				|

		52014PC0324

			Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az euró Litvánia általi, 2015. január 1-jén történő bevezetéséről /* COM/2014/0324 final - 2014/0170 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
A Tanács 1998. május 3-i határozata szerint
Belgium, Németország, Spanyolország, Franciaország, Írország, Olaszország,
Luxemburg, Hollandia, Ausztria, Portugália és Finnország teljesítette az euró
1999. január 1-jei bevezetéséhez szükséges feltételeket. Dánia és az Egyesült
Királyság élt kívülmaradási jogával, ezért a Tanács értékelésüket nem végezte
el. Görögország és Svédország esetében a Tanács eltérést alkalmazott. A Tanács
2000. június 19-i határozata szerint Görögország teljesítette az euró 2001.
január 1-jei bevezetéséhez szükséges feltételeket. Az Európai Unióhoz 2004.
május 1-jén csatlakozott országok (a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus,
Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia)
a vonatkozó csatlakozási okmány 4. cikkével összhangban eltéréssel
rendelkező tagállamokká váltak. A Tanács 2006. július 11-i határozata
szerint Szlovénia teljesítette az euró 2007. január 1-jei bevezetéséhez
szükséges feltételeket. Az Európai Unióhoz 2007. január 1-jén csatlakozott
Bulgária és Románia a vonatkozó csatlakozási okmány 5. cikkével összhangban
eltéréssel rendelkező tagállammá vált. A Tanács 2007. július 10-i
határozata szerint Ciprus és Málta teljesítette az euró 2008. január 1-jei
bevezetéséhez szükséges feltételeket. A Tanács 2008. július 8-i határozata
szerint Szlovákia teljesítette az euró 2009. január 1-jei bevezetéséhez
szükséges feltételeket. A Tanács 2010. július 13-i határozata szerint
Észtország teljesítette az euró 2011. január 1-jei bevezetéséhez szükséges
feltételeket. Horvátország 2013. július 1-jén csatlakozott az Európai Unióhoz
és a csatlakozási okmány 5. cikkével összhangban eltéréssel rendelkező
tagállammá vált. A Tanács 2013. július 9-i határozata szerint Lettország teljesítette
az euró 2014. január 1-jei bevezetéséhez szükséges feltételeket.
Az Európai Unió működéséről szóló
szerződés (a továbbiakban: Szerződés) 140. cikkének (1) bekezdése
szerint a Bizottság és az Európai Központi Bank legalább kétévente egyszer,
illetve valamely eltéréssel rendelkező tagállam kérelmére jelentést tesz a
Tanácsnak az eltéréssel rendelkező tagállamok által a gazdasági és
monetáris unió megvalósítására vonatkozó kötelezettségeik teljesítésében
megtett előrehaladásról. A saját és az EKB jelentése alapján és a
Szerződés 140. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárással
összhangban a Bizottságnak javaslatot kell előterjesztenie a Tanácsnak egy
olyan tanácsi határozatra vonatkozóan, amellyel a szükséges feltételeket
teljesítő tagállamok esetében megszüntetik az eltérést.
2014. június 4-én mind a Bizottság, mind az
Európai Központi Bank kiadta konvergenciajelentését. A jelentésekben többek
között azt vizsgálják, hogy Litvánia nemzeti jogszabályai, ezen belül a nemzeti
központi bank alapokmánya, összeegyeztethetők-e a Szerződés 130. és
131. cikkével és a KBER és az EKB alapokmányával. A jelentésekben vizsgálják
továbbá, hogy a konvergenciakritériumok teljesítése alapján elérték-e az adott
tagállamban a fenntartható konvergencia magas fokát és figyelembe vesznek
számos más, a Szerződés 140. cikke (1) bekezdésének utolsó albekezdésében
előírt tényezőt.
Konvergenciajelentésében a Bizottság
megállapítja, hogy Litvánia teljesíti az euró bevezetésének feltételeit.
A saját és az EKB jelentése alapján a
Bizottság elfogadta a csatolt tanácsi határozatjavaslatot, amely Litvánia
esetében 2015. január 1-jei hatállyal megszünteti az eltérést.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL
FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI
A Gazdasági és Pénzügyi Bizottság, valamint az
ECOFIN/eurócsoport keretein belül különböző témákhoz kapcsolódóan
rendszeresen sor kerül megbeszélésekre a tagállamokkal az előttük álló
gazdaságpolitikai kihívásokról. Ezek a megbeszélések kiterjednek az olyan
kérdések (többek között az árfolyam-politikák) nem hivatalos megvitatására is,
amelyek kifejezetten az euróövezetbe való majdani belépésre történő
felkészülésre vonatkoznak. A tudományos szakemberekkel és más érdekelt
csoportokkal konferenciák és szemináriumok keretein belül, valamint eseti alapon
kerül sor párbeszédre.
Az euróövezetben és a tagállamokban
végbemenő gazdasági fejlemények értékelése a gazdaságpolitikai koordináció
és felügyelet különböző eljárásainak keretén belül (különösen a
Szerződés 121. cikke alapján), valamint az országspecifikus és a teljes
övezetre vonatkozó fejlemények rendszeres bizottsági nyomon követésével és
elemzésével összefüggésben történik (beleértve az előrejelzéseket, a
rendszeres kiadványsorozatokat, a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság, valamint az
ECOFIN/eurócsoport számára nyújtott információkat). Az arányosság elvével,
valamint a múltban követett gyakorlattal összhangban hivatalos hatásvizsgálat
nem készült.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
3.1.        Jogalap
E javaslat jogalapjául a Szerződés 140.
cikkének (2) bekezdése szolgál, amely megállapítja az euró bevezetéséről
és az érintett tagállamokra vonatkozó eltérések megszüntetéséről szóló
tanácsi határozathoz kapcsolódó eljárást.
A Tanács a Bizottság javaslata alapján, az
Európai Parlamenttel folytatott konzultációt és az Európai Tanácsban folytatott
vitát, valamint azon tagállamait képviselő tagjai minősített
többséggel elfogadott ajánlásának kézhezvételét követően határoz,
amelyeknek pénzneme az euró.
3.2.        Szubszidiaritás és arányosság
A javaslat az Unió kizárólagos hatáskörébe
tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható.
Ez a kezdeményezés nem lépi túl a
célkitűzésének eléréséhez szükséges mértéket, ezért megfelel az arányosság
elvének.
3.3.        A jogi aktus típusának
megválasztása
A Szerződés 140. cikkének (2) bekezdése
alapján az egyetlen megfelelő jogi eszköz a határozat.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK
A javaslat nincs hatással az uniós
költségvetésre.
2014/0170 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS HATÁROZATA
az euró Litvánia általi, 2015. január 1-jén
történő bevezetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 140. cikke (2)
bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Bizottság jelentésére[1],
tekintettel az Európai Központi Bank
jelentésére[2],
tekintettel az Európai Parlament véleményére,
tekintettel az Európai Tanácsban folytatott
vitára,
tekintettel a Tanács azon tagállamait
képviselő tagjai minősített többséggel elfogadott ajánlására,
amelyeknek pénzneme az euró,
mivel:
(1)       1999. január 1-jén életbe
lépett a gazdasági és monetáris unió harmadik szakasza. Az állam-, illetve
kormányfői összetételben ülésező Tanács 1998. május 3-i brüsszeli
határozata[3]
szerint Belgium, Németország, Spanyolország, Franciaország, Írország, Olaszország,
Luxemburg, Hollandia, Ausztria, Portugália és Finnország teljesítette az euró
1999. január 1-jei bevezetéséhez szükséges feltételeket.
(2)       A Tanács 2000/427/EK
határozata[4]
szerint Görögország teljesítette az euró 2001. január 1-jei bevezetéséhez szükséges
feltételeket. A Tanács 2006/495/EK határozata[5]
szerint Szlovénia teljesítette az euró 2007. január 1-jei bevezetéséhez
szükséges feltételeket. A Tanács 2007/503/EK határozata[6] és 2007/504/EK
határozata[7]
szerint Ciprus és Málta teljesítette az euró 2008. január 1-jei bevezetéséhez
szükséges feltételeket. A Tanács 2008/608/EK határozata[8] szerint Szlovákia
teljesítette az euró bevezetéséhez szükséges feltételeket. A Tanács 2010/416/EU
határozata[9]
szerint Észtország teljesítette az euró bevezetéséhez szükséges feltételeket. A
Tanács 2013/387/EU határozata[10]
szerint Lettország teljesítette az euró bevezetéséhez szükséges feltételeket.
(3)       Az Európai Közösséget
létrehozó szerződéshez (a továbbiakban: EK-Szerződés) csatolt, egyes
Nagy Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságára vonatkozó
rendelkezésekről szóló jegyzőkönyv (1) bekezdésének megfelelően
az Egyesült Királyság bejelentette a Tanácsnak, hogy 1999. január 1-jén nem
kíván a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszába lépni. Ezen a
bejelentésen nem változtatott. Az EK-Szerződéshez csatolt, egyes Dániára
vonatkozó rendelkezésekről szóló jegyzőkönyv (1) bekezdésének és az állam-,
illetve kormányfők 1992. decemberi edinburgh-i határozatának
megfelelően Dánia bejelentette a Tanácsnak, hogy nem vesz részt a
gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszában. Dánia nem kérte, hogy
indítsák meg az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a
továbbiakban: Szerződés) 140. cikkének (2) bekezdésében említett eljárást.
(4)       A 98/317/EK határozat alapján
Svédországra a Szerződés 139. cikkének (1) bekezdésében meghatározott
eltérés vonatkozik. A 2003. évi csatlakozási okmány[11] 4. cikkének megfelelően
a Cseh Köztársaságra, Litvániára, Magyarországra és Lengyelországra a
Szerződés 139. cikkének (1) bekezdésében meghatározott eltérés vonatkozik.
A 2005. évi csatlakozási okmány[12]
5. cikkének megfelelően Bulgáriára és Romániára a Szerződés 139. cikkének
(1) bekezdésében meghatározott eltérés vonatkozik. A csatlakozási okmány[13] 5. cikkének
megfelelően Horvátországra a Szerződés 139. cikkének (1) bekezdésében
meghatározott eltérés vonatkozik.
(5)       1998. július 1-jén létrejött
az Európai Központi Bank (EKB). Az Európai Monetáris Rendszert egy
árfolyam-mechanizmus váltotta fel, amelynek bevezetését a gazdasági és
monetáris unió harmadik szakaszában az árfolyam-mechanizmus bevezetéséről
szóló, 1997. június 16-i európai tanácsi állásfoglalás[14] állapította meg. A
gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszában bevezetésre kerülő
árfolyam-mechanizmus (ERM II) eljárásait az Európai Központi Bank és az
euróövezeten kívüli tagállamok nemzeti központi bankjai között a gazdasági és
monetáris unió harmadik szakaszában az árfolyam-mechanizmus eljárási
szabályainak meghatározásáról szóló, 2006. március 16-i megállapodás[15] határozta meg.
(6)       A Szerződés 140.
cikkének (2) bekezdése megállapítja az érintett tagállamokra vonatkozó
eltérések megszüntetésének eljárásait. A Bizottság és az EKB legalább kétévente
egyszer, illetve valamely eltéréssel rendelkező tagállam kérelmére
jelentést tesz a Tanácsnak a Szerződés 140. cikkének (1) bekezdésében
meghatározott eljárásnak megfelelően.
(7)       A tagállamok nemzeti
jogszabályait, ezen belül a nemzeti központi bankok alapokmányait szükség
esetén úgy kell módosítani, hogy összeegyeztethetők legyenek a
Szerződés 130. és 131. cikkével és a Központi Bankok Európai Rendszere és
az Európai Központi Bank alapokmányával (a továbbiakban: a KBER és az EKB
alapokmánya). A Bizottság és az EKB jelentéseiben részletesen megvizsgálja,
hogy Litvánia jogszabályai összeegyeztethetők-e a Szerződés 130. és
131. cikkével, valamint a KBER és az EKB alapokmányával.
(8)       A Szerződés 140.
cikkében említett konvergenciakritériumokról szóló 13. jegyzőkönyv 1.
cikke szerint a Szerződés 140. cikke (1) bekezdésének első francia
bekezdésében említett árstabilitási kritérium azt jelenti, hogy egy tagállam
fenntartható árstabilitással és a vizsgálatot megelőző egyéves
időszakon keresztül az árstabilitást illetően legjobb eredményt
felmutató legfeljebb három tagállam átlagos inflációs rátáját legfeljebb 1,5
százalékponttal meghaladó átlagos inflációs rátával rendelkezett. Az árstabilitási
kritérium alkalmazásában az inflációt a 2494/95/EK tanácsi rendeletben[16] meghatározott
harmonizált fogyasztói árindexszel (HICP) mérik. Az árstabilitási kritérium
vizsgálatakor a tagállam inflációját az adott időszak 12 havi indexének
számtani közepe, valamint a megelőző időszak 12 havi indexének
számtani közepe közötti százalékos változásként mérik. A Bizottság és az EKB
jelentéseiben használt referenciaérték kiszámításakor a három legjobb
árstabilitási eredményt felmutató tagállam inflációs rátájának egyszerű
számtani közepéhez 1,5 százalékpontot adtak hozzá. A 2014 áprilisát
megelőző egyéves időszakban az inflációs referenciaérték 1,7
százalék volt, Lettországgal, Portugáliával és Írországgal, mint az
árstabilitást illetően legjobb eredményt felmutató három tagállammal
számolva, amelyek inflációs rátája 0,1 százalék, 0,3 százalék és 0,3 százalék
volt. Indokolt a legjobb teljesítményű tagállamok közül kizárni azokat,
amelyeknek az inflációs rátája nem tekinthető érdemi viszonyítási alapnak
a többi tagállam számára. Ilyen, kiugró értékeket felmutató országokat korábban
a 2004., a 2010. és a 2013. évi konvergenciajelentésben azonosítottak. A
jelenlegi helyzetben indokolt kizárni Görögországot, Bulgáriát és Ciprust a
legjobban teljesítő országok közül[17].
A referenciaérték számításakor helyükbe a következő legalacsonyabb
inflációs rátával rendelkező Lettország, Portugália és Írország lépett.
(9)       A 13. jegyzőkönyv 2.
cikke szerint a Szerződés 140. cikke (1) bekezdésének második francia
bekezdésében említett állami költségvetési helyzetre vonatkozó kritérium azt
jelenti, hogy a vizsgálat időpontjában a tagállam nem áll a Tanács által a
túlzott hiány fennállásáról a Szerződés 126. cikke (6) bekezdésének
értelmében hozott határozat hatálya alatt.
(10)     A 13. jegyzőkönyv 3.
cikke szerint a Szerződés 140. cikke (1) bekezdésének harmadik francia
bekezdésében említett, az Európai Monetáris Rendszer árfolyam-mechanizmusában
történő részvételre vonatkozó kritérium azt jelenti, hogy egy tagállam a
vizsgálatot megelőző legalább két éven keresztül komoly feszültségek
nélkül az Európai Monetáris Rendszer árfolyam-mechanizmusa (ERM) által
előírt normál ingadozási sávokon belül maradt. Így különösen azt, hogy
ugyanezen időszak alatt a tagállam saját kezdeményezésére nem értékelte le
valutájának bilaterális középárfolyamát az euróval szemben. 1999. január 1-je
óta az árfolyam-kritérium teljesítését az ERM II keretében értékelik. A
Bizottság és az EKB jelentéseiben e kritérium teljesítésének vizsgálatakor a
2014. május 15-ét megelőző kétéves időszakot vették alapul.
(11)     A 13. jegyzőkönyv 4.
cikkének megfelelően a Szerződés 140. cikke (1) bekezdésének negyedik
francia bekezdésében említett kamatokra vonatkozó konvergenciakritérium azt
jelenti, hogy egy tagállam a vizsgálatot megelőző egyéves
időszakon keresztül az árstabilitást illetően legjobb eredményt
felmutató legfeljebb három tagállam átlagos nominális hosszú távú kamatát
legfeljebb két százalékponttal meghaladó kamattal rendelkezett. A kamatlábakra
vonatkozó konvergenciakritériumok alkalmazásában a tízéves
referencia-államkötvények összehasonlítható kamatlábait használták. A Bizottság
és az EKB jelentéseiben a kamatláb-kritérium teljesülésének vizsgálatakor
használt referenciaértéket úgy számították ki, hogy a három legjobb
árstabilitási eredményt felmutató tagállam nominális hosszú távú kamatlábának
egyszerű számtani közepéhez két százalékpontot adtak hozzá. A
referenciaérték a Lettországban (3,3 százalék), Írországban (3,5 százalék) és
Portugáliában (5,9 százalék) mért hosszú távú kamatlábon alapul, és a 2014
áprilisát megelőző egyéves időszakban 6,2 százalék volt.
(12)     A 13. jegyzőkönyv 5.
cikkének megfelelően a konvergenciakritériumok teljesülésére vonatkozó
jelenlegi vizsgálatban felhasznált adatokat a Bizottság biztosítja. E javaslat
elkészítéséhez a Bizottság biztosított adatokat. A költségvetési adatokat a
Bizottság azt követően biztosította, hogy a tagállamok 2014. április
1-jéig jelentést készítettek a 479/2009/EK tanácsi rendeletnek[18] megfelelően.
(13)     A Bizottság a saját maga és az
EKB által benyújtott, a gazdasági és monetáris unió elérésével kapcsolatos
kötelezettségek teljesítése során elért litvániai előrehaladásról szóló
jelentések alapján az alábbi következtetésekre jutott:
a)      Litvánia nemzeti jogszabályai, ezen belül
a nemzeti központi bank alapokmánya összeegyeztethető a Szerződés
130. és 131. cikkével, valamint a KBER és az EKB alapokmányával;
b)      azzal kapcsolatban, hogy Litvánia
teljesítette-e a Szerződés 140. cikke (1) bekezdésének négy francia
bekezdésében említett konvergenciakritériumokat, a következőket kell
figyelembe venni:
–
Litvánia átlagos inflációs rátája a 2014 áprilisát
megelőző egy évben 0,6 százalék volt, ami jóval a referenciaérték
alatt van, és valószínűleg a következő hónapokban sem haladja meg a
referenciaértéket,
–
Litvánia, amelynek költségvetési hiánya 2013-ben a
GDP 2,1 százaléka volt, nem áll a Tanács által a túlzott hiány fennállásáról
hozott határozat hatálya alatt,
–
Litvánia 2004. június 28. óta az ERM II tagja; az
ERM II-be történő belépéskor a hatóságok egyoldalú kötelezettséget
vállaltak arra, hogy a mechanizmusban fenntartják a meglévő, valutatanácsi
rendszer keretében rögzített árfolyamot. A jelen értékelést megelőző
két évben a litas árfolyama nem tért el a középárfolyamtól, és nem alakult ki
árfolyamfeszültség,
–
Litvániában a 2014 áprilisát megelőző egy
évben az átlagos hosszú távú kamatláb 3,6 százalék volt, ami jóval a
referenciaérték alatt van;
c)      a jogszabályok
összeegyeztethetőségére és a konvergenciakritériumok teljesítésére vonatkozó
értékelésre figyelemmel és az egyéb tényezőket is tekintetbe véve Litvánia
teljesíti az euró bevezetéséhez szükséges feltételeket,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Litvánia teljesíti az euró bevezetéséhez
szükséges feltételeket. A 2003. évi csatlakozási okmány 4. cikkében említett,
Litvániára vonatkozó eltérés 2015. január 1-jei hatállyal megszűnik.
2. cikk
Ennek a
határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL [..], [..]. o.
[2]               HL [..], [..]. o.
[3]               A Tanács 1998. május 3-i 1998/317/EK határozata a
Szerződés 109j. cikkének (4) bekezdésével összhangban (HL L 139.,
1998.5.11., 30. o.).
[4]               A Tanács 2000. június 19-i 2000/427/EK határozata az
EK-szerződés 122. cikkének (2) bekezdésének megfelelően a közös
valuta 2001. január 1-jén Görögország által történő bevezetéséről (HL
L 167., 2000.7.7., 19. o.).
[5]               A Tanács 2006. július 11-i 2006/495/EK határozata az
EK-szerződés 122. cikkének (2) bekezdésének megfelelően a közös
valuta 2007. január 1-jén Szlovénia által történő bevezetéséről (HL L
195., 2006.7.15., 25. o.).
[6]               A Tanács 2007. július 10-i 2007/503/EK határozata a
Szerződés 122. cikkének (2) bekezdésével összhangban a közös valuta Ciprus
általi, 2008. január 1-jén történő bevezetéséről (HL L 186.,
2007.7.18., 29. o.).
[7]               A Tanács 2007. július 10-i 2007/504/EK határozata az
EK-Szerződés 122. cikkének (2) bekezdésével összhangban a közös valuta
Málta általi, 2008. január 1-jén történő bevezetéséről (HL L 186.,
2007.7.18., 32. o.).
[8]               A Tanács 2008. július 8-i 2008/608/EK határozata a
Szerződés 122. cikkének (2) bekezdésével összhangban a közös valuta
Szlovákia általi, 2009. január 1-jén történő bevezetéséről (HL L
195., 2008.7.24., 24. o.).
[9]               A Tanács 2010. július 13-i 2010/416/EU határozata a
Szerződés 140. cikkének (2) bekezdésével összhangban az euró Észtország
általi, 2011. január 1-jén történő bevezetéséről (HL L 196.,
2010.7.28., 24. o.).
[10]             A Tanács 2013. július 9-i 2013/387/EU határozata az euró
Lettország általi, 2014. január 1-jén történő bevezetéséről (HL L
195., 2013.7.18., 24. o.).
[11]             HL L 236., 2003.9.23., 33. o.
[12]             HL L 157., 2005.6.21., 203. o.
[13]             HL L 112., 2012.4.24., 21. o.
[14]             HL C 236., 1997.8.2., 5. o.
[15]             HL C 73., 2006.3.25., 21. o.
[16]             A Tanács 1995. október 23-i 2494/95/EK rendelete a harmonizált
fogyasztói árindexekről (HL L 257., 1995.10.27.).
[17]             2014 áprilisában Görögország, Bulgária és Ciprus 12 havi
átlagos inflációs rátája –1,2 százalék, –0,8 százalék és –0,4 százalék, az
euróövezeté pedig 1 százalék volt.
[18]             A Tanács 2009. május 25-i 479/2009/EK rendelete az Európai
Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén
követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról (HL L 145.,
2009.6.10., 1. o.).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.6.2.
            COM(2017) 266 final
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            Spanyolország „EGF/2017/001 ES/Castilla y León mining” referenciaszámú kérelme nyomán az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről

               INDOKOLÁS

               A JAVASLAT HÁTTERE

               1.Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból (EGAA) nyújtott pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó szabályokat az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet
                  1
                hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: EGAA-rendelet) határozza meg.

               2.2017. január 20-án Spanyolország EGF/2017/001 ES/Castilla y León mining referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt a NACE Revision 2. rendszer szerinti 5. ágazatban (Szénbányászat) a spanyolországi Castilla y León (ES41) NUTS 2. szintű régióban történt elbocsátásokat
                  2
                követően.

               3.A kérelem értékelése után a Bizottság az EGAA-rendelet valamennyi vonatkozó rendelkezése alapján megállapította, hogy az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás odaítélésének feltételei teljesülnek.

               A KÉRELEM ÖSSZEFOGLALÁSA

                        EGAA-kérelem

                        EGF/2017/001 ES/Castilla y León mining

                        Tagállam

                        Spanyolország

                        Érintett régió(k) (NUTS
                           3
                         2. szint)

                        Castilla y León (ES41)

                        A kérelem benyújtásának dátuma

                        2017. január 20.

                        A kérelem átvételi elismervényén feltüntetett dátum

                        2017. január 20.

                        A kiegészítő információk iránti kérelem dátuma

                        2017. február 3.

                        A kiegészítő információ benyújtásának határideje

                        2017. március 17.

                        Az értékelés befejezésének határideje

                        2017. június 9.

                        Beavatkozási kritérium

                        Az EGAA-rendelet 4. cikkének (2) bekezdése

                        Gazdasági ágazat(ok)

                        (NACE Revision 2. rendszer szerinti ágazat)
                           4

                        5. ágazat (Szénbányászat)

                        Az érintett vállalatok száma

                        5

                        Kilenc hónapos referencia-időszak:

                        2016. február 1. − 2016. november 1.

                        Az elbocsátott személyek száma összesen

                        339

                        A támogatható kedvezményezettek száma összesen

                        339

                        A megcélzott kedvezményezettek száma összesen

                        339

                        A megcélzott nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok (NEET-fiatalok) száma

                        125

                        A személyre szabott szolgáltatásokhoz kapcsolódó költségvetés (EUR)

                        1 603 940

                        Az EGAA
                           5
                         végrehajtásához kapcsolódó költségvetés (EUR)

                        66 500

                        Teljes költségvetés (EUR)

                        1 670 440

                        EGAA-hozzájárulás (60 %) (EUR)

                        1 002 264

               A KÉRELEM ÉRTÉKELÉSE

               Az eljárás

               4.Spanyolország 2017. január 20-án kérelmet nyújtott be „EGF/2017/001 ES/Castilla y León mining” referenciaszámon, 12 héten belül attól az időponttól számítva, hogy az EGAA-rendelet 4. cikkében meghatározott beavatkozási kritériumok teljesültek. Az Európai Bizottság ugyanazon a napon visszaigazolta a kérelem beérkezését, és 2017. február 3-án kiegészítő információkat kért Spanyolországtól. Spanyolország a kéréstől számított hat héten belül megküldte a szóban forgó kiegészítő információkat. A teljes kérelem kézhezvételétől számított 12 hetes határidő, amelyen belül a Bizottságnak le kell zárnia annak értékelését, hogy a kérelem megfelel-e a pénzügyi hozzájárulás feltételeinek, 2017. június 9-én jár le.

               A kérelem elfogadhatósága

               Az érintett vállalatok és kedvezményezettek

               5.A kérelem 339 munkavállalót érint, akiket a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 5. gazdasági ágazatban (Szénbányászat) bocsátottak el
                  6
               . Az elbocsátásokra Castilla y León (ES41) NUTS 2. szintű régióban került sor.

                        A vállalatok neve és a referencia-időszakon belül elbocsátott személyek száma

                        Hullera Vasco Leonesa S.A.   (HVL)

                        227

                        Centro de Investigación y Desarrollo S.A.   (CIDSA)

                        68

                        Hijos de Baldomero García S.A.

                        7

                        Minas del Bierzo Alto S.L.

                        8

                        Unión Minera del Norte S.A.   (UMINSA)

                        29

                        A vállalatok száma összesen:5

                        Az elbocsátott munkavállalók száma összesen:

                        339

                        A támogatásra jogosult munkavállalók száma összesen:

                        339

               Beavatkozási kritériumok

               6.Spanyolország e kérelmet az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontjától eltérést biztosító 4. cikke (2) bekezdésében említett beavatkozási kritérium alapján nyújtotta be; az előbbi az EGAA hozzájárulását ahhoz köti, hogy egy kilenc hónapos referencia-időszak alatt egy tagállam ugyanazon vagy két egymással határos NUTS 2. szintű régiójában található és a NACE Rev. 2. rendszer ágazati szintjén meghatározott ugyanazon gazdasági ágazatban működő vállalatoktól legalább 500 munkavállalót bocsássanak el.

               7.A kérelemmel összefüggő kilenc hónapos referencia-időszak 2016. február 1-től 2016. november 1-ig tartott.

               Az elbocsátások és a tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozók számának kiszámítása

               8.A referencia-időszak alatti valamennyi elbocsátást a munkaszerződés tényleges megszüntetésének vagy lejáratának időpontjától vették számításba.

               A támogatható kedvezményezettek

               9.A támogatható kedvezményezettek száma 339.

               Az elbocsátások és a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett jelentős strukturális változások közötti kapcsolat

               10.Az elbocsátások és a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett jelentős strukturális változások közötti kapcsolatot Spanyolország azzal támasztja alá, hogy az európai szénipar egyre növekvő mértékben szenved a nem európai országokból származó olcsóbb szén által támasztott versenytől.

               11.A széntermelés az EU szintjén jelentős mértékben csökkent a 2005 és 2015 közötti időszakban. 2005-ben az európai széntermelés még 198,8 tonna olajegyenérték
                  7
                volt, míg 2015-ben ez 145,3 millió tonna olajegyenértékre csökkent. Ez 26,9 %-os termeléscsökkenésnek felel meg. A széntermelés folyamatosan csökkent 2005 és 2010 között (–17,9 %), 2011-ben megerősödött (+1,7 %), majd újra folyamatosan csökkent 2012 és 2015 között (–14,4 %). Ugyanezen időszak alatt a világ széntermelése 26,3 %-kal nőtt; a 2005. évi 3 033,6 millió tonna olajegyenértékről 3 830,1 millió tonna olajegyenértékre 2015-ben. Ennek következtében az EU piaci részesedése a világ széntermelésében visszaesett, a 2005. évi 6,6 %-ról 2015-re 3,8 %-ra csökkenve.

               A világ széntermelése
                  (millió tonna olajegyenérték)

                        2005

                        2006

                        2007

                        2008

                        2009

                        2010

                        EU

                        198,8

                        193,2

                        187,0

                        178,9

                        167,9

                        165,6

                        Világszinten

                        3 033,6

                        3 188,5

                        3 326,7

                        3 436,0

                        3 435,3

                        3 627,6

                        2011

                        2012

                        2013

                        2014

                        2015

                        EU

                        168,4

                        167,7

                        157,3

                        150,3

                        145,3

                        Világszinten

                        3 891,4

                        3 930,4

                        3 986,5

                        3 988,9

                        3 830,1

                        Forrás: BP Statistical review
                           8

               12.Az európai szénpiacot csökkenő termelés mellett a behozatal növekedése jellemzi. 2010-ben a behozatal meghaladta a termelést, és azóta az EU széntermelése alacsonyabb, mint a behozatal mértéke. Ezen túlmenően a 2010 és 2014 közötti időszakban a behozatal 16,5 %-kal növekedett (a 2010. évi 230,9 millió tonnáról 268,9 millió tonnára 2014-ben).

               Az EU-ba és Spanyolországba irányuló szénimport, 2010−2014,
                  (millió tonna)

                        2010

                        2011

                        2012

                        2013

                        2014

                        EU

                        230,9

                        245,2

                        262,1

                        267,0

                        268,9

                        Spanyolország

                        12,5

                        16,5

                        22 6

                        14,0

                        17,1

               Forrás: Datacomex, Ministerio de Economía y Competitividad.

               Az EU-ba és Spanyolországba irányuló szénimport, 2010−2014,
                  változás az előző évhez képest (%)

                        2011

                        2012

                        2013

                        2014

                        EU

                        6,20

                        6,89

                        1,86

                        0,72

                        Spanyolország

                        32,71

                        37,55

                        −38,57

                        21,94

               13.A nem uniós országokból származó szénbehozatal mértéke a szén árának csökkenésével együtt nőtt. Az árak csökkenése főként a világgazdaság gyengeségének volt köszönhető, amelyhez kapcsolódott az ázsiai (főként a kínai) ipari termelés lassulását követő alacsonyabb kereslet, valamint az évszázad első évtizedére jellemző szénipari fellendülésből eredő kínai túlkínálat társult
                  9
               . A fő szénexportőrök
                  10
                devizája leértékelődött az amerikai dollárral szemben, ami még lejjebb nyomta az árakat. Így a szén eladási ára Európában a (2011. közepi) tonnánkénti 120 EUR-ról tonnánként 50 EUR-ra csökkent (2015-re)
                  11
               . Ez az árzuhanás számos uniós szénbányát veszteségessé tett, és ezek bezárását idézte elő.

               14.Spanyolországban a széntermelés és a behozatal egyaránt az uniós széntermelési és behozatali tendenciákhoz hasonlóan alakult. Azonban Spanyolországban mind a csökkenő termelési tendencia, mind pedig a behozatal növekedésének mértéke kiélezettebb volt. A 2010–2015 közötti időszakban a spanyol széntermelés 63,3 %-kal esett vissza (8,35 millióról 3,06 millió tonnára). Az elbocsátások által érintett Castilla y León régióban még jelentősebb volt a széntermelés csökkenése (86,27 %). 2014-ben 2010-hez képest a spanyol szénbehozatal 36,76 %-kal nőtt (vagyis 20 százalékponttal nagyobb mértékben, mint az EU teljes szénbehozatalának növekedése).

                        Széntermelés (millió tonna)

                        2010

                        2011

                        2012

                        2013

                        2014

                        2015

                        Spanyolország

                        8,35

                        6,62

                        6,16

                        4,36

                        3,90

                        3,06

                        CyL

                        2,45

                        1,85

                        1,56

                        0,95

                        1,04

                        0,41

               Forrás: IRMC - Instituto para la restructuración de la minería del carbón.

                        Széntermelés, változás az előző évhez képest (%)

                        2010

                        2011

                        2012

                        2013

                        2014

                        2015

                        Spanyolország

                        −11,59

                        −20,73

                        −6,93

                        −29,16

                        10,58

                        −21,39

                        CyL

                        −22,66

                        −24,35

                        −15,56

                        −39,13

                        9,29

                        −60,41

               15.Spanyolországban a szénbányászati ágazat átszervezése és átalakítása a gazdasági és pénzügyi válságot megelőző évek során azt célozta, hogy jobb jövedelmezőségi feltételek mellett segítsék ezen bányászati vállalkozások fennmaradását. Nem volt viszont előre látható a szénáraknak a gazdasági visszaesés által kiváltott meredek zuhanása (csaknem 60 %-kal), amely a hazai szénkitermelést veszteségessé tette. 25 %-kal csökkent a Castilla y León régióban működő szénbányászati vállalkozások száma annak következtében, hogy az árcsökkenés és a termelés visszaesése miatt a 2010 és 2016 közötti időszakban tíz szénbányászati vállalkozást zártak be.

               Szénkitermelő vállalkozások Castilla y León régióban (2010−2016)

               Az elbocsátásokhoz és az önálló vállalkozók tevékenységének megszüntetéséhez vezető események

               16.Az elbocsátásokhoz vezető esemény a szén árának a csökkenése a belföldi piacon, amelyet a nemzetközi piacokon tapasztalható alacsony szénárak idéztek elő, melyek oka egyebek mellett a gazdasági lassulás volt. A jelenlegi árakon a hazai széntermelés nem jövedelmező. Ennek következtében (a fent említettek szerint) csökkent a belföldi széntermelés és számos szénbánya bezárására került sor, ami elbocsátásokhoz vezetett.

               A kérelem elfogadhatóságát indokoló kivételes körülmények bemutatása

               17.Spanyolország szerint annak ellenére, hogy a kilenchónapos referencia-időszakban 500-nál kevesebb elbocsátásra került sor, a kérelem hasonlít egy, az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint benyújtott kérelemhez, mivel az elbocsátások által érintett terület legnagyobbrészt távol eső hegyvidéki völgyekből áll, amelyek gyéren lakottak és nagymértékben függnek egyetlen gazdasági ágazattól. Így ez egy kis piacnak tekinthető.

               18.Az elbocsátások által érintett terület Castilla y León régió bányászati körzete. A bányászati körzet hegyvidéki völgyekből áll, amelyek León és Palencia tartományok északi részén találhatók a Kantábriai-hegységben
                  12
               , ahol 81 város függ (közülük 31 pedig jelentős mértékben függ) gazdaságilag a szénbányászattól.

               Szénbányászati központok

                        A széntől jelentősen függő körzet

                        A széntől mérsékelten függő körzet

               19.A szénbányászati körzet lakóinak száma 111 342, akik egy körülbelül 8 696 km2-es területen élnek. A népsűrűség ezért nagyon alacsony, csak 12,8 fő/km2, ami messze elmarad az országos átlagtól (92,1 fő/km2) vagy az EU átlagától (117,5 fő/km2).

               20.A bányászati körzet kisvárosokból áll, melyek 44 %-ának nincs 500 főnél nagyobb lakossága. Csak a körzet öt legnagyobb városának van 5 000 és 10 000 fő közötti lakossága. Ezek a városok gyakran elszigetelt területeken találhatóak, és problémáik vannak a mobilitás és a nagykapacitású országutakhoz történő kapcsolódás, a technológiai infrastruktúrák és az iparterületek fejlesztése stb. terén, főként a hegyvidéki térséggel járó nehézségek miatt.

               21.A bányászati körzetben nagyon nehéz a foglalkoztatási helyzet. A munkanélküliségi adatok alapján arra lehetne következtetni, hogy 2012 óta, ami a válság legrosszabb éve volt, a foglalkoztatás javult. A valóság azonban éppen ennek az ellenkezője. A körzetben egyre nagyobb a munkahelyhiány, és ha csökkent is a munkanélküliek száma a 2010 és 2015 közötti időszakban, ez csak annak volt köszönhető, hogy a népesség a jobb foglalkoztatási kilátásokat kínáló belföldi vagy külföldi térségekbe költözött.

               22.2015 decemberében a munkanélküli személyek száma 1,03 %-kal volt alacsonyabb, mint 2010 decemberében, míg ugyanezen időszak alatt a terület lakossága 8,5 %-kal csökkent. Ezen évek során a munkanélküliség korcsoportonkénti alakulása meredek csökkenést (–11 %) mutat a 25–44 év közötti korcsoportba tartozó munkanélküliek tekintetében és még élesebb zuhanást (–33 %) a 25 év alattiak körében. Ugyanez a tendencia figyelhető meg a lakosság korcsoportonkénti alakulásában is. A legnagyobb népességcsökkenést a 25 év alattiak csoportja mutatja (–22 %), amelyet a 25–44 év közöttiek csoportja követ (–17 %). A 45 éves és ennél idősebbek csoportjában nincs változás a népességszámban (–0,08 %), míg e korcsoportban a munkanélküliség körülbelül 27 %-kal nőtt
                  13
               .

               Az elbocsátások várható hatása a helyi, a regionális és az országos gazdaságra és foglalkoztatásra

               23.Bár az elmúlt két évben Spanyolországban csökkent a munkanélküliség, a munkanélküliségi ráta még mindig magas (18,6 %)
                  14
               .

               24.Továbbá, mivel a bányászati körzet egy földrajzilag elszigetelt kis terület, a 339 elbocsátás jelentős hatást gyakorol a körzet gazdaságára, amely jelenleg a bányászathoz kapcsolódó iparból történő elbocsátásokkal próbál megbirkózni. Az említett elbocsátások nem képezik a jelen kérelem részét, mivel a bányászathoz kapcsolódó ipar a NACE rendszer szerinti 5. ágazattól (Szénbányászat) eltérő ágazatba tartozik. Már ma is munkahelyhiány tapasztalható a bányászati körzetben, amelyet a bányászati ágazat alakulása idézett elő (a termelés csökkenése a behozatal növekedése után) az elmúlt években. Ezek az új elbocsátások tovább súlyosbíthatják a terület foglalkoztatási helyzetét.

               25.A bányavállalatok bezárásával a munkahelyhiány a bányászati körzet népességének fent már említett csökkenéséhez vezetett, ami tovább növelte a terület elnéptelenedésének veszélyét. Az e kérelem által érintett elbocsátásoknak további negatív hatásai vannak a körzetre, mivel veszélyeztethetik a népesség területen való megmaradásának ösztönzését célzó erőfeszítéseket.

               A megcélzott kedvezményezettek és a javasolt intézkedések

               A megcélzott kedvezményezettek

               26.Várhatóan valamennyi munkavállaló részt vesz az intézkedésekben. E munkavállalók adatai nemek, állampolgárság és életkor szerinti bontásban:

                        Kategória

                        A megcélzott kedvezményezettek száma

                        Nem:

                        Férfiak:

                        328

                        (96,8 %)

                        Nők:

                        11

                        (3,2 %)

                        Állampolgárság:

                        Uniós polgárok:

                        339

                        (100,0 %)

                        Nem uniós polgárok:

                        0

                        (0,0 %)

                        Korcsoport:

                        15 és 24 év közöttiek:

                        0

                        (0,0 %)

                        25 és 29 év közöttiek:

                        6

                        (1,8 %)

                        30 és 54 év közöttiek:

                        326

                        (96,2 %)

                        55 és 64 év közöttiek:

                        7

                        (2,0 %)

                        64 év felettiek:

                        0

                        (0,0 %)

               27.Spanyolország továbbá az EGAA-ból társfinanszírozott, személyre szabott szolgáltatásokat fog nyújtani 125 olyan nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatal (NEET-fiatal) számára, akik a kérelem benyújtásának időpontjában 30 év alattiak voltak, tekintve, hogy az 5. pontban említett elbocsátások mindegyikére az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés alapján támogatható NUTS 2. szintű régióban, Castilla y Leónban (ES41) kerül sor.

               28.Az intézkedésekben várhatóan részt vevő megcélzott kedvezményezettek becsült száma a NEET-fiatalokkal együtt tehát 464.

               A javasolt intézkedések támogathatósága

               29.Az elbocsátott munkavállalóknak és a NEET-fiataloknak nyújtott, személyre szabott szolgáltatások az alábbiakat foglalják magukban:

               –Üdvözlő és tájékoztató találkozók: Ez a megcélzott kedvezményezettek részére ajánlott első intézkedés, amely a következőket tartalmazza: általános és egyéni tájékoztató találkozók a képzettségi és képzési követelményekről; a rendelkezésre álló tanácsadási és képzési programokról;a juttatásokról és ösztönzőkről, valamint a résztvevő munkavállalók profiljának és személyre szabott visszailleszkedési útvonalának meghatározásáról.

               –A foglalkoztatási orientáció és tanácsadás nyújtására a megvalósítási időszakban végig sor kerül.

               –Intenzív munkakereséshez nyújtott támogatás. Ez intenzív munkakeresést jelent, ideértve a helyi és regionális lehetőségek felkutatását, valamint a munkaközvetítést.

               –Képzés. Ez különféle képzési tanfolyamokat foglal magában, mint például az (1) Ágazatokon átnyúló kész.ségek és kompetenciák képzése. A képzési ajánlat a munkakeresési technikákra fókuszáló workshopokat, valamint a személyes és szociális készségekre, az információs és kommunikációs technológiákra (ikt) és az idegen nyelvekre irányuló képzést tartalmaz. (2) Szakképzés A szakképzés vagy a bányászattal kapcsolatos azon készségek fejlesztésére összpontosít, amelyek a más gazdasági ágazatokba átnyúló foglalkozások esetében lehetnek fontosak (például átképzés robbanóanyagokkal foglalkozó munkavállalóvá, robbanószer-kezelési szakértővé és robbantómesterré),vagy pedig az építőiparban, illetve olyan ágazatokban szükséges készségek fejlesztésére, amelyekben munkalehetőségek állnak rendelkezésre vagy megjelenésük várható, mint például az idegenforgalmi és vendéglátási ágazat a vidéki területeken, a bányászati medencék környezetvédelmi helyreállításával, újraerdősítéssel és tájrendezéssel kapcsolatos képzés, idősotthoni ápolási asszisztensképzés, mikológia (vadon termő gombákkal, ezek ehető fajainak felismerésével, a fenntartható gombagyűjtéssel stb. kapcsolatos képzés). (3) A munkatapasztalat során elsajátított készségek elismerésére szolgáló tesztekre való felkészülés.

               –Vállalkozásösztönzés. Azon elbocsátott munkavállalók számára, akik készek saját vállalkozás indítására, a támogatások széles köre lesz elérhető, így (1) az önfoglalkoztatást célzó üzleti kezdeményezések népszerűsítésére és az üzleti ötletek generálására összpontosító bevezető modulok; (2) az életképes üzleti vagy önfoglalkoztatási projektek kifejlesztését, megvalósítását és vezetését célzó projektekre és kezdeményezésekre vonatkozó tanácsadás; (3) vállalkozói képzések a vállalkozási folyamat különböző szintjeire kiterjedően, az alapinformációktól vagy első kapcsolatfelvételtől kezdve az olyan bonyolultabb kérdésekig, mint a tervezés, a megvalósíthatósági tanulmányok készítése, üzleti terv készítése stb.; (4) vállalkozásfejlesztési célú kísérő támogatás:Ez a támogatás a vállalkozásindítás teljes folyamatára kiterjedő egyéni konzultációkat foglal magában.

               –Vállalkozásalapításhoz nyújtott támogatás. Azok a munkavállalók, akik saját vállalkozást alapítanak, legfeljebb 15 000 EUR összegű hozzájárulásban részesülnek az alapítási, eszközberuházási és folyó kiadások fedezésére.

               –Ösztönzők. Számos különféle ösztönző lesz. (1) Részvétel ösztönzése. Az intézkedésekben való részvételük ösztönzésére a munkavállalók és a NEET-fiatalok 150 EUR átalányösszegben részesülnek, amelynek előfeltétele, hogy három hónapon keresztül aktívan részt vegyenek a programban, és saját személyre szabott intézkedéscsomagjukból legalább egy intézkedést teljesítsenek. (2) Hozzájárulás az utazási költségekhez. A lakóhelyükön kívüli intézkedésben részt vevő munkavállalók és NEET-fiatalok a saját városuk és az intézkedés helye szerinti város közötti tömegközlekedés költségének megfelelő összegű utazási hozzájárulásban részesülnek. Ha a megfelelő tömegközlekedés hiánya miatt a résztvevőknek saját járművüket kell használniuk az utazásra, akkor kilométerenként 0,19 EUR-t kapnak. (3) Eltartott személyeket gondozók kiadásaihoz való hozzájárulás. A gondozási feladatokat (gyermekeket, időseket, vagy fogyatékkal élőket) ellátó munkavállalók és NEET-fiatalok napi 15 EUR-ban részesülnek az intézkedésekben való részvétel napjain. Ennek célja a gondozási feladatokat ellátó résztvevők további költségeinek fedezése annak érdekében, hogy igénybe vehessék a képzést vagy az egyéb intézkedéseket. (4) Képzési támogatás. Azok a résztvevők, akik a foglalkoztatásra irányuló, személyre szabott útvonalukban tervezett képzési alkalmak legalább 75 %-án részt vesznek, a képzés befejezését követően támogatásban részesülnek, melynek összege a képzés óraszámától függően változik. A támogatás a rövid képzések (25–50 óra) utáni 100 EUR-tól a legalább 450 órás képzési tanfolyamokért járó 600 EUR-ig terjed. (5) Foglalkoztatási ösztönzők. Legfeljebb három hónapon keresztül havi 150 EUR bértámogatásban részesülnek azok a munkavállalók, akik ismét munkába állnak. (6) Foglalkoztatási támogatás. Ez a támogatás az elbocsátott munkavállalókat azzal támogatja, hogy elősegíti egy más vállalatnál határozott vagy határozatlan idejű munkaszerződéssel történő újrafoglalkoztatásukat.Az alkalmazó vállalat legfeljebb 5 000 EUR-t kap minden olyan munkavállaló esetében, akit határozatlan idejű szerződéssel alkalmaz, és 2 000 EUR-t minden olyan munkavállaló esetében, akinek legalább 6 hónapra szóló határozott idejű szerződést kínál.

               30.Az itt leírt javasolt intézkedések az EGAA-rendelet 7. cikkében meghatározott támogatható tevékenységek közé sorolható aktív munkaerő-piaci intézkedéseknek minősülnek. Ezek a tevékenységek nem helyettesítik a passzív szociális védelmi intézkedéseket.

               31.Spanyolország megadta a szükséges információkat a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében az érintett vállalatokra nézve kötelező intézkedésekről. Megerősítették, hogy az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás nem helyettesíti ezeket az intézkedéseket.

               Becsült költségvetés

               32.A költségek teljes becsült összege 1 670 440 EUR, amely a személyre szabott szolgáltatásokra fordított 1 603 940 EUR-t, továbbá az előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint ellenőrzési és beszámolási tevékenységekre szánt 66 500 EUR összegű kiadásokat foglalja magában.

               33.Az EGAA-ból igényelt teljes pénzügyi hozzájárulás összege 1 002 264 EUR (az összköltség 60 %-a).

                        Intézkedések

                        A résztvevők becsült száma

                        Egy résztvevőre eső becsült költség
                        (EUR)
                           15

                        Becsült összköltség

                        (EUR)
                           16

                        Személyre szabott szolgáltatások (az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) és c) pontja szerinti intézkedések)

                        Üdvözlő és tájékoztató találkozók
                           (Programa de información y acogida)

                        464

                        328

                        152 240

                        Foglalkoztatási orientáció és tanácsadás
                           (Acciones de orientación y asesoramiento)

                        355

                        284

                        100 800

                        Intenzív munkakereséshez nyújtott támogatás(Acciones de intermediación y gestión)

                        270

                        333

                        90 000

                        Képzés
                           (Acciones de formación y requalificación profesional)

                        225

                        2 183

                        491 100

                        Vállalkozásösztönzés
                           (Programa de emprendimiento)

                        62

                        1 315

                        81 500

                        Vállalkozásalapításhoz nyújtott támogatás

                        30

                        12 500

                        375 000

                        Részösszeg (a):

                        A személyre szabott szolgáltatáscsomag százalékaránya

                        –

                        1 290 640

                        (80,47 %)

                        Juttatások és ösztönzők (az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti intézkedések)

                        Ösztönzők
                           (Programa de incentivos)

                        280

                        1 119

                        313 300

                        Részösszeg (b):

                        A személyre szabott szolgáltatáscsomag százalékaránya:

                        –

                        313 300

                        (19,53 %)

                        Az EGAA-rendelet 7. cikkének (4) bekezdése szerinti intézkedések

                        1. Előkészítő tevékenységek

                        –

                        18 000

                        2. Irányítás

                        –

                        28 500

                        3. Tájékoztatás és nyilvánosság

                        –

                        8 000

                        4. Ellenőrzés és beszámolás

                        –

                        12 000

                        Részösszeg (c):

                        Százalékarány az összköltséghez képest:

                        –

                        66 500

                        (3,98 %)

                        Összesen (a + b + c):

                        –

                        1 670 440

                        EGAA-hozzájárulás (az összköltségek 60 %-a)

                        –

                        1 002 264

               34.A fenti táblázatban az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelő intézkedésként meghatározott intézkedések költsége nem haladja meg a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja összköltségének 35 %-át. Spanyolország megerősítette, hogy ezen intézkedések az álláskereső vagy képzési tevékenységekben részt vevő megcélzott kedvezményezettek tevékeny részvételétől függnek.

               35.Spanyolország megerősítette, hogy az önálló vállalkozáshoz, vállalkozásalapításhoz, valamint a vállalkozás alkalmazottak által történő átvételéhez kapcsolódó beruházás költsége kedvezményezettenként nem haladja meg a 15 000 EUR-t.

               A kiadások támogathatóságának időszaka

               36.Spanyolország 2017. február 15-én kezdte meg a személyre szabott szolgáltatások nyújtását a megcélzott kedvezményezettek részére. Az említett intézkedésekkel kapcsolatos kiadásokhoz ezért 2017. február 15-től 2019. február 15-ig nyújtható pénzügyi támogatás az EGAA-ból. A NEET-fiatalokat célzó intézkedések kiadásaihoz az 1309/2013/EU rendelet 6. cikkének (2) bekezdésében foglaltak szerint 2017. december 31-ig nyújtható pénzügyi támogatás.

               37.Spanyolország esetében 2017. február 1-jén merült fel először az EGAA végrehajtásához kapcsolódó igazgatási kiadás. Az előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint ellenőrzési és jelentéstételi tevékenységekhez ezért 2017. február 1-től 2019. augusztus 15-ig nyújtható pénzügyi támogatás az EGAA-ból.

               A nemzeti vagy uniós forrásokból finanszírozott intézkedéseket kiegészítő jelleg

               38.A nemzeti előfinanszírozás vagy társfinanszírozás forrása Castilla y Leon autonóm régió pénzeszközei.

               39.Spanyolország megerősítette, hogy a fentiekben ismertetett, az EGAA-ból nyújtott pénzügyi hozzájárulásban részesülő intézkedések nem részesülnek pénzügyi támogatásban egyéb uniós pénzügyi eszközökből.

               A megcélzott kedvezményezettekkel vagy képviselőikkel, a szociális partnerekkel, illetve a helyi és regionális hatóságokkal folytatott konzultáció során követett eljárások

               40.Spanyolország jelezte, hogy a személyre szabott szolgáltatások koordinált csomagját a szakszervezetekkel (UGT
                  17
                és CCOO
                  18
               ), a CECALE-vel
                  19
               , Castilla és Leon vállalkozói szövetségeinek konföderációjával; az ADE-vel
                  20
                (regionális gazdaságfejlesztési, innovációs, finanszírozási és vállalkozás nemzetköziesítési ügynökség) és a FAFECYL-lel
                  21
                (a regionális állami foglalkoztatási szolgálathoz kapcsolódó közalapítvány) egyeztetve dolgozták ki. A kérelmet és annak tartalmát megvitatták a szociális partnerekkel. E célból hat találkozóra került sor 2016 júniusa és októbere között.

               Irányítási és kontrollrendszerek

               41.Spanyolország értesítette a Bizottságot, hogy a pénzügyi hozzájárulás irányítását és ellenőrzését ugyanazok a szervek fogják végezni, mint az ESZA esetében. Az ADE lesz a közreműködő szervezet az irányító hatóság számára.

               Az érintett tagállam vállalásai

               42.Spanyolország minden szükséges biztosítékot megadott az alábbiak tekintetében:

               –a javasolt intézkedésekhez való hozzáférés és azok megvalósítása során tiszteletben tartják az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség elvét;

               –a nemzeti és uniós jogszabályokban a csoportos létszámcsökkentések vonatkozásában előírt követelményeknek eleget tettek;

               –az elbocsátó vállalatok, amelyek a leépítések után folytatták a tevékenységüket, eleget tettek az elbocsátásokra vonatkozó jogi kötelezettségeiknek és a munkavállalóikkal szemben is ennek megfelelően jártak el;

               –a javasolt intézkedések nem részesülnek egyéb uniós alapok vagy pénzügyi eszközök pénzügyi támogatásában, és megtették a szükséges intézkedéseket a kettős finanszírozás megelőzésére;

               –a javasolt intézkedések kiegészítik a strukturális alapok által finanszírozott intézkedéseket;

               –az EGAA-ból nyújtott pénzügyi hozzájárulás megfelel az állami támogatásra vonatkozó uniós eljárási és anyagi szabályoknak.

               KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               Javasolt költségvetés

               43.Az EGAA-támogatás éves maximális összege (2011-es árakon számítva) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet 12. cikkében meghatározottaknak megfelelően 150 millió EUR
                  22
               .

               44.Miután megvizsgálta a kérelmet az EGAA-rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek szempontjából, valamint figyelembe vette a megcélzott kedvezményezettek számát, a javasolt intézkedéseket és a becsült költségeket, a Bizottság azt javasolja, hogy a javasolt intézkedések összköltségének 60 %-át kitevő 1 002 264 EUR összeget folyósítsanak az EGAA-ból a kérelemben igényelt pénzügyi hozzájárulás biztosítása érdekében.

               45.Az EGAA igénybevételére vonatkozó javasolt határozatot az Európai Parlament és a Tanács közösen hozza meg, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja értelmében
                  23
               .

               Kapcsolódó jogi aktusok

               46.A Bizottság az EGAA igénybevételéről szóló határozatra irányuló javaslatának benyújtásával egyidejűleg javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak 1 002 264 EUR összegnek az érintett költségvetési sorba történő átcsoportosítására.

               47.A Bizottság az EGAA igénybevételéről szóló határozatra irányuló javaslatával egyidejűleg végrehajtási jogi aktus formájában egy pénzügyi hozzájárulásról szóló határozatot is elfogad, amely abban az időpontban lép hatályba, amikor az Európai Parlament és a Tanács elfogadja az EGAA igénybevételéről szóló határozatjavaslatot.

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               Spanyolország „EGF/2017/001 ES/Castilla y León mining” referenciaszámú kérelme nyomán az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  24
                és különösen annak 15. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra
                  25
                és különösen annak 13. pontjára,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (a továbbiakban: EGAA) célja, hogy támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások miatt vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság elhúzódása, illetve egy újabb globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak és tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozóknak a munkaerőpiacon történő újbóli beilleszkedéshez.

               (2)Az EGAA éves maximális összege az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet 12. cikkében meghatározottaknak megfelelően (2011-es árakon számítva) 150 millió EUR
                  26
               .

               (3)2017. január 20-án Spanyolország kérelmet nyújtott be az EGAA mobilizálása céljából az uniós gazdasági tevékenységek egységes ágazati osztályozási rendszere („NACE”) Revision 2. rendszer szerinti 5. ágazatban (Szénbányászat) a spanyolországi Castilla y León (ES41), a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrája szerinti („NUTS”)
                  27
                2. szintű régióban történt elbocsátások tekintetében. A kérelmet az 1309/2013/EU rendelet 8. cikke (3) bekezdésének megfelelően további információkkal egészítették ki. A kérelem eleget tesz az 1309/2013/EU rendelet 13. cikkében az EGAA-ból folyósított pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek.

               (4)Spanyolország úgy határozott, hogy az 1309/2013/EU rendelet 6. cikkének (2) bekezdése szerinti, az EGAA által társfinanszírozott, személyre szabott szolgáltatásokat a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő 125 fiatal (NEET-fiatalok) számára is biztosítja.

               (5)Az 1309/2013/EU rendelet 4. cikkének (2) bekezdésével összhangban Spanyolország kérelme elfogadhatónak tekinthető, mivel az elbocsátások súlyos hatással járnak a foglalkoztatottságra és a helyi gazdaságra nézve.

               (6)Az EGAA-t ezért igénybe kell venni a Spanyolország által benyújtott kérelem alapján nyújtandó, 1 002 264 EUR összegű pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében.

               (7)Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéhez szükséges idő minimálisra csökkentése érdekében ezt a határozatot az elfogadása napjától kell alkalmazni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió 2017-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének keretein belül az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból 1 002 264 EUR összeg igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában.

               2. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba. Ezt a határozatot [the date of its adoption]
                  28* -tól/-től kell alkalmazni.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

                     (1)
                  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

                     (2)
                  Az EGAA-rendelet 3. cikke értelmében.

                     (3)
                  A Bizottság 1046/2012/EU rendelete (2012. november 8.) az új regionális bontásra vonatkozó idősorok továbbítása tekintetében a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 310., 2012.11.9., 34. o.).

                     (4)
                  HL L 393., 2006.12.30., 1. o.

                     (5)
                  Az 1309/2013/EU rendelet 7. cikkének negyedik bekezdése alapján.

                     (6)
                  Ez a szénbányászati ágazatban történt elbocsátásokra vonatkozó első kérelem.

                     (7)
                  Tonna olajegyenérték, rövidítve toe, az energia szabványos mértékegysége. Ez megegyezés szerint egy tonna nyersolajból kivonható energia hozzávetőleges mennyiségével egyenértékű. Ez egy szabványosított mértékegység, amelyhez hozzárendelt alsó fűtőérték 41 868 kilojoule/kg, és amely a különböző forrásokból származó energiák összehasonlítására használható.

                     (8)
                  www.bp.com

                     (9)
                  A 2006–2010-es ötéves terv alatt a Kínai Népköztársaság két és félszer annyit ruházott be a szénbányászati kapacitásába, mint teljes történelme során valaha.

                     (10)
                  A világ öt legnagyobb szénexportőr országa Indonézia, Ausztrália, Oroszország, az USA és Kolumbia.

                     (11)
                  Coal Medium-term Market Report 2015 (Középtávú szénpiaci jelentés 2015), OECD/IEA. www.iea.org

                     (12)
                  A Kantábriai-hegység 300 km hosszan terül el Észak-Spanyolországban a Pireneusok nyugati határától a Galiciai-hegységig Galiciában a Kantábriai-tenger partvonala mentén. Éles választóvonalat képez az északra eső „zöld Spanyolország” és a száraz központi fennsík között.

                     (13)
                  Forrás: Az ADE adatfeldolgozása a SEPE adatai (munkanélküliség) és a Consejería de Economía y Hacienda de la Junta de Castilla y Leóntól származó adatok (népesség) alapján.

                     (14)
                  2016. 4. n.é.-es adat. http://www.datosmacro.com/paro-epa/espana

                     (15)
                  A tizedes érték elkerülése érdekében a támogatásra jogosult munkavállalóra eső becsült költségeket kerekítették. A kerekítés azonban nincs hatással az egyes intézkedések összköltségére, amely azonos a Spanyolország által benyújtott kérelemben szereplő összeggel.

                     (16)
                  A végösszegek a kerekítések miatt nem egyeznek.

                     (17)
                  Unión Regional de Trabajadores de Castilla y León (UGT).

                     (18)
                  Unión sindical de Comisiones obreras de Castilla y León (CCOO).

                     (19)
                  Confederación de Organizaciones Empresariales de Castilla y León (CECALE).

                     (20)
                  Agencia de Innovación y Financiación Empresarial de Castilla y León (ADE)

                     (21)
                  Fundación para el Anclaje Empresarial y para el Empleo de Castilla y León (FAFECYL)

                     (22)
                  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

                     (23)
                  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (24)
                  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

                     (25)
                  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (26)
                  A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

                     (27)
                  A Bizottság 1046/2012/EU rendelete (2012. november 8.) az új regionális bontásra vonatkozó idősorok továbbítása tekintetében a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 310., 2012.11.9., 34. o.).

                     (28)
                   Date to be inserted by the Parliament before the publication in OJ.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.2.8.
            COM(2017) 64 final
            2017/0020(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az EK–Mexikó Vegyes Tanács 2000. március 23-i 2/2000 sz. határozatának a származó termék fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló III. mellékletének módosítása tekintetében az Európai Unió nevében az EU–Mexikó Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  Az egyrészről az Európai Közösség és annak tagállamai, valamint másrészről a Mexikói Egyesült Államok között létrejött gazdasági partnerségi, politikai koordinációs és együttműködési megállapodást 1997. december 8-án Brüsszelben írták alá. A kereskedelem liberalizálására vonatkozó rendelkezéseket a megállapodás által létrehozott EK–Mexikó Vegyes Tanács 2/2000 sz. határozata (a továbbiakban: 2/2000 sz. határozat) állapította meg.

                  Az EK–Mexikó Vegyes Tanács 2/2000 sz. határozatához csatolt, a származó termék fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködési eljárásokról szóló III. melléklet meghatározza a megállapodás szerződő feleinek területéről származó termékekre vonatkozó származási szabályokat.

                  Az Európai Unió vámuniót tart fenn az Andorrai Hercegséggel a harmonizált rendszer 25–97 fejezetébe tartozó termékek tekintetében, illetve a San Marino Köztársasággal minden termék tekintetében. Ezen vámunió következtében a Mexikóból származó áruk az EU–Mexikó megállapodás értelmében preferenciális elbánásban részesülnek az Andorrába vagy San Marinóba történő bevitelnél.

                  A felek megállapodtak, hogy Mexikó az Andorrai Hercegségből származó, a harmonizált rendszer 25–97 fejezetébe tartozó termékeket, valamint a San Marino Köztársaságból származó termékeket a 2/2000 sz. határozat III. melléklete értelmében az Európai Unióból származóként ismeri el.

                  Megállapodás született Mexikóval az EU–Mexikó Vegyes Bizottság 1/2017 sz. határozatának módosításáról, hogy a harmonizált rendszerben a 2914 és 2915 vámtarifaszám alá tartozó vegyi anyagokra vonatkozó termékspecifikus szabályokat e határozattal véglegessé tegyék. Ez összhangban van az EU–Mexikó megállapodásnak a termékspecifikus származási szabályok tekintetében történő folyamatos modernizálására irányuló megközelítéssel.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  Az Európai Unió és harmadik országok között kötött szabadkereskedelmi megállapodásokban viszonosságot biztosítanak Andorrának és San Marinónak, engedélyezve, hogy az ezen országokból származó árukat az Európai Unióból származónak tekintsék. Ezt a viszonosságot terjesztik most ki Mexikóra.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  Tárgytalan.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  Mivel a javaslat az Európai Unió kereskedelempolitikájára vonatkozik, a megfelelő jogalap az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésének a 218. cikk (9) bekezdésével összhangban értelmezett első albekezdése.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  A javaslat az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható.

               •Arányosság

                  A javaslat nem lépi túl a kitűzött célok eléréséhez szükséges és megfelelő mértéket.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •Konzultáció az érdekelt felekkel

                  Nem releváns. A javaslat egy korábbi szöveget módosít annak aktualizálása céljából.

               •Hatásvizsgálat

                  A javaslat egy meglévő kétoldalú kereskedelmi megállapodást módosít. Más figyelembe vehető választási lehetőség nincs.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A lehetséges költségvetési hatás a vámokból befolyó saját források éves szinten mintegy 5 millió EUR összegű csökkenése.

               5.TOVÁBBI ELEMEK

                  Nincsenek.

               2017/0020 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az EK–Mexikó Vegyes Tanács 2000. március 23-i 2/2000 sz. határozatának a származó termék fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló III. mellékletének módosítása tekintetében az Európai Unió nevében az EU–Mexikó Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére, összefüggésben a 218. cikke (9) bekezdésével
                  1
               ,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az EK–Mexikó Vegyes Tanács 2000. március 23-i 2/2000 sz. határozatának
                  2
                III. melléklete megállapítja a megállapodás részes feleinek területéről származó termékekre vonatkozó származási szabályokat. A 38. cikk lehetővé teszi az EU–Mexikó Vegyes Bizottság számára a 2/2000 sz. határozat III. mellékletének módosítását.

               (2)Az Európai Unió vámuniót tart fenn az Andorrai Hercegséggel a harmonizált rendszer 25–97 fejezetébe tartozó termékek tekintetében, illetve a San Marino Köztársasággal a harmonizált rendszer 1–97 fejezetébe tartozó termékek tekintetében. Ezen vámunió lehetővé teszi, hogy a Mexikóból származó áruk a 2/2000 sz. határozat értelmében preferenciális elbánásban részesüljenek az Andorrába vagy San Marinóba történő kivitel esetén.

               (3)A felek megállapodtak, hogy Mexikó az Andorrai Hercegségből származó, a harmonizált rendszer 25–97 fejezetébe tartozó termékeket, valamint a San Marino Köztársaságból származó, a harmonizált rendszer 1–97 fejezetébe tartozó termékeket a 2/2000 sz. határozat III. melléklete értelmében az Európai Unióból származó termékként ismeri el.

               (4)Annak lehetővé tétele érdekében, hogy az említett árukat a Mexikóba való bevitel során ugyanúgy kezeljék, mint ha az Unióból származnának, valamint a III. melléklet ezen árukra történő alkalmazására vonatkozó rendelkezések meghatározása érdekében a 2/2000 sz. határozat III. mellékletét egy új VI. függelékkel kell kiegészíteni.

               (5)Az 1997. december 8-án Brüsszelben aláírt, egyrészről az Európai Közösség és annak tagállamai, valamint másrészről a Mexikói Egyesült Államok között létrejött gazdasági partnerségi, politikai koordinációs és együttműködési megállapodás
                  3
                által létrehozott EK–Mexikó Vegyes Tanács 2/2000 sz. határozatához
                  4
                tartozó V. együttes nyilatkozat
                  5
                rendelkezik arról, hogy az említett megállapodás által létrehozott EU–Mexikó Vegyes Bizottság vizsgálja meg a 2/2000 sz. határozat III. melléklete II(a) függelékének 2. és 3. megjegyzésében foglalt származási szabályok alkalmazásának 2003. június 30. utánra történő meghosszabbítása szükségességét. Ez a vizsgálat a harmonizált rendszerben a 2914 és 2915 vámtarifaszám alá tartozó bizonyos vegyipari termékekre vonatkozó, a 2/2000 sz. határozat III. mellékletének II. függelékében található termékspecifikus szabályokat érinti.

               (6)A Vegyes Bizottság 2017. XX XX-án/-én elfogadta az 1/2017 sz. határozatot, amely negyedik alkalommal hosszabbítja meg a harmonizált rendszer 2914 és 2915 vámtarifaszáma alá tartozó vegyipari termékekre vonatkozó termékspecifikus származási szabályok alkalmazását. Az 1/2017 sz. határozatot 2019. december 31-ig kell alkalmazni.

               (7)Indokolt az 1/2017 sz. határozat I. mellékletében foglalt termékspecifikus származási szabályok alkalmazását állandó jelleggel meghosszabbítani, mivel ez összhangban van a Mexikó és az Európai Unió közötti megállapodás modernizációjának elveivel.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1) Az EK–Mexikó Vegyes Tanács 2/2000 sz. határozatának megváltoztatásával, valamint az EU–Mexikó Vegyes Bizottság 1/2017 sz. határozatával kapcsolatban az Európai Unió–Mexikó Vegyes Bizottságban az Unió nevében képviselendő álláspont az Európai Unió–Mexikó Vegyes Bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetén alapul.

               (2) Az Unió képviselői az Európai Unió–Mexikó Vegyes Bizottságban a Tanács további határozata nélkül is hozzájárulhatnak az Európai Unió–Mexikó Vegyes Bizottság (1) bekezdésben említett határozattervezetének kisebb módosításaihoz.

               2. cikk

               Elfogadása után Európai Unió–Mexikó Vegyes Bizottságnak az EK–Mexikó Vegyes Tanács 2000. március 23-i 2/2000 sz. határozata III. mellékletének módosítását érintő határozatát közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     elnök

               PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

               1.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI

               1.1.A javaslat/kezdeményezés címe

               1.2.A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)

               1.3.A javaslat/kezdeményezés típusa

               1.4.Célkitűzés(ek)

               1.5.A javaslat/kezdeményezés indoklása

               1.6.Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

               1.7.Tervezett irányítási módszer(ek)

               2.IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK

               2.1.A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések

               2.2.Irányítási és kontrollrendszer

               2.3.A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések

               3.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

               3.1.A többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások?

               3.2.A kiadásokra gyakorolt becsült hatás

               3.2.1.A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

               3.2.2.Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

               3.2.3.Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

               3.2.4.A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség

               3.2.5.Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

               3.3.A bevételre gyakorolt becsült hatás

               PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

               1.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI

               1.1.A javaslat/kezdeményezés címe

                  A Tanács határozata az EK–Mexikó Vegyes Tanács 2000. március 23-i 2/2000 sz. határozatának a származó termék fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló III. mellékletének módosítása tekintetében az Európai Unió nevében az EU–Mexikó Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontról

               1.2.A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)
                  6

                  Bevételi tétel: 12. alcím (A 2007/436/EK, EURATOM határozat 2. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett közös vámtarifa szerinti vámok és egyéb vámok)

               1.3.A javaslat/kezdeményezés típusa

               ◻ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul

               ◻ A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet / előkészítő intézkedést követő új intézkedésre
                  7
                irányul

               ☒ A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul

               ◻ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul

               1.4.Célkitűzés(ek)

               1.4.1.A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzés(ek)

                  Tárgytalan

               1.4.2.Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)

                  … sz. konkrét célkitűzés

                  Tárgytalan

                  A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)

                  Vámok

               1.4.3.Várható eredmény(ek) és hatás(ok)

               Tüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/célcsoportokra.

                  Nem fog csökkenni a harmonizált rendszerben (a továbbiakban: HR) a 2914 és 2915 vámtarifaszám alá tartozó azon vegyipari termékek Mexikó és az EU közötti kereskedelmi forgalma, amelyeknek a termékspecifikus származási szabályai állandóvá válnak.

               1.4.4.Eredmény- és hatásmutatók

               Tüntesse fel a javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő mutatókat.

                  Tárgytalan

               1.5.A javaslat/kezdeményezés indoklása

               1.5.1.Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek)

                  Tárgytalan

               1.5.2.Az uniós részvételből adódó többletérték

                  A javaslat az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik,

               1.5.3.Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága

                  Tárgytalan

               1.5.4.Egyéb releváns eszközökkel való összeegyeztethetőség és lehetséges szinergia

                  Tárgytalan

               1.6.Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

               ◻ A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik

               –◻
                     A javaslat/kezdeményezés időtartama: ÉÉÉÉ [HH/NN]-tól/-től ÉÉÉÉ [HH/NN]-ig

               –◻
                     Pénzügyi hatás: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig

               ☒ A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik

               –Beindítási időszak: 2020.1.1-jétől

               –azt követően: rendes ütem.

               1.7.Tervezett irányítási módszer(ek)
                  8

               ◻ Bizottság általi közvetlen irányítás

               –◻ a Bizottság szervezeti egységein keresztül, ideértve az uniós küldöttségek személyzetét

               –◻
                     végrehajtó ügynökségen keresztül

               ☒ Megosztott irányítás a tagállamokkal

               ◻ Közvetett irányítás a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatoknak a következőkre történő átruházásával:

               –◻ harmadik országok vagy az általuk kijelölt szervek

               –◻ nemzetközi szervezetek és ügynökségeik (nevezze meg)

               –◻ az EBB és az Európai Beruházási Alap

               –◻ a költségvetési rendelet 208. és 209. cikkében említett szervek

               –◻ közjogi szervek

               –◻ magánjog alapján működő, közfeladatot ellátó szervek, olyan mértékben, amennyiben megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtanak

               –◻ a valamely tagállam magánjoga alapján működő, köz- és magánszféra közötti partnerség végrehajtásával megbízott és megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtó szervek

               –◻ az EUSZ V. címének értelmében a KKBP terén konkrét fellépések végrehajtásával megbízott, és a vonatkozó alap-jogiaktusban meghatározott személyek.

               –Egynél több irányítási módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a „Megjegyzések” rovatban.

               Megjegyzések

                  Tárgytalan

               2.IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK

               2.1.A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések

               Gyakoriság és feltételek

                  Tárgytalan

               2.2.Irányítási és kontrollrendszer

               2.2.1.Felismert kockázat(ok)

                  Tárgytalan

               2.2.2.A működő belső kontrollrendszerrel kapcsolatos információk

                  Tárgytalan

               2.2.3.Az ellenőrzések költsége és haszna, a várt hibaarány értékelése

                  Tárgytalan

               2.3.A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések

               Tüntesse fel a meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket.

                  Tárgytalan

               3.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

               3.1.A többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások?

               Tárgytalan

               3.2.A kiadásokra gyakorolt becsült hatás

               3.2.1.A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

               Tárgytalan

               3.2.2.Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

               –☒
                     A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok felhasználását.

               –◻
                     A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja maga után:

               3.2.3.Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

               3.2.3.1.Összegzés

               –☒
                     A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok felhasználását.

               –◻
                     A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után:

               3.2.3.2.Becsült humánerőforrás-szükségletek

               –☒
                     A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást.

               –◻
                     A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár:

               3.2.4.A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség

               –☒
                     A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel.

               –◻
                     A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átprogramozása.

                  Fejtse ki, miként kell átprogramozni a pénzügyi keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.

                  Tárgytalan

               –◻
                     A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára.

                  Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett fejezeteket és költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.

                  Tárgytalan

               3.2.5.Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

               –A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást.

               3.3.A bevételre gyakorolt becsült hatás

               –◻
                     A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre.

               –☒
                     A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

               a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást

               a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        Bevételi költségvetési tétel:

                        Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok

                        A javaslat/kezdeményezés hatása
                           9

                        N. év

                        N+1. év

                        N+2. év

                        N+3. év

                        A javaslat határozatlan időre szól

                        120. cikk

                        20 000 500 000

                        –5

                        –5

                        –5

                        –5

               Az egyéb címzett bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési tétel(eke)t.

                  Tárgytalan

               Ismertesse a bevételre gyakorolt hatás számításának módszerét.

                  Bizonyos Mexikóból importált, a harmonizált rendszerben a 2914 és 2915 vámtarifaszám alá tartozó vegyipari termékekre egy 2019. december 31-én megszűnő ideiglenes eltérés révén 0%-os preferenciális vámtétel vonatkozik. Az 5,5%-os legnagyobb kedvezményes vámtétel, amely 2020. január 1-jétől lenne alkalmazandó ezekre a vegyipari termékekre, az eltérés állandóvá tételével kiesik.

                     (1)
                  HL C 326., 2012.10.26., 146. o.

                     (2)
                  HL L 157., 2000.6.30., 10. o.

                     (3)
                  HL L 276., 2000.10.28., 45. o.

                     (4)
                  HL L 245., 2000.9.29., 1. o., v.ö. HL L 157., 2000.6.30., 10. o.

                     (5)
                  HL L 245., 2000.9.29., 1167. o.

                     (6)
                  Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based Management) tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based Budgeting).

                     (7)
                  A költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint.

                     (8)
                  Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletre való megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján:

                     https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/en/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (9)
                  A tradicionális saját források (vámok, cukorilletékek) tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek) csökkentett bruttó összegeket kell megadni.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.2.8.
            COM(2017) 64 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az EK–Mexikó Vegyes Tanács 2000. március 23-i 2/2000 sz. határozatának a származó termék fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló III. mellékletének módosítása tekintetében az Európai Unió nevében az EU–Mexikó Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontról

               EURÓPAI UNIÓ–MEXIKÓ VEGYES BIZOTTSÁG X/XXXX sz. HATÁROZATA

               (XXXX xxxxxxx XX)

               a 2000. március 23-i 2/2000 EK–Mexikó vegyes tanácsi határozatnak a származó termék fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló III. mellékletének módosításáról

               A VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az EK–Mexikó Vegyes Tanács 2000. március 23-i 2/2000 sz. határozatára (a továbbiakban: 2/2000 sz. határozat), valamint annak III mellékletére, és különösen annak 38. cikkére,

               mivel:

               (1)
                     A 2/2000 határozat III. melléklete megállapítja a megállapodás részes feleinek területéről származó termékekre vonatkozó származási szabályokat.

               (2)
                     Az Európai Unió vámuniót tart fenn az Andorrai Hercegséggel és a San Marino Köztársasággal, és ennek következtében a Mexikóból származó áruk preferenciális elbánásban részesülnek e két országban.

               (3) A felek megállapodtak, hogy Mexikó az Andorrai Hercegségből származó, a harmonizált rendszer 25–97 fejezetébe tartozó termékeket, valamint a San Marino Köztársaságból származó, a harmonizált rendszer 1–97 fejezetébe tartozó termékeket a 2/2000 sz. határozat III. melléklete értelmében az Európai Unióból származó termékként ismeri el.

               (4)
                     Annak lehetővé tétele érdekében, hogy az említett árukat a Mexikóba történő behozatal során ugyanúgy kezeljék, mint ha az Európai Unióból származnának, valamint a III. melléklet ezen árukra történő alkalmazására vonatkozó rendelkezések meghatározása érdekében a 2/2000 sz. határozat III. mellékletét egy új VI. függelékkel kell kiegészíteni.

               (5)
                     A Vegyes Bizottság 2017. XX XX-án/-én elfogadta az 1/2017 sz. határozatot, amely negyedik alkalommal hosszabbítja meg a harmonizált rendszer 2914 és 2915 vámtarifaszáma alá tartozó vegyipari termékekre vonatkozó termékspecifikus származási szabályok alkalmazását. Az 1/2017 sz. határozatban foglalt meghosszabbítást 2019. december 31-ig kell alkalmazni.

               (6)
                     Indokolt az 1/2017 sz. határozat I. melléklete által meghosszabbított termékspecifikus származási szabályok alkalmazását állandó jelleggel meghosszabbítani, mivel azok összhangban vannak a Mexikó és az Európai Unió közötti megállapodás modernizációjának elveivel.

               (7)
                     Az EK–Mexikó Vegyes Tanács 2/2000 sz. határozatának III. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

               1. cikk

               1. A 2/2000 számú határozat III. mellékletének II. függeléke az e határozat I. mellékletében foglaltak szerint módosul.

               2. A 2/2000 számú határozat III. melléklete az e határozat II. mellékletében foglaltak szerint egy VI. függelékkel egészül ki.

               2. cikk

               Ez a határozat az azt a napot követő második hónap első napján lép hatályba, amelyen a felek értesítik egymást az ehhez szükséges eljárások befejezéséről.

               Kelt XXXX-ban/-ben, 2017. xxxx xx-án/-én

               a vegyes bizottság részéről

               I. MELLÉKLET

               A 2/2000 számú határozat III. mellékletének II. függelékében a 2914 és 2915 HR-vámtarifaszámra vonatkozó bejegyzések helyébe a következő szöveg lép:

                        „HR- vámtarifaszám

                        A termék leírása

                        A nem származó anyagokon végrehajtott olyan megmunkálás vagy feldolgozás, amely származó minősítést eredményez

                        (1)

                        (2)

                        (3)                 vagy                    (4)

                        ex 2914

                        Diaceton-alkohol

                        Metil-izobutil-keton

                        Mezitil-oxid

                        Előállítás acetonból

                        Előállítás kémiai reakcióval *

                        2915

                        Telített, aciklikus, egybázisú karbonsavak és ezek anhidridjei, halogenidjei, peroxidjai és peroxisavai; valamint ezek halogén-, szulfo-, nitro- vagy nitrozoszármazékai, kivéve:

                        Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból. A 2915 és a 2916 vámtarifaszám alá tartozó valamennyi felhasznált anyag értéke azonban nem haladhatja meg a termék gyártelepi árának 20 %-át

                        Gyártás, mely során valamennyi felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át

                        Ecetsavanhidrid, etil- és n-butil-acetát, vinil-acetát, izopropil- és metilamin-acetát, mono-, di- vagy triklór-ecetsavak, ezek sói és észterei

                        Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból. A 2916 vámtarifaszám alá tartozó valamennyi felhasznált anyag értéke azonban nem haladhatja meg a termék gyártelepi árának 20 %-át

                        Előállítás kémiai reakcióval **

               *
                     Egy „kémiai reakció” olyan – többek között biokémiai – folyamat, amely új szerkezetű molekulát eredményez a molekulákon belüli kötések megszakadása és újak kialakulása révén, illetve azáltal, hogy megváltozik a molekula atomjainak térbeli elrendeződése.

               Származás tekintetében a következő folyamatokat nem kell figyelembe venni:

               (a)
                     vízben vagy más oldószerben történő feloldás;

               (b)
                     az oldószer (beleértve a vizet is) eltávolítása; vagy

               (c)
                     kristályvíz hozzáadása vagy eltávolítása.

               **
                     Egy „kémiai reakció” olyan – többek között biokémiai – folyamat, amely új szerkezetű molekulát eredményez a molekulákon belüli kötések megszakadása és újak kialakulása révén, illetve azáltal, hogy megváltozik a molekula atomjainak térbeli elrendeződése.

               Származás tekintetében a következő folyamatokat nem kell figyelembe venni:

               (a)
                     vízben vagy más oldószerben történő feloldás;

               (b)
                     az oldószer (beleértve a vizet is) eltávolítása; vagy

               (c)
                     kristályvíz hozzáadása vagy eltávolítása. ”

               II. MELLÉKLET

               A 2/2000 sz. határozat III. melléklete a következő VI. függelékkel egészül ki:

               „VI. függelék

               AZ ANDORRAI HERCEGSÉG ÉS A SAN MARINO KÖZTÁRSASÁG

               1.
                     Az Andorrai Hercegségből származó, a harmonizált rendszer 25–97 fejezetébe tartozó termékeket Mexikó ugyanolyan vámszabályok alá tartozóként fogadja el, mint az Európai Unióból behozott, illetve onnan származó termékeket, mindaddig, amíg az 1990. november 26-i 90/680/EGK tanácsi határozat
                  1
                által létrehozott vámunió érvényben marad.

               2.
                     A Mexikóból származó, a harmonizált rendszer 25–97 fejezetébe tartozó termékek az Andorrába történő behozatal során ugyanolyan preferenciális tarifális elbánás alá esnek, mint az Európai Unióban, mindaddig, amíg az 1990. november 26-i 90/680/EGK tanácsi határozat1 által létrehozott vámunió érvényben marad.

               3.
                     A San Marino Köztársaságból származó, a harmonizált rendszer 1–97 fejezetébe tartozó termékeket Mexikó ugyanolyan vámszabályok alá tartozóként fogadja el, mint az Európai Unióból behozott, illetve onnan származó termékeket, mindaddig, amíg az 1991. december 16-án Brüsszelben kelt megállapodás az Európai Gazdasági Közösség és a San Marino Köztársaság közötti együttműködésről és vámunióról érvényben marad.

               4.
                     A Mexikóból származó, a harmonizált rendszer 1–97 fejezetébe tartozó termékek a San Marinóba történő behozatal során ugyanolyan preferenciális tarifális elbánás alá esnek, mint az Európai Unióban, mindaddig, amíg az 1991. december 16-án Brüsszelben kelt megállapodás az Európai Gazdasági Közösség és a San Marino Köztársaság közötti együttműködésről és vámunióról érvényben marad.

               5.
                     Az EK–Mexikó Vegyes Tanács 2000. március 23-i 2/2000 sz. határozatának a származó termék fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló III. melléklete értelemszerűen alkalmazandó az 1.–4. pontban említett termékek kereskedelmére.

               6.
                     Az EUR.1 szállítási bizonyítvány 2. rovatában vagy a számlanyilatkozatban az exportőr vagy meghatalmazott képviselője a „Mexikó”, illetve „az Andorrai Hercegség” vagy „a San Marino Köztársaság” kifejezéseket tünteti föl. Az Andorrai Hercegségből vagy a San Marino Köztársaságból származó termékek esetében ezt az információt feltünteti továbbá az EUR.1 szállítási bizonyítvány 4. rovatában vagy a számlanyilatkozatban.

               7.
                     Az Európai Unió megküldi Mexikónak az EUR.1 szállítási bizonyítvány mintáját, az Andorrai Hercegség és a San Marino Köztársaság által használt pecséteket, valamint az Andorrai Hercegségben és a San Marino Köztársaságban az ellenőrzési eljárásért felelős hatóságok címét.

               8.
                     Ha az Andorrai Hercegség vagy a San Marino Köztársaság illetékes kormányzati hatóságai nem felelnek meg a III. melléklet rendelkezéseinek, Mexikó a 2/2000 sz. határozat 17. cikkével létrehozott, a vámügyi együttműködéssel és a származási szabályokkal foglalkozó különbizottság elé viheti a kérdést, hogy az meghatározza a megfelelő intézkedéseket probléma megoldására.”

                     (1)
                  A Tanács 90/680/EGK határozata (1990. november 26.) az Európai Gazdasági Közösség és az Andorrai Hercegség között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről (HL L 374., 1990.12.31., 13. o.).