               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.11.6.
            COM(2015) 555 final
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről (Írország kérelme – EGF/2015/006 IE/PWA International)

               INDOKOLÁS

               A JAVASLAT HÁTTERE

               1.Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból (EGAA) nyújtott pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó szabályokat az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  1
                (a továbbiakban: EGAA-rendelet) határozza meg.

               2.A PWA Internationalnél (PWAI) és egy beszállítójánál történt elbocsátásokat
                  2
                követően Írország 2015. június 19-én EGF/2015/006 IE/PWA International referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt.

               3.A kérelem értékelése után a Bizottság az EGAA-rendelet valamennyi vonatkozó rendelkezése alapján megállapította, hogy az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás odaítélésének feltételei teljesülnek.

               A JAVASLAT ÖSSZEFOGLALÁSA

                        EGAA-kérelem

                        EGF/2015/006 IE/PWA International

                        Tagállam

                        Írország

                        Érintett régió(k) (NUTS 2 szint)

                        IE02- Dél és kelet

                        A kérelem benyújtásának dátuma

                        2015. június 19.

                        A kérelem átvételi elismervényén feltüntetett dátum

                        2015. június 19.

                        Kiegészítő információk iránti kérelem dátuma

                        2015. július 3.

                        A kiegészítő információ benyújtásának határideje

                        2015. augusztus 14.

                        Az értékelés befejezésének határideje

                        2015. november 6.

                        Beavatkozási kritérium

                        Az EGAA-rendelet 4. cikkének (2) bekezdése

                        Elsődlegesen érintett vállalat

                        PWA International Ltd

                        Érintett vállalatok száma

                        2

                        Gazdasági ágazat(ok)

                        (NACE Rev. 2. rendszer szerinti ágazat)
                           3

                        33. ágazat (Gép, berendezés, eszköz javítása, üzembe helyezés)

                        A leányvállalatok, a beszállítók és az ellátási lánc következő szintjein álló termelők száma:

                        1

                        Referencia-időszak (négy hónap):

                        2014. december 19. – 2015. április 19.

                        A referencia-időszak alatt elbocsátottak száma  (a)

                        61

                        A referencia-időszak előtt vagy után elbocsátottak száma (b)

                        47

                        Az elbocsátott személyek száma összesen (a + b)

                        108

                        A támogatható megcélzott kedvezményezettek száma összesen

                        108

                        A megcélzott kedvezményezettek száma összesen

                        108

                        A megcélzott nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok (NEET-fiatalok) száma:

                        108

                        A személyre szabott szolgáltatásokhoz kapcsolódó költségvetés (EUR)

                        707 670

                        Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó költségvetés
                           4
                         (EUR)

                        29 486

                        Teljes költségvetés (EUR)

                        737 156

                        EGAA-hozzájárulás (60 %) (EUR)

                        442 293

               A KÉRELEM ÉRTÉKELÉSE

               Az eljárás

               4.Az ír hatóságok 2015. június 19-én kérelmet nyújtottak be „EGF/2015/006 IE/PWA International ” referenciaszámon, 12 héten belül attól az időponttól számítva, hogy az EGAA-rendelet 4. cikkében meghatározott beavatkozási kritériumok teljesültek. A Bizottság még aznap elismerte a kérelem átvételét és a kérelem benyújtásától számított két héten belül – 2015. július 3-án – kiegészítő információkat kért Írországtól. Írország a kéréstől számított hat héten belül megküldte a szóban forgó kiegészítő információkat. A teljes kérelem kézhezvételétől számított 12 hetes határidő, amelyen belül a Bizottságnak le kell zárnia annak értékelését, hogy a kérelem megfelel-e a pénzügyi hozzájárulás feltételeinek, 2015. november 6-án jár le.

               A kérelem elfogadhatósága

               Az érintett vállalatok és kedvezményezettek

               5.A kérelem a PWA International Ltd.-től és egy beszállítójától elbocsátott 108 munkavállalót érint. Az elsődlegesen érintett vállalat a NACE Rev. 2. rendszer szerinti gazdasági ágazatok közül a 33. ágazatban („Gép, berendezés, eszköz javítása, üzembe helyezés”) működött. Az érintett vállalatoknál történt elbocsátások helyszíneinek zöme a déli és keleti (IE02) NUTS
                  5
                2. szintű régióban található.

                        A vállalatok neve és a referencia-időszakon belül elbocsátott személyek száma

                        PWA International

                        104

                        Manguard

                        4

                        A vállalatok száma összesen: 2

                        Az elbocsátott munkavállalók száma összesen:

                        108

                        A tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozók száma összesen:

                        0

                        A támogatásra jogosult munkavállalók és önálló vállalkozók száma összesen:

                        108

               Beavatkozási kritériumok

               6.Írország kérelmét az EGAA-rendelet 4. cikkének (2) bekezdése szerinti beavatkozási kritériumok alapján nyújtotta be, a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjától eltérve, amely a támogatást a következőkhöz köti: legalább 500 elbocsátott munkavállaló egy négyhónapos referencia-időszak alatt egy vállalaton belül egy tagállamban, ideértve a beszállítók vagy a továbbfeldolgozó vállalatok körében elbocsátott munkavállalókat és/vagy a tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozókat is.

               7.A kérelemmel összefüggő négy hónapos referencia-időszak 2014. december 19-től 2015. április 19-ig tartott.

               8.A referencia-időszak alatt bekövetkezett elbocsátások megoszlása a következő volt:

               –A PWA International Ltd. 61 munkavállalótól vált meg.

               Az elbocsátások és a tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozók számának kiszámítása

               9.A referencia-időszak alatt bekövetkezett elbocsátásokat a következőképpen vették figyelembe:

               –61 elbocsátás a munkaszerződés tényleges megszüntetésének vagy lejáratának időpontjától.

               Támogatható kedvezményezettek

               10.A már említett munkavállalókon túl 47 olyan munkavállaló is a támogatható kedvezményezettek közé tartozik, akiket a négy hónapos referencia-időszak előtt vagy azt követően bocsátottak el. Ezektől a munkavállalóktól a tervezett elbocsátások 2013. október 10-i általános bejelentése után váltak meg. Egyértelmű ok-okozati összefüggés mutatható ki a referencia-időszakban az elbocsátásokat kiváltó eseménnyel.

               11.A támogatásra jogosult kedvezményezettek száma tehát összesen 108.

               Az elbocsátások és a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett fő strukturális változások közötti kapcsolat

               12.Az elbocsátások és a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett jelentős strukturális változások közötti kapcsolat bizonyítása érdekében Írország azzal érvelt, hogy a karbantartási, javítási és felülvizsgálati (MRO) ágazatban működő PWAI, a United Technologies Corporation's Pratt & Whitney (P&W) és Singapore Airlines Engineering Company (SIAEC) közös vállalkozásának bezárására a társaság észak-amerikai és ázsiai tevékenységének konszolidálása érdekében volt szükség, ennek keretében a PWAI-t fokozatosan beolvasztották a P&W hálózathoz tartozó egyéb javítóüzemekbe, az arkansas-i (USA) P&W PSD-be és a szingapúri Eagle Services Asia-ba.

               13.Az elmúlt 10 évben a PWAI üzleti tevékenységének mintegy 50 %-a az ázsiai piacra koncentrálódott, az ügyfelei között voltak például a  Japan Airlines (JAL), az AL Aeroparts, az All Nippon Airways (ANA) és a Mitsubishi Heavy Industries (MHI). Üzleti tevékenységének további 40%-a pedig az amerikai ügyfeleken (többek között az United Airlines-on) alapult, ügyfélkörének mindössze 10%-át tették ki az európai ügyfelek (például a svájci SR Technics és a német Lufthansa).

               14.2006 és 2013 között 36%-al visszaesett a PW4000 motor felülvizsgálata, amely a PWAI javítási tevékenységének mintegy 90%-át tette ki. A 2006 és 2020 közötti időszakra további 54 %-os visszaesést jósolnak. Ez néhány, PW4000 motorral működő széles törzsű és nagy hatótávolságú repülőgép korai forgalomból való kivonásának tulajdonítható, mivel időközben hatékonyabb motorok jelentek meg a piacon, mint például a Rolls-Royce Trent és a P&W GP7000.

               15.A PWAI nagy kereskedelmi légitársaságok számára végez motorház-javítási és- felülvizsgálati munkálatokat; a repülőgép-gyártásban az új generációs repülőgépek megjelenésével bekövetkezett technológiai változásokkal is magyarázható az írországi székhelyű PWAI szolgáltatásai iránti kereslet visszaesése és a vállalat tevékenyégének az EU-n kívülre történő áthelyezése. A jövő légijármű-flottáit valószínűleg az olyan egyfolyosós/keskeny törzsű repülőgép-modellek fogják uralni, mint például a B737-600/700/800/900 vagy az A32-es repülőgépcsalád. Az e típusú modellek a világ flottáinak 64 %-át teszik ki jelenleg, míg a jövőben várhatóan ez az arány 70%-ra fog emelkedni. Az előrejelzések szerint ez a növekedés Ázsiában jelentkezik majd, ahol a repülési ágazat egyre növekedik, és a régi gépeket egyre inkább a keskeny törzsű repülőgépekkel kívánják felváltani
                  6
               . A SAIEC, a Singapore Airlines 100%-ban tulajdonolt leányvállalata és a PWAI közös vállalkozás 50%-os tulajdonosa a fő mozgatórugója a Szingapúr által a nemzetközi légi közlekedési ágazaton belüli foglalkoztatási lehetőségek kialakítása és fejlesztése terén tett erőfeszítéseknek.

               16.Az elmúlt években a PWAI-t bizonyos esetekben hátrányosan érintette, hogy az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás nem tartalmaz olyan záradékot, amely jóvoltából a külföldön javított árukat vámmentesen vissza lehet hozni az országba. A Korea és az USA között létrejött szabadkereskedelmi megállapodásban szerepel ilyen záradék. Bár Korea 2016 végéig meghosszabbította a jelenleg érvényben lévő, vámfizetés alóli kivételt, az állandó ügyfeleket arról értesítették, hogy a jövőben egyes, az EU-ban javított légiközlekedési termékekre vámot kell fizetni a Koreába való visszahozataluk estén, miközben az USA-ban javításra kerülő termékekre nem alkalmaznak ilyen vámot. A PWA egykori egyesült államokbeli testvérvállalata is érvényesítheti majd ezt a kedvezményt, miközben a PWAI nem részesülhet belőle. Bár több kérdést is sikeresen megoldottak, ez a probléma egyes szerződésekkel kapcsolatos tárgyalásokra is rányomta a bélyegét. Korábban a Korea Airlines a dublini gyár egyik legfontosabb kliense volt.

               17.Az MRO-tevékenységeknek a globális légiközlekedési csomópontok mellé telepítésére irányuló erőfeszítések és a világkereskedelmi egyezmények negatív hatásai komoly problémákat okoztak Európának és ezen belül is Írországnak. 2009-ben az SR Technics bezárta kapuit a dublini reptéren, aminek következtében 1 100-an vesztették el munkájukat (EGF/2009/021 IE/SR Technics). A Lufthansa Technik Airmotive Ireland 2014-ben zárta be gyárát, ahonnan 420 munkavállalót bocsátottak el (EGF/2014/016 IE/Lufthansa Technik).

               18.Idáig a „munkagépek és berendezések javítása és beszerelése”-ágazat három EGAA-kérelmet nyújtott be, ezek közül kettő
                  7
                a kereskedelemhez kapcsolódó globalizációval, egy
                  8
                pedig a pénzügyi és gazdasági világválsággal függött össze.

               Az elbocsátásokhoz és az önálló vállalkozók tevékenységének megszűnéséhez vezető események

               19.Az elbocsátások oka a rathcoole-i (CO Dublin) PWAI vállalat bezárása volt. A vállalat 1989-ben jött létre a United Technologies Corporation és az Airmotive Ireland Holdings (legutóbbi nevén Lufthansa Technik Airmotive Ireland) közös vállalkozásaként.

               20.A PWAI igazgatótanácsa 2013. október 10-én bejelentette, hogy 18 hónap alatt fokozatosan le kívánják építeni a vállalatot, 2015 júniusában pedig a PWA végleg bezárja kapuit. Az igazgatótanács a munkavállalók képviselőivel való tanácskozások során megerősítette, hogy a gyár bezárására vonatkozó döntés oka nem a munkavállalókkal kapcsolatos, hiszen a termelékenység és hatékonyság is növekedett, és nemcsak hogy elérték az alapvető célkitűzéseket (pl. éves bevétel, profit, munkahelyi egészség, biztonság és minőség), de több esetben túl is teljesítették őket.

               21.A PWAI rathcoole-i telephelyén 107 (98 határozatlan idejű, 4 határozott idejű szerződéssel foglalkoztatott és 5 kölcsönzött) munkavállalót foglalkoztattak akkor, amikor a kollektív elbocsátásokról hivatalosan értesítették az illetékes minisztert.

               22.Az első elbocsátásokra 2014. május 22-én került sor és két munkavállaló kivételével 2015. augusztus 28-án mindenkinek megszűnt a munkaviszonya. A két utolsó munkavállalótól 2015. szeptember 30-án váltak meg.

               Az elbocsátások várható hatása a helyi, a regionális és az országos gazdaságra és foglalkoztatásra

               23.A FWAI létesítménye South Dublin megye középső részén található. 2015 márciusában a 104 PWAI dolgozó közül 51-en Dublin kerületeiben, 34-en Kildare-ben, 4-en Meath-ben, 4-en Wicklow-ban és 11-en más környező megyékben laktak. A dublini lakosok közül több mint 14-en Rathcoole közelében, Tallaghtban és Clondalkinben (South Dublin) és Blanchardstownban/Coolimine-ban (Fingal) élnek.

               24.A legutóbbi, 2011-es népszámlálás jóvoltából részletes statisztikai adatok állnak rendelkezésre. Bár South Dublin megyében a 15 év feletti népesség körében a munkanélküliségi ráta (11,61%) csak kis mértékben haladta meg a nemzeti átlagot (10,83%), ezen adatok mögött jelentős, a helyi viszonyokból adódó hátrányokat lehet felfedezni. A 3 409 választói körzetből Blanchardstown-Tyrrelstown, Tallaght-Killinarden, Clondalkin-Rowlagh és Tallaght-Fettercairn körzetek 22–25 % közötti mutatójukkal az ország 25 legmagasabb munkanélküliségi rátájával küszködő körzete között szerepeltek. Az adatok alapján Tallaght-Killinarden lakosságának mintegy 25,4%-a
                  9
                nem rendelkezett az általános iskola felső tagozatánál magasabb iskolai végzettséggel, és a Tallaght-Teetercairn körzetben lakók 49,4 %-a önkormányzati lakásokban élt. Más társadalmi-gazdasági mutatók – az alacsony foglalkoztatási ráták, a szakmai képesítések hiánya, az egyszülős háztartások magas száma és a nagymértékű függőség – is jelentős hátrányokra és szegénységre utalnak.

               25.Annak ellenére, hogy az utóbbi időben a munkanélküliségi adatok javulást mutattak, a munkanélküliség szintjének mérésére szolgáló Live Registerben nyilvántartott 25 év alatti személyek száma a dublini régióban 2014 decembere és 2015 márciusa között emelkedett, miközben az országos átlag 1,85%-kos csökkenést mutatott.

               26.A PWAI-nál történt elbocsátásoknak már érződik a dublini és a keleti régió egy részében a gazdaságra és a munkaerőpiacra gyakorolt negatív hatása; azokban a körzetekben a legrosszabb a helyzet, ahol a PWAI egykori dolgozóinak túlnyomó része lakik. Miután az utóbbi időszakban az említett régiókban nőtt a munkanélküliségi ráta, és egyre kevesebb elhelyezkedési lehetőség van az MRO-ágazatban, valamint a tágabb értelemben vett gyáriparban, a PWAI-tól elbocsátott munkavállalóknak, különösen az idősebb férfiaknak a munkahelyekért való egyre nagyobb versennyel és a tartós munkanélküliség egyre fenyegetőbb veszélyével kell szembesülniük.

               A kérelem elfogadhatóságát indokoló kivételes körülmények bemutatása

               27.Írország szerint a foglalkoztatásra és a helyi, regionális és nemzeti gazdaságra gyakorolt súlyos negatív hatás miatt fennálló kivételes körülményekre tekintettel a kérelmet az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint benyújtott kérelemként kell kezelni. Az ország érveit azzal támasztja alá, hogy a térség már korábban is nehéz helyzetben volt, amit még tovább súlyosbított, hogy az MRO-ágazatban működő három nagy gyár is bezárt rövid időn belül, amelynek következtében Írországban nem maradt több munkaadó ebben az ágazatban.

               28.A PWAI 1989-ben kezdte kereskedelmi tevékenyégét még „Airmotive Ireland Holdings Ireland” néven, a Lufthansa Technik leányvállalataként; az anyavállalattól csupán 200 m-re található létesítmény azt követően kapta mai nevét, hogy az UTC tulajdonába került. Ezt követően a PWAI és a Lufthansa Technik hasonlóan gyors ütemben fejlődtek, a 90-es években és a 2000-es évek elején masszív növekedést mutattak, ezt követően bevételük és tevékenységük visszaesett, és végül 2014–2015 folyamán mindkét vállalatot hasonló okokból – az Ázsiából és máshonnan kiinduló globális verseny, a vállalatok áthelyezése a nagyobb terjeszkedési lehetőségekkel kecsegtető feltörekvő piacokra stb. – bezárták. A PWAI és a Lufthansa Technik ugyanabban az ágazatban működtek; ha PWAI-t érintő az elbocsátásokra pár hónappal korábban került volna sor, közösen benyújthattak volna egy ágazati EGAA-kérelmet.

               29.Az alacsony foglalkoztatási alapokról induló Írország az 1990-es években a meghatározó nagyságrendű közvetlen külföldi befektetések ösztönzése, illetve a jelentős számú munkahely teremtése révén apránként kihasított magának egy részt az MRO-szektorból.

               30.2009 februárjában az SR Technics bejelentette, hogy bezárja létesítményét a dublini reptéren, amelynek következtében 1 135-en vesztették el az MRO-ágazaton belül munkájukat (EGF/2009/021 IE/SR Technics).

               31.2013 októberében a PWA International Ltd közölt, hogy bezárja gyárát és elbocsátja 107 dolgozóját (EGF/2015/006 IE/SR Technics).

               32.2013 novemberében a Lufthansa Technik is hasonló bejelentésre kényszerült, megválva 415 dolgozójától (EGF/2014/016 IE/Lufthansa Technik).

               33.Tehát egy adott térségben (Dublin) kevesebb mint öt év leforgása alatt 1 657 munkahely szűnt meg ugyanabban az alágazatban (repülőgép-karbantartási,- javítási és- felülvizsgálati szolgáltatások). Ilyen jelentős számú munkahely megszűnése egy olyan kisméretű, nyitott gazdasággal rendelkező országban, mint Írország, igen komoly következményekkel jár a foglalkoztatásra és a jövedelmekre nézve.

               34.Az SR Technics volt munkavállalói számára létrehozott EGAA-programban résztvevők és a PWAI volt munkavállalóinak készségprofilja nagyon hasonló jellemzőket mutat. Az SR Techichs EGAA-program jelentős eredményekkel dicsekedhetett: 2012 szeptemberében, a program vége után mintegy 12 hónappal a kedvezményezettek 53,45 %-a ismét visszatért a munka világába.

               35.Írországban a repülési MRO-ágazatban szükséges készségekkel rendelkező munkavállalók újrafoglalkoztatási lehetőségei igen korlátozottak. Az ilyen jellegű munkalehetőségek Észak-Írországban is beszűkültek, miután 2014 és 2015 folyamán a Dublintól 165 km-re található Belfastban székhellyel rendelkező Bombardier repülőgépgyártó vállalat bejelentette, hogy megválik 800 dolgozójától.

               A megcélzott kedvezményezettek és a javasolt intézkedések

               A megcélzott kedvezményezettek

               36.Az intézkedésekben várhatóan részt vevő elbocsátott munkavállalók becsült száma 108 fő. E munkavállalók adatai nemek, állampolgárság és életkor szerinti bontásban:

                        Kategória

                        A megcélzott kedvezményezettek száma

                        Nem:

                        Férfiak:

                        98

                        (90,74 %)

                        Nők:

                        10

                        (9,26 %)

                        Állampolgárság:

                        Uniós polgárok:

                        108

                        (100 %)

                        Nem uniós polgárok:

                        0

                        (0 %)

                        Korcsoport:

                        15 és 24 év közöttiek:

                        2

                        (1,85 %)

                        25 és 29 év közöttiek:

                        3

                        (2,78 %)

                        30 és 54 év közöttiek:

                        85

                        (78,70 %)

                        55 és 64 év közöttiek:

                        17

                        (15,74 %)

                        64 év felettiek:

                        1

                        (0,93 %)

               37.Emellett Írország az EGAA-ból társfinanszírozott, személyre szabott szolgáltatásokat fog nyújtani legfeljebb 108 olyan nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatal (NEET-fiatal) számára, akik életkora a kérelem benyújtásának időpontjában 25 év alatt volt, tekintve, hogy 61 munkavállalót az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés alapján támogatható Dél- és Kelet-Írország (IE02) NUTS 2. szintű régióból bocsátottak el.

               38.Az intézkedésekben várhatóan részt vevő megcélzott kedvezményezettek becsült száma a NEET-fiatalokkal együtt tehát 216.

               A javasolt intézkedések támogathatósága

               39.Az elbocsátott munkavállalóknak és a NEET-fiataloknak nyújtott, személyre szabott szolgáltatások az alábbiakat foglalják magukban:

               –Pályaorientáció, karriertervezés és szakmai előmenetel

               A pályaorientáció és a karriertervezés rendkívül fontos az elbocsátott munkavállalók számára a munkaerőpiacra való visszatalálással kapcsolatos kezdeti útvesztettség és bizonytalanság leküzdésében.

               A támogatások között szerepel az egyéni profilalkotás, a szükségletek meghatározása, a tanulmányok értékelése, önéletrajz készítése, karrier-tanácsadás és -tervezés, az álláskereséshez nyújtott segítség, valamint egyéb kapcsolódó támogatás és tanácsadás.

               Az elbocsátott munkavállalókat az ír szociális védelmi minisztérium, az oktatási és képzési tanácsok, az EGAA- koordinációs részleg (SOLAS), valamint ahol indokolt, más tanácsadási szakértők segítik;.a biztosított szolgáltatások között találhatóak a QQI (Quality and Qualifications Ireland) által akkreditált hivatalos karriertervezési tanfolyamok
                  10
                is, amelyek belépőként szolgálnak a formálisabb, foglalkoztatást célzó oktatási és képzési tanfolyamok felé.

               Az elbocsátások előtt a PWAI szervezett munkavállalóinak egy, az újbóli elhelyezkedés esélyét javító programot, amely keretében a dolgozók egyéni karrier- és pénzügyi tanácsadáson vehettek részt.

               –EGAA képzési támogatás

               Az EGAA képzési támogató mechanizmusa az EGAA-kedvezményezetteknek a számukra megfelelő és jóváhagyott képzések, továbbtanulási és felsőoktatási programok azonosításában és kiválasztásában nyújt rugalmas segítséget, az állami szervek által biztosított programokon felül. Az ilyen, az ipar által vagy a QQI által akkreditált programok finanszírozhatók EGAA képzési támogatásából.

               –Képzési és továbbtanulási programok:

               E programokat elsősorban állami szervek, így az oktatási és képzési tanácsok
                  11
                biztosítják, de magánszolgáltatók is közreműködhetnek.

               Meghatározott (tanulószerződéses) gyakornoki, szakmai gyakorlati, szakmai gyakorlat szerzésére irányuló és közösségorientált képzési programok is biztosíthatók a szociális védelmi minisztériummal, valamint az ilyen intézkedésekért nemzeti szinten felelős állami szervekkel való egyeztetés után.

               –Felsőoktatási programok:

               A felsőoktatási programokat Dublin körzetében és vidéken államilag támogatott intézmények fogják biztosítani a célcsoport számára, mind teljes, mind részidős tagozatokban.

               Az érintett munkavállalók lakóhelyének megfelelő általános vonzáskörzetet az Institute of Technology Tallaght, az Institute of Technology Blanchardstown, az Institute of Technology Carlow, az Institute of Technology Dublin és a Dublin City University kulcsfontosságú szerepet betöltő felsőoktatási intézmények szolgálják ki.

               Megfelelő esetben rövid idejű átképzési tanfolyamokat indíthatnak a képzett személyek hiányával küzdő területek helyzetének javítására, például a Springboard és a Momentum
                  12
                kezdeményezések finanszírozásával.

               Az EGAA képzési támogatása is rendelkezésre áll a célközönség számára annak érdekében, hogy hozzáférhessenek olyan magán felsőoktatási programokhoz, amelyek rendkívül specifikusak, vagy amelyeket az államilag finanszírozott rendszer nem kínál. Az oktatási és képzési program anyagát a QQI hitelesíti.

               A PWAI létrehozott egy„munkavállalói beiskolázási programot” is, amely az elbocsátásra kerülő munkavállalókat felsőfokú tanulmányaik megkezdésében vagy folytatásában támogatja az elbocsátást követő legalább 12 hónapban. Ez a kiegészítő tevékenység nem kötelező jellegű, és nem az EGAA-ból kerül finanszírozásra.

               –Korlátozott időre szóló támogatások

               A karrier-tanácsadásban, az oktatási és képzési tanfolyamokon való részvétel megkönnyítése érdekében az EGAA tanfolyami hozzájárulási rendszere (CEC) fedezi a járulékos költségek egy részét. Az EGAA koordinációs részlege által kezelt CEC bizonyos határokon belül fedez néhány, a mobilitással, tartózkodással, tananyagokkal, felszereléssel, gyermekgondozással stb. kapcsolatos költséget.

               A korlátozott időre szóló támogatások között szerepelhetnek például az oktatási, képzési, foglalkoztatási és aktivitási támogatás.

               40.Az itt leírt javasolt intézkedések az EGAA-rendelet 7. cikkében meghatározott támogatható tevékenységek közé sorolható aktív munkaerő-piaci intézkedéseknek minősülnek. Ezek a tevékenységek nem helyettesítik a passzív szociális védelmi intézkedéseket.

               41.Írország megadta a szükséges információkat a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében az érintett vállalatra nézve kötelező intézkedésekről. Megerősítették, hogy az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás nem helyettesíti ezeket az intézkedéseket.

               Becsült költségvetés

               42.A költségek teljes becsült összege 737 156 EUR, amely a személyre szabott szolgáltatásokra fordított 707 670 EUR-t, továbbá az előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint ellenőrzési és jelentéstételi tevékenységekre szánt 29 486 EUR összegű kiadásokat foglalja magában.

               43.Az EGAA-ból igényelt teljes pénzügyi hozzájárulás összege 442 293 EUR (az összköltségek 60 %-a).

                        Intézkedések

                        A résztvevők becsült száma

                        Az egy résztvevőre első becsült költség
                        (EUR-ban)

                        Becsült összköltség

                        (EUR-ban)

                        Személyre szabott szolgáltatások (az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) és c) pontja szerinti intézkedések)

                        Tanácsadás és karriertervezés

                        190

                        450

                        85 500

                        EGAA képzési támogatás

                        122

                        1 800

                        219 600

                        Képzési és továbbtanulási programok:

                        44

                        2 500

                        110 000

                        Felsőoktatási programok:

                        15

                        5 800

                        87 000

                        Vállalkozási/önfoglalkoztatási támogatások:

                        6

                        5 000

                        30 000

                        Részösszeg a:

                        A személyre szabott szolgáltatáscsomag százalékaránya

                        –

                        532 100

                        (75,19 %)

                        Juttatások és ösztönzők (az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti intézkedések)

                        Korlátozott időre szóló támogatások

                        181

                        970

                        175 570

                        Részösszeg b:

                        A személyre szabott szolgáltatáscsomag százalékaránya:

                        –

                        175 570

                        (24,81 %)

                         Az EGAA-rendelet 7. cikkének (4) bekezdése szerinti intézkedések

                        1. Előkészítő tevékenységek

                        –

                        2 Gazdálkodás

                        –

                        8 000

                        3 Tájékoztatás és nyilvánosság

                        –

                        1 486

                        4. Ellenőrzés és jelentéstétel

                        –

                        20 000

                        Részösszeg c:

                        Százalékarány az összköltséghez képest:

                        –

                        29 486

                        (4,00 %)

                        Összköltség (a + b + c):

                        –

                        737 156

                        EGAA-hozzájárulás (az összköltségek 60 %-a)

                        –

                        442 293

               44.A fenti táblázatban az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelő intézkedésként meghatározott intézkedések költsége nem haladja meg a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja összköltségének 35 %-át. Írország megerősítette, hogy ezen intézkedések a munkakereső vagy képzési tevékenységekben részt vevő megcélzott kedvezményezettek tevékeny részvételétől függnek.

               A kiadások támogathatóságának időszaka

               45.Írország 2014. május 22-én kezdte meg a személyre szabott szolgáltatások nyújtását a megcélzott kedvezményezettek részére. Az említett intézkedésekkel kapcsolatos kiadásokhoz ezért 2014. május 22-től 2017. június 19-ig nyújtható pénzügyi támogatás az EGAA-ból, kivéve a felsőoktatási programokat, amely területen 2017. december 19-ig nyújtható pénzügyi támogatás.

               46.Írország számára 2013. október 10-én merült fel először az EGAA végrehajtásához kapcsolódó igazgatási kiadás. Az előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint ellenőrzési és jelentéstételi tevékenységekre fordított kiadások ezért 2013. október 10. és 2017. december 19. között támogathatók az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulásból.

               A nemzeti vagy uniós forrásokból finanszírozott intézkedéseket kiegészítő jelleg

               47.A tagállami előfinanszírozás és társfinanszírozás forrása az ír adóhatóság. A pénzügyi források a nemzeti képzési alapból (National Training Fund), valamint az oktatási és képzési minisztérium (Department of Education and Skills) és egyéb releváns kormányszervek költségvetéséből származnak.

               48.Írország megerősítette, hogy a fentiekben ismertetett, az EGAA-ból nyújtott pénzügyi hozzájárulásból fedezett intézkedések nem részesülnek pénzügyi támogatásban egyéb uniós pénzügyi eszközökből.

               A megcélzott kedvezményezettekkel vagy képviselőikkel, a szociális partnerekkel, illetve a helyi és regionális hatóságokkal folytatott konzultáció során követett eljárások

               49.Írország jelezte, hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja a megcélzott kedvezményezettekkel, azok képviselővel, valamint a szakszervezetekkel egyeztetve készült el.

               50.A foglalkoztatási, vállalkozásügyi és innovációs minisztérium közelgő csoportos létszámcsökkentésről szóló értesítésének 2013 októberi kézhezvétele után az EGAA irányító hatósága az iparfejlesztési hatósággal együtt felvette a kapcsolatot a vállalat vezetésével, valamint közvetlen kapcsolatot létesített a SIPTU
                  13
               , a TEEU és a Unite the Union szakszervezetekkel az elbocsátandó munkavállalók potenciális szükségleteinek azonosítása és megvitatása érdekében.

               51.A PWAI 2014 áprilisában mutatta be az EGAA irányító hatóságának a munkavállalók képzési preferenciáiról készített felmérését, amelyből a műszaki és a légi közlekedéssel kapcsolatos képzések iránti kiemelt érdeklődés derült ki. Az irányító hatóság, valamint a társaság és a szakszervezetek közötti kétoldalú párbeszéd ezután is folytatódott a 2014-es év végéig.

               52.2015. február 25-én – a legnagyobb számú munkavállalói csoport elbocsátása előtt egy hónappal – fontos megbeszélésre került sor az EGAA irányító hatósága, a SOLAS (EGAA-koordinációs részleg), a PWAI munkavállalói, valamint a szakszervezetek képviselőinek jelenlétében; a találkozó során arról tárgyaltak, hogy az EGAA miként tudja támogatni az elbocsátott munkavállalókat. Ezt követően az EGAA-koordinációs részleg 2015 márciusában felmérte a munkavállalóknak a munka világába történő potenciális visszailleszkedése szempontjából mérvadó szükségleteit. A konzultáció eredményeit felhasználták a kérelemben szereplő tervezett EGAA-intézkedések kialakításánál.

               53.A jövőben létrehoznak egy konzultációs fórumot vagy egy interaktív folyamatot, amely egyrészt kiegészíti az EGAA koordinációs egységének munkáját, másrészt lehetőséget nyújt az elbocsátott munkavállalóknak, valamint az érintett feleknek arra, hogy ők is folyamatosan visszacsatolást adhassanak az EGAA programjának hatékony végrehajtása érdekében.

               Irányítási és ellenőrzési rendszerek

               54.Írország értesítette a Bizottságot, hogy a pénzügyi hozzájárulást az oktatási és képzési tárca kijelölt munkatársai fogják irányítani, akiket az EGAA irányító hatósága nevezett ki. Az EGAA irányító hatóságának legfőbb feladata annak ellenőrzése, hogy az EGAA által társfinanszírozott személyre szabott szolgáltatásokat és támogatásokat megfelelően végrehajtották-e, továbbá arról is megbizonyosodik, hogy a szolgáltatások biztosítását megfelelő dokumentáció is alátámasztja.

               55.A közreműködő szervezet további ellenőrzések révén biztosítja, hogy a kedvezményezett közszervezetek által a kiadások végső összegére vonatkozó nyilatkozat pontos, és pontos ellenőrzési nyomvonal támasztja alá még az elszámolható kiadások teljes összegéről szóló hivatalos nyilatkozat megtétele előtt.

               56.A kedvezményezett közszervezetek felelősek azért, hogy az EGAA irányító hatóságától megigényeljék az EGAA-támogatásokat, és a legtöbb esetben azok kifizetéséért is. Továbbá az ő felelősségük annak ellenőrzése is, hogy a támogatás célja, hatóköre és mértéke megfelel-e az EGAA-program feltételeinek. Ezen felül biztosítják, hogy a szolgáltató megállapítsa az EGAA-val kapcsolatos minden kiadás és kérelem ellenőrzését, megfelelő nyilvántartását és belső ellenőrzési folyamatait, és mindezt kellően dokumentálja.

               57.Az EGAA hitelesítő hatósága felelős az EGAA által társfinanszírozott intézkedésekhez kapcsolódó kiadások hitelesítéséért. Ezzel a hatóság meggyőződik a kiadások pontosságára, törvényességére, támogathatóságára és szabályszerűségére vonatkozó kötelezettségek betartásáról.

               58.Az irányító hatóság megbíz egy külsőleg finanszírozott független könyvvizsgáló céget, hogy készítsen ellenőri véleményt az uniós társfinanszírozásból biztosított kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről; továbbá arról, hogy a programmal kapcsolatos kiadásokat részletező számlák megbízható és valós összképet nyújtanak-e, illetve az érvényben lévő ellenőrzési rendszerek megfelelően működnek-e.

               Az érintett tagállam vállalásai

               59.Írország minden szükséges biztosítékot megadott az alábbiak tekintetében:

               –a javasolt intézkedésekhez való hozzáférés és azok megvalósítása során tiszteletben tartják az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség elvét;

               –a nemzeti és uniós jogszabályokban a csoportos létszámcsökkentések vonatkozásában előírt követelményeknek eleget tettek;

               –a javasolt intézkedések nem részesülnek egyéb uniós alapok vagy pénzügyi eszközök pénzügyi támogatásában, és megtették a szükséges intézkedéseket a kettős finanszírozás megelőzésére;

               –a javasolt intézkedések kiegészítik a strukturális alapok által finanszírozott intézkedéseket;

               –az EGAA-ból nyújtott pénzügyi hozzájárulás megfelel az állami támogatásra vonatkozó uniós eljárási és anyagi szabályoknak.

               KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK

               Javasolt költségvetés

               60.Az EGAA éves maximális összege (2011-es árakon számítva) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  14
                12. cikkében meghatározottaknak megfelelően 150 millió EUR.

               61.Miután megvizsgálta a kérelmet az EGAA-rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek szempontjából, valamint figyelembe vette a megcélzott kedvezményezettek számát, a javasolt tevékenységeket és a becsült költségeket, a Bizottság azt javasolja, hogy a javasolt intézkedések összköltségének 60 %-át kitevő 442 293 EUR összeget folyósítsák az EGAA-ból a kérelemben igényelt pénzügyi hozzájárulás biztosítása érdekében.

               62.Az EGAA igénybevételére vonatkozó javasolt határozatot az Európai Parlament és a Tanács közösen hozza meg, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás
                  15
                13. pontja értelmében.

               Kapcsolódó jogi aktusok

               63.A Bizottság az EGAA igénybevételéről szóló határozatra irányuló javaslatának benyújtásával egyidejűleg javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a 442 293 EUR összegnek az érintett költségvetési sorba történő átcsoportosításra is.

               64.A Bizottság az EGAA igénybevételéről szóló határozatra irányuló javaslatával egyidejűleg végrehajtási aktus formájában egy pénzügyi hozzájárulásról szóló határozatot is elfogad, amely abban az időpontban lép hatályba, amikor az Európai Parlament és a Tanács elfogadja az EGAA igénybevételéről szóló határozatjavaslatot.

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről
                  (Írország kérelme – EGF/2015/006 IE/PWA International)

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  16
                és különösen annak 15. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra
                  17
                és különösen annak 13. pontjára,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (a továbbiakban: EGAA) azzal a céllal hozták létre, hogy támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások miatt, vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság elhúzódása, illetve egy újabb globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak és tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozóknak a munkaerőpiacon történő újbóli beilleszkedéshez.

               (2)Az EGAA éves maximális összege (2011-es árakon számítva) az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  18
                12. cikkében meghatározottaknak megfelelően 150 millió EUR.

               (3)A PWA International Ltd-nél és egy beszállítójánál történt elbocsátásokat követően Írország 2015. június 19-én EGF/2015/006 IE/PWA International referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt. A kérelmet az 1309/2013/EU rendelet 8. cikke (3) bekezdésének megfelelően további információkkal egészítette ki. A kérelem eleget tesz a szóban forgó rendelet 13. cikkében az EGAA-ból folyósított pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek.

               (4)Írország úgy határozott, hogy az 1309/2013/EU rendelet 6. cikkének (2) bekezdése szerinti, az EGAA által társfinanszírozott, személyre szabott szolgáltatásokat a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő 108 fiatal (NEET-fiatalok) számára is biztosítja.

               (5)Az 1309/2013/EU rendelet 4. cikkének (2) bekezdése értelmében Írország kérelme elfogadható, mivel az elbocsátások súlyos hatással vannak a foglalkoztatásra és a helyi, regionális vagy nemzeti gazdaságra.

               (6)Az EGAA-t ezért igénybe kell venni az Írország által benyújtott kérelem alapján nyújtandó, 442 293 EUR összegű pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében.

               (7)Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéhez szükséges idő minimálisra csökkentése érdekében ezt a határozatot az elfogadása napjától kell alkalmazni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió 2015. évi általános költségvetésének keretein belül az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból 442 293 EUR összeg igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában.

               2. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba. Ezt a határozatot [the date of its adoption]*-tól/-től kell alkalmazni.

                  19Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

                     (1)
                  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

                     (2)
                  Az EGAA-rendelet 3. cikke értelmében.

                     (3)
                  HL L 393., 2006.12.30., 1. o.

                     (4)
                  Az 1309/2013/EU rendelet 7. cikkének (4) bekezdése alapján.

                     (5)
                  A Bizottság 2012. november 8-i 1046/2012/EU rendelete az új regionális bontásra vonatkozó idősorok továbbítása tekintetében a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 310., 2012.11.9., 34. o.).

                     (6)
                  A Lufthansa Technik HR-részlegének 2014. március 28-i jelentése az ír iparfejlesztési hatóságnak (IDA).

                     (7)
                  EGF/2014/016 IE/Lufthansa Technik és EGF/2015/006 IE/PWA International.

                     (8)
                  EGF/2009/021 IE/SR Technics.

                     (9)

                     http://airo.maynoothuniversity.ie/external-content/census-2011-national-mapping-viewer

                  .

                     (10)
                  QQI -

                     www.qqi.ie

                     (11)
                  http://www.etbi.ie/etbs/directory-of-etbs/

                     (12)

                     www.springboardcourses.ie

                  ;

                     www.momentumskills.ie

                  .

                     (13)
                  Services Industrial Public and Technical Union; Technical Engineering and Electrical Union.

                     (14)
                  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

                     (15)
                  HL C 373., 2013.12.20, 1. o.

                     (16)
                  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

                     (17)
                  HL C 373., 2013.12.20, 1. o.

                     (18)
                  A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

                     (19)
                   Date to be inserted by the Parliament before the publication in OJ.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0771

Javaslat: a Tanács határozata a Németországi Szövetségi Köztársaságnak és a Lengyel Köztársaságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK tanácsi irányelv 5. cikkétől eltérő intézkedések alkalmazására történő felhatalmazásáról (csak a német és a lengyel nyelvű szöveg hiteles)  /* COM/2007/0771 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 5.12.2007COM(2007) 771 véglegesJavaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa Németországi Szövetségi Köztársaságnak és a Lengyel Köztársaságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK tanácsi irányelv 5. cikkétől eltérő intézkedések alkalmazására történő felhatalmazásáról(csak a német és a lengyel nyelvű szöveg hiteles)(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSA JAVASLAT HÁTTERE |110 | A javaslat indokai és célkitűzései A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (a továbbiakban: HÉA-irányelv) 395. cikke értelmében a Tanács a Bizottság javaslata alapján egyhangúlag eljárva bármelyik tagállamot felhatalmazhatja arra, hogy az említett irányelvben foglaltaktól eltérő különös intézkedéseket vezessen be a hozzáadottérték-adó (HÉA) beszedésének egyszerűsítésére vagy az adócsalások és adókikerülések egyes típusainak megakadályozására. A Németországi Szövetségi Köztársaság és a Lengyel Köztársaság 2007 májusában és júliusában kelt és a Bizottság Főtitkárságán 2007. október 22-én és július 27-én iktatott leveleiben felhatalmazást kért a HÉA-irányelvtől eltérő intézkedések bevezetésére a két ország vasúti hálózatának részét képező határhidak építésével és karbantartásával összefüggésben. A HÉA-irányelv 395. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság 2007. október 24-én kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Lengyel Köztársaság kéréséről. A Bizottság 2007. október 25-én kelt levelében értesítette a Németországi Szövetségi Köztársaságot és a Lengyel Köztársaságot arról, hogy birtokában van a kérelem elbírálásához szükséges valamennyi információnak. |120 | Általános háttér A Németországi Szövetségi Köztársaság és a Lengyel Köztársaság a két ország közötti vasúti forgalom megkönnyítése céljából elhatározta, hogy megállapodást fogadnak el két határhíd építéséről (és majdani karbantartásáról), valamint további tizenegy, már meglévő határhíd karbantartásáról az Odera (Oder, Odra) és a Neisse (Lausitzer Neiße, Nysa Łużycka) folyón. E megállapodás olyan intézkedéseket is tartalmazna, amelyek a területiség elvét illetően eltérnek a HÉA-irányelvben foglaltaktól. A megállapodás értelmében az egyes hidak felépítéséért, illetve karbantartásáért vagy a Németországi Szövetségi Köztársaság, vagy a Lengyel Köztársaság lenne felelős. A megállapodás előírja, hogy a határhidak építési területe és maguk a hidak, amelyek (részben) az egyik ország területén találhatók, a másik ország területén lévőknek tekintendők abban az esetben, ha az építésért vagy a karbantartásért ez utóbbi ország felel. A hozzáadottérték-adó szempontjából ez azt jelenti, hogy a szóban forgó határhidak építéséhez vagy karbantartásához szükséges termékek értékesítése és szolgáltatások nyújtása, illetve a szükséges termékek Közösségen belüli beszerzése tekintetében a határhíd lengyel része német területen lévőnek tekintendő abban az esetben, ha az adott híd építéséért vagy karbantartásáért Németország a felelős, és megfordítva. A megállapodás értelmében a Németországi Szövetségi Köztársaság egy új híd felépítéséért és karbantartásáért, továbbá négy meglévő híd karbantartásáért lesz felelős. A Lengyel Köztársaság egy új híd felépítéséért és karbantartásáért, valamint hét meglévő híd karbantartásáért felel majd. A szokásos szabályok alapján a területiségnek a HÉA-irányelvben meghatározott elve megkövetelné, hogy a Német Szövetségi Köztársaság területén megvalósuló termékértékesítés, szolgáltatásnyújtás, illetve Közösségen belüli termékbeszerzés a német hozzáadottérték-adó hatálya alá tartozzon. Hasonlóképpen, a Lengyel Köztársaság területén megvalósuló termékértékesítés, szolgáltatásnyújtás és Közösségen belüli termékbeszerzés a lengyel hozzáadottérték-adó hatálya alá tartozna. A szokásos szabályok alkalmazása azzal járna, hogy az adóköteles ügyletek teljesítésének pontos helyét aszerint a terület szerint kellene megállapítani, ahol a munkálatok egyes részeit kivitelezték. A Németországi Szövetségi Köztársaság és a Lengyel Köztársaság úgy ítéli meg, hogy e szabályok alkalmazása komoly adózási bonyodalmakat okozna a szóban forgó munkák elvégzéséért felelős vállalkozások számára. Az említett tagállamok úgy vélik, hogy a megállapodás adózásra vonatkozó rendelkezései indokoltak a vállalkozások adózással kapcsolatos kötelezettségeinek egyszerűsítése érdekében. A Bizottság elismeri, hogy ezekben az esetekben az építési és karbantartási munkák egységes adóztatása egyszerűsítést jelent, amely könnyebbé teszi az érintett vállalkozások számára az adószabályok alkalmazását a szokásos adószabályok alkalmazásához képest. |130 | A javaslat által érintett területet szabályozó hatályos rendelkezések A Tanács korábban már több alkalommal adott felhatalmazást tagállamoknak arra, hogy határterületeken megvalósuló projektek esetében eltérjenek a területiség elvétől. |141 | Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Nem alkalmazható. |KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |Konzultáció az érdekelt felekkel |219 | Nem releváns. |Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |229 | Külső szakvéleményre nem volt szükség. |230 | Hatásvizsgálat A határozatra vonatkozó javaslat a határhidak építéséhez és karbantartásához kapcsolódó adókivetési eljárás egyszerűsítésére irányul, következésképpen pozitív hatást gyakorolhat a gazdaságra. A vonatkozó rendelkezéstől eltérő intézkedés behatárolt alkalmazási köre miatt mindenesetre csak korlátozott hatásra lehet számítani. |A JAVASLAT JOGI ELEMEI |305 | A javasolt fellépés összefoglalása Németország és Lengyelország felhatalmazása arra, hogy a két ország közötti határhidak építése és karbantartása tekintetében eltérjenek a hozzáadottérték-adó területi alkalmazására vonatkozó szabályoktól. |310 | Jogalap A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK HÉA-irányelv 395. cikke. |329 | A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ennélfogva nem alkalmazandó. |Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következő ok(ok) miatt: |331 | A határozat tárgya engedély kiadása tagállamok számára azok saját kérelmére, és nem jelent semminemű kötelezettséget. |332 | Mivel az eltérés alkalmazási területe nagyon korlátozott, a különleges intézkedés arányban áll a kitűzött céllal. |Az eszközök megválasztása |341 | Javasolt eszköz: egyéb. |342 | Más eszköz nem lenne alkalmas a következő ok(ok) miatt: A HÉA-irányelv 395. cikke értelmében a hozzáadottérték-adóra vonatkozó közös szabályoktól kizárólag abban az esetben lehet eltérni, ha arra a Tanács a Bizottság javaslata alapján egyhangúlag felhatalmazást ad. A tanácsi határozat tehát a legmegfelelőbb eszköz, mivel a címzettjei az egyes tagállamok lehetnek. |KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK |409 | A javaslat nincs hatással a Közösség költségvetésére. |1.  Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa Németországi Szövetségi Köztársaságnak és a Lengyel Köztársaságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK tanácsi irányelv 5. cikkétől eltérő intézkedések alkalmazására történő felhatalmazásáról(csak a német és a lengyel nyelvű szöveg hiteles)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvre[1] és különösen annak 395. cikke (1) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára[2],mivel:2.  A Németországi Szövetségi Köztársaság és a Lengyel Köztársaság a Bizottság Főtitkárságán 2007. október 22-én és 2007. július 27-én iktatott leveleiben felhatalmazást kért arra, hogy különleges adóügyi intézkedéseket alkalmazhasson egyes, a két országot összekötő határhidak építésével és karbantartásával összefüggésben.3.  A 2006/112/EK irányelv 395. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság 2007. október 24-én kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Lengyel Köztársaság kéréséről. A Bizottság 2007. október 25-én kelt levelében értesítette a Németországi Szövetségi Köztársaságot és a Lengyel Köztársaságot arról, hogy birtokában van a kérelem elbírálásához szükséges valamennyi információnak.4.  A különleges intézkedés célja annak biztosítása, hogy a határhidak felépítéséhez és karbantartásához szükséges termékek értékesítése és szolgáltatások nyújtása, valamint a szükséges termékek Közösségen belüli beszerzése tekintetében a hidak és – a felépítendő hidak esetében – azok építési területe teljes mértékben az érintett tagállamok egyikének a területén lévőnek minősüljenek, a tagállamok között a szóban forgó határhidak építéséért vagy karbantartásáért való felelősség megosztásáról kötött megállapodással összhangban.5.  Ilyen különleges intézkedés hiányában minden egyes alkalommal, amikor termékértékesítésre, szolgáltatásnyújtásra vagy Közösségen belüli termékbeszerzésre kerül sor, meg kellene állapítani, hogy a Németországi Szövetségi Köztársaság vagy a Lengyel Köztársaság jogosult-e az adó beszedésére. A határhidat illetően német területen elvégzett munkák a németországi hozzáadottérték-adó hatálya alá tartoznának, míg a lengyel területen elvégzett munkák után Lengyelországban szednék be a hozzáadottérték-adót.6.  A vonatkozó szabályozástól való eltérés célja ezért az, hogy leegyszerűsítse a szóban forgó hidak építéséhez és karbantartásához kapcsolódó adók kivetésére vonatkozó eljárást.7.  Az eltérésnek nem lesz kedvezőtlen hatása a Közösség hozzáadottérték-adóból származó saját forrásaira,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA Németországi Szövetségi Köztársaság és a Lengyel Köztársaság a 2. és a 3. cikkben foglalt feltételek mellett felhatalmazást kap arra, hogy a 2006/112/EK irányelvtől eltérő intézkedéseket alkalmazzon egy, az Odera (Oder, Odra) folyón és egy, a Neisse (Lausitzer Neiße, Nysa Łużycka) folyón átívelő új határhíd felépítésére és majdani karbantartására, továbbá az Odera (Oder, Odra) folyón már meglévő két határhíd és a Neisse (Lausitzer Neiße, Nysa Łużycka) folyón már meglévő kilenc határhíd karbantartására vonatkozóan; e hidak mindegyike részben a Németországi Szövetségi Köztársaság, részben pedig a Lengyel Köztársaság területén található. A szóban forgó hidakra vonatkozó részleteket e határozat melléklete tartalmazza.2. cikkA 2006/112/EK irányelv 5. cikkétől eltérve, azon határhíd esetében, amelynek felépítéséért és karbantartásáért a Németországi Szövetségi Köztársaság a felelős, továbbá azon határhidak tekintetében, amelyek karbantartásáért a Németországi Szövetségi Köztársaság kizárólagos felelősséggel tartozik, a hidak felépítéséhez és karbantartásához szükséges termékek értékesítése és szolgáltatások nyújtása, valamint a szükséges termékek Közösségen belüli beszerzése szempontjából a szóban forgó hidak és adott esetben az építési terület (amennyiben az lengyel területen található) német területen lévőnek tekintendők.3. cikkA 2006/112/EK irányelv 5. cikkétől eltérve, azon határhíd esetében, amelynek felépítéséért és karbantartásáért a Lengyel Köztársaság a felelős, továbbá azon határhidak tekintetében, amelyek karbantartásáért a Lengyel Köztársaság kizárólagos felelősséggel tartozik, a hidak felépítéséhez és karbantartásához szükséges termékek értékesítése és szolgáltatások nyújtása, valamint a szükséges termékek Közösségen belüli beszerzése szempontjából a szóban forgó hidak és adott esetben az építési terület (amennyiben az német területen található) lengyel területen lévőnek tekintendők.4. cikkEnnek a határozatnak a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Lengyel Köztársaság a címzettje.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETAz 1. cikkben említett hidak:1. A Németországi Szövetségi Köztársaság felelős a következő határhíd felépítéséért:a) az Odera (Oder, Odra) folyón Frankfurt (Oder) és Kunowice között, az 580,640. folyamkilométernél átívelő határhíd.2. A Lengyel Köztársaság felelős a következő határhíd felépítéséért:a) a Neisse (Lausitzer Neiße, Nysa Łużycka) folyón Horka és Węgliniec között, a 130,470. folyamkilométernél átívelő határhíd.3. A Németországi Szövetségi Köztársaság felelős a következő határhidak karbantartásáért:a) az Odera (Oder, Odra) folyón Neurüdnitz és Siekierki között, a 653,903. folyamkilométernél átívelő határhíd;b) az Odera (Oder, Odra) folyón Küstrin Kietz és Küstrin Kostrzyn között, a 615,102. folyamkilométernél átívelő határhíd;c) az Odera (Oder, Odra) folyón Frankfurt (Oder) és Kunowice között, az 580,640. folyamkilométernél átívelő határhíd;d) a Neisse (Lausitzer Neiße, Nysa Łużycka) folyón Hagenwerder és Ręczyn között, a 169,611. folyamkilométernél átívelő határhíd;e) a Neisse (Lausitzer Neiße, Nysa Łużycka) folyón Hirschfelde és Trzciniec Zgorzelecki között, a 186,281. folyamkilométernél átívelő határhíd.4. A Lengyel Köztársaság felelős a következő határhidak karbantartásáért:a) a Neisse (Lausitzer Neiße, Nysa Łużycka) folyón Guben és Gubin között, a 13,375. folyamkilométernél átívelő határhíd;b) a Neisse (Lausitzer Neiße, Nysa Łużycka) folyón Guben és Gubinek között, a 17,625. folyamkilométernél átívelő határhíd;c) a Neisse (Lausitzer Neiße, Nysa Łużycka) folyón Forst és Tuplice között, az 51,935. folyamkilométernél átívelő határhíd;d) a Neisse (Lausitzer Neiße, Nysa Łużycka) folyón Bad Muskau és Łęknica között, a 80,530. folyamkilométernél átívelő határhíd;e) a Neisse (Lausitzer Neiße, Nysa Łużycka) folyón Horka és Węgliniec között, a 130,470. folyamkilométernél átívelő határhíd;f) a Neisse (Lausitzer Neiße, Nysa Łużycka) folyón Görlitz és Zgorzelec között, a 153,885. folyamkilométernél átívelő határhíd;g) a Neisse (Lausitzer Neiße, Nysa Łużycka) folyón Krzewina Zgorzelecka és Trzciniec Zgorzelecki között, a 184,220. folyamkilométernél átívelő határhíd;h) a Neisse (Lausitzer Neiße, Nysa Łużycka) folyón Krzewina Zgorzelecka és Trzciniec Zgorzelecki között, a 184,780. folyamkilométernél átívelő határhíd.[1] HL L 347., 2006.12.11., 1. o. A 2006/138/EK irányelvvel (HL L 384., 2006.12.29., 92. o.) módosított irányelv.[2] HL C […], […], […]. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0650

Javaslat a Tanács kerethatározata a terrorizmus elleni küzdelemről szóló 2002/475/IB kerethatározat módosításáról {SEC(2007) 1424} {SEC(2007) 1425}  /* COM/2007/0650 végleges - CNS 2007/0236 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 6.11.2007COM(2007) 650 végleges2007/0236 (CNS)JavaslatA TANÁCS KERETHATÁROZATAa terrorizmus elleni küzdelemről szóló 2002/475/IB kerethatározat módosításáról(előterjesztő: a Bizottság) {SEC(2007) 1424}{SEC(2007) 1425}INDOKOLÁS1. A javaslat háttere-  A javaslat indokai és célkitűzéseiA terrorizmus jelenti az egyik legsúlyosabb fenyegetést a demokráciára, az emberi jogok szabad gyakorlására, valamint a gazdasági és társadalmi fejlődésre.Az Európai Unióról szóló szerződésben maga az Európai Unió tűzte ki célul, hogy az állampolgároknak magas szintű biztonságot nyújtson a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségen belül. Lényegbevágóan fontos, hogy a terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos célkitűzések megvalósítása érdekében az Európai Unió tagállamai hatékony büntető törvénykönyvvel rendelkezzenek. Az is elengedhetetlen, hogy intézkedéseket hozzanak az e területen folytatott nemzetközi együttműködés fokozására.A modern információs és távközlési technológiák fontos szerepet játszanak a terrorista fenyegetés terjesztésében. Elsősorban az internet az, amely olcsó, gyors, könnyen hozzáférhető, továbbá gyakorlatilag a világ minden táján elérhető. Azok a törvénytisztelő állampolgárok, akiknek a mindennapi életük során hasznára válik az internet, nagyra értékelik mindezeket az előnyöket, amelyekkel a terroristák sajnos visszaélnek. A mozgósítási és toborzási célú propaganda, valamint a kiképzésre és merényletek tervezésére vonatkozó oktatás és on-line kézikönyvek terjesztésének eszközeként használják az internetet. Mindkettő címzettjei a jelenlegi és potenciális támogatók.Ily módon az internet radikalizálódási folyamatok és a toborzás egyik legfőbb elősegítője, valamint a terroristák eszközeire és módszereire vonatkozó információforrásul is szolgál, vagyis „virtuális kiképző táborként” működik. A terrorista propaganda és szakismeret interneten keresztül történő terjesztése kiegészíti és megerősíti a hálózaton kívüli elkötelezést és kiképzést, valamint hozzájárul ahhoz, hogy a terrorista aktivisták és támogatóik erősebb és szélesebb bázist építsenek ki.Politikai prioritást élvez e növekvő fenyegetés meggátolása. Az Uniónak a hagyományos terrorizmus elleni küzdelemben mutatotthoz hasonló elszántsággal kell küzdenie a modern terrorizmus és az új elkövetési módok ellen. E javaslat naprakésszé teszi a terrorizmus elleni küzdelemről szóló kerethatározatot [HL L 164., 2002.6.22., 3-7. o.], valamint – azáltal, hogy a terrorizmus kerethatározat szerinti fogalmába belefoglalja a terrorista bűncselekmény elkövetése érdekében folytatott nyilvános izgatást, a terroristák toborzását és a terroristák kiképzését – összehangolja azt az Európa Tanács terrorizmus megelőzéséről szóló egyezményével.Főként az alábbi indokokból fontos e bűncselekményeket is beilleszteni a terrorizmus elleni küzdelemről szóló kerethatározatba:- maga után vonja az Európai Unió integráltabb intézményi keretének előnyeit (különösen: az Európa Tanács egyezményeihez hasonló hosszadalmas aláírási és megerősítési eljárások hiánya, megfelelő nyomonkövetési mechanizmus alkalmazása, a Bíróság egységes értelmezése);- a kerethatározat – különösen a büntetőjogi szankciók típusa és szintje, valamint a joghatóságra vonatkozó kötelező szabályok tekintetében – sajátos jogi szabályozást nyújt, amely az újonnan beillesztett bűncselekményekre is alkalmazandó lesz;- a kerethatározat az Unión belül a terrorizmus elleni küzdelem kulcsfontosságú eszköze: ezen egyedi előkészületi cselekményeknek abba való közvetlen belefoglalása ennélfogva működésbe hozza a kerethatározatban említett európai uniós együttműködési mechanizmust.A terrorista bűncselekmények elkövetése érdekében folytatott nyilvános izgatásnak, a terroristák toborzásának és a terroristák kiképzésének a terrorizmus uniós fogalmába való belefoglalása által képviselt hozzáadott érték további részleteit a hatásvizsgálat tartalmazza.A terrorizmus elleni küzdelemről szóló kerethatározat azokra a magatartásokra is alkalmazandó, amelyek hozzájárulhatnak a harmadik országokban elkövetett terrorista cselekményekhez. Ez a rendelkezés a Bizottság elkötelezettségét tükrözi, hogy globális és európai uniós szinten is felvegye a harcot a terrorizmussal. E javaslat fenntartja ezt a megközelítést, továbbá hangsúlyozza a meglévő szervezetek és együttműködési mechanizmusok keretében folytatott nemzetközi együttműködés jelentőségét.Az Európai Unió és tagállamai – az egyénekre és intézményekre vonatkozóan egyaránt – az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásának, az emberi méltóság garantálásának, valamint e jogok védelmének alapján állnak.-  Általános háttérEurópai UnióA terrorizmus elleni küzdelemről szóló kerethatározat közelíti a terrorista bűncselekmények fogalmát valamennyi tagállamban, valamint biztosítja, hogy az utóbbiak az e bűncselekmények súlyának megfelelő szankciókat írjanak elő az azokat elkövető vagy azokért felelős természetes és jogi személyek vonatkozásában. A kerethatározat meghatározza azokat az eseteket, amikor a tagállamok kötelesek vállalni a terrorista bűncselekmények feletti joghatóságot annak érdekében, hogy azok hatékonyan üldözhetők legyenek; továbbá – sebezhetőségük miatt – különleges intézkedéseket tartalmaz a terrorista bűncselekmények sértettjeinek védelme és támogatása érdekében.A terrorizmus elleni küzdelemről szóló kerethatározatról szóló első értékelő jelentés [2004.06.08-i COM (2004)409 végleges, valamint a Bizottság szolgálatainak 2004.06.08-i munkadokumentuma SEC (2004)688] áttekintette az akkori nemzeti végrehajtást. A Bizottság második, e javaslattal egyidejűleg elfogadott értékelő jelentése az előző jelentésben már értékelt tagállamok tekintetében naprakésszé teszi az értékelést, valamint az első ízben értékelt tagállamok végrehajtására vonatkozó teljes körű és eredeti értékelést tartalmaz. Mindkét jelentés bemutatja az Unión belüli összehangolásnak a terrorizmus elleni küzdelemről szóló kerethatározat elfogadását követően elért szintjét, továbbá hasznos értelmezési iránymutatásokat, illetve a tagállamok terrorizmus elleni jogszabályairól szóló értékes áttekintést nyújt.A hágai program alapján az Európai Tanács hangsúlyozza, hogy a terrorizmus hatékony megakadályozása és az ellene való hatékony küzdelem – az alapvető jogok maradéktalan tiszteletben tartása mellett – megkívánja a tagállamoktól, hogy ne korlátozzák tevékenységüket saját biztonságuk fenntartására, hanem az Unió egészének biztonságára is koncentráljanak.Az Unió az internet terrorista célokra történő felhasználása elleni intézkedések megtételére hív fel a 2005. decemberi IB Tanács által elfogadott, a radikalizálódás és terroristák toborzása elleni küzdelemmel kapcsolatos uniós stratégia és cselekvési terv alapján. Azt is kiemeli, hogy a tagállamok tevékenységeit uniós szintű fellépésnek kell kísérnie.Az Európai Tanács 2006. június 15-i és 16-i következtetéseiben kifejezetten kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy – az alapvető jogok és elvek betartásával – dolgozzon ki intézkedéseket az internettel való terrorista célú visszaélés megelőzésére.Nemzetközi vonatkozásokAz Európa Tanács terrorizmus megelőzéséről szóló egyezménye (Varsó, 2005. május 16.) előírja, hogy a részes államoknak biztosítaniuk kell a terrorista bűncselekmény elkövetése érdekében folytatott nyilvános izgatás, a terroristák toborzása és a terroristák kiképzése büntethetőségét.Különösen fontos továbbá az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1624. határozata (2005. szeptember 14.), és az ENSZ Globális Terrorizmusellenes Stratégiája (2006. szeptember 8.). Szintén figyelembe kell venni a G8 csúcstalálkozót (Szentpétervár, Orosz Föderáció, 2006. július 16.), illetve az EBESZ Miniszteri Tanácsának (2006. december 5.) „Az internet terrorista célokra való felhasználása elleni küzdelemről” szóló 7/06 sz. határozatát.-  Meglévő rendelkezések a javaslat által szabályozott területenA terrorizmus elleni küzdelemről szóló kerethatározat 4. cikke a tagállamok által büntetendőnek nyilvánítja a terrorista bűncselekményekre való felbujtást, illetve az ahhoz nyújtott bűnsegélyt. Ugyanazon jogi eszköz 2. cikke arra kötelezi a tagállamokat, hogy büntetőjogilag felelősségre vonják a terrorista csoportot irányító vagy annak tevékenységében részt vevő személyeket. E rendelkezések azonban közvetlenül nem vonatkoznak a terrorista propaganda és szakismeret – elsősorban az interneten keresztül történő – terjesztésére.Az Európa Tanács terrorizmus megelőzéséről szóló egyezményének 5-7. cikke előírja, hogy – jogellenes és szándékos elkövetés esetén – a részes államoknak biztosítaniuk kell a terrorista bűncselekmény elkövetése érdekében folytatott nyilvános izgatás, a terroristák toborzása és a terroristák kiképzése büntethetőségét. A 9. cikk előírja továbbá a részes államok számára, hogy állapítsák meg az 5-7. cikkben említett bűncselekmények büntetendő utócselekményeit.-  Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivelA javaslat összhangban van a radikalizálódás és terroristák toborzása elleni küzdelemmel kapcsolatos uniós stratégiával és cselekvési tervvel, valamint naprakésszé teszi és kiegészíti az Unió terrorizmus elleni jogi keretét, illetve megfelel az Európai Unió Alapjogi Chartájának [HL C 364., 2000.12.18., 1. o.].A terrorizmus elleni küzdelmet az emberi jogok és alapvető szabadságok védelmével együtt kell folytatni. E javaslat a szabadságok – így a véleménynyilvánítás, az egyesülési vagy a vallásszabadság – jogszerű gyakorlása és a bűncselekmény közötti határterületet szabályozza. Ezért a javaslat az emberi jogok és alapvető szabadságok gondos tanulmányozása alapján került kidolgozásra. Elsősorban a véleménynyilvánítás szabadságának a terrorista bűncselekmény elkövetése érdekében folytatott nyilvános izgatás új bűncselekménye általi korlátozása áll összhangban az EJEE 10. cikkével .2. Konzultáció az érdekelt felekkel és hatásvizsgálat-  Konzultáció az érdekelt felekkelA konzultáció módszerei, a megcélzott főbb ágazatok és a válaszadók általános bemutatásaA Bizottság 2006-ban három különböző kérdőívet adott ki: 2006. június 26-án az elsőt a tagállamok részére; 2006. november 20-án egy továbbit a média, az érintett iparágak és a civil társadalom, az emberi jogi kérdésekkel foglalkozó nemzeti, európai és nemzetközi nem kormányzati szervezetek, ügyvéd és jogászegyesületek, kiadók, műsorszolgáltatók és újságírók egyesületei, internet szolgáltatók, távközlési vállalatok, valamint egyéb érintett iparágak számára, illetve 2006. december 11-én egy harmadikat az Europol, a Cepol, valamint az Eurojust részére. Ezenfelül megbeszéléseket és találkozókat tartottak az európai média és az internet szolgáltatók képviselőivel. Végül – a 2007. március 20-án tartott konferencia keretében – a kérdőívek eredményeinek bemutatása, és az internet terrorista célokra való felhasználása elleni küzdelem lehetséges megoldásainak megvitatása céljából összehívták a tagállamok, az Europol és a Cepol képviselőit.A válaszok összefoglalása és figyelembevételük módjaA három kérdőívre adott válaszokat az e javaslathoz csatolt hatásvizsgálat I., II. és III. mellékletében foglalták össze.A 2007. március 20-án tartott konferencia megerősítette, hogy – amennyiben a bűncselekménnyé nyilvánítás nem borítja fel az Európa Tanács terrorizmus megelőzéséről szóló egyezményében elért egyensúlyt – kellő támogatással rendelkezik a terrorizmus elleni küzdelemről szóló kerethatározatnak a terrorista bűncselekmény elkövetése érdekében folytatott nyilvános izgatás, a terroristák toborzása és a terroristák kiképzése – akár az interneten útján elkövetett – új bűncselekményeinek beiktatása érdekében történő módosítása.A mostani javaslat olyan kiegyensúlyozott megközelítést alkot, amely figyelembe veszi a három kérdőívre adott válaszokat, és a konzultációs folyamat során kifejtett álláspontokat, illetve a mellékelt hatásvizsgálatra támaszkodik. A javaslat elsősorban az Európa Tanács terrorizmus megelőzéséről szóló egyezményével bevezetetteknek megfelelő bűncselekményeket tartalmaz. Ily módon a javaslat – internet útján történő elkövetetés esetében is – megfelelő jogi intézkedéseket ír elő a terrorista bűncselekmény elkövetése érdekében folytatott nyilvános izgatás, a terroristák toborzása és a terroristák kiképzése elleni küzdelem érdekében. A javaslat teljes mértékben megfelel az emberi jogoknak, és nem módosítja a szolgáltatóknak az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv alapján megállapított felelősségi rendszerét.-  A szakvélemények összegyűjtése és felhasználásaNem volt szükség külső szakértők bevonására.-  Hatásvizsgálat1. A politika változatlanul hagyása (vagyis vitatható status quo az Európa Tanács terrorizmus megelőzéséről szóló egyezmény, és az ahhoz kapcsolódó, folyamatban lévő aláírási és megerősítési eljárás miatt) .2. Annak megtiltása, hogy az internet szolgáltatók hozzáférést biztosítsanak a terrorista bűncselekmény elkövetése érdekében folytatott nyilvános izgatásra, a terroristák toborzására és a terroristák kiképzésére irányuló tartalmakhoz.3. A bűnüldöző hatóságok képességeinek és szakismeretének fokozása annak érdekében, hogy megakadályozzák az internet terrorista célokra való felhasználását (lehetőleg a Bizottság által finanszírozott megfelelő képzés, szakértői támogatás és hatékony felszerelés segítségével).4. A tagállamok ösztönzése, hogy aláírják és/vagy megerősítsék Európa Tanács terrorizmus megelőzéséről szóló egyezményét (politikai nyilatkozat segítségével).5. A terrorizmus elleni küzdelemről szóló kerethatározat felülvizsgálata annak érdekében, hogy az Európa Tanács terrorizmus megelőzéséről szóló egyezménye alapján előírtakhoz hasonló büntetendő cselekményeket vezessenek be, valamint hogy – az internet útján való elkövetés esetében is – büntethetővé nyilvánítsák a terrorista bűncselekmény elkövetése érdekében folytatott nyilvános izgatást, terroristák toborzását és terroristák kiképzését.Az egyes lehetőségeknek a közbiztonságra, a gazdaságra, valamint az emberi jogokra gyakorolt hatásának gondos elemzését, valamint az előnyök és hátrányok mérlegelését követően úgy látszik, hogy az 5. és 3. lehetőség ötvözete a leghatékonyabb politika az internet terrorista célokra való felhasználása elleni, az emberi jogok teljes mértékű tiszteletben tartásával folytatott küzdelemben.A Bizottság által elvégzett és a munkaprogramban szereplő hatásvizsgálatról szóló jelentés a következő weboldalon tekinthető meg: www.europa.eu.int.3. A javaslat jogi elemei-  A javasolt fellépés összefoglalásaA terrorizmus elleni küzdelemről szóló, 2002. június 13-i tanácsi kerethatározat módosításának célja, hogy összehangolja a terrorista bűncselekmény elkövetése érdekében folytatott nyilvános izgatásra, a terroristák toborzására és a terroristák kiképzésére vonatkozó tagállami rendelkezéseket annak érdekében, hogy ezek a magatartásformák – az interneten keresztül való elkövetés esetében is – az egész Unióban büntethetőek legyenek, és annak biztosítása céljából, hogy a szankciókra, a jogi személyek felelősségére, a terrorista bűncselekményekre alkalmazandó joghatóságra, illetve büntetőeljárásra vonatkozó meglévő rendelkezések e magatartásformákra is alkalmazandók legyenek.-  JogalapAz EU-Szerződés 29. cikke, 31. cikke (1) bekezdésének e) pontja, valamint 34. cikke (2) bekezdésének b) pontja.-  A szubszidiaritás elveAz Unió fellépésére a szubszidiaritás elve alkalmazandó.A javaslat célkitűzéseit a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani a következő ok(ok) miatt.A modern terrorizmus elsősorban globális jelenség. A mozgósításra és toborzásra irányuló propaganda, illetve a kiképzésre és támadások tervezésére szánt oktatás és on-line kézikönyvek internet útján történő terjesztése sajátosan nemzetközi és több országot érintő jellegű. A veszély nemzetközi jellegű, ezért – legalábbis részben – a válasznak is ilyennek kell lennie.Célkitűzéseinek elérése érdekében mind az Unió terrorizmus elleni, mind számítástechnikai bűnözésre vonatkozó politikája szükségessé teszi a tagállamok összehangolt erőfeszítéseit, valamint a nemzetközi szintű együttműködést. A különböző tagállamok eltérő jogi szabályozása akadályozza az uniós szinten szükséges összehangolt erőfeszítéseket, valamint megnehezíti a nemzetközi szintű együttműködést.A javaslat célkitűzéseit uniós fellépés segítségével hatékonyabban lehet majd megvalósítani a következő ok(ok) miatt:Egyértelműen szükség van a terrorizmus elleni küzdelem mostani, nemzeti és uniós szintű egymást kiegészítő erőfeszítéseknek a terroristák új elkövetési módjaira történő kiterjesztésére. A terrorizmus jelenlegi fogalommeghatározásának kiterjesztése meg fogja akadályozni, hogy a terroristák hasznot húzzanak a nemzeti jogszabályok joghézagaiból és eltéréseiből. Jelentős mértékben megkönnyíti majd a határokon átnyúló bűnözőzés elleni operatív bűnüldözői munkát. A valamennyi tagállam által elfogadott közös alap szintén elősegíti majd a nemzetközi szintű együttműködést, és megerősíti az Unió helyzetét a nemzetközi fórumokon.A nemzetközi és uniós szinten megerősített bűnüldözési együttműködés eredményeként javul majd a nyomozások és büntetőeljárások hatékonysága, és ez fokozottabb közbiztonsághoz fog vezetni.A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének.-  Az arányosság elveA javaslat a következők miatt felel meg az arányosság elvének:E javaslat nem lépi túl az uniós szinten szükséges és hozzáadott értéket képviselő szintet. A kerethatározat az elérendő célokat illetően kötelező a tagállamokra, azonban a végrehajtás formájának és az eszközeinek megválasztását a nemzeti hatóságokra hagyja.Az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv, valamint az adatok megőrzéséről szóló irányelv rendelkezései változatlanul maradtak, tehát a távközlési szolgáltatókra vagy üzemeltetőkre nem szabtak ki új kötelezettségeket. A javaslat nem rója az iparágra új együttműködési mechanizmus létrehozásának terhét. Pusztán az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv, és az adatok megőrzéséről szóló irányelv szerinti, meglévő mechanizmusok fokozottabb felhasználásához vezet. Az e javaslatból származó közvetett költségek az új bűncselekményekkel kapcsolatos nyomozások következtében létrejövő további munkateherre korlátozódnak. Figyelembe véve az Unión belül évente terroristák ügyében folytatott büntetőeljárások számát, ez a költség nem tűnik jelentősnek.-  Az eszköz megválasztásaA javasolt eszköz: A kerethatározat az EU-Szerződés 34. cikke (2) bekezdésének b) pontján alapul. Mivel a cél a tagállamok jogszabályainak közelítése, más jogi eszköz nem megfelelő.4. Költségvetési vonatkozásokA javaslat nincs kihatással a Közösség költségvetésére.2007/0236 (CNS)JavaslatA TANÁCS KERETHATÁROZATAa terrorizmus elleni küzdelemről szóló 2002/475/IB kerethatározat módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 29. cikkére, 31. cikke (1) bekezdésének e) pontjára és 34. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,tekintettel a Bizottság javaslatára[1],tekintettel az Európai Parlament véleményére[2],mivel:(1) A terrorizmus jelenti az egyik legsúlyosabb megsértését az emberi méltóság, a szabadság, az egyenlőség és a szolidaritás, az emberi jogok és alapvető szabadságjogok tiszteletben tartása egyetemes értékeinek, amelyek alapján az Európai Unió áll. A terrorizmus jelenti a demokrácia és jogállamiság elve elleni egyik legsúlyosabb támadást is. Ezek a tagállamok közös elvei, amelyeken az Európai Unió alapul.(2) A terrorizmus elleni küzdelemről szóló 2002/475/IB tanácsi kerethatározat képezi az alapját az Európai Unió terrorizmus elleni politikájának. Valamennyi tagállam közös jogi keretének, különösen a terrorista bűncselekmények összehangolt fogalommeghatározásának a megvalósítása révén lehetővé vált, hogy – szem előtt tartva az alapvető jogok és a jogállamiság tiszteletben tartását – kidolgozzák és kibővítsék az Európai Unió terrorizmus elleni politikáját.(3) Az elmúlt években növekedett és gyorsan változott a terrorista fenyegetés. Megváltozott a terrorista aktivisták és a támogatóik által alkalmazott elkövetési mód, így a szervezett, alá-fölé rendeltségen alapuló csoportok helyébe egymáshoz lazán kötődő részben önálló sejtek léptek. Ezek a sejtek nemzetközi hálózattá kapcsolódnak össze, és fokozott mértékben alkalmazzák az új technológiákat, különösen az internetet.(4) Az internetet Európában a helyi terrorista hálózatok és egyének ösztönzésére és mozgósítására használják, valamint a terroristák eszközeire és módszereire vonatkozó információforrásul is szolgál, vagyis „virtuális kiképző táborként” működik Alacsony költséggel és kockázattal sokszorozza meg a terrorista bűncselekmény elkövetése érdekében folytatott nyilvános izgatásra, a terroristák toborzására és a terroristák kiképzésére irányuló tevékenységeket.(5) A hágai program hangsúlyozza, hogy a terrorizmus hatékony megakadályozása és az ellene való hatékony küzdelem – az alapvető jogok maradéktalan tiszteletben tartása mellett – megkívánja a tagállamoktól, hogy ne korlátozzák tevékenységüket saját biztonságuk fenntartására, hanem az Unió egészének biztonságára is koncentráljanak.(6) A hágai programot végrehajtó cselekvési terv emlékeztet arra, hogy a terrorizmussal szemben átfogó válaszra van szükség, illetve hogy nem lehet figyelmen kívül hagyni a polgárok Unióval szembeni elvárásait, és az Unió sem engedheti meg magának, hogy ezen elvárásokra ne adjon választ. Ezenfelül megállapítja, hogy figyelmet kell fordítani a megelőzés, felkészültség és válaszadás különböző aspektusaira a terrorizmus elleni küzdelemhez rendelkezésre álló tagállami kapacitások további növelése, illetve adott esetben kiegészítése érdekében, elsősorban a következő területeken: emberi erőforrás, finanszírozás, kockázatvizsgálat, veszélyeztetett infrastruktúrák védelme és a következmények kezelése.(7) E javaslat a terrorizmushoz kapcsolódó bűncselekmények büntetendővé nyilvánítását írja elő annak érdekében, hogy az egyes személyeket terrorista támadások elkövetésére ösztönző anyagok terjesztésének korlátozása révén hozzájáruljon a terrorizmus megelőzésére vonatkozó általánosabb politikai célkitűzés eléréséhez.(8) Az ENSZ 1624(2005) sz. határozata felhívja az államokat, hogy a nemzetközi jog alapján viselt kötelezettségeikkel összhangban tegyék meg a szükséges és megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy jogszabályban tiltsák meg a terrorcselekmény vagy cselekmények elkövetésére való felbujtást, illetve előzze meg az ilyen magatartást. Az ENSZ főtitkárának 2006. április 27-i „Együtt a terrorizmussal szemben: ajánlások a terrorizmus elleni küzdelem globális stratégiájához” című jelentése úgy értelmezi a fent említett határozatot, hogy az – interneten keresztüli elkövetés esetében is – alapot nyújt a terrorcselekmények elkövetésére való felbujtás és a toborzás bűncselekménnyé nyilvánításához. Az ENSZ Globális Terrorizmusellenes Stratégiája (2006. szeptember 8.) említést tesz arról, hogy a tagállamok és az ENSZ feltárják a terrorizmus valamennyi formája és az interneten való megnyilvánulásai elleni erőfeszítések nemzetközi és regionális szinten történő összehangolásának módjait és eszközeit.(9) Az Európa Tanács terrorizmus megelőzéséről szóló egyezménye azt a kötelezettséget állapítja meg ezen egyezmény részes államai számára, hogy – jogellenes és szándékos elkövetés esetén – nyilvánítsák bűncselekménynek a terrorista bűncselekmény elkövetése érdekében folytatott nyilvános izgatást, a terroristák toborzását és a terroristák kiképzését.(10) Valamennyi tagállamban tovább kell közelíteni a terrorista bűncselekmények – így a terrorista tevékenységhez kapcsolódó bűncselekmények – fogalommeghatározását annak érdekében, hogy az – szándékos elkövetés esetén – kiterjedjen a terrorista bűncselekmény elkövetése érdekében folytatott nyilvános izgatásra, a terroristák toborzására és a terroristák kiképzésére.(11) Szándékos elkövetés esetén büntetéseket és szankciókat kell kiszabni a terrorista bűncselekmény elkövetése érdekében folytatott nyilvános izgatást, a terroristák toborzását és a terroristák kiképzését elkövető vagy ezekért felelős természetes és jogi személyekkel szemben. E magatartásformáknak valamennyi tagállamban egyaránt büntetendőnek kell lenniük, függetlenül attól, hogy az interneten keresztül követik-e el ezeket vagy sem.(12) További joghatósági szabályokat kell megállapítani annak biztosítása érdekében, hogy hatékonyan üldözhetővé váljon a terrorista bűncselekmény elkövetése érdekében folytatott nyilvános izgatás, a terroristák toborzása és a terroristák kiképzése, amennyiben valamely tagállam joghatósága alá tartózó terrorista bűncselekmény elkövetésére irányul vagy ennek eredményeként követik el azt.(13) Mivel a javasolt fellépés céljait a tagállamok egyoldalúan nem képesek megfelelően elérni, és mivel ezek a szükséges európai szinten összehangolt szabályok alapján uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió a szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Ez a kerethatározat az arányosság elvének megfelelően nem terjed túl a célok eléréséhez szükséges mértéken.(14) Az Unió betartja az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkének (2) bekezdésében elismert és az Európai Unió alapjogi chartájában, különösen annak II. és VI. fejezetében megfogalmazott elveket. Ennek a kerethatározatnak egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, mintha szűkíteni vagy korlátozni szándékozna olyan alapvető jogokat, illetve szabadságokat, mint a véleménynyilvánítás szabadsága, a gyülekezési vagy egyesülési jog, illetve a magán- és a családi élet tiszteletben tartásához való jog, ideértve a levéltitok tiszteletben tartásához való jogot.(15) A terrorista bűncselekmény elkövetése érdekében folytatott nyilvános izgatás, a terroristák toborzása, és a terroristák kiképzése szándékos bűncselekmények. Ezért ennek a kerethatározatnak egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, mintha szűkíteni vagy korlátozni szándékozna a tudományos, felsőoktatási vagy tájékoztatási célú információk terjesztését. Az érzékeny politikai témákról – így a terrorizmusról – folytatott nyilvános viták során kifejtett radikális, vitatkozó vagy vitatható álláspontok nem tartoznak e kerethatározat hatálya alá, illetve különösen a terrorista bűncselekmény elkövetése érdekében folytatott nyilvános izgatás fogalmába,ELFOGADTA EZT A KERETHATÁROZATOT:1. cikkA terrorizmus elleni küzdelemről szóló, 2002. június 13-i kerethatározat a következőképpen módosul:1. A 3. cikk helyébe a következő rendelkezés lép:„ 3. cikk – Terrorista tevékenységekkel összefüggő bűncselekmények1.  E kerethatározat alkalmazásában:2.  „terrorista bűncselekmény elkövetése érdekében folytatott nyilvános izgatás”: valamely üzenet terjesztése, vagy egyéb módon a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tétele azzal a szándékkal, hogy az 1. cikk (1) bekezdésének a)-h) pontjában felsorolt cselekmények egyikének elkövetésére ösztönözzön, amennyiben ez a magatartás – akár a terrorista bűncselekmény közvetlen támogatásával, akár anélkül – annak veszélyével jár, hogy elkövethetnek egy vagy több ilyen bűncselekményt.3.  „terroristák toborzása”: más személyeknek az 1. cikk (1) bekezdésében vagy a 2. cikk (2) bekezdésében felsorolt cselekmények egyikének elkövetésére való felszólítása.4.  „terroristák kiképzése”: robbanóanyagok, lőfegyverek vagy más fegyverek vagy mérgező, illetve veszélyes anyagok, vagy más különleges módszerek vagy technikák készítésére vagy alkalmazására vonatkozó oktatás nyújtása az 1. cikk (1) bekezdésében felsorolt cselekmények egyikének elkövetése céljából, annak tudatában, hogy az átadott szakismeretet e célokra kívánják felhasználni.5.  Minden tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az alábbi szándékos cselekmények terrorista tevékenységgel összefüggő bűncselekményeknek minősüljenek:6.  terrorista bűncselekmény elkövetése érdekében folytatott nyilvános izgatás;7.  terroristák toborzása;8.  terroristák kiképzése;9.  minősített lopás az 1. cikk (1) bekezdésében felsorolt cselekmények egyikének elkövetése céljából;10.  zsarolás az 1. cikk (1) bekezdésében felsorolt cselekmények egyikének elkövetése céljából;11.  hivatalos okmányok hamisítása az 1. cikk (1) bekezdésének a)-h) pontjában és a 2. cikk (2) bekezdésének b) pontjában felsorolt cselekmények egyikének elkövetése céljából.12.  Valamely cselekmény (2) bekezdés szerinti büntethetőségéhez nem szükséges a terrorista bűncselekmény tényleges elkövetése.2. A 4. cikk (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:„Minden tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket, hogy az 1. cikk (1) bekezdésében és a 3. cikkben említett bűncselekmények elkövetésének kísérlete, az 1. cikk (1) bekezdésének f) pontjában előírt birtoklás és az 1. cikk (1) bekezdésének i) pontjában, valamint a 3. cikk a)-c) pontjában említett bűncselekmények kivételével, büntetendő legyen.”3. A 9. cikk a következő (1) bekezdés a) ponttal egészül ki:„(1) a) Minden tagállam megállapítja joghatóságát a 3. cikk (2) bekezdésének a-c) pontjában említett bűncselekmények esetében is, amennyiben a bűncselekmény az 1. cikkben említett valamely bűncselekmény végrehajtására irányult, vagy ehhez vezetett, továbbá e bűncselekmény az e cikk (1) bekezdésének a)-e) pontjában megállapított kritériumok bármelyike alapján a tagállam joghatósága alá tartozik.”2. cikk1 A tagállamok meghozzák azokat az intézkedéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek a kerethatározatnak legkésőbb [2008. december 31]-ig megfeleljenek.2 A tagállamok [2008. december 31]-ig továbbítják a Tanács Főtitkárságának és a Bizottságnak azoknak a rendelkezéseknek a szövegét, amelyekkel az e kerethatározatból fakadó kötelezettségeket nemzeti jogukba átültetik. Az ezeken az információkon alapuló jelentés, valamint a Bizottság írásos jelentése alapján a Tanács [2009. december 31]-ig megvizsgálja, hogy a tagállamok megtették-e a szükséges intézkedéseket, hogy e kerethatározatnak megfeleljenek.3. cikkEz a kerethatározat az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök [1] [...][2] [...]