               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.8.17.
            COM(2021) 478 final
            2021/0271(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) 15. közgyűlésén az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               Ez a javaslat az Európai Unió nevében a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) közgyűlésének 15. ülésén képviselendő álláspont meghatározására vonatkozik a főtitkár megválasztásáról és szolgálati feltételeiről szóló rendelet, valamint az alábbi kérdésekkel kapcsolatos határozatok tervezett elfogadása tekintetében: a közgyűlés eljárási szabályzatának módosítása, az OTIF hosszú távú stratégiájára irányuló javaslat, a jogi eszközök nyomon követése és értékelése, valamint az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) égisze alatt működő, az egységes vasútjoggal foglalkozó szakértői csoport tevékenységei.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény (COTIF)

               A COTIF az OTIF működését, célkitűzéseit, hatáskörét, a tagokkal fennálló kapcsolatát és általában véve a tevékenységeit szabályozza. A COTIF egyezményhez 51 ország csatlakozott, köztük az Unió 25 tagállama (azaz Ciprus és Málta kivételével valamennyi tagállam). 2011. július 1-je óta az Európai Unió is a COTIF szerződő fele. A COTIF a fő egyezményből és az egyezmény szerves részét képező hét függelékből áll, amelyek egységes vasúti jogszabályokat, azaz a személy- és áruszállításra vonatkozó műszaki funkcionális követelményeket és szerződésmintákat hoznak létre (A. függelék: Nemzetközi vasúti személy- és poggyászfuvarozási szerződés – CIV; B. függelék: Nemzetközi vasúti árufuvarozási szerződés – CIM; C. függelék: Veszélyes áruk nemzetközi vasúti fuvarozása – RID; D. függelék: Nemzetközi vasúti forgalomban engedélyezett járművekre vonatkozó szerződés – CUV; E. függelék: Nemzetközi vasúti forgalomban kiépített infrastruktúra használatára vonatkozó szerződés – CUI; F. függelék: Nemzetközi vasúti forgalomban történő felhasználásra szánt vasúti vagy villamosvasúti pályaépítő anyagra alkalmazandó műszaki szabványok ellenőrzése és egységes műszaki előírások elfogadása – APTU; G. függelék: Nemzetközi forgalomban használt vasúti vagy villamosvasúti pályaépítő anyagok műszaki engedélyezése – ATMF).

               2.2.Az Európai Unió és a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) közötti megállapodás

               2011. június 16-án a Tanács elfogadta az Európai Uniónak az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i nemzetközi vasúti fuvarozási egyezményhez (COTIF) való csatlakozásáról szóló, az Európai Unió és a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) közötti megállapodás aláírásáról és megkötéséről szóló 2013/103/EU tanácsi határozatot. A megállapodás 2011. július 1-jén lépett hatályba. A 2013/103/EU tanácsi határozat tartalmaz egy uniós nyilatkozatot a hatáskör gyakorlásáról (I. melléklet), valamint meghatározza a Tanács, a tagállamok és a Bizottság által az OTIF szerinti eljárások során alkalmazandó belső megállapodásokat (III. melléklet).

               2.3.Az OTIF közgyűlése

               A közgyűlés az OTIF legfőbb döntéshozó szerve. Háromévente rendes ülést tart, de rendkívüli üléseket is tarthat. A közgyűlés határozatokat hoz az egyezmény módosítására irányuló javaslatokról. Az esettől függően a szerződő felek kétharmadának vagy felének kell jóváhagynia a módosításokat azok elfogadásához. A közgyűlés utolsó rendes ülésére 2018 szeptemberében került sor.

               Az Európai Unió és/vagy a tagállamai hatáskörüknek megfelelően a közgyűlés eljárási szabályzata, valamint az Unió COTIF egyezményhez való csatlakozásáról szóló megállapodás rendelkezései szerint vesznek részt ebben az eljárásban.

               A közgyűlés akkor határozatképes, ha az OTIF szavazati joggal rendelkező szerződő feleinek többsége vagy kétharmada a szavazáskor jelen van.

               2.4.Az OTIF közgyűlésének tervezett jogi aktusa

               15. ülésén a közgyűlés várhatóan elfogad bizonyos jogi aktusokat és közigazgatási határozatokat, amelyek hatással lehetnek az OTIF tevékenységeire.

               A közgyűlés:

               –megvitatja a főtitkárnak az OTIF hosszú távú stratégiájának kidolgozására irányuló javaslatát, és határozatot hozhat a következő lépésekről és tevékenységekről,

               –mérlegeli a jogi szakértőkből álló tanácsadó munkacsoport és az együttműködéssel foglalkozó ad hoc bizottság tevékenységeinek egyetlen, jogi ügyekkel és nemzetközi együttműködéssel foglalkozó ad hoc bizottságba történő összevonásának lehetőségét,

               –mérlegeli és elfogadhatja az OTIF jogi eszközeinek nyomon követéséről és értékeléséről szóló határozatra irányuló javaslatot,

               –megfogalmazhatja az OTIF véleményét az ENSZ EGB egységes vasútjoggal kapcsolatos kezdeményezéséről, különös tekintettel a vasútjog globális szintű egységesítésével kapcsolatos két alternatív megközelítésre,

               –várhatóan elfogadja a főtitkár megválasztásáról és szolgálati feltételeiről szóló rendeletjavaslatot,

               –megvizsgálja és elfogadhatja a közgyűlés eljárási szabályzatának módosítására irányuló javaslatokat.

               A közgyűlés határoz az OTIF főtitkárának megválasztásáról, az igazgatási bizottság tagjainak megválasztásáról és a költségvetési keretről is.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               7. napirendi pont – Az OTIF hosszú távú stratégiája

               A főtitkár tájékoztatja a közgyűlést arról a javaslatról, hogy a kétéves munkaprogram kiegészítéseként hosszú távú stratégiát dolgozzanak ki az OTIF számára.

               2021. január 25-én a főtitkár körlevelet küldött, hogy konzultáljon az OTIF tagjaival (köztük az EU-val) a hosszú távú OTIF-stratégiára vonatkozó javaslattervezetről. Az eredeti szándék az volt, hogy a konzultáció eredményeinek figyelembevételével módosított javaslatot terjesszenek elő elfogadásra a közgyűlés 2021. szeptemberi, 15. ülésén.

               Az uniós hozzájárulást a Bizottság 2021. március 17-én nyújtotta be az OTIF titkárságának. Üdvözölte a kezdeményezést, ugyanakkor arra engedett következtetni, hogy a stratégiatervezet nincs kellően kidolgozva, és nem áll készen az 15. közgyűlés általi elfogadásra. Az Unió rámutatott, hogy átfogóbb háttérelemzésre és szakértői szintű megbeszélésre van szükség ahhoz, hogy az OTIF számára szilárd alapokon álló, érdemi és hosszú távú stratégiai dokumentumot lehessen kidolgozni. A kiindulópont a nemzetközi vasúti közlekedés aktuális helyzetének elemzése, beleértve a jelenlegi és felmerülő kihívások feltérképezését, valamint a vonatkozó jogi, gazdasági, környezeti és technológiai bizonyítékok figyelembevételét.

               A főtitkár által a 15. közgyűléshez készített tárgyalási anyag összefoglalja a konzultáció eredményeit. Többek között megállapítja, hogy egyelőre túl korai lenne jogerős határozatot hozni a hosszú távú stratégia tervezetéről, és javasolja a megbeszélések folytatását és elmélyítését az OTIF-on belül és kívül egyaránt. A hosszú távú stratégiára vonatkozó új, felülvizsgált javaslattervezetet ezután elfogadás céljából a következő, 2024 őszére ütemezett közgyűlés elé terjesztik.

               A 15. közgyűlésen elfogadandó határozatjavaslat összhangban van az Unió által a konzultációs folyamat során benyújtott általános észrevételekkel, ezért támogatni kell.

               Az OTIF-on belül az adott kérdésről folytatott további megbeszélések során az Unió által képviselendő álláspontnak biztosítania kell az alábbiakat:

               –a hosszú távú OTIF-stratégiának összhangban kell lennie az Európa és Ázsia összekapcsolására irányuló uniós stratégiával és a vonatkozó uniós vasúti közlekedéspolitikai célkitűzésekkel, többek között a gazdasági és társadalmi változások (pl. zöld és digitális átállás, globalizáció) hatására a vasúti ágazatban végbemenő aktuális és jövőbeli fejlemények tekintetében
                  1
               ;

               –az OTIF hosszú távú stratégiai célkitűzéseinek megfogalmazása megfelelően lefedi a szervezetnek a COTIF 2. cikkében meghatározott céljait, és nem vezet új célkitűzések OTIF-hoz való hozzáadásához és/vagy a meglévő célkitűzések olyan értelmezéséhez, amely az OTIF hatáskörének kiterjesztését vonja maga után;

               –a hosszú távú stratégiának az OTIF szervezetére és erőforrásaira gyakorolt potenciális hatását a felülvizsgált javaslattervezetre irányuló javaslat részeként értékelik és dokumentálják;

               –a stratégia – a közgyűlés általi elfogadását követően – elsősorban a COTIF-ban meghatározott meglévő eszközök és eljárások (munkaprogram, költségvetés, vezetőségi jelentések, szervek tevékenysége stb.) felhasználásával valósul meg.

               8. napirendi pont, a) alpont – Jelentés az együttműködéssel foglalkozó ad hoc bizottság és a jogi szakértőkből álló munkacsoport tevékenységéről

               A közgyűlés a 2019–2021 közötti időszak vonatkozásában (SG-21018-AG 15/8.1) tájékoztatást kap az együttműködéssel foglalkozó ad hoc bizottság és a jogi szakértőkből álló munkacsoport tevékenységeiről. Meg fogja vizsgálni a főtitkár arra irányuló javaslatát, hogy az említett két szerv tevékenységeit egyetlen, jogi ügyekkel és nemzetközi együttműködéssel foglalkozó ad hoc bizottságba vonják össze.

               Az OTIF intézményi keretét a COTIF III. címe (Szerkezet és működés) határozza meg. A COTIF 13. cikke meghatározza az OTIF szerveit, beleértve a közgyűlést, az igazgatási bizottságot, a felülvizsgálati bizottságot, a veszélyes áruk szállításával foglalkozó szakértők bizottságát (RID szakértői bizottság), a vasúti eljárások egyszerűsítésével foglalkozó bizottságot, a műszaki szakértők bizottságát és a főtitkárt. E cikk (2) bekezdése azt is előírja, hogy „a közgyűlés dönthet úgy, hogy ideiglenesen más bizottságokat hoz létre meghatározott feladatok ellátására”. Következésképpen a főtitkárnak a jogi ügyekkel és a nemzetközi együttműködéssel foglalkozó ad hoc bizottság ideiglenes létrehozására irányuló javaslata nem változtatná meg az OTIF intézményi keretét.

               A főtitkár által benyújtott jelentés rámutat arra, hogy az együttműködéssel foglalkozó ad hoc bizottság és a jogi szakértőkből álló munkacsoport hatékonyan teljesítette megbízatását, továbbá bizonyította az OTIF-jog kidolgozásához és a nemzetközi együttműködés megerősítéséhez nyújtott hozzáadott értékét. A két szerv a 2021. áprilisi 4-i ülésen megállapodott arról az együttes javaslatról, hogy a jövőben újjászervezzék tevékenységüket, ennélfogva egyetlen ad hoc bizottság létrehozásával csökkentsék az adminisztratív terheket.

               Az újjászervezésre irányuló javaslat releváns és helyénvaló. Az együttműködéssel foglalkozó ad hoc bizottság és a jogi szakértőkből álló munkacsoport által tartott négy ülés során megállapítást nyert, hogy a tagok általában az OTIF-tagok ugyanazon képviselői, akik mindkét ülésen részt vettek. Ezenfelül – ami az OTIF tevékenységeit illeti – a nemzetközi szintű együttműködést igénylő kérdések többségét erős jogi dimenzió jellemzi. Egy új, jogi ügyekkel és nemzetközi együttműködéssel foglalkozó ad hoc bizottság létrehozása hatékonyan csökkentené az OTIF titkárságának adminisztratív terheit, ugyanakkor erősítené az OTIF azon képességét, hogy javítsa a COTIF alkalmazását, és hozzájáruljon a nemzetközi vasúti közlekedés terén globális szinten felmerülő kihívások kezeléséhez (lásd például a 8. napirendi pont d) alpontját).

               A javaslatot ezért az alábbi észrevételek figyelembevételével támogatni kell.

               Az új ad hoc bizottság javasolt megbízatása – egy elem kivételével – megfelelően lefedi az együttműködéssel foglalkozó ad hoc bizottság és a jogi szakértőkből álló munkacsoport
                  2
                megbízatását. A 13. közgyűlés úgy határozott, hogy az együttműködéssel foglalkozó ad hoc bizottságnak össze kell hangolnia tevékenységét a COTIF 1. §-ának 13. cikkében meghatározott szervekkel (azaz a közgyűléssel, az igazgatási bizottsággal, a felülvizsgálati bizottsággal, a veszélyes áruk szállításával foglalkozó szakértők bizottságával, a vasúti eljárások egyszerűsítésével foglalkozó bizottsággal, a műszaki szakértők bizottságával és a főtitkárral). Ez az elem hiányzik a határozati javaslat szövegéből. A főtitkár javasolja a veszélyes áruk szállításával foglalkozó szakértői bizottság és a műszaki szakértők bizottságának megbízását azzal, hogy saját hatáskörükön belül hozzanak döntéseket az egyéb nemzetközi szervezetekkel és szövetségekkel való együttműködésről, és tájékoztassák a jogi ügyekkel és nemzetközi együttműködéssel foglalkozó ad hoc bizottságot a nemzetközi együttműködéssel kapcsolatos tevékenységeikről, és szükség esetén hangolják össze ezeket a tevékenységeket. Az Unió támogathatja ezt az elemet. Fontos és szükséges azonban az is, hogy a jogi ügyekkel és nemzetközi együttműködéssel foglalkozó ad hoc bizottság maga hangolja össze tevékenységeit az OTIF egyéb állandó szerveivel.

               Mivel ad hoc bizottság csak ideiglenes alapon hozható létre, meg kell határozni az 15. közgyűlés által adandó megbízatás időtartamát (három vagy hat év). A közgyűlés tevékenységei nyomon követésének megkönnyítése érdekében kívánatosnak tűnik, hogy az új ad hoc bizottság az első hároméves időszakra jöjjön létre, amely időszak szükség szerint megújítható.

               Az Uniónak támogatnia kell a határozati javaslat elfogadását, feltéve, hogy a jogi ügyekkel és nemzetközi együttműködéssel foglalkozó ad hoc bizottság megbízatása az első, legfeljebb hároméves időszakra szól, és magában foglalja azt a követelményt, hogy tevékenységeit össze kell hangolni a COTIF 1. §-ának 13. cikkében meghatározott szervekkel.

               8. napirendi pont, b) alpont – A jogi eszközök nyomon követése és értékelése

               A jogi szakértőkből álló tanácsadó munkacsoport határozati javaslatot készített a jogi eszközök és a kísérő indokolások nyomon követéséről és értékeléséről. A javasolt határozat az OTIF 2020–2021-es időszakra vonatkozó munkaprogramjának célkitűzéseivel összhangban meghatározza az OTIF jogi eszközei nyomonkövetési és értékelési politikájának (hatály, tervezés és rangsorolás, együttműködés, adatgyűjtés, értékelés és nyomon követés) megszervezéséhez és végrehajtásához szükséges jogi rendelkezéseket
                  3
               . Munkatervével összhangban a jogi szakértőkből álló tanácsadó munkacsoport számos, a COTIF jogi keretére vonatkozó nyomonkövetési és értékelési politika kialakítása szempontjából releváns kérdést vizsgált meg. A titkárság által készített javaslat alapján kidolgozta a jogi rendelkezések tervezetét, és cikkenként haladva megvitatta őket. Negyedik ülésén véglegesítette a határozattervezetet és a kísérő indokolásokat, majd elfogadtatás céljából benyújtotta őket a közgyűlés 15. ülésére.

               A javasolt határozat hivatalossá és működőképessé teszi az OTIF-nak a COTIF 1. §-a 2. cikkének e) pontjában meghatározott azon feladatát, hogy figyelemmel kísérje a szervezeten belül létrehozott valamennyi szabály és ajánlás (jogi eszköz) alkalmazását. E célból a határozattervezet konkrét követelményeket állapít meg az OTIF főtitkára és az OTIF-tagok számára, különösen a következők tekintetében: a főtitkár rendszeresen nyomon követi és értékeli az egyezmény végrehajtását (a határozattervezet 1. §-ának 2. cikke); az OTIF szervei hatáskörükön vagy annak konkrét rendelkezésein belül kezdeményezhetik egy adott jogi eszköz alkalmazásának nyomon követését és értékelését; a főtitkár kezdeményezheti bármely jogi eszköz nyomon követését és értékelését (a határozattervezet 2. §-ának 1. cikke); az OTIF tagjai együttműködnek a főtitkárral, és minden lényeges információt megadnak a jogi eszközök nyomon követése és értékelése céljából (a határozattervezet 1. §-ának 4. cikke).

               Az Uniónak támogatnia kell a jogi eszközök ellenőrzéséről és értékeléséről szóló határozat közgyűlés általi elfogadását, és jóvá kell hagynia az indokolásokat.

               8. napirendi pont, c) alpont – A közgyűlés eljárási szabályzatának a részvétel és képviselet tekintetében történő módosítása (mandátumok)

               A jogi szakértőkből álló munkacsoport javítási és pontosítási szándékkal javaslatokat dolgozott ki a közgyűlés eljárási szabályzata (4–7. cikk) mandátumokra vonatkozó rendelkezéseinek módosítására a közgyűlés általi megvitatás és elfogadás céljából.

               A javasolt módosítások szigorúan adminisztratív jellegűek, céljuk a közgyűlésben tevékenykedő OTIF-tagok képviseleti és szavazati hatáskörére vonatkozó mandátumokkal és meghatalmazásokkal kapcsolatos eljárás javítása.

               Az Uniónak támogatnia kell az eljárási szabályzat 4–7. cikkére vonatkozó módosítások közgyűlés általi elfogadását, és jóvá kell hagynia a vonatkozó indokolásokat.

               8. napirendi pont, d) rész – Az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának az egységes vasútjogra vonatkozó kezdeményezése

               A tárgy a vasúti közlekedésre vonatkozó jog harmonizálására és egységesítésére vonatkozik az eurázsiai nemzetközi forgalom tekintetében, amelyet jelenleg két különböző jogi rendszer irányít:

               –a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) által igazgatott COTIF, amely 51 államot – köztük 25 uniós tagállamot – és 2011 óta az Európai Uniót foglalja magában;

               –a nemzetközi vasúti forgalomról szóló megállapodás (SZMGSZ), amelyet a Vasutak Együttműködési Szervezete (OSZZSD) kezel, és amelyben 29 állam vesz részt, ideértve 9 kelet-európai uniós tagállamot.

               Az OTIF szabályai a nemzetközi vasúti forgalommal kapcsolatos szerződések valamennyi típusára kiterjednek, beleértve az áruszállítást, a személyszállítást, a veszélyes áruk szállítását, valamint az infrastruktúra és a járművek használatát. Az OTIF-szabályok biztonsági és átjárhatósági követelményeket is tartalmaznak. Az Oroszországi Föderáció, Kína és a legtöbb közép-ázsiai ország tagja az 1956-ban létrehozott OSZZSD-nek, és az említett országok valamelyikén keresztül történő nemzetközi vasúti árufuvarozásra vonatkozó szerződéseknek az OSZZSD szabályait kell alkalmazniuk. Következésképpen az Európa és Kína között vasúti árufuvarozási szolgáltatásokat nyújtó fuvaroztatóknak és vasúttársaságoknak két külön szerződést kell kötniük, két különböző jogi és felelősségi rendszer keretében. Ez akadályozza az Európa és Ázsia közötti növekvő vasúti forgalmat, valamint az ilyen típusú szolgáltatások esetében a vasúti szállítás versenyképességét. Az ENSZ EGB Egységes vasútjogi kezdeményezésének célja e kérdések megoldása. 2011-ben kezdte meg tevékenységét az egységes vasútjoggal foglalkozó szakértői csoport, amelynek feladata az volt, hogy az Európa és Ázsia közötti vasúti teherszállítási szolgáltatások versenyképességének javítása céljából dolgozzon ki egy, a vasúti szállításra vonatkozó jog egységesítésére irányuló megközelítést. A csoport az alábbi országok/szervezetek szakértőiből tevődött össze: az Oroszországi Föderáció, Svájc, Törökország, több uniós tagállam, az Európai Bizottság (megfigyelő), valamint az érintett nemzetközi vasúti szervezetek, egyesületek és vasúttársaságok (pl. OTIF, OSZZSD, CIT, Russian Railways, Deutsche Bahn, PKP Cargo).

               A szakértői csoportnak legutóbbi megbízatása (2018–2021) során jogilag kötelező erejű eszközt kellett kidolgoznia, figyelembe véve az áruszállítási szerződésre vonatkozó, a korábbi megbízásokban kidolgozott URL-jogi rendelkezések tervezetét. A csoportnak azonban nem sikerült konszenzusra jutnia a két különböző és ellentétes megközelítés közötti tartós megosztottság miatt:

               az uniós szakértők pragmatikus és fokozatos megközelítést szorgalmaznak, első lépésként az „URL fuvarozási szerződésekről szóló egyezmény” elfogadásával (a közúti szállításra vonatkozó CMR-egyezményhez hasonlóan), amely az OTIF és az OSZZSD vonatkozó szabályaival párhuzamosan létezhetne; az adott megközelítés támogatása érdekében a Bizottság 2019 áprilisában elemző dokumentumot nyújtott be
                  4
               , amelyet a szakértők többsége üdvözölt és támogatott. Másrészről az Oroszországi Föderáció támogatja egy „globális keretegyezmény” elfogadását, amely a vasúti közlekedésre vonatkozó jogszabályok teljes spektrumát, azaz az OTIF-szabályok jelenlegi teljes hatályát, valamint az uniós vasúti vívmányok számos területét lefedi; ez a megközelítés az OTIF és az OSZZSD feloszlatását egyaránt előirányozza egy új, külön erre a célra létrehozott ENSZ-ügynökség javára, amelyet még nem határoztak meg / szervezés alatt áll.

               A szakértői csoport anyavállalatának, a vasúti közlekedéssel foglalkozó munkacsoportnak (SC.2) benyújtandó, 2021 novemberi jelentésében úgy ítéli meg, hogy megbízatása a 2020 szeptemberében és 2021 januárjában tartott két további ülést követően teljesült.

               A szakértői csoport megállapodott arról, hogy bemutatja az „Egyezmény a nemzetközi vasúti árufuvarozási szerződésről (az egységes vasúti jogi egyezmény rendszerének első egyezménye)” című konkrét kimeneti dokumentumot
                  5
               . Mivel ez a dokumentum a preambulumtól a záró rendelkezésekig terjedő érdemi rendelkezéseket tartalmaz – amelyek együtt alkotják az „URL fuvarozási szerződésekről szóló egyezmény” tervezetét – a szakértői csoport nem tudott teljes mértékben megállapodni ezekről a rendelkezésekről, és így véglegesíteni őket, mivel nem tudta áthidalni az URL-lel kapcsolatos megközelítések közötti, az alábbiakban ismertetett különbségeket:

               „5. (…)

               A. megközelítés – egységes szabályok létrehozása az eurázsiai folyosókon történő vasúti szállításra vonatkozóan azokon a területeken, ahol az iparágnak sürgősen szüksége van rá– azaz a szállítási szerződésre –, miközben nem érinti a két meglévő vasúti szervezetet és a területükön belüli áruszállításra alkalmazandó jogszabályokat (különösen a CIM-et és az SZMGSZ-t) (kapcsolódási pontokról szóló jogszabály); az ECE/TRANS/SC.2/GEURL/2021/3 a nemzetközi vasúti árufuvarozási szerződésre vonatkozó olyan jogi szabályozást tartalmaz, amely a kapcsolódási pontokról szóló jogszabály célját szolgálja. Hivatalosan gyorsan el lehetne fogadni egyezményként, és megkönnyítené az áruk szállítását az eurázsiai folyosókon, mind a vasúti fuvarozók, mind az érintett iparág igényeinek megfelelően; valamint

               B. megközelítés – a CIM és az SZMGSZ meglévő rendszereit felváltó egységes jogszabályrendszer létrehozása az eurázsiai térségben a határokon átnyúló vasúti szállításra vonatkozóan, amely csak az összes melléklet (pl. infrastruktúra, gördülő eszköz, vagonjog, veszélyes áruk szállítása stb.) tárgyalását és elfogadását követően lép hatályba. Az iparágnak nincs sürgős igénye a harmadik jogrendszerben, mivel a CIM/SZMGSZ fuvarlevél zökkenőmentes vasúti szállítást biztosít. Az ECE/TRANS/SC.2/GEURL/2021/3 nem felel meg ennek a megközelítésnek. (…).

               6. Az A. megközelítés alkalmazása esetén az URLCoC-egyezményt az ECE/TRANS/SC.2/GEURL/2021/3 alapján dolgozták volna ki, amely önkéntes alapon történő azonnali alkalmazás céljából nemzetközi jogi kapcsolódási pontként szolgálna a szerződő felek által az eurázsiai szállítási folyosókon bonyolítandó vasúti árufuvarozás tekintetében, érintetlenül hagyva a COTIF/CIM-egyezményt és az SZMGSZ-megállapodást.

               7. A B. megközelítés alkalmazása esetén az URL-t az eurázsiai vasúti szállítási műveletekre vonatkozó egységes jogszabályrendszerként lehetne kialakítani, amely elfogadáskor a CIM és az SZMGSZ helyébe lépne. Ez azonban nem tartozott volna a szakértői csoport feladatmeghatározásába, amely a fuvarozási szerződés véglegesítésén kívül arra kéri a csoportot, hogy csak a nemzetközi vasúti árufuvarozás szempontjából releváns egyéb kérdéseket határozzon meg.

               8. A fentiekre tekintettel a szakértői csoport felkéri a vasúti közlekedéssel foglalkozó munkacsoportot (SC.2), hogy vizsgálja meg a két megközelítést.”

               Tekintettel az OTIF-ra gyakorolt lehetséges hatásra, az OTIF 13. közgyűlése megbízta a jogi szakértőkből álló munkacsoportot, hogy vegye fontolóra az ENSZ EGB egységes vasútjogra vonatkozó kezdeményezését. A jogi szakértőkből álló munkacsoport a 4. ülésén foglalkozott a vasútjog egységesítéséről szóló, az OTIF titkársága által készített jelentés frissített változatának vizsgálatával
                  6
               . Megvitatta a fent leírt két megközelítést, és a következőket állapította meg:

               „A COTIF/CIM és az SZMGSZ közötti kapcsolódási pontokra vonatkozó jogszabály nem ellentétes és nincs átfedésben a COTIF egyezménnyel, feltéve, hogy annak célja a CIM Egységes Szabályokkal és az SZMGSZ-sel való ütközés elkerülése, valamint a nemzetközi fuvarozásra vonatkozó nemzetközi szabályozások hiányosságainak megszüntetése, amennyiben sem a CIM Egységes Szabályok, sem az SZMGSZ nem alkalmazható a teljes út során (Európa és Ázsia közötti forgalom);

               az OTIF és az OSZZSD jogrendszerét felváltó, az eurázsiai térségen belüli, határokon átnyúló vasúti szállításra vonatkozó egységes jogszabályok rendszere ellentmond a COTIF egyezménynek, és átfedésben van vele. Egy ilyen egységes rendszer csak az OSZZSD és az OTIF, valamint tagjaik egyértelmű politikai elkötelezettségével és részvételével alakítható ki. Ez a megközelítés a két kipróbált és megbízható jogrendszer – a COTIF/CIM és az SZMGSZ – felmondásához, valamint az OTIF és az OSZZSD feloszlatásához is vezetne.”

               Ez alapján az OTIF főtitkára azt javasolja, hogy a közgyűlés:

               (1)vegye figyelembe a főtitkár jelentését és a jogi szakértőkből álló munkacsoport következtetéseit a vasútjog egységesítésének lehetséges megközelítéseiről;

               (2)támogassa a COTIF/CIM és a nemzetközi vasúti árufuvarozásról szóló megállapodás (SZMGSZ) közötti kapcsolódási pontokról szóló jogszabály kidolgozását és elfogadását az Európa és Ázsia közötti nemzetközi vasúti árufuvarozás megkönnyítése érdekében, feltéve, hogy a kapcsolódási pontokról szóló jogszabály nem ütközik a CIM Egységes Szabályokkal és az SZMGSZ-szel;

               (3)utasítsa a főtitkárt arra, hogy továbbra is vegyen részt az ENSZ EGB-nek a vasútjog egységesítésére irányuló projekttel kapcsolatos munkájában, és utasítsa a jogi ügyekkel és a nemzetközi együttműködéssel foglalkozó ad hoc bizottságot a vasútjog egységesítésére irányuló ENSZ EGB-projekt nyomon követésére;

               (4)ismételje meg a 13. ülésén hozott határozatot, és a közgyűlés ismerje el, hogy előzetes határozatot kell hozni a nemzetközi vasútjogról szóló új szövegek előkészítésében való részvételről, amelynek alkalmazási köre és céljai ütközhetnek vagy részben egybeeshetnek a COTIF alkalmazási körével és az OTIF célkitűzéseivel.

               Tekintettel az ENSZ EGB vasúti közlekedéssel foglalkozó munkacsoportjának 2021. novemberi 74. ülésére, fontos, hogy az OTIF egyértelmű álláspontot alakítson ki az URL-kezdeményezéssel kapcsolatban.

               A javasolt határozat elemei konvergensek és támogatják az uniós tagállamok szakértői által az ENSZ EGB egységes vasútjoggal foglalkozó szakértői csoportjában képviselt megközelítést. Ezért az Uniónak támogatnia kell a javasolt határozat mind a négy fent felsorolt elemét.

               9. napirendi pont – A főtitkár megválasztására és szolgálati feltételeire vonatkozó szabályok

               A 13. közgyűlés utasította az igazgatási bizottságot, hogy vizsgálja meg a főtitkár ideiglenes kinevezésére vonatkozó strukturális megoldást, és dolgozzon ki részletes szabályokat a főtitkár megválasztására vonatkozóan.

               2019. februári, 130. ülésén az igazgatási bizottság felkérte a jogi szakértőkből álló munkacsoportot, hogy vizsgálja meg az ideiglenes főtitkár kinevezésének és a főtitkár megválasztásának kérdését, és terjesszen elő javaslatokat e két kérdés szabályozására. A legjobb nemzetközi gyakorlatok és az OTIF-on belül levont tanulságok alapján a titkárság jogilag kötelező erejű eszköz elfogadását javasolta. Az ezen szabályokról való határozathozatal és a szabályok elfogadása a közgyűlés feladata. A jogi szakértőkből álló munkacsoport elkészítette a főtitkár megválasztásáról és szolgálati feltételeiről szóló rendeletjavaslatot a kísérő indokolásokkal együtt, valamint a közgyűlés eljárási szabályzatának (a főtitkár megválasztása tekintetében történő) módosítására vonatkozó javaslatot az indokolásokkal együtt.

               Az e napirendi pont keretében megvitatandó fő dokumentum a „főtitkár megválasztásáról és szolgálati feltételeiről szóló rendeletjavaslat” (az SG-21022-AG 15/9 dokumentum 1. melléklete). Átfogó jogi keretet biztosít a tárgy valamennyi fő szempontjára (választási elvek, képesítési kritériumok, pályázati felhívás, jelentkezés, önéletrajz, jó egészségi állapotra vonatkozó igazolás, pályázatok benyújtása és vizsgálata, átláthatóság, szavazás, szolgálati feltételek, az álláshely betöltése). Egy „jelöltfórumról”, azaz a jelöltek bemutatására szolgáló informális ülésről is rendelkezik. Az igazgatási bizottság legalább négy héttel a közgyűlés azon ülése előtt összehívja a jelöltfórumot, amelyen a választás esedékes. E javaslat indokolása a magyarázó feljegyzésekben található: „1. Általános szabályként a tagállamok jelöltekkel szembeni preferenciáiról a közgyűlés dönt, így mind a jelölteknek, mind a tagoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a közgyűlés előtt találkozzanak. (…) 3. A jelöltfórum lehetőséget biztosít arra, hogy minden jelölt a közgyűlés előtt legalább néhány héttel azonos feltételek mellett valamennyi OTIF-taggal megismertesse magát, és ismertesse a jövőképét. Amellett, hogy az összes jelöltet láthatóbbá tenné, időt biztosítana a tagoknak a választások előtti reagálásra és konzultációkra is. 4. A fórumnak az egyes jelöltek előadásaiból kell állnia, majd lehetőséget kell biztosítania a kérdések és válaszok megfogalmazására. (…) 7. Tekintettel a folyamat érzékeny jellegére, a jelöltek méltóságának tiszteletben tartására, valamint a jelöltek és a tagok közötti őszintébb interakció biztosítására, a részvétel a tagokra korlátozódik.”

               A javasolt rendelet általánosságban javítaná az OTIF főtitkár-megválasztási folyamatának hatékonyságát és átláthatóságát.

               Mindazonáltal a jogi szakértőkből álló munkacsoport tanácskozásai során intenzív vita folyt a nyelvi követelményekről szóló rendelkezésről, amely az OTIF főtitkári tisztségére pályázókra vonatkozó képesítési kritériumok részét képezi (a rendeletjavaslat 5. cikkének c) pontja), amely kimondja:

               „Az angol nyelv és legalább az OTIF egyik munkanyelvének (francia vagy német) ismerete. A közös európai nyelvi referenciakeretnek (CEFR) megfelelően globális szinten az egyik nyelvnél professzionális felhasználói szintű ismeretre, a másik nyelv esetében független felhasználói szintű ismeretre van szükség”.

               A korábban az OTIF főtitkári tisztségére pályázókra alkalmazott képesítési kritériumoktól eltérően (az OTIF mindhárom munkanyelvének ismerete, egyszerű és folyékony szövegezhetőség az egyik munkanyelven) a javasolt rendelet kifejezetten az angol nyelv ismeretére helyezi a hangsúlyt. Ezenkívül az OTIF három munkanyelve közül csak kettő ismerete szükséges. Az indokolásokból kiderül: „Mindazonáltal előnyt jelent más nyelvek és mindenekelőtt az OTIF harmadik munkanyelvének ismerete. Meg kell jegyezni továbbá, hogy az angol nyelv túlnyomórészt a kihelyezett üléseken (szemben a belső OTIF-ülésekkel) és a külső kommunikációban használatos.”

               A fenti magyarázat ellenére az érintett rendelkezés látszólag nincs összhangban a COTIF 6. §-ának 1. cikkével, amely szerint: „A szervezet munkanyelvei az angol, a francia és a német. A közgyűlés más munkanyelveket is bevezethet”. Továbbá, amint azt a korábbi, 2019-es választásokon az öt jelölt (francia, német, olasz, holland, osztrák) által képviselt magas színvonal és a jelöltek különböző nemzetiségei is bizonyítják, semmi nem utal arra, hogy az eddig alkalmazott nyelvi kritériumok – az OTIF mindhárom munkanyelvének ismerete, valamint az egyszerű és folyékony szövegezhetőség az egyik munkanyelven – akadályoznák a magasan képzett szakemberek alkalmazását az OTIF főtitkári posztjára.

               A Bizottság úgy véli, hogy az Uniónak támogatnia kell a „főtitkár megválasztásáról és szolgálati feltételeiről szóló rendelet” elfogadását, de az OTIF három munkanyelve közötti megkülönböztetés elkerülése érdekében az 5. cikk (Képesítési kritériumok) módosítását kérelmezi. Az Uniónak támogatnia kell a rendelet 5. cikkének javasolt módosítása tekintetében az ülésen módosított indokolások jóváhagyását is.  Az Uniónak támogatnia kell továbbá a közgyűlés eljárási szabályzata 10. és 22. cikkének módosításait, amelyek a főtitkár megválasztására és szolgálati feltételeire, valamint az indokolások jóváhagyására vonatkoznak.

               10. napirendi pont – A közgyűlés eljárási szabályzatának módosítása

               Amint az a fent említett 8. napirendi pont c) alpontjában és a 9. napirendi pontban is szerepel, a közgyűlés határoz az eljárási szabályzat módosítására irányuló javaslatokról. A közgyűlés eljárási szabályzatának 27. cikke értelmében az eljárási szabályzat valamennyi módosításának egységes szerkezetbe foglalt változatát a közgyűlés elé kell terjeszteni megvitatás és elfogadás céljából. A közgyűlés eljárási szabályzatának módosítására irányuló, egységes szerkezetbe foglalt javaslatot az SG-21024-AG 15/10. sz. tárgyalási anyag 1. melléklete tartalmazza. Szerkesztési javításokat is tartalmaz egyes dokumentumok német szövegében (az SG-21022-AG 15/9 dokumentum 4. melléklete), és javasolja az eljárási szabályzat 28. cikkének („Hatálybalépés”) módosítását annak érdekében, hogy az a közgyűlés 15. ülését követő első napon lépjen hatályba.

               A 8. napirendi pont c) alpontjában és a 9. napirendi pontban foglalt álláspontokkal összhangban az Uniónak támogatnia kell a közgyűlés eljárási szabályzata 4–7., 10., 22. és 28. cikkén eszközölt módosítások elfogadását és a vonatkozó indokolások jóváhagyását.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által […] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  7
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Az OTIF közgyűlése egy megállapodás, nevezetesen a nemzetközi vasúti fuvarozási egyezmény (COTIF) által létrehozott szerv. Az OTIF közgyűlése által elfogadandó jogi aktusok joghatással bíró jogi aktusok (lásd az előző szakasz magyarázatát).

               A tervezett jogi aktusok nem egészítik ki és nem módosítják az egyezmény intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen anyagi jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a vasúti fuvarozással kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 91. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 91. cikke, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Mivel az OTIF 15. közgyűlésének jogi aktusa nem módosítja a COTIF egyezményt és annak függelékeit, elfogadását követően nem szükséges kihirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2021/0271 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) 15. közgyűlésén az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére, összefüggésben a 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Unió a 2013/103/EU tanácsi határozattal
                  8
                csatlakozott az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i nemzetközi vasúti fuvarozási egyezményhez (a továbbiakban: a COTIF egyezmény).

               (2)Az OTIF közgyűlése (a továbbiakban: a közgyűlés) a COTIF egyezmény 13. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban létrejött.

               (3)Az Unió a közgyűlésben a COTIF egyezmény rendelkezései, a közgyűlés eljárási szabályzata, valamint az Európai Unió COTIF egyezményhez való csatlakozásáról szóló megállapodás rendelkezései szerint vesz részt.

               (4)A közgyűlés a 2021. szeptember 28-ára és 29-ére tervezett 15. ülésén várhatóan határoz az alábbiakról: az OTIF hosszú távú stratégiájának kidolgozása; a főtitkár megválasztásáról és szolgálati feltételeiről szóló rendeletjavaslat; a jogi szakértőkből álló munkacsoport és az együttműködéssel foglalkozó ad hoc bizottság tevékenységeinek egyetlen, jogi ügyekkel és nemzetközi együttműködéssel foglalkozó ad hoc bizottságba történő összevonására irányuló javaslat; az OTIF jogi eszközeinek nyomon követéséről és értékeléséről szóló határozati javaslat; a közgyűlés eljárási szabályzatának módosítására irányuló javaslat.

               (5)Ezen az ülésen a közgyűlés várhatóan megfogalmazza az OTIF véleményét az ENSZ EGB egységes vasútjoggal kapcsolatos kezdeményezéséről, különös tekintettel a vasútjog globális szintű egységesítésével kapcsolatos két alternatív megközelítésre.

               (6)Helyénvaló meghatározni az Unió által az OTIF közgyűlésének 15. ülésén képviselendő álláspontot, mivel az Unió tagja az OTIF-nak, és a közgyűlés által meghozandó határozatok hatással lesznek a szervezet működésére és fejlesztési stratégiájára.

               (7)A 15. közgyűlés fontolóra veszi egy jogilag kötelező erejű eszköz elfogadását, amely szabályozná a főtitkár – az OTIF-nak a COTIF 13. cikkében meghatározott egyik szerve – megválasztását és szolgálati feltételeit. Az új rendelet átfogó keretet biztosítana a tárgy valamennyi fő szempontjára (választási elvek, képesítési kritériumok, pályázati felhívás, a pályázatok benyújtása és elbírálása, átláthatóság, szavazás, szolgálati feltételek stb.).

               (8)Az OTIF stratégiai fejlesztését illetően a főtitkár azt javasolja, hogy a 2021 elején szervezett konzultációt követően folytatódjon és váljon intenzívebbé az OTIF hosszú távú stratégiájára vonatkozó javaslattervezet megvitatása. Ezt követően a felülvizsgált javaslattervezetet megvitatás és elfogadás céljából a következő rendes ülésen a közgyűlés elé terjesztik. A közgyűlésnek utasítania kell a főtitkárt, hogy tegye meg az ehhez szükséges intézkedéseket.

               (9)A közgyűlés megvizsgálja annak lehetőségét, hogy az együttműködéssel foglalkozó ad hoc bizottság és a jogi szakértőkből álló munkacsoport tevékenységeit egyetlen, jogi ügyekkel és nemzetközi együttműködéssel foglalkozó ad hoc bizottságba lehessen összevonni. Le kell szögezni, hogy az OTIF intézményi keretét a COTIF III. címe határozza meg. A COTIF 13. cikke meghatározza az OTIF szerveit. E cikk második bekezdése értelmében a közgyűlés határozhat úgy, hogy meghatározott feladatok ellátására ideiglenesen más bizottságokat hoz létre. Következésképpen a főtitkárnak a jogi ügyekkel és a nemzetközi együttműködéssel foglalkozó ad hoc bizottság ideiglenes létrehozására irányuló javaslatát az OTIF meglévő intézményi keretén belül kell mérlegelni.

               (10)A COTIF alkalmazásának hatékonyabb nyomon követése és javítása érdekében a közgyűlés várhatóan belső határozatot fogad el a COTIF jogi keretének nyomon követéséről és értékeléséről. A javasolt határozat működőképessé teszi az OTIF-nak a COTIF 1. §-a 2. cikkének e) pontjában meghatározott azon feladatát, hogy figyelemmel kísérje a szervezeten belül létrehozott valamennyi szabály és ajánlás (jogi eszköz) alkalmazását. E célból a határozattervezet konkrét követelményeket állapít meg az OTIF főtitkára és az OTIF-tagok számára, különösen a következők tekintetében: a főtitkár rendszeresen nyomon követi és értékeli az egyezmény végrehajtását; az OTIF szervei hatáskörükön vagy annak konkrét rendelkezésein belül kezdeményezhetik egy adott jogi eszköz alkalmazásának nyomon követését és értékelését; a főtitkár kezdeményezheti bármely jogi eszköz nyomon követését és értékelését; az OTIF tagjai együttműködnek a főtitkárral, és minden lényeges információt megadnak a jogi eszközök nyomon követése és értékelése céljából.

               (11)A közgyűlés megvizsgálja és elfogadja az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) az egységes vasútjogra vonatkozó kezdeményezésével kapcsolatos legújabb fejleményeket is. A közgyűlés konkrétan támogathatja az Európa és Ázsia közötti nemzetközi vasúti árufuvarozást megkönnyítő kapcsolódási pontokról szóló jogszabály létrehozását és elfogadását, feltéve, hogy a kapcsolódási pontokra vonatkozó jogszabályok nem ütköznek a COTIF egyezmény szabályaival. Ezt az álláspontot az ENSZ EGB vasúti közlekedéssel foglalkozó munkacsoportjának 2021. novemberi. 74. ülése elé terjesztenék, amely állandó testületként határoz az egységes vasútjogi kezdeményezés következő lépéseiről.

               (12)Ezen az ülésen a közgyűlés eljárási szabályzatának bizonyos módosításairól is határoz.  Elfogadásra kerül az eljárási szabályzat egységes szerkezetbe foglalt változata, amely a közgyűlés 15. ülését követő első napon lép hatályba.

               (13)A javasolt határozatok összhangban állnak az Unió jogrendjével és stratégiai célkitűzéseivel, ezért helyénvaló, hogy az Unió támogassa őket,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) közgyűlésének 15. ülésén az Unió által képviselendő álláspontot a melléklet tartalmazza.

               Az e határozat mellékletében szereplő álláspontok kisebb módosításait az Uniót a közgyűlésen képviselő küldöttek a Tanács további határozata nélkül elfogadhatják.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Különösen a „Fenntartható és intelligens mobilitási stratégia – az európai közlekedés időtálló pályára állítása” című bizottsági közleményben (COM(2020) 789 final, 2020.12.9.) meghatározottak szerint.

                     (2)

                        Lásd az 13. közgyűlés záródokumentumának 7.5. és 7.17. pontját
                  SG-18088-AG13-e-final-document-Add.pdf (otif.org)

                     (3)

                  https://otif.org/fileadmin/new/5-Media/5D-WorkProgramme/2020-2021/WP_EN_20-21.pdf

                     (4)

                        SWD(2019) 152 final, 2019.3.27.: Hozzájárulás az ENSZ EGB egységes vasútjoggal foglalkozó szakértői csoportjának 2019. április 2–4-i 19. üléséhez: Az URL jogilag kötelező erejű eszközzé történő átalakítására rendelkezésre álló opciók – az URL mint fuvarozási szerződés.

                     (5)

                        ECE/TRANS/SC.2/GEURL/2021/3 – az „Egyezmény a nemzetközi vasúti árufuvarozási szerződésről (az egységes vasúti jogi egyezmény rendszerének első egyezménye)” című dokumentum egységes szerkezetbe foglalt szövegtervezete (kapcsolódási pontokról szóló jogszabály).

                     (6)

                        LAW-21058-GTEJ 4 „Az ENSZ EGB egységes vasútjoggal kapcsolatos kezdeményezése – Jelentés a a vasútjog egységesítéséről”, az SG-21021-AG 15/8.4 dokumentum melléklete.

                     (7)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (8)

                        A Tanács 2013/103/EU határozata (2011. június 16.) az Európai Uniónak az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezményhez (COTIF) való csatlakozásáról szóló, az Európai Unió és a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet közötti megállapodás aláírásáról és megkötéséről (HL L 51., 2013.2.23., 1. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.8.17.
            COM(2021) 478 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) 15. közgyűlésén az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               1.Bevezetés

               A Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) közgyűlésének 15. ülésére 2021. szeptember 28-án és 29-én kerül sor. Az üléssel kapcsolatos dokumentumok az OTIF weboldalán érhetők el a következő webhelyen:

                  http://extranet.otif.org/fr/?page_id=140

               2.Az Unió álláspontja egyes napirendi pontok tekintetében

               1. napirendi pont – Az elnök és az alelnök megválasztása

                        Dokumentum(ok):

                        Nincs

                        Hatáskör:

                        Unió (megosztott)

                        Szavazati jogok gyakorlása:

                        Tagállamok

                        Álláspont:

                        Nincs

               2. napirendi pont – A napirend elfogadása

                        Dokumentum(ok):

                        SG-21009-AG 15/2

                        Hatáskör:

                        Unió (megosztott és kizárólagos)

                        Szavazati jogok gyakorlása:

                        Unió

                        Álláspont:

                        A napirendtervezet elfogadásának támogatása

               3. napirendi pont – A meghatalmazásokat ellenőrző bizottság megalakítása

                        Dokumentum(ok):

                        Nincs

                        Hatáskör:

                        Unió (megosztott)

                        Szavazati jogok gyakorlása:

                        Tagállamok

                        Álláspont:

                        Nincs

               4. napirendi pont – A szükségesnek ítélt bizottságok kijelölése és munkájuk megszervezése

                        Dokumentum(ok):

                        Nincs

                        Hatáskör:

                        Unió (megosztott)

                        Szavazati jogok gyakorlása:

                        Tagállamok

                        Álláspont:

                        Nincs

               5. napirendi pont – Az egyezmény állapota és az OTIF-tagság

                        Dokumentum(ok):

                        SG-21010-AG15/5

                        Hatáskör:

                        Unió (megosztott)

                        Szavazati jogok gyakorlása:

                        Nem alkalmazandó

                        Álláspont:

                        Nincs

               6. napirendi pont – A főtitkár megválasztása a 2022. január 1-jétől 2024. december 31-ig terjedő időszakra

                        Dokumentum(ok):

                        Korlátozott terjesztésű

                        Hatáskör:

                        Unió (megosztott)

                        Szavazati jogok gyakorlása:

                        Tagállamok

                        Álláspont:

                        Nincs

               7. napirendi pont – Az OTIF hosszú távú stratégiája

                        Dokumentum(ok):

                        SG-21017-AG 15/7

                        Hatáskör:

                        Unió (megosztott és kizárólagos)

                        Szavazati jogok gyakorlása:

                        Unió

                        Álláspont:

                        A főtitkár arra irányuló kezdeményezésének támogatása, hogy hosszú távú stratégiát kell kidolgozni az OTIF számára.

                        A főtitkár jelentésének tudomásul vétele, valamint annak méltányolása, hogy az EU által a konzultációs folyamat során tett észrevételeket hatékonyan figyelembe vették.

                        A közgyűlés általi döntéshozatalra irányuló javaslat támogatása az alábbi célokkal:

                        -a főtitkár utasítása arra, hogy készítsen egy hosszú távú stratégiára vonatkozó felülvizsgált javaslattervezetet, amelynek az SG-21001 körlevéllel (lásd az 1. mellékletet) elküldött tervezeten kell alapulnia a főtitkár által a konzultáció során kapott visszajelzésekre adott reakcióval (a CSK-21017-AG 15/7 dokumentum D. része) és a 15. közgyűlésen folytatott megbeszélések eredményeivel összhangban frissítve, valamint

                        -a főtitkár utasítása arra, hogy az OTIF szerveivel konzultálva dolgozza ki az OTIF hosszú távú stratégiáját, és elfogadás céljából terjessze a közgyűlés 2024 őszére ütemezett következő rendes ülése elé.

                        Az OTIF-on belül az adott tárgyban folytatott további megbeszélések során az Uniónak törekednie kell annak biztosítására, hogy a hosszú távú OTIF-stratégia összhangban legyen az Európa és Ázsia összekapcsolására irányuló uniós stratégiával és a vonatkozó uniós vasúti közlekedéspolitikai célkitűzésekkel, hogy az OTIF hosszú távú stratégiai célkitűzéseinek megfogalmazása megfelelően lefedje a szervezet céljait, és ne vezessen új célkitűzések OTIF-hoz való hozzáadásához és/vagy a meglévő célkitűzések olyan értelmezéséhez, amely az OTIF hatáskörének kiterjesztését vonja maga után, hogy a felülvizsgálat javaslattervezetre vonatkozó javaslat részeként felmérjék és dokumentálják a hosszú távú stratégia potenciális hatását az OTIF szervezetére és erőforrásaira, továbbá, hogy az elfogadott stratégiát a COTIF-ban való létrehozás alapján elsősorban a meglévő eszközök és eljárások alkalmazásával hajtsák végre (munkaprogram, költségvetés, vezetőségi jelentések, a szervek tevékenységei stb.).

                        Megjegyzések:

                        Az OTIF hosszú távú stratégiájára vonatkozó javaslattervezettel kapcsolatos konzultációhoz való uniós hozzájárulást – amely az SG-21017-AG 15/7 dokumentum mellékletében található – 2021. március 17-én nyújtották be az OTIF titkárságának. Az EU üdvözölte a kezdeményezést, ugyanakkor azt sugallta, hogy a stratégiatervezet nincs kellő mértékben kidolgozva. Átfogóbb háttérelemzés és szakértői szintű megbeszélés szükséges. A kiindulópont a nemzetközi vasúti közlekedés aktuális helyzetének elemzése, beleértve a jelenlegi és felmerülő kihívások feltérképezését, valamint a vonatkozó jogi, gazdasági, környezeti és technológiai bizonyítékok figyelembevételét.

               8. napirendi pont, a) alpont – Jelentés az együttműködéssel foglalkozó ad hoc bizottság és a jogi szakértőkből álló munkacsoport tevékenységéről

                        Dokumentum(ok):

                        SG-21018-AG 15/8.1

                        Hatáskör:

                        Unió (megosztott és kizárólagos)

                        Szavazati jogok gyakorlása:

                        Unió

                        Álláspont:

                        Az együttműködéssel foglalkozó ad hoc bizottság és a jogi szakértőkből álló munkacsoport tevékenységéről szóló jelentés figyelembevétele és az említett szervek által végzett tevékenység folytatásának és észszerűsítésének fontos műveletként való elismerése.

                        A közgyűlés azon döntésének támogatása, hogy az együttműködéssel foglalkozó ad hoc bizottságot és a jogi szakértőkből álló munkacsoportot egyetlen, jogi ügyekkel és nemzetközi együttműködéssel foglalkozó ad hoc bizottságba vonja össze.

                        A jogi ügyekkel és nemzetközi együttműködéssel foglalkozó ad hoc bizottság javasolt, az első hároméves időszakra szóló megbízatásának jóváhagyása, feltéve, hogy az magában foglalja a tevékenységeknek a COTIF 1. §-a 13. cikkében meghatározott szervekkel való összehangolására vonatkozó követelményt. Amennyiben a közgyűlés nem fogadja el ezeket a követelményeket, az Uniónak egyoldalú nyilatkozatot kell tennie, amelyben kijelenti, hogy az Európai Unió értelmezése szerint az ad hoc bizottságnak össze kell hangolnia a tevékenységét a COTIF 1. §-a 13. cikkében meghatározott szervekkel.

                        Megjegyzések:

                        A főtitkár által benyújtott jelentés rámutat arra, hogy az együttműködéssel foglalkozó ad hoc bizottság és a jogi szakértőkből álló munkacsoport hatékonyan teljesítette megbízatását, továbbá bizonyította az OTIF-jog kidolgozásához és a nemzetközi együttműködés megerősítéséhez nyújtott hozzáadott értékét. A két szerv a 2021. áprilisi 4-i ülésen megállapodott arról az együttes javaslatról, hogy a jövőben újjászervezzék tevékenységüket, és hogy egyetlen ad hoc bizottság létrehozásával csökkentsék az adminisztratív terheket.

               8. napirendi pont, b) alpont – A jogi eszközök nyomon követése és értékelése

                        Dokumentum(ok):

                        SG-21019-AG 15/8.2

                        Hatáskör:

                        Unió (megosztott és kizárólagos)

                        Szavazati jogok gyakorlása:

                        Unió

                        Álláspont:

                        A jogi eszközök nyomon követéséről és értékeléséről szóló határozattervezet elfogadásának támogatása.

                        A jogi eszközök nyomon követéséről és értékeléséről szóló határozattervezetre vonatkozó indokolások jóváhagyásának támogatása.

                        Megjegyzések:

                        A javasolt határozattervezet az OTIF munkaprogramjának célkitűzéseivel összhangban meghatározza az OTIF jogi eszközei nyomonkövetési és értékelési politikájának (hatály, tervezés és rangsorolás, együttműködés, adatgyűjtés, értékelés és nyomon követés) megszervezéséhez és végrehajtásához szükséges jogi rendelkezéseket.

               8. napirendi pont, c) alpont – A közgyűlés eljárási szabályzatának a részvétel és képviselet tekintetében történő módosítása (mandátumok)

                        Dokumentum(ok):

                        SG-21020-AG 15/8.3

                        Hatáskör:

                        Unió (megosztott és kizárólagos)

                        Szavazati jogok gyakorlása:

                        Unió

                        Álláspont:

                        A közgyűlés eljárási szabályzatának 4–7. cikkére vonatkozó módosítások elfogadásának támogatása.

                        A közgyűlés eljárási szabályzatának 4–7. cikkéhez fűzött indokolások jóváhagyásának támogatása.

                        Megjegyzések:

                        A jogi szakértőkből álló munkacsoport javítás és pontosítás céljából javaslatokat dolgozott ki a közgyűlés eljárási szabályzata mandátumokra vonatkozó rendelkezéseinek módosítására.

               8. napirendi pont, d) rész – Az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának az egységes vasútjogra vonatkozó kezdeményezése

                        Dokumentum(ok):

                        SG-21021-AG 15/8.4

                        Hatáskör:

                        Unió (megosztott és kizárólagos)

                        Szavazati jogok gyakorlása:

                        Unió

                        Álláspont:

                        A főtitkár jelentésének és a jogi szakértőkből álló munkacsoport következtetéseinek figyelembevétele a vasútjog egységesítésének lehetséges megközelítéseiről;

                        a közgyűlés általi döntéshozatalra irányuló javaslat elfogadása az alábbi célokkal:

                        -a COTIF/CIM és a nemzetközi vasúti árufuvarozásról szóló megállapodás (SZMGSZ) közötti kapcsolódási pontokról szóló jogszabály kidolgozásának és elfogadásának támogatása az Európa és Ázsia közötti nemzetközi vasúti árufuvarozás megkönnyítése érdekében, feltéve, hogy a kapcsolódási pontokról szóló jogszabály nem ütközik a CIM Egységes Szabályokkal és az SZMGSZ-szel;

                        -a főtitkár utasítása arra, hogy továbbra is vegyen részt az ENSZ EGB-nek a vasútjog egységesítésére irányuló projekttel kapcsolatos munkájában, és utasítsa a jogi ügyekkel és a nemzetközi együttműködéssel foglalkozó ad hoc bizottságot a vasútjog egységesítésére irányuló ENSZ EGB-projekt nyomon követésére;

                        a 13. ülésén hozott határozat megismétlése és elismerése annak, hogy előzetes határozatot kell hozni a nemzetközi vasútjogról szóló új szövegek előkészítésében való részvételről, amelynek alkalmazási köre és céljai ütközhetnek vagy részben egybeeshetnek a COTIF alkalmazási körével és az OTIF célkitűzéseivel.

                        Megjegyzések:

                        A tárgy a vasúti közlekedésre vonatkozó jog harmonizálására és egységesítésére vonatkozik az eurázsiai nemzetközi forgalom tekintetében, amelyet jelenleg két különböző jogi rendszer irányít: 1) az OTIF által igazgatott COTIF, beleértve annak „a Nemzetközi Vasúti Árufuvarozási Egyezményre vonatkozó Egységes Szabályok (CIM UR)” című B. függelékét; 2) a Vasutak Együttműködési Szervezete (OSZZSD) által igazgatott, a nemzetközi vasúti forgalomról szóló megállapodás (SZMGSZ). Az ENSZ EGB egységes vasútjoggal (URL) kapcsolatos kezdeményezésének célja a vasúti közlekedési jog egységesítésére irányuló megközelítés kidolgozása az eurázsiai vasúti árufuvarozási szolgáltatások hatékonyságának és versenyképességének javítása érdekében. A tagállamok és a Bizottság szakértői – akik részt vettek az ENSZ EGB említett tevékenységében – pragmatikus és fokozatos megközelítést javasoltak, első lépésként az „URL személyszállítási szerződésekről szóló egyezmény” esetleges elfogadásával, amely az OTIF és az OSZZSD vonatkozó szabályaival párhuzamosan létezhetne. A COTIF/CIM és az SZMGSZ közötti kapcsolódási pontokról szóló ilyen jogszabály hézagot pótolna a nemzetközi fuvarozásra vonatkozó nemzetközi szabályozásokban, amikor sem a CIM UR, sem az SZMGSZ nem alkalmazható a teljes utazásra (Európa és Ázsia közötti forgalom).

               9. napirendi pont – A főtitkár megválasztására és szolgálati feltételeire vonatkozó szabályok

                        Dokumentum(ok):

                        SG-21022-AG 15/9

                        Hatáskör:

                        Unió (megosztott és kizárólagos)

                        Szavazati jogok gyakorlása:

                        Unió

                        Álláspont:

                        A főtitkár megválasztásáról és szolgálati feltételeiről szóló rendelettervezet elfogadásának támogatása az 5. cikk (Képesítési kritériumok) alábbiak szerinti módosításának kérésével: „az OTIF mindhárom munkanyelvének ismerete, egyszerű és folyékony szövegezhetőség az egyik munkanyelven”.

                        A szükség esetén az ülésen módosított rendelettervezetre vonatkozó indokolások jóváhagyásának támogatása a rendelettervezet 5. cikkének módosítására irányuló fenti javaslat tükrözése érdekében.

                        A közgyűlés eljárási szabályzata 10. és 22. cikkére vonatkozó módosítások elfogadásának, valamint a közgyűlés eljárási szabályzatának 10. és 22. cikkére vonatkozó indokolások jóváhagyásának támogatása.

                        A közgyűlés eljárási szabályzata 10. és 22. cikkére vonatkozó módosítások elfogadásának támogatása, valamint a közgyűlés eljárási szabályzatának 10. és 22. cikkéhez fűzött, a főtitkár megválasztására és szolgálati feltételeire vonatkozó indokolások jóváhagyása.

                        Megjegyzések:

                        A korábban az OTIF főtitkári tisztségére pályázókra alkalmazott képesítési kritériumoktól eltérően (az OTIF mindhárom munkanyelvének ismerete, egyszerű és folyékony szövegezhetőség az egyik munkanyelven) a javasolt rendelet kifejezetten az angol nyelv ismeretére helyezi a hangsúlyt. Ezenkívül az OTIF munkanyelvei közül csak kettő ismerete szükséges.

               10. napirendi pont – A közgyűlés eljárási szabályzatának módosítása

                        Dokumentum(ok):

                        SG-21024-AG 15/10

                        Hatáskör:

                        Unió (megosztott és kizárólagos)

                        Szavazati jogok gyakorlása:

                        Unió

                        Álláspont:

                        A közgyűlés eljárási szabályzata 4–7., 10., 22. és 28. cikkére vonatkozó módosítások elfogadásának támogatása és az eljárási szabályzatnak az SG-21024-AG 15/10 dokumentum 1. mellékletében szereplő egységes szerkezetbe foglalt változattal való helyettesítése.

                        A közgyűlés eljárási szabályzatának 4–7., 10. és 22. cikkére vonatkozó indokolások jóváhagyásának támogatása, és az indokolásoknak az SG-21024-AG 15/10 dokumentum 2. mellékletében szereplő egységes szerkezetbe foglalt változattal való helyettesítése.

                        Megjegyzések:

                        Amint az a 8. napirendi pont c) alpontjában és a 9. napirendi pontban is szerepel, a közgyűlés határoz a közgyűlés eljárási szabályzatának módosítására irányuló javaslatokról. Az összes módosítás egységes szerkezetbe foglalt változatát be kell nyújtani megvitatás és a közgyűlés általi elfogadás céljából.

               11. napirendi pont – Költségvetési keret

                        Dokumentum(ok):

                        Korlátozott terjesztésű

                        Hatáskör:

                        Tagállamok

                        Szavazati jogok gyakorlása:

                        Tagállamok

                        Álláspont:

                        Nincs

                        Megjegyzések:

                        Az Európai Unió és az OTIF csatlakozás közötti csatlakozási megállapodás 4. cikkének értelmében: „Az Unió nem járul hozzá az OTIF költségvetéséhez, és nem vesz részt a költségvetést érintő döntésekben.”

               12. napirendi pont – Jelentés az igazgatási bizottság 2018. október 1 és 2021. szeptember 30 közötti időszakban végzett tevékenységéről

                        Dokumentum(ok):

                        Korlátozott terjesztésű

                        Hatáskör:

                        Unió (megosztott)

                        Szavazati jogok gyakorlása:

                        Tagállamok

                        Álláspont:

                        Nincs

               13. napirendi pont – Az igazgatási bizottság megválasztása a 2018. október 1 és 2021. szeptember 30 közötti időszakra (összetétel és elnök)

                        Dokumentum(ok):

                        Korlátozott terjesztésű

                        Hatáskör:

                        Unió (megosztott)

                        Szavazati jogok gyakorlása:

                        Tagállamok

                        Álláspont:

                        Nincs

               18. napirendi pont – Határozatok, megbízatások, ajánlások és egyéb közgyűlési dokumentumok elfogadása (záródokumentum)

                        Dokumentum(ok):

                        Korlátozott terjesztésű

                        Hatáskör:

                        Unió (megosztott és kizárólagos)

                        Szavazati jogok gyakorlása:

                        Unió

                        Álláspont:

                        A vonatkozó napirendi pontok szerint.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2022.5.16.
            COM(2022) 218 final
            2022/0158(NLE)

            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról(07 20 03 01. költségvetési sor – Szociális biztonság)
            (EGT-vonatkozású szöveg)

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításáról szóló vegyes bizottsági határozat tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Az EGT-megállapodás

               Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) egyenlő jogokat és kötelezettségeket biztosít a belső piacon az EGT polgárai és gazdasági szereplői részére. A megállapodás értelmében a négy alapszabadságra vonatkozó uniós jogszabályokat a 30 EGT-tagország mindegyikében, vagyis az uniós tagállamokban, Norvégiában, Izlandon és Liechtensteinben alkalmazni kell. Ezenfelül az EGT-megállapodás olyan fontos területeken való együttműködésre is kiterjed, mint a kutatás és fejlesztés, az oktatás, a szociálpolitika, a környezetvédelem, a fogyasztóvédelem, a turizmus és a kultúra, amelyek együttesen „kísérő és horizontális politikák” néven ismeretesek. A megállapodás 1994. január 1-jén hatályba lépett. Az Európai Unió a tagállamaival együtt a megállapodás részes fele.

               2.2.Az EGT Vegyes Bizottság

               Az EGT-megállapodás kezeléséért az EGT Vegyes Bizottság felelős. Az EGT Vegyes Bizottság az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével kapcsolatos véleménycsere fóruma. Határozatait konszenzussal hozza meg.

               2.3.Az EGT Vegyes Bizottság tervezett jogi aktusa

               Az EGT Vegyes Bizottság az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításáról szóló EGT vegyes bizottsági határozatot (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus) tervez elfogadni.

               A tervezett jogi aktus célja, hogy biztosítsa az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti együttműködés folytatását az Unió általános költségvetéséből finanszírozott azon uniós fellépések tekintetében, amelyek a munkavállalók szabad mozgásához, valamint a szociális biztonsági rendszerek és a migráns munkavállalókra, többek között a harmadik országokból származó migráns munkavállalókra vonatkozó intézkedések összehangolásához kapcsolódnak.

               Az uniós költségvetési politikával összhangban valamely uniós tevékenységben való részvétel csak akkor valósulhat meg, ha a megfelelő pénzügyi hozzájárulást befizették. A befizetésre mindazonáltal azt követően kerülhet sor, hogy elfogadták ezt a tanácsi határozatra irányuló tervezetet, valamint benyújtották az EGT-tag EFTA-államoknak az Európai Bizottság által meghatározott összegek befizetésére vonatkozó uniós felhívást.

               A 2022. január 1. és a vonatkozó befizetés közötti időszak áthidalása érdekében ezért a vegyes bizottsági határozattervezetet 2022. január 1-jétől visszamenőleg is alkalmazni kell. A visszaható hatály nincs hatással az érintett személyek jogaira és kötelezettségeire, valamint tiszteletben tartja a jogos elvárások elvét.

                  Az EGT-megállapodás 103. és 104. cikkének megfelelően a tervezett jogi aktus kötelező érvényű lesz a felekre nézve.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               A Bizottság benyújtja az EGT Vegyes Bizottság határozattervezetét a Tanácsnak az Unió álláspontjaként történő elfogadásra. A Bizottság reményei szerint mihamarabb elő tudja terjeszteni a határozattervezetet az EGT Vegyes Bizottságban.

               Az EGT Vegyes Bizottság csatolt határozattervezetének tartalma és jellege esetében nem csupán a 2894/94/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (3) bekezdése értelmében vett technikai kiigazításról van szó. Az Unió álláspontját ennélfogva a Tanács alakítja ki.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  1
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Az EGT Vegyes Bizottságot megállapodás, nevezetesen az EGT-megállapodás hozta létre. Az EGT Vegyes Bizottság által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. Az EGT-megállapodás 103. és 104. cikkének megfelelően a tervezett jogi aktus a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja az EGT-megállapodás intézményi keretét. Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése, összefüggésben az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló 2894/94/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (3) bekezdésével.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               Valamely, egyidejűleg több cél elérésére irányuló vagy több elválaszthatatlan és egymáshoz viszonyítva nem járulékos jellegű összetevőt magában foglaló tervezett jogi aktus esetében az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapját kivételesen a különböző vonatkozó jogalapok fogják képezni.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus célkitűzései és összetevői a következő területekkel kapcsolatosak: a munkavállalók szabad mozgása és a szociális biztonsági rendszerek összehangolása. Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 46. és 48. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 46. és 48. cikke, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló 2894/94/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (3) bekezdésével.

               5.Költségvetési vonzatok

                  Norvégiának, Izlandnak és Liechtensteinnek pénzügyi hozzájárulást kell nyújtania az Unió költségvetéséhez. A pontos összeg e tanácsi határozatra irányuló tervezet elfogadását követően az EGT-megállapodás rendelkezéseivel összhangban kerül meghatározásra.

               6.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Mivel az EGT Vegyes Bizottság jogi aktusa módosítani fogja az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvét, elfogadását követően helyénvaló kihirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2022/0158 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról

                  (07 20 03 01. költségvetési sor – Szociális biztonság)

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen az EUMSZ 46. és 48. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre
                  2
                és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás
                  3
                (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén hatályba lépett.

               (2)Az EGT-megállapodás 98. cikke szerint az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításáról.

               (3)Helyénvaló folytatni az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti együttműködést többek között a munkavállalók szabad mozgása, valamint a szociális biztonsági rendszereknek és a migráns munkavállalókra, többek között a harmadik országokból származó migráns munkavállalókra vonatkozó intézkedések összehangolásának vonatkozásában.

               (4)Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

               (5)Az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak az e határozat mellékletében foglalt EGT vegyes bizottsági határozattervezeten kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT Vegyes Bizottságban az Unió által az EGT-megállapodás (egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló) 31. jegyzőkönyvének javasolt módosítására vonatkozóan képviselendő álláspont az EGT Vegyes Bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetén alapul.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (2)

                        HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

                     (3)

                        HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2022.5.16.
            COM(2022) 218 final

            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról (07 20 03 01. költségvetési sor – Szociális biztonság)

               MELLÉKLET

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG

               […] HATÁROZATA

               […]

               az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításáról

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 86. és 98. cikkére,

               mivel:

               (1)Helyénvaló folytatni az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti együttműködést az Unió általános költségvetéséből finanszírozott azon uniós fellépések tekintetében, amelyek a munkavállalók szabad mozgásához, valamint a szociális biztonsági rendszerek és a migráns munkavállalókra, többek között a harmadik országokból származó migráns munkavállalókra vonatkozó intézkedések összehangolásához kapcsolódnak.

               (2)Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért módosítani kell annak érdekében, hogy e kiterjesztett együttműködés 2022. január 1-jei kezdettel lehetővé váljon,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyve 5. cikkének (5) és (14) bekezdésében a „2021-es költségvetési évre” szövegrész helyébe a „ , 2021-es és 2022-es költségvetési évre” szövegrész lép.

               2. cikk

               Ez a határozat az azt követő napon lép hatályba, amikor az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt utolsó bejelentést megtették
                  1*.

               2022. január 1-jétől kell alkalmazni.

               3. cikk

               Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

               Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

                  az EGT Vegyes Bizottság részéről

                  az elnök

                  […]

                  az EGT Vegyes Bizottság

                  titkárai

                  […]

                     (1)
                  *
                        [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]