               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.9.25.
            COM(2019) 427 final
            2019/0202(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Unió által az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a megállapodás I. és II. mellékletének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT TÁRGYA

               E javaslat tárgya az Unió által az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a megállapodás I. és II. mellékletének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.Az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodás

               Az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) célja, hogy az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerét (a továbbiakban: EU ETS) összekapcsolja Svájc kibocsátáskereskedelmi rendszerével (a továbbiakban: svájci ETS) azáltal, hogy lehetővé teszi, hogy az egyik rendszerben kibocsátott kibocsátási egységekkel a másik rendszerben kereskedjenek, és ott a megfelelés érdekében felhasználják őket, kibővítve ezáltal az éghajlatváltozás mérséklését célzó lehetőségek körét. A megállapodás a megerősítő vagy jóváhagyó okiratoknak a felek általi cseréjét követő január 1-jén lép hatályba.

               2.2.A mellékletek módosításai

               A megállapodás 12. cikke által létrehozott vegyes bizottság hatáskörébe tartozik a megállapodás igazgatása és végrehajtásának biztosítása. A vegyes bizottság határozhat új mellékletek elfogadásáról vagy a megállapodás meglévő mellékleteinek módosításáról. A megállapodás cikkeinek módosításait is megvitathatja, megkönnyítheti a felek jogszabályairól folytatott eszmecserét, és felülvizsgálhatja a megállapodást.

               A vegyes bizottság a felek (az EU és Svájc) képviselőiből álló kétoldalú testület. A vegyes bizottság által hozott határozatokat mindkét félnek el kell fogadnia.

               A megállapodás 13. cikkének (2) bekezdése értelmében a vegyes bizottság határozhat új melléklet elfogadásáról vagy e megállapodás meglévő mellékleteinek módosításáról. Az összekapcsolt kibocsátáskereskedelmi rendszerek összeegyeztethetőségének biztosítása érdekében a megállapodás 2. cikke előírja, hogy az EU ETS-nek és a svájci ETS-nek is meg kell felelnie a megállapodás I. mellékletében meghatározott alapvető kritériumoknak. A 10. cikkel összhangban mindkét rendszer elfogadhat olyan rendelkezéseket, amelyek szigorúbbak, mint az I. mellékletben meghatározott alapvető kritériumok. A javasolt módosítások többsége az I. mellékletben foglalt alapvető kritériumokhoz kapcsolódik.

               Az összekapcsolási megállapodás hatálybalépésének lehetővé tétele érdekében Svájcnak nemzeti jogszabályt kellett elfogadnia ahhoz, hogy teljes egészében megfeleljen az alapvető kritériumoknak, különösen a légi közlekedésnek a svájci ETS-be való bevonása érdekében. Az I. melléklethez javasolt módosítások egy része a svájci jogszabályokra történő hivatkozásokat tartalmazza vagy helyesbíti.

               Ezen túlmenően a megállapodás aláírása óta módosították a nyomon követésre és jelentéstételre, a hitelesítésre és akkreditációra, valamint a légi közlekedésnek az EU ETS-be való bevonására vonatkozó uniós jogszabályokat.

               Az I. melléklet a piaci stabilizációs tartalékra, a piacfelügyeletre és a megfelelő együttműködésre vonatkozó további alapvető kritériumok felvétele céljából is módosul. Az alapvető kritériumoknak a légiközlekedési tevékenységekre való kiterjesztése, valamint az EU és Svájc közötti légi járatok megfelelő lefedettségének biztosítása érdekében a svájci repülőterekről az EU területén található repülőterekre közlekedő légi járatok felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén mentességet kapnak annak érdekében, hogy az összekapcsolási megállapodás hatálybalépésének időpontjától kezdve az EU ETS hatálya csak az EGT-ből a svájci repülőterekre közlekedő légi járatokra terjedjen ki, a Svájcból az EGT-be közlekedő légi járatokat pedig a svájci ETS fedje le, miután hatályba lép a összekapcsolási megállapodás. A légijármű-üzemeltetők kibocsátási egységeinek leadására vonatkozó új kritérium egyértelművé teszi a rendszereken átnyúló alkalmazást.

               Mind az EU, mind pedig Svájc megerősíti a 2020 utáni kibocsátáskereskedelmi időszakra vonatkozó rendszerét. Miközben a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó uniós jogszabályok már hatályba léptek, Svájcban még folyamatban van a 2020 utáni időszakra vonatkozó jogalkotási eljárás. Az EU ETS-nek a 2021 és 2030 közötti időszakra vonatkozó módosításait az I. melléklethez javasolt módosítások némelyike is tükrözi. Az EU ETS és a svájci ETS 2021 és 2030 közötti folyamatos összeegyeztethetőségének biztosítása érdekében az I. melléklet A. része egy bevezető fordulattal egészül ki a helyhez kötött létesítményekről. A bevezető fordulat értelmében az alapvető kritériumokat oly módon kell felülvizsgálni, hogy legalább a felek hazai kibocsátáscsökkentési kötelezettségeinek integritása, valamint szén-dioxid-piacuk integritása és szabályos működése biztosított maradjon, továbbá elkerülhető legyen a CO2-kibocsátásáthelyezés és az összekapcsolt rendszerek közötti verseny torzulása. Ezenkívül a felső határértékre, a nemzetközi jóváírásokra és a svájci ETS-en belüli ingyenes kiosztás szintjére vonatkozó alapvető kritériumok módosítása is e rendszerek összeegyeztethetőségét bizonyítja.

               Az I. melléklet C. részének a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek tekintetében történő módosítása egyértelművé teszi, hogy a 2020. évi kibocsátásokat csak a 2013 és 2020 közötti időszakban kiadott kibocsátási egységekkel lehet fedezni. Egy másik módosítás előírja, hogy a kibocsátási egységek egyik számláról a másikra történő átvezetésének kezdeményezése és végrehajtása között legalább 24 órának el kell telnie.

               Tekintettel arra, hogy a svájci hatóságok milyen szerepet töltenek be az árveréseken (I. melléklet D. rész) a svájci piacon, helyénvalónak tűnik, hogy – az árverések integritásának biztosítása érdekében – a piacfelügyeleti feladatokat ellátó hatóságokat tájékoztassák az aukciós elszámolóárnak a kibocsátási egységek adott árától a másodlagos piacon megfigyelhető eltérését eredményező módszertanról.

               Adott esetben az is pontosításra kerül, hogy a jogszabályi hivatkozásokkal az e megállapodás hatálybalépésének napján hatályban lévő jogszabályokra történik hivatkozás.

               Végezetül a II. melléklet egy bevezető szöveget tartalmaz, amely egyértelművé teszi, hogy az EU ETS és a svájci ETS közötti kapcsolat átmeneti jelleggel már az állandó kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek közötti kapcsolat létrejötte előtt, 2020. május 1-jétől működőképessé válik.

               2.3.A vegyes bizottság tervezett jogi aktusa

               2019. decemberére tervezett második ülésén a vegyes bizottság az összekapcsolási megállapodás 13. cikke (2) bekezdésének megfelelően határozatot tervez elfogadni, amelynek értelmében a megállapodás I. és II. melléklete módosul (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus).

               A tervezett jogi aktus célja, hogy módosítsa az összekapcsolási megállapodás I. és II. mellékletét annak érdekében, hogy összhangba kerüljenek az EU
                  1
                és Svájc jelenlegi jogszabályaival. Az I. melléklet módosítása biztosítja a két kibocsátáskereskedelmi rendszernek a 2003/87/EK irányelv 25. cikkében előírt összeegyeztethetőségét, és mindegyik alapvető kritérium tekintetében bevezeti a megfelelő jogszabályi hivatkozásokat. A II. melléklet módosítása ideiglenes és átmeneti megoldást ír elő a két rendszer kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékeinek összekapcsolására, már a jegyzékek közötti állandó kapcsolat létrejötte előtt.

               A megállapodás 2. cikkének megfelelően a tervezett jogi aktus kötelező lesz a felekre nézve: „A Felek ETS-einek ... meg kell felelniük legalább az I. mellékletben meghatározott alapvető kritériumoknak.”

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               A Tanácsnak a Bizottság e javaslatán alapuló határozata meghatározza az Európai Uniónak a vegyes bizottság azon határozatára vonatkozó álláspontját, amelyet az összekapcsolási megállapodás I. és II. mellékletének módosítása érdekében kell meghoznia.

               Az összekapcsolási megállapodást 2017-ben írták alá, így az EU részéről nem tudta figyelembe venni az Európai Unión belüli jogi fejleményeket, például az EU ETS irányelvnek a 2021 utáni időszakra vonatkozó felülvizsgálatát, a piaci stabilizációs tartalékot és a légi közlekedésre vonatkozó jogszabályokat. Svájc csak 2019 márciusában fogadta el a két rendszert összeegyeztethetővé tévő jogszabályt, amely a légi közlekedési ágazatra is kiterjeszti a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszert.

               Az összekapcsolási megállapodás I. és II. mellékletének módosítása nélkül sem a két rendszer összeegyeztethetősége, sem a svájci ETS és az EU ETS kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékei közötti kapcsolat nem volna biztosított.

               A kibocsátáskereskedelmi rendszerek alulról felfelé építkező összekapcsolásán keresztül kialakított, jól működő nemzetközi szén-dioxid-piac az EU és a nemzetközi közösség hosszú távú szakpolitikai célja, nevezetesen a Párizsi Megállapodásban foglalt éghajlat-politikai célkitűzések elérésének eszközeként. E tekintetben az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének (EU ETS) létrehozásáról szóló irányelv 25. cikke lehetővé teszi az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolását más kibocsátáskereskedelmi rendszerekkel, feltéve, hogy azok – mint a svájci rendszer – kötelezőek, rendelkeznek abszolút felső kibocsátási határértékkel és összeegyeztethetőek vele.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  2
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A vegyes bizottság az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodás 12. cikkével létrehozott szerv.

               A vegyes bizottság által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. A tervezett jogi aktus joghatással bír, mivel az összekapcsolási megállapodás I. és II. mellékletének módosításaira vonatkozik.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem is módosítja a megállapodás intézményi kereteit.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen anyagi jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt anyagi jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a környezettel kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 191. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 191. cikke, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2019/0202 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Unió által az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a megállapodás I. és II. mellékletének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 191. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodást
                  3
                (a továbbiakban: megállapodás) az (EU) 2017/2240 tanácsi határozatnak
                  4
                megfelelően 2017. november 23-án aláírták.

               (2)A megállapodás 13. cikke értelmében a vegyes bizottság határozhat a megállapodás mellékleteinek módosításáról.

               (3)A vegyes bizottság 2019. xxxx. xx-i ülésén határozatot tervez elfogadni a megállapodás I. és II. mellékletének módosításáról.

               (4)Helyénvaló meghatározni az Unió által a vegyes bizottságban képviselendő álláspontot, mivel a mellékletek kötelező érvényűek lesznek az Unióra nézve.

               (5)Amint a vegyes bizottság megfelelően módosítja az I. és a II. mellékletet a vonatkozó jogalkotási fejlemények – köztük a svájci ETS-nek a légi közlekedésre való kiterjesztését célzó releváns svájci jogszabályok – figyelembevételével, úgy tekintendő, hogy a megállapodásnak az összekapcsolásra vonatkozó feltételei teljesülnek, és ezért az Uniónak ki kell cserélnie Svájccal a megállapodás 21. cikke szerinti megerősítő okiratát,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió által az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottság második ülésén a megállapodás I. és II. mellékletének módosítása tekintetében képviselendő álláspont az, hogy támogatni kell az I. és II. mellékletnek a vegyes bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetének függelékében szereplő módosításainak a vegyes bizottság általi elfogadását.

               A melléklet kisebb módosításairól a vegyes bizottságban részt vevő uniós képviselők újabb tanácsi határozat nélkül is megállapodhatnak.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2392 rendelete (2017. december 13.) a 2003/87/EK irányelvnek a hatály légiközlekedési tevékenységekre vonatkozó jelenlegi korlátozásainak fenntartása és egy piaci alapú globális intézkedés 2021-től történő bevezetésének előkészítése céljából történő módosításáról (HL L 350., 2017.12.29.). Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/1814 határozata (2015. október 6.) az üvegházhatású gázok uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeréhez piaci stabilizációs tartalék létrehozásáról és működtetéséről, valamint a 2003/87/EK irányelv módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L  264., 2015.10.9.). Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/410 irányelve (2018. március 14.) a 2003/87/EK irányelvnek a költséghatékony kibocsátáscsökkentés és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba történő beruházások növelése érdekében történő módosításáról és az (EU) 2015/1814 határozat módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg.) (HL L 76., 2018.3.19.).

                     (2)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (3)

                        HL L 322., 2017.12.7., 3. o.

                     (4)

                        HL L 322., 2017.12.7., 1. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.9.25.
            COM(2019) 427 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Unió által az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a megállapodás I. és II. mellékletének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG KÖZÖTTI, AZ UNIÓS ÉS A SVÁJCI KIBOCSÁTÁSKERESKEDELMI RENDSZER ÖSSZEKAPCSOLÁSÁRÓL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁSSAL LÉTREHOZOTT VEGYES BIZOTTSÁG 2/2019 SZ. HATÁROZATA
                  (XXX)
                  az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodás I. és II. mellékletének módosításáról

               A vegyes bizottság

               tekintettel az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodásra
                  1
                (a továbbiakban: megállapodás) és különösen annak 13. cikkére,

               mivel:

               (1)A megállapodás 11–13. cikkét a megállapodás 2017. november 23-i aláírása óta ideiglenesen alkalmazzák.

               (2)A megállapodás 13. cikke (2) bekezdésének értelmében a vegyes bizottság módosíthatja a megállapodás mellékleteit.

               (3)A függelék tartalmazza a megállapodás I. és II. mellékletének módosításait, amelyek naprakésszé teszik az eredeti mellékletek 2015-ben elfogadott megfelelő pontjait. A függelék emellett egy átmeneti megoldást is tartalmaz az EU ETS és a svájci ETS összekapcsolásának működőképessé tételére.

               (4)Az I. melléklet B. részével összhangban az Európai Uniónak az (EU) 2018/410 irányelvvel módosított 2003/87/EK irányelve (a továbbiakban: ETS-irányelv) 25a. cikkének értelmében ki kell vonnia az EU ETS hatálya alól a Svájcban található repülőterekről közlekedő légi járatokat. Ez nem érinti a légijármű-üzemeltetőknek az ETS-irányelv I. mellékletén alapuló EU ETS általi lefedettségét, amely kimondja, hogy az irányelv hatálya alá tartozó tevékenységek kategóriája magában foglalja az összes olyan légi járatot, amely egy tagállam területén található repülőtérre érkezik vagy onnan indul.

               (5)A megállapodás 13. cikkének (7) bekezdésével összhangban a megállapodás I. melléklete felülvizsgálatra kerül annak érdekében, hogy az EU ETS és a svájci ETS jelenlegi összeegyeztethetősége a 2021-től kezdődő időszakban is megmaradjon. A vegyes bizottság gondoskodik arról, hogy a megállapodás I. mellékletének felülvizsgálata ne ássa alá az Unió és Svájc saját kibocsátáscsökkentési kötelezettségvállalásait, sem pedig szén-dioxid-piacuk integritását és szabályos működését. A kibocsátásáthelyezés és az összekapcsolt rendszerek közötti verseny torzulása elkerülhető lesz,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A megállapodás I. és II. melléklete helyébe e határozat függeléke lép.

               2. cikk

               Ez a határozat a megállapodás hatálybalépésének napján lép hatályba.

               Kelt Zürichben, 2019. XX-án/-én.

               a vegyes bizottság részéről

                        titkár az Európai Unió részéről

                        az elnök

                        titkár Svájc részéről

                        Maja-Alexandra Dittel

                        Marc Chardonnens

                        Caroline Baumann

               FÜGGELÉK

               Az összekapcsolási megállapodás I. MELLÉKLETE

               ALAPVETŐ KRITÉRIUMOK

               A. A helyhez kötött létesítményekre vonatkozó alapvető kritériumok

               Ezt a szakaszt a megállapodás 13. cikkének (7) bekezdésével összhangban azért kell felülvizsgálni, hogy a svájci kormány javaslatának megfelelően az EU ETS és a svájci ETS a 2021 és 2030 közötti új kereskedelmi időszakban is kompatibilis maradjon. A vegyes bizottság feladata gondoskodni arról, hogy a megállapodás e részének felülvizsgálata ne ássa alá a felek saját kibocsátáscsökkentési kötelezettségvállalásait, sem pedig szén-dioxid-piacuk integritását és szabályos működését. El kell kerülni a kibocsátásáthelyezést és az összekapcsolt rendszerek közötti verseny torzulását.

                        Alapvető kritériumok

                        Az EU ETS-ben

                        A svájci ETS-ben

                        1.

                        Kötelező részvétel az ETS-ben

                        Kötelező részvétel az ETS-ben az alább felsorolt tevékenységeket végző és üvegházhatást okozó gázokat (a továbbiakban: ÜHG) kibocsátó létesítmények számára

                        Kötelező részvétel az ETS-ben az alább felsorolt tevékenységeket végző és ÜHG-kat kibocsátó létesítmények számára

                        2.

                        Az ETS-nek ki kell terjednie legalább a következő jogi aktusokban meghatározott tevékenységekre:

                        -a 2003/87/EK irányelv I. mellékletének

                        e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

                        -a szén-dioxid-rendelet 40. cikke (1) bekezdésének, valamint

                        -6. mellékletének

                        e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

                        3.

                        Az ETS-nek ki kell terjednie legalább a következő jogi aktusokban meghatározott ÜHG-kra:

                        -a 2003/87/EK irányelv II. mellékletének

                        e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

                        -a szén-dioxid-rendelet 1. cikke (1) bekezdésének

                        e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

                        4.

                        Az ETS keretében olyan felső határértéket kell meghatározni, amely legalább olyan szigorú, mint a következő jogi aktusokban meghatározott:

                        -a 2003/87/EK irányelv 9. és 9a. cikkének

                        e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

                        Az évi 1,74 %-os lineáris csökkentési tényező 2021-től évi 2,2 %-ra emelkedik, és az e megállapodás hatálybalépésének napján hatályban lévő rendelkezések szerint az összes ágazatra alkalmazandó.

                                 -a szén-dioxid-törvény 18. cikke (1) és (2) bekezdésének,

                                 -a szén-dioxid-rendelet 45. cikke (1) bekezdésének

                        e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

                        A lineáris csökkentési tényező 2020-ig évi 1,74 %.

                        5.

                        Piaci stabilitási mechanizmus

                        2015-ben az EU bevezette a piaci stabilizációs tartalékot ((EU) 2015/1814 határozat), amelynek működését a kibocsátáskereskedelmi rendszer 2018. évi felülvizsgálata ((EU) 2018/410 irányelv) megerősítette.

                        -A szén-dioxid-törvény 19. cikke (5) bekezdésének,

                        -a szén-dioxid-rendelet 48. cikkének

                        e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

                        A svájci jogszabályok lehetővé teszik az árverésre kerülő mennyiségek csökkentését, amennyiben gazdasági okokból jelentősen megnő a piacon a kibocsátási egységek száma.

                        A felek együttműködnek annak érdekében, hogy megfelelő mértékben hozzájáruljanak a piac stabilitásához.

                        6.

                        Az ETS piacfelügyeleti szintjének legalább olyan szigorúnak kell lennie, mint a következő jogi aktusokban meghatározottnak:

                        -a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (MiFID-II. irányelv),

                        -a pénzügyi eszközök piacairól és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. május 15-i 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (MiFIR-rendelet),

                        -a piaci visszaélésekről, valamint a 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2003/124/EK, a 2003/125/EK és a 2004/72/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 596/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (a piaci visszaélésekről szóló rendelet),

                        -a piaci visszaélések büntetőjogi szankcióiról szóló, 2014. április 16-i 2014/57/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (a piaci visszaélésekről szóló irányelv),

                        -a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. május 20-i (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (pénzmosási irányelv)

                        e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

                        -a svájci pénzügyi felügyeleti hatóságról szóló, 2007. június 22-i szövetségi törvénynek,

                        -a pénzügyi piaci infrastruktúrákról, valamint az értékpapírokkal és származtatott termékekkel folytatott kereskedés során tanúsított piaci magatartásról szóló, 2015. június 19-i szövetségi törvénynek,

                        -a pénzügyi intézményekről szóló, 2018. június 15-i szövetségi törvénynek,

                        -a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemről szóló, 1997. október 10-i szövetségi törvénynek

                        e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

                        A svájci pénzügyi piaci szabályozás nem határozza meg a kibocsátási egységek jogi jellegét. A kibocsátási egységek nem minősülnek például értékpapírnak a pénzügyi piaci infrastruktúráról szóló törvényben, ezért nem lehet kereskedni velük a szabályozott kereskedési helyszíneken. Mivel a kibocsátási egységek nem minősülnek értékpapírnak, a svájci értékpapír-szabályozás nem vonatkozik a tőzsdén kívül, másodlagos piacokon forgalmazott kibocsátási egységekre.

                        A pénzügyi piaci infrastruktúráról szóló törvény értelmében a származtatott ügyletek értékpapírnak minősülnek. Ide tartoznak azok a származtatott termékek is, amelyeknek kibocsátási egységek az alaptermékei. A nem pénzügyi szerződő felek és a pénzügyi szerződő felek közötti, tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre a pénzügyi piaci infrastruktúráról szóló törvény rendelkezései vonatkoznak.

                        7.

                        A piaci felügyelettel kapcsolatos együttműködés

                        A felek megfelelő együttműködési megállapodásokat kötnek a piaci felügyelettel kapcsolatban. Ezek az együttműködési megállapodások az információcserére és a saját piacfelügyeleti rendszerükből eredő kötelezettségek érvényesítésére vonatkoznak. A felek tájékoztatják a vegyes bizottságot minden ilyen megállapodásról.

                        8.

                        A nemzetközi jóváírásokra vonatkozó minőségi korlátoknak legalább olyan szigorúaknak kell lenniük, mint a következő jogi aktusokban meghatározottak:

                        -a 2003/87/EK irányelv 11a. és 11b. cikkének,

                        -az iparigázprojektekből származó nemzetközi kreditek felhasználására vonatkozó egyes korlátozásoknak a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti meghatározásáról szóló, 2011. június 7-i 550/2011/EU bizottsági rendeletnek,

                        -a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 280/2004/EK és a 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat szerinti uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék létrehozásáról, továbbá a 920/2010/EU és az 1193/2011/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. május 2-i 389/2013/EU bizottsági rendelet 58. cikkének

                        e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

                        -a szén-dioxid-törvény 5. és 6. cikkének,

                        -a szén-dioxid-rendelet 4. cikkének és 4a. cikke (1) bekezdésének, valamint 2. mellékletének

                        e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

                        9.

                        A nemzetközi jóváírásokra vonatkozó mennyiségi korlátoknak legalább olyan szigorúaknak kell lenniük, mint a következő jogi aktusokban meghatározottak:

                        -a 2003/87/EK irányelv 11a. cikkének,

                        -a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 280/2004/EK és a 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat szerinti uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék létrehozásáról, továbbá a 920/2010/EU és az 1193/2011/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. május 2-i 389/2013/EU bizottsági rendeletnek,

                        -a nemzetközi jóváírási jogosultságoknak a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében történő meghatározásáról szóló, 2013. november 8-i 1123/2013/EU bizottsági rendeletnek

                        e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

                        Az uniós jogszabályok 2021-től kezdve nem rendelkeznek a nemzetközi jóváírások igénybevételére vonatkozó jogosultságokról.

                        -a szén-dioxid-törvény 16. cikke (2) bekezdésének,

                        -a szén-dioxid-rendelet 55b. cikkének

                        e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

                        Ezek csupán a nemzetközi jóváírások 2020-ig történő igénybevételéről rendelkeznek.

                        10.

                        Az ingyenes kiosztás mennyiségét referenciaértékek és kiigazítási tényezők alapján kell kiszámítani. A 2013 és 2020 közötti időszakban a kibocsátási egységek legfeljebb öt százalékát el kell különíteni az új belépők számára. Az ingyenesen ki nem osztott kibocsátási egységeket árverésre kell bocsátani vagy érvényteleníteni kell. Ennek érdekében a ETS-nek meg kell felelnie legalább a következőkben foglalt feltételeknek:

                        -a 2003/87/EK irányelv 10., 10a., 10b. és 10c. cikkének,

                        -a kibocsátási egységekre vonatkozó harmonizált ingyenes kiosztás uniós szintű átmeneti szabályainak a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10a. cikke értelmében történő meghatározásáról szóló, 2011. április 27-i 2011/278/EU bizottsági határozatnak,

                        -az EU ETS keretében a 2013 és 2020 közötti időszakban alkalmazandó ágazatközi korrekciós tényező meghatározására vonatkozó számításoknak,

                        - a 2014. évi CO2-kibocsátás-áthelyezési jegyzéknek,

                        - a kibocsátási egységek harmonizált ingyenes kiosztására vonatkozó uniós szintű átmeneti szabályoknak a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10a. cikke értelmében történő meghatározásáról szóló (EU) 2019/331 bizottsági felhatalmazáson alapuló rendeletnek,

                        - a kibocsátásáthelyezés kockázatának kitett ágazatok és alágazatok 2021–2030-as időszakra történő meghatározásáról szóló felhatalmazáson alapuló bizottsági határozatnak (C(2019) 708; HL L 120., 2019.5.8., 20. o.),

                        - az EU ETS 2021 és 2025, vagy 2026 és 2030 közötti ágazatközi korrekciós tényezőjének

                        e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

                        -a szén-dioxid-törvény 18. cikke (3) bekezdésének, valamint 19. cikke (2)–(6) bekezdésének,

                        -a szén-dioxid-rendelet 45. cikke (2) bekezdésének, 46., 46a., 46b., 46c. és 48. cikkének, valamint 9. mellékletének

                        e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

                        Az ingyenes kiosztások nem haladják meg az EU ETS keretében különböző létesítményeknek kiosztott kibocsátási egységek szintjét.

                        11.

                        Az ETS-nek büntetéseket kell előírnia a következő jogi aktusokban meghatározottakkal megegyező körülmények és nagyságrendek esetére:

                        -a 2003/87/EK irányelv 16. cikkének

                        e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

                        -a szén-dioxid-törvény 21. cikkének,

                        -a szén-dioxid-rendelet 56. cikkének

                        e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

                        12.

                        Az ETS-ben a nyomon követésnek és a jelentéstételnek legalább olyan szigorúnak kell lennie, mint a következő jogi aktusokban:

                        -a 2003/87/EK irányelv 14. cikkének és IV. mellékletének,

                        -az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelő nyomon követéséről és jelentéséről szóló, 2012. június 21-i 601/2012/EU bizottsági rendeletnek,

                        -az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelő nyomon követéséről és jelentéséről, valamint a 601/2012/EU bizottsági rendelet módosításáról szóló, 2018. december 19-i (EU) 2018/2066 bizottsági végrehajtási rendeletnek

                        e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

                        -a szén-dioxid-törvény 20. cikkének,

                        -a szén-dioxid-rendelet 50–53. cikkének, valamint 16. és 17. mellékletének

                        e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

                        13.

                        Az ETS-ben a hitelesítésnek és az akkreditációnak legalább olyan szigorúnak kell lennie, mint a következő jogi aktusokban:

                        -a 2003/87/EK irányelv 15. cikkének és V. mellékletének,

                        -a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó adatokat tartalmazó jelentések és a tonnakilométer-adatokat tartalmazó jelentések hitelesítéséről, valamint a hitelesítők akkreditációjáról szóló, 2012. június 21-i 600/2012/EU bizottsági rendeletnek,

                        -a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében az adatok hitelesítéséről és a hitelesítők akkreditálásáról szóló, 2018. december 19-i (EU) 2018/2067 bizottsági végrehajtási rendeletnek

                        e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

                        -a szén-dioxid-rendelet 51–54. cikkének

                        e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

               B. A légi közlekedésre vonatkozó alapvető kritériumok

                        Alapvető kritériumok

                        Az EU esetében

                        Svájc esetében

                        1.

                        Kötelező részvétel az ETS-ben

                        Kötelező részvétel az ETS-ben a légiközlekedési tevékenységek területén, az alább felsorolt kritériumoknak megfelelően.

                        Kötelező részvétel az ETS-ben a légiközlekedési tevékenységek területén, az alább felsorolt kritériumoknak megfelelően.

                        2.

                        A légiközlekedési tevékenységek és az üvegházhatást okozó gázok, valamint a repüléseknek tulajdonított kibocsátások lefedettsége az induló járatok elvének megfelelően a következő jogi aktusokban meghatározottak szerint:

                        -Az (EU) 2017/2392 rendelet által annak érdekében módosított 2003/87/EK irányelv, hogy a 25. cikk szerinti megállapodás hatálya alá nem tartozó országokba irányuló és onnan kiinduló járatok tekintetében ideiglenes eltérésre legyen lehetőség.

                        -A 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 280/2004/EK és a 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat szerinti uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék létrehozásáról, továbbá a 920/2010/EU és az 1193/2011/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. május 2-i 389/2013/EU bizottsági rendelet 17., 29., 35. és 56. cikkének, valamint VII. mellékletének

                        e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

                        2020. január 1-jétől Európai Gazdasági Térségben (EGT) található repülőterekről a Svájc területén található repülőterekre közlekedő légi járatok az EU ETS hatálya alá tartoznak, míg a Svájc területén található repülőterekről az Európai Gazdasági Térségben (EGT) található repülőterekre közlekedő légi járatok a 2003/87/EK irányelv 25a. cikke értelmében 2020. január 1-jétől kikerülnek az EU ETS hatálya alól.

                        1.   A lefedettség alkalmazási köre

                        A Svájc területén található repülőterekre érkező vagy onnan induló légi járatok, az EGT-ben található repülőterekről indulók kivételével.

                        Az ETS alkalmazási körétől való bármely átmeneti eltérés – mint például a 2003/87/EK irányelv 28a. cikke szerinti eltérések – az EU ETS-ében bevezetett szabályoknak megfelelően alkalmazható a svájci ETS-ben. A légiközlekedési tevékenységek tekintetében a lefedettség csak a szén-dioxid-kibocsátásokra terjed ki.

                        2.   A lefedettség korlátozása

                        Az 1. pontban említett általános lefedettség nem terjed ki az alábbiakra:

                                 1.

                                 Uralkodók és közvetlen családjuk, állam- és kormányfők, valamint miniszterek hivatalos út alkalmával történő szállítása során megvalósult repülések, ha ezt a megfelelő státusindikátornak a repülési terven történő feltüntetésével jelzik.

                                 2.

                                 Katonai, vámügyi és rendőrségi repülések.

                                 3.

                                 Kereséssel és mentéssel kapcsolatos repülések, tűzoltási repülések, humanitárius és sürgősségi egészségügyi célú repülések.

                                 4.

                                 A kizárólag a nemzetközi polgári repülésről szóló, 1944. december 7-i egyezmény 2. függelékében meghatározott látvarepülési szabályok szerinti repülések.

                                 5.

                                 Az olyan repülések, amelyek végpontja ugyanaz a repülőtér, amelyről a légi jármű felszállt, amennyiben a repülés alatt tervezett közbenső leszállásra nem kerül sor.

                                 6.

                                 Kizárólag a szakszolgálati engedély megszerzése vagy megtartása, vagy – a repülőszemélyzet esetében – a fokozat megszerzése vagy megtartása érdekében végzett gyakorlórepülések abban az esetben, ha ezt a repülési tervben szereplő megfelelő megjegyzés alátámasztja, feltéve, hogy a repülés célja nem utas- és/vagy teherszállítás, illetve a légi jármű kiindulási helyre juttatása vagy egyéb szállítása.

                                 7.

                                 Kizárólag tudományos kutatás céljából végzett repülések.

                                 8.

                                 Kizárólag légi járművek, illetve fedélzeti vagy földi berendezések ellenőrzése, tesztelése vagy hitelesítése céljából végzett repülések.

                                 9.

                                 Az 5 700 kg-nál kisebb maximális felszálló tömegre hitelesített légi járművekkel végzett repülések.

                                 10.

                                 A kereskedelmi légijármű-üzemeltetők olyan repülései, amelyek évi 10 000 tonnánál kisebb teljes éves kibocsátásért felelősek a svájci ETS hatálya alá tartozó repülések esetében, vagy – amennyiben az EU ETS hatálya nem terjed ki az üzemeltetőkre – amelyek időszakonként 243-nál kevesebb, a svájci ETS hatálya alá tartozó repülést tesznek ki három egymást követő négy hónapos időszakban.

                                 11.

                                 A svájci ETS hatálya alá tartozó, nem kereskedelmi légijármű-üzemeltetők olyan repülései, amelyek évi 1 000 tonnánál kisebb teljes éves kibocsátásért felelősek az EU ETS keretében rájuk vonatkozóan alkalmazott eltérésnek megfelelően, amennyiben az EU ETS hatálya nem terjed ki az üzemeltetőkre.

                                 Erről a vonatkozó svájci jogszabályok, a szén-dioxid-törvény és a szén-dioxid-rendelet rendelkezik, az alábbiak szerint:

                                 -a szén-dioxid-törvény 16a. cikkének,

                                 -a szén-dioxid-rendelet 46d. cikkének, 55. cikke (2) bekezdésének és 13. mellékletének

                                 e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

                        3.

                        A légiközlekedési tevékenységek lefedettségi korlátozásának alkalmazására vonatkozó releváns adatok cseréje

                        A két fél ezzel a melléklettel összhangban együttműködik a kereskedelmi és nem kereskedelmi üzemeltetők lefedettségének a svájci ETS-ben és az EU ETS-ben meghatározott korlátozásai alkalmazása tekintetében. Ennek keretében mindkét fél biztosítja az összes releváns adat kellő időben történő továbbítását annak érdekében, hogy lehetővé tegye a svájci ETS és az EU ETS hatálya alá tartozó légi járatok és légijármű-üzemeltetők megfelelő azonosítását.

                        4.

                        Felső határérték (a légijármű-üzemeltetők számára kiosztandó kibocsátási egységek teljes mennyisége)

                        A 2003/87/EK irányelv eredetileg az alábbiak szerint osztotta ki a kibocsátási egységeket:

                        -15 %-ot árverésre bocsátott3 %-ot külön tartalékalapba helyezett

                        -82 %-ot ingyenesen kiosztott (3c. cikk).

                        A kiosztást a 421/2014/EU rendelet módosította, így az ingyenes kibocsátási egységek kiosztása a leadási kötelezettség csökkenésével arányosan csökkent (28a. cikk (2) bekezdés). Az (EU) 2017/2392 rendelet e megállapodás hatálybalépésének napján hatályos változata 2023-ig meghosszabbította ezt a megközelítést, és 2021. január 1-jétől a 2,2 % -os lineáris csökkentési tényezőt alkalmazza.

                        A felső határértéknek az EU ETS-ben alkalmazottéhoz hasonló szintű szigort kell tükröznie, különös tekintettel az évek és a kereskedelmi időszakok közötti százalékos csökkentésre.  A felső határértéken belüli kibocsátási egységeket a következőképpen kell kiosztani:

                        -15 %-ot árverésre kell bocsátani,

                        -3 %-ot külön tartalékalapba kell helyezni,

                        -82 %-ot ingyenesen kell kiosztani.

                        Ez a kiosztás a megállapodás 6. és 7. cikkének megfelelően felülvizsgálható.

                        2020-ig a felső határértéken belüli kibocsátásiegység-mennyiséget a fent említett kiosztási arányokkal összhangban ingyenesen kiosztandó kibocsátási egységek alapján kell alulról felfelé építkező módon kiszámítani. Az ETS alkalmazási körét érintő átmeneti eltérések esetében a kiosztásra kerülő mennyiségek tekintetében el kell végezni a megfelelő arányos kiigazításokat.

                        2021-től a felső határértéken belüli kibocsátásiegység-mennyiséget a 2020. évi felső határérték határozza meg, figyelembe véve az EU ETS-nek megfelelő esetleges százalékos csökkentést.

                        Erről a vonatkozó svájci jogszabályok, a szén-dioxid-törvény és a szén-dioxid-rendelet rendelkezik, az alábbiak szerint:

                        -a szén-dioxid-törvény 18. cikkének,

                        -a szén-dioxid-rendelet 46e. cikkének és 15. mellékletének

                        e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

                        5.

                        Kibocsátási egységeknek a légi közlekedés számára történő kiosztása árverésre bocsátás révén

                        -A 2003/87/EK irányelv 3d. cikke.

                        A 421/2014/EU rendelet értelmében az árverésre bocsátandó mennyiségeket az ingyenesen kiadott mennyiséget érintő csökkenéssel arányosan csökkenteni kell (28a. cikk (2) bekezdés). Ezt a megközelítést 2023-ig meghosszabbította az (EU) 2017/2392 rendeletnek

                        e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

                        Az árverésre bocsátandó svájci kibocsátási egységeket a svájci illetékes hatóság bocsátja árverésre. Svájc jogosult a svájci kibocsátási egységek árverezéséből származó bevételekre.

                        Erről a vonatkozó svájci jogszabályok, a szén-dioxid-törvény és a szén-dioxid-rendelet rendelkezik, az alábbiak szerint:

                        -a szén-dioxid-törvény 19a. cikke (2) és (4) bekezdésének,

                        -a szén-dioxid-rendelet 48. és 15. mellékletének

                        e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

                        6.

                        Külön tartalékalap egyes légijármű-üzemeltetők részére

                        -A 2003/87/EK irányelv 3f. cikkének

                        e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

                        A kibocsátási egységeket külön tartalékalapba helyezik az új belépők és a gyorsan növekedő üzemeltetők számára, azzal a kivétellel, hogy mivel a svájci légiközlekedési tevékenységekre vonatkozó adatok megszerzésének referenciaéve 2018, Svájc 2020-ig nem fog rendelkezni külön tartalékalappal.

                        Erről a vonatkozó svájci jogszabályok, a szén-dioxid-törvény és a szén-dioxid-rendelet rendelkezik, az alábbiak szerint:

                        -a szén-dioxid-törvény 18. cikke (3) bekezdésének,

                        -a szén-dioxid-rendelet 46e. cikke (2) bekezdésének és 15. mellékletének

                        e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

                        7.

                        A kibocsátási egységek légijármű-üzemeltetők számára történő ingyenes kiosztására vonatkozó referenciaérték

                        -A 2003/87/EK irányelv 3e. cikkének e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

                        Az éves referenciaérték tonnakilométerenként 0,000642186914222035 kibocsátási egység.

                        A referenciaérték nem lehet magasabb az EU ETS-ben alkalmazottnál.

                        2020-ig az éves referenciaérték tonnakilométerenként 0,000642186914222035 kibocsátási egység.

                        Erről a vonatkozó svájci jogszabályok, a szén-dioxid-törvény és a szén-dioxid-rendelet rendelkezik, az alábbiak szerint:

                        -a szén-dioxid-rendelet 46f. cikke (1) és (2) bekezdésének, valamint 15. mellékletének

                        e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

                        8.

                        Kibocsátási egységek ingyenes kiosztása légijármű-üzemeltetők számára

                        -A 2003/87/EK irányelv 3e. cikke.

                        A kibocsátási egységek kiadása tekintetében az EGT és Svájc közötti légi járatok EU ETS keretében fennálló tényleges lefedettségéből eredő megfelelő jelentéstételi és átadási kötelezettségekkel arányosan kiigazításokat kell végezni a 2003/87/EK irányelv 25a. cikkének

                        e megállapodás hatálybalépésének napján hatályos változatának megfelelően.

                        A légijármű-üzemeltetők számára ingyenesen kiosztott kibocsátási egységek számát úgy kell kiszámítani, hogy a referenciaévre vonatkozó tonnakilométer-adatokat meg kell szorozni az alkalmazandó referenciaértékkel.

                        Erről a vonatkozó svájci jogszabályok, a szén-dioxid-törvény és a szén-dioxid-rendelet rendelkezik, az alábbiak szerint:

                        -a szén-dioxid-törvény 19a. cikke (3) és (4) bekezdésének,

                        -a szén-dioxid-rendelet 46f. cikke (1) és (2) bekezdésének, valamint 15. mellékletének

                        e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

                        9.

                        A nemzetközi jóváírásokra vonatkozó minőségi korlátoknak legalább olyan szigorúaknak kell lenniük, mint a következő jogi aktusokban meghatározottaknak:

                        A 2003/87/EK irányelv 11a. és 11b. cikkének, valamint a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 280/2004/EK és a 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat szerinti uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék létrehozásáról, továbbá a 920/2010/EU és az 1193/2011/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. május 2-i 389/2013/EU bizottsági rendeletnek

                        e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

                        -a szén-dioxid-törvény 5. és 6. cikkének,

                        -a szén-dioxid-rendelet 4. cikkének és 4a. cikke (1) bekezdésének, valamint 2. mellékletének

                        e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

                        10.

                        A nemzetközi jóváírások felhasználásának mennyiségi korlátai

                        A 2003/87/EK irányelv 11a. cikkének

                        e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

                        A felhasználás 2020-ig a hitelesített kibocsátások 1,5 %-a.

                        Erről a vonatkozó svájci jogszabályok, a szén-dioxid-törvény és a szén-dioxid-rendelet rendelkezik, az alábbiak szerint:

                        -a szén-dioxid-rendelet 55d. cikkének

                        e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

                        11.

                        Tonnakilométer-adatok beszerzése a referenciaévre vonatkozóan

                        A 2003/87/EK irányelv 3e. cikkének

                        e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

                        Az alábbi rendelkezések sérelme nélkül a tonnakilométer-adatok beszerzése ugyanabban az időben és ugyanazon megközelítés alapján történik, mint az EU ETS keretében.

                        A légijárművek által megtett távolsággal kapcsolatos tonnakilométer-adatok beszerzéséről és a nyomonkövetési tervek kidolgozásáról szóló rendeletnek e megállapodás hatálybalépésének napján hatályos változatában foglaltakkal összhangban 2020-ig a svájci légiközlekedési tevékenységekre vonatkozó adatok beszerzésének referenciaéve 2018.

                        Erről a vonatkozó svájci jogszabályok, a szén-dioxid-törvény és a szén-dioxid-rendelet rendelkezik, az alábbiak szerint:

                        -a szén-dioxid-törvény 19a. cikke (3) és (4) bekezdésének,

                        -a légijárművek által megtett távolsággal kapcsolatos tonnakilométer-adatok beszerzéséről és a nyomonkövetési tervek kidolgozásáról szóló rendeletnek

                        e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

                        12.

                        Nyomon követés és jelentéstétel

                        -A 2003/87/EK irányelv 14. cikkének és IV. mellékletének,

                        -az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelő nyomon követéséről és jelentéséről szóló, 2012. június 21-i 601/2012/EU bizottsági rendeletnek,

                        -az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelő nyomon követéséről és jelentéséről, valamint a 601/2012/EU bizottsági rendelet módosításáról szóló, 2018. december 19-i (EU) 2018/2066 bizottsági végrehajtási rendeletnek,

                        -a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet által a légi közlekedésből származó kibocsátásoknak a piaci alapú globális intézkedés végrehajtása céljából való nyomon követése, jelentése és hitelesítése érdekében elfogadott intézkedések tekintetében történő kiegészítéséről szóló, felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek (C(2019) 1644 final)

                        e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

                        A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezéseknek az EU ETS-ben foglaltakéval megegyező mértékű szigort kell tükrözniük.

                        Erről a vonatkozó svájci jogszabályok, a szén-dioxid-törvény és a szén-dioxid-rendelet rendelkezik, az alábbiak szerint:

                        -a szén-dioxid-törvény 20. cikkének,

                        -a szén-dioxid-rendelet 50–52. cikkének, valamint 16. és 17. mellékletének

                        e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

                        13.

                        Hitelesítés és akkreditáció

                        -A 2003/87/EK irányelv 15. cikkének és V. mellékletének,

                        -a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó adatokat tartalmazó jelentések és a tonnakilométer-adatokat tartalmazó jelentések hitelesítéséről, valamint a hitelesítők akkreditációjáról szóló, 2012. június 21-i 600/2012/EU bizottsági rendeletnek,

                        -a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében az adatok hitelesítéséről és a hitelesítők akkreditálásáról szóló, 2018. december 19-i (EU) 2018/2067 bizottsági végrehajtási rendeletnek

                        e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

                        A hitelesítésre és az akkreditációra vonatkozó rendelkezéseknek az EU ETS-ben foglaltakéval megegyező mértékű szigort kell tükrözniük.

                        Erről a vonatkozó svájci jogszabályok, a szén-dioxid-törvény és a szén-dioxid-rendelet rendelkezik, az alábbiak szerint:

                        -a szén-dioxid-rendelet 52. cikke (4) és (5) bekezdésének, valamint

                        -18. mellékletének

                        e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

                        14.

                        Igazgatás

                        A 2003/87/EK irányelv 18a. cikkében meghatározott kritériumok alkalmazandók. Ebből a célból és a 2003/87/EK irányelv 25a. cikke értelmében Svájc igazgatásért felelős tagállamnak tekintendő a légijármű-üzemeltetők tekintetében történő igazgatási feladatoknak Svájc és az uniós (EGT-) tagállamok által történő ellátása vonatkozásában.

                        A 2003/87/EK irányelv 25a. cikke értelmében az EU (EGT) illetékes hatóságai felelősek a feladatkörükbe utalt, légijármű-üzemeltetőkkel kapcsolatos valamennyi igazgatási feladatért, beleértve a svájci ETS-szel kapcsolatos feladatokat is (például az uniós és a svájci légiközlekedési tevékenységekre vonatkozó, hitelesített kibocsátási jelentések fogadása, a kibocsátási egységek kiosztása, kiadása és átruházása, valamint a megfelelés biztosítása stb.).

                        Az Európai Bizottság kétoldalú megállapodást köt a svájci illetékes hatóságokkal a vonatkozó dokumentumok és információk átadásáról.

                        Ennek keretében az Európai Bizottság gondoskodik az ingyenesen kiosztható uniós kibocsátásiegység-mennyiségnek a Svájc igazgatása alá tartozó légijármű-üzemeltetők részére történő átadásáról.

                        A Bázel–Mulhouse–Freiburg EuroAirport repülőtérrel kapcsolatos, légi járatok üzemeltetésére vonatkozó olyan kétoldalú megállapodás esetén, amely nem vonja maga után a 2003/87/EK irányelv módosítását, az Európai Bizottság a szükséges mértékben elősegíti e megállapodás végrehajtását, feltéve, hogy az nem eredményez kettős elszámolást.

                        A szén-dioxid-rendelet e megállapodás hatálybalépésének napján hatályos változatának megfelelően Svájc a következő légijármű-üzemeltetők tekintetében felelős az igazgatásáért:

                        -a Svájc által kiadott érvényes üzembentartási engedéllyel rendelkező légijármű-üzemeltetők, vagy

                        -azon légijármű-üzemeltetők, amelyek esetében a légi közlekedésnek tulajdonított becsült kibocsátások mértéke Svájcban a legnagyobb az összekapcsolt ETS-ek keretében.

                        Svájc illetékes hatóságai felelősek a Svájc feladatkörébe utalt légijármű-üzemeltetőkkel kapcsolatos valamennyi igazgatási feladatért, beleértve az EU ETS-szel kapcsolatos feladatokat is (például az uniós és a svájci légiközlekedési tevékenységekre vonatkozó, hitelesített kibocsátási jelentések fogadása, a kibocsátási egységek kiosztása, kiadása és átruházása, valamint a megfelelés biztosítása stb.).

                        A svájci illetékes hatóságok kétoldalú megállapodást kötnek az Európai Bizottsággal a vonatkozó dokumentumok és információk átadásáról.

                        Ennek keretében a svájci illetékes hatóságok átadják az EU (EGT) tagállamainak igazgatása alá tartozó légijármű-üzemeltetőknek az ingyenes kiosztható svájci kibocsátásiegység-mennyiséget.

                        Erről a vonatkozó svájci jogszabályok, a szén-dioxid-törvény és a szén-dioxid-rendelet rendelkezik, az alábbiak szerint:

                        -a szén-dioxid-törvény 39. cikke (1a) bekezdésének,

                        -a szén-dioxid-rendelet 46d. cikkének és 14. mellékletének

                        e megállapodás hatálybalépése napján hatályos változata.

                        15.

                        A kibocsátási egységek leadása

                        Amikor a tagállamok illetékes hatóságai a leadott kibocsátási egységek mennyisége alapján értékelik a légijármű-üzemeltetők megfelelését, először a svájci ETS hatálya alá tartozó kibocsátásokat kell figyelembe venniük, majd a leadott egységek fennmaradó mennyiségét az EU ETS hatálya alá tartozó kibocsátásokhoz kell beszámítaniuk.

                        Amikor Svájc illetékes hatóságai a leadott kibocsátási egységek mennyisége alapján értékelik a légijármű-üzemeltetők megfelelését, először az EU ETS hatálya alá tartozó kibocsátásokat kell figyelembe venniük, majd a leadott egységek fennmaradó mennyiségét a svájci ETS hatálya alá tartozó kibocsátásokhoz kell beszámítaniuk.

                        16.

                        Jogérvényesítés

                        A felek saját ETS-ük rendelkezéseit érvényesítik mindazon légijármű-üzemeltetők vonatkozásában, amelyek nem tesznek eleget az adott rendszerben előírt kötelezettségeknek, függetlenül attól, hogy az adott üzemeltető az EU (EGT) illetékes hatóságának vagy Svájc illetékes hatóságának igazgatása alá tartozik-e, amennyiben az üzemeltető igazgatásáért felelős hatóság általi jogérvényesítés további intézkedéseket tesz szükségessé.

                        17.

                        A légijármű-üzemeltetők igazgatási szempontból történő besorolása

                        A 2003/87/EK irányelv 25a. cikke értelmében a légijármű-üzemeltetőknek az Európai Bizottság által a 2003/87/EK irányelv 18a. cikke (3) bekezdésével összhangban közzétett listája minden egyes légijármű-üzemeltetőre vonatkozóan meghatározza az igazgatásért felelős államot, beleértve Svájcot is.

                        E megállapodás hatálybalépését követően első alkalommal Svájchoz besorolt légijármű-üzemeltetőkkel kapcsolatos igazgatási feladatokat Svájc a besorolás évében április 30-a után és a besorolás évében augusztus 1-jét megelőzően látja el.

                        A két fél együttműködik a vonatkozó dokumentumok és információk megosztásában.

                        Egy légijármű-üzemeltető besorolása nem érinti az adott légijármű-üzemeltető lefedettségét a vonatkozó ETS rendszerben (azaz az EU ETS által lefedett és az illetékes svájci hatóság igazgatása alá tartozó üzemeltetők az EU ETS keretében továbbra is ugyanolyan kötelezettségi szinttel fognak rendelkezni a svájci ETS általi lefedettségük mellett, és viszont).

                        18.

                        A végrehajtás módozatai

                        A vegyes bizottságnak e megállapodás aláírását követően e megállapodás 12., 13. és 22. cikkének megfelelően ki kell dolgoznia és el kell fogadnia a légiközlekedési számlatulajdonosok számára kialakított egyablakos ügyintézési rendszeren belül a munka és az együttműködés megszervezéséhez szükséges további végrehajtási módozatokat. E módozatokat ugyanattól az időponttól kezdődően kell alkalmazni, mint e megállapodást.

                        19.

                        Az Eurocontrol által nyújtott támogatás

                        E megállapodás légi közlekedésre vonatkozó részének alkalmazásában az Európai Bizottság Svájcra is kiterjeszti az EU ETS-szel kapcsolatban az Eurocontrolnak adott megbízását.

               C. A kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékekre vonatkozó alapvető kritériumok

               Az egyes felek ETS-ének magában kell foglalnia egy kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéket és egy ügyleti jegyzőkönyvet, amelyek megfelelnek a biztonsági mechanizmusokkal és eljárásokkal, valamint a számlák nyitásával és kezelésével kapcsolatos következő alapvető kritériumoknak.

               A biztonsági mechanizmusokra és eljárásokra vonatkozó alapvető kritériumok:

               A kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek és az ügyleti jegyzőkönyvek védik a rendszerben tárolt adatok titkosságát, integritását, elérhetőségét és hitelességét. E célból a felek a következő biztonsági mechanizmusokat alkalmazzák:

                        Alapvető kritériumok

                        A számlákhoz való hozzáféréshez a számlához hozzáférni kívánó valamennyi felhasználó tekintetében kétlépcsős hitelesítési mechanizmusra van szükség.

                        Az ügyletek megkezdéséhez és jóváhagyásához tranzakciós aláírási mechanizmusra van szükség. A megerősítő kódot sávon kívül kell elküldeni a felhasználóknak.

                        A következő műveletek bármelyikét egy személynek kell kezdeményeznie és egy másik személynek kell jóváhagynia (a 4 szem elve):

                        -egy jegyzékkezelő/tisztviselő által végzett minden művelet, kivéve, ha a kapcsolástechnikai szabványokban (LTS-ek) meghatározott indokolt kivételek alkalmazandók,

                        -minden egységátruházási művelet, kivéve, ha azt azonos biztonsági szintet biztosító alternatív intézkedés indokolja.

                        Ki kell alakítani egy olyan értesítési rendszert, amely figyelmezteti a felhasználókat, ha számlájukat és állományukat érintő műveletek vannak folyamatban.

                        Az információk begyűjtése és a feltételezett jogellenes átruházás megszüntetése érdekében legalább 24 órás késleltetést kell alkalmazni egy átruházás kezdeményezése és annak valamennyi felhasználó számára történő végrehajtása között.

                        A svájci jegyzékkezelő és az uniós központi tisztviselő szintén lépéseket tesz annak érdekében, hogy tájékoztassa a felhasználókat a rendszereik (PC, hálózat stb.) biztonságával, valamint az adatok kezelésével és az internet használatával kapcsolatos felelősségükről.

                        A 2020. évi kibocsátásokat csak a 2013 és 2020 közötti időszakban kiadott kibocsátási egységekkel lehet fedezni.

               A számlák nyitására és kezelésére vonatkozó alapvető kritériumok:

                        Alapvető kritériumok

                        Üzemeltetői számla nyitása

                        Az üzemeltető vagy az illetékes hatóság által kitöltött, az üzemeltetői számla megnyitására irányuló kérelmet a nemzeti tisztviselőnek/jegyzékkezelőnek kell címezni (Svájc esetében a Svájci Szövetségi Környezetvédelmi Hivatal, FOEN). A kérelemnek elegendő információt kell tartalmaznia az ETS-létesítmény beazonosításához és a megfelelő létesítményazonosítóhoz.

                        Légijármű-üzemeltetői számla nyitása

                        Minden egyes, a svájci ETS és/vagy az EU ETS hatálya alá tartozó légijármű-üzemeltetőnek rendelkeznie kell egy légijármű-üzemeltetői számlával. A svájci illetékes hatóságok által igazgatott légijármű-üzemeltetők esetében az ilyen számlát a svájci kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben kell vezetni. A légijármű-üzemeltető vagy a légijármű-üzemeltető meghatalmazott képviselője által kitöltött kérelmet a nemzeti tisztviselőnek/jegyzékkezelőnek (Svájc esetében a FOEN-nek) kell címezni, a légijármű-üzemeltető nyomonkövetési tervének jóváhagyásától, illetve valamely európai uniós (EGT-) tagállamtól a svájci hatóságokhoz való áthelyezésétől számított 30 munkanapon belül. A kérelemnek tartalmaznia kell a kérelmező által üzemeltetett, a svájci ETS és/vagy az EU ETS hatálya alá tartozó légi jármű(vek) egyedi légijármű-kódját/kódjait.

                        Személyi számla/közönséges ügyfélszámla nyitása:

                        A személyi számla vagy közönséges ügyfélszámla megnyitására irányuló kérelmet a nemzeti tisztviselőnek/jegyzékkezelőnek (Svájc esetében a FOEN-nek) kell címezni. A kérelemnek elegendő információt kell tartalmaznia a számlatulajdonos/kérelmező azonosításához, de legalább a következőket:

                        -természetes személy esetében: személyazonosságot igazoló okmány, elérhetőség; jogi személy esetében: a cégnyilvántartási okmány másolata, VAGYa jogi személyt létrehozó okiratok és a jogi személy nyilvántartásba vételét bizonyító okirat a természetes személyre, vagy jogi személy esetében annak igazgatóira vonatkozóan a bűnügyi nyilvántartásban szereplő adatok.

                        Meghatalmazott képviselők/számlaképviselők:

                        Minden számlának rendelkeznie kell legalább egy meghatalmazott képviselővel/számlaképviselővel, akit a számlatulajdonos jelöl ki. A számlatulajdonos nevében az ügyleteket és más folyamatokat a meghatalmazott képviselők/számlaképviselők kezdeményezik. A meghatalmazott képviselő/számlaképviselő kijelölésekor az érintett meghatalmazott képviselőre/számlaképviselőre vonatkozóan a következő információkat kell benyújtani:

                        -név és elérhetőség,

                        -személyazonosságot igazoló okmány,

                        -a bűnügyi nyilvántartásban szereplő adatok.

                        Okiratok ellenőrzése:

                        A személyi számla/közönséges ügyfélszámla megnyitásához vagy a meghatalmazott képviselő/számlaképviselő kijelöléséhez bizonyítékként másolatban szolgáltatott okiratok valódiságát igazolni kell. A másolatot kérő tagállamon kívül kiadott okiratok esetében a másolatot hitelesíttetni kell. Az igazolás és adott esetben a hitelesítés időpontja legfeljebb három hónappal előzheti meg az igénylés időpontját.

                        A számla megnyitásának vagy aktualizálásának, illetve a számlaképviselő/meghatalmazott képviselő kijelölésének megtagadása:

                        A nemzeti tisztviselő/jegyzékkezelő (Svájc esetében a FOEN) megtagadhatja a számlanyitást vagy a fiók frissítését, illetve a meghatalmazott képviselő kijelölését, feltéve, hogy az elutasítás észszerű és indokolt. Az elutasítás indokait legalább az alábbi okok egyikével kell alátámasztani:

                        -ha az átadott információk és okiratok hiányosak, nem naprakészek vagy másként pontatlanok vagy hamisak,

                        -ha a megnevezett képviselővel szemben kibocsátási egységekkel vagy kiotói egységekkel kapcsolatos csalással, pénzmosással, a terrorizmus finanszírozásával vagy olyan más súlyos bűncselekménnyel összefüggésben vizsgálat van folyamatban, amelynek elkövetésében a számla eszközként felhasználható, vagy ilyen bűncselekmény elkövetéséért az adott személyt az elmúlt öt évben elítélték,

                        -a nemzeti vagy az uniós jogban meghatározott okokból.

                        A számlainformációk rendszeres felülvizsgálata:

                        A számlatulajdonosoknak haladéktalanul jelenteniük kell a számla vagy a felhasználó adatainak változását a nemzeti tisztviselőnek/jegyzékkezelőnek (Svájc esetében a FOEN-nek), az információk kellő időben történő jóváhagyásáért felelős nemzeti tisztviselő/jegyzékkezelő által megkövetelt információkkal alátámasztva.

                        A nemzeti tisztviselő/jegyzékkezelő legalább háromévente ellenőrzi, hogy a számlanyitáskor átadott információk továbbra is hiánytalanok, naprakészek, pontosak és valósak-e, és felkéri a számlatulajdonost az esetleges változások megfelelő módon történő bejelentésére.

                        A számlához való hozzáférés felfüggesztése:

                        Az e megállapodás 3. cikkében foglalt bármelyik, a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékekre vonatkozó rendelkezés megsértése esetén, vagy ha e rendelkezések esetleges megsértése miatt vizsgálat van folyamatban, a számlákhoz való hozzáférés felfüggeszthető.

                        Titoktartás és az információk közzététele:

                        Az EUTL-ben vagy az SSTL-ben, az uniós vagy a svájci kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben és a többi kiotói jegyzékben található valamennyi adatot – beleértve a teljes számlaállományra és a végrehajtott ügyletek összességére vonatkozó adatokat, valamint az ügyletekben részt vevő vagy az ügyletekben másként érintett kibocsátási egységek egyedi egységazonosító kódját és kiotói egységek egységazonosító sorszámának egyedi számszerű értékét is – bizalmasan kell kezelni.

                        Az érintett közintézmények kérésére az ilyen bizalmas adatok csak abban az esetben szolgáltathatók ki, ha a kérés jogszerű cél elérésére irányul, indokolt, szükséges és arányos, csaláshoz, pénzmosáshoz, a terrorizmus finanszírozásához, és más súlyos bűncselekményhez, piacbefolyásoláshoz vagy uniós, EGT-tagállami vagy svájci nemzeti jogszabályi rendelkezések megsértéséhez kapcsolódó vizsgálati, nyomozati, felelősségrevonási, adóigazgatási, adóhatósági, ellenőrzési vagy pénzügyi felügyeleti célú tevékenységek elvégzése, valamint az EU ETS és a svájci ETS jó működésének biztosítása szempontjából.

               D. Az aukciós platformokra és az árverési tevékenységekre vonatkozó alapvető kritériumok

               A kibocsátási egységeknek a felek ETS-ében történő árverését végző szervezeteknek a következő alapvető kritériumoknak kell megfelelniük, és ennek megfelelően kell végezniük az árveréseket.

                        Alapvető kritériumok

                        1.

                        Az árverést végző szervezetet olyan eljárás során kell kiválasztani, amely biztosítja az átláthatóságot, az arányosságot, az egyenlő bánásmódot, a megkülönböztetésmentességet, valamint a különböző lehetséges aukciós platformok közötti versenyt az uniós vagy a nemzeti közbeszerzési jogszabályok alapján.

                        2..

                        Az árverést végző jogalanynak engedéllyel kell rendelkeznie e tevékenység végzéséhez, és gondoskodnia kell a működése során szükséges biztosítékokról; ezek a biztosítékok többek között magukban foglalják az esetleges összeférhetetlenségek potenciális hátrányos következményeinek azonosítását és kezelését, a piacot érintő kockázatok azonosítását és kezelését, a tisztességes és szabályos árverésre vonatkozó átlátható és megkülönböztetésmentes szabályokat és eljárásokat, valamint a megfelelő pénzügyi források biztosítását a szabályos működés elősegítése érdekében.

                        3

                        Az árverésekhez való hozzáférésre a megfelelő ügyfél-átvilágítási ellenőrzésekre vonatkozó minimumkövetelmények vonatkoznak annak biztosítása érdekében, hogy a résztvevők ne akadályozzák az árverések működését.

                        4.

                        Az árverés folyamatának kiszámíthatónak kell lennie, különösen az értékesítések időzítése, ütemezése, valamint a rendelkezésre bocsátandó becsült mennyiségek tekintetében. Az árverési módszer főbb elemeit – beleértve az ütemezést, az időpontokat és a becsült értékesítendő mennyiségeket – az árverések megkezdése előtt legalább egy hónappal közzé kell tenni az árverést végző szervezet honlapján. A jelentős kiigazításokat a lehető leghamarabb, előre be kell jelenteni.

                        5.

                        A kibocsátási egységek árverése során szem előtt kell tartani azt, hogy az a lehető legkisebb hatással legyen a felek ETS-eire. Az árverésért felelős szervezetnek biztosítania kell, hogy az árverési elszámolóárak ne térjenek el jelentősen a kibocsátási egységeknek az aukciós időszakban a másodlagos piacon érvényes árától, ami az árverések hiányosságaira utalna. Az előző mondatban említett eltérés meghatározásának módszeréről értesíteni kell a piacfelügyeleti feladatokat ellátó illetékes hatóságokat.

                        6.

                        Az árverésekre vonatkozó valamennyi nem bizalmas információt – beleértve az összes jogszabályt, iránymutatást és formanyomtatványt – nyílt és átlátható módon kell közzétenni. Az egyes árverések eredményeit észszerű időn belül mihamarabb közzé kell tenni a vonatkozó, nem bizalmas információkkal együtt. Az árverések eredményeiről szóló jelentéseket legalább évente közzé kell tenni.

                        7.

                        Annak érdekében, hogy az árverések során csökkenteni lehessen a versenyellenes magatartás, a piaci visszaélés, a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának kockázatát, megfelelő szabályoknak és eljárásoknak kell szabályozniuk a kibocsátási egységek árverezését. A lehető legnagyobb mértékben törekedni kell arra, hogy az ilyen szabályok és eljárások legalább olyan szigorúak legyenek, mint az egyes felek jogrendszereiben a pénzügyi piacokra alkalmazandó szabályok és eljárások. Ennek keretében az árverésért felelős szerv felel az árverések integritását biztosító intézkedések, eljárások és folyamatok bevezetéséért. Figyelemmel kíséri továbbá a piaci szereplők magatartását, és versenyellenes magatartás, piaci visszaélés, pénzmosás vagy a terrorizmus finanszírozása esetén értesíti az illetékes hatóságokat.

                        8.

                        Az árveréseket végző szervezet és a kibocsátási egységek árverezése felett az illetékes hatóságok megfelelő felügyeletet gyakorolnak. A kijelölt illetékes hatóságoknak rendelkezniük kell a szükséges jogi hatáskörökkel és technikai intézkedésekkel, hogy felügyeljék:

                        -az aukciós platformok működtetőinek szervezeti felépítését és magatartását,

                        -az ügyfelek nevében eljáró hivatásos közvetítők szervezeti felépítését és magatartását,

                        -a piaci szereplők magatartását és ügyleteit, a bennfentes kereskedelem és a piaci manipuláció megelőzése érdekében,

                        -a piaci szereplők ügyleteit, a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megelőzése érdekében.

                        A lehető legnagyobb mértékben törekedni kell arra, hogy a felügyelet legalább olyan szigorúak legyen, mint az egyes felek jogrendszereiben a pénzügyi piacokra alkalmazandó felügyelet.

               Svájc – a közbeszerzési szabályokkal összhangban – arra törekszik, hogy a kibocsátási egységeinek árverezésére magánszektorbeli jogalanyt vegyen igénybe.

               Amíg nem kerül sor szerződéskötésre egy ilyen szervezettel, és feltéve, hogy az egy éven belül árverésre bocsátandó kibocsátási egységek száma nem ér el egy bizonyos rögzített küszöbértéket, Svájc továbbra is alkalmazhatja az árverések tekintetében a jelenlegi gyakorlatát, nevezetesen a FOEN által végzett árveréseket, az alább felsorolt feltételek mellett:

                        1.

                        A küszöbérték 1 000 000 kibocsátási egység, beleértve a légiközlekedési tevékenységek tekintetében árverésre bocsátandó kibocsátási egységeket is.

                        2.

                        Az 1–8. pontok alatti kritériumok az 1. és a 2. kritérium kivételével alkalmazandók, míg az 5. kritérium utolsó mondata, a 7. és a 8. kritérium csak a lehetséges mértékben alkalmazandó a FOEN-re. A 3. pont alatti alapvető kritériumot a következő rendelkezéssel együtt kell alkalmazni: a svájci kibocsátási egységek árverésein a megállapodás aláírásának időpontjában alkalmazott árverési gyakorlat szerinti ajánlattételi jogosultságot az EGT összes olyan jogalanya számára biztosítani kell, amely az EU-n belüli árveréseken jogosult ajánlatot tenni.

               Svájc az árverések lebonyolításával megbízhat olyan szervezeteket, amelyek az EGT területén találhatók.

               Az összekapcsolási megállapodás II. MELLÉKLETE

               KAPCSOLÁSTECHNIKAI SZABVÁNYOK

               Az EU ETS és a svájci ETS összekapcsolásának működőképessé tétele érdekében egy átmeneti megoldást kell bevezetni 2020 májusában vagy azt követően a lehető leghamarabb. A felek együttműködnek annak érdekében, hogy a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek közötti átmeneti kapcsolatot a lehető leghamarabb állandóra cseréljék.

               A kapcsolástechnikai szabványok (Linking Technical Standard – LTS) a következőket határozzák meg:

                        -

                        -a kommunikációs kapcsolat architektúráját,

                        -az adatátvitel biztonságát,

                        -

                        -a funkciók listáját (tranzakciók, egyeztetés stb.),

                        -

                        -a webszolgáltatások meghatározását,

                        -az adatnaplózási követelményeket,

                        –

                        –az operatív intézkedéseket (telefonos ügyfélszolgálat, támogatás),

                        –

                        –a kommunikáció-aktiválási tervet és a tesztelési eljárást,

                        –

                        –a biztonsági tesztelési eljárást.

               Az LTS-ek előírják, hogy a jegyzékkezelőknek/tisztviselőknek minden észszerű lépést meg kell tenniük annak biztosítása érdekében, hogy az SSTL és az EUTL, valamint a kapcsolat a hét minden napján napi 24 órában működjön, továbbá, hogy az SSTL, az EUTL és a kapcsolat működésének bármilyen jellegű megszakításai a minimumra korlátozódjanak.

               Az LTS-ek előírják, hogy az SSTL és az EUTL közötti kommunikáció a webszolgáltatási üzeneteknek a következő technológiákon

                  (1)

                alapuló biztonságos cseréjéből áll:

               –egyszerű objektumelérési protokollt (SOAP) vagy azzal egyenértékű protokollt használó webszolgáltatások,

               –hardveralapú virtuális magánhálózat (VPN),

               –XML (bővíthető jelölőnyelv),

               –digitális aláírás, valamint

               –hálózati idő protokollok (Network Time Protocol).

               Az LTS-ek további biztonsági követelményeket határoznak meg a svájci kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék, az SSTL, az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék és az EUTL számára, amelyeket egy „biztonságkezelési tervben” kell dokumentálni. Az LTS-ek különösen a következőket határozzák meg:

               –ha felmerül a gyanú, hogy a svájci kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék, az SSTL, az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék vagy az EUTL biztonsága veszélybe került, a felek haladéktalanul tájékoztatják egymást, és felfüggesztik az SSTL és az EUTL közötti kapcsolatot,

               –a biztonsági szabályok megsértése esetén a felek kötelezettséget vállalnak arra, hogy az információt haladéktalanul megosztják egymással. Amennyiben a technikai részletek rendelkezésre állnak, az eseményt (dátum, ok, hatás, megoldások) bemutató jelentést a biztonság megsértését követő 24 órán belül meg kell osztani a svájci jegyzékkezelő és az uniós központi tisztviselő között.

               Az LTS-ekben előírt biztonsági tesztelési eljárást az SSTL és az EUTL közötti kommunikációs kapcsolat létrehozása, illetve az SSTL vagy az EUTL új változatának vagy kiadásának esedékessége előtt el kell végezni.

               Az LTS-ek két tesztelési környezetet biztosítanak a gyártási környezet mellett: a projektgazda környezetet és az elfogadási környezetet.

               A felek a svájci jegyzékkezelőn és az uniós központi tisztviselőn keresztül bizonyítékot szolgáltatnak arra vonatkozóan, hogy rendszereik független biztonsági értékelését az LTS-ekben meghatározott biztonsági követelményekkel összhangban az elmúlt tizenkét hónapban elvégezték. Az LTS-ekben meghatározott biztonsági követelményeknek megfelelően a szoftver minden jelentősebb új kiadásán biztonsági tesztelést és különösen behatolási tesztelést kell végezni. A szoftverfejlesztő vagy a szoftverfejlesztő alvállalkozója nem végezheti el a behatolási tesztelést.

                  (1)

                 E technológiákat jelenleg az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék és a nemzetközi ügyleti jegyzőkönyv, valamint a svájci kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék és a nemzetközi ügyleti jegyzőkönyv közötti kapcsolat létrehozására használják.

                     (1)

                        HL L 322., 2017.12.7., 3. o.