Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0372

Javaslat a Tanács rendelete a borpiac közös szervezéséről és bizonyos rendeletek módosításáról {SEC(2007) 893} {SEC(2007) 894}  /* COM/2007/0372 végleges - CNS 2007/0138 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 4.7.2007COM(2007) 372 végleges2007/0138 (CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa borpiac közös szervezéséről és bizonyos rendeletek módosításáról(előterjesztő: a Bizottság) {SEC(2007) 893}{SEC(2007) 894}INDOKOLÁS1. A javaslat háttereAz Európai Unió (EU) a világ legjelentősebb bortermelője, -fogyasztója, -exportőre és -importőre. 2006-ban az EU–27 bortermelése az EU mezőgazdasági össztermelési értékének 5%-át jelentette. A minőség tekintetében világszerte kiváló hírnévnek örvend. Az EU borágazata létfontosságú gazdasági tevékenységet képvisel, különösen a foglalkoztatás és az exportbevétel tekintetében.Mindazonáltal az uniós borfogyasztásban jelentős és tartós zuhanás volt megfigyelhető az elmúlt évtizedekben, ráadásul az utóbbi időben tapasztalható fellendülés ellenére a Közösségből 1996 óta kivitt bormennyiség valamivel kisebb arányban emelkedett, mint a behozatal. A borágazati kereslet és a kínálat közötti egyensúly felborulása, illetve az európai és nemzetközi borpiac egyre nagyobb kihívásai nyomást gyakorolnak a termelői árakra és a bevételekre. Mindazonáltal számos bortermelő versenyképes, sokan pedig azzá válhatnak.Az Európai Bizottság véleménye szerint – mint azt a 2006. június 22-i, A fenntartható európai borágazat felé című közleményében[1] is megállapította – a borpiac közös szervezésének alapvető reformja szükséges ahhoz, hogy a nem költséghatékony politikai eszközöket fenntarthatóbb és következetes jogi keret válthassa fel. A cél jobb ár-érték arány biztosítása a jelenlegi költségvetés keretén (kb. 1,3 milliárd EUR) belül, ami a teljes mezőgazdasági költségvetés mintegy 3 %-át jelenti.A jelenlegi közös piacszervezést (KPSZ) az 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendelet szabályozza. A javaslat elfogadása hatályos jogszabályok hatályon kívül helyezését eredményezi. A javasolt rendelet – amely az Európai Közösséget létrehozó szerződésen és különösen annak 36. és 37. cikkén is alapul – az elfogadását követően 2008. augusztus 1-jén lép hatályba, és a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik majd. Ugyanakkor az e javaslat alapján finanszírozandó számos intézkedés kellő teret enged a tagállamoknak, hogy a szubszidiaritás elvének megfelelően kezeljék bortermelő vidékeik sajátságos helyzetét.A Bizottság jobb jogalkotást illető kötelezettségvállalásainak tiszteletben tartásával a javaslatot gazdasági, társadalmi és környezeti szempontú frissített elemzés kíséri a KPSZ-hez kapcsolódó problémák, valamint a javaslatnak az említett tárgykörökkel összefüggő hatásai, előnyei és hátrányai tekintetében. A javaslat ezenkívül számításba veszi mind az érdekelt felekkel és a nemzeti hatóságokkal, mind pedig a közösségi intézményeken belül folytatott viták eredményét.A Bizottság kezdeményezésére született rendelettervezet a folyamatban lévő közös agrárpolitikai (KAP) reformok sorát bővíti, amelyek magukban foglalják a szántóföldi növényeket és az állatállományt[2] (2003), az olívaolajat, dohányt és gyapotot[3] (2004), illetve a cukorpiacot[4] (2006), továbbá a 2007 januárjában javasolt, a zöldségeket és gyümölcsöket érintő reformot, amelyek a borágazat kivételével az összes fontos ágazatot lefedik. A javaslat számításba veszi továbbá az Európai Tanács göteborgi ülésén megvitatott fenntartható fejlődésre, az újraindított lisszaboni stratégiában megfogalmazott nagyobb versenyképességre, valamint a KAP-hoz kapcsolódó egyszerűsítésre és jobb szabályozásra vonatkozó közösségi szakpolitikákat.2. Konzultáció az érdekelt felekkel és hatásvizsgálat-  Külső szakértő bevonásaA bor-KPSZ reformjának előkészítéséhez a Bizottság finanszírozta a jelenlegi rendszer utólagos értékelését , amelyet európai szakértők konzorciuma végzett el. Az értékelési jelentést 2004 novemberében tették közzé, és a Bizottság honlapján[5] elérhető.Ráadásul a borpiac középtávú előrejelzéseit illetően a Bizottság a feltételezéseit, a módszertanát és az eredményeit átadta egy francia, spanyol, olasz és német, borgazdaságra szakosodott szakértői munkacsoportnak.-  Borszeminárium2006. február 16-án szemináriumot szerveztek „Az európai bor előtt álló kihívások és lehetőségek” címmel, ami lehetőséget biztosított az érdekelt felek számára, hogy kifejezésre juttassák a jelent helyzettel és a borágazat jövőbeni kilátásaival kapcsolatos nézeteiket és elgondolásaikat. A szemináriumon több mint száz személy vett részt, és az érdekelt felek széles skáláját képviselték.[6]-  A Bizottság közleménye és hatásvizsgálata2006 júniusában, amikor a Bizottság felvázolta a vitából származó első következtetéseit, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett közleményt fogadott el a KPSZ reformjának négy lehetőségét illetően. A Bizottság a jövőbeni bor-KPSZ tárgyában nyílt vitára hívta az összes érdekelt felet, és bejelentette, hogy ezen eszemecserék alapján tesz javaslatot a bor-KPSZ reformjára.Az ágazat helyzetét és az elérendő politikai célokat figyelembe véve a Bizottság a bor-KPSZ megreformálásának négy lehetséges útját vette fontolóra. A négy lehetőség közül három – a jelenlegi helyzet fenntartása, a bor-KPSZ reformja KAP-reform mintájára és a teljes dereguláció – nem ad megnyugtató választ a borágazat nehézségeire, igényeire és sajátosságára.A Bizottság elvégezte a munkaprogramban feltüntetett hatásvizsgálatot; az erről szóló jelentés a Bizottság honlapján[7] elérhető.-  Az európai intézmények2006 júliusa és októbere között intenzív eszmecserék zajlottak a Tanácson belül és különösen a mezőgazdasági és halászati tanács három megbeszélésén.2006 decemberében mind az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, mind a Régiók Bizottsága elfogadta a borreformot illető jelentését.2007. februárban az Európai Parlament elfogadta az e közleményről szóló saját kezdeményezésű jelentését.-  Konzultáció az érintett felekkelA Bizottság sokféle megbeszélést tartott az érdekelt felekkel, és viták folytak a borászati tanácsadó csoport keretében is.Ezenfelül az európai borágazattal folytatott közvetlen és gyakorlati párbeszéd érdekében a mezőgazdasági és vidékfejlesztési biztos 2006 februárjától kezdődően Unió-szerte számos szőlőtermő régiót meglátogatott-  A legfőbb aggodalmakA bizottsági közlemény elfogadása óta szervezett viták során a tagállamoknak és számos érdekelt félnek lehetősége nyílt fenntartásai kifejezésére. Az eltérő vélemények ellenére a következő aggályokban legtöbbjük osztozott:-  a Bizottság gazdasági elemzésének, a problémák feltárásának és a reform célkitűzéseinek fényében átfogó reform sürgető szüksége,-  a túl gyors és kiterjedt kivágásból származó társadalmi és gazdasági kockázatok,-  a bormarketing és -promóció javításának sürgető szüksége,-  a minőséget illető kockázat, amennyiben a borkészítésre szánt mustok behozatali tilalmát, illetve az uniós borok és az importborok házasítási tilalmát feloldják.A nem bortermelő országok hangsúlyozták, hogy költséghatékonyabb és fogyasztóorientáltabb intézkedések bevezetésére van szükség.A Bizottság e javaslatban kellő figyelmet fordított a fent említett aggodalmakra.3. A javaslat jogi elemei-  A reform célkitűzéseiA reform meghatározott célkitűzései a következők:-  az uniós bortermelők versenyképességének javítása; az uniós minőségi borok – mint a világ legjobb borai – hírnevének megszilárdítása; a régi piacok visszaszerzése és újak meghódítása az EU-ban és az egész világon;-  olyan borászati rendszer létrehozása, amely világos, egyszerű és hatékony szabályok alapján működik, biztosítva az egyensúlyt a kínálat és a kereslet között;-  olyan borászati rendszer létrehozása, amely megőrzi az EU-s bortermelés legjobb hagyományait, megerősíti számos vidéki térség társadalmi szerkezetét, és biztosítja, hogy a termelés egésze tiszteletben tartsa a környezetet.Az új uniós borpolitikának kellő mértékben számításba kell vennie a társadalomnak az egészségügyet és a fogyasztóvédelmet illető növekvő aggodalmát, továbbá a Kereskedelmi Világszervezettel (WTO) való összeegyeztethetőséget és a megreformált KAP-pal való egybecsengést (1. és 2. pillér), csakúgy mint a pénzügyi terveknek való megfelelést.Végül ki kell emelni, hogy ez a javaslat a mezőgazdasági piacok közös szervezéséről szóló tanácsi rendeletre tett bizottsági javaslat fényében készült. Egyes horizontális természetű előírásokat aktualizáltak, egyszerűsítettek és ésszerűsítettek, hogy a bor-KPSZ a megfelelő pillanatban könnyen beépíthető legyen az egységes közös piacszervezésről szóló javaslatba.-  A javasolt intézkedések összefoglalásaFelismerve az ágazat nehézségeit, a benne rejlő lehetőségeket és a sajátosságait, valamint a hatásvizsgálat mélyreható elemzését követően a Bizottság úgy ítéli, szükséges az önálló bor-KPSZ fenntartása, amelyet kétségtelenül alapjaiban meg kell reformálni.A legnagyobb kihívás abban áll, hogy termelési szerkezetet és a szabályozási keretet egy fenntartható és versenyképes, hosszú távra tervező európai boripar érdekei szerint igazítsuk ki, ugyanakkor pedig biztosítsuk, hogy a költségvetési eszközök a legköltséghatékonyabb módon kerüljenek felhasználásra. Ez a hatékonytalannak bizonyult intézkedések – nevezetesen a melléktermék-lepárlási támogatás, az élelmezési célú alkohol és a kettős hasznosítású szőlőfajták lepárlása, továbbá a magántárolási támogatás és az export-visszatérítés – azonnali eltörlésével jár. Az alkoholtartalom-növelést érintő musttámogatás – amelyet a cukor hozzáadásával történő alkoholtartalom-növeléssel szembeni további költségek ellensúlyozására vezettek be – a cukor hozzáadásával történő alkoholtartalom-növelés tilalmával párhuzamosan megszűnik. A kényszerlepárlási intézkedések helyébe a nemzeti keretbe építendő két válságkezelési intézkedés lép.A messzemenő reform egyik fontos célkitűzése az lesz, hogy az új bor-KPSZ-t a WTO rendelkezéseinek megfelelőbbé tegye. Ezért a kereskedelmet torzító intervenciós intézkedéseket (ún. „sárga doboz”) eltörlik, és ahol továbbélnek belső támogatási intézkedések, ott az ún. „zöld doboz” intézkedéseket részesítik előnyben.A javasolt megközelítés két szakaszból áll: az első szakasz (2008–2013) részeként helyre kell állítani a piaci egyensúlyt, miközben a versenyre nem képeseket segíteni kell, hogy méltósággal hagyhassák el az ágazatot. A versenyképesség növelése érdekében új intézkedések születnek a teljes időszak során, a második szakasz részeként ideértve a telepítési jogok 2014. január 1-jétől való eltörlését.3.1. Megújított, egyszerűsített, célratörőbb szabályozási intézkedésekKevesebb korlátozás a termelőkkel szembenA telepítési jogok korlátozási rendszerét 2010-ről 2013-ra hosszabbítják meg.Ezt követően a versenyképesség javítása érdekében 2014. január 1-jétől a szőlőtelepítés korlátozásmentes lesz. A cél annak lehetővé tétele, hogy a versenyképes bortermelők növelhessék termelésüket annak elérése érdekében, hogy visszaszerezzék a régi piacokat, és újakat hódíthassanak meg mind az EU-ban, mind a harmadik országokban. Ugyanakkor az új piaci helyzet, valamint az oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez és a földrajzi jelzéshez kapcsolódó státusz odaítélése terén biztosított tagállami képességek – ideértve például a területkijelölést, a maximális hozamok és egyéb, a termelésre, a feldolgozásra és a címkézésre vonatkozó szigorú szabályok meghatározását – a rendszeres lepárlás biztonsági hálójának megszüntetésével összekapcsolva ténylegesen csökkenteni fogják a termelési hektárok számát, és megakadályozzák a túltermelést. Minden új termeléssel kapcsolatos határozat teljes mértékben tükrözni fogja a termelők azon képességét, hogy értékesítési lehetőségeket találjanak a termékeik számára.Alkalmasabb borászati eljárások a következőknek köszönhetően :-  a Tanácstól a Bizottsághoz kerül az új borászati gyakorlatok elismerésének és a létezők módosításának a felelőssége, beleértve a közösségi vívmányok átvételét az alkoholtartalom- és a savtartalom-növelés kivételével;-  a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Hivatal (OIV) által elfogadott borászati eljárások Bizottság általi értékelése és azok későbbi beépítése egy bizottsági rendeletbe;-  az olyan borászati eljárások EU-n belüli alkalmazásának engedélyezése, amelyeket nemzetközi szinten már jóváhagytak a szóban forgó rendeltetési helyekre exportálandó borok készítésére;-  A bor minimális természetes alkoholtartalmára vonatkozó követelmény eltörlése.Egyértelműbb, összefüggőbb és ebből következően piacorientáltabb borosztályozás és -címkézés :Az EU-ban a minőségi bor koncepciója a földrajzi eredeten alapul (meghatározott termőhelyről származó minőségi bor). Az Unió célja az, hogy ennek a koncepciónak világszerte érvényt szerezzen, mindenütt alkalmazhatóvá tegye, népszerűsítse és nyomatékosítsa.A minőségpolitika egyértelműbbé, egyszerűbbé, átláthatóbbá, következésképpen hatékonyabbá válik a következő intézkedéseknek köszönhetően:-  a horizontális minőségpolitikával (510/2006/EK tanácsi rendelet) nagyobb összhangban álló, földrajzi jelzéssel (FJ) ellátott borok egyértelműbb keretének létrehozása. Az FJ-vel ellátott borok kategóriáit tovább bontják: azok vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel (OFJ) vagy oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel (OEM) ellátott boroknak minősülnek. Az FJ-k bejegyzésére és védelmére külön eljárást hoznak létre;-  a szőlő túlpréselési tilalmának fenntartása a borminőség biztosítása érdekében, ami a szubszidiaritás elve alapján alkalmazandó;-  a szakmaközi szervezetek szerepének kiterjesztése annak érdekében, hogy e szervezetek ellenőrizni és szabályozni tudják a területükön termelt borok minőségét. Az ellenőrzés eszközeit szintén megerősítik, különösen a fajtaborok termelésére vonatkozóan.A Bizottság indítványozza a címkézésre vonatkozó rendelkezéseknek egy, a különféle borkategóriák és az azokkal kapcsolatos adatok összességére vonatkozó egységes jogszabályi keret létrehozásával történő egyszerűsítését. Ez a jogszabályi keret a fogyasztók által kifejezésre juttatott igényekre ad választ, és nagyobb összhangban van a borminőségi politikával. Különösen a következőket foglalja magában:-  a hatáskörök átruházása a Tanácsról a Bizottságra;-  ennek érdekében a címkézésre vonatkozó horizontális rendelkezéseket tartalmazó 2000/13/EK irányelvet oly módon egészítenék ki, hogy az a kötelező és fakultatív címkézési adatok tekintetében megfeleljen a borágazat különleges szükségleteinek;-  a WTO szakpolitikáinak figyelembevételével a címkézési politika rugalmasságának javítása az oltalom alatt álló eredetmegjelölésekkel és földrajzi jelzésekkel ellátott vagy anélküli borok címkézési szabályai közötti különbségtétel eltörlésén keresztül, és főként megkönnyítve a szőlőfajta és az évjárat feltüntetését az oltalom alatt álló eredetmegjelölés és földrajzi jelzés nélküli, de a nyomonkövethetőségi követelményeket tiszteletben tartó borokon;-  a fogyasztók tájékoztatása és védelme a nyomonkövethetőségre vonatkozó megfelelő címkézési szabályokon keresztül a termék származását illető teljes körű tájékoztatásukkal.3.2. Nemzeti keretek kialakítása a tagállamok sajátos helyzetének javításáraA pénzügyi kimutatásnak megfelelően az ilyen típusú intézkedésekhez rendelt összköltségvetés a 2009-es 623 millió EUR és a 2015 utáni 830 millió EUR között ingadozik.Ebből költségvetési keretet bocsátanak minden bortermelő tagállam részére; a keretet három objektív kritérium – nevezetesen a területi arány, a termelés és a múltbeli kiadások – alapján számolják ki a három tényező közötti következő súlyozással: egynegyed–egynegyed–fél, kivéve a promóciós részt, ahol a súlyozásban az egyik felet a területi arány, a másikat pedig a termelési arány jelenti.E keretek felhasználásával minden tagállam belátása szerint finanszírozhat intézkedéseket egy adott választékból, amelynek többek között része:-  a harmadik országokban folytatandó promócióhoz nyújtott támogatás;-  a szőlőültetvények szerkezetátalakítási / átállási rendszere;-  a zöld szüret új támogatása.-  az új válságkezelő intézkedések, pl. természeti katasztrófák elleni biztosítás és ágazatspecifikus kockázati alap;Ennek használata bizonyos egységes szabályokhoz kötött, beleértve a kölcsönös megfeleltetés elvén keresztül alkalmazott minimális környezeti szabályokat a verseny torzulásának elkerülésére; másik megkötés a Bizottság értesítése a különleges nemzeti programról.3.3. Fenntarthatóbb ágazat kialakítása több vidékfejlesztési intézkedés felhasználásávalA vidékfejlesztési rendeletnek[8] már részét képező és a tagállamok által elfogadott programokba foglalt több intézkedés számot tarthat a borágazat érdeklődésére, mivel fontos motivációs erőt és előnyt jelenthetnek a szőlőtermelők, -feldolgozók és -kereskedők számára. Ezek többek között:-  fiatal gazdálkodók tevékenységének megkezdése, valamint beruházás a műszaki berendezésekbe és a forgalmazás javításába;-  szakképzés;-  termelői szervezetek tájékoztatási és promóciós támogatása minőségbiztosítási programba való belépést követően;-  a szőlővidékek/kultúrtájak kialakításához és fenntartásához kapcsolódóan felmerülő kiegészítő költségek és kieső jövedelmek ellentételezésére szolgáló agrár-környezetvédelmi támogatás;-  korkedvezményes nyugdíjazás: azon mezőgazdasági termelők esetében elképzelhető, akik úgy döntenek, hogy felhagynak minden kereskedelmi célú gazdálkodási tevékenységgel, és gazdaságukat más mezőgazdasági termelőkre ruházzák át.A cukorhasználat megtiltása egyes, cukor hozzáadásával történő alkoholtartalom-növelést gyakorló gazdálkodókat arra kényszerít majd, hogy beruházásokat tegyenek a musttal való alkoholtartalom-növelés bevezetése érdekében. A vidékfejlesztés keretében lehetséges lesz, hogy a tagállamok beruházási támogatást biztosítsanak azon bortermelők számára, akik az alkoholtartalom-növelés tekintetében kénytelenek átállni a cukorhasználatról a musthasználatra.Tekintettel arra, hogy a 2007–2013 közötti időszakra szóló vidékfejlesztési program tervezése jelenleg folyamatban van, ezen intézkedések megvalósításának elősegítése érdekében szükség lesz az alapoknak a költségvetési megnevezések (egyfelől a piac és a közvetlen kifizetések, másfelől a vidékfejlesztés) közötti átcsoportosítására, és az így átcsoportosított alapokat – két másik ágazatban (dohány és gyapot) követett eljárásnak megfelelően – a bortermelő vidékek javára kellene elkülöníteni.Az átcsoportosított költségvetés a 2009-es 100 millió EUR és a 2014 utáni 400 millió EUR között ingadozik. Mivel a vidékfejlesztési terveket akkorra elfogadják, a tagállamok előtt lehetőség nyílik arra, hogy azokat oly módon igazítsák ki, hogy fontos szerepet játszhassanak a borágazatban érdekelt felek jövőbeni gazdasági jólétében és a szőlőtermő régiók környezetének megőrzésében.3.4. A fogyasztók jobb tájékoztatása az európai borokrólSzámos érdekelt hangsúlyozta – különösen a 2006. február 16-án megrendezett szeminárium alkalmával –, hogy nagyobb hangsúlyt kell fektetni a borértékesítésre és -reklámra. A Bizottság határozott szándéka, hogy felelősségteljes promóciós és tájékoztatási politikát folytasson. A közösségi szabályok által eddig biztosított minden, illetve pár újonnan létrejött lehetőséget is meg kell ragadnia következők megvalósítása céljából:-  új promóciós projektek az EU-n kívül a nemzeti keretek felhasználásával és egy nagyra törő, 120 millió eurós elkülönített költségvetéssel, ami az ágazathoz rendelt költségvetés mintegy 9%-a. Ezen intézkedések a közösségi költségvetés 50%-os társfinanszírozását élvezik;-  kiemelt promóciós projektek a minőségbiztosítási programokba belépő termelői szervezetek vidékfejlesztési alapjának felhasználásával;-  a felelős/mértékletes borfogyasztást célzó új tájékoztató kampányokat szintén finanszírozzák az EU-ban a promóció horizontális jogi keretének felhasználásával és kiemelt társfinanszírozási rátával (60%); Fokozzák az európai földrajzi jelzés osztályozásának jelenlegi tájékoztató kampányát. E célból módosítják a 2826/2000/EK tanácsi rendeletet, és nagyobb összegeket bocsátanak rendelkezésre.3.5. A környezeti kockázatok megelőzéseA bortermelésnek és -forgalmazásnak a termelési módszerektől a feldolgozási eljárásokig teljes mértékben számításba kell vennie a környezetvédelmi kérdéseket. A Bizottság biztosítani kívánja, hogy a borrendszer reformja javítson a szőlőtermelés és borkészítés környezeti hatásain, különös tekintettel a talajerózióra és -szennyezésre, a növényvédő szerek használatára és a hulladékkezelésre.Ennek elérése érdekében a Bizottság a következőket javasolja:-  a borvidékek jogosultsága az egységes támogatási rendszerben való részvételre azt jelenti, hogy egyre több termelő esetében kötelező a kölcsönös megfeleltetési szabályok alkalmazása;-  a kivágott területek egységes támogatási rendszerbe történő automatikus bevezetése azt jelenti, hogy a kölcsönös megfeleltetés e területekre nézve kötelező;-  minimális környezetvédelmi követelmények társulnak a kivágási támogatáshoz a talajromlás elkerülése érdekében, valamint a szerkezetátalakítással és a zöldszürettel kapcsolatos, a nemzeti keretből finanszírozott intézkedésekhez;-  a környezet megóvása érdekében a borkészítési eljárás alkalmazása során betartandó elfogadható minimumszabályok felállítása;-  a vidékfejlesztési programok alapjának növelése például a 2. tengely alapján a környezet és a táj javítására irányuló támogatás előírásával.3.6. Választási lehetőségek felkínálása a kevésbé versenyképes termelőknekBár sok termelő már most is versenyképes, sokuk pedig a reform keretében javasolt új intézkedéseknek köszönhetően javítani fog versenyképességén, némelyek jelenleg nagyon nehéz helyzetet élnek meg. Bevételi mérlegük már most is negatív, és nagy nyomás nehezedik majd rájuk, ha el akarják kerülni a csődöt az egyre erősebb versenynek kitett piacon. Ahhoz, hogy méltósággal hagyhassák el az ágazatot, végleges felhagyási rendszert kell kialakítani.A szőlőtermelők szabadon dönthetnének arról, hogy kivágják-e az ültetvényüket vagy sem. Ugyanakkor a társadalmi és/vagy környezeti nehézségek elkerülésére engedélyezett lesz a tagállamok számára, hogy korlátozzák a szőlőültetvények kivágását a hegyvidéki területeken és a meredek lejtőkön, illetve a különleges környezeti korlátokkal jellemezhető régiókban, valamint hogy felhagyjanak a kivágással, amennyiben a kivágott összterület meghaladja szőlőtermő területük 10%-át.A kivágási támogatás mértékét növelik és úgy állapítják meg, hogy az vonzó legyen a termelők számára. Annak előmozdítására, hogy a termelők már az első évtől bekapcsolódjanak a programba, a támogatást úgy ütemezik, hogy az a telepítési korlátozások fennmaradó időszakában egyre kisebb legyen. Az ehhez rendelt költségvetés öt év alatt kb. 200 000 ha kivágását teszi lehetővé az EU teljes területén. Ez a terület felel meg a szerkezeti többlet felszámolandó részének, figyelembe véve az utóbbi idők kereskedelmi javulását és a többi javasolt intézkedéstől – különösen a cukor hozzáadásával történő alkoholtartalom-növelés beszüntetésétől, a reklámtól, a zöld szürettől és a vidékfejlesztési támogatástól – várható, piaci egyensúlyra gyakorolt hatásokat.A korábban szőlőtermesztésre használt terület a kivágást követően az egységes támogatási rendszer keretében nyújtott támogatásra jogosult területnek minősül, és a műveléstől függetlenített, átlagos regionális közvetlen kifizetésben részesül.3.7. Harmadik országokkal folytatott kereskedelemMivel a WTO-val folytatott tárgyalások még folyamatban vannak és végeredményük egyelőre ismeretlen, a reformjavaslat az export-visszatérítések kérdéskörének kivételével nem érinti a jelenlegi külkereskedelmi jogi keretet.Ugyanakkor a bor vonatkozásában megvizsgálták az export-visszatérítések hatását és szerepét. Gazdasági hatásuk jelentősen csökkent. Valójában a visszatérítésekkel járó export az összes kivitt mennyiség kevesebb mint 15%-át teszi ki. Az export-visszatérítések értéke a visszatérítésre jogosult termékek értékének 3,4%-át képviseli. Ezért úgy ítéltük, hogy jobban felhasználható az ezen eszközhöz rendelt összeg – részben a reklám területén –, és javasoljuk az export-visszatérítés eltörlését.3.8. A KAP egységességének növelése, egyszerűsítés és a közösségi jogszabályoknak való teljes megfelelésAz összes bortermelő terület jogosultságának kiterjesztése az egységes támogatási rendszerben való részvételükre jelentős lépés, amelynek célja, hogy nagy fokú rugalmasságot és a többi gazdálkodóval azonos bánásmódot biztosítson a bortermelők számára. E célból az 1782/2003/EK rendeletet módosítani kell.A javaslat előírja egyrészt a jogszabályok, másrészt az uniós, a nemzeti és a regionális hatóságok adminisztratív eljárásainak, harmadrészt pedig a magánfelek adminisztratív eljárásainak egyszerűsítését. A piaci intézkedések és a telepítési jogok 2014-es eltörléséből származó adminisztrációs egyszerűsítés például a javasolt reform figyelemreméltó előnyét jelenti. Szorgalmazzuk a kísérő dokumentumok egyszerűsítését és elektronikus eljuttatását is.A telepítési korlátozások megszüntetésétől függetlenül a gazdasági szereplőknek és a tagállamoknak meg kell felelniük az úgynevezett szabályellenes és jogellenes szőlőültetvényekre vonatkozó hatályos közösségi jogszabályoknak. Az e szabályoknak való megfelelés alapvető fontosságú a KPSZ működése szempontjából. Amennyiben e szabályokat nem tartják be, a Bizottság (a jövőben is) megteszi a megfelelő intézkedéseket a számlaelszámolási eljárás keretében, vagy – szükség esetén – jogsértési eljárást kezdeményez a Szerződés 226. cikkének megfelelően.4. Költségvetési vonatkozásokA javasolt reform hatása nem növeli a költségeket az ágazatnak szánt 1,3 milliárd eurós szinthez képest. A költségvetést a következőképpen használják fel:-  az új KPSZ nemzeti kereteiben, beleértve a harmadik országokat érintő reklámot egyrészt, és a kivágást másrészt;-  lehetővé téve a bortermelő vidékekre érvényes intézkedések vidékfejlesztésbe történő átcsoportosítását; és-  lehetővé téve a kivágott területek nagysága arányában az egységes támogatási rendszerbe történő átcsoportosítást.A várakozások szerint a rendszerben tett változtatások és újítások a költségvetés hatékonyabb felhasználását eredményezik.Ráadásul az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott borokról, a fajtaborokról és a felelős fogyasztásról szóló belső piaci tájékoztatásra felhasznált összegeket 3 millió euróval növelik.TARTALOMJEGYZÉKI. CÍM BEVEZETő RENDELKEZÉSEK 23II. CÍM TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK 24I. fejezet Támogatási program 241. szakasz Bevezető rendelkezések 242. szakasz Támogatási program 253. szakasz Egyedi támogatási intézkedések 274. szakasz Általános rendelkezések 30II. fejezet Pénzeszközök átutalása 30III. CÍM SZABÁLYOZÁSI INTÉZKEDÉSEK 31I. fejezet Általános szabályok 31II. fejezet Borászati eljárások és korlátozások 32III. fejezet Eredetmegjelölés és földrajzi jelzés 351. szakasz Hatály és fogalommeghatározások 352. szakasz Az oltalom iránti kérelem 363. szakasz Az oltalom odaítélési eljárása 374. szakasz Különleges esetek 395. szakasz Oltalom és ellenőrzés 406. szakasz Általános rendelkezések 44IV. fejezet Címkézés 44V. fejezet Termelői és ágazati szervezetek 46IV. CÍM HARMADIK ORSZÁGOKKAL FOLYTATOTT KERESKEDELEM 50I. fejezet Közös rendelkezések 50II. fejezet Behozatali és kiviteli engedélyek 51III. fejezet Védintézkedések 53IV. fejezet A behozatalra alkalmazandó szabályok 55V. CÍM TERMELÉSI POTENCIÁL 56I. fejezet Törvényellenes telepítések 56II. fejezet A telepítési jog átmeneti rendszere 58III. fejezet Kivágási program 62VI. CÍM ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 66VII. CÍM ÁTMENETI- ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 69I. fejezet Módosítások 69II. fejezet Átmeneti és záró rendelkezések 722007/0138 (CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa borpiac közös szervezéséről és bizonyos rendeletek módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 36. és 37. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére,mivel:(1) A borágazatra alkalmazandó jelenlegi rendszert a borpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendelet[9] szabályozza.(2) A közösségbeli borfogyasztás folyamatosan csökken, és 1996 óta a Közösségből kivitt bormennyiség az ennek megfelelő behozatalnál sokkal alacsonyabb mértékben emelkedik. Ez a kereslet és a kínálat közötti egyensúly megbomlásához vezetett, ami viszont nyomást gyakorol a termelői árakra és bevételekre.(3) Az 1493/1999/EK rendeletben található eszközök egy része nem bizonyult hatékonynak abban, hogy az ágazatot a versenyképes és fenntartható fejlődés felé kormányozza. A piaci mechanizmusokat érintő intézkedések (így a kényszerlepárlás) nem mutatkoztak költséghatékonynak, amennyiben strukturális feleslegek létrejöttét eredményezték anélkül, hogy javításokat követeltek volna meg a kapcsolódó versenyképes struktúrákban. Ráadásul bizonyos szabályozási intézkedések indokolatlanul korlátozták a versenyképes termelők tevékenységeit.(4) Másképpen szólva a jelenlegi jogi keret nem tűnik képesnek arra, hogy fenntartható módon elérje a Szerződés 33. cikkében meghatározott célkitűzéseket, és különösen a borpiac stabilizációját, illetve az érintett mezőgazdasági közösség tisztességes életszínvonalának biztosítását.(5) A tapasztalatok fényében ezért helyénvaló a borágazatra alkalmazandó közösségi rendszer alapvető átformálása a következő célkitűzések elérése céljából: az uniós bortermelők versenyképességének növelése; az uniós minőségi borok – mint a világ legjobb borai – hírnevének megszilárdítása; a régi piacok visszaszerzése és újak meghódítása az EU-ban és az egész világon; olyan borászati rendszer kialakítása, amely világos, egyszerű és hatékony szabályok alapján működik, amelyek biztosítják az egyensúlyt a kínálat és a kereslet között; olyan borászati rendszer kialakítása, amely megőrzi a közösségi bortermelés legjobb hagyományait, megerősítve számos vidéki térség társadalmi szerkezetét, és biztosítva, hogy a termelés egésze tiszteletben tartsa a környezetet. Következésképpen helyénvaló az 1493/1999/EK rendeletet hatályon kívül helyezni és helyébe ezt az új rendeletet léptetni.(6) A borágazat igényeinek felmérése és célbavétele érdekében e rendelet előkészítését értékelési és konzultációs folyamat előzte meg. Külső értékelési jelentés készült, amelyet 2004 novemberében tettek közzé. A Bizottság 2006. február 16-án szemináriumot szervezett, hogy az érdekelt feleknek alkalmuk nyíljon véleményük kifejtésére. A Bizottság „A fenntartható európai borágazat felé” c. közleményét[10] és a kapcsolódó hatásvizsgálatot, amely az ágazati reformok egy sor lehetőségét állítja össze, 2006. június 22-én tette közzé.(7) 2006. júliustól novemberig tanácsi szintű viták folytak. 2006 decemberében mind az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, mind a Régiók Bizottsága elfogadta a bizottsági közleményben javasolt borreform-lehetőségeket illető jelentését. 2007. február 15-én az Európai Parlament elfogadta a közleményre vonatkozó saját kezdeményezésű jelentését; ennek végkövetkeztetéseit számításba vettünk e rendeletben.(8) A mezőgazdasági piacok közös szervezésének („egységes közös piacszervezés”) létrehozásáról szóló [ szám, teljes cím és közzétételi hivatkozások beillesztendők, ha e rendelet elfogadása előtt ismertté válnak ] tanácsi rendeletet helyénvaló lenne a jövőben kiterjeszteni a borágazatra is. Az egységes közös piacszervezésnek horizontális természetű rendelkezések is részét képezik, különösen a harmadik országokkal folytatott kereskedelem, a versenyszabályok, az ellenőrzések és szankciók vagy a Bizottság és a tagállamok közötti információcsere vonatkozásában. E rendeletnek – az egységes közös piacszervezésbe való könnyebb beillesztését elősegítendő – az említett horizontális kérdésekkel foglalkozó rendelkezéseit amennyire lehetséges, összhangba kell állítani az egységes közös piacszervezésben található rendelkezésekkel.(9) Fontos előírni a versenyképes struktúrák megszilárdítására képes támogató intézkedéseket. Noha az intézkedéseket a Közösségnek kell kialakítania és finanszíroznia, a tagállamokra kell bízni a saját jellemzőik támasztotta igények szerinti – adott esetben a regionális sajátosságokat is számításba vevő – helyes vegyítési arány meghatározását, illetve az intézkedések bevonását a nemzeti támogatási programba. A tagállamok felelőssége kell, hogy legyen e programok végrehajtása.(10) A nemzeti támogatási programokhoz rendelt finanszírozás tagállamok közötti felosztásához a pénzügyi kulcs alapja a borászati költségvetés múltbeli aránya (fő kritérium), a szőlőültetvénnyel rendelkező terület nagysága és a termelés hagyománya.(11) E programok egyik kulcsintézkedése a közösségi borok harmadik országokban folytatott reklámozása és forgalmazása, így költségvetést kell hozzárendelni. A szerkezetátalakítási és átállási tevékenységeket továbbra is fedezni kell, mivel azok jó szerkezeti hatást gyakorolnak az ágazatra. Az olyan megelőzési eszközöket, mint amilyen a betakarítási biztosítás, a kockázati alap és a zöld szüret, a támogatási program szerinti támogatásra jogosultnak kell minősíteni a válsághelyzetek felelősségteljes megközelítésének elősegítése érdekében.(12) A támogatható intézkedések Közösség általi finanszírozását – amennyiben az megoldható – az érintett termelőknek a hatályban lévő vonatkozó környezetvédelmi szabályoknak való megfelelésétől függővé kell tenni. Ha a megfelelés hiányára derül fény, az a kifizetések ahhoz kapcsolódó csökkentésére ad okot.(13) Az ágazat támogatásának az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet[11] szerinti szerkezeti intézkedésekből is kell érkeznie.(14) Az 1698/2005/EK rendelet alapján a következő intézkedések tarthatnak igényt a borágazat figyelmére: fiatal gazdálkodók tevékenységének megkezdése, valamint beruházás a műszaki berendezésekbe és a forgalmazás javításába; szakképzés; tájékoztatási és reklámtámogatás a minőségbiztosítási programokba belépő termelői szervezetek számára; agrár-környezetvédelmi támogatás; korkedvezményes nyugdíjazás azon gazdálkodóknak, akik úgy döntenek, végleg felhagynak minden kereskedelmi célú gazdálkodási tevékenységgel a célból, hogy a gazdaságot más gazdálkodóknak adják át.(15) Az 1698/2005/EK rendelet szerinti pénzügyi eszközök növelésére bizonyos forrásokat fokozatosan át kell csoportosítani az említett rendelet szerinti költségvetésbe.(16) Bizonyos szabályozási intézkedéseket alkalmazni kell a borágazatra, különös tekintettel az egészségre, a minőségre és a fogyasztói elvárásokra.(17) A tagállamoknak továbbra is felelősnek kell lenniük azon borszőlőfajták osztályozásáért, amelyekből a területükön bor állítható elő. Bizonyos borszőlőfajtákat ki kell zárni.(18) Az e rendelet hatálya alá tartozó egyes termékeket a Közösségben csak a szőlőből készült termékek különleges osztályozásával és a kapcsolódó feltételekkel összhangban lehetne forgalomba hozni.(19) Az e rendelet hatálya alá tartozó termékeket olyan borászati eljárásoknak és korlátozásoknak megfelelően kell előállítani, amelyek által biztosítható, hogy tiszteletben tartják az egészségügyi követelményeket, csakúgy mint a fogyasztók minőséggel és gyártási módszerekkel kapcsolatos elvárásait. A rugalmasság okán a Bizottságot fel kell ruházni annak a felelősségével, hogy naprakészen tartsa ezen eljárásokat és elismerje az újakat, kivéve az alkoholtartalom-növelés és a savtartalom-növelés politikailag érzékeny területén, amely változtatásait illetően a Tanács lenne továbbra is illetékes.(20) A borok alkoholtartalmának növelését korlátozásoknak kell alávetni, és amennyiben ezen eljáráshoz folyamodnak, sűrített és finomított szőlőmust borhoz adásával kell elvégezni. A répacukor borhoz adását nem szabad engedélyezni a továbbiakban.(21) A túlpréselésből nyert bor gyenge minőségére tekintettel ezen eljárást tiltani kell.(22) A terület nemzetközi követelményeinek való megfeleléshez a Bizottságnak általában véve a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Hivatal (OIV) által elismert borászati eljárásokhoz kell tartania magát. E követelményeket a kivitelre szánt közösségi borokra is alkalmazni kell, tekintet nélkül a Közösségen belül alkalmazandó esetlegesen szigorúbb szabályokra, a célból, hogy ne kerüljenek hátrányba a külföldi piacokon jelen lévő közösségi termelők.(23) Harmadik országból származó bort tilos a Közösségből származó borral házasítani, valamint tilos a Közösségben harmadik országokból származó borokat egymással házasítani. Hasonlóképpen bizonyos, harmadik országokból származó szőlőmust-, szőlőlé- és friss szőlőfajtákat a Közösség területén nem szabad borrá alakítani vagy borhoz hozzáadni.(24) A közösségi minőségi borok koncepciójának egyik alapját a bor földrajzi eredetének köszönhető különleges jellemzők alkotják. E borokat a fogyasztók az oltalom alatt álló eredetmegjelölés és földrajzi jelzés alapján tudják beazonosítani, bár a jelenlegi rendszer nem eléggé fejlett e tekintetben. Az érintett termékekhez kapcsolódó minőségi igényeket kielégítő, átlátható és kidolgozottabb keret lehetővé tétele érdekében olyan rendszert kell létrehozni, amelynek alapján az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés megszerzésére vonatkozó kérelmeket a Közösség bortól és szeszesitaloktól eltérő élelmiszerekre alkalmazandó, a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletben[12] szabályozott horizontális minőségi politikája szerinti megközelítéssel összhangban bírálják el.(25) Az eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott borok sajátos minőségi jellemzőinek megőrzése érdekében meg kell engedni a tagállamoknak, hogy szigorúbb szabályokat alkalmazzanak e tekintetben.(26) A Közösségben az oltalom megszerzéséhez az eredetmegjelöléseket és földrajzi jelzéseket közösségi szinten kell elismerni és nyilvántartásba venni. Annak biztosítására, hogy az egyes elnevezések megfelelnek az e rendeletben meghatározott feltételeknek, a kérelmeket az adott tagállam olyan nemzeti hatóságainak kell elbírálniuk, amelyek megfelelnek bizonyos minimális egységes rendelkezéseknek, így például a nemzeti kifogásolási eljárás lebonyolítására vonatkozó előírásoknak. Ezt követően a Bizottságnak meg kell vizsgálnia e döntéseket annak biztosítására, hogy a kérelmek megfelelnek az e rendeletben meghatározott feltételeknek, és hogy a megközelítés minden tagállamban egységes.(27) Az oltalomnak harmadik országok eredetmegjelölései és földrajzi jelzései előtt is nyitva kell állnia, amennyiben a termékek a származási országukban oltalom alatt állnak.(28) A bejegyzési eljárásnak lehetővé kell tennie minden, valamely tagállamban vagy harmadik országban jogos érdekkel rendelkező természetes és jogi személy számára, hogy kifogásának benyújtásával érvényesítse jogait.(29) A nyilvántartásba vett eredetmegjelöléseknek és földrajzi jelzéseknek védelmet kell élvezniük minden olyan használattal szemben, amely jogtalanul kihasználja az adott termék hírnevét. A tisztességes verseny elősegítése és a fogyasztók megtévesztésének elkerülése végett indokolt kiterjeszteni az oltalmat az e rendeletben nem szabályozott termékekre és szolgáltatásokra is, ideértve azokat a termékeket, amelyek nem szerepelnek a Szerződés I. mellékletében.(30) Olyan eljárásokat kell előírni, amelyek lehetővé teszik a termékleírások oltalmazás utáni módosítását, illetve az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés törlését, különösen amennyiben a vonatkozó termékleírásnak való megfelelés már nem biztosított.(31) A Közösség területén oltalom alatt álló eredetmegjelöléseket és földrajzi jelzéseket ellenőrzéseknek kell alávetni – és ahol az lehetséges, a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[13] összefüggésben –, beleértve egy, az érintett borok termékleírásának való megfelelést biztosító ellenőrzési rendszert.(32) A tagállamokat fel kell hatalmazni a felmerülő költségek fedezésére szolgáló díj kiszabására.(33) A Közösségben már létező eredetmegjelöléseket és földrajzi jelzéseket a jogbiztonság okán mentesíteni kell az új vizsgálati rendszer alól. Az érintett tagállamoknak ugyanakkor el kell juttatniuk a Bizottsághoz azokat az alapvető információkat és okmányokat, amelyek alapján nemzeti szinten elismerték őket; ennek hiányában elveszítik az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés oltalmát. A létező erdetmegjelölések és földrajzi jelzések törlésének alkalmazási körét a jogbiztonság okán korlátozni kell.(34) A földrajzi nevek eredetmegjelölésként vagy földrajzi jelzésként való védelme nemzeti szinten a továbbiakban nem lehetséges.(35) Az e rendelet hatálya alá tartozó termékek leírása, megjelölése és kiszerelése jelentősen befolyásolhatja a piacon való értékesíthetőségüket. A bortermékek címkézéséről szóló egyes tagállami törvények közötti különbségek alááshatják a belső piac zökkenőmentes működését.(36) Ezért olyan szabályokat kell meghatározni, amelyek számításba veszik a fogyasztók és a termelők jogos érdekeit. Ezért a címkézés közösségi szabályozása a megfelelő megoldás.(37) E szabályoknak elő kell írniuk bizonyos kifejezések kötelező használatát ahhoz, hogy a termék a kereskedelmi kategóriáknak megfelelően legyen azonosítható, és hogy a fogyasztókat ellássák bizonyos fontos információkkal. A közösségi kereten belül szabályozni kell más, nem kötelezően feltüntetendő információk alkalmazását is.(38) Eltérő rendelkezés hiányában a borágazatbeli címkézési szabályok kiegészítik a horizontálisan akalmazott, az élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2000. március 20-i 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben[14] meghatározott rendelkezéseket. A tapasztalatok szerint a bortermékek kategóriától függően különböző címkézési szabályok nem célszerűek. A szabályokat az összes borkategóriára alkalmazni kell, beleértve a behozott termékeket is. Különösen lehetővé kell tenniük a borszőlőfajta és az évjárat feltüntetését eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés nélküli borokon; a címkén szereplő információk valóságnak való megfelelése és a kapcsolódó nyomonkövetés tekintetében követelmények lépnek életbe.(39) A termelői szervezetek létezése és megalakulása továbbra is hozzásegíthet a borágazat közösségi szinten meghatározott szükségleteinek eléréséhez. Hasznuk a tagjaiknak nyújtott szolgáltatások kiterjedtségén és hatékonyságán múlik. Ugyanez érvényes az ágazati szervezetekre. A tagállamoknak ezért el kell ismerniük a közösségi szinten meghatározott követelményeknek megfelelő szervezeteket.(40) Az eredetmegjelöléssel és a földrajzi jelzéssel ellátott borok piacának jobb működése érdekében a tagállamoknak végre kell hajtaniuk az ágazati szervezetek által hozott döntéseket. E döntések ugyanakkor nem terjedhetnek ki olyan eljárásokra, amelyek torzító hatást gyakorolhatnak a versenyre.(41) A Közösség egységes piacának létrehozása magában foglalja a Közösség külső határain alkalmazandó kereskedelmi rendszer bevezetését. Ennek tartalmaznia kell behozatali vámokat, és elméletileg stabilizálnia kell a közösségi piacot. A kereskedelmi rendszernek a Közösség nemzetközi kötelezettségvállalásain kell alapulnia, különös tekintettel a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) megállapodásaiból következőkre.(42) A kereskedelmi forgalom megfigyelése elsősorban irányítás kérdése, melyet rugalmasan kell kezelni. Ennek megfelelően a Bizottságnak döntenie kell az engedélykövetelmények bevezetéséről, figyelembe véve a kiviteli és a behozatali engedélyek szükségességét az érintett piacok irányítása és különösen a szóban forgó termékek behozatalának nyomonkövetése érdekében. Az engedélyekre vonatkozó általános feltételeket ugyanakkor ebben a rendeletben kell meghatározni.(43) A behozatali és kiviteli engedélyekre vonatkozó előírások esetében a biztosíték nyújtásának követelménynek kell lennie annak garantálására, hogy az engedélyezett ügyleteket elvégzik.(44) A behozatali vám rendszere lehetővé teszi, hogy minden egyéb védintézkedés nélkülözhető legyen a Közösség külső határainál. A belső piaci és vámmechanizmus rendkívüli körülmények között elégtelennek bizonyulhat. Ilyen esetben, hogy a közösségi piac ne maradjon védtelen az esetlegesen kialakuló zavarokkal szemben, a Közösségnek képesnek kell lennie arra, hogy minden szükséges intézkedést haladéktalanul megtegyen. Az ilyen intézkedéseknek összhangban kell lenniük a Közösség nemzetközi kötelezettségeivel.(45) A különösen a szőlőlé és a szőlőmust behozatalából adódó, a közösségi piacot károsan befolyásoló hatások elkerülése vagy ellensúlyozása érdekében az ilyen termékek behozatalát — bizonyos feltételek teljesülése esetén — kiegészítő behozatali vám megfizetéséhez kell kötni.(46) A borpiac jó működése és különösen a piaci zavarok elkerülése érdekében lehetővé kell tenni az aktív és a passzív feldolgozással kapcsolatos intézkedések betiltását. E piacirányítási eszköztípust a siker érdekében általában nagyobb késedelem nélkül kell alkalmazni. A Bizottságot ezért fel kell ruházni a vonatkozó hatáskörrel.(47) A termékkategóriákra, a címkézésre, az eredetmegjelölésekre és a földrajzi jelzésekre vonatkozó közösségi szabályokat alkalmazni kell a harmadik országokból behozott termékekre. Ezeket analitikai bizonylatnak kell kísérnie.(48) Indokolt a Bizottságot bizonyos feltételek mellett felhatalmazni arra, hogy a Szerződésnek megfelelően megkötött nemzetközi megállapodásokból vagy a Tanács egyéb jogi aktusából fakadó vámkontingenseket megnyissa és kezelje.(49) Az új telepítésekre vonatkozó átmeneti tiltás megszegése eredményeként a közösségi borfelesleg-termelés még nagyobb méreteket öltött. Jelentős számú törvénytelen telepítés található a Közösségben, ami a tisztességtelen verseny forrása, és tovább fokozza az ágazat nehézségeit.(50) A törvénytelen területek tekintetében különbséget kell tenni a termelőknek az érintett területekkel kapcsolatos kötelezettségeit illetően az 1998. szeptember 1-je előtt és után telepített ültetvények között.(51) Mindezidáig az 1998. szeptember 1-je előtti törvénytelen területekre semmilyen kivágási kötelezettség nem volt érvényes. Az érintett termelőket kötelezni kell, hogy díjfizetéssel tegyék szabályossá e területeket. Amennyiben az érintett területeket 2009. december 31. előtt nem teszik szabályossá, a termelőket kötelezni kell az érintett területek saját költségre történő kivágására. Amennyiben e kötelező kivágásnak nem felelnek meg, kényszerítő bírságot kell alkalmazni.(52) Azokat a területeket, amelyeket az 1998. szeptember 1-ji vonatkozó tiltás megszegésével telepítettek be, az 1493/1999/EK rendeletben meghatározott szankciónak megfelelően ki kell vágni. Amennyiben e kötelező kivágásnak nem felelnek meg, kényszerítő bírságot kell alkalmazni.(53) A helyzetrendezési és kivágási intézkedések végrehajtásáig a tiltás megszegésével betelepített és az 1493/1999/EK rendelettel összhangban nem rendezett területekről származó bort csak a lepárlási piacon lehet forgalomba hozni az érintett termelő költségére. A lepárlási szerződések termelő általi bemutatása az eddigieknél jobban biztosítja a szabály betartásának nyomonkövetését.(54) Az új telepítésekre vonatkozó átmeneti tiltás a borpiacon ugyan némi hatást gyakorolt a kereslet és a kínálat közötti egyensúlyra, ugyanakkor akadályokat is szült azon versenyképes termelők számára, akik rugalmas választ adnának a megnövekedett keresletre.(55) Mivel a piaci egyensúly még nem állt helyre, és az olyan intézkedések, mint a kivágási program eredményei még nem értek be, 2013. december 31-ig célszerű a telepítésre vonatkozó tiltás fenntartása, akkor azonban végérvényesen fel kell oldani, hogy a versenyképes termelők szabadon reagálhassanak a piaci körülményekre.(56) Az oltványiskolák, a tagosítás és a kisajátítás, valamint a szőlészeti kísérletezés céljára történő új szőlőtelepítések jelenlegi engedélyezési rendszere nem járt szükségtelenül zavaró hatással a borpiacon, ezért azt a szükséges ellenőrzésnek alávetve továbbra is alkalmazni lehet.(57) Az újratelepítési jogokat továbbra is nyújtani kell ott, ahol a termelők vállalják a betelepített területeknek megfelelő szőlőterületek kivágását, mivel az e telepítések termelésre gyakorolt végső hatása várhatóan a nullával egyenlő.(58) Továbbá lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy szigorú ellenőrzés mellett engedélyezzék az újratelepítési jogok más gazdaságra való átruházását, amennyiben ez az átruházás a minőségi politikát szolgálja, és olyan területeket érint, amelyek oltványiskola céljára szolgálnak, illetve a gazdaság egy részének átruházásával kapcsolatos. Az átruházást ugyanazon tagállamon belül kell tartani.(59) A bortermelési potenciál jobb kezelése és a telepítési jogok hatékony felhasználása érdekében, tovább enyhítve az átmeneti telepítési korlátozások hatását, a nemzeti vagy regionális tartalékrendszernek továbbra is érvényben kell lennie.(60) A tagállamoknak a szükséges ellenőrzések mellett továbbra is széles cselekvési jogkört kell biztosítani a jogtartalékok kezeléséhez, hogy az említett tartalékok telepítési jogait jobban tudják igazítani a helyi igényekhez. Ennek magában kell foglalnia a telepítési jogok megvásárlásának, a jogtartalék finanszírozásának, valamint a jogtartalékból származó telepítési jog eladásának a lehetőségét. E célból a tagállamok számára továbbra is engedélyezni kell, hogy ne alkalmazzák a tartalékrendszert, amennyiben bizonyítani tudják, hogy a telepítési jogok kezelésére már hatékony rendszerrel rendelkeznek.(61) A fiatal bortermelőknek járó különleges előnyök nemcsak e termelők indulását könnyíthetik meg, hanem a gazdaságuk szerkezeti kiigazítását is a tevékenységük megkezdését követően, ezért e termelőknek jogosultaknak kell lenniük a jogtartalékokból származó jogok díjfizetés nélküli megszerzésére.(62) A források leghatékonyabb felhasználása, valamint a kínálatnak a kereslethez való jobb hozzáigazítása érdekében a telepítési jogokat a jogosultaknak ésszerű időn belül fel kell használniuk. Amennyiben ezt elmulasztják, azokat át, illetve vissza kell adniuk a jogtartalék számára. Ugyanezen okokból a jogtartaléknak átadott jogokat ésszerű időn belül oda kell ítélni.(63) A termelés azon tagállamokban, ahol az éves bortermelés nem éri el a 25 000 hektolitert, nincs jelentős hatással a piaci egyensúlyra. Azon tagállamok tehát mentesülnek az új telepítések átmeneti tilása alól, de nincs joguk a kivágási program igénybevételére sem.(64) A piaci körülményekkel összehangolt ágazat megteremtését célzó kísérő intézkedésként kivágási programot kell bevezetni. Ahol a termelők úgy vélik, hogy bizonyos területeken a körülmények nem vezetnek fenntartható termeléshez, ott fenn kell hogy álljon a lehetőség számukra, hogy költségeiket csökkentsék és véglegesen kivonják e területeket a bortermelésből, illetve lehetővé kell tenni a számukra, hogy vagy folytassanak alternatív tevékenységet a szóban forgó földparcellán, vagy hagyjanak fel a mezőgazdasági termelés egészével.(65) A tapasztalat azt mutatja, hogy ha a tagállamok prémiumtámogatás ellenében engedélyezhetik a kivágást, az hatékonytalanná teszi az intézkedést és az ellátásra gyakorolt kísérő hatást. Ezért a jelenlegi rendszerrel szemben a termelőknek általában véve jogosultnak kell lenniük a kivágási programba lépésre és kizárólagos joggal kell rendelkezniük annak eldöntésére, hogy élnek-e ezzel a lehetőséggel. Cserébe prémiumot kell kapniuk a kivágott szőlőültetvény minden hektára után.(66) A tagállamoknak a Bizottság által meghatározott kereteken belül objektív kritériumok alapján rögzíteniük kell a kivágási támogatás szintjét.(67) A kivágott területek felelős kezelésének biztosítására a prémiumra jogosultságnak függenie kell attól, hogy az érintett termelő megfelel-e az alkalmazandó környezetvédelmi szabályoknak. Ha a megfelelés hiányára derül fény, az a kivágási támogatás arányos csökkentésére ad okot.(68) A környezeti problémák elkerülésére a tagállamok számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy különleges feltételek mellett megtilthassák a kivágást a hegyvidéki területeken és a meredek lejtőkön, illetve azokban az esetekben, ha környezeti aggályok merülnek fel. A tagállamok módjában kell álljon, hogy abbahagyják a kivágást ott, ahol a teljes kivágási terület elérte a szőlővel telepített területük 10%-át.(69) A korábban szőlőtermesztésre használt területnek a kivágást követően az egységes támogatási rendszer keretében nyújtott támogatásra jogosult területnek kell minősülnie, és a műveléstől függetlenített, átlagos regionális közvetlen kifizetésben kell részesülnie, amely összeg költségvetési okokból nem haladhatja meg a 350 EUR/ha összeget.(70) Az egységes piac megfelelő működését veszélyeztetné, ha nemzeti támogatásokat nyújtanának. Ennélfogva indokolt, hogy a Szerződésnek az állami támogatásokra vonatkozó rendelkezéseit alkalmazni kelljen a borpiac közös szervezésének hatálya alá tartozó termékekre. Mindazonáltal a kivágási támogatásra és a támogatási program bizonyos intézkedéseire vonatkozó előírásoknak önmagukban nem szabad kizárniuk az ugyanezen célú nemzeti támogatások odaítélését.(71) A bortermelő potenciál jobb kezelése érdekében kívánatos, hogy a tagállamok közöljék a Bizottsággal a termelési potenciáljuk jegyzékét. Ezen információ alapja a létező szőlőkataszter. A szerkezetátalakítási és átállási támogatást azon tagállamokra kell korlátozni, amelyek közölték jegyzéküket, ezzel elősegítve, hogy a tagállamok közöljék azokat.(72) A vonatkozó szakpolitika kidolgozásához és az adminisztrációs eszközválasztáshoz szükséges információ rendelkezésre állása érdekében a bortermelés céljára szolgáló szőlőt termesztőknek, illetve a mustot és a bort termelőknek szüreti jelentést kell készíteniük. A tagállamoknak a borszőlővel kereskedők részére is elő kell tudniuk írni, hogy a legutóbbi szüretből értékesített szőlőmennyiségről jelentést adjanak. A must- és bortermelőknek, illetve a kiskereskedőktől eltérő kereskedőknek be kell jelenteniük a raktáron lévő must- és bormennyiségeiket.(73) Az érintett termékek megfelelő nyomonkövetése és különösen a fogyasztóvédelem érdekében az e rendelet hatálya alá tartozó összes termék vonatkozásában előírásokat kell tenni kísérődokumentum kéznél tartására a Közösségen belüli mozgáskor.(74) Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[15] összhangban kell elfogadni.(75) Az e rendelet alkalmazásából eredő kötelezettségek miatt a tagállamok számára felmerülő kiadásokat a Közösségnek a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendelettel[16] összhangban kell finanszíroznia.(76) A tagállamok és a Bizottság ellátják egymást a rendelet alkalmazásához szükséges információkkal.(77) Az e rendeletben meghatározott kötelezettségeknek való megfelelés biztosítására szükség van ellenőrzésekre, valamint – az e kötelezettségvállalásoknak való meg nem felelés esetén – büntetések alkalmazására. Ezért a Bizottságra kell ruházni a megfelelő szabályok felállításának hatáskörét, ideértve a jogosulatlan kifizetések behajtását és a tagállamok jelentéstételi kötelezettségeit.(78) A tagállami hatóságoknak felelősséget kell vállalniuk az e rendeletnek való megfelelés biztosításáért, és rendelkezéseket kell hozni, hogy a Bizottság nyomon követhesse és biztosíthassa e megfelelést.(79) A borágazat egységes támogatási rendszerbe foglalásának előírása érdekében minden jelenleg művelés alatt álló szőlőterületet jogosulttá kell tenni a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendeletben[17] előírt egységes támogatási rendszer alapján nyújtott támogatásra.(80) Bulgária, Ciprus, a Cseh Köztársaság, Észtország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Románia, Szlovákia és Szlovénia bortermelőinek ugyanolyan feltételek mellett kell részesülniük a bor egységes támogatási rendszerbe illesztéséből, mint a már 2004. április 30-án is a Közösség tagságát élvező tagállamok bortermelőinek. Ezért az egységes támogatási rendszerben a bor nem képezi tárgyát az 1782/2003/EK rendelet 143a. cikkében előírt növekedési ütem alkalmazásának.(81) A mezőgazdasági termékek harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedésekről szóló, 1999. december 14-i 2702/1999/EK tanácsi rendeletet[18], a mezőgazdasági termékek belső piacon történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedésekről szóló, 2000. december 19-i 2826/2000/EK tanácsi rendeletet[19] és az 1782/2003/EK rendeletet ennek megfelelően kell módosítani.(82) Az 1493/1999/EK rendelet és egyéb, a borágazattal kapcsolatos rendeletek rendelkezéseiről az e rendelet rendelkezéseire történő áttérés okozhat olyan nehézségeket, amelyekkel e rendelet nem foglalkozik. Ezen eshetőség figyelembevétele érdekében rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság elfogadja a szükséges átmeneti intézkedéseket. A Bizottságot konkrét gyakorlati problémák megoldására is fel kell hatalmazni,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:I. CÍM BEVEZETő RENDELKEZÉSEK1. cikk Tárgy és hatály1. Ez a rendelet a következő termékek előállítására és forgalmazására vonatkozó különleges szabályokat határozza meg:KN-kód | A termék megnevezése |0806 10 90 | Csemegeszőlőtől eltérő friss szőlő |2009 61 2009 69 | Szőlőlé (beleértve a szőlőmustot is) |2204 30 92 2204 30 94 2204 30 96 2204 30 98 | Szőlőmust, erjedésben vagy alkohol hozzáadásától eltérő módon lefojtva |2204 | Friss szőlőből készült bor, ideértve a szeszezett bort is; a 2009 vámtarifaszámtól eltérő szőlőmust, kivéve a 2204 30 92, 2204 30 94, 2204 30 96 és 2204 30 98 alszám alá tartozó más szőlőmustot |2206 00 10 | Pikett |2209 00 11 | Borecet |2209 00 19 |2307 00 11 | Borseprő |2307 00 19 |2308 90 11 | Szőlőtörköly |2308 90 19 |2. Az (1) bekezdésben említett termékek tekintetében ez a rendelet a következőket írja elő:a) támogatási intézkedések,b) szabályozási intézkedések,c) a harmadik országokkal folytatott kereskedelemre vonatkozó intézkedések,d) A termelési potenciált irányító szabályok.2. cikk FogalommeghatározásokE rendelet alkalmazásában az I. mellékletben szereplő meghatározásokat kell alkalmazni.II. CÍM TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEKI. fejezet Támogatási program1. szakaszBevezető rendelkezések3. CIKK Alkalmazási körEz a fejezet meghatározza azon szabályokat, amelyek a közösségi pénzeszközök tagállamoknak való odaítélését, illetve e pénzeszközöknek a tagállamok által a nemzeti támogatási programon (a továbbiakban: támogatási program) keresztül, a borágazat megsegítését célzó különleges támogatási intézkedések finanszírozására történő felhasználását irányítják.4. cikk Kompatibilitás és konzisztencia1. A támogatási programok összhangban vannak a közösségi joggal, és összefüggnek a Közösség tevékenységeivel, szakpolitikáival és prioritásaival.2. A tagállamok felelősséget vállalnak a támogatási programokért, és biztosítják, hogy azokat objektív módon, az érintett termelők gazdasági helyzetét és a termelők közötti igazságtalanul eltérő bánásmód elkerülésének szükségességét figyelembe véve, objektív módon hozzák létre és hajtják végre.3. Nem nyújtható támogatás:a) kutatási programokhoz és kutatási programokat támogató intézkedésekhez;b) az 1698/2005/EK rendelet hatálya alá tartozó intézkedésekhez.2. szakaszTámogatási program5. CIKK A támogatási program benyújtása1. Minden, a II. mellékletben említett termelő tagállam első alkalommal 2008. április 30-ig átnyújtja a Bizottságnak az ötéves támogatási program tervezetét, amely e fejezettel összhangban intézkedéseket tartalmaz.A támogatási intézkedések a tagállamok által legmegfelelőbbnek tartott földrajzi szinten jönnek létre. A támogatási program – mielőtt átnyújtják a Bizottságnak – az illetékes hatóságokkal és a megfelelő területi szervezetekkel folytatott konzultáció tárgyát képezi.Minden tagállam egyetlen programtervezetet nyújt be, amely tartalmazhat regionális sajátosságokat.2. A támogatási program három hónappal a Bizottságnak való benyújtását követően válik alkalmazandóvá.Ugyanakkor ha a benyújtott program nincs összhangban az e fejezetben meghatározott feltételekkel, a Bizottság arról értesíti a tagállamot. Ilyen esetben a tagállam felülvizsgált programot nyújt be a Bizottságnak. A felülvizsgált program két hónappal az értesítést követően válik alkalmazandóvá, hacsak nem áll fenn további meg nem felelés; ebben az esetben ez az albekezdés alkalmazandó.3. A (2) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó a tagállamok által benyújtott programok változásának vonatkozásában is.6. cikk A támogatási program tartalmaA támogatási program a következő elemekből áll:a) a javasolt intézkedések részletes bemutatása és számszerűsített célkitűzéseik;b) a konzultációk eredményei;c) a várható technikai, gazdasági, környezeti és társadalmi hatások felmérése;d) az intézkedések végrehajtási üteme;e) általános finanszírozási táblázat, amely bemutatja a felhasználandó forrásokat és a források intézkedések közötti várható indikatív felosztását a II. mellékletben előírt plafonösszegeknek megfelelően;f) a program különböző intézkedései közötti összeegyeztethetőség és összhang bizonyítéka;g) a nyomonkövetés és az értékelés során használt kritériumok és számszerű jelzők, valamint a lépések annak biztosítására, hogy a programot megfelelően és ténylegesen végrehajtják;h) a támogatási program objektív módon megvalósuló benyújtásának és végrehajtásának ellenőrzésére használt kritériumok és mutatók az érintett termelők gazdasági helyzetét és a termelők közötti igazságtalanul eltérő bánásmód elkerülésének szükségességét figyelembe véve;i) az ellenőrzésekre és a büntetésekre vonatkozó előírások;j) a program végrehajtásáért felelős illetékes hatóságok és szervek kijelölése.7. cikk Támogatásra jogosult intézkedésekA támogatási programnak a 9. cikkel összhangban intézkedéseket kell tartalmaznia a harmadik országok piacán folytatott reklámtevékenység vonatkozásában.A következő intézkedések legalább egyikét szintén tartalmazza:a) szőlőültetvények szerkezetátalakítása és átállása;b) zöld szüret;c) kockázati alap;d) betakarítási biztosítás.8. cikk A támogatási programra vonatkozó általános szabályok1. A rendelkezésre álló közösségi pénzeszközök szétosztását és a költségvetési határokat a II. melléklet tartalmazza.2. A közösségi támogatás az 5. cikk (1) bekezdésében említettek szerint csak a megfelelő támogatási program benyújtása után felmerülő támogatható költségekre vonatkozik.3. A tagállamok nem járulnak hozzá a Közösség által a támogatási program alapján (társ)finanszírozott intézkedések költségéhez.4. A (3) bekezdéstől eltérve a tagállamok a 9. és a 13. cikkben említett intézkedések vonatkozásában megítélhetnek nemzeti támogatást az állami támogatásokról szóló vonatkozó közösségi szabályoknak megfelelően.Az állami támogatásokról szóló vonatkozó közösségi szabályokban meghatározott legmagasabb támogatási arány a teljes állami (társ)finanszírozásra alkalmazandó a közösségi és a nemzeti támogatást is beleszámítva.3. szakaszEgyedi támogatási intézkedések9. CIKK Promóciós tevékenységek harmadik országok piacán1. Az e cikk szerinti támogatás kiterjed a közösségi borokat érintő, harmadik országokbeli tájékoztató és promóciós intézkedésekre, ezzel javítva versenyképességüket az adott országokban.2. Az (1) bekezdésben említett intézkedések oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel rendelkező, illetve a borszőlő fajtájának jelzésével ellátott borokra vonatkoznak.3. Az (1) bekezdés szerinti intézkedések az alábbiakra terjednek ki:a) PR-tevékenységek, promóciós és reklámtevékenységek különösen a közösségi termékek előnyeinek kiemelésével, főként a minőség, az élelmiszerbiztonság és a környezetbarát jelleg tekintetében;b) nemzetközi jelentőségű eseményeken, vásárokon, kiállításokon való részvétel;c) tájékoztató kampányok különösen az eredetmegjelölésekre, a földrajzi jelzésekre és a biotermelésre vonatkozó közösségi rendszerekre vonatkozóan;d) új piacok felmérése a piacbővítés érdekében;e) a promóciós és tájékoztató intézkedések eredményeit fölmérő tanulmányok.4. A közösségi hozzájárulás a promóciós tevékenységekhez nem lépheti túl a támogatható költségek 50%-át.5. A tagállamoknak legalább a II. mellékletben meghatározott közösségi pénzeszközöket fenn kell tartaniuk a harmadik országokbeli piacokra vonatkozó promóciós intézkedésekre. Az ekképpen fenntartott pénzeszközök nem állnak más intézkedések rendelkezésére.10. cikk Szőlőültetvények szerkezetátalakítása és átállása1. A szőlőültetvények szerkezetátalakításához és átállásához kapcsolódó intézkedések célja a bortermelők versenyképességének javítása.2. A szőlőültevények szerkezetátalakítását és átállását e cikkel összhangban csak akkor támogatják, ha a tagállamok átadják a termelési potenciáljuk jegyzékét a 100. cikkel összhangban.3. A szőlőültetvények szerkezetátalakítási és átállási támogatását a következő tevékenységek közül egyre vagy többre lehet nyújtani:a) a fajtaváltás, ideértve az átoltással történő fajtaváltást is;b) a szőlőültetvények áttelepítése;c) A szőlőültetvény irányítási módszereinek javítása.Nem támogatható a természetes élettartamuk végéhez érő szőlőültetvények rendes megújítása.4. A szőlőültetvények szerkezetátalakítási és átállási támogatása a következő formákat öltheti:a) a termelőknek az intézkedés végrehajtásából fakadó bevételkiesésért nyújtott kompenzáció;b) hozzájárulás a szerkezetátalakítás és az átállás költségeihez.5. A termelők számára a (4) bekezdés a) pontjában említett bevételkiesésért nyújtott kompenzáció a vonatkozó veszteségek akár 100%-át is fedezheti, és a következő formákat öltheti:a) az V. cím II. fejezetének rendelkezéseitől eltérve meghatározott, de három évet túl nem lépő időre a régi és az új szőlőültetvények együttes fenntartásának engedélyezése a telepítési jogokra vonatkozó átmeneti rendszer végéig, vagyis legkésőbb 2013. december 31-ig;b) pénzügyi kompenzáció.6. A szőlőültetvények szerkezetátalakításának és átállásának tényleges költségeihez való közösségi hozzájárulás nem haladhatja meg az 50%-ot. Az 1083/2006/EK rendelettel összhangban a felzárkózó régiónak minősített régiókban a közösségi hozzájárulás a szerkezetátalakításhoz és az átálláshoz nem haladhatja meg a 75%-ot.11. cikk Zöld szüret1. E cikk alkalmazásában a zöld szüret a szőlőfürtök még éretlen állapotukban való teljes elpusztítása vagy eltávolítása, ezáltal nullára csökkentve az adott parcella terméshozamát.2. A zöldszüreti támogatás a piaci válság elkerülése érdekében hozzájárul a kereslet és a kínálat mérlegének helyreállításához a közösségi borpiacon.3. A zöldszüreti támogatás ellentételezésként az adott tagállam által meghatározott hektáronkénti átalányösszeg formáját öltheti.A támogatás nem lépheti túl a szőlőfürtök közvetlen elpusztítási vagy eltávolítási költségének és a szőlőfürtök elpusztításából vagy eltávolításából adódó bevételkiesés összegének 50%-át.4. Az érintett tagállamok objektív kritériumokon alapuló rendszert állítanak fel annak biztosítására, hogy a zöldszüreti intézkedés nem vezet az egyes bortermelőknek a (3) bekezdés második albekezdésében említett plafonon felüli kompenzálásához.12. cikk Kockázati alap1. A kockázati alap felállítási támogatása segítséget nyújt azon termelőknek, akik a piaci ingadozások ellen kívánják biztosítani magukat.2. A kockázati alap felállítási támogatása az alap adminisztratív költségeit fedező időszakos vagy csökkenő támogatás formáját öltheti.13. cikk Betakarítási biztosítás1. A betakarítási biztosítás támogatása hozzájárul a termelők bevételeinek biztosításához ott, ahol azokat természeti katasztrófa, éghajlati jelenség, betegség vagy kártevő fertőzés veszélyezteti.2. A betakarítási biztosítás támogatása közösségi pénzügyi hozzájárulás formáját öltheti, amely nem haladhatja meg:a) a gazdálkodók által a természeti katasztrófákhoz sorolható kedvezőtlen éghajlati jelenségek okozta károkra fizetett biztosítási díjak 80%-át;b) a gazdálkodók által a következőkre fizetett biztosítási díjak 50%-át:-  az (a) pontban említett károk és éghajlati jelenségek által okozott egyéb károk;-  állat- és növénybetegségek vagy kártevő fertőzés okozta károk.3. A betakarítási biztosítás támogatása csak akkor nyújtható, ha a biztosítás nem nyújtja az elszenvedett bevételkiesés több mint 100 %-os kompenzációját a termelőnek, figyelembe véve minden olyan kompenzációt, amelyet a termelő más, a biztosított kockázathoz kapcsoldódó támogatási rendszerből kap.4. A betakarítási biztosítás támogatása nem torzíthatja a versenyt a biztosítási piacon.14. cikk Kölcsönös megfeleltetésAzon gazdálkodók esetében, akiknél úgy találják, hogy gazdaságuk a szerkezetátalakítási és átállási támogatási program kifizetésétől számított öt éven belül vagy a zöldszüreti támogatási program szerinti kifizetés utáni egy évben bármikor nem felelt meg az 1782/2003/EK rendelet 3–7. cikkében említett jogszabályba foglalt gazdálkodási követelményeknek és a jó mezőgazdasági és ökológiai állapot követelményének – amennyiben a meg nem felelés a gazdálkodó közvetlen tettéből vagy mulasztásából fakadt –, részben vagy teljes egészében a meg nem felelés súlyától, mértékétől, állandóságától és ismétlődésétől függően a támogatás csökkenthető vagy törölhető, és a gazdálkodót adott esetben kötelezik a támogatásnak az említett rendelkezésekben megállapított feltételeknek megfelelő visszafizetésére.Szabályokat kell meghatározni az adott tagállam általi támogatás részleges vagy teljes csökkentése vagy visszafizetése tekintetében az 1782/2003/EK rendelet 144. cikkének (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően.4. szakaszÁltalános rendelkezések15. CIKK Jelentés és értékelés1. A tagállamoknak minden évben legkésőbb március 1-jéig át kell nyújtaniuk a Bizottságnak a támogatási programjukban az előző évre előírt intézkedések végrehajtásáról szóló jelentést.E jelentések felsorolják és bemutatják azokat az intézkedéseket, amelyekre a támogatási programok alapján közösségi segítségnyújtást ítéltek oda, és különösen bemutatják a 9. cikkben említett promóciós intézkedés végrehajtására vonatkozó részleteket.2. A tagállamoknak legkésőbb 2011. március 1-jén, azt követően pedig legkésőbb 2014. március 1-jén át kell nyújtaniuk a Bizottságnak a támogatási program költséghatékonyságának értékelését, valamint a program hatékonyságának növelésére vonatkozó javaslataikat.A Bizottság legkésőbb 2011. december 31-ig átadja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a 9. cikkben említett promóciós intézkedés végrehajtásáról szóló jelentést.16. cikk Végrehajtási szabályokA 104. cikk (1) bekezdésében említett eljárással összhangban e fejezet alkalmazására részletes szabályokat kell elfogadni.Ezek a szabályok különösen a következőket foglalhatják magukban:a) a támogatási program benyújtásának formátuma;b) a támogatási programban az alkalmazás kezdetét követően végrehajtott változásokra vonatkozó szabályok;c) a 9–13. cikkben meghatározott intézkedések végrehajtásának részletes szabályai;d) azon feltételek, amelyek alapján a közösségi alapokon keresztüli támogatás közlendő és nyilvánosságra hozandó;e) a jelentéstétel részletei.II. fejezetPénzeszközök átutalása17. cikk Pénzeszközök átutalása vidékfejlesztésre1. A 2009-es költségvetési évtől kezdődően az 1493/1999/EK rendelet szerinti múltbeli kiadásokon alapuló, az 1290/2005/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett, mezőgazdasági piacok szabályozását célzó intervenciók rendelkezésére álló és a (2) bekezdésben rögzített összegek ezentúl naptári évenként kiegészítő jellegű közösségi alapokként állnak az 1698/2005/EK rendelet alapján finanszírozott vidékfejlesztési program keretében a bortermelő régiókban végrehajtandó intézkedések rendelkezésére.2. A következő összegeket bocsátják rendelkezésre az adott naptári évben:-  2009: 100 millió euro-  2010: 150 millió euro-  2011: 250 millió euro-  2012: 300 millió euro-  2013: 350 millió euro-  2014-től: 400 millió euro3. A (2) bekezdésben meghatározott összegeket a tagállamok között a III. mellékletnek megfelelően kell szétosztani.III. CÍM SZABÁLYOZÁSI INTÉZKEDÉSEKI. fejezet Általános szabályok18. cikk A borszőlőfajták osztályozása1. A tagállamoknak osztályozniuk kell, hogy a területükön mely borszőlőfajták telepíthetők, újratelepíthetők és olthatók.Az osztályba sorolt szőlőfajták a Vitis vinifera fajhoz tartoznak, vagy a Vitis vinifera faj és a Vitis nemzetséghez tartozó fajok keresztezéséből jöttek létre.2. A tagállamok nem sorolják osztályokba a következő borszőlőfajtákat:a) Noah;b) Othello;c) Izabella;d) Jacquez;e) Clinton;f) Herbemont.3. Az osztályozásban nem szereplő borszőlőfajták telepítése, újratelepítése és oltása csak tudományos kutatás és kísérlet céljából engedélyezhető.4. Az osztályozásban nem szereplő borszőlőfajtákkal telepített területeken az ültetvényeket ki kell vágni, kivéve ha e terület termése kizárólag a termelő családi fogyasztására szolgál.5. A tagállamoknak meg kell tenniük a szükséges intézkedéseket a termelők (3) és (4) bekezdésnek való megfelelésének ellenőrzésére.6. Ha borszőlőfajtákat törölnek az osztályozásból, azokat a törlésüktől számított tizenöt éven belül ki kell vágni.19. cikk Termelés és forgalmazás1. A IV. mellékletben felsorolt és a Közösség területén készült termékek a tagállamok által a 18. cikk (1) bekezdésének első albekezdésének megfelelően felállított osztályozásban szereplő borszőlőfajtákból készülhetnek.2. Egy szőlőből készült termék kategóriájának megnevezése a IV. mellékletben előírtak szerint a Közösségen belül csak az ugyanabban a mellékletben meghatározott vonatkozó feltételeknek megfelelő termék forgalmazásakor használható.A Bizottság dönthet úgy, hogy szőlőből készült termékek további kategóriáit adja hozzá a IV. mellékletben felsoroltakhoz.3. Azoknak a palackozott boroknak a kivételével, amelyek esetében bizonyítható, hogy a palackozás 1971. szeptember 1-je előtt történt, a 18. cikk (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban létrejött osztályozásban szereplő borszőlőfajtákból készült, de a IV. mellékletben meghatározott kategóriák egyikének sem megfelelő bort kizárólag az egyéni bortermelő családi fogyasztására, borecetkészítésre vagy lepárlásra lehet felhasználni.II. fejezetBorászati eljárások és korlátozások20. cikk Alkalmazási körEz a fejezet meghatározza az engedélyezett borászati eljárásokat és az alkalmazandó korlátozásokat, csakúgy mint azt az eljárást, amely által a Bizottság határozhat az e rendelet hatálya alá tartozó termékek készítésére és forgalmazására alkalmazandó eljárásokról és korlátozásokról.21. cikk Borászati eljárások és korlátozások1. Csak a közösségi jog alapján engedélyezett borászati eljárások alkalmazhatók a Közösségben az e rendelet hatálya alá tartozó termékek készítéséhez.Az első albekezdést az alábbiakra nem kell alkalmazni:a) szőlőlé és sűrített szőlőlé;b) szőlőlé készítésére szánt szőlőmust és sűrített szőlőmust.2. Az engedélyezett borászati eljárások kizárólag arra használhatók, hogy biztosítsák a termék borrá történő feldolgozását, megfelelő tartósítását vagy érlelését.3. Az e rendelet hatálya alá tartozó termékek a VI. mellékletben meghatározott vonatkozó korlátozásoknak megfelelően állíthatók elő a Közösségben.4. Az e rendelet hatálya alá tartozó olyan termékek, amelyek a Közösségben nem engedélyezett vagy adott esetben a nemzeti borászati eljárások között nem engedélyezett eljárások szerint készültek, illetve amelyek megsértik a VI. mellékletben meghatározott korlátozásokat, nem forgalmazhatók a Közösségben.5. Az e rendelet hatálya alá tartozó és kivitelre készített termékekre ugyanakkor a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Hivatal (OIV) által elismert borászati eljárások és korlátozások, nem pedig az engedélyezett közösségi borászati eljárások és korlátozások alkalmazandók.A termelők az ilyen előállítást jelentik a tagállamoknak, amelyek ellenőrzik a kiviteli követelményeknek való megfelelést.22. cikk A tagállamok által elfogadott szigorúbb borászati eljárásokA tagállamok korlátozhatnak vagy kizárhatnak egyes, a közösségi jog alapján engedélyezett borászati eljárásokat a területükön készített borokra vonatkozóan annak érdekében, hogy megerősítsék az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott borok, illetve a pezsgők és likőrborok alapvető jellegzetességeinek fennmaradását.A tagállamok e korlátozásokról és kizárásokról tájékoztatják a Bizottságot, amely ezeket a többi tagállam tudomására hozza.23. cikk Borászati eljárások és korlátozások engedélyezése1. Az V. mellékletben felsorolt, alkoholtartalom-növelés, savtartalom-növelés és savtompítás céljából folytatott borászati eljárások, valamint a VI. mellékletben felsorolt korlátozások kivételével a borászati eljárások és korlátozások engedélyezéséről az e rendelet hatályába tartozó termékek előállítása és tartósítása tekintetében a 104. cikk (1) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell határozni.2. A tagállamok a 104. cikk (1) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően meghatározandó feltételek szerint engedélyezhetik a nem engedélyezett borászati eljárások kísérleti célú használatát.24. cikk Az engedélyezés kritériumaiA Bizottság borászati eljárások engedélyezésekor a 104. cikk (1) bekezdésében említett eljárással összhangban:a) az OIV által elismert borászati eljárásokból, valamint a még nem engedélyezett borászati eljárások kísérleti célú használatának eredményeiből indul ki;b) számításba veszi az emberi egészség védelmét;c) számításba veszi a fogyasztóknak az elvárásaik és előképeik alapján történő megtévesztésével kapcsolatos lehetséges kockázatokat, tekintettel az ilyen kockázatok kizárására alkalmas információs eszközök elérhetőségére és felhasználhatóságára;d) lehetővé teszi a bor természetes és alapvető jellemzőinek megőrzését, és nem idéz elő lényeges változást az érintett termék összetételében;e) biztosítja a környezet megóvásának minimális elfogadható szintjét;f) tiszteletben tartja a III. és a IV. mellékletben meghatározott borászati eljárásokkal és korlátozásokkal kapcsolatos általános szabályokat.25. cikk Analitikai módszerekAz e rendelet hatálya alá tartozó termékek összetételének meghatározására szolgáló elemzési módszerek és azok a szabályok, amelyek segítségével megállapítható, hogy e termékek esetében alkalmaztak-e nem engedélyezett borászati eljárásokat, az OIV által elfogadott és közzétett módszerek és szabályok. Ahol nincsenek az OIV által elismert módszerek és szabályok, és ahol nem léptek életbe közösségi módszerek és szabályok, azokat a 104. cikk (1) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően kell elfogadni.26. cikk Végrehajtási szabályokAz e fejezet és a III. és IV. melléklet alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat a 104. cikk (1) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.Ezek a szabályok különösen a következőket foglalhatják magukban:a) a pezsgőkre vonatkozó engedélyezett borászati eljárások és korlátozások;b) a likőrborokra vonatkozó engedélyezett borászati eljárások és korlátozások;c) a VI. melléklet C. pontjára is figyelemmel a mustok és borok keverését és házasítását szabályozó rendelkezések;d) ahol nincsenek arra vonatkozó közösségi szabályok, a borászati eljárások során alkalmazott anyagok tisztasági és azonosítási előírásai;e) az engedélyezett borászati eljárások alkalmazására vonatkozó közigazgatási szabályok;f) a 21. cikknek meg nem felelő termékek tartására, forgalomba hozatalára és felhasználására vonatkozó feltételek és az ugyanannak a cikknek a követelményei alóli esetleges kivételek, valamint az egyedi esetekben a nehézségek elkerülése céljából meghatározott szempontok;g) azon feltételek, amelyek alapján a tagállamok engedélyezhetik az e fejezet 21. cikkétől eltérő valamely cikkének vagy az e fejezet alkalmazására vonatkozó rendelkezéseknek meg nem felelő termékek tartását, forgalomba hozatalát és felhasználásátIII. fejezetEredetmegjelölés és földrajzi jelzés1. szakaszHatály és fogalommeghatározások27. CIKK Eredetmegjelölés és földrajzi jelzés1. E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:a) „eredetmegjelölés”: valamely régió, meghatározott hely vagy kivételes esetben egy ország neve, amelyet olyan bor, likőrbor, pezsgő, habzóbor, gyöngyözőbor vagy túlérett szőlőből készült bor jelölésére használnak, amely megfelel a következő követelményeknek:i. minősége és jellemzői alapvetően vagy kizárólag egy adott földrajzi környezetnek és az ahhoz kapcsolódó természeti és emberi tényezőknek köszönhetők;ii. a szőlő, amelyből készült, kizárólag arról a földrajzi területről származik;iii. a Vitis vinifera fajtához tartozó szőlőfajtából nyerik.b) „földrajzi jelzés”: valamely régióra, meghatározott helyre vagy kivételes esetben egy országra utaló jelölés, amelyet olyan bor, likőrbor, pezsgő, habzóbor, gyöngyöző bor vagy túlérett szőlőből készült bor jelölésére használnak, amely megfelel a következő követelményeknek:i. minősége, jellemzői vagy hírneve alapvetően e földrajzi eredethez kapcsolható;ii. a készítéséhez használt szőlő legalább 85%-a kizárólag e földrajzi területről származik;iii. a Vitis vinifera fajból vagy annak és a Vitis nemzetséghez tartozó fajoknak a keresztezéséből létrejött szőlőfajból nyerik.2. A hagyományos nevek eredetmegjelölésnek tekintendők, amennyiben:a) bort jelölnek;b) földrajzi névre utalnak;c) teljesítik az (1) bekezdés a) pontjának i.–iii. alpontjában említett feltételeket.3. Az eredetmegjelölések és földrajzi jelzések, beleértve a harmadik országok földrajzi területeihez tartozó jelzéseket is, az e fejezetben meghatározott szabályoknak megfelelően oltalomra jogosultak a Közösségben.2. szakaszAz oltalom iránti kérelem28. CIKK Az oltalom iránti kérelem tartalma1. Egy név oltalom alatt álló eredetmegjelölésnek vagy földrajzi jelzésnek való minősítésére vonatkozó kérelem a következőket tartalmazó műszaki dokumentációt jelenti:a) az oltalomra benyújtott név;b) a kérelmező neve és címe;c) a (2) bekezdésben említett termékleírás;d) a (2) bekezdésben említett termékleírást összefoglaló egyetlen dokumentum.2. A termékleíráson keresztül az érdekelt feleknek képeseknek kell lenniük az eredetmegjelöléshez vagy a földrajzi jelzéshez kapcsolódó lényeges készítési körülmények ellenőrzésére.A termékleírás a következőket tartalmazza:a) a bor és főbb fizikai, kémiai, mikrobiológiai és érzékszervi jellemzőinek leírása;b) adott esetben a bor előállításához használatos különleges borászati eljárások;c) az érintett földrajzi terület határainak meghatározása;d) a hektáronkénti legnagyobb terméshozam;e) a szőlőfajta vagy -fajták, amely(ek)ből a bor készül;f) a minőséggel, a hírnévvel vagy a jellemzőkkel, illetve a földrajzi környezettel vagy eredettel való kapcsolatot igazoló részletek;g) a Közösség, a nemzeti hatóságok vagy adott esetben az ágazati szervezetek előírásai, amelyeknek mindenesetre meg kell felelniük az általános közösségi jognak;h) a termékleírásban foglalt rendelkezések betartását ellenőrző hatóságok vagy szervek neve és címe, és azok meghatározott feladatai.29. cikk Oltalom iránti kérelem harmadik országbeli földrajzi terület esetében1. Harmadik országbeli földrajzi területre vonatkozó oltalom iránti kérelem esetén a 28. cikkben előírt részleteken kívül bizonyítani kell, hogy a szóban forgó név a származási országban oltalom alatt áll.2. A kérelmet a kérelmezőnek közvetlenül vagy az érintett harmadik ország hatóságain keresztül a Bizottsághoz kell eljuttatnia.3. Az oltalom iránti kérelmet a Közösség valamelyik hivatalos nyelvén vagy az e nyelvek egyikén készült, hitelesített fordítással kiegészítve kell benyújtani.30. cikk Kérelmezők1. Minden termelői érdekcsoport vagy – kivételes esetekben – egyedi termelő benyújthat kérelmet eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalmára. A kérelemben egyéb érdekelt felek is részt vehetnek.2. Termelők csak a saját maguk által készített bor oltalmára nyújthatnak be kérelmet.3. Határon átnyúló földrajzi területmegnevezés vagy egy határon átnyúló földrjazi területhez kapcsolódó hagyományos megnevezés esetén közös kérelem is benyújtható.3. szakaszAz oltalom odaítélési eljárása31. CIKK Előzetes nemzeti eljárás1. A Közösségből származó borok eredetmegjelölésének vagy földrajzi jelzésének oltalma iránt a 27. cikknek megfelelően benyújtott kérelmek előzetes nemzeti eljárás tárgyát képezik e cikknek megfelelően.2. Az oltalom iránti kérelmet azon tagállamban kell benyújtani, amelynek területéről az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés származik.3. A tagállamnak meg kell vizsgálnia, hogy az oltalom iránti kérelem megfelel-e az e fejezetben meghatározott feltételeknek.A tagállam nemzeti eljárást visz véghez, amely biztosítja a kérelem megfelelő közzétételét, és a közzétételtől számított legalább kéthónapos időszakot ír elő, amely során bármely jogos érdekkel és a tagállam területén telephellyel vagy állandó lakcímmel rendelkező természetes vagy jogi személy kifogást emelhet az oltalom ellen egy megfelelően indokolt nyilatkozat tagállamhoz való benyújtásával.4. Amennyiben a tagállam úgy ítéli, hogy az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés nem felel meg a vonatkozó követelményeknek, ideértve annak eshetőségét, hogy általában véve nem felel meg a közösségi jognak, elutasítja a kérelmet.5. Amennyiben a tagállam úgy ítéli, hogy a vonatkozó követelmények teljesülnek, kedvező döntést hozhat, amellyel átmeneti nemzeti oltalmat írhat elő attól az időponttól kezdődő hatállyal, amikor az oltalom iránti kérelmet a (7) bekezdéssel összhangban benyújtják a Bizottsághoz. A tagállam az interneten közzéteszi a összefoglaló dokumentumot és a termékleírást.6. A tagállam biztosítja, hogy az (5) bekezdésben említett határozatok nyilvánosságra kerüljenek, és hogy a tagállamban minden jogos érdekkel rendelkező természetes vagy jogi személynek módjában álljon fellebbezni.7. Az (5) bekezdésben említett bármely kedvező döntést illetően az érintett tagállamok oltalom iránti kérelmet juttatnak el a bizottsághoz, amely tartalmazza a következőket:a) a kérelmező neve és címe;b) a 28. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett egységes dokumentum;c) a tagállam nyilatkozata, amelyben úgy ítéli, hogy a kérelmező által benyújtott kérelem megfelel e rendelet feltételeinek;d) a (6) bekezdésben említett közzététel hivatkozása.E dokumentumokat az Európai Unió intézményeinek valamelyik hivatalos nyelvén vagy az azon nyelvek egyikén készített hitelesített fordítással kiegészítve kell átnyújtani.8. Az (5) bekezdésben említett átmeneti nemzeti oltalom a Bizottság által a 34. cikk alapján meghozott döntés napján megszűnik.9. A tagállamok legkésőbb 2009. augusztus 1-jéig hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek a cikknek megfeleljenek.32. cikk A Bizottság által végzett vizsgálat1. A Bizottság közzéteszi az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés iránti kérelem beadásának időpontját.2. A Bizottság megvizsgálja, hogy a 31. cikk (7) bekezdésében említett oltalom iránti kérelem megfelel-e az e fejezetben meghatározott feltételeknek.3. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli, hogy az e fejezetben található feltételek teljesülnek, Az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi a 28. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett egységes dokumentumot, valamint a 31. cikk (5) bekezdésében említett termékleírás közzétételi hivatkozását.Ettől eltérő esetben a Bizottság a 104. cikk (1) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően dönt a kérelem elutasításáról.33. cikk Kifogásolási eljárásA 32. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében előírt közzététel napjától számított két hónapon belül bármely tagállam vagy harmadik ország, illetve bármely jogos érdekkel és az oltalmat kérelmező tagállamtól eltérő tagállamban vagy harmadik országban telephellyel vagy állandó lakcímmel rendelkező természetes vagy jogi személy egy megfelelően indokolt nyilatkozat Bizottsághoz való benyújtásával kifogást emelhet az oltalom ellen.Harmadik országban telephellyel vagy állandó lakcímmel rendelkező természetes vagy jogi személy esetében a nyilatkozatot az (1) bekezdésben említett két hónapos határidőn belül közvetlenül vagy a szóban forgó harmadik ország hatóságain keresztül kell benyújtani.34. cikk Döntés az oltalomrólA Bizottság a rendelkezésére álló információk alapján a 104. cikk (1) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően dönt az e fejezetben meghatározott feltételeknek és általában véve a közösségi jognak megfelelő eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalmának odaítéléséről, vagy ha e feltételek nem teljesülnek, a kérelem elutasításáról.4. szakaszKülönleges esetek35. CIKK Homonímák1. Egy oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel azonos alakú név jogosult az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés oltalmára, feltéve hogy kielégítő módon megkülönböztetik az oltalom alatt álló névtől annak biztosítására, hogy a fogyasztót az nem vezeti félre a szóban forgó borok valódi földrajzi eredetét illetően.2. Ha a Bizottság alkalmazási szabályai másként nem rendelkeznek, amennyiben egy borszőlőfajta neve egy oltalom alatt álló eredetmegjelölésből vagy földrajzi jelzésből áll vagy azt tartalmazza, a szóban forgó név nem használható az e rendelet hatálya alá tartozó termékek címkézése céljából.36. cikk Az oltalom visszautasításának oka1. A köznévvé vált nevek nem élvezhetik az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés oltalmát.E rendelet alkalmazásában a „gyűjtőnévvé vált név” olyan bornév, amely bár e termék eredeti gyártási vagy forgalombahozatali helységéhez vagy régiójához kapcsolódik, a Közösségben egy bor köznevévé vált.Annak megállapítása érdekében, hogy az elnevezés gyűjtőnévvé vált-e vagy nem, az összes idevágó tényezőt figyelembe kell venni, különösen:a) a közösségbeli helyzetet, nevezetesen a fogyasztás területeinek vonatkozásában;b) a vonatkozó nemzeti vagy közösségi jogszabályokat.2. Egy név akkor nem élvezheti az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés oltalmát, ha a márka hírnevének fényében az oltalom félrevezetheti a fogyasztót a bor valódi mibenlétének vonatkozásában.37. cikk Kapcsolat a védjegyekkel1. Amennyiben egy eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés e rendelet szerint oltalom alatt áll, a 38. cikk (2) bekezdésében említett helyzetek egyikének megfelelő és a IV. mellékletben felsorolt kategóriák valamelyike alá tartozó termékhez kapcsolódó védjegy bejegyzését elutasítják, ha a védjegy bejegyzésének kérelmét az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés oltalmára irányuló kérelem Bizottsághoz való benyújtásának időpontját követően nyújtják be, és az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés az oltalom iránti kérelem benyújtását követően oltalmat élvez.Az első albekezdésben foglaltak megsértésével bejegyzett védjegyeket törölni kell.2. A 36. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül egy, a 38. cikk (2) bekezdésében említett helyzetek valamelyikének megfelelően használt olyan védjegy, amelyet az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalmára irányuló kérelem Bizottsághoz való benyújtásának időpontja előtt kérelmeztek vagy jegyeztek be, illetve amely - amennyiben az érintett jogszabályok erre lehetőséget adnak – az említett időpontig használat révén meghonosodott a Közösségben, továbbra is használható és megújítható az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalmának ellenére, feltéve hogy nincs oka a védjegy érvénytelenítésének vagy visszavonásának a 89/104/EGK tanácsi irányelv[20] vagy a 40/94/EK tanácsi rendelet[21] értelmében.Ilyen esetekben az eredetmegjelölésnek vagy földrajzi jelzésnek a vonatkozó védjegy melletti feltüntetése megengedett.5. szakaszOltalom és ellenőrzés38. CIKK Oltalom1. Bármely forgalmazó használhatja az oltalom alatt álló eredetmegjelölést és földrajzi jelzést azon boron, amelyet a vonatkozó termékleírásnak megfelelően készítettek.2. Az oltalom alatt álló eredetmegjelöléseket és földrajzi jelzéseket, illetve az oltalom alatt álló neveket a termékleírásnak megfelelően használó borokat a következők ellen védik:a) az oltalom alatt álló név bármely közvetlen vagy közvetett kereskedelmi célú használata:-  az oltalom alatt álló név termékleírásának nem megfelelő hasonló termék által, vagy-  amennyiben az a használat visszaél az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés hírnevével;b) bármely visszaélés, utánzás vagy utalás még abban az esetben is, ha feltüntetik a termék vagy szolgáltatás valós eredetét vagy ha az oltalom alatt álló nevet lefordítják vagy azt olyan típusú kifejezések követik, mint a „féle”, „fajta”, „módszer”, „mint ahogyan … készül”, „utánzat”, „íz”, „mint” és hasonlók;c) a termék származására, eredetére, természetére vagy alapvető tulajdonságaira vonatkozó bármely egyéb hamis vagy félrevezető jelzés a belső vagy a külső csomagoláson, a szóban forgó bortermékhez kapcsolódó reklámanyagon vagy –dokumentumokon, valamint a termék eredetét illetően hamis benyomást keltő dobozba történő csomagolás;d) a termék valódi származását illetően a fogyasztók megtévesztésére alkalmas bármely egyéb módszer.3. Az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés nem válhat köznévvé a Közösségben a 36. cikk (1) bekezdésének értelmében.4. A tagállamok megteszik a szükséges lépéseket az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések (2) bekezdésben említett törvénytelen használata ellen.39. cikk NyilvántartásA Bizottság létrehozza és frissíti az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi nevek nyilvános hozzáférésű elektronikus nyilvántartását.40. cikk Illetékes ellenőrző szervek1. A tagállamok a 882/2004/EK rendeletnek megfelelően kijelölik az ellenőrzésekért felelős illetékes hatóságot vagy hatóságokat az e fejezetben meghatározott kötelességek tekintetében. A tagállamok az ellenőrzések céljából ágazati szervezeteket is kijelölhetnek, amennyiben azok megfelelő biztosítékot nyújtanak az objektivitás és a pártatlanság tekintetében.2. A tagállamok biztosítják, hogy az ellenőrzési rendszer bármely, az e fejezetnek megfelelő gazdasági szereplőre kiterjedjen.3. A tagállamok értesítik a Bizottságot az (1) bekezdésben említett hatóságokról és szervezetekről. A Bizottság nyilvánossá teszi nevüket és címüket, illetve időközönként frissíti azok jegyzékét.41. cikk A termékleírásnak való megfelelés ellenőrzése1. A Közösségen belüli földrajzi területhez kapcsolódó oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések tekintetében a termékleírásnak való megfelelés éves ellenőrzését a bor gyártása során, illetve csomagolása közben vagy után a következőknek kell biztosítaniuk:a) a 40. cikkben említett hatóságok vagy szervezetek egyike vagy közülük több, illetveb) a 882/2004/EK rendelet 2. cikke szerinti, terméktanúsító szervként eljáró egy vagy több ellenőrző szerv.Az ellenőrzés költségeit a vonatkozó gazdasági szereplők viselik.2. A harmadik országbeli földrajzi területhez kapcsolódó oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések tekintetében a termékleírásnak való megfelelés éves ellenőrzését a bor gyártása során, illetve csomagolása közben vagy után a következőknek kell biztosítaniuk:a) a harmadik ország által kijelölt hatóság vagy vagy hatóságok, vagyb) egy vagy több terméktanúsító szerv, vagyc) egy vagy több ágazati szervezet.3. Az e cikk (1) bekezdésének b) pontjában és (2) bekezdésének b) pontjában említett terméktanúsító szervek megfelelnek az EN 45011 európai szabványnak vagy az ISO/IEC Guide 65-nek (Terméktanúsítási rendszereket működtető szervezetekre vonatkozó általános követelmények), és 2010. május 1-jétől ezekkel összhangban akkreditálják őket.4. Amennyiben az e cikk (1) bekezdésének a) pontjában és (2) bekezdésének a) és c) pontjában említett szervek ellenőrzik a termékleírásnak való megfelelést, az objektivitás és a pártatlanság megfelelő garanciáit kell biztosítaniuk, és rendelkezniük kell a feladatuk elvégzéséhez szükséges képzett személyzettel és forrásokkal.42. cikk A termékleírás módosítása1. A 30. cikk feltételeit teljesítő kérelmező kérelmezheti az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés termékleírásának módosítását, különösen a tudományos és műszaki ismeretek fejlődésének figyelembevétele, illetve a a 28. cikk (2) bekezdése második albekezdésének c) pontjában említett földrajzi terület újbóli meghatározása érdekében. A kérelemben ismertetni és indokolni kell az igényelt módosításokat.2. Amennyiben a javasolt módosítás a 28. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett egységes dokumentum egy vagy több pontját érinti, a 31–34. cikk értelemszerűen alkalmazandó a módosítási kérelemre. Ugyanakkor ha a javasolt módosítás nem jelentős, a 104. cikk (1) bekezdésében említett eljárással összhangban el kell dönteni, hogy a kérelem jóváhagyható-e a 32. cikk (2) bekezdésében és a 33. cikkben meghatározott eljárás lebonyolítása nélkül, és ha igen, a Bizottságnak közzé kell tennie a 32. cikk (3) bekezdésében említett elemeket.3. Amennyiben a javasolt módosítás nem változtat az egységes dokumentumon, a következő szabályokat alkalmazzák:a) ha a földrajzi terület egy adott tagállamon belül található, az a tagállam közli a módosítást illető álláspontját, és ha az pozitív, közzéteszi a módosított termékleírást, illetve értesíti a Bizottságot a jóváhagyott módosításokról és azok okairól;b) ha a földrajzi terület harmadik országban helyezkedik el, a Bizottság dönt a javasolt módosítás jóváhagyásáról.43. cikk TörlésA 104. cikk (1) bekezdésében említett eljárással összhangban a Bizottság kezdeményezésére vagy egy tagállam, harmadik ország vagy jogos érdekkel rendelkező természetes vagy jogi személy kellőképpen megindokolt kérésére törölhető az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalma, amennyiben a kapcsolódó termékleírásnak való megfelelés már nem biztosított.A 31–34. cikket értelemszerűen kell alkalmazni.44. cikk Létező oltalom alatt álló bornevek1. Az 1493/1999/EK rendelet 54. cikkével és a 753/2002/EK rendelet 28. cikkével összhangban oltalom alatt álló bornevekre e rendelet szerint az oltalom automatikusan érvényes. A Bizottság bevezeti őket a 39. cikk szerinti nyilvántartásba.2. A tagállamok az (1) bekezdésben említett eredetmegjelölések és földrajzi jelzések tekintetében a következőket adják át a Bizottságnak:a) a 28. cikk (1) bekezdésében előírt műszaki dokumentáció;b) az érvényességüket feltüntető nemzeti szintű döntés.3. Azok az (1) bekezdésben említett nevek, amelyekre vonatkozóan a (2) bekezdésben említett információkat 2010. december 31-ig nem nyújtják be, e rendelet alapján elveszítik oltalmukat. A Bizottság megteszi a kapcsolódó hivatalos lépéseket e neveknek a 39. cikkben előírt nyilvántartásból történő eltávolítására.4. A 43. cikktől való eltéréssel az a döntés hozható 2013. december 31-ig a Bizottság kezdeményezésére és a 104. cikk (1) bekezdésében említett eljárással összhangban, hogy az e rendelet (1) bekezdésében említett eredetmegjelölések és földrajzi jelzések oltalma törölhető, amennyiben azok nem felelnek meg az oltalomra vonatkozó szükséges feltételeknek.6. szakaszÁltalános rendelkezések45. CIKK Végrehajtási szabályokA 104. cikk (1) bekezdésében említett eljárással összhangban e fejezet alkalmazására részletes szabályokat kell elfogadni.A szabályok különösen magukban foglalhatják az eredetmegjelölések és földrajzi jelzések függőben lévő, oltalomra vonatkozó kérelmeivel kapcsolatosan az e fejezetben meghatározott szabályok alkamazásától való eltéréseket.46. cikk DíjakA tagállamok díjat számíthatnak fel költségeik – ideértve az oltalomra vonatkozó kérelmek, a kifogási nyilatkozatok, a módosítási kérelmek és az e rendelet szerinti törlési kérelmek megvizsgálása során felmerült kiadásokat – fedezésére.IV. fejezetCímkézés47. cikk FogalommeghatározásE rendelet alkalmazásában a „címkézés” minden, egy adott terméket kísérő vagy arra vonatkozó csomagoláson, dokumentumon, feliraton, címkén, gyűrűn vagy galléron feltüntetett szó, adat, védjegy, márkanév, képi anyag vagy szimbólum.48. cikk A horzontális szabályok alkalmazhatóságaAmennyiben e rendelet másképp nem rendelkezik, a 2000/13/EK irányelv, a 89/396/EGK tanácsi irányelv[22], a 75/106/EGK tanácsi irányelv[23] és a 89/104/EGK irányelv alkalmazandó a hatályuk alá tartozó termékek címkézésére.49. cikk Kötelező jelölések1. A Közösségben forgalmazott vagy kivitelre szánt, a IV. melléklet 1–9. és 13. pontjában említett termékek címkézése a következő kötelező adatokat tartalmazza:a) a szőlőből készült termék kategóriájának megnevezése a IV. melléklettel összhangban;b) az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel rendelkező borok esetében:-  az „oltalom alatt álló eredetmegjelölés” vagy „oltalom alatt álló földrajzi jelzés” kifejezés; és-  az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés neve.c) a tényleges alkoholtartalom térfogatszázalékban;d) a bor származási helye;e) a palackozó feltüntetése;f) importbor esetében az importőr feltüntetése.2. Az (1) bekezdés a) pontjától eltérve azon borok esetében, amelyek címkéjén megtalálható az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalom alatt álló neve, a szőlőből készült termék kategóriájára hivatkozás elhagyható.3. Az (1) bekezdés b) pontjától eltérve az „oltalom alatt álló eredetmegjelölés” vagy az „oltalom alatt álló földrajzi jelzés” kifejezés a következő esetekben elhagyható:a) amennyiben nemzeti törvény által szabályozott különleges nemzeti megnevezés szerepel a címkén;b) amennyiben a 104. cikk (1) bekezdésében említett eljárással összhangban meghatározandó különleges körülmények esetén az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés szerepel a címkén.50. cikk Választható jelölésekA 49. cikk (1) bekezdésében említett termékek címkéje különösen a következő választható adatokat tartalmazhatja:a) a szüreti év;b) egy vagy több szőlőfajta neve;c) cukortalom feltüntetése;d) oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi névvel ellátott bor esetében az eredetmegjelöléstől és a földrajzi jelzéstől eltérő hagyományos kifejezések az adott bor előállítási vagy érlelési eljárásával, illetve jellegzetességeivel, színével vagy helyének jellegével;e) a Közösség szimbóluma az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés feltüntetésével;f) bizonyos előállítási eljárásokra utaló kifejezések.51. cikk NyelvA 49. cikkben előírt kötelező adatok szavak esetében a Közösség egy vagy több hivatalos nyelvén szerepelnek.Ugyanakkor az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés neve, illetve a nemzeti különleges megnevezés a bor származási helyének megfelelő tagállam hivatalos nyelvén vagy nyelvein szerepel.52. cikk VégrehajtásA tagállamok illetékes hatóságai megtesznek minden szükséges intézkedést, hogy az e fejezettel nem összhangban felcímkézett borok ne kerüljenek a piacra, vagy onnan visszavonják őket.53. cikk Végrehajtási szabályokA 104. cikk (1) bekezdésében említett eljárással összhangban e fejezet alkalmazására részletes szabályokat kell elfogadni.Ezek a szabályok különösen a következőket foglalhatják magukban:a) a bor származási helyére vonatkozó részletek;b) az 50. cikkben felsorolt választható adatok használati feltételei;c) az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott borok megjelölésére szolgáló hagyományos kifejezésekre vonatkozó részletek;d) a címkéken feltüntetett szüreti év és borszőlőfajta ellenőrzése.V. fejezetTermelői és ágazati szervezetek54. cikk Termelői szervezetekA tagállamok termelői szervezetként elismernek minden, a következő feltételeket kielégítő jogalanyt:a) az e rendelet hatálya alá tartozó termékeket termelőkből áll;b) a termelők kezdeményezésére jön létre;c) különleges célt szolgál, amely különösen a következőkhöz kapcsolódhat:i. a termelés hozzáigazítása a piaci követelményekhez, továbbá a termék fejlesztése;ii. a kínálati oldal koncentrációjának és a tagok által előállított termékek forgalomba hozatalának ösztönzése;iii. a termelés és a feldolgozás ésszerűsítésének és fejlesztésének előmozdítása;iv. a termelési és piacirányítási költségek csökkentése és a termelői árak stabilizálása;v. technikai segítségnyújtás ösztönzése és nyújtása a környezetkímélő termesztéstechnológiai és termelési módszerek használata érdekében;vi. a bortermelés melléktermékeinek kezelését érintő és a hulladékkezelési kezdeményezések előmozdítása, különösen a víz, a talaj és a táj minőségvédelme tekintetében, valamint a biodiverzitás megőrzése és előmozdítása;vii. kutatások folytatása a fenntartható termelési módszerekkel és a piaci fejleményekkel kapcsolatban.d) alapszabálya megköveteli a tagjaitól különösen a következőket:i. a termelői szervezet által elfogadott szabályok alkalmazása a termelési jelentéstétellel, a termeléssel, az értékesítéssel és a környezetvédelemmel kapcsolatban;ii. a termelői szervezet által statisztikai célokra igényelt adatok biztosítása, különösen a termőterületet és a piaci alakulását illetően;iii. büntetésfizetés az alapszabály szerinti kötelességek megszegéséért.e) az e rendelet szerinti termelői szervezetként való elismerésre vonatkozó kérelmet nyújtott be az érintett tagállamhoz, és a kérelem tartalmazza a következőket:i. annak bizonyítéka, hogy a jogalany megfelel az a)–d) pontban meghatározott követelményeknek;ii. annak bizonyítéka, hogy rendelkezik a minimális taglétszámmal, amelyet az érintett tagállam határoz meg;iii. annak bizonyítéka, hogy a forgalomba hozható termékekből rendelkezik az érintett tagállam által meghatározott minimális mennyiséggel a szervezet működési helyének területén;iv. annak bizonyítéka, hogy tevékenységét hosszú távon, hatékonyan és a kínálati oldal megfelelő mértékű koncentrációjával képes végezni;v. annak biztonyítéka, hogy tagjainak biztosítja technikai segítségnyújtás igénybevételének lehetőségét a környezetkímélő termesztéstechnológia alkalmazásához.55. cikk Ágazati szervezetekA tagállamok ágazati szervezetként elismernek minden, a következő feltételeket kielégítő jogalanyt:a) az e rendelet hatálya alá tartozó termékek előállításához, forgalmazásához vagy feldolgozásához kapcsolódó gazdasági tevékenységek képviselőiből áll;b) az alkotó szervezetek, illetve szövetségek összességének, illetve egy részének kezdeményezésére hozták létre;c) végrehajtja a következő intézkedések egyikét vagy közülük többet a Közösség egy vagy több régiójában, számításba véve a közegészséget és a fogyasztók érdekeit:i. a termelés és a piac ismeretének és átláthatóságának javítása;ii. a termékek forgalomba hozatala koordinációjának javítása, különösen piackutatás és piaci tanulmányok által;iii. a közösségi szabályozással összhangban álló típusszerződések kidolgozása;iv. a termelési potenciál teljesebb kihasználása;v. megfelelő információk szolgáltatása és kutatások végzése, amelyek révén a termelést a piaci igényeket, a fogyasztói ízlést és elvárásokat jobban kielégítő termékek létrehozása irányába lehet elmozdítani, különösen a termékminőség és a környezetvédelem tekintetében;vi. az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott bor különleges jellemzőit illető tájékoztatás nyújtása;vii. olyan módszerek kidolgozása, amelyek elősegítik a növényvédőszerek és egyéb környezetterhelő anyagok használatának csökkentését, valamint biztosítják a termék jó minőségét és a víz- és talajvédelmet;viii. az integrált termesztés vagy egyéb környezetbarát termelési módszerek elősegítése;ix. a mérsékelt és felelős borfogyasztás előmozdítása, és a felelőtlen fogyasztói magatartáshoz kapcsolódó ártalmakról szóló tájékoztatás;x. a bor promóciója mindenekelőtt harmadik országokban;xi. olyan módszerek és eszközök kidolgozása, amelyek segítségével a termék minősége a termelés, a borkészítés és a forgalomba hozatal összes szakaszában javítható;xii. a biogazdálkodásban és a minőséget igazoló címkékben, valamint az eredetmegjelölésekben és a földrajzi jelzésekben rejlő potenciál nagyobb kiaknázása, védelme és előmozdítása;d) az e rendelet szerinti ágazati szervezetként való elismerésre vonatkozó kérelmet nyújtott be az érintett tagállamhoz, és a kérelem tartalmazza a következőket:i. annak bizonyítéka, hogy a jogalany megfelel az a)–c) pontban meghatározott követelményeknek;ii. annak bizonyítéka, hogy a jogalany az érintett terület egy vagy több régiójában folytatja tevékenységeit;iii. annak biztonyítéka, hogy a jogalany az e rendelet hatálya alá tartozó termékek készítésében vagy kereskedelmében jelentős részesedéssel rendelkezik;iv. annak bizonyítéka, hogy a jogalany nem vesz részt közvetlenül az e rendelet hatálya alá tartozó termékek készítésében, feldolgozásában és forgalomba hozatalában;56. cikk Elismerési eljárás1. A termelői vagy ágazati szervezetként való elismerésre vonatkozó kérelmet a szervezet székhelyének megfelelő tagállamhoz kell benyújtani, amely elvégzi annak ellenőrzését.2. A tagállamok a kérelem benyújtásától számított három hónapon belül döntenek a szervezet elismerésének megadásáról vagy elutasításáról.57. cikk Forgalmazási szabályok1. Az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott borok piacának – beleértve a készítésükhöz használt szőlő, a must és a borok piacát is – jobb működése érdekében a termelő tagállamok különösen az ágazati szervezetek által hozott döntések végrehajtásán keresztül értékesítési szabályokat írhatnak elő az ellátás szabályozása érdekében, feltéve hogy e szabályok a termékek visszatartására vagy fokozatos forgalomba hozatalára vonatkoznak.E szabályok nema) vonatkozhatnak az érintett termék első forgalomba hozatala utáni tranzakciókra;b) tesznek lehetővé árrögzítést, beleértve az árak tájékoztató vagy ajánlás jellegű rögzítését;c) tarthatják vissza az egyébként rendelkezésre álló szokásos évi termésmennyiség túlságosan nagy részét;d) teremthetnek lehetőséget a borok értékesítéséhez és forgalmazásához szükséges nemzeti és közösségi igazolványok kiadásának megtagadására, amennyiben az értékesítés az említett szabályoknak eleget tesz.2. Az (1) bekezdésben említett szabályokat teljes terjedelmükben a gazdasági szereplők tudomására kell hozni oly módon, hogy azokat az érintett tagállam közzéteszi valamely hivatalos kiadványában.58. cikk EllenőrzésA tagállamok:a) rendszeres időközönként ellenőrzéseket végeznek annak biztosítására, hogy a termelői és az ágazati szervezetek megfeleljenek az elismerésre vonatkozóan az 54. és 55. cikkben meghatározott feltételeknek;b) az elismerést visszavonják, ha a termelői vagy az ágazati szervezet már nem felel meg a vonatkozó követelményeknek, és meg nem felelés vagy szabálytalanság esetén büntetést szabnak ki e szervezetekre.59. cikk KommunikációA tagállamok minden év március 1-jéig jelentést nyújtanak be a Bizottsághoz azon határozatokról és fellépésekről, amelyeket az 56., 57. és 58. cikknek megfelelően az előző évben foganatosítottak.IV. CÍM HARMADIK ORSZÁGOKKAL FOLYTATOTT KERESKEDELEMI. fejezet Közös rendelkezések60. cikk Általános elvek1. Amennyiben e rendelet másként nem rendelkezik, az e rendelet hatálya alá tartozó termékekre a közös vámtarifa vámtételei alkalmazandók.2. Az e rendeletben előírt vagy annak valamely rendelkezése alapján elfogadott eltérő rendelkezés hiányában a harmadik országokkal folytatott kereskedelem során tilos:a) a vámmal azonos hatású bármiféle díj kivetése;b) bármiféle mennyiségi korlátozás vagy azzal azonos hatású intézkedés alkalmazása.61. cikk Kombinált NómenklatúraA Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó általános szabályok és alkalmazásának különleges szabályai vonatkoznak az e rendelet hatálya alá tartozó termékek osztályozására. Adott esetben az I. és a IV. mellékletben található meghatározásokat és kategóriákat magában foglaló, az e rendelet alkalmazásából eredő vámnómenklatúrát bele kell foglalni a közös vámtarifába.II. fejezetBehozatali és kiviteli engedélyek62. cikk Behozatali és kiviteli engedélyek1. A 104. cikk (1) bekezdésében említett eljárással összhangban arra vonatkozó döntés hozható, hogy a 2009 61, 2009 69 és a 2204 KN-kód alá tartozó termékek egyike vagy közülük több a Közösségbe irányuló behozatalok és az onnan kiinduló kivitelek tekintetében behozatali vagy kiviteli engedély felmutatásához kötöttek.2. Az (1) bekezdés alkalmazásakor számításba kell venni, hogy az érintett piacok irányításához és – a behozatali engedélyek esetében – különösen a szóban forgó termékek behozatalának ellenőrzéséhez szükség van ilyen engedélyekre.63. cikk Az engedélyek kiadásaA VI. fejezet alkalmazására tett intézkedések sérelme nélkül és ha tanácsi rendelet vagy más tanácsi jogi aktus ettől eltérően nem rendelkezik, a behozatali és kiviteli engedélyeket a tagállamok adják ki bármely kérelmezőnek a Közösségen belüli letelepedése helyétől függetlenül.64. cikk Az engedély érvényességeA behozatali és kiviteli engedélyek a Közösség egész területén érvényesek.65. cikk Biztosíték1. A 104. cikk (1) bekezdésében említett eljárással összhangban született eltérő rendelkezés hiányában az engedély kiadásához biztosítékot kell letétbe helyezni, ami garantálja, hogy az engedély érvényességi időtartama alatt a termék behozatalára vagy kivitelére sor kerül.2. Amennyiben a kivitelre vagy a behozatalra az engedély érvényességének időszakán belül nem vagy csak részlegesen kerül sor, akkor a biztosíték — vis major esetének kivételével — részben vagy egészben elvész.66. cikk Különleges biztosíték1. A 2009 61, a 2009 69 és a 2204 30 KN-kód alá tartozó levek és mustok esetében, amelyeknél a Közös Vámtarifa vámjának alkalmazása a termék importárától függ, ennek az árnak a tényleges összegét vagy minden egyes szállítmány megvizsgálásával, vagy behozatali átalányérték alkalmazásával kell ellenőrizni, amelyet a Bizottság az ugyanazon termékeknek a származási országban jegyzett ára alapján számít ki.Ha a szállítmány megadott behozatali ára magasabb a behozatali átalányértéknél, amelyet — amennyiben ilyet megállapítottak — megnövelnek egy, a (2) bekezdésnek megfelelően megállapított árréssel, amely az átalányértéket legfeljebb 10%-kal lépheti túl, a behozatali átalányérték alapján meghatározott importvámmal egyenlő biztosítékot kell letétbe helyezni.Amennyiben a szállítmány behozatali árát nem adják meg, a Közös Vámtarifa alkalmazása a behozatali átalányértéktől, vagy – a (2) bekezdésnek megfelelően meghatározandó feltételek szerint – a vámszabályozás idevágó rendelkezéseinek alkalmazásától függ.2. Abban az esetben, ha a VI. melléklet B.5. vagy C. pontjában említett tanácsi eltéréseket importált termékekre alkalmazzák, az adott termékekért az importőröknek biztosítékot kell letétbe helyezniük a kijelölt vámhatóságoknál a termék szabad forgalomba bocsátásakor. A biztosítékot fel kell szabadítani, amennyiben az importőr olyan bizonyítékkal szolgál, amelyet elfogadnak annak a tagállamnak a vámhatóságai, ahol a szabad forgalomba bocsátásra sor kerül, és amely igazolja, hogy a mustot szőlőlévé alakították át, vagy a borágazaton kívül egyéb termékekben használták fel, vagy ha bort készítettek belőlük, akkor azt megfelelő módon felcímkézték.67. cikk Végrehajtási szabályokA 104. cikk (1) bekezdésében említett eljárással összhangban e fejezet alkalmazására részletes szabályokat kell elfogadni.Ezek a szabályok különösen a következőket foglalhatják magukban:a) kritériumok megállapítása az alkalmazandó ellenőrzési mód meghatározására;b) figyelembe veendő tényezők a behozatali átalányérték kiszámításakor;c) a 65. és a 66. cikkben említett biztosíték mértéke és a felszabadítására vonatkozó szabályok;d) amennyiben alkalmazható, azon termékek listája, amelyek tekintetében a behozatali vagy kiviteli engedély elő van írva;e) amennyiben alkalmazható, az engedélyek kiadásának feltételei, valamint az engedélyek érvényességi ideje.III. fejezetVédintézkedések68. cikk Védintézkedések1. A Bizottság az 519/94/EK[24] és a 3285/94/EK tanácsi rendelettel[25] összhangban, e cikk (3) bekezdésére is figyelemmel védintézkedéseket hoz a Közösségbe irányuló behozatalra vonatkozóan.2. Amennyiben a Tanács valamely egyéb jogi aktusa másképpen nem rendelkezik, a Bizottság a Szerződés 300. cikkével összhangban kötött nemzetközi megállapodásokban a Közösségbe történő behozatal tekintetében előírt védintézkedéseket e cikk (3) bekezdésének megfelelően vezeti be.3. A Bizottság az (1) és a (2) bekezdésben említett intézkedéseket valamely tagállam kérésére vagy saját kezdeményezésére is bevezetheti. Amennyiben a Bizottsághoz kérelem érkezik valamely tagállamtól, a Bizottságnak a szóban forgó kérelemről annak kézhezvételét követően öt munkanapon belül határozatot kell hoznia.A tagállamokat értesíteni kell az ilyen intézkedésekről, és azokat haladéktalanul alkalmazni kell.A Bizottság által az (1) és (2) bekezdés alapján hozott intézkedésekkel kapcsolatban az értesítés napjától számított öt munkanapon belül bármely tagállam a Tanácshoz fordulhat. A Tanács haladéktalanul összeül. A szóban forgó intézkedésnek a Tanács elé utalásától számított egy hónapon belül a Tanács – minősített többséggel eljárva – határozhat az intézkedés módosításáról vagy hatályon kívül helyezéséről.4. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy indokolt visszavonni vagy módosítani valamely, az (1) vagy a (2) bekezdés alapján hozott védintézkedést, a következőképpen jár el:a) ha a Tanács hozta az intézkedést, a Bizottság javaslatot tesz a Tanácsnak az intézkedés visszavonására vagy módosítására. A Tanács minősített többséggel jár el;b) minden más esetben a Bizottság vonja vissza vagy módosítja a közösségi védintézkedéseket.69. cikk Kiegészítő behozatali vámok1. Kiegészítő behozatali vámot alkalmaznak a szőlőlének és a szőlőmustnak a 60. cikk (1) bekezdésében meghatározott vámtétel szerinti behozatalára ott, ahol vonatkozásukban különlegesvédzáradék-jelzést (“SSG”) tüntettek fel a többoldalú kereskedelmi tárgyalások Uruguay-i Fordulója során aláírt mezőgazdasági megállapodásban, azon káros hatások elkerülése vagy ellensúlyozása érdekében, amelyek a közösségi piacot érnék, ha:a) a behozatal a Közösség által a Kereskedelmi Világszervezetnek bejelentett szintnél alacsonyabb áron történik, vagyb) az importmennyiség bármely évben meghalad egy bizonyos szintet.A b) pontban említett mennyiség megállapításához az adott termék piacra jutási lehetősége szolgál alapul, amely – adott esetben – az importnak az előző három év során tapasztalt megfelelő hazai fogyasztáshoz viszonyított százalékos arányában fejezhető ki.2. Nem vethető ki kiegészítő behozatali vám abban az esetben, ha a behozatal várhatóan nem fog zavart kelteni a közösségi piacon, illetve ha az intézkedés hatásai nem állnának arányban az elérni kívánt céllal.3. Az (1) bekezdés a) pontjának alkalmazásában az importárakat az adott szállítmányra vonatkozó CIF-importárak alapján kell meghatározni.A CIF-importárakat ellenőrizni kell a termék reprezentatív világpiaci áraival vagy a közösségi importpiacon arra a termékre vonatkozó reprezentatív árakkal való összevetésben.70. cikk Az aktív és passzív feldolgozással kapcsolatos intézkedések felfüggesztése1. Amennyiben az aktív és passzív feldolgozással kapcsolatos intézkedések megzavarják vagy megzavarhatják a közösségi piac működését, egy tagállam kérésére vagy a Bizottság kezdeményezésére és a 104. cikk (1) bekezdésében említett eljárással összhangban részben vagy teljesen felfüggeszthető az e rendelet hatálya alá tartozó termékek aktív vagy passzív feldolgozásával kapcsolatos intézkedésekhez folyamodás. Ha egy tagállam kérelmet nyújt be a Bizottsághoz, a Bizottság arról a kérelem kézhezvételétől számított öt munkanapon belül határozatot hoz.A tagállamokat értesíteni kell az ilyen intézkedésekről, és azokat haladéktalanul alkalmazni kell.Az első albekezdés alapján hozott intézkedésekkel kapcsolatban az értesítés napjától számított öt munkanapon belül bármely tagállam a Tanácshoz fordulhat. A Tanács haladéktalanul összeül. A szóban forgó intézkedésnek a Tanács elé utalásától számított egy hónapon belül a Tanács – minősített többséggel eljárva – határozhat az intézkedés módosításáról vagy hatályon kívül helyezéséről.2. A borpiac közös szervezésének megfelelő működéséhez szükséges mértékben az aktív és passzív feldolgozással kapcsolatos intézkedéseket a Szerződés 37. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban cselekedve a Tanács részben vagy teljesen megtilthatja az e rendelet hatálya alá tartozó termékek vonatkozásában.71. cikk Végrehajtási szabályokA 104. cikk (1) bekezdésében említett eljárással összhangban e fejezet alkalmazására részletes szabályokat kell elfogadni.IV. fejezetA behozatalra alkalmazandó szabályok72. cikk Behozatali követelmények1. Eltérő rendelkezés hiányában – különösen a Szerződés 300. cikke alapján aláírt megállapodásokban – az e rendelet III. címének III. és IV. fejezetében, valamint 19. cikkének (2) bekezdésében az eredetmegjelöléssel és földrajzi jelzéssel, illetve a címkézéssel kapcsolatban meghatározott előírások alkalmazandók a Közösségbe behozott, a 2009 61, 2009 69 és 2204 KN-kód alá tartozó termékekre.2. A Szerződés 300. cikke alapján aláírt megállapodások eltérő rendelkezéseinek hiányában az e cikk (1) bekezdésében említett termékeket az OIV által ajánlott vagy a Közösség által az e rendelet és végrehajtási szabályai alapján engedélyezett borászati eljárásokkal és korlátozásokkal összhangban kell készíteni.3. Az (1) bekezdésben említett termékek behozatala a következők felmutatásához kötött:a) egy, a 104. cikk (1) bekezdésében említett eljárással összhangban meghatározandó jegyzékben található, a termék származási országában működő illetékes szerv által kiállított, az (1) és (2) bekezdésben említett előírásoknak való megfelelést tanúsító igazolás;b) a termék származási országa által kijelölt szerv vagy hivatal részéről kiállított analitikai bizonylat, amennyiben a terméket emberi fogyasztásra szánják.73. cikk Vámkontingensek1. Az e rendelet hatálya alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó, a Szerződés 300. cikkének megfelelően megkötött megállapodásokból vagy a Tanács egyéb jogszabályaiból származó vámkontingenseket a 104. cikk (1) bekezdésében említett eljárás alapján elfogadott részletes szabályoknak megfelelően nyitják meg és kezelik.2. A vámkontingensek kezelésének az érintett piaci szereplők közötti megkülönböztetés nélkül, a következő módszerek valamelyikének vagy e módszerek kombinációjának, vagy más megfelelő módszernek az alkalmazásával kell történnie:a) a kérelmek benyújtásának időrendi sorrendjén alapuló módszer (az „érkezési sorrend” elve);b) a kérelmek benyújtásakor igényelt mennyiségek arányában történő elosztás módszere (a „párhuzamos vizsgálat módszere”);c) a hagyományos kereskedelmi rend figyelembevételén alapuló módszer („hagyományos/új beérkezés módszere”).3. A vámkontingensek kezelésére elfogadott igazgatási módszer adott esetben kellő hangsúlyt fektet a közösségi piac ellátási igényeire és e piaci egyensúly megőrzésének szükségességére.74. cikk Végrehajtási szabályokA 104. cikk (1) bekezdésében említett eljárással összhangban e fejezet alkalmazására részletes szabályokat kell elfogadni.Ezek a szabályok különösen a következőket foglalhatják magukban:a) a termék jellegére, származási helyére és származására kiterjedő garanciák;b) az a) pontban említett garanciák igazolására szolgáló okirat elismerése.V. CÍM TERMELÉSI POTENCIÁLI. fejezet Törvényellenes telepítések75. cikk Törvényellenes telepítések 1998. szeptember 1-je után1. A termelők saját költségükre kivágják azokat a szőlőültetvényeket, amelyeket 1998. szeptember 1-jét követően, vonatkozó telepítési jogok nélkül telepítettek.2. Az (1) bekezdésnek megfelelő kivágásig az abban a bekezdésben említett területekről származó szőlő, valamint az abból előállított termékek kizárólag lepárlás céljából kerülhetnek forgalomba. A lepárlásból származó termékek nem használhatók fel 80%-os vagy annál alacsonyabb alkoholtartalmú szesz készítésére.3. 2008. december 31-ét követően a tagállamok a meg nem felelés súlya, mértéke és időtartama szerint szintezett büntetéseket szabnak ki a kivágási kötelezettségnek eleget nem tevő termelőkre.4. A tagállamok minden év március 1-jéig közlik a Bizottsággal az 1998. szeptember 1-je után, vonatkozó telepítési jog nélkül szőlővel betelepített területek, valamint az (1) bekezdéssel összhangban kivágott ültetvények nagyságát.5. Az új telepítésekre vonatkozóan a 80. cikk (1) bekezdésében előírt átmeneti tilalom 2013. december 31-i vége nem érinti az e cikkben előírt kötelezettségeket.76. cikk Az 1998. szeptember 1-je előtt telepített törvényellenes telepítések rendezési kötelezettsége1. A termelők illetékfizetés ellenében és legkésőbb 2009. december 31-ig rendezik az 1998. szeptember 1-je előtt, vonatkozó telepítési jog nélkül telepített szőlőültetvények helyzetét.Az első albekezdés nem alkalmazandó az 1493/1999/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében megállapított feltételeknek megfelelően rendezett területekre.2. Az (1) bekezdésben említett illeték összegét a tagállamok határozzák meg. Az illeték mértéke az adott régióban a vonatkozó telepítési jogra alkalmazott átlagérték legalább kétszerese.3. Az (1) bekezdésnek megfelelő rendezésig az abban a bekezdésben említett területekről származó szőlő, valamint az abból előállított termékek kizárólag lepárlás céljából kerülhetnek forgalomba. A termékek nem használhatók fel 80%-os vagy annál alacsonyabb alkoholtartalmú szesz készítésére.4. Az (1) bekezdésben említett törvényellenes szőlőültetvényeket, ha helyzetüket az (1) bekezdéssel összhangban 2009. december 31-ig nem rendezik, az érintett termelők saját költségükre kivágják.A tagállamok a meg nem felelés súlya, mértéke és időtartama szerint szintezett büntetéseket szabnak ki a kivágási kötelezettségnek eleget nem tevő termelőkre.5. A tagállamok minden év március 1-jéig közlik a Bizottsággal:a) a vonatkozó telepítési jog nélkül 1998. szeptember 1-je előtt szőlővel betelepített területeket;b) az (1) bekezdésnek megfelelően rendezett területeket, az ugyanabban a bekezdésben előírt illetékeket, valamint a (2) bekezdésben említett regionális telepítési jogok átlagértékét.A tagállamok első alkalommal 2010. március 1-jéig közlik a Bizottsággal a (4) bekezdés első albekezdésével összhangban kivágott szőlőültetvények területét.6. Az új telepítésekre vonatkozóan a 80. cikk (1) bekezdésében előírt átmeneti tilalom 2013. december 31-i vége nem érinti a (3), (4) és (5) bekezdésben előírt kötelezettségeket.77. cikk Lepárlás1. A tagállamok a 75. cikk (2) bekezdése és a 76. cikk (3) bekezdése szerinti lepárlás bizonyítékát a termelő által benyújtandó lepárlási szerződések formájában kérik.2. A tagállamok ellenőrzik az (1) bekezdésben említett lepárlási szerződések meglétét. Meg nem felelés esetén büntetést róhatnak ki.3. A tagállamok értesítik a Bizottságot a lepárlás hatálya alá tartozó területekről és a kapcsolódó alkoholmennyiségekről.78. cikk Kísérő intézkedésekA 75. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében és a 76. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében említett területek nem jogosultak nemzeti vagy közösségi támogató intézkedésekre mindaddig, amíg helyzetüket nem rendezték.79. cikk Végrehajtási szabályokA 104. cikk (1) bekezdésében említett eljárással összhangban e fejezet alkalmazására részletes szabályokat kell elfogadni.Ezek a szabályok különösen a következőket foglalhatják magukban:a) a tagállamok tájékoztatási követelményeinek részletei, beleértve a II. mellékletben említett költségvetés-elkülönítések lehetséges levonásait meg nem felelés esetén;b) a tagállamok által kirótt büntetések részletei a 75., 76. és 77. cikkben meghatározott kötelességeknek való meg nem felelés esetén.II. fejezetA telepítési jog átmeneti rendszere80. cikk A szőlőültetvény-telepítés átmeneti tilalma1. A 18. cikk és különösen annak (3) bekezdése sérelme nélkül a 18. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében említett, osztályba sorolt borszőlőfajták telepítése 2013. december 31-ig tilos.2. 2013. december 31-ig a 18. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében említett borszőlőfajták átoltása az ugyanabban a cikkben említettektől eltérő szőlőfajtákra szintén tilos.3. Az (1) és (2) bekezdés ellenére az ugyanazokban a bekezdésekben említett telepítések és átoltások engedélyezettek, ha rendelkeznek:a) a 81. cikkben említett új telepítési joggal;b) a 82. cikkben említett újratelepítési joggal;c) a 83. és 84. cikkben előírt jogtartalékból nyújtott telepítési joggal.4. A (3) bekezdésben említett telepítési jogot hektárban nyújtják.5. A 81–86. cikket 2013. december 31-ig kell alkalmazni.81. cikk Új telepítési jogok1. A tagállamok új telepítési jogokat adhatnak a termelőknek olyan területek tekintetében:a) amelyeket új telepítésre szántak, területrendezési és a nemzeti jogszabályok értelmében közérdekből történő kisajátítási intézkedések keretében;b) amelyeket kísérleti célra szántak;c) amelyeket oltványiskoláknak szántak;d) amelyek bor- és szőlőtermékeit kizárólag a bortermelő családi fogyasztására szánták.2. Az új telepítési jogot:a) az a termelő gyakorolja, akinek odaítélték;b) az odaítélést követő második borászati év vége előtt felhasználják;c) az odaítélés tárgyának megfelelő célra használják.82. cikk Újratelepítési jogok1. A tagállamok újratelepítési jogot adnak azoknak a termelőknek, akik egy szőlőültetvényt kivágtak.Ugyanakkor nem ítélhető oda újratelepítési jog olyan területek tekintetében, amelyekre a III. fejezetnek megfelelően kivágási támogatást nyújtottak.2. A tagállamok újratelepítési jogot adhatnak azoknak a termelőknek, akik vállalják, hogy egy szőlőültetvényt kivágnak. Ilyen esetben a kijelölt terület kivágását legkésőbb az azon új szőlőültetvények telepítését követő harmadik év végéig kell elvégezni, amelyekre az újratelepítési jogot adták.3. Az odaítélt újratelepítési jogoknak a tiszta szőlőültetvényre vonatkoztatva meg kell felelniük a kivágott területeknek.4. Az újratelepítési jogokat abban a gazdaságban használják fel, amelynek a jogokat odaítélték. A tagállamok ezenkívül előírhatják, hogy ezeket a jogokat kizárólag azon a területen lehet felhasználni, ahol a szőlőt kivágták.5. Az (4) bekezdéstől eltérve a tagállamok úgy dönthetnek, hogy az újratelepítési jogok részben vagy egészben átruházhatók egy azonos tagállamon belüli másik gazdaságra a következő esetekben:a) ha az adott gazdaság egy részét átruházzák az előbb említett másik gazdaságra;b) ha a másik gazdaság területeit a következőkre szánják:-  oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott bor készítése vagy-  oltványiskolák művelése.A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az első albekezdésben előírt eltérések alkalmazása ne eredményezze területükön a termelési potenciál általános megnövekedését, különösen ha nem öntözött területekről öntözött területekre történik átruházás.6. Az (1)–(5) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó az újratelepítési joghoz hasonló, korábbi közösségi vagy nemzeti jogszabályok alapján nyert jogokra.7. Az 1493/1999/EK rendelet 4. cikkének (5) bekezdése alapján odaítélt újratelepítési jogokat az ott előírt időszak során használják fel.83. cikk Telepítési jogok nemzeti és regionális jogtartaléka1. A termelési potenciál megfelelőbb irányítása érdekében a tagállamok létrehozzák a telepítési jogok nemzeti jogtartalékát vagy regionális jogtartalékait.2. Azon tagállamok, amelyek az 1493/1999/EK rendelet alapján nemzeti vagy regionális jogtartalékot létrehoztak, 2013. december 31-ig fenntarthatják azokat.3. A következő, az előírt időszak során fel nem használt telepítési jogok utalhatók a nemzeti vagy a regionális jogtartalékba:a) új telepítési jogok;b) újratelepítési jogok;c) a jogtartalékból odaítélt telepítési jogok.4. Termelők újratelepítési jogokat átruházhatnak a nemzeti vagy a regionális jogtartalékra. Ezen – adott esetben a nemzeti alapokból való kifizetésért cserébe történő – átruházás feltételeit a tagállamok határozzák meg, számításba véve a felek jogos érdekeit.5. Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok úgy dönthetnek, hogy nem hoznak létre jogtartalékrendszert, feltéve hogy tudják bizonyítani, hogy területük egészén létezik telepítési jogokat igazgató hatékony alternatív rendszer. Az alternatív rendszer szükség esetén eltérhet e fejezet vonatkozó rendelkezéseitől.Az első albekezdés alkalmazandó azon tagállamokra is, amelyek megszüntetik az 1493/1999/EK rendelet szerinti nemzeti vagy regionális jogtartalék működtetését.84. cikk A jogtartalékból odaítélt telepítési jogok1. A tagállamok jogot nyújthatnak a jogtartalékból:a) pénzügyi ellenszolgáltatás nélkül olyan, negyven évnél fiatalabb termelők részére, akik megfelelő szakmai képzettséggel és hozzáértéssel rendelkeznek, először hoznak létre bortermelő gazdaságot és ők a gazdaság vezetői;b) nemzeti vagy adott esetben a regionális pénzalapokba való befizetés fejében azoknak a termelőknek, akik olyan szőlőültetvények létrehozására szándékoznak felhasználni e jogokat, melyek termése biztos felvevő piaccal rendelkezik.A tagállamok meghatározzák a b) pontban említett ellenszolgáltatás összegének megállapítására szolgáló kritériumokat; az összeg az érintett szőlőültetvények terméséből készítendő termék és az új telepítésekre vonatkozóan a 80. cikk (1) és (2) bekezdésében előírt tilalomra alkalmazandó hátralévő átmeneti időszak függvényében változhat.2. Amennyiben a jogtartalékból odaítélt telepítési jogokat felhasználják, a tagállamok gondoskodnak arról, hogy:a) a felhasználás helye, a felhasznált szőlőfajták és a termesztéstechnológia biztosítékot nyújtsanak arra nézve, hogy a majdani termelés a piaci kereslethez igazodik;b) a terméshozamok megfeleljenek a régió átlagos terméshozamának, különösen abban az esetben, ha öntözött területeken használnak fel nem öntözött területekről származó telepítési jogokat.3. A jogtartalékból adott azon telepítési jogok, amelyeket legkésőbb az odaítélés borászati évét követő második borászati év vége előtt nem használnak fel, elvesznek és visszakerülnek a jogtartalékba.4. Törlik a jogtartalékban lévő azon telepítési jogokat, amelyeket nem adtak ki a jogtartalékba való utalásukat követő ötödik év végéig.5. Ha egy tagállamban regionális jogtartalékok vannak, az adott tagállam megállapíthat olyan szabályokat, amelyek lehetővé teszik a telepítési jogoknak a regionális jogtartalékok közötti átruházását. Ha mind regionális, mind nemzeti tartalékok léteznek egy tagállamban, a tagállam az azok közötti átruházást is engedélyezheti.Az átruházásokra csökkentési együttható alkalmazható.85. cikk De minimis támogatásE fejezet nem vonatkozik azokra a tagállamokra, ahol a bortermelés borászati évenként nem haladja meg a 25 000 hektolitert. Ezt a mennyiséget az előző öt borászati év alatt termelt mennyiség átlaga alapján kell kiszámítani.86. cikk Szigorúbb nemzeti szabályozásA tagállamok szigorúbb nemzeti szabályokat fogadhatnak el az új telepítési jogok és az újratelepítési jogok odaítélésének tekintetében. A termelési potenciál alakulásának nyomon követéséhez előírhatják, hogy a vonatkozó kérelmeket és az azokban nyújtott megfelelő információkat az érintettek további információkkal egészítsék ki.87. cikk Végrehajtási szabályokA 104. cikk (1) bekezdésében említett eljárással összhangban e fejezet alkalmazására részletes szabályokat kell elfogadni.Ezek a szabályok különösen a következőket foglalhatják magukban:a) az e fejezet rendelkezéseinek alkalmazásakor felmerülő túlságosan nagy adminisztratív terhek elkerülésére szolgáló rendelkezések;b) a szőlőültetvények egymás mellett létezése a 82. cikk (2) bekezdésének értelmében,c) az 84. cikk (5) bekezdésében említett csökkentési együttható alkalmazása.III. fejezetKivágási program88. cikk Alkalmazási terület és fogalommeghatározás1. E fejezet meghatározza azokat a feltételeket, amelyek alapján a bortermelők a szőlőültetvények kivágásáért cserébe támogatást (a továbbiakban: kivágási támogatás) kapnak.2. E fejezet alkalmazásában a kivágás: a szőlővel telepített parcellán található összes szőlőtőke teljes eltávolítása.89. cikk A program időtartamaA kivágási program a 2012/2013-as borászati év végéig alkalmazandó.90. cikk A jogosultság feltételeiA kivágási támogatás csak akkor ítélhető oda, ha az érintett terület megfelel a következő feltételeknek:a) a kivágást megelőző tíz borászati évben nem kapott közösségi szerkezetátalakítási és átállási támogatást;b) a kivágást megelőző öt borászati évben egyetlen más közös piacszervezési rendszer keretében sem kapott támogatást;c) gondozzák;d) 0,1 hektárnál nem kisebb;e) nem az alkalmazandó közösségi vagy nemzeti előírások megsértésével telepítették.f) az érintett tagállam által osztályba sorolt borszőlőfajtával telepítették be a 18. cikk (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban.Az e) pont ellenére az 1493/1999/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdésével és az e rendelet 76. cikkének (1) bekezdésével összhangban rendezett területek jogosultak a kivágási programra.91. cikk A kivágási támogatás összege1. Az odaítélendő kivágási támogatások szintjeit a 104. cikk (1) bekezdésében említett eljárással összhangban kell meghatározni.2. A kivágási támogatás pontos összegét a tagállamok az (1) bekezdésben említett szintek szerint és az érintett gazdaság múltbeli terméshozamának alapján állapítják meg.92. cikk Eljárás és költségvetés1. Az érdekelt termelők a kivágási támogatásra vonatkozó kérelmeket minden évben legkésőbb szeptember 30-ig a tagállam illetések hatóságainál nyújtják be.2. A tagállamok hatóságai feldolgozzák a támogatható kérelmeket, és minden év október 15-ig értesítik a Bizottságot a kérelmekben szereplő teljes területről és támogatási összegről régiónkénti és terméshozam-tartományonkénti bontásban.3. A kivágási program teljes éves költségvetése a VII. mellékletben található.4. A 104. cikk (1) bekezdésében említett eljárással összhangban minden év november 15-ig közös százalékos értéket állapítanak meg a bejelentett összegek elfogadásának mértékére vonatkozóan, amennyiben a tagállamok által a Bizottságnak bejelentett teljes összeg meghaladja a rendelkezésre álló költségvetési forrást.5. A tagállamok a kérelmeket minden évben január 15-ig elfogadják, a következők szerint:a) a kérelmekben szereplő területek egészére vonatkozóan, amennyiben a Bizottság nem határozott meg a (4) bekezdésben említett százalékos értéket, vagyb) a (4) bekezdésben említett, objektív és megkülönböztetésmentes kritériumokon alapuló százalékos érték alkalmazásával kiszámított területekre vonatkozóan.A tagállamok minden év január 30-ig értesítik a Bizottságot a régiók és a terméshozam mértéke szerint felosztott elfogadott kérelmekről, valamint a kivágási támogatás régiónként kifizetett teljes összegéről.6. Az előző borászati év tekintetében a tagállamok szeptember 15-ig értesítik a Bizottságot:a) a kivágott szőlőültetvények területéről régiónkénti és terméshozam-tartomány szerinti bontásban;b) a kivágási támogatás régiók szerint kifizetett teljes összegéről.93. cikk Kölcsönös megfeleltetésAzon gazdálkodók esetében, akiknél úgy találják, hogy gazdaságuk a kivágási támogatás kifizetésétől számított öt éven belül bármikor nem felelt meg az 1782/2003/EK rendelet 3–7. cikkében említett jogszabályba foglalt gazdálkodási követelményeknek és a jó mezőgazdasági és ökológiai állapot követelményének – amennyiben a meg nem felelés a gazdálkodó közvetlen tettéből vagy mulasztásából fakadt –, részben vagy teljes egészében a meg nem felelés súlyától, mértékétől, állandóságától és ismétlődésétől függően a támogatás csökkenthető vagy törölhető, és a gazdálkodót adott esetben kötelezik a támogatásnak az említett rendelkezésekben megállapított feltételeknek megfelelő visszafizetésére.Szabályokat kell meghatározni az adott tagállam általi támogatás részleges vagy teljes csökkentése vagy visszafizetése tekintetében az 1782/2003/EK rendelet 144. cikkének (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően.94. cikk Mentességek1. A tagállam úgy dönthet, hogy a továbbiakban elutasítja a 92. cikk (1) bekezdésében említett kérelmeket, ha a területén a kivágott területek összessége elérte a VIII. mellékletben említett, szőlővel betelepített területének 10%-át.2. A tagállamok a hegyvidéki területeken és a meredek lejtőkön található szőlőültetvényeket a kivágási támogatásra nem jogosultnak minősíthetik a 104. cikk (1) bekezdésében említett eljárással összhangban meghatározandó feltételekkel összhangban.3. A tagállamok a kivágási támogatási programra nem jogosultnak minősíthetik azokat a területeket, amelyek esetében a program végrehajtása nem lenne összeegyeztethető a környezetvédelem szempontjaival. Az ekképpen nem jogosultnak minősített területek nem léphetik túl a VIII. mellékletben említett, szőlőültetvényekkel betelepített teljes terület 2%-át.4. Azok a tagállamok, amelyek úgy döntenek, hogy élnek a (2) és a (3) bekezdésben előírt lehetőségekkel, minden év augusztus 1-jéig – és először 2008. augusztus 1-jéig – a végrehajtandó kivágási intézkedést illetően közlik a Bizottsággal:a) a nem támogathatónak minősített területeket;b) a támogathatóságból való kizárás igazolását a (2) és a (3) bekezdéssel összhangban.5. A tagállamok a (2) és a (3) bekezdés alapján nem jogosultnak minősített területek termelőit előnyben részesítik az e rendeletben meghatározott más támogatási intézkedések, különösen – ahol alkalmazható – a támogatási programok és a vidékfejlesztési intézkedések szerinti szerkezetátalakítási és átállási intézkedés vonatkozásában.95. cikk Egységes támogatási rendszer1. A kivágási támogatási programban résztvevő gazdálkodók az érintett területek tekintetében támogatási jogosultságot kapnak az 1782/2003/EK rendelet III. címének 3. fejezetével összhangban.2. A tagállamok az (1) bekezdésben említett támogatási jogosultság összegét az e fejezetnek megfelelően kivágott szőlőültetvények vonatkozásában a vonatkozó régió kifizetési jogosultságainak regionális átlagértékével összhangban rögzítik; az összeg semmiképpen sem haladhatja meg a 350 EUR/ha-t.A 2012/2013-as borászati év végéig a tagállamok minden év szeptember 15-ig közlik a Bizottsággal a támogatási jogosultságok rögzítésénél figyelembe vett átlagos regionális egységes támogatási összegeket.96. cikk De minimis támogatásE fejezet nem vonatkozik azokra a tagállamokra, ahol a bortermelés borászati évenként nem haladja meg a 25 000 hektolitert. Ezt a mennyiséget az előző öt borászati év alatt termelt mennyiség átlaga alapján kell kiszámítani.97. cikk Nemzeti kiegészítő támogatásAz odaítélt kivágási támogatás mellett a tagállamok nemzeti kiegészítő támogatást nyújthatnak a kivágáshoz.98. cikk Végrehajtási szabályokA 104. cikk (1) bekezdésében említett eljárással összhangban e fejezet alkalmazására részletes szabályokat kell elfogadni.Ezek a szabályok különösen a következőket foglalhatják magukban:a) a 91. cikkben említett támogatási sávok és szintek;b) a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó részletes szabályok;c) a 94. cikkben említett mentesség kritériumai;d) a tagállamoknak a kivágási rendszer végrehajtását illető jelentéstételi kötelezettségei, beleértve azokat a büntetéseket, amelyek a jelentéstétellel kapcsolatos késedelmek esetére alkalmazandók, valamint azokat az információkat, amelyeket a tagállamok a termelőknek megadnak a támogatás elérhetőségére vonatkozóan;e) a jelentéstételi kötelezettségek a nemzeti kiegészítő támogatás vonatkozásában;f) a kifizetések határideje.VI. CÍM ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK99. cikk SzőlőkataszterA tagállamok szőlőkatasztert tartanak fenn, amely tartalmazza a termelési potenciállal kapcsolatos frissített információkat.100. cikk JegyzékA tagállamok a 99. cikkben említett szőlőkataszter alapján minden év március 1-jéig megküldik a Bizottságnak a termelési potenciáljuk frissített jegyzékét.101. cikk A szőlőkataszter és a jegyzék időtartamaA 104. cikk (1) bekezdésében említett eljárással összhangban határozni lehet arról, hogy a 99. és 100. cikk 2014. január 1-jét követően nem alkalmazandó.102. cikk Kötelező bejelentések1. A borszőlőfajtákat termesztők, a must- és bortermelők minden évben jelentést tesznek az illetékes nemzeti hatóságoknál a legutóbbi szüretből előállított mennyiségekről.2. A tagállamok a borszőlővel kereskedők részére előírhatják, hogy a legutóbbi szüretből értékesített szőlőmennyiségről jelentést adjanak.3. A must- és bortermelők, valamint a kereskedők (a kiskereskedők kivételével) évente jelentést tesznek az illetékes nemzeti hatóságoknál a must- és borkészleteikről, függetlenül attól, hogy az az adott év vagy előző évek terméséből származik-e. A harmadik országokból importált mustokról és borokról külön kell nyilatkozni.103. cikk Kísérő okmányok és nyilvántartás1. Az e rendelet hatálya alá tartozó termékeket kizárólag hivatalosan engedélyezett kísérő okmánnyal lehet a Közösségen belül forgalomba hozni.2. Azok a természetes és jogi személyek vagy személyek csoportjai, akik, illetve amelyek kereskedelmi tevékenységük során az e rendelet hatálya alá tartozó termékeket tartanak, különösen a termelők, a palackozók, a feldolgozók, valamint a 104. cikk (1) bekezdésében említett eljárással összhangban meghatározásra kerülő kereskedők, nyilvántartást vezetnek az említett termékek bevételezéséről és kiadásáról.104. cikk Irányítóbizottsági eljárás1. Eltérő rendelkezdés hiányában a Bizottságot – amennyiben e rendelet hatáskörrel ruházza fel - munkájában irányítóbizottság segíti.Az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni.Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében előírt időtartam egy hónapban határozandó meg.2. A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.105. cikk Pénzügyi forrásokA II. cím I. fejezetében és az V. cím III. fejezetében előírt intézkedések az 1290/2005/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett, mezőgazdasági piacok szabályozását célzó intervenciók, kivéve az e rendelet 95. cikkében említett intézkedéseket, amelyek az 1290/2005/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban a mezőgazdasági termelők részére folyósított közvetlen kifizetések.106. cikk Információcsere a tagállamok és a Bizottság között1. A tagállamok és a Bizottság ellátják egymást az e rendelet alkalmazásához szükséges minden információval, nevezetesen a piacmegfigyelés és -elemzés, illetve az e rendelet hatálya alá tartozó termékekre vonatkozó nemzetközi kötelességeknek való megfelelés tekintetében.2. A 104. cikk (1) bekezdésében említett eljárással összhangban részletes szabályokat kell elfogadni annak eldöntésére, mely információ szükséges e cikk (1) bekezdésének alkalmazására, valamint annak meghatározására, hogy mi annak a formája, tartalma, ütemezése és határideje, továbbá az információ és az okmányok átadását vagy rendelkezésre bocsátását illető rendelkezések tekintetében.107. cikk EllenőrzésE rendelet alkalmazása érdekében a tagállamok biztosítják, hogy a közigazgatási és az ellenőrző eljárások a következők tekintetében összeegyeztethetők legyenek az integrált igazgatási és ellenőrző rendszerrel (IIER):a) számítógépes adatbázis;b) az 1782/2003/EK rendelet 20. cikkének (1) bekezdésében említett, mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszer;c) az adminisztratív ellenőrzések.Ezen eljárásoknak nehézségek és összeütközések nélkül lehetővé kell tenniük az IIER-rel való közös működést vagy információcserét.108. cikk Ellenőrzések, közigazgatási szankciók és jelentéstételükA következők elfogadása a 104. cikk (1) bekezdésében hivatkozott eljárás szerint történik:a) az e rendelet alkalmazásából eredő kötelezettségek teljesítését illetően a tagállamok által elvégzendő adminisztratív és fizikai ellenőrzésekre vonatkozó szabályok;b) a közigazgatási szankciók alkalmazási rendszere azokra az esetekre, amikor az e rendelet alkalmazásából adódó kötelezettségek be nem tartására derül fény, számításba véve annak súlyát, mértékét, állandóságát és ismétlődését.c) az e rendelet alkalmazását követő helytelen kifizetések behajtására vonatkozó szabályok;d) az elvégzett ellenőrzésekről és azok eredményeiről szóló jelentésekkel kapcsolatos szabályok.109. cikk A felelős nemzeti hatóságok kijelölése1. A tagállamok kijelölik azt a hatóságot vagy hatóságokat, amelyek felelősek a borágazatra vonatkozó közösségi jogszabályok betartásának biztosításáért. A tagállamok emellett különösen kijelölik azokat a laboratóriumokat, amelyek hivatalos elemzések elvégzésére jogosultak a borágazatban. A kijelölt laboratóriumoknak meg kell felelniük a vizsgálati laboratóriumok működésére vonatkozó ISO/EIC 17025 szabványban megállapított kritériumoknak.2. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az (1) bekezdésben említett hatóságok és laboratóriumok nevéről és címéről. A Bizottság nyilvánosan is hozzáférhetővé teszi ezeket az információkat.110. cikk Végrehajtási szabályokA 104. cikk (1) bekezdésében említett eljárással összhangban e cím alkalmazására részletes szabályokat kell elfogadni.Ezek a szabályok különösen a következőket foglalhatják magukban:a) a 99. cikkben előírt szőlőkataszter részletei és különösen a termelési potenciál nyomon követésével és ellenőrzésével kapcsolatos használata;b) a 100. cikkben előírt jegyzék részletei és különösen a termelési potenciál nyomon követésével és ellenőrzésével kapcsolatos használata;c) a területfelmérés részletei;d) szankciók a közlési követelmények be nem tartásának esetén;e) a 102. cikkben előírt kötelező bejelentések;f) a 103. cikkben előírt kísérő okmányok és nyilvántartás.VII. CÍM ÁTMENETI- ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEKI. fejezet Módosítások111. cikk A 2702/1999/EK rendelet módosításaiA 2702/1999/EK rendelet 2. cikke d) pontjának helyébe a következő lép:„d) tájékoztató kampányok az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott borok, a borszőlő fajtájának jelzésével ellátott borok és az oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel vagy védett hagyományos megjelöléssel ellátott szeszes italok közösségi rendszeréről;”112. cikk A 2826/2000/EK rendelet módosításaiA 2826/2000/EK rendelet a következőképpen módosul:(1) Az 2. cikk d) pontja helyébe a következő szöveg lép:„d) tájékoztató intézkedések az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott borok, a borszőlő fajtájának jelzésével ellátott borok és az oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel vagy védett hagyományos megjelöléssel ellátott szeszes italok közösségi rendszeréről, valamint tájékoztató intézkedések a felelősségteljes alkoholfogyasztási magatartásról és a felelőtlen alkoholfogyasztással összefüggő ártalmakról;”(2) A 3. cikk e) pontja helyébe a következő szöveg lép:„e) annak kívánatos volta, hogy a közvéleményt tájékoztassák az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott borok, a borszőlő fajtájának jelzésével ellátott borok és az oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel vagy védett hagyományos megjelöléssel ellátott szeszes italok közösségi rendszeréről, valamint a felelősségteljes alkoholfogyasztási magatartásról és a felelőtlen alkoholfogyasztással összefüggő ártalmakról;”(3) A 9. cikk (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:„Az első albekezdésben előírt százalékarány 60% a felelősségteljes alkoholfogyasztási magatartással és a felelőtlen alkoholfogyasztással összefüggő ártalmakkal kapcsolatos tájékoztatásról szóló intézkedések esetében.”113. cikk Az 1782/2003/EK rendelet módosításaiAz 1782/2003/EK rendelet a következőképpen módosul:(1) A 33. cikk (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:„a) a 38. cikkben említett bázisidőszakban a VI. mellékletben említett támogatási rendszerek legalább egyikének alapján vagy az olívaolaj esetében a 37. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében említett gazdasági években támogatásban részesült, vagy a cukorrépa, cukornád és cikória esetében ha piaci támogatásban részesült a VII. melléklet K. pontjában említett reprezentatív időszak során, vagy a banán esetében ha a VII. melléklet L. pontjában említett reprezentatív időszak során a bevételkiesés ellentételezésében részesült, vagy gyümölcs és zöldség esetében ha a VII. melléklet M. pontja szerinti ezen termékekre vonatkozóan a tagállamok által a reprezentatív időszak során alkalmazott gyümölcs- és zöldségtermékek termelője volt, vagy a bor esetében ha támogatási jogosultságot szerzett a(z) [e rendelet]/EK tanácsi rendelet* 96. cikkének (1) bekezdése alapján.* HL L […]., […].[…].[…]., […]. o.”(2) A 37. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:„Bor esetében a referenciaösszeg kiszámítása és kiigazítása a VII. melléklet N. pontjának megfelelően történik.”(3) A 41. cikk a következő (1b) bekezdéssel egészül ki:„(1b) Bor esetében és figyelembe véve a tagállamok által a(z) [e rendelet]/EK rendelet [92. cikke (5) bekezdésével] összhangban a Bizottság rendelkezésére bocsátott legutóbbi adatokat, a Bizottság az e rendelet 144. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kiigazítja az e rendelet VIII. mellékletében meghatározott nemzeti felső határokat.”(4) A 43. cikk (2) bekezdése az a c ) pont után a következő ponttal egészül ki:„a d ) bor esetén a VII. melléklet N. pontja szerint kiszámított hektárszám;(5) A 44. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:“2. A „támogatható hektárszám” a mezőgazdasági üzem szántóföldből és állandó legelőből álló földterülete, kivéve az erdők vagy nem mezőgazdasági tevékenység céljára használt területeket.”(6) Az 51. cikk helyébe a következő szöveg lép:„51. cikk Mezőgazdasági célú földhasználatA 44. cikk (3) bekezdésének megfelelően bejelentett parcellákat a mezőgazdasági termelő bármely mezőgazdasági tevékenység céljára használhatja.”(7) A 71c. cikk a következő albekezdéssel egészül ki:„Bor esetében és figyelembe véve a tagállamok által a(z) [ e rendelet ]/EK rendelet [92. cikke (5) bekezdésével] összhangban a Bizottság rendelkezésére bocsátott legutóbbi adatokat, a Bizottság az e rendelet 144. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kiigazítja az e rendelet VIIIa. mellékletében meghatározott nemzeti felső határokat.”(8) A 145. cikk a d)d) pont után a következő ponttal egészül ki:„d)e) a bor támogatásának az egységes támogatási rendszerbe foglalásáról szóló részletes szabályok a(z) [e rendelet]/EK rendelettel összhangban.”(9) A IV. melléklet második oszlopának utolsó francia bekezdése helyébe a következő francia bekezdés lép:“– az olajfaligetek és a szőlőültetvények jó vegetatív állapotban tartása.”(10) A VII. melléklet az M. pont után a következő N. ponttal egészül ki:„N. BorA hektárok száma megegyezik a(z) [e rendelet]/EK rendelet V. címe III. fejezetével összhangban kivágott hektárok számával.A(z) [ e rendelet ]/EK rendeletben meghatározott kivágási rendszerrel összhangban az egyes gazdálkodók számára elkülönített támogatási jogosultság referenciaösszege megegyezik a kivágott hektárszám és a vonatkozó régió kifizetési jogosultságaira vonatkozó regionális átlagérték szorzatával. Ugyanakkor a kifizethető összeg semmiképpen nem haladhatja meg a 350 EUR/ha összeget.”114. cikk Az 1290/2005/EK rendelet módosításaiAz 1290/2005/EK rendelet 12. cikke (2) bekezdése helyébe a következő lép:“2. A Bizottság meghatározza azon összegeket, amelyek az 1782/2003/EK rendelet 10. cikke (2) bekezdése, 143d) és 143e) cikke, a 387/2007/EK tanácsi rendelet 4. cikkének (1) bekezdése, illetve a(z) [e rendelet]/EK tanácsi rendelet 17. cikkének (2) bekezdése alapján az EMVA rendelkezésére bocsáthatók.”II. fejezetÁtmeneti és záró rendelkezések115. cikk Átmeneti rendelkezésekA 104. cikk (1) bekezdésében említett eljárással összhangban intézkedéseket lehet elfogadni:a) az 1493/1999/EK rendeletben előírt szabályozásról az e rendeletben megállapított szabályozásra való áttérés megkönnyítésére,b) szükség esetén különleges gyakorlati problémák megoldására. Ezek az intézkedések — amennyiben az kellően indokolt — eltérhetnek e rendelet bizonyos rendelkezéseitől.116. cikk Az állami támogatás szabályainak alkalmazhatóságaHa e rendelet másként nem rendelkezik és különösen a 97. cikkben említett kiegészítő nemzeti támogatás kivételével a Szerződés 87., 88. és 89. cikkét kell alkalmazni az e rendelet hatálya alá tartozó termékek előállítására és kereskedelmére.117. cikk Hatályon kívül helyezésAz 1493/1999/EK rendelet hatályát veszti. Ugyanakkor az abban a rendeletben meghatározott következő intézkedések továbbra is alkalmazandók a 2008/2009-es borászati év tekintetében, amennyiben az 1493/1999/EK rendelet szerinti támogatható intézkedéseket a termelők az e rendelet hatályba lépését megelőzően már elkezdték vagy teljesítésükre kötelezettséget vállaltak.a) A II. cím II. és III. fejezete szerinti intézkedések (a szőlőtermő-területek termelésből való végleges kivonásáért járó támogatások, szerkezetátalakítás és átállás);b) a III. cím szerinti intézkedések (piaci mechanizmusok);c) a VII. cím 63. cikke szerinti intézkedések (export-visszatérítések).118. cikk Hatálybalépés és alkalmazhatóságEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.Ezt a rendeletet 2008. augusztus 1-jétől kell alkalmazni az 5–8. cikk kivételével, amelyek 2008. április 30-tól alkalmazandók.Az V. cím II. fejezetét 2013. december 31-ig kell alkalmazni.Ez a rendelet egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Bizottság részérőla Bizottság tagjaI. MELLÉKLET FogalommeghatározásokE rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározások alkalmazandók:Általános1. „Borászati év”: az e rendelet hatálya alá tartozó termékek gyártási éve. A gyártási év minden év augusztus 1-től következő év július 31-ig tart.Borral kapcsolatos2. „ Kivágás ” a szőlővel telepített területen található összes szőlőtőke teljes eltávolítása.3. „Telepítés”: a beoltott vagy oltatlan szőlőtőkék vagy szőlőtőkerészek szőlőtermesztés vagy oltványiskola létrehozásának céljából történő végleges ültetése;4. „Átoltás”: átoltás: egy előzőleg már beoltott szőlő oltása.Termékkel kapcsolatos5. „Friss szőlő”: a szőlőnek bor készítésére, előállítására használt érett vagy enyhén töppedt gyümölcse, amelyet szokásos borászati eszközökkel lehet zúzni vagy préselni, és amelyben spontán módon beindulhat az alkoholoserjedés.6. „ Friss szőlőmust alkohol hozzáadásával lefojtva ”: olyan termék,a) amelynek tényleges alkoholtartalma minimum 12 térfogatszázalék és maximum 15 térfogatszázalék;b) amelyet úgy nyernek, hogy minimum 8,5 térfogatszázalék természetes alkoholtartalmú és kizárólag a 18. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében említett borszőlőfajtákból előállított, nem erjedt szőlőmusthoz hozzáadnak:-  szőlő eredetű semleges alkoholt, ideértve a szárított szőlő lepárlásával előállított alkoholt is, amelynek tényleges alkoholtartalma minimum 95 térfogatszázalék;-  vagy egy a bor lepárlásából származó, nem finomított terméket, amelynek tényleges alkoholtartalma minimum 52 térfogatszázalék és maximum 80 térfogatszázalék.7. „Szőlőlé”: olyan nem erjesztett, de erjeszthető folyékony termék, amelyet:a) megfelelő kezeléssel állítottak elő, hogy így változatlan állapotában fogyasztásra alkalmas legyen;b) friss szőlőből vagy szőlőmustból vagy visszaalakítással állítottak elő. Ha visszaalakítással állítják elő, sűrített szőlőmustból vagy sűrített szőlőlé.A szőlőlé esetében 1 térfogatszázaléknál nem nagyobb tényleges alkoholtartalom a megengedett.8. „Sűrített szőlőlé”: nem karamellizált szőlőlé, amelyet a szőlőlé részleges vízelvonásával állítanak elő, amihez a közvetlen hőhatás kivételével bármely engedélyezett módszert fel lehet használni oly módon, hogy a később meghatározandó módszer szerint használt refraktométeren 20 °C-os hőmérsékleten a kijelzett számadat ne legyen kisebb 50,9 %-nál.A sűrített szőlőlé esetében 1 térfogatszázaléknál nem nagyobb tényleges alkoholtartalom a megengedett.9. „Borseprő”: olyana) az erjedés után, a tárolás folyamán vagy az engedélyezett kezelés után a tárolóedényekben lerakódó, bort tartalmazó üledék;b) az a) pontban említett termék szűréséből vagy centrifugálásából származó üledék.c) a tárolás folyamán vagy az engedélyezett kezelés után a tárolóedényekben lerakódó, szőlőmustot tartalmazó üledék,d) a c) pontban említett termék szűréséből vagy centrifugálásából származó üledék.10. „Szőlőtörköly”: az erjedt vagy nem erjedt friss szőlő préseléséből származó maradvány.11. „Törkölybor”: olyan termék, amelyet:a) a vízben áztatott, kezeletlen szőlőtörköly erjesztésével, vagyb) az erjesztett szőlőtörköly vízzel történő kilúgozásával nyernek.12. „ Lepárlásra szánt szeszezett bor ”: olyan termék,a) amelynek tényleges alkoholtartalma minimum 18 térfogatszázalék és maximum 24 térfogatszázalék;b) amelyet kizárólag úgy állítanak elő, hogy egy maradékcukrot nem tartalmazó borhoz olyan, bor lepárlásából származó, nem finomított terméket adnak hozzá, amelynek maximális tényeges alkoholtartalma 86 térfogatszázalék; ésc) maximális illósavtartalma ecetsavban kifejezve 1,5 gramm/liter.Alkoholtartalom13. „Tényleges alkoholtartalom térfogatszázalékban”: annak a tiszta alkoholnak a térfogata, amely 20°-os hőmérsékleten a termék 100 térfogategységében található.14. „Térfogatban számított potenciális alkoholtartalom”: annak a tiszta alkoholnak a térfogata 20°-os hőmérsékleten, amely a termék 100 térfogategységében található cukor teljes erjedésével keletkezhetne.15. „Teljes alkoholtartalom térfogatszázalékban”: a tényleges és a potenciális alkoholtartalom összege.16. „Természetes alkoholtartalom térfogatszázalékban”: bármiféle mustjavítás előtt jellemző összes alkoholtartalom, amely a must eredeti cukortartalmából az erjedés során képződhet.17. „Tömegben számított tényleges alkoholtartalom”: 100 kg termékben levő tiszta alkohol mennyisége kilogrammban.18. „Tömegben számított potenciális alkoholtartalom”: 100 kg termékben levő cukor teljes erjedésekor keletkező tiszta alkohol mennyisége kilogrammban.19. „Tömegben számított összes alkoholtartalom”: a tényleges és a potenciális alkoholtartalom összege.II. MELLÉKLETA 8. cikk (1) bekezdésében és a 9. cikk (5) bekezdésében említett támogatási programok költségvetése és a promóció minimális aránya(1000 EUR-ban) |Költségvetési év | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014-től |BG | 2 024 | 3 035 | 5 059 | 6 071 | 7 083 | 8 094 |CZ | 239 | 358 | 597 | 716 | 836 | 955 |DE | 2 868 | 4 301 | 7 169 | 8 603 | 10 037 | 11 470 |EL | 1 759 | 2 639 | 4 399 | 5 278 | 6 158 | 7 038 |ES | 30 361 | 45 542 | 75 903 | 91 084 | 106 264 | 121 445 |FR | 24 104 | 36 157 | 60 261 | 72 313 | 84 366 | 96 418 |IT | 26 132 | 39 198 | 65 331 | 78 397 | 91 463 | 104 529 |CY | 242 | 363 | 605 | 726 | 847 | 967 |LU | 44 | 66 | 110 | 132 | 154 | 176 |HU | 1 943 | 2 914 | 4 857 | 5 829 | 6 800 | 7 772 |MT | 21 | 31 | 52 | 62 | 73 | 83 |AT | 1 015 | 1 523 | 2 538 | 3 046 | 3 554 | 4 061 |PT | 5 012 | 7 518 | 12 529 | 15 035 | 17 541 | 20 047 |RO | 3 668 | 5 503 | 9 171 | 11 005 | 12 839 | 14 673 |SI | 338 | 508 | 846 | 1 015 | 1 184 | 1 353 |SK | 205 | 308 | 513 | 616 | 718 | 821 |UK | 23 | 34 | 56 | 68 | 79 | 90 |IV. MELLÉKLETA szőlőből készült termékek kategóriái1. BorA bor kizárólag zúzott vagy nem zúzott friss szőlő vagy szőlőmust teljes vagy részleges alkoholos erjedése által nyert termék.A bor:a) tényleges alkoholtartalma — függetlenül attól, hogy sor került-e az V. melléklet B. pontjában felsorolt eljárások alkalmazására vagy sem — nem kisebb 8,5 térfogatszázaléknál, amennyiben a bort kizárólag az A. vagy a B. szőlőtermő övezetben szüretelt szőlőből állítottak elő a IX. melléklettel összhangban, más szőlőtermő övezetekben pedig nem kisebb 9 térfogatszázaléknál;b) tényleges alkoholtartalma – eltérve az egyébként alkalmazandó, térfogatszázalékban kifejezett minimális tényleges alkoholtartalomtól, amennyiben oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott, függetlenül attól, hogy sor került-e az V. melléklet B. pontjában felsorolt eljárások alkalmazására vagy sem – legalább 4,5 térfogatszázalék;c) térfogatban számított teljes alkoholtartalma nem haladja meg a 15 térfogatszázalékot. A Bizottság a térfogatban számított teljes alkoholtartalom felső határát 20 %-ra emelheti a Közösség bizonyos szőlőtermő övezeteiben készült borok esetében, ha azok alkoholtartalom-növelés nélkül készülnek;d) bizonyos, esetlegesen meghatározandó eltérésektől eltekintve, összes savtartalma nem kisebb, mint 3,5 gramm/liter (borkősavban kifejezve) vagy 46,6 milliekvivalens/liter.A „retsina” olyan bor, amelyet kizárólag Görögország földrajzi területén állítanak elő az Aleppo fenyőfa gyantájával kezelt szőlőmust felhasználásával. Az Aleppo fenyőfa gyantájának használata kizárólag „retsina” nevű bor készítésére megengedett, az alkalmazandó görög rendelkezésekben megállapított feltételek szerint.2. Még erjedésben lévő újborA még erjedésben levő újbor olyan termék, amelynek alkoholos erjedése még nem ment teljesen végbe, és amelyet még nem fejtettek le a seprőjéről.3. LikőrborA likőrbor olyan termék,a) amelynek tényleges alkoholtartalma minimum 15 térfogatszázalék és maximum 22 térfogatszázalék;b) amelynek térfogatban számított összes alkoholtartalma nem kevesebb 17,5 térfogatszázaléknál, kivéve bizonyos eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott likőrborokat, amelyek jegyzékét a 104. cikk (1) bekezdésében említett eljárással összhangban kell felállítani;c) amelyet-  részben erjedt szőlőmustból; vagy-  borból; vagy-  az előbbi termékek vegyítéséből, vagy-  szőlőmustból vagy annak borral való vegyítéséből nyernek, amennyiben a 104. cikk (1) bekezdésében említett eljárással összhangban meghatározandó, oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott likőrborokról van szó.d) amelynek térfogatban számított eredeti természetes alkoholtartalma nem kevesebb 12 térfogatszázaléknál, kivéve bizonyos eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott likőrborokat, amelyek jegyzékét a 104. cikk (1) bekezdésében említett eljárással összhangban kell felállítani;e) amelyekhez hozzáadtaki) a következők közül egyet vagy többet együttesen:-  szőlő eredetű semleges alkohol, ideértve a szárított szőlő lepárlásával előállított alkoholt is, amelynek tényleges alkoholtartalma minimum 96 térfogatszázalék,-  borból vagy szárított szőlőből előállított párlat, amelynek tényleges alkoholtartalma minimum 95 térfogatszázalék és maximum 96 térfogatszázalék.ii) adott esetben a következő termékek közül egyet vagy többet:-  sűrített szőlőmust;-  az e) pontban említett termékek egyikének és a c) pont első és negyedik francia bekezdése alatt említett szőlőmustnak a keveréke;f) amelyekhez, az e) ponttól eltérve, bizonyos eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott likőrborok esetében, amelyek jegyzékét a 104. cikk (1) bekezdésében említett eljárással összhangban kell felállítani, hozzáadták:i) az e) pont i) alpontjában felsorolt termékeket egyedül vagy bármely más termékkel együttesen; vagyii) a következő termékek közül egyet vagy többet:-  borból vagy száraz szőlőből előállított alkohol, amelynek tényleges alkoholtartalma minimum 95 térfogatszázalék és maximum 96 térfogatszázalék;-  borpárlat vagy törkölypárlat, amelynek tényleges alkoholtartalma minimum 52 térfogatszázalék és maximum 86 térfogatszázalék;-  szárított szőlőből készített párlat, amelynek tényleges alkoholtartalma minimum 52 térfogatszázalék és 94,5 térfogatszázaléknál kevesebb;iii) és adott esetben egy vagy több alábbiakban megadott terméket:-  töppedt szőlőből nyert részben erjedt szőlőmust;-  közvetlen hőhatással készített sűrített szőlőmust, mely — e művelet kivételével — megfelel a sűrített szőlőmust definíciójának;-  sűrített szőlőmust;-  az f) pont ii) alpontjában felsorolt termékek egyikének és a c) pont első és negyedik francia bekezdésében említett szőlőmustnak a keveréke.4. PezsgőborA pezsgőbor olyan termék,a) amelyet első vagy második alkoholos erjesztéssel nyernek-  friss szőlőből; vagy-  szőlőmustból; vagy-  borból; vagy-  oltalom alatt álló eredetmegnevezéssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott borból;b) amelyből a tárolóedény kinyitásakor kizárólag az erjedésből származó széndioxid szabadul fel;c) amelyben 20 °C-os hőmérsékleten, zárt tárolóedényekben tárolva 3 bar-nál nem kisebb, oldott széndioxidra visszavezethető túlnyomás uralkodik.5. HabzóborA habzóbor olyan termék,a) amelyet borból nyernek;b) amelyből a tárolóedény kinyitásakor széndioxid szabadul fel, amely teljesen vagy részben e gáz hozzáadásából származik;c) amelyben 20 °C-os hőmérsékleten, zárt tárolóedényekben tárolva 3 bar-nál nem kisebb, oldott széndioxidra visszavezethető túlnyomás uralkodik.6. Gyöngyöző borA gyöngyöző bor olyan termék,a) amelyet borból nyernek, feltéve hogy annak összes alkoholtartalma nem kevesebb 9 térfogatszázaléknál;b) amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 7 térfogatszázalék;c) amelyben 20 °C-os hőmérsékleten, zárt tárolóedényekben tárolva a benne oldott endogén széndioxidra visszavezethető, minimum 1 bar és maximum 2,5 bar túlnyomás uralkodik;d) amelyet 60 literes vagy annál kisebb térfogatú tárolóedényekbe töltenek le.7. Szénsav hozzáadásával készült gyöngyöző borA szénsav hozzáadásával készült gyöngyöző bor olyan termék,a) amelyet borból vagy oltalom alatt álló eredetmegnevezéssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott borból nyernek;b) amelynek tényleges alkoholtartalma minimum 7 térfogatszázalék és összes alkoholtartalma minimum 9 térfogatszázalék,c) amelyben 20 °C-os hőmérsékleten, zárt tárolóedényekben tárolva, teljes mértékben vagy részben hozzáadott, oldott széndioxidra visszavezethető, minimum 1 bar és maximum 2,5 bar túlnyomás uralkodik;d) amelyet 60 literes vagy annál kisebb térfogatú tárolóedényekbe töltenek le.8. SzőlőmustA szőlőmust a friss szőlőből természetes úton vagy fizikai eljárások révén nyert folyékony termék. A szőlőmust esetében az 1 térfogatszázalékot meg nem haladó tényleges alkoholtartalom a megengedett.9. Részben erjedt szőlőmustA részben erjedt szőlőmust a szőlőmust erjedése által nyert termék, amelynek tényleges alkoholtartalma nagyobb 1 térfogatszázaléknál, de kisebb a termék összes alkoholtartalmának háromötödénél. Mindazonáltal egyes oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott minőségi borok, amelyek tényleges alkoholtartalma kisebb az összes alkoholtartalmuk háromötödénél, de nem kevesebb 4,5 térfogatszázaléknál, nem tekintendők részben erjedt szőlőmustnak.10. Töppedt szőlőből nyert részben erjedt szőlőmustA töppedt szőlőből nyert részben erjedt szőlőmust töppedt szőlőből nyert szőlőmust részleges erjesztésével készített termék, amelynek erjedés előtti teljes cukortartalma legalább 272 gramm/liter, amelynek természetes, valamint tényleges alkoholtartalma nem lehet 8 térfogatszázaléknál kisebb. Mindazonáltal, a 104. cikk (1) bekezdésében említett eljárással összhangban meghatározandó egyes olyan borok, amelyek megfelelnek ezeknek a követelményeknek, nem tekintendők töppedt szőlőből nyert részben erjedt szőlőmustnak.11. Sűrített szőlőmustSűrített szőlőmust az a karamellizálatlan szőlőmust, amelya) a szőlőmust részleges vízelvonásával állítanak elő, amihez a közvetlen hőhatás kivételével bármely engedélyezett módszert fel lehet használni oly módon, hogy egy, később a 25. cikkel összhangban leírásra kerülő módszer szerint használt refraktométeren 20 °C-os hőmérsékleten kijelzett számadat ne legyen kisebb 50,9 %-nál;b) kizárólag a 18. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében említett osztályozott borszőlőfajtákból származik;A sűrített szőlőmust esetében az 1 térfogatszázaléknál nem nagyobb tényleges alkoholtartalom a megengedett.12. Finomított szőlőmustsűrítményA finomított szőlőmustsűrítmény az a folyékony, karamellizálatlan termék,a) amelyet a szőlőmust részleges vízelvonásával állítanak elő, amihez a közvetlen hőhatás kivételével bármely engedélyezett módszert fel lehet használni oly módon, hogy egy, később a 25. cikkel összhangban leírásra kerülő módszer szerint használt refraktométeren 20 °C-os hőmérsékleten kijelzett számadat ne legyen kisebb 61,7%-nál;b) amelyet a savtalanítás és a cukortól eltérő összetevők eltávolításának céljából engedélyezett módszerekkel kezeltek;c) amely a következő tulajdonságokkal rendelkezik:-  pH-ja nem nagyobb 5-nél 25° Brix-nél;-  optikai sűrűsége 425 nanométeren 1 centiméteres vastagságon 25 ° Brix-re sűrített szőlőmustnál nem több, mint 0,100;-  egy meghatározandó analitikai módszerrel nem érzékelhető szacharóz-tartalom;-  Folin-Ciocalteu indexe nem nagyobb 6,00-nál 25° Brix-nél;-  titrálható savtartalma az összcukor-tartalom kilogrammjára vonatkoztatva nem nagyobb, mint 15 milliekvivalens;-  kéndioxid-tartalma az összcukortartalom kilogrammjára vonatkoztatva nem nagyobb, mint 25 milligramm;-  összes kation-tartalma az összcukor-tartalom kilogrammjára vonatkoztatva nem nagyobb, mint 8 milliekvivalens;-  Brix-en és 20 °C-os hőmérsékleten vezetőképessége nem több, mint 120 micro-Siemens/centiméter;-  hidroximetilfurfurál-tartalma az összcukortartalom kilogrammjára vonatkoztatva nem több, mint 25 milligramm;-  mezoinozitol jelenléte;d) kizárólag a 18. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében említett osztályozott borszőlőfajtákból származik;A finomított mustsűrítmény esetében az 1 térfogatszázaléknál nem nagyobb tényleges alkoholtartalom a megengedett.13. Túlérett szőlőből készült borA „túlérett szőlőből készült bor” az a termék:a) amely a Közösségben alkoholtartalom-növelés nélkül készül a Közösségben szüretelt szőlőből a 18. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében meghatározott borszőlőfajtákból;b) amelynek természetes alkoholtartalma nagyobb 15 térfogatszázaléknál;c) amelynek összes alkoholtartalma minimum 16 térfogatszázalék és tényleges alkoholtartalma minimum 12 térfogatszázalékú.A tagállamok e termékre érlelési időtartamot írhatnak elő.14. BorecetA borecet olyan ecet,a) amelyet kizárólag a bor ecetsavas erjedése által nyernek;b) amelynek összes savtartalma — ecetsavban kifejezve — minimum 60 gramm/liter.V. MELLÉKLETAlkoholtartalom-növelés, savtartalom-növelés és savtompítás bizonyos szőlőtermő övezetekbenA. Az alkoholtartalom-növelés korlátai1. Amennyiben a Közösség bizonyos bortermelő zónáiban a IX. mellékletnek megfelelően az éghajlati feltételek szükségessé teszik, az érintett tagállamok engedélyezhetik friss szőlő, szőlőmust, részben erjedt szőlőmust, illetve a még erjedésben levő újbor és a 18. cikk (1) bekezdésében említett borszőlőfajtákból származó borok térfogatszázalékban számított természetes alkoholtartalmának növelését.2. A természetes alkoholtartalom növelése a B. pontban említett borászati eljárásokkal történik és nem haladhatja meg a következő határértékeket:a) 2 térfogatszázalék az A. és a B. zónában, összhangban a IX. melléklettel;b) 1 térfogatszázalék a C. zónában, összhangban a IX. melléklettel.3. A rendkívül kedvezőtlen időjárású években és a 104. cikk (1) bekezdésében említett eljárással összhangban a 2. pontban előírt, térfogatban számított alkoholtartalom-növelés határa 3 térfogatszázalékra emelhető az A. és a B. övezetben a IX. melléklettel összhangban.B. Az alkoholtartalom-növelés eljárásai1. Az A. pontban említett térfogatban számított természetes alkoholtartalom-növelés csak a következők szerint lehetséges:a) friss szőlő, részben erjedt szőlőmust, illetve még erjedésben levő újbor esetében sűrített szőlőmust vagy finomított szőlőmust-sűrítmény hozzáadásával;b) szőlőmust esetében sűrített szőlőmust vagy finomított szőlőmust-sűrítmény hozzáadásával, vagy részleges sűrítéssel, beleértve a fordított ozmózist;c) a bor esetében hűtéssel történő részleges sűrítéssel.2. Az 1. pontban említett eljárások kölcsönösen kizárják egymást.3. Az 1. pontban említett eljárásoknak alávetett szőlőmust vagy bor sűrítése:a) nem eredményezheti a termék eredeti térfogatának több mint 20 %-nál nagyobb mértékű csökkenését;b) Az A. pont 2. pontjának b) alpontjától eltérve nem eredményezheti a termék térfogatban számított természetes alkoholtartalmának több mint 2 térfogatszázalékos növekedését.4. Az 1. és a 3. pontban említett eljárások a friss szőlő, a szőlőmust, a részben erjedt szőlőmust, a még erjedésben lévő újbor és a bor térfogatban számított teljes alkoholtartalmát nem növelheti:a) az A. szőlőtermő övezetben a IX. melléklettel összhangban több mint 11,5 térfogatszázalékkal;b) a B. szőlőtermő övezetben a IX. melléklettel összhangban több mint 12 térfogatszázalékkal;c) a C.I.a) és a C.I.b) szőlőtermő övezetben a IX. melléklettel összhangban több mint 12,5 térfogatszázalékkal;d) a C.II. szőlőtermő övezetben a IX. melléklettel összhangban több mint 13 térfogatszázalékkal;e) a C.III. szőlőtermő övezetben a IX. melléklettel összhangban több mint 13,5 térfogatszázalékkal;5. A 4. ponttól eltérve a tagállamoka) a vörösbor esetében a 4. pontban említett termékek térfogatban számított összes alkholtartalmának felső határát 12 térfogatszázalékra emelhetik az A. szőlőtermő övezetben, illetve 12,5 térfogatszázalékra a B. szőlőtermő övezetben a IX. melléklettel összhangban.b) a 4. pontban említett termékek térfogatban számított összes alkoholtartalmát az A. és a B. szőlőtermő övezetben készített, eredetmegjelöléssel ellátott borok esetében a tagállamok által meghatározandó szintre emelhetik.C. Savtartalom-növelés és savtompítás1. Friss szőlő, szőlőmust, részben erjedt szőlőmust, még erjedésben levő újbor, valamint a bor alávethetőa) részleges savtompításnak az A., B., C. I. a) és C. I. b) szőlőtermő övezetben a IX. melléklettel összhangban;b) savtartalom-növelésnek és savtompításnak a C. II. és C. III. a) szőlőtermő övezetben a IX. melléklettel összhangban, a 7. pont előírásainak sérelme nélkül; vagyc) savtartalom-növelésnek a C.III.b) szőlőtermő övezetben, összhangban a IX. melléklettel.2. Az 1. pontban említett, a bortól eltérő termékek savtartalmának növelése csak 1,50 g/l felső határig (borkősavban kifejezve) vagy literenkénti 20 milliekvivalensig történhet.3. A borok savtartalmának növelése csak 2,50 g/l felső határig (borkősavban kifejezve) vagy literenkénti 33,3 milliekvivalensig történhet.4. A borok savtompítása csak 1 g/l felső határig (borkősavban kifejezve) vagy literenkénti 13,3 milliekvivalensig történhet.5. A sűrítésre szánt szőlőmust savtartalma csak részlegesen tompítható.6. Azokban az években, amikor az időjárási feltételek rendkívüliek, a tagállamok engedélyezhetik az 1. pontban említett termékek savtartalmának növelését a C. I. a) és a C. I. b) szőlőtermő övezetben a IX. melléklettel összhangban az e melléklet 1. pontjában, a C. II., C. III. a) és C. III. b) szőlőtermő övezet vonatkozásában a IX. melléklettel összhangban említett feltételek szerint.7. Az ugyanazon termék savtartalom-növelése és alkoholtartalom-növelése - kivéve az esetenként eldöntendő eltéréseket -, illetve savtartalom-növelése és savtompítása egymást kölcsönösen kizáró eljárások.D. Eljárások1. 1. A B. és a C. pontban említett eljárások — a borok savtartalom-növelésének és savtompításának kivételével — csak akkor engedélyezettek, ha ezeket az e rendelet 104. cikkének (1) bekezdésében említett eljárással összhangban meghatározandó feltételek szerint akkor végzik, amikor a friss szőlőt, szőlőmustot, részben erjedt szőlőmustot vagy még erjedésben levő újbort borrá vagy az 1. cikk (1) bekezdésében említett egyéb, a pezsgőtől és habzóbortól eltérő, közvetlen emberi fogyasztásra szánt itallá alakítják abban a szőlőtermő övezetben, ahol a felhasznált friss szőlőt szüretelték.2. A borok sűrítését abban a szőlőtermő övezetben végzik, ahol a felhasznált friss szőlőt szüretelték.3. A borok savtartalmának növelésére és savtompítására csak abban a bortermelő gazdaságban és szőlőtermő övezetben kerülhet sor, ahol a szóban forgó bor készítéséhez felhasznált szőlőt szüretelték.4. Az 1., 2. és 3. pontban említett kezelésekről tájékoztatni kell az illetékes hatóságokat. Ugyanez vonatkozik a természetes vagy jogi személyek, illetve személyek csoportjai, különösen a termelők, palackozók, feldolgozók és a 104. cikk (1) bekezdésében említett eljárással összhangban meghatározandó kereskedők által szakmájuk gyakorlása során a friss szőlővel, szőlőmusttal, részben erjedt szőlőmusttal vagy hordós borral azonos időben és azonos helyen tárolt sűrített szőlőmust vagy finomított szőlőmust-sűrítmény mennyiségére vonatkozóan. Az e mennyiségekről való tájékoztatás azonban helyettesíthető a bejövő árukra és a készlet felhasználására vonatkozó nyilvántartásba való bejegyzéssel.5. A C. pontban említett eljárások mindegyikét fel kell tüntetni a 103. cikkben előírt a kísérő okmányon, amelynek kíséretében a kezelésen átesett termékek forgalomba kerülnek.6. Ezek a kezelések - amelyek rendkívüli időjárási körülmények miatt eltérések alá vethetők -, nem végezhetők ela) a C. szőlőtermő övezetben a IX. melléklettel összhangban január 1-je után;b) az A. és a B. szőlőtermő övezetben a IX. melléklettel összhangban március 16-a után; illetveés kizárólag az e dátumokat közvetlenül megelőző szőlőszüretből származó termékek esetében végezhetők el.7. A 6. pont ellenére a borok hűtéssel történő sűrítése, savtartalmának növelése és savtompítása egész évben végezhető.VI. MELLÉKLETKorlátozásokA. Általános1. Az engedélyezett borászati eljárások köréből ki kell zárni a víz hozzáadását, kivéve ha különleges technikai okból szükség van rá.2. Az engedélyezett borászati eljárások köréből ki kell zárni az alkohol hozzáadását, kivéve az alkohol hozzáadásával fojtott friss szőlőmustok, a likőrborok, a pezsgők, a lepárlás céljából szeszezett borok és a gyöngyöző borok esetében.3. A lepárlás céljára szeszezett bort kizárólag lepárlásra lehet felhasználni.B. Friss szőlő, szőlőmust és szőlőlé1. Az alkohol hozzáadásával fojtott friss szőlőmust csak a 2204 10, 2204 21 és 2204 29 KN-kód alá nem tartozó termékek készítése során használható. Ez nem korlátozza a tagállamoknak a nem a 2204 10, 2204 21 és a 2204 29 KN-kód alá tartozó termékek területükön történő előállítására alkalmazható szigorúbb előírásait.2. A szőlőléből és sűrített szőlőléből nem lehet bort készíteni, és azt nem lehet borhoz hozzáadni. A Közösség területén tilos ezeknek a termékeknek az alkoholos erjesztése.3. A 1. és 2. pont rendelkezései nem vonatkoznak azokra a termékekre, amelyek az Egyesült Királyságban, Írországban és Lengyelországban a 2206 00 KN-kód alá tartozó termékek előállítására szolgálnak, és amelyek esetében a tagállamok engedélyezhetik a „bor” kereskedelmi megjelölést is magában foglaló összetett név használatát.4. Töppedt szőlőből nyert részben erjedt szőlőmustot kizárólag likőrborok készítésére – kizárólag azokon a borvidékeken, ahol ennek 1985. január 1-jén hagyományai voltak – és túlérett szőlőből készített borok készítésére lehet forgalomba hozni.5. Amennyiben a Tanács a Közösség nemzetközi kötelezettségeivel összhangban másképpen nem határoz, a harmadik országokból származó friss szőlőt, szőlőmustot, részben erjedt szőlőmustot, sűrített szőlőmustot, finomított szőlőmust-sűrítményt, alkohol hozzáadásával fojtott szőlőmustot, szőlőlevet és sűrített szőlőlevet nem lehet a Közösség területén borrá feldolgozni vagy borhoz hozzáadni.C. Borok keveréseAmennyiben a Tanács a Közösség nemzetközi kötelezettségeivel összhangban másképpen nem határoz, a harmadik országból származó bort tilos a Közösségből származó borral házasítani, valamint tilos a harmadik országokból származó borokat egymással a Közösség területén házasítani.D. Melléktermékek1. A szőlő túlpréselése tilos. A tagállamok, figyelembe véve a helyi és a technikai feltételeket, dönthetnek arról a minimális alkoholmennyiségről, amelyet a szőlő kipréselése után a szőlőtörkölynek és a borseprőnek tartalmaznia kell; ennek azonban minden esetben meg kell haladnia nulla értéket.2. Borseprőből vagy szőlőtörkölyből közvetlen emberi fogyasztásra szánt bort vagy italt – alkohol, szeszesital vagy törkölybor kivételével – nem lehet előállítani.3. A borseprő préselése és a szőlőtörköly újraerjesztése a lepárlástól és a törkölyborkészítéstől eltérő célra tilos. A borseprő szűrése és centrifugálása nem tekintendő préselésnek abban az esetben, ha az így előállított termékek egészségesek, eredetiek és forgalomképes minőségűek.4. A törkölybort, amennyiben előállítását az érintett tagállam engedélyezi, kizárólag lepárlásra vagy a bortermelő családi fogyasztására lehet felhasználni.5. Bármely természetes vagy jogi személy vagy személyek csoportja, aki, illetve amely melléktermékekkel rendelkezik, csak ellenőrzés mellett és a 104. cikk (1) bekezdésében említett eljárással összhangban meghatározandó feltételek szerint rendelkezhet azokkal.VII. MELLÉKLETA kivágási rendszer költségvetéseA 92. cikk (3) bekezdés b) pontjában említett kivágási rendszerre rendelkezésre álló költségvetés a következő:a) a 2008–2009-es borászati évre (2009-es költségvetési év) 430 millió EURb) a 2009–2010-es borászati évre (2010-es költségvetési év) 287 millió EURc) a 2010–2011-es borászati évre (2011-es költségvetési év) 184 millió EURd) a 2011–2012-es borászati évre (2012-es költségvetési év) 110 millió EURe) a 2012–2013-as borászati évre (2013-as költségvetési év) 59 millió EURVIII. MELLÉKLETTerületek, amelyeket a tagállamok a kivágási rendszerre nem jogosultnak minősíthetnek(a 94. cikk (1) és (3) bekezdése alapján)hektárban |Tagállam | Szőlővel betelepített összterület | a 94. cikk (3) bekezdésében említett területek |BG | 135 760 | 2 715 |CZ | 19 081 | 382 |DE | 102 432 | 2 049 |EL | 66 682 | 1 334 |ES | 1 099 765 | 21 995 |FR | 879 859 | 17 597 |IT | 730 439 | 14 609 |CY | 13 068 | 261 |LU | 1 299 | 26 |HU | 85 260 | 1 705 |MT | 910 | 18 |AT | 50 681 | 1 014 |PT | 238 831 | 4 777 |RO | 178 101 | 3 562 |SI | 16 704 | 334 |SK | 21 531 | 431 |UK | 793 | 16 |IX. MELLÉKLETSzőlőtermő övezetekA IV. és V. mellékletben említett szőlőtermő övezetek a következők:1. Az A. szőlőtermő övezet magában foglaljaa) Németországban: a B. szőlőtermő övezetbe nem tartozó szőlőterületeket;b) Luxemburgban: a luxemburgi borvidéket;c) Belgiumban, Dániában, az Egyesült Királyságban, Hollandiában, Írországban, Lengyelországban és Svédországban: ezeknek az országoknak a szőlőtermő területeit;d) a Cseh Köztársaságban: a Čechy bortermelő vidék.2. A B. szőlőtermő övezet magában foglaljaa) Németországban: a Baden borvidékhez tartozó szőlőterületeket;b) Franciaországban: az e mellékletben nem említett megyékben, valamint a következő megyékben található szőlőterületeket:-  Elzászban: Bas-Rhin, Haut-Rhin,-  Lotharingiában: Meurthe-et-Moselle, Meuse, Moselle, Vosge,-  Champagne-ban: Aisne, Aube, Marne, Haut-Marne, Seine-et-Marne,-  Jura-ban: Ain, Doubs, Jura, Haute-Saône,-  Savoie-ban: Savoie, Haute-Savoie, Isère (Commune de Chapareillan),-  a Loire völgyében: Cher, Deux-Sèvres, Indre, Indre-et-Loire, Loir-et-Cher, Loire-Atlantique, Loiret, Maine-et-Loire, Sarthe, Vendée, Vienne, valamint a Nièvre megyei Cosne-sur-Loire járás szőlővel betelepített területeit;c) Ausztriában: az ausztriai szőlőtermő területeket;d) a Cseh Köztársaságban a Morava bortermelő vidék és a szőlőfajtákkal betelepített területek, amelyek nem szerepelnek az 1. pont d) alpontjában;e) Szlovákiában a Kis-Kárpátok, Dél-Szlovákia, Nyitra, Közép-Szlovákia és Kelet-Szlovákia szőlőtermő területeit, valamint a 3. pontban nem említett szőlőtermő területeket;f) Szlovéniában a szőlőterületeket a következő régiókban:-  A Podravje régióban: ljutomerskoormoški vinorodni okoliš, mariborski vinorodni okoliš, radgonskokapelski vinorodni okoliš, šmarsko-virštajnski vinorodni okoliš, vinorodni okoliš Haloze, prekmurski vinorodni okoliš, vinorodni okoliš Srednje Slovenske gorice;-  a Posavje régióban: bizeljsko-sremiški vinorodni okoliš, vinorodni okoliš Bela krajina, vinorodni okoliš Dolenjska és az 5. pont d) alpontjában nem említett régiók szőlőtermő területeit;g) Romániában a Podişul Transilvaniei területet.3. A C I. a) szőlőtermő övezet magában foglaljaa) Franciaországban a szőlőterületeket-  a következő megyékben: Allier, Alpes-de-Haute-Provence, Hautes-Alpes, Alpes-Maritimes, Ariège, Aveyron, Cantal, Charente, Charente-Maritime, Corrèze, Côte-d'Or, Dordogne, Haute-Garonne, Gers, Gironde, Isère (a Chapareillan település kivételével), Landes, Loire, Haute-Loire, Lot, Lot-et-Garonne, Lozère, Nièvre, (a Cosne-sur-Loire járás kivételével), Puy-de-Dôme, Pyrénées-Atlantiques, Hautes- Pyrénées, Rhône, Saône-et-Loire, Tarn, Tarn-et-Garonne, Haute-Vienne, Yonne;-  a Drôme megyei Valence és Die járásban (a Dieulefit, Loriol, Marsanne és Montélimar kanton kivételével);-  Ardèche megyében Tournon járásban az Antraigues, Buzet, Coucouron, Montpezat-sous-Bauzon, Privas, Saint-Etienne de Lugdares, Saint-Pierreville, Valgorge és Voulte-sur-Rhône kantonban;b) Spanyolországban az A Coruña, Asturias, Cantabria, Guipúzcoa és Vizcaya tartományban található szőlőterületeket;c) Portugáliában Norte régiónak abban a részében található szőlőtermő területeket, amely megfelel a „Vinho Verde”-ként megjelölt bortermőhelynek, valamint a „Região viticola da Extremadura”-hoz tartozó „Concelhos de Bombarral, Lourinhã, Mafra, e Torres Vedras” szőlőtermő területeket (a "Freguesias da Carvoeira e Dois Portos" kivételével);d) Szlovákiában a Tokaji régiót;e) Romániában azokat a szőlőtermő területeket, amelyek nem tartoznak 2.pont g) alpontja és az 5. pont f) alpontja alá.4. A C I. b) szőlőtermő övezet magában foglaljaa) Olaszországban a Valle d’Aosta régióban, valamint a Sondrio, Bolzano, Trento és Belluno tartományban található szőlőtermő területeket.b) Magyarországon az összes szőlőtermő területet.5. A C II. szőlőtermő övezet magában foglaljaa) Franciaországban a szőlőterületeket-  a következő megyékben: Aude, Bouches-de-Rhône, Gard, Hérault, Pyrénées-Orientales (az Olette és Arles-sur-Tech kanton kivételével), Vaucluse;-  Var megye egy részében, amely a déli részen határos Evenos, Le Beausset, Solliès-Toucas, Cuers, Puget-Ville, Collobrières, La Garde-Freinet, Plan-de-la-Tour és Sainte-Maxime település északi határával;-  Nyons járásban, illetve a Drôme megyei Dieulefit, Loriol, Marsanne és Montélimar kantonban;-  Ardèche megyének a 3. a) pontjában fel nem sorolt részeiben.b) Olaszországban a szőlőtermő területeket a következő régiókban: Abruzzi, Campagnia, Emilia-Romagna, Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria, Lombardia a Sondrio tartomány kivételével, Marche, Molise, Piemont, Toszkána, Umbria Veneto a Belluno tartomány kivételével, beleértve az ezekhez a régiókhoz tartozó szigeteket is, mint például Elba és a Toszkán szigetcsoport többi szigete, a Ponziane szigetek, Capri és Ischia;c) Spanyolországban a szőlőtermő területeket a következő tartományokban:-  Lugo, Orense, Pontevedra,-  Ávilla, (kivéve azokat a településeket, amelyek megfelelnek a Cebreros-i „comarca”-ként megjelölt bornak), Burgos, León, Palencia, Salamanca, Segovia, Soria, Valladolid, Zamora,-  La Rioja,-  Álava,-  Navarra,-  Huesca,-  Barcelona, Gerona, Lérida;-  Zaragoza tartománynak abban a részében, amely az Ebro folyótól északra fekszik;-  Tarragona tartománynak azokon a településein, amelyek a Penedés eredetmegjelöléshez tartoznak,-  Tarragona tartománynak abban a részében, amely megfelel a Conca de Barberá-i „comarca”-ként megjelölt bornak.d) Szlovéniában a szőlőtermő területeket a Primorska régióban: vinorodni okoliš Goriška Brda, vinorodni okoliš Vipavska dolina, koprski vinorodni okoliš és vinorodni okoliš Kras;e) Bulgáriában a szőlőtermő területeket a következő régiókban: Dunavszka Ravnina (Дунавска равнина), Csernomorszki Rajon (Черноморски район), Rozova Dolina (Розова долина);f) Romániában a szőlőtermő területeket a következő régiókban: Dealurile Buzăului, Dealu Mare, Severinului és Plaiurile Drâncei, Colinele Dobrogei, Terasele Dunării, a déli borvidéket, beleértve a homokos és egyéb kedvező talajú területeket.6. A C III. a) szőlőtermő övezet magában foglaljaa) Görögországban a szőlőtermő területeket a következő nomoikban: Florina, Imathia, Kilkis, Grevena, Larisa, Ioannina, Levkas, Akhaia, Messinia, Arkadia, Korinthia, Iraklio, Khania, Rethimni, Samos, Lasithi, valamint Thira szigete (Santorini).b) Cipruson a 600 métert meghaladó tengerszint feletti magasságon található szőlőtermő területeket.c) Bulgáriában azokat a szőlőtermő területeket, amelyek nem tartoznak az 5. pont e) alpontja alá.7. A C III. b) szőlőtermő övezet magában foglaljaa) Franciaországban a szőlőterületeket-  Korzika megyéiben;-  Var megyében a tenger és a (szintén idetartozó) Evenos, Le Beausset, Solliès-Toucas, Cuers, Puget-Ville, Collobrières, La Garde-Freinet, Plan-de-la-Tour és Sainte-Maxime település által határolt vonal között;-  az Olette és az Arles-sur-Tech kantonban a Pyrénées-Orientales megyében;b) Olaszországban a szőlőtermő területeket a következő régiókban: Calabria, Basilicata, Apulia, Szardínia és Szicília, beleértve az ezekhez a régiókhoz tartozó szigeteket is, mint például Pantelleria és a Lipari-, Egadi- és a Pelagiai-szigetek;c) Görögországban a 6. pontban fel nem sorolt szőlőtermő területeket;d) Spanyolországban: Spanyolországban a 3. pont b) vagy az 5. pont c) alpontjában fel nem sorolt szőlőtermő területeket;e) Portugáliában a C I a) szőlőtermő övezetbe nem tartozó régiókban levő szőlőtermő területeket.f) Cipruson a 600 métert nem meghaladó tengerszint feletti magasságon található szőlőtermő területeket;g) Máltán a szőlőtermő területeket.8. Az e mellékletben említett közigazgatási egységek által lefedett területek körülhatárolása az 1981. december 15-én hatályban levő nemzeti rendelkezések szerint történik, illetve Spanyolország esetében az 1986. március 1-jén hatályban levő nemzeti rendelkezések szerint, Portugália esetében pedig az 1998. március 1-jén hatályban levő nemzeti rendelkezések szerint.PÉNZÜGYI KIMUTATÁS |1. | KÖLTSÉGVETÉSI MEGNEVEZÉS: 05 02 09 05 02 10 01 | ELŐIRÁNYZATOK (millió EUR): |2007: 2007: | 1 487 38 | 2008 2008: | 1 377 (PDB) 38 (PDB) |2. | CÍM: Javaslat tanácsi rendeletre a borpiac közös szervezéséről és bizonyos rendeletek módosításáról |3. | JOGALAP: A Szerződés 36. és 37. cikke |4. | CÉLKITŰZÉSEK: A reform meghatározott célkitűzései a következők: – az EU bortermelői versenyképességének javítása; az uniós minőségi borok – mint a világ legjobb borai – hírnevének megszilárdítása; a régi piacok visszaszerzése és újak meghódítása az EU-ban és az egész világon; – olyan borászati rendszert létrehozása, amely világos, egyszerű és hatékony szabályok alapján működik, amelyek biztosítják az egyensúlyt a kínálat és a kereslet között: – olyan borászati rendszer létrehozása, amely megőrzi az uniós bortermelés legjobb hagyományait, megerősíti számos vidéki térség társadalmi szerkezetét, és biztosítja, hogy a termelés egésze tiszteletben tartsa a környezetet. |5. | PÉNZÜGYI KIHATÁSOK | 12 HÓNAPOS IDŐSZAK (millió EUR) | FOLYÓ 2007. PÉNZÜGYI ÉV, (millió EUR) | KÖVETKEZŐ 2008. PÉNZÜGYI ÉV (millió EUR) |5.0 | KIADÁSOK – AZ EK-KÖLTSÉGVETÉS TERHÉRE (VISSZATÉRÍTÉSEK/BEAVATKOZÁSOK) – NEMZETI HATÓSÁGOK TERHÉRE – EGYÉB | – | – | – |5.1 | BEVÉTELEK – AZ EK SAJÁT FORRÁSAI (LEFÖLÖZÉSEK/VÁMOK) – NEMZETI SZINTŰ BEVÉTELEK | – | – | – |2009 | 2010 | 2011 | 2012 |5.0.1 | KIADÁSI ELŐIRÁNYZAT | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |5.1.1 | BEVÉTELI ELŐIRÁNYZAT |5.2 | A SZÁMÍTÁS MÓDJA: A reformjavaslat éves költsége – beleeértve a vidékfejlesztésbe történő átcsoportosítást – 1,3 milliárd EUR-ra becsülhető, ami megegyezik a jelenlegi forgatókönyv szerinti kiadási szinttel. A jelenlegi forgatókönyvet a 2001–2005-ös költségvetési kiadások átlagát számításba véve állapították meg (öt év, amelyek során a szélsőségeket nem vették figyelembe), megnövelve azt Bulgária és Románia csatlakozásának számításba vételéhez. A reform költségvetési terheinek részletei a csatolt mellékletben találhatók. |6.0 | FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS VONATKOZÓ ALCÍMÉBEN SZEREPLŐ ELŐIRÁNYZATOKBÓL? | IGEN/NEM |6.1 | FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS ALCÍMEI KÖZÖTTI ÁTCSOPORTOSÍTÁSSAL? | IGEN/NEM |6.2 | SZÜKSÉG LESZ-E PÓTKÖLTSÉGVETÉSRE? | IGEN/NEM |6.3 | SZÜKSÉG LESZ-E ELŐIRÁNYZATOK BEVEZETÉSÉRE A JÖVŐBENI KÖLTSÉGVETÉSEKBE? | IGEN/NEM |ÉSZREVÉTELEK: – |MELLÉKLET A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSHOZ |200 000 ha és évi 20 %-os támogatáscsökkenés | B-2009 | B-2010 | B-2011 | B-2012 | B-2013 |hektárszám az 1. év egészének 30 %-át véve alapul és évi 5 %-os csökkenés |A. A KPSZ szintjén működő intézkedések |1. újraindított kivágási program (összesen: 200 000 hektár) |kivágási átlagtámogatás | €/ha | 7 174 | 5 739 | 4 591 | 3 673 | 2 938 |Kivágott és az SPS-be vont terület indikatív nagysága | ha | 60 000 | 50 000 | 40 000 | 30 000 | 20 000 |a kivágás éves legmagasabb költségvetési terhének részösszege | millió EUR | 430 | 287 | 184 | 110 | 59 |2. visszamaradt kiadások az EU piaci intézkedéseinek fokozatos megszüntetésére |becsült összeg | millió EUR | 147 | p.m. | p.m. | p.m. |3. a nemzeti keret finanszírozása |a nemzeti keret legmagasabb összege | millió EUR | 634 | 879 | 863 | 870 | 858 |ebből a promócióra szánt összeg | millió EUR | 120 | 120 | 120 | 120 | 120 |összesen a nemzeti keret legmagasabb összege | millió EUR | 634 | 879 | 863 | 870 | 858 |promóció százalékaránya a nemzeti kereten belül | % | 18,93% | 13,65% | 13,90% | 13,79% | 13,99% |A KAP szintjén működő intézkedések összesen | millió EUR | 1 211 | 1 166 | 1 047 | 980 | 917 |B. A VII. melléklethez hozzáadandó, termeléstől függetlenített közvetlen kifizetés |legmagasabb támogatás | €/ha | 350 | 350 | 350 |becsült terület összesen | ha | 60 000 | 110 000 | 150 000 |éves költségvetési terhek részösszege | millió EUR | 21 | 38,5 | 52,5 |A mezőgazdasági politika 1. pillére alapján támogatott intézkedések összesen | millió EUR | 1 211 | 1 166 | 1 068 | 1 019 | 969 |C. A vidékfejlesztésbe való átutalás a bortermelő régiókban | millió EUR | 100 | 150 | 250 | 300 | 350 |ÖSSZESEN (A+B+C) | millió EUR | 1 311 | 1 316 | 1 318 | 1 319 | 1 319 |D. Tájékoztatás (a 2826/2000/EK tanácsi rendelet mellékletének módosítása) | millió EUR | +3 | +3 | +3 | +3 | +3 |A nemzeti keret B-2014-re 857 millió EUR-ra rúg, B-2015-re és az azt követő évekre 850 millió EUR-ra.A termeléstől független közvetlen kifizetésB-2014-re 63 millió EUR-ra becsülhető, B-2015-re és az azt követő évekre 70 millió pedig EUR-ra.A vidékfejlesztésbe való átcsoportosítás B-2014-re és az azt követő évekre 400 millió EUR-ra rúg.A 2014-re és későbbre vonatkozó összegek jelzésértékűek, és a 2013-as pénzügyi programozási időszakra hozott döntésektől függnek. Ugyanakkor bizonyos, azon időpont előtt már kiadásokkal járó jogi kötelezettségvállalásokat tiszteletben kell tartani.[1] COM(2006) 319 végleges.[2] A Tanács 1782/2003/EK rendelete (HL L 270., 2003.10.21., 1. o.)[3] A Tanács 864/2004/EK rendelete (HL 161., 2004.4.30., 1. o.).[4] A Tanács 318/2006/EK rendelete (HL 58., 2006.2.28., 1. o.).[5] http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/wine/index_en.htm[6] „Az európai bor előtt álló kihívások és lehetőségek” c. borszeminárium következtetései a következő honlapon olvashatók: http://ec.europa.eu/agriculture/capreform/wine/sem_concl_en.pdf.[7] http://ec.europa.eu/agriculture/capreform/wine/fullimpact_en.pdf[8] A Tanács 1698/2005/EK rendelete (HL L 277., 2005.10.21., 1. o.).[9] HL L 179., 1999.7.14., 1. o. A legutóbb az 1791/2006/EK rendelettel (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) módosított rendelet.[10] COM(2006) 319 végleges.[11] HL L 277., 2005.10.21., 1. o. A legutóbb a 2012/2006/EK rendelettel (HL L 384., 2006.12.29., 8. o.) módosított rendelet.[12] HL L 93., 2006.3.31., 12. o. Az 1791/2006/EK rendelettel módosított rendelet.[13] HL L 165., 2004.4.30., 1. o. Helyesbített változat: HL L 191., 2004.5.28., 1. o. A legutóbb az 1791/2006/EK rendelettel módosított rendelet.[14] HL L 109., 2000.5.6., 29. o. A legutóbb a 2006/142/EK bizottsági irányelvvel (HL L 368., 2006.12.23., 110. o.) módosított irányelv.[15] HL L 184., 1994.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.[16] HL L 209., 2005.8.11., 1. o. A legutóbb a 378/2007/EK rendelettel (HL L 95., 2007.4.5., 1. o.) módosított rendelet.[17] HL L 270., 2003.10.21., 1. o. A legutóbb a 2013/2006/EK rendelettel (HL L 384., 2006.12.29., 13. o.) módosított rendelet.[18] HL L 327., 1999.12.21., 7. o. A 2060/2004/EK rendelettel (HL L 357., 2004.12.2., 3. o.) módosított rendelet.[19] HL L 328., 2000.12.23., 2. o. A 2060/2004/EK rendelettel módosított rendelet.[20] HL L 40., 1989.2.11., 1. o.[21] HL L 11., 1994.1.14., 1. o.[22] HL L 186., 1989.6.30., 21. o.[23] HL L 42., 1975.2.15., 1. o.[24] HL L 67., 1994.3.10., 89. o.[25] HL L 349., 1994.12.31., 53. o.