedéllyel; vagy

               ii.
                     az üzembentartási engedély kiadásáért felelős tagállam nem felügyeli hatékonyan vagy folyamatosan a légi fuvarozó tevékenységét, vagy az illetékes légiközlekedési hatóságot a kijelölésben nem határozták meg egyértelműen; vagy

               iii.
                     a légi fuvarozó tulajdonjoga vagy tényleges ellenőrzése – közvetlenül vagy többségi tulajdon révén – nem a tagállamok és/vagy a tagállamokban illetőséggel rendelkező személyek vagy jogalanyok, és/vagy a 3. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azokban illetőséggel rendelkező személyek vagy jogalanyok kezében van; vagy

               iv.
                     a légi fuvarozó a Fülöp-szigetek és egy másik tagállam között létrejött kétoldalú megállapodás alapján már rendelkezik működési engedéllyel, és a Fülöp-szigetek igazolni tudja, hogy az e megállapodás szerinti forgalmi jogoknak az adott tagállam egy pontját érintő útvonalon történő gyakorlása a forgalmi jogoknak a már meglévő megállapodásban foglalt korlátozásai megkerülését eredményezné.

               Az e bekezdés szerinti jogának gyakorlása során a Fülöp-szigetek nem alkalmazhat az állampolgárság alapján megkülönböztetést a tagállami légi fuvarozók között.

               3. CIKK

               Biztonság

               1.
                     A 2. melléklet c) pontjában felsorolt cikkek megfelelő rendelkezései kiegészülnek e cikk (2) bekezdésének rendelkezéseivel.

               2.
                     Ha egy tagállam olyan légi fuvarozót jelöl ki, amelynek szabályozási ellenőrzését egy másik tagállam gyakorolja és tartja fenn, a légi fuvarozót kijelölő tagállam és a Fülöp-szigetek között létrejött megállapodásban foglalt biztonsági rendelkezések szerint a Fülöp-szigeteket a biztonsági előírásoknak az adott másik tagállam általi elfogadása, végrehajtása és betartása tekintetében, valamint az adott légi fuvarozó működési engedélye tekintetében megillető jogok ugyanúgy fennállnak.

               4. CIKK

               A légi járművek tüzelőanyagaira kivetett adók

               1.
                     E cikk (2) bekezdésének rendelkezései a 2. melléklet d) pontjában felsorolt cikkek kiegészítését szolgálják.

               2.
                     Bármely ellenkező értelmű rendelkezéstől eltérve, a 2. melléklet d) pontjában felsorolt rendelkezésekben foglaltak nem akadályozhatják meg a tagállamokat abban, hogy hátrányos megkülönböztetés nélkül adókat, illetékeket, vámokat vagy díjakat vessenek ki a területükön felvett olyan tüzelőanyagra, amelyet a Fülöp-szigetek által kijelölt légi fuvarozók olyan légi járművei használnak, amelyek az adott tagállam területének egy pontja és az adott tagállam vagy egy másik tagállam területének egy másik pontja között közlekednek.

               5. CIKK

               A versenyszabályoknak való megfelelés

               1.
                     Bármely ellenkező értelmű rendelkezéstől eltérve, az 1. mellékletben felsorolt megállapodások rendelkezései i. nem írják elő vagy részesítik előnyben olyan, vállalkozások közötti megállapodásoknak, vállalkozások társulásai által hozott döntéseknek vagy összehangolt gyakorlatoknak az elfogadását, amelyek a piaci versenyt akadályozzák, torzítják vagy korlátozzák; vagy ii. nem erősítik bármely efféle megállapodás, határozat vagy összehangolt magatartás hatásait; illetve iii. nem hárítják a magánszektorbeli gazdasági szereplőkre a felelősséget a versenyt akadályozó, torzító vagy korlátozó intézkedések meghozataláért.

               2.
                     Az 1. mellékletben felsorolt megállapodásoknak az e cikk (1) bekezdésével összeegyeztethetetlen rendelkezései nem alkalmazhatók.

               6. CIKK

               A megállapodás mellékletei

               E megállapodás mellékletei a megállapodás szerves részét képezik.

               7. CIKK

               Felülvizsgálat vagy módosítás

               A felek kölcsönös megegyezés alapján bármikor felülvizsgálhatják vagy módosíthatják ezt a megállapodást.

               8. CIKK

               Hatálybalépés és ideiglenes alkalmazás

               1.
                     Ez a megállapodás azon a napon lép hatályba, amelyen a felek írásban értesítették egymást arról, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásaik lezárultak.

               2.
                     Az (1) bekezdéstől eltérve a felek megegyeznek abban, hogy e megállapodást ideiglenesen alkalmazzák az azt a napot követő első hónap első napjától, amelyen értesítik egymást a szükséges eljárások lezárultáról.

               3.
                     Ez a megállapodás valamennyi, az 1. mellékletben felsorolt megállapodásra és egyéb megegyezésre alkalmazandó, beleértve azokat is, amelyek e megállapodás aláírásának napján még nem léptek hatályba.

               9. CIKK

               Megszűnés

               1.
                     Abban az esetben, ha az 1. mellékletben felsorolt megállapodások valamelyike megszűnik, e megállapodás minden olyan rendelkezése, amely az az 1. mellékletben szereplő adott megállapodásra vonatkozik, szintén hatályát veszti.

               2.
                     Abban az esetben, ha az 1. mellékletben felsorolt összes megállapodás megszűnik, azzal egyidőben ez a megállapodás is megszűnik.

               FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.

               Kelt […]-ban/-ben, a(z) […] év […] havának […] napján, két-két eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven, mely szövegek mindegyike egyformán hiteles.

               AZ EURÓPAI UNIÓ RÉSZÉRŐL:
                     A FÜLÖP-SZIGETEKI KÖZTÁRSASÁG RÉSZÉRŐL:

               1. melléklet

               A megállapodás 1. cikkében említett megállapodások jegyzéke

               A Fülöp-szigetek és az Európai Unió tagállamai között létrejött azon légi közlekedési megállapodások és egyéb megegyezések, illetve azok módosításai, amelyeket e megállapodás aláírásának napján már megkötöttek, aláírtak vagy parafáltak:

               -
                     az Osztrák Köztársaság szövetségi kormánya és a Fülöp-szigeteki Köztársaság kormánya között 1992. augusztus 12-én Manilában aláírt légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Fülöp-szigetek–Ausztria megállapodás;

               -
                     a Belga Királyság kormánya és a Fülöp-szigeteki Köztársaság kormánya között 1970. január 30-án Manilában aláírt légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Fülöp-szigetek–Belgium megállapodás;

               -
                     a Csehszlovák Szövetségi Köztársaság kormánya és a Fülöp-szigeteki Köztársaság kormánya között 1992. április 23-án Prágában aláírt légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Fülöp-szigetek–Cseh Köztársaság megállapodás;

               -
                     a Dán Királyság kormánya és a Fülöp-szigeteki Köztársaság között 1969. május 8-án Oslóban aláírt légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Fülöp-szigetek–Dánia megállapodás;

               -
                     a Svéd Királyság és a Fülöp-szigeteki Köztársaság között 1969. május 8-án Oslóban aláírt légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Fülöp-szigetek–Svédország megállapodás;

               -
                     a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Fülöp-szigeteki Köztársaság kormánya között 1971. augusztus 6-án Manilában aláírt légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Fülöp-szigetek–Németország megállapodás;

               -
                     a Görög Királyság kormánya és a Fülöp-szigeteki Köztársaság kormánya között 1949. október 8-án Athénban aláírt légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Fülöp-szigetek–Görögország megállapodás;

               -
                     a Magyar Köztársaság kormánya és a Fülöp-szigeteki Köztársaság kormánya között 1992. május 21-én Budapesten aláírt légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Fülöp-szigetek–Magyarország megállapodás;

               -
                     a Luxemburgi Nagyhercegség kormánya és a Fülöp-szigeteki Köztársaság kormánya között 2001. november 21-én Luxembourgban aláírt légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Fülöp-szigetek–Luxemburg megállapodás;

               -
                     a Lengyel Köztársaság kormánya és a Fülöp-szigeteki Köztársaság kormánya között 1993. július 1-én Manilában aláírt légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Fülöp-szigetek–Lengyelország megállapodás.

               2. melléklet

               Az 1. mellékletben felsorolt megállapodásokban szereplő és a megállapodás 2–4. cikkében említett cikkek jegyzéke

               a) Kijelölés:

               -
                     a Fülöp-szigetek–Ausztria megállapodás 3. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Belgium megállapodás 3. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Cseh Köztársaság megállapodás III. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Dánia megállapodás 3. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Svédország megállapodás 3. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Németország megállapodás 3. cikkének (1) bekezdése;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Görögország megállapodás 2. és 3. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Magyarország megállapodás III. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Luxemburg megállapodás III. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Lengyelország megállapodás III. cikke;

               b) Az engedélyek vagy jogosítványok megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása:

               -
                     a Fülöp-szigetek–Ausztria megállapodás 3. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Belgium megállapodás 3. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Cseh Köztársaság megállapodás III. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Dánia megállapodás 3. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Svédország megállapodás 3. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Németország megállapodás 3. cikkének (4) és (5) bekezdése és (6) bekezdésének első mondata;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Görögország megállapodás 6. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Magyarország megállapodás IV. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Luxemburg megállapodás III. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Lengyelország megállapodás III. cikke;

               c) Biztonság:

               -
                     a Fülöp-szigetek–Ausztria megállapodás 6. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Belgium megállapodás 11. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Cseh Köztársaság megállapodás X. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Dánia megállapodás 11. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Svédország megállapodás 11. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Németország megállapodás 10. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Görögország megállapodás 4. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Magyarország megállapodás XIII. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Luxemburg megállapodás IX. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Lengyelország megállapodás XII. cikke;

               d) A légi járművek tüzelőanyagaira kivetett adók:

               -
                     a Fülöp-szigetek–Ausztria megállapodás 7. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Belgium megállapodás 4. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Cseh Köztársaság megállapodás IV. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Dánia megállapodás 4. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Svédország megállapodás 4. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Németország megállapodás 4. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Görögország megállapodás 3. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Magyarország megállapodás V. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Luxemburg megállapodás IV. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Lengyelország megállapodás IV. cikke.

               3. melléklet

               A megállapodás 2. cikkében említett egyéb államok jegyzéke

               a)
                     Az Izlandi Köztársaság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján);

               b)
                     A Liechtensteini Hercegség (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján);

               c)
                     A Norvég Királyság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján);

               d)
                     A Svájci Államszövetség (az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti légi közlekedési megállapodás alapján).


title: Javaslat a Tanács határozata az Energiaközösséget létrehozó szerződés Európai Közösség általi aláírásáról # Javaslat a Tanács határozata az Energiaközösséget létrehozó szerződés Európai Közösség általi megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52005PC0435(01)

Javaslat a Tanács határozata az Energiaközösséget létrehozó szerződés Európai Közösség általi aláírásáról  /* COM/2005/0435 végleges - ACC 2005/0177 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 14.9.2005COM(2005) 435 végleges2005/0177 (ACC)2005/0178 (AVC)JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAaz Energiaközösséget létrehozó szerződés Európai Közösség általi aláírásárólJavaslatA TANÁCS HATÁROZATAaz Energiaközösséget létrehozó szerződés Európai Közösség általi megkötéséről(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSA 2003. júniusi thesszaloniki Európai Tanács hozzájárulását adta a „Thesszaloniki cselekvési program a Nyugat-Balkánért: az európai integráció útján” elnevezésű programhoz, amelynek célja, hogy tovább erősítse az EU és a nyugat-balkáni országok közötti kiemelt fontosságú kapcsolatokat, továbbá amelyben az Európai Unió arra ösztönözte a régió országait, hogy olyan, jogilag kötelező erejű megállapodást fogadjanak el, amely az Európai Közösség energiapiacát kiterjeszti Délkelet-Európára.A Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett 2003. május 26-i, a kibővített Európai Unió, annak szomszédai és partnerországai energiapolitikájának fejlesztéséről szóló közleményében a Bizottság egy, a szélesebb értelemben vett, Délkelet-Európát is magában foglaló európai térségben elhelyezkedő, mindenféle akadálytól mentes, valóban integrált energiapiac létrehozására szólít fel, támogatva eközben az egyenlő versenyfeltételeket és a szigorú környezetvédelmi követelményeket.Az athéni folyamat keretein belül az Európai Bizottság által támogatott fórum 2002 novemberében tartott miniszteri ülésén a délkelet-európai villamosenergia-piac tagállamai aláírtak egy szándéknyilatkozatot, amely arra kötelezi őket, hogy a közösségi rendelkezésekhez hasonló olyan szabályokat vezessenek be, amelyek a térségben belső villamosenergia-piacot hoznak létre. A második szándéknyilatkozat 2003. decemberi aláírásával – amelyben az Európai Közösség félként vett részt – lehetővé vált az athéni folyamat gázpiacokra történő kiterjesztése, valamint megerősítést nyert az első szándéknyilatkozat.A Bizottság 2002 novemberében javaslatot tett egy, a Délkelet-Európában tevékeny nemzetközi támogatókkal közös stratégiai dokumentum létrehozására. A közös stratégiai dokumentum olyan keretszabályok létrehozására szólított fel, amelyek a régió számára hatékony pénzügyi támogatást tesznek lehetővé. E közös stratégia vált a nemzetközi pénzügyi intézmények folyamatos kötelezettségvállalásának alapjává.A Bolgár Köztársaság, Románia, a Török Köztársaság és a Horvát Köztársaság az Európai Unióhoz csatlakozni kívánó tagjelölt országok, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság pedig csatlakozási kérelmet nyújtott be. A 2002 decemberében tartott koppenhágai Európai Tanács megerősítette az Albán Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, Szerbia és Montenegró mint az Európai Unióhoz való csatlakozás lehetséges jelöltjei európai integrációjának távlatát, valamint hangsúlyozta azon elhatározását, mely szerint támogatja az említett országoknak az Európai Unióhoz való közeledésre irányuló erőfeszítéseit.Összhangban a 2004. május 17-i tanácsi határozattal, az Európai Bizottság az Albán Köztársasággal, a Bolgár Köztársasággal, Bosznia és Hercegovinával, a Horvát Köztársasággal, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal, a Montenegrói Köztársasággal, Romániával, a Szerb Köztársasággal, a Török Köztársasággal és (az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1244. határozata értelmében) az Egyesült Nemzetek Koszovói Ideiglenes Közigazgatási Missziójával Energiaközösséget létrehozó szerződést kötött. A szerződés nagymértékben hozzájárul majd a fenti célkitűzések eléréséhez.A szerződés jogilag kötelező keretet biztosít majd az Európai Közösség és a régió országai között a 2002. és 2003. évi athéni szándéknyilatkozatok alapján megvalósuló folyamatos együttműködés számára. A szerződés általános tartalmát 2004 decemberében hagyta jóvá az athéni folyamatban részt vevő valamennyi fél, köztük az öt érintett EU-tagállam is. A Bizottság a Tanáccsal közös nyilatkozatra tehet javaslatot, amely jelzi, hogy védik e tagállamok érdekeit.A szerződés az Európai Közösség és a régió uniós tagsággal nem rendelkező országai között belső energiapiacot hoz létre, amely biztosítja a kölcsönös segítségnyújtást, és az energiakereskedelem tekintetében feltehetően közös külpolitikát eredményez; ez utóbbi tényező a belső piac szükséges velejárója. A szerződés révén olyan keretszabályok megállapítására nyílik mód, amelyek lehetővé teszik a régió – így az itt található uniós tagországok – energiapiacainak hatékony működését. Biztosítja a régió uniós tagsággal nem rendelkező országai esetében az energiaügyre, a környezetvédelemre, a versenyjogra és a megújuló energiaforrásokra vonatkozó megfelelő közösségi vívmányok végrehajtását. A szerződés és a szerződés alapjául szolgáló athéni folyamat gondoskodik bizonyos mértékű regionális szintű koordinációról annak érdekében, hogy sikerüljön megoldani az egyes államok szintjén kialakult tartós politikai problémákat, beleértve a szabályozási együttműködést, a beruházásokat, a statisztikát és a fizikai piac koordinációját érintő kérdéseket is.A gáz és a villamos energia tekintetében belső határok nélküli térség létrehozása révén a szerződés arra irányul, hogy a teljes lakosság számára elősegítse a közszolgáltatási kötelezettségeken alapuló gáz-és villamosenergia-ellátás magas szintjének megteremtését, valamint hogy gazdasági és társadalmi fejlődést, magas szintű foglalkoztatást és kiegyensúlyozott és fenntartható fejlődést biztosítson.A foglalkoztatással és a szociális hatásokkal – beleértve a munkafeltételeket és a társadalmi párbeszédet is – kapcsolatos kérdésekről élénk viták folynak, e kérdések vonatkozásában külön politikai kötelezettségvállalások megvalósítására kell törekedni egy kiegészítő szándéknyilatkozat keretében, mely nyilatkozat célja a belső piac szerves részét képező szociális dimenzió biztosítása. Elengedhetetlen, hogy a szociális partnerek és más érintett érdekelt felek részt vegyenek ennek a szociális dimenziónak a továbbfejlesztésében.Mindenekelőtt a szerződés lesz a régióban valaha is aláírt első többoldalú szerződés, és egy különleges és nagy szimbolikus jelentőségű gazdasági ágazatot fog össze. Biztos szabályozási és piaci keretrendszer létrehozásával vonzza majd a beruházásokat, és lehetővé teszi a régió gazdasági fejlődését és szociális stabilitását. Ezenfelül fokozza majd az Európai Unió ellátásának biztonságát azáltal, hogy ösztönzőket biztosít a Balkán-félszigetnek a Kaszpi-tengeri, észak-afrikai és közel-keleti gázkészletekkel való összekötéséhez, valamint megszünteti Görögország hálózati elszigeteltségét.Nemzetközi támogatókkal való együttműködésben a szerződés javítja majd a régióba irányuló pénzügyi támogatás koordinálását. A Világbank e tekintetben bejelentette, hogy a régió villamosenergia-és gázágazata számára létrehoz egy 1,75 milliárd amerikai dollár összegű befektetési alapot. A támogatások odaítélésének feltétele a szerződésnek való megfelelés lesz. A világbanki alap növelhető, mivel a Világbank számításai szerint az EU-szintű piac eléréséhez szükséges teljes beruházás 20 milliárd dolláros nagyságrendű lesz. Az EBRD is számításba vette hitelezési politikájában az Energiaközösségről szóló szerződéssel kapcsolatos tényeket, és már számos esetben nyújtott kölcsönöket a folyamat általános céljainak megfelelően. A cél az, hogy a pénzügyi támogatók által megkövetelt feltételek ellentmondásosságát a lehető legkisebbre csökkentsék.Az Európai Közösség az Energiaközösség által elfogadott valamennyi határozat felett vétójoggal rendelkezik. Az Európai Közösség költségvetésére gyakorolt hatás nagyon korlátozott mértékű, mivel az Energiaközösségről szóló szerződés költségvetése csupán az Energiaközösség intézményeinek működtetéséhez szükséges működési kiadásokat fedezi.A Bizottság felkérést kap arra, hogy elfogadja(1) a szerződés aláírásáról és megkötéséről szóló határozatokat; továbbá(2) a Bizottság és a Tanács közös nyilatkozattervezetét2005/0177 (ACC)JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAaz Energiaközösséget létrehozó szerződés Európai Közösség általi aláírásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 47. cikke (2) bekezdésére, 55., 83., 89., 95., 133. és 175. cikkére, összefüggésben annak 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával,tekintettel a Bizottság javaslatára[1],mivel:(1) Összhangban a 2004. május 17-i tanácsi határozattal, az Európai Bizottság az Albán Köztársasággal, a Bolgár Köztársasággal, Bosznia és Hercegovinával, a Horvát Köztársasággal, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal, a Montenegrói Köztársasággal, Romániával, a Szerb Köztársasággal, a Török Köztársasággal és (az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1244. határozata értelmében) az Egyesült Nemzetek Koszovói Ideiglenes Közigazgatási Missziójával Energiaközösséget létrehozó szerződést kötött.(2) Figyelemmel az esetlegesen később megvalósuló megkötésére, a 2005. május 31-én parafált megállapodást az Európai Közösség nevében alá kell írni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkFigyelemmel az esetlegesen később megvalósuló megkötésre, a Tanács elnöke felhatalmazást nyer, hogy kijelölje azt a személyt vagy személyeket, aki(k) az Energiaközösségről szóló szerződésnek az Európai Közösség nevében történő aláírására jogosult(ak).2. cikkEzt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.Kelt Brüsszelben, …-án/-éna Tanács részérőlaz elnök2005/0178 (AVC)JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAaz Energiaközösséget létrehozó szerződés Európai Közösség általi megkötésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 47. cikke (2) bekezdésére, 55., 83., 89., 95., 133. és 175. cikkére, valamint a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatára, összefüggésben annak (3) bekezdése második albekezdésével,tekintettel a Bizottság javaslatára[2],tekintettel az Európai Parlament hozzájárulására[3],mivel:(1) Összhangban a 2004. május 17-i tanácsi határozattal, az Európai Bizottság az Albán Köztársasággal, a Bolgár Köztársasággal, Bosznia és Hercegovinával, a Horvát Köztársasággal, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal, a Montenegrói Köztársasággal, Romániával, a Szerb Köztársasággal, a Török Köztársasággal és (az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1244. határozata értelmében) az Egyesült Nemzetek Koszovói Ideiglenes Közigazgatási Missziójával Energiaközösséget létrehozó szerződést kötött.(2) A […] tanácsi határozattal összhangban […]-án/én az Energiaközösségről szóló szerződést a Közösség részéről aláírták.(3) Az Energiaközösségről szóló szerződés olyan integrált földgáz-és villamosenergia-piac létrehozását biztosítja, amely megbízható, a gázhálózatok, illetve az energiatermelő és-elosztó hálózatok terén befektetés-ösztönző szabályozási és piaci környezetet teremt, hogy ezáltal a Felek mindegyikének legyen hozzáférése a gazdasági növekedéshez és szociális stabilitáshoz szükséges megbízható és folyamatos gáz-és energiaellátáshoz. A szerződés révén olyan keretszabályok megállapítására nyílik mód, amelyek lehetővé teszik a régió energiapiacainak hatékony működését, és amely szabályok kitérnek olyan kérdésekre is, mint a hálózati túlterhelés kezelése, a határokon keresztül történő energiaáramlás, az elektromosáram-tőzsdék, stb. Ennélfogva arra irányul tehát, hogy a teljes lakosság számára elősegítse a közszolgáltatási kötelezettségeken alapuló gáz-és villamosenergia-ellátás magas szintjének megteremtését, valamint hogy gazdasági és társadalmi fejlődést és magas szintű foglalkoztatást biztosítson.(4) Az Európai Tanács 2003 júniusában tartott ülésén jóváhagyott „Thesszaloniki cselekvési program a Nyugat-Balkánért: az európai integráció útján” elnevezésű program célja, hogy még inkább megerősítse az Európai Unió és a Nyugat-Balkán kiemelt fontosságú kapcsolatait. Kedvező gazdasági feltételek megteremtése, valamint a megfelelő közösségi vívmányok végrehajtásának elrendelése révén az Energiaközösségről szóló szerződés hozzájárul a szerződés többi szerződő felének gazdasági integrációjához.(5) Az Energiaközösségről szóló szerződés fokozza a szerződés felei számára az ellátás biztonságát azáltal, hogy Görögországot hozzákapcsolja az Európai Unió kontinentális gáz-és villamosenergia-piacaihoz, továbbá ösztönzőket biztosít a Balkán-félszigetnek a Kaszpi-tengeri, észak-afrikai és közel-keleti gázkészletekkel való összekötéséhez.(6) Az Energiaközösségről szóló szerződés szélesebb körben teszi lehetővé az energiapiaci verseny fejlődését és a méretgazdaságosságból adódó előnyök kiaknázását.(7) Az Energiaközösségről szóló szerződés környezeti hatása a gáz és villamos energia tekintetében kedvező, valamint ösztönzi az energiahatékonyságot és a megújuló energiaforrások használatát.(8) A szerződés lehetővé teszi az érdekelt szomszédos harmadik országok, különösen Moldova, a Norvég Királyság és Ukrajna számára, hogy az Energiaközösségben részt vevő felekké vagy megfigyelőkké váljanak.(9) Az Energiaközösségről szóló szerződést ezért jóvá kell hagyni.(10) Az Energiaközösség autonóm döntéshozatali hatáskörrel rendelkezik. Az Európai Közösséget két képviselő képviseli a szerződés által létrehozott Miniszteri Tanácsban és az állandó magas rangú munkacsoportban. Megfelelő szabályokat és eljárásokat kell tehát megállapítani, amelyek segítségével megvalósítható az Energiaközösség intézményeiben az Európai Közösség képviselete, és mód nyílik álláspontjának kialakítására és kifejezésére.(11) Az Energiaközösség olyan határozatai esetében, amelyek jelentős mértékű kötelezettségeket keletkeztetnek az Európai Közösség számára, a Tanács az Európai Közösség álláspontját az EK-Szerződés 300. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban határozza meg.(12) A III. cím által közvetlenül érintett tagállamoknak alapvető fontosságú szerepet kell játszaniuk az Energiaközösség célkitűzéseinek végrehajtásában. Szükséges tehát – az EK-Szerződés megfelelő eljárásainak sérelme nélkül – megkövetelni, hogy a döntéshozatali folyamatban hatékonyan részt vegyenek, valamint teljes mértékben támogassák a III. cím keretében elfogadásra kerülő végrehajtási intézkedéseket.(13) Indokolt szabályokat megállapítani a tekintetben, hogy mely esetekben juttatja az Európai Unió Tanácsának vagy az Európai Bizottságnak a képviselője kifejezésre az Európai Közösség álláspontját.(14) Indokolt külön eljárást meghatározni a szerződés 100. cikkének iii. pontjában meghatározott belső felülvizsgálati záradék alkalmazására,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikk(1) Az Energiaközösséget létrehozó szerződést az Európai Közösség nevében jóváhagyják.(2) Az Energiaközösséget létrehozó szerződés szövegét mellékelték e határozathoz.2. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást nyer, hogy kijelölje azt a személyt, aki jogosult az Európai Közösség részéről az 1. cikkben meghatározott jóváhagyási aktust a Tanács főtitkárának mint a szerződés letéteményeseként eljáró személynek az említett szerződés 106. cikke alapján bejelenteni annak érdekében, hogy a Közösséget jogilag kötelező jóváhagyást kifejezésre jutassa.3. cikk(1) Az Európai Közösséget a szerződés által létrehozott Miniszteri Tanácsban és az állandó magas rangú munkacsoportban a következők képviselik:a) az Európai Unió Tanácsának képviselője, akit az Európai Unió Tanácsának elnökségét betöltő tagállam jelöl ki; továbbáb) az Európai Bizottság kijelölt képviselője.(2) A Bizottság a Miniszteri Tanács és az állandó magas rangú munkacsoport alelnökeként jár el.(3) Az Európai Bizottság képviseli az Európai Közösséget a szerződés alapján létrehozott Szabályozó Testületben és a fórumban.4. cikk(1) Az Európai Közösség által a Miniszteri Tanácsban, az állandó magas rangú munkacsoportban és a Szabályozó Testületben a szerződés 76. cikke (2) bekezdése szerinti olyan határozatok esetében kialakítani kívánt álláspontot, amely határozatokat az Energiaközösség a szerződés 82., 84., 91., 92., 96. és 100. cikkének megfelelően fogadott el, és amelyek érintik az Európai Közösséget, a Bizottság javaslatára a Tanács minősített többséggel fogadja el.(2) Az Energiaközösségnek a szerződés III. címe alá tartozó, valamint egy vagy több tagállam területén alkalmazandó határozatai esetében az (1) bekezdés alapján elfogadott álláspontok nem lépik túl a közösségi vívmányok hatályát.(3) Az Európai Parlament azonnali és teljes körű tájékoztatást kap a Tanács által a fenti (1) bekezdés alapján hozott valamennyi olyan határozatról, amely érinti a Közösség által a Miniszteri Tanácsban, az állandó magas rangú munkacsoportban és a Szabályozó Testületben képviselt álláspontjának kialakítását.(4) Az Európai Közösség által az Energiaközösség intézményeiben képviselni kívánt álláspontok biztosítják, hogy az Energiaközösség nem hoz semmiféle olyan, az Európai Közösséget érintő intézkedést, amely ellentmond a közösségi vívmányok bármelyikének, amely tagállamok közötti megkülönböztetést eredményez, vagy amely hatással bír valamelyik EU-tagállam hatáskörére saját energiaforrásai kiaknázási feltételeinek meghatározása, az energiaforrások közötti választás és saját energiaellátásának általános szerkezete tekintetében.(5) Az Európai Közösség által a Szabályozó Testületben képviselni kívánt álláspontokat a villamosenergia-és gázipari szabályozó hatóságok európai csoportjának létrehozásáról szóló, 2003. november 11-i 2003/796/EK bizottsági határozatnak megfelelően a villamosenergia-és gázipari szabályozó hatóságok európai csoportjával (ERGEG) folytatott konzultációt követően határozzák meg.5. cikk(1) Az alábbi két bekezdésben meghatározott eljárást kell azt megelőzően alkalmazni, hogy a fenti 4. cikk (1) bekezdésének megfelelően az Európai Közösség kialakítaná álláspontját az Energiaközösség által a szerződés 100. cikke iii. pontjának megfelelően elfogadott határozatok esetében.(2) A Bizottság ajánlására a Tanács, minősített többséggel eljárva, az Energiaközösség intézményeinek keretein belüli tanácskozási joggal ruházza fel a Bizottságot. A Bizottság ezeket a tanácskozásokat a Tanács által e feladatának támogatására kijelölt különbizottsággal konzultálva és a Tanács által számára adott esetben kibocsátott irányelvek keretei között bonyolítja le.(3) A Tanács az Európai Közösség álláspontjának elfogadása előtt konzultációt folytat az Európai Parlamenttel.6. cikkAz Európai Közösség álláspontját az Energiaközösség intézményeiben az Európai Bizottság juttatja kifejezésre.7. cikkEzt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.Kelt Brüsszelben, …-án/-éna Tanács részérőlaz elnökFINANCIAL STATEMENTThis document is intended to accompany and complement the Explanatory Memorandum. As such, when completing this Legislative Financial Statement, and without prejudice to its legibility, an attempt should be made to avoid repeating information contained in the Explanatory Memorandum. Before filling in this template, please refer to the specific Guidelines that have been drafted to provide guidance and clarification for the items below.1.  NAME OF THE PROPOSALProposal for the Treaty creating the Energy Community based on a Council Decision for a Negotiating Directive under Article 300 of 17 May 2004, the “Energy Community Treaty”.2.  ABM / ABB FRAMEWORKPolicy Area(s) concerned and associated Activity/Activities:06: Energy and Transport – Conventional energies3.  BUDGET LINES4.  Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B..A lines)) including headings :060403xx(new budget line based on the treaty creating the Energy Community and extending the internal energy market – to be financed under future Heading 4 )NOTE: – action to be administered by DG TREN , but intended to be financed under the DG ELARG Pre-accession instrument (IPA) , therefore– future Heading 4 ‘External policies’ in the financial perspective5.  Duration of the action and of the financial impact:The Treaty itself will cover the period 2007 to 2016, whereas this Legislative Financial Statement covers the period 2007-2013. Towards the end of the period 2007-2013, a revised financial statement should be presented concerning the years 2014-2016.In the years 2005 and 2006 the interim Energy Community Secretariat is paid under CARDS program.6.  Budgetary characteristics ( add rows if necessary ) :Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |060403xx | Non-comp | Diff[4]/ [5] | YES | NO | YES | Future No [04] |7.  SUMMARY OF RESOURCES8.  Financial Resources9.  Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)EUR million (to 3 decimal places)Expenditure type | Section no. | Year n 2007 | n + 1 2008 | n + 2 2009 | n + 3 2010 | n + 4 2011 | n + 5 and later 2012+ 2013 | Total |Operational expenditure[6] |Commitment Appropriations (CA) | 8.1 | a | 3,171 | 4,227 | 4,713 | 4,989 | 5,091 | 10,575 | 32,765 |Payment Appropriations (PA) | b | 3,171 | 4,227 | 4,713 | 4,989 | 5,091 | 10,575 | 32,765 |Administrative expenditure within reference amount[7] |Technical & administrative assistance (NDA) | 8.2.4 | c | 0,02 | 0,02 | 0,03 | 0,03 | 0,03 | 0,08 | 0,21 |TOTAL REFERENCE AMOUNT |Commitment Appropriations | a+c | 3,191 | 4,247 | 4,743 | 5,019 | 5,121 | 10,655 | 32,975 |Payment Appropriations | b+c | 3,191 | 4,247 | 4,743 | 5,019 | 5,121 | 10,655 | 32,975 |Administrative expenditure not included in reference amount[8] |Human resources and associated expenditure (NDA) | 8.2.5 | d | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 1,296 | 4,536 |Administrative costs, other than human resources and associated costs, not included in reference amount (NDA) | 8.2.6 | e | 0,080 | 0,080 | 0,080 | 0,080 | 0,080 | 0,16 | 0,563 |Total indicative financial cost of interventionTOTAL CA including cost of Human Resources | a+c+d+e | 3,919 | 4,975 | 5,471 | 5,747 | 5,849 | 12,111 | 38,074 |TOTAL PA including cost of Human Resources | b+c+d+e | 3,919 | 4,975 | 5,471 | 5,747 | 5,849 | 12,111 | 38,074 |Co-financing detailsIf the proposal involves co-financing by Member States, or other bodies (please specify which), an estimate of the level of this co-financing should be indicated in the table below (additional lines may be added if different bodies are foreseen for the provision of the co-financing):EUR million (to 3 decimal places)Co-financing body (constant share over period as to Treaty) | Year n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 and later | Total |…………………… | f | 0,306 | 0,408 | 0,455 | 0,481 | 0,491 | 1,021 | 3,162 |TOTAL CA including co-financing | a+c+d+e+f | 4,225 | 5,383 | 5,926 | 6,228 | 6,340 | 13,132 | 41,236 |10.  Compatibility with Financial Programming( Proposal is compatible with existing financial programming.( Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective.( Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional Agreement[9] (i.e. flexibility instrument or revision of the financial perspectiveThe proposal concerns the period 2007-2013 and the request for funding as detailed in point 4. will be covered by the future Pre-accession instrument (IPA).11.  Financial impact on Revenue( Proposal has no financial implications on revenue( Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows:NB: All details and observations relating to the method of calculating the effect on revenue should be shown in a separate annex.EUR million (to one decimal place)Prior to action [Year n-1] | Situation following action |Total number of human resources | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | 12 |12.  CHARACTERISTICS AND OBJECTIVESDetails of the context of the proposal are required in the Explanatory Memorandum. This section of the Legislative Financial Statement should include the following specific complementary information:13.  Need to be met in the short or long termThe creation of the Energy Community by means of a binding treaty is a major initiative of the European Commission to prepare a smooth transition of pre-accession candidate countries having in mind a sectoral approach. It is an initiative of EC accession and neighbourhood policy, however limited to the energy sector.The aim is to bring the signatory countries to comply with European standards and specific provisions of the acquis communautaire.In that respect it is essential to guide the process intensively in the short as well as in the longer term (2007-2013) to ensure the respect of the compliance with commitments agreed and the safeguard of the European Community’s interests.14.  Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergyThe Community – and the Commission as the guardian of the Treaties and the arbiter of compliance with the acquis communautaire - involvement is a condition sine qua non and not only contributes to stabilising the region but also to enhance the European Community’s possibility to secure security of supply on energy resources.Coherence with other financial instruments and possible synergies:The new Institutions can better co-ordinate the needs of the region with respect to energy. The Institutions have a detailed regional overview and a co-ordination role on all Donor’s activities in that area, raising thus synergies and avoiding overlaps.15.  Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM frameworkObjectives:- to establish a stable and reliable energy supply which is a precondition to economic growth in that area- to ensuring EU access to gas resources in Middle East and the Caspian Area, enhancing diversity of supply and security of supply- to increase environmental standards to EU acquis provisions- to introduce sectoral provisions of the acquis communautaire and to create a larger single European energy market- to foster investment climate and reduce regulatory risk in the areaOperational objectives (cost allocation to activities):- to run the institutions effectuating the tasks attributed to them by the Treaty and indicatively depicted in the details’ section below- to organise and co-fund/reimburse larger meetings as the PHLG (Permanent High level group meetings), the Ministerial, the Fora (electricity and gas) if so decided under the Treaty provisionsDetails:1. The ENERGY COMMUNITY process1.1. The Energy Community ProcessThe project of the creation of the Energy Community in South East Europe is a major step of European Union foreign policy with respect to the EC neighbouring countries. It is the first initiative where the European Union takes a sectoral approach to questions of trade and environment, to assist applying EU standards with a view to possible future accession. A stable and reliable energy supply is an important precondition for economic growth and prosperity.This process, which already accomplished significant achievements with the signing of the Athens Memoranda 2002 and 2003 as well as the Tirana Declaration, was endorsed by the European Council by granting a negotiating directive to the European Commission with a view of establishing a binding treaty with the countries of the region. The treaty has been initialled recently and is likely to be signed in mid 2005.This includes the CARDS countries (Albania, Bosnia & Herzegovina, Croatia, the FYROM, Serbia and Montenegro, the UNMIK) and the energy-wise linked neighbouring countries of Bulgaria, Romania and Turkey [NOTE: Turkey participation unclear].Several institutions will be established by the Treaty (which are already in place from the stipulations of the Athens Memoranda), shadowing the institutions of the European Union as can be seen in the following graph:[pic]1.1.1. The ENERGY COMMUNITY SecretariatThe purpose of the ENERGY COMMUNITY Secretariat is to assist the European Commission in its tasks to assure the ENERGY COMMUNITY process co-ordination on a daily basis and to serve as a monitoring institution.To avoid any unclear interpretation of the purpose, the activity of the ENERGY COMMUNITY Secretariat does under no circumstances intervene with the task of the Commission to act as “the secretariat” to the institutions stipulated in the Memoranda and the draft treaty.1.1.2. Overview - The tasks of the ENERGY COMMUNITY SecretariatThe tasks of the ENERGY COMMUNITY Secretariat stem from the obligations of the EC with respect to the stipulations of the Athens Memoranda (MOU) 2002 & 2003, the Tirana Declaration and the negotiating directive of the Council. In that sense and reflecting the negotiating directive of the Council as well as the initialled treaty, it is clear that the EC has substantive control over the work of the Secretariat. The detailed tasks follow the Annexe 2 of the EC ENERGY COMMUNITY strategy discussion paper, issued at the Athens Energy Week in June 2004. It is clear that when the treaty enters into force, the definitions and tasks therein and to be confirmed by procedural act under the terms of the Treaty itself are the base of work for the Secretariat.1.1.2.1. The ENERGY COMMUNITY Secretariat StructureGiven the work load attributed to the Secretariat and the estimated time necessary for the accomplishment of the aim of creating an Energy Community in South East Europe in line with the relevant provisions of the acquis communautaire, it is envisaged to set up a permanent structure, embracing the specific advantages of local know how and geographic synergies. In the period until the end of 2006, an interim Secretariat has been established in Vienna, the major part of which is funded under EC CARDS provisions. Being an interim Secretariat, the structure and budget are limited to set-up the process and to prepare for the entry into force of the treaty.Thereafter, it is envisaged to build up the Secretariat as well as other institutions to cope with its tasks as currently envisaged in the Treaty.The budget plan runs from 2007 to 2013. The likely duration of the treaty is until 2016, with a possible extension. The specific budget plan for 2014-16 will be presented in time and according to the exigencies then needed.The chart below demonstrates a possible structure of the Secretariat:[pic]To realise efficient cost management all tasks attributed to the Secretariat or any other Institution of the Treaty are administered via the Secretariat. The Secretariat re-distributes funds when entitled to do so. The financial auditing of the whole process can be assured and double or triple overhead costs avoided.Some funds might be attributed to staff which will work most of the time on other locations than the Secretariat, supporting other Institutions mainly for administrative purposes.1.2. Some assumptions for the Institutions in the ENERGY COMMUNITY process, other than the Secretariat1.2.1. MinisterialThe ministerial is the decision making body of the process. It entitles other institutions to act. The venue of the Ministerial meetings will rotate. It is funded by the host, some co-funding is included in the forecast.1.2.2. Permanent High Level GroupThe Permanent High level group shadows the work of the Council Energy Working Group and gives guidance within their competence given by the ministerial. The PHLG organisation is co-funded.1.2.3. Regulatory BoardThe Regulatory Board might have secretarial services at its disposal. The Funds are dispatched via the Secretariat accounting system.1.2.4. Regulatory Forum ElectricityThe Regulatory Forum Electricity shadows the Florence Forum process. Roughly 50.000 € per year are foreseen from 2007 onwards (indexed)1.2.5. Regulatory Forum GasThe Regulatory Forum Gas shadows the Madrid Forum process. Roughly 50.000 € per year are foreseen from 2007 onwards (indexed)2. The detailed tasks of the ENERGY COMMUNITY Secretariat Divisions(according to annex 2, EC ENERGY COMMUNITY strategy discussion paper and interpreting the treaty on the creation of the energy community)The ENERGY COMMUNITY Regulatory SecretariatThe tasks of the ENERGY COMMUNITY Regulatory Secretariat are the following:Regulation and Legislation:Operation of Treaty, Athens Memoranda 2002/2003Benchmarking and Peer Review activitiesEstablishing of policy guidelines (road map to reform)Monitoring of the implementation of the acquis (assist to establish state action plans,..)Liaison with the RegulatorsAspects of granting derogationsAspects of Inter TSO and transmission guidelinesAspects of Market DesignDonor Co-ordinationCo-ordination of the donors’ group (currently done by EC) with respect to legal and regulatory aspectsAct as an information clearing house of Donor’s activities with respect to legal and regulatory aspectsThe ENERGY COMMUNITY Infrastructure SecretariatThe tasks of the ENERGY COMMUNITY Infrastructure Secretariat are the following:Infrastructure Project Preparation and Infrastructure Identification:Assist the World Bank with respect to infrastructure investment fundingPrepare the project dossiers following an agreed methodology and in line with the World Bank APL (Advanced P Loans) Procedures.Assist other Donors with respect to infrastructure investment funding activitiesPrepare the project dossiers following an agreed methodology and in line with the donors’ specific programs’ rules and procedures.On site evaluation of project feasibilityEvaluation of compliance with environmental standards, following the provisions of the acquisFollow up and monitoring of compliance with environmental standardsLiaise with the responsible project managers of the projects’ parent companies.Follow-up project implementation, if accepted for realisationPreparation of in-depth progress reports on each “project realisation” and subject to information to the PHLGAssuring the good use of funds for project realisation, project auditing activities in liaison with the donors’ respective activities.Establish guidelines for good procurement policy and practice, suitable for each state.Establish in liaison with the activities of the donors an indicative priority list for infrastructure projectsDonor Co-ordinationCo-ordination of the donors’ group (currently done by EC) with respect to infrastructure aspectsAct as an information clearing house of Donor’s activities with respect to infrastructure aspectsInformation and energy outlookEstablish demand forecast scenarios for the Energy Community in South East EuropeMonitor demand structure and developmentIssue a bi-annual energy outlook reportThe ENERGY COMMUNITY Information CenterThe tasks of the ENERGY COMMUNITY Information Center are the following:Regional Energy Information and Techncial Center:To act as an information clearing house for participants to the process, statistical data should be gathered for all energy sourcesTo act as an information platform for the publicTo act as a platform for technical co-operation for technical associations.5.4 Method of Implementation (indicative)Show below the method(s)[11] chosen for the implementation of the action.x Centralised Managementٱ x Directly by the CommissionIndirectly by delegation to:ٱ Executive Agenciesٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulationٱ National public-sector bodies/bodies with public-service missionٱ Shared or decentralised managementٱ With Member statesٱ With Third countriesٱ Joint management with international organisations (please specify)Relevant comments:16.  MONITORING AND EVALUATION17.  Monitoring systemThe institutions act under the supervision of the European Commission and the Permanent High Level Group. Activities include reports and road maps. Transparency of activities is a key requisite for the institutions’ acceptance. The European Commission monitors progress ultimately itself with adequate internal measures.Auditing is done twice, once on behalf of the Institutions, once on behalf of the European Commission independently.18.  Evaluation19.  Ex-ante evaluationThe Council and the signatory states evaluate the initiative and demonstrate with their signature their commitment20.  Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)The European Commission envisages to benefit from experience gained through the set up of Agencies. However no similar activity has been undertaken so far.21.  Terms and frequency of future evaluationThe process is under permanent evaluation by the signatory countries and the European Commission. Once a year independent auditing is taking place.22.  ANTI-FRAUD MEASURESNormal auditing provisions apply as well as the applicable legal framework on anti-fraud measures.23.  DETAILS OF RESOURCES24.  Objectives of the proposal in terms of their financial costCommitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)8.2.2 Description of tasks deriving from the action- analyse political impact of the initiative- develop the implementation policy strategy to enlarging the single energy market- manage the process of enlarging the single energy market- give guidance to the process and the institutions- manage high level (international) donor co-ordination- ensure consistency of EU-25 acquis communautaire with energy community activities- moderate the process and the stakeholders to achieve regional optimisation- assist and market process in the signatory countries (pre-accession)8.2.3 Sources of human resources (statutory)(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)x( Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extended (currently 2 A posts)( Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year nx( Posts to be requested in the next APS/PDB procedure (2 A, 1 B, 1 C)( Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)( Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question8.2.4 Other Administrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 – Expenditure on administrative management)EUR million (to 3 decimal places)Budget line (number and heading) | Year n 2007 | Year n+1 2008 | Year n+2 2009 | Year n+3 2010 | Year n+4 2011 | Year n+5 and later 2012+2013 | TOTAL |Other technical and administrative assistance |- intra muros |- extra muros (Auditing) | 0.02 | 0.02 | 0.03 | 0.03 | 0.03 | 0.08 | 0.21 |Total Technical and administrative assistance | 0.02 | 0.02 | 0.03 | 0.03 | 0.03 | 0.08 | 0.21 |8.2.5 Financial cost of human resources and associated costs not included in the reference amountEUR million (to 3 decimal places)Type of human resources | Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 | Year n+4 | Year n+5 and later |Officials and temporary staff (XX 01 01) | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 1,296 |Staff financed by Art XX 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.) (specify budget line) | NA |Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 1,296 |Calculation– Officials and Temporary agentsReference should be made to Point 8.2.1, if applicableThe calculation is based on the indication in 8.2.1.; 4 persons grade A and 1 grade B and 1 grade C at 108.000 €/a each. It is assumed that the internal calculatory cost remains stable over the period (no indexation).Calculation– Staff financed under art. XX 01 02Reference should be made to Point 8.2.1, if applicableN.A.8.2.6 Other administrative expenditure not included in reference amount EUR million (to 3 decimal places) |XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences | Incl. |XX 01 02 11 03 – Committees[18] | Incl |XX 01 02 11 04 – Studies & consultations | N.A. |XX 01 02 11 05 - Information systems | N.A. |2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) | 0,080 | 0,080 | 0,080 | 0,080 | 0,080 | 0,16 | 0,562 |3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) | N.A. |Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 0,080 | 0,080 | 0,080 | 0,080 | 0,080 | 0,16 | 0,562 |Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amount[pic]The needs for human and administrative resources shall be covered within the allocation granted to the managing DG in the framework of the annual allocation procedure. [1] HL C ., , . o.[2] HL C ., , . o.[3] HL C ., , . o.[4] Differentiated appropriations[5] Non-differentiated appropriations hereafter referred to as NDA[6] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned.[7] Expenditure within article xx 01 04 of Title xx.[8] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05.[9] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.[10] Additional columns should be added if necessary i.e. if the duration of the action exceeds 6 years[11] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point[12] As described under Section 5.3[13] As described under Section 5.3[14] Cost of which is NOT covered by the reference amount[15] Cost of which is NOT covered by the reference amount[16] Cost of which is included within the reference amount[17] Reference should be made to the specific legislative financial statement for the Executive Agency(ies) concerned.[18] Specify the type of committee and the group to which it belongs.