Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0509

Javaslat a Tanács határozata a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban a géntechnológiával módosított kukorica (Zea mays L. MON 810 vonal) ausztriai felhasználásának és értékesítésének ideiglenes tilalmáról (csak a német nyelvű szöveg hiteles)  /* COM/2006/0509 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 9.10.2006COM(2006) 509 véglegesJavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban a géntechnológiával módosított kukorica (Zea mays L. MON 810 vonal) ausztriai felhasználásának és értékesítésének ideiglenes tilalmáról (csak a német nyelvű szöveg hiteles)(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁS1. A 90/220/EGK irányelv C része értelmében bizottsági határozatok alapján engedélyezték a Zea mays L. MON 810 vonal géntechnológiával módosított fajtájának forgalomba hozatalát, és a francia hatóságok jóváhagyták e géntechnológiával módosított szervezet (GMO) forgalomba hozatalát.2. A 90/220/EGK irányelv 16. cikkének (védintézkedések) megfelelően Ausztria ezt követően azon döntéséről értesítette a Bizottságot, hogy ideiglenesen megtiltja vagy korlátozza a Zea mays L. MON 810 vonal forgalomba hozatalát, és ismertette döntése okait.3. A növényügyi tudományos bizottságot felkérték véleményalkotásra, és a véleményében arra a következtetésre jutott, hogy az Ausztria által benyújtott információ nem képez olyan új, jelentős tudományos bizonyítékot, amelyet ne vett volna számításba a GMO-k eredeti kockázatértékelése során, és amelyek a Zea mays L MON 810 vonal biztonságát illető eredeti tudományos véleménye felülvizsgálatát indokolná.4. A géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról szóló 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[1] hatályon kívül helyezte a 90/220/EGK irányelvet.5. 2004. januárban a Bizottság felkérte Ausztriát, hogy az új keretszabályozás fényében vizsgálja felül védintézkedését, és adott esetben a 2001/18/EK irányelv értelmében ismét értesítse arról a Bizottságot.6. Ausztria a 2001/18/EK irányelv 23. cikkének megfelelően további kiegészítő információt nyújtott be a Bizottsághoz létező védintézkedései alátámasztására.7. A 2001/18/EK irányelv 23. cikkének megfelelően a Bizottság köteles határozatot hozni az irányelv 30. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás szerint, amelyre az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikke alkalmazandó annak 8. cikke figyelembevételével.8. A 2001/18/EK irányelv 28. cikkének (1) bekezdésével összhangban konzultációt folytattak az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósággal (EÉH), amely a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[2] jött létre, és amelynek alapján e hatóság a megfelelő tudományos bizottságok helyébe lépett, és a 2004. július 8-i véleményében[3] megállapította, hogy az Ausztria által benyújtott információk nem képeznek olyan új tudományos bizonyítékot, amely megkérdőjelezné a Zea mays L. MON 810 vonal környezetvédelmi kockázatértékelését, és indokolttá tenné e GMO ausztriai tilalmát.9. Az Ausztriát a nemzeti védintézkedésének hatályon kívül helyezésére felkérő bizottsági határozat tervezetét az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikkének (2) bekezdése alapján véleményezésre benyújtották a 2001/18/EK irányelv 30. cikkével létrejött bizottsághoz.10. A szabályozási bizottsággal 2004. november 29-én konzultáltak, de nem nyilvánított véleményt a védintézkedésről, ezért az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottságnak a meghozandó intézkedésekkel kapcsolatban haladéktalanul javaslatokat kell a Tanács elé terjesztenie, és erről tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet.11. Az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikke (6) bekezdésével összhangban a Környezetvédelmi Tanács 2005. június 24-én minősített többséggel ellenezte azt a javaslatot, amely Ausztriát a védintézkedésének visszavonására kérte fel, ezért a Bizottságnak felül kell vizsgálnia javaslatait.12. Nyilatkozatában a Tanács leszögezte, hogy „még mindig nagyfokú a bizonytalanság a […] MON 810 fajtába tartozó géntechnológiával módosított kukorica […] piacára vonatkozó nemzeti védintézkedésekkel kapcsolatban”, és felkérte a Bizottságot „a kérdéses, géntechnológiával módosított szervezetekkel kapcsolatos további adatok gyűjtésére, valamint annak további vizsgálatára, hogy a forgalomba hozatal felfüggesztésére irányulóan [az Ausztria] által – ideiglenes elővigyázatossági intézkedésként – hozott intézkedések indokoltak-e, és hogy az ilyen szervezetek engedélyezése jelenleg is megfelel-e a 2001/18/EK irányelvben meghatározott biztonsági követelményeknek.”13. 2005 novemberében konzultációt folytattak az EÉH-val arról, hogy van-e olyan tudományos ismeret, amely arra engedne következtetni, hogy a Zea Mays L. MON 810 vonalnak az engedély feltételei szerinti további forgalomba hozatala kedvezőtlen hatást gyakorolhatna az emberi egészségre vagy a környezetre, és külön felkérték, hogy vegyen figyelembe a géntechnológiával módosított szervezet biztonságosságának korábbi értékelése óta felmerült minden újabb tudományos fejleményt.14. Az EÉH a 2006. március 29-i véleményében[4] (közzététel: 2006. április 11.) az osztrák beadványban ismertetett bizonyíték vizsgálatát követően úgy ítélte meg, hogy a jelenleg rendelkezésre álló tudományos bizonyítékok nem támasztják alá Ausztria érveit, és megállapította, hogy nincs olyan ismeret, amely arra engedne következtetni, hogy a Zea Mays L. MON 810 vonalnak az engedély feltételei szerinti további forgalomba hozatala kedvezőtlen hatást gyakorolhatna az emberi egészségre vagy a környezetre.15. Az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság ezért vagy módosított javaslatot terjeszt a Tanács elé, vagy ismét benyújtja javaslatait, vagy jogalkotási javaslatatot terjeszt be a Szerződés alapján.16. A 2005. június 20-i tanácsi nyilatkozat figyelembevételével és az EÉH-val folytatott újabb konzultációt követően harmadik alkalommal is kitűnik, hogy a Zea mays L. MON 810 vonal tudományos értékelése megerősíti, hogy a termék nem gyakorolhat kedvezőtlen hatást sem az emberi vagy az állatok egészségére, sem pedig a környezetre. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a javaslatot nem kell módosítani, és azt az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikke (6) bekezdésének megfelelően ismételten a Tanács elé terjeszti.JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban a géntechnológiával módosított kukorica ( Zea mays L. MON 810 vonal) ausztriai felhasználásának és értékesítésének ideiglenes tilalmáról (csak a német nyelvű szöveg hiteles)(EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre[5] és különösen annak 23. cikke (2) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:(1) A 90/220/EGK tanácsi irányelvnek[6] megfelelően a genetikailag módosított kukorica ( Zea Mays L. MON 810 vonal) forgalomba hozataláról szóló, 1998. április 22-i 98/294/EK bizottsági határozat jóváhagyja a termék forgalomba hozatalát.(2) A francia hatóságok 1998. augusztus 3-án megadták e jóváhagyást.(3) A 90/220/EGK irányelv[7] helyébe lépő 2001/18/EK irányelv 35. cikkének (1) bekezdése értelmében a géntechnológiával módosított szervezetek forgalomba hozatalára vonatkozó azon bejelentések, amelyekre nézve az eljárást 2002. október 17-ig nem fejezték be, a 2001/18/EK irányelv tárgyát képezik.(4) Ausztria 1999. június 2-án tájékoztatta a Bizottságot arról a döntéséről, amelyben ideiglenesen megtiltja a Zea mays L. MON 810 vonal felhasználását és értékesítését, és a 90/220/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdésével összhangban ismertette döntése indokait.(5) A növényügyi tudományos bizottság 1999. szeptember 24-én arra a következtetésre jutott, hogy az Ausztria által benyújtott információk nem képeztek olyan jelentős új tudományos eredményt, amelyet az ügy eredeti elbírálása során ne vettek volna figyelembe, és amely indokolta volna a bizottságnak a szóban forgó termékre vonatkozó véleménye felülvizsgálatát.(6) 2004. január 9-én, majd február 9-én és 17-én Ausztria további információkat nyújtott be a Bizottságnak a kukorica MON 810 vonalára vonatkozó nemzeti intézkedései alátámasztására.(7) A Bizottság a 2001/18/EK irányelv 28. cikkének (1) bekezdésével összhangban konzultációt folytatott a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[8] létrehozott és a megfelelő tudományos bizottságok helyébe lépett Európai Élelmiszer-biztonsági Hatósággal (ÉÉH).(8) Az EÉH 2004. július 8-án arra a következtetésre[9] jutott, hogy az Ausztria által benyújtott információk nem képeznek olyan új tudományos eredményt, amely megkérdőjelezné a kukorica MON 810 vonaláról készült környezetvédelmi kockázatértékelés eredményeit, és ezáltal indokolná a termék ausztriai felhasználásának és értékesítésének tilalmát.(9) Mivel e körülmények között alaptalannak bizonyult az a feltételezés, hogy a termék kockázatot jelentene az emberi egészségre vagy a környezetre, a Bizottság 2004. november 29-én a 2001/18/EK irányelv 30. cikke alapján felállított Bizottság véleményezésére az ugyanezen irányelv 30. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban határozattervezetet nyújtott be, amelyben arra kérte Ausztriát, hogy helyezze hatályon kívül az ideiglenes védintézkedését.(10) Azonban a bizottság nem nyilvánított véleményt, így a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat[10] 5. cikke (4) bekezdésének megfelelően a Bizottság a meghozandó intézkedésekkel kapcsolatban javaslatot nyújtott be a Tanácshoz.(11) A Tanács 2005. június 24-én az 1999/468/EK határozat 5. cikke (6) bekezdésével összhangban minősített többséggel elutasította a javaslatot.(12) Nyilatkozatában a Tanács leszögezte, hogy „még mindig nagyfokú a bizonytalanság a […] MON 810 fajtába tartozó géntechnológiával módosított kukorica […] piacára vonatkozó nemzeti védintézkedésekkel kapcsolatban”, és felkérte a Bizottságot „a kérdéses, géntechnológiával módosított szervezetekkel kapcsolatos további adatok gyűjtésére, valamint annak további vizsgálatára, hogy a forgalomba hozatal felfüggesztésére irányulóan [az Ausztria] által – ideiglenes elővigyázatossági intézkedésként – hozott intézkedések indokoltak-e, és hogy az ilyen szervezetek engedélyezése jelenleg is megfelel-e a 2001/18/EK irányelvben meghatározott biztonsági követelményeknek.”(13) 2005. novemberében a Bizottság ismételten konzultációt folytatott az EÉH-val arról, hogy létezik-e olyan tudományos ismeret, amelynek alapján a MON 810 kukoricának az engedély feltételei szerinti további forgalomba hozatala kedvezőtlen hatást gyakorolhatna az emberi egészségre vagy a környezetre[11]. Az EÉH-t külön felkérték, hogy vegyen figyelembe a GMO biztonságának korábbi értékelése óta felmerül bármely tudományos fejleményt.(14) Az EÉH 2006. március 29-i véleményében arra a következtetésre jutott, hogy nincs olyan ismeret, amely arra engedne következtetni, hogy a MON 810 kukoricának az engedély feltételei szerinti további forgalomba hozatala kedvezőtlen hatást gyakorolhatna az emberi egészségre, az állatok egészségére vagy a környezetre.(15) Ausztriának ezért hatályon kívül kell helyeznie a Zea Mays L. MON 810 vonallal kapcsolatos védintézkedéseit.ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkAusztriának a 98/294/EK határozat értelmében forgalomba hozható, géntechnológiával módosított Zea mays L. MON 810 vonalú kukorica felhasználását és értékesítését megtiltó intézkedései a 2001/18/EK irányelv 23. cikke alapján nem indokoltak.2. cikkAusztria legkésőbb 20 nappal az értesítést követően köteles megtenni az e határozatnak való megfeleléshez szükséges lépéseket.3. cikkE határozat címzettje az Osztrák Köztársaság.Kelt Brüsszelben, …a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 106., 2001.4.17., 1. o.[2] HL L 31., 2002.2.1., 1. o. A legutóbb az 575/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 100., 2006.4.8., 3. o.) módosított rendelet.[3] A géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testület véleménye a Bizottság kérésére a 2001/18/EK irányelv 23. cikke alapján az Ausztria általi felfüggesztésről, EÉH közlöny (2004) 78, 1–13. o.[4] A géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testület véleménye a Bizottság kérésére a 90/220/EGK irányelv 16. cikke alapján felfüggesztett védintézkedések tárgyát képező géntechnológiával módosított növénykultúrákkal kapcsolatban (Bt176 kukorica, MON 810 kurkorica, T25 kukorica, Topas 19/2 olajrepce és Ms1xRf1 olajrepce), EÉH közlöny (2006) 338, 1–15. o.[5] HL L 106., 2001.4.17., 1. o.[6] HL L 131., 1998.5.5., 32. o.[7] HL L 117., 1990.5.8., 15. o.[8] HL L 31., 2002.2.1., 1. o. A legutóbb az 575/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 100., 2006.4.8., 3. o.) módosított rendelet.[9] A géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testület véleménye a Bizottság kérésére a 2001/18/EK irányelv 23. cikke alapján az Ausztria általi felfüggesztésről, EÉH közlöny (2004) 78, 1–13. o.[10] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.[11] A géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testület véleménye a Bizottság kérésére a 90/220/EGK irányelv 16. cikke alapján felfüggesztett védintézkedések tárgyát képező géntechnológiával módosított növénykultúrákkal kapcsolatban (Bt176 kukorica, MON 810 kurkorica, T25 kukorica, Topas 19/2 olajrepce és Ms1xRf1 olajrepce), EÉH közlöny (2006) 338, 1–15. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0157

Javaslat: a Tanács határozata az általános tarifális preferenciák rendszerének 2009. január 1-jétől 2011. december 31-ig történő alkalmazásáról szóló 732/2008/EK tanácsi rendeletben előírt, a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírásnak megfelelő kedvezményezett országok listájáról szóló 2008/938/EK bizottsági határozat módosításáról  /* COM/2009/0157 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 2009.4.2.COM(2009) 157 véglegesJavaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz általános tarifális preferenciák rendszerének 2009. január 1-jétől 2011. december 31-ig történő alkalmazásáról szóló 732/2008/EK tanácsi rendeletben előírt, a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírásnak megfelelő kedvezményezett országok listájáról szóló 2008/938/EK bizottsági határozat módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSA mellékelt tanácsi határozatjavaslat célja a 2008/938/EK bizottsági határozat oly módon történő módosítása, hogy Venezuelát törlik a 2009 és 2011 közötti időszakban a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírásnak (GSP+) megfelelő kedvezményezett országok listájáról.Az általános tarifális preferenciák rendszerének 2009 és 2011 közötti alkalmazásáról szóló 732/2008/EK tanácsi rendelet előírja, hogy GSP+ preferenciákban kell részesíteni azokat a fejlődő országokat, melyek eleget tesznek a rendelet 8. és 9. cikkében meghatározott követelményeknek. Ezen előírásoknak megfelelően a GSP+ hatálya alá vont kedvezményezett országnak „sérülékenynek” kell lennie, valamint meg kell erősítenie és ténylegesen végre kell hajtania a 732/2008/EK rendelet III. mellékletében felsorolt, az emberi jogokra, az alapvető munkaügyi előírásokra, a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó 27 nemzetközi egyezményt. Az országnak arra is kötelezettséget kell vállalnia, hogy elfogadja a vonatkozó egyezményekben, illetve az azokhoz kapcsolódó eszközökben előírt ellenőrzési és felülvizsgálati mechanizmusokat, és azoknak teljes mértékben megfelel.2008. október 31-én a venezuelai kormány kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz, melyben kérte, hogy terjesszék ki az országra a GSP+ preferenciákat a 2009. január 1. és 2011. december 31. közötti időszakban. A Bizottság megvizsgálta a kérelmet és megállapította, hogy a kérelem benyújtásának időpontjában Venezuela még nem erősítette meg a 732/2008/EK rendelet III. melléklete B. részének 27. pontjában szereplő, az Egyesült Nemzetek korrupció elleni egyezményét.A venezuelai kormány Venezuela Európai Közösségek Melletti Képviseletén keresztül levélben kötelezettséget vállalt arra, hogy legkésőbb 2008. december 31-ig megerősíti és ténylegesen végrehajtja az Egyesült Nemzetek korrupció elleni egyezményét.2008. december 9-én a Bizottság elfogadta az általános tarifális preferenciák rendszerének 2009. január 1-jétől 2011. december 31-ig történő alkalmazásáról szóló 732/2008/EK tanácsi rendeletben előírt „GSP+”-nak megfelelő kedvezményezett országok listájáról szóló 2008/938/EK határozatot, melyben Venezuelát is felvette a kedvezményezett országok listájára annak reményében, hogy Venezuela megteszi a megfelelő lépéseket annak biztosítására, hogy – kötelezettségvállalásának megfelelően – legkésőbb 2008. december 31-ig megerősítse és ténylegesen végrehajtsa az Egyesült Nemzetek korrupció elleni egyezményét.A 2008. december 9-i 2008/938/EK bizottsági határozatot az általános preferenciális rendszer állandó bizottságának 2008. november 25-i ülésén megadott előzetes jóváhagyásával fogadták el; a bizottságban 26 tagállam (318 szavazat) megszavazta a határozatot, 1 tagállam pedig tartózkodott (27 szavazat). Implicit módon megállapodtak abban, hogy amennyiben Venezuela a szóban forgó év végéig nem erősíti meg és nem hajtja végre ténylegesen a hiányzó egyezményt, intézkedéseket hoznak a lista módosítása érdekében.Venezuela azonban 2008. december 31-ig nem erősítette meg a korrupció elleni egyezményt, és következésképpen nem teljesítette a 732/2008/EK rendeletben előírt, a GSP+ hatálya alá kerüléshez szükséges követelményeket. Venezuelának a megerősítés lezárására irányuló, 2009. januári intézkedései nem relevánsak a 732/2008/EK rendeletben meghatározott, a 2009. január 1-jétől a GSP+ hatálya alá kerüléshez szükséges kritériumok teljesítése szempontjából. Így ennek megfelelően módosítani kell a 2008/938/EK bizottsági határozatot oly módon, hogy Venezuelát törlik a 2009 és 2011 között a GSP+ hatálya alá vont országok listájáról.A gazdasági szereplőkre gyakorolt kedvezőtlen hatások elkerülése érdekében megfelelő átmeneti időszakot szükséges biztosítani a határozat alkalmazásához.Ezen előzmények után a Bizottság a 732/2008/EK rendelet 10. cikke (2) bekezdésének, valamint az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikkének megfelelően 2009. január 30-án benyújtotta szavazásra az általános preferenciális rendszer állandó bizottságának határozattervezetét, mely Venezuelának a GSP+ hatálya alá vont kedvezményezett országok listájáról való törlésére irányult. A javaslatot a tagállamok blokkoló kisebbsége leszavazta (72 ellenszavazat és 39 tartózkodás). 21 tagállam (234 szavazat) megszavazta a javaslatot. A bizottság ezért nem adott ki minősített többséggel hozott véleményt.Következésképpen, az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság javaslatot terjeszt a Tanács elé a meghozandó intézkedésekről, és erről tájékoztatja az Európai Parlamentet. A javaslat Tanács elé terjesztésétől számított legfeljebb három hónapon belül a Tanács minősített többséggel határozhat a javaslatról.Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz általános tarifális preferenciák rendszerének 2009. január 1-jétől 2011. december 31-ig történő alkalmazásáról szóló 732/2008/EK tanácsi rendeletben előírt, a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírásnak megfelelő kedvezményezett országok listájáról szóló 2008/938/EK bizottsági határozat módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az általános tarifális preferenciák rendszerének 2009. január 1-jétől 2011. december 31-ig történő alkalmazásáról, illetve az 552/97/EK és az 1933/2006/EK rendelet, valamint az 1100/2006/EK és a 964/2007/EK bizottsági rendelet módosításáról szóló, 2008. július 22-i 732/2008/EK tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 10. cikke (2) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:(1) A 732/2008/EK rendelet a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírást biztosít olyan fejlődő országok számára, melyek eleget tesznek a rendelet 8. és 9. cikkében meghatározott követelményeknek.(2) Az említett rendelet 10. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság elfogadta az általános tarifális preferenciák rendszerének 2009. január 1-jétől 2011. december 31-ig történő alkalmazásáról szóló 732/2008/EK tanácsi rendeletben előírt, a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírásnak megfelelő kedvezményezett országok listájáról szóló, 2008. december 9-i 2008/938/EK határozatot[2].(3) A szóban forgó határozatnak megfelelően a Venezuelai Bolivári Köztársaságot (a továbbiakban: Venezuela) a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás hatálya alá vonták.(4) Kiderült azonban, hogy Venezuela nem erősítette meg a 732/2008/EK rendelet III. melléklete B. részének 27. pontjában szereplő, az Egyesült Nemzetek korrupció elleni egyezményét. Így Venezuela nem teljesítette a 732/2008/EK rendeletben előírt, a különleges ösztönző előírás hatálya alá kerüléshez szükséges valamennyi követelményt. A 2008/938/EK bizottsági határozatot ennek megfelelően módosítani kell, megfelelő átmeneti időszakot biztosítva azonban a határozat alkalmazásához. A Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet[3] 214. cikke értelmében a 2008/938/EK határozat alkalmazása során az e határozat alkalmazásának napjáig keletkezett vámtartozásokat ezért ez nem érinti.(5) A 732/2008/EK rendelet 10. cikke (3) bekezdésének értelmében a Bizottság értesíti Venezuelát a határozatról.(6) Az Általános Preferenciális Rendszer Bizottsága az elnöke által megállapított határidőn belül nem nyilvánított véleményt. Ennélfogva az e határozatban előírt intézkedéseket a 732/2008/EK rendelet 10. cikke (2) bekezdésének és az 1999/468/EK tanácsi határozat[4] 5. cikke (4) bekezdésének megfelelően el kell fogadnia a Tanácsnak,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA 2008/938/EK határozat 1. cikkében a „(VE) Venezuela” szövegrészt el kell hagyni.2. cikkE határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hatvanadik naptól kell alkalmazni.3. cikkE határozat címzettje a Venezuelai Bolivári Köztársaság.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök […] [1] HL L 211., 2008.8.6., 1. o.[2] HL L 334., 2008.12.12., 90. o.[3] HL L 302., 1992.10.19., 1. o.[4] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.


title: Javaslat a Tanács határozata a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 11. cikkétől való eltérő intézkedés alkalmazásának Francia Köztársaság számára történő engedélyezéséről szóló 2000/746/EK tanácsi határozat módosításáról (előterjesztő: a Bizottság)

text:
                   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA
                                                     Brüsszel, 22.10.2004
                                                     COM(2004) 692 végleges
                                           Javaslat
                               A TANÁCS HATÁROZATA
      A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló
   77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 11. cikkétől való eltérő intézkedés alkalmazásának
      Francia Köztársaság számára történő engedélyezéséről szóló 2000/746/EK tanácsi
                                 határozat módosításáról
                                 (előterjesztő: a Bizottság)
HU                                                                                HU
 ---pagebreak---                                         INDOKOLÁS
   1.  A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös
       hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapítás1 – szóló, 1977. május
       17-i hatodik tanácsi irányelv 27. cikke (1) bekezdése szerint a Tanács, az
       adómegállapítási eljárás egyszerűsítése, illetve az adókijátszás vagy adókikerülés
       bizonyos típusainak megakadályozása érdekében a Bizottság javaslata alapján
       egyhangúlag eljárva engedélyezheti bármely tagállamnak az irányelv
       rendelkezéseitől eltérő különleges intézkedések bevezetését vagy kiterjesztését.
   2.  Ezeket az engedélyeket általában ideiglenesen adják ki azért, hogy néhány év
       elteltével értékelni lehessen, hogy a különleges intézkedések megfelelők és
       hatékonyak-e.
   3.  A 2000/746/EK tanácsi határozat2 a 11. A. cikk (1) bekezdése a) pontjától eltérve
       engedélyezte a Francia Köztársaság számára, hogy az áruszolgáltatás és
       szolgáltatásnyújtás adóalapjába belefoglalja az áruszolgáltató, illetve a szolgáltatást
       nyújtó által felhasznált és a kedvezményezett által biztosított arany értékét abban az
       esetben, ha az arany biztosítása a kedvezményezettnek a 98/80/EK irányelv3
       rendelkezéseivel összhangban adómentes volt.
   4.  Ez az eltérés lehetővé tette Franciaország számára, hogy ellensúlyozza az
       ékszerágazat egyes ügyleteinek adóalap-csökkentését, amelyeknél az ügyfél
       biztosítja az ékszerész számára a „befektetési céllal” szerzett, és ezáltal HÉA-mentes
       aranyat abból a célból, hogy az ékszerész egy árucikkel lássa el (pl. egy aranyba
       foglalt gyémántékszerrel) vagy szolgáltatást nyújtson (pl. az aranyat beolvasztva
       gyűrűt készítsen).
   5.  A francia kormány a Bizottság Főtitkárságán 2004. július 6-án iktatott levelében
       kérelmezte az az arany megmunkálásával járó egyes áruszolgáltatások, illetve
       szolgáltatásnyújtások adóalapjára vonatkozó különleges adóintézkedések
       alkalmazásának Franciaország számára történő engedélyezéséről szóló 2000/746/EK
       határozat meghosszabbítását.
   6.  A hatodik irányelv 27. cikke (2) bekezdésével összhangban a Bizottság augusztus
       10-i levelében tájékoztatta a többi tagállamot Franciaország kérelméről, a Francia
       Köztársaságot pedig arról, hogy birtokában van a kérelem értékeléséhez szükséges
       valamennyi információnak.
   1
      HL L 145., 1977.6.13., 1. o. A legutóbb a 2004/7/EK irányelvvel (HL L 27., 2004.1.30., 44. o.)
      módosított irányelv.
   2
      HL L 302., 2000.12.1., 61. o.
   3
      HL L 281., 1998.10.17., 31. o.
HU                                              2                                                    HU
 ---pagebreak---    7. A Bizottság elfogadja, hogy ez az eltérés a HÉA-rendszerrel való visszaéléseket
      ellensúlyozza. Megállapítja továbbá, hogy két másik tagállam számára hasonló
      eltérést engedélyeztek. A Bizottság már megkezdte a 27. cikk eltéréseinek
      ésszerűsítését célzó munkáját, és ezek az eltérések belefoglalhatók ebbe a
      gyakorlatba. Következésképpen, ezt az eltérés meghosszabbítására vonatkozó
      kérelmet engedélyezni kell a 27. cikk szerinti, a befektetési aranyra szóló
      felmentéssel kapcsolatos HÉA-kikerülés ezen fajtáit jelenleg ellensúlyozó eltéréseket
      ésszerűsítő irányelv hatályba lépéséig, de legkésőbb 2009. december 31-ig.
HU                                          3                                               HU
 ---pagebreak---                                                  Javaslat
                                       A TANÁCS HATÁROZATA
       A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló
    77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 11. cikkétől való eltérő intézkedés alkalmazásának
       Francia Köztársaság számára történő engedélyezéséről szóló 2000/746/EK tanácsi
                                         határozat módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös
   hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapítás – szóló, 1977. május 17-i
   77/388/EGK hatodik tanácsi irányelvre4 és különösen annak 27. cikkének (1) bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára5,
   mivel:
   (1)     A 2000/746/EK tanácsi határozat a 11. A. cikk (1) bekezdése a) pontjától eltérve
           engedélyezte a Francia Köztársaság számára, hogy az áruszolgáltatás és
           szolgáltatásnyújtás adóalapjába belefoglalja az áruszolgáltató, illetve a szolgáltatást
           nyújtó által felhasznált és a kedvezményezett által biztosított arany értékét abban az
           esetben, ha az arany biztosítása a kedvezményezettnek a 77/388/EK irányelv 26b.
           cikkével összhangban adómentes volt.
   (2)     Ezen eltérő intézkedés célja az volt, hogy elkerülje a befektetési arany
           adómentességével való visszaélést, és ezáltal megakadályozza az adókijátszás vagy
           adókikerülés bizonyos típusait.
   (3)     A francia kormány a Bizottság Főtitkárságán 2004. július 6-án iktatott levelében
           kérelmezte a 2000/746/EK határozat6 meghosszabbítását, amely 2004. december 31-én
           jár le.
   (4)     A hatodik irányelv 27. cikke (2) bekezdésével összhangban a Bizottság augusztus 10-i
           levelében tájékoztatta a többi tagállamot a Francia Köztársaság kérelméről, a Francia
           Köztársaságot pedig értesítette arról, hogy birtokában van a kérelem értékeléséhez
           szükségesnek ítélt valamennyi információ.
   4
           HL L 145., 1977.6.13., 1. o. A legutóbb a 2004/7/EK irányelvvel (HL L 27., 2004.1.30., 44. o.)
           módosított irányelv.
   5
           HL C […]., […]., […]. o.
   6
           HL L 302., 2000.12.1., 61. o.
HU                                                   4                                                    HU
 ---pagebreak---    (5)     A francia hatóságok szerint a 2000/746/EK határozat által engedélyezett eltérő
           intézkedés hatékony volt a fent említett célkitűzések elérésében.
   (6)     A 77/388/EGK irányelv 27. cikke szerinti eltérő intézkedések, melyek a befektetési
           arany adómentességével kapcsolatos hozzáadottérték-adó-kikerülést ellensúlyozzák,
           belefoglalhatók egy jövőbeli irányelvjavaslatba, amely az említett cikkel összhangban
           ésszerűsít néhány eltérést.
   (7)     Következésképpen szükség van a 2000/746/EK határozat alapján engedélyezett eltérő
           intézkedés érvényességének meghosszabbítására a befektetési arany adómentességével
           kapcsolatos hozzáadottérték-adó-kikerülésről szóló 77/388/EGK irányelv 27. cikkében
           megállapított eltéréseket ésszerűsítő irányelv hatályba lépéséig vagy 2009. december
           31-ig, amelyik időpont korábban következik be.
   (8)     Az eltérő intézkedésnek nem lesz kedvezőtlen hatása az Európai Közösségek
           hozzáadottérték-adóból származó saját forrásaira,
   ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
                                                1. cikk
   A 2000/746/EK határozat 2. cikke helyébe a következő szöveg lép:
   „2. cikk
   Az 1. cikk alapján megadott engedély érvényessége a befektetési arany adómentességével
   kapcsolatos hozzáadottérték-adó-kikerülést ellensúlyozó 77/388/EGK irányelv 27. cikke
   szerinti eltérő intézkedéseket ésszerűsítő irányelv hatályba lépésekor, vagy 2009. december
   31-én jár le, amelyik időpont korábban következik be.”
                                                2. cikk
   Ennek a határozatnak a Francia Köztársaság a címzettje.
   Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                a Tanács részéről
                                                az elnök
HU                                                 5                                             HU


Javaslat az Európai Parlament és a Tanács határozata a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó közösségi iránymutatásokról (kodifikált szöveg)


Fontos jogi nyilatkozat

|

52008PC0159

Javaslat: az Európai parlament és a Tanács határozata a kreativitás és innováció európai évéről (2009)  /* COM/2008/0159 végleges - COD 2008/0064 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 2008.3.28COM(2008) 159 végleges2008/0064 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAa kreativitás és innováció európai évéről (2009)(ELőTERJESZTő: A BIZOTTSÁG)INDOKOLÁSA kreativitás és innováció európai éve (2009)1. BEVEZETÉSEURÓPÁNAK MIND TÁRSADALMI, MIND GAZDASÁGI OKOKBÓL FOKOZNIA KELL KREATÍV ÉS INNOVÁCIÓS KÉPESSÉGÉT. AZ EURÓPAI TANÁCS TÖBBSZÖR ELISMERTE, HOGY AZ INNOVÁCIÓ RENDKÍVÜLI FONTOS SZEREPET JÁTSZIK ABBAN, HOGY EURÓPA HATÉKONYAN REAGÁLJON A GLOBALIZÁCIÓ JELENTETTE KIHÍVÁSOKRA ÉS LEHETőSÉGEKRE. 2006 DECEMBERÉBEN PÉLDÁUL MEGÁLLAPÍTOTTA, HOGY „EURÓPÁNAK INNOVÁCIÓBARÁT KÖRNYEZET KIALAKÍTÁSÁRA IRÁNYULÓ STRATÉGIAI MEGKÖZELÍTÉSRE VAN SZÜKSÉGE, AMELY KÖRNYEZETBEN A TUDÁS INNOVATÍV TERMÉKEKKÉ ÉS SZOLGÁLTATÁSOKKÁ ALAKÍTHATÓ” [1]. A tudás jobb felhasználásának és a gyors innovációnak köszönhető hozzáadott értéket hangsúlyozó, modern gazdaságban az egész társadalomnak szélesíteni kell alapvető kreatív készségeit. Különösen olyan készségekre és kompetenciákra van szükség, amelyeknek köszönhetően az emberek a változásban képesek a lehetőséget felismerni, és nyitottaká válnak az olyan új ötletekre, amelyek előmozdítják az innovációt és a kulturálisan sokszínű, tudásalapú társadalomban való aktív részvételt.Az innovációs képesség szorosan összefügg a kreativitással mint kulturális és interperszonális készségeken és értékeken alapuló személyes tulajdonsággal, melyet az egész társadalomban széles körben el kell terjeszteni, hogy a lehető legjobban ki lehessen meríteni a benne rejlő lehetőségeket. A 2007. márciusi Európai Tanács ismételten felhívta a figyelmet az oktatásnak és képzésnek a kreativitás, az innovációs teljesítmény és versenyképesség növelésében betöltött meghatározó szerepére, amikor az oktatás, a kutatás és az innováció alkotta „tudásháromszög” koncepcióját előtérbe helyezte[2].Az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram[3], valamint az egész életen át tartó tanulásra, az ifjúsági politikákra és az olyan kapcsolódó területekre, mint a kultúrára irányuló közösségi cselekvési programok európai szinten biztosítanak lehetőséget a tapasztalatok és a jó gyakorlatok cseréjére, valamint az érintett felek tudásának elmélyítésére a kreativitás és az innovációs képesség előmozdításának módszereiről. Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 18-i, az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló ajánlása[4] pedig közös európai referenciakeretét határoz meg a kulcskompetenciák számára, amely nyolc kulcskompetenciára terjed ki (ezeket „ismeretek, készségek és attitűdök” gyanánt határozták meg, és átfogó oktatási és képzési programot ölel fel az élet minden szakaszában. Ezek közül a kompetenciák közül többnek – mint például a „matematikai kompetenciának és alapvető kompetenciáknak a természet- és műszaki tudományok terén”, a „digitális kompetenciának”, a „tanulás elsajátításának”, a „szociális és állampolgári kompetenciáknak”, a „kezdeményezőkészségnek és vállalkozói kompetenciának”, valamint a „kulturális tudatosságnak és kifejezőkészségnek” – fontos szerep jut a kreativitás és az innováció tekintetében a személyes, interperszonális és interkulturális területeken.Az ennek a témának szentelt európai év hatékony módszer arra, hogy megbirkózzunk a kihívásokkal – figyelemfelkeltő kampányok, a jó gyakorlatok széles körben való elterjesztése, a kutatás, a kreativitás és az innováció ösztönzése, valamint a politikai vita és a változás előmozdítása által. A közösségi, országos, regionális és helyi szinten zajló fellépések összefogása és valamennyi érdekelt fél számára történő megnyitása szinergiákat teremthet a tájékoztatási és figyelemfelkeltő tevékenységek terén, és segíthet abban, hogy a politikai vita egy bizonyos kérdésre összpontosuljon.A 2009-re kitűzött cél a kreativitás és innovációs képesség mint mindenki számára alapvető kulcskompetencia támogatása. Ez egybevág a Széles körű innovációs stratégia az Európai Unió számára című bizottsági közleménnyel, amely megállapítja, hogy „ha az oktatás nem központi politikai irányelv, az innováció futóhomokra épül. Az oktatásnak – már legkorábbi szakaszában – segítenie kell a tehetséget és a kreativitást[5].” Az egész életen át tartó tanulás programja ezért e kezdeményezés támogatásának fontos eszköze. A kapcsolódó területekre, mint a vállalkozásra, az információs társadalomra, a kutatásra, a kohézióra vagy vidékfejlesztésre vonatkozó egyéb politikák és programok szükség esetén támogatni fogják ezt az európai évet.2. HÁTTÉRA kreativitás sokféle területen és összefüggésben megmutatkozó emberi tulajdonság: a műalkotásokon, a dizájnon és a mesterségbeli tudáson át a tudományos áttörésekig és vállalkozó szellemig, ideértve a társadalmi vállalkozói kedvet is. Többdimenziós jellegéből adódik, hogy a kreativitás és innováció alapja számos különböző területen szerzett – technológiai és nem technológiai – tudás lehet. Míg az innováció az új ötletek sikeres megvalósítása, a kreativitás az innováció előfeltétele. Az új termékek, szolgáltatások, folyamatok, stratégiák és szervezetek nyomán az embereknek új ötleteik támadnak, illetve újszerű módon társítják ezeket. A kreatív gondolkodás és a fejlett problémamegoldó készség ezért ugyanolyan fontos gazdasági és társadalmi téren, mint a művészet területén.A kreativitás és innováció közösségei – azaz a művészet világa, valamint a technológia és az üzleti világ – között gyakran nem jó az összeköttetés. Az európai év fontos hozadéka lesz, hogy hidat épít e világok között, konkrét példákon bemutatva, hogy a kreativitás és innováció koncepciójának számos területen való összekötése, mint például az iskolákban, egyetemeken, illetve a magán- és állami szervezetekben mekkora többletet jelenthet.Az innováció egyik fontos és gyakran ki nem használt forrása, a felhasználó a szervezeti kereteken kívül található. Az új, versenyképes termékek és szolgáltatások létrehozása, továbbfejlesztése és/vagy megtervezése felhasználói igényekből is eredhet. A felhasználók a megfelelő kompetenciák birtokában fogyasztókként nem csupán az innovációbarát piaci környezet megteremtésére képesek, hanem az előre nem látott problémák megoldására, valamint a termék- és szolgáltatásfejlesztésben való részvételre is. A fogyasztók bevonásának pozitív hatása a magyarázat arra, hogy miért olyan sikeresek azok az új technológiák az innováció terén, melyeket a fogyasztókkal folytatott szoros együttműködésben fejlesztettek ki.A kompetenciák és az innováció kapcsolata dinamikus: az emberek attitűdjei, készségei és ismeretei kedvező hatást gyakorolnak az innovációra, amely viszont hozzájárul ahhoz, hogy mind a társadalom, mind a vállalatok szintjén megváltozik, hogy milyen készségek iránt van igény. Nem létezik a készségek olyan kombinációja, amely minden körülmények között sikeres innovációhoz vezetne. Az innováció folyamata egyre inkább hálózatokon keresztül, multidiszciplinárisan és problémaorientáltan zajlik – ezért egyre nagyobb az igény az olyan általános készségek iránt, mint a tanulás elsajátítása és a hatékony interakció képessége. Ezért fontos a kompetenciákat „ismeretekként, készségekként és attitűdökként” elismerni, mint ahogy azt a kulcskompetenciákról szóló ajánlás is teszi. Az attitűdök megváltoztatása ugyanolyan fontos lehet, mint a formális képesítések megszerzése.A motiváció és a kezdeményezőkészség a kreatív és innovációs képességhez szükséges alapvető tulajdonságok. E tulajdonságok a személyes fejlődés már korai szakaszában megalapozódnak. A kreativitás ugyan fontos helyet foglal el a korai iskolai évek tanmenetében, de az évek előrehaladtával drasztikusan csökken az oktatásból kivett részesedése. Az oktatási rendszerek számára jelentkező egyik legnagyobb kihívás tehát abban rejlik, hogy miként lehet a gyerekekben és a fiatalokban a kreativitás szikráját táplálni. A kérdésre adott válaszok között szerepelt többek között a kreatív tantárgyak előtérbe helyezése, a tanulás új megközelítéseinek kialakítása és a különböző, tanterven kívüli tevékenységek támogatása.Ugyanakkor az interkulturális és interperszonális kompetenciák rendkívül fontosak ahhoz, hogy az emberek hatékony és konstruktív módon tudjanak részt venni a társadalmi és szakmai életben, különösképpen az egyre sokszínűbbé váló társadalmakban. Az állampolgári kompetencia a civil társadalomban való teljes körű részvételre vértezi fel az egyént – a társadalmi és politikai koncepciókról és struktúrákról meglévő tudására, és arra az elkötelezettségre alapozva, hogy aktívan és demokratikus módon vegyen mindezekben részt. A készségek és ismeretek e kombinációi ezért szintén fontosak a kreativitás és innováció képességének előmozdításában.A kreatív, innovatív és kritikai készségek kifejlesztésére irányuló, egyre növekvő nyomás azt jelenti, hogy a frontális oktatáson és előadáson alapuló, hagyományos tanítási módszerek idejétmúlttá váltak. Ezeket tanulóközpontúbb modellek váltják fel, amelyek a tanulóknak a gondolkodás és értelmezés folyamatában való aktív részvételére épülnek. A tanulók a tanulási célt közösen érik el, miközben kreatív módon szociális magatartásformákat és szokásokat cserélnek. A nyitottságot és kreativitást ösztönző szervezeti kultúra a sikeres tanulás és innováció elengedhetetlen előfeltétele.3. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS A VÁRHATÓ HATÁSOK3.1. Konzultáció az érdekelt felekkelA kreativitás és innováció európai évének megszervezéséről a meglevő programok alapján az Európai Parlament képviselőivel és a tagállamokkal nem hivatalos megbeszéléseket folytattunk. A kezdeményezés lényegi magját széles körű egyetértés övezte, és a különféle érdekelt felektől kapott, további tájékoztatásra irányuló kérések növekvő száma azt mutatja, hogy nagy igény van erre a kezdeményezésre.3.2. Várható hatásokAz „Oktatás és képzés 2010” munkaprogramnak számos eredménye van, ideértve az oktatáshoz és képzéshez fűződő kérdések kapcsán folytatott együttműködésről szóló kétéves jelentéseket, továbbá ajánlásokat vagy egyéb konkrét témákkal foglalkozó, nem kötelező elveket vagy eszközöket, mint például a nemformális és informális tanulás eredményeinek elismerése vagy az egész életen át tartó pályaorientáció. Azonban a munkaprogram keretében kifejtett számos tevékenység és az eredmények elsősorban szakembereknek és politikai döntéshozóknak szólnak, és nem kellőképpen láthatók a szélesebb közönség számára.A kreativitás és innováció képességének fejlesztésére irányuló európai év az európai szinten már megerősített elemzések és politikai ajánlások eredményeire alapozva lehetőséget nyújtana arra, hogy ezek közül az eredmények közül néhány szélesebb körben is ismertté váljon, mégpedig úgy, hogy az emberek könnyen megértsék, miről van szó, és a kapott információk megmozgassák képzelőerejüket. Továbbá lehetővé tenné az érintett felek számára, ideértve az európai, országos, regionális vagy helyi szinten működő intézményeket és a civil szervezeteket is, hogy nagyobb hatást fejthessenek ki, és nagyobb elismerésre tegyenek szert azáltal, hogy egy európai szintű kezdeményezésben vesznek részt. Az európai év így segíteni fog az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram keretében zajló folyamatok hatásának megerősítésében és kellő számú olyan program megszervezésében, amelyek a kreativitáshoz és az innovációhoz kapcsolódó készségek fejlesztésére irányulnak. A kultúrák közötti párbeszéd európai évének (2008) eredményeit is fel fogja használni: kihangsúlyozza az interperszonális és interkulturális készségek fontosságát, valamint előmozdítja a kreativitást és az innovációs készséget a multikulturális környezetben.A 2009-es európai év tehát várhatóan legalább ugyanolyan jelentős hatással lesz, mint az oktatás terén korábban tett hasonló kezdeményezések, mint például az egész életen át tartó tanulás európai éve (1996) és a sport általi nevelés európai éve (2004). A lisszaboni stratégia összefüggésében a versenyképességre, a tudásra és készségekre történő összpontosítás várhatóan olyan környezetet teremt, amelyben az érintett felek még inkább fogékonyak lesznek az európai év eredményeire.Az oktatáson kívüli releváns politikai területeken, mint például vállalkozás, média, kohézió, vidékfejlesztés és kutatás terén kifejtett tevékenységek közvetlenül vagy közvetett módon már most is hozzájárulnak a kreativitás és innovációs képesség előmozdításához. A Bizottság e tevékenységekre építve kívánja az európai év hatását növelni.4. A JAVASLAT JOGI ELEMEI4.1. A célok és a javasolt eszközök összefoglalásaAz európai év átfogó célja, hogy az egész életen át tartó tanuláson keresztül mindenki számára támogassa a kreativitást, amely az innováció hajtóereje és a személyes, szakmai, vállalkozói és szociális kompetenciák fejlesztésének kulcsfontosságú tényezője.Az egész életen át tartó tanulásnak a hasonló témájú 2002. június 27-i tanácsi állásfoglalás[6] által megerősített koncepciójával összhangban a kreativitás és innovációs képesség támogatása az egész életen át tartó tanulás minden egyes szakaszához hozzáigazítva fog történni: a korai tanulástól elkezdve az iskolakötelességen és az azt követő oktatáson és képzésen keresztül a szakmai élettel és a nyugdíjba vonulást követő évekkel bezárólag. A koncepció mind a formális, a nemformális és az informális tanulási környezetet magába foglalja.Mint más európai évek során, az intézkedések tájékoztató és promóciós kampányokra, valamint európai, országos, regionális és helyi szinten zajló eseményekre terjednek ki a kulcsfontosságú üzenetek kommunikálására és a jó gyakorlatok példáiról szóló információ elterjesztésére. Az európai év megvalósítása meglevő közösségi programok felhasználása révén történik, különösen fontos ebben az összefüggésben a 2007–2013. időszakra szóló, egész életen át tartó tanulás programja[7] és a Kultúra program 2007–2013[8], valamint az egyes eszközök tekintetében a 2009-et felölelő időszakra kijelölt prioritások keretében zajló egyéb programok és kezdeményezések[9]. E prioritások olyan ágazati célokat foglalnak magukba, mint a kreativitás és innováció felkeltése, a kreatív művészetekre és a tudományra épülő, innovatív pedagógiai megközelítések kialakítása az iskolákban, a „tudásháromszög” előmozdítása a regionális fejlődés hajtóerejeként működő egyetemek köré felépülő tanulmányi régiók megteremtésével, az innováció kialakításának és transzferének támogatása a szakképzésen keresztül, a felnőttek személyes kiteljesedésének elősegítése kulturális tudatosságuk és kreatív kifejezőkészségük, valamint innovációs képességük fejlesztése által a felnőttképzésen keresztül, valamint a kommunikációs tevékenységek és az eredmények terjesztésére és alkalmazására szolgáló események az egész életen át tartó tanulás minden egyes fázisa kapcsán.Annak érdekében, hogy az európai év során megrendezésre kerülő tevékenységek az egyes tagállamok igényeihez és körülményeihez igazodjanak, és az európai szinten nyert ismeretek hatását maximalizálni lehessen, a tagállamok felkérést kapnak egy nemzeti koordinátor kinevezésére, aki a kreativitás és innováció európai évében való részvételük megszervezéséért felelős, amennyiben a lisszaboni stratégia nemzeti koordinátora nem képes ellátni ezt a feladatot. Az európai szintű tevékenységeket egy, a nemzeti koordinátorok képviselőit is magába foglaló európai irányító csoport fogja koordinálni.4.2. JogalapEz a kezdeményezés az EK-Szerződés 149. és 150. cikkén alapul. Ezt a két cikket általában össze szokták kötni, összhangban az egész életen át tartó tanulás megközelítésével, amelyet több mint egy évtizede számos közösségi szövegben megerősítettek, beleértve a preambulumbekezdésekben említetteket is.4.3. A szubszidiaritás elveEz a javaslat – csakúgy mint az egész életen át tartó tanulás meglevő programja, amely az európai év végrehajtásának fontos eszköze lesz – megfelel a szubszidiaritás elvének. Mint az egész életen át tartó tanulás programja esetében is, a javaslat által kitűzött célokat tagállami intézkedések által nem lehet kellő mértékben megvalósítani, hiszen a nemzeti szintű tevékenységek elesnének a kreativitással és innovációval kapcsolatos kulcskompetenciák előmozdítása során szerzett tapasztalatok és jó gyakorlatok tagállamok közti cseréjének európai dimenziója nyújtotta előnyöktől.A javaslat céljait közösségi fellépéssel jobban meg lehet valósítani, hiszen az európai éveket kimondottan az európai közös kihívások leküzdésére hozták létre, mivel azok nyilvános figyelemfelkeltő akciókat és politikai vitát kombinálva elegendő emberhez elérnek.4.4. Az arányosság elveA javasolt eljárásmód egyszerű, és meglevő programokra, valamint az európai év témáiról szóló kommunikációs tevékenységek újraorientálására épül, továbbá nem ró aránytalan igazgatási terheket a végrehajtó szervekre.4.5. Az eszköz kiválasztásaAz európai parlamenti és a tanácsi határozat a legmegfelelőbb eszköz arra, hogy a törvényhozók a legaktívabban részt vegyenek az európai év megtervezésében.5. KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSAz európai év nem kíván kiegészítő anyagi forrásokat. Az egész életen át tartó tanulás programja és egyéb releváns programok éves vagy többéves prioritásainak meghatározása terén megengedhető rugalmasság elegendő anyagi mozgásteret biztosít az előző európai években megrendezett figyelemfelkeltő akciók horderejéhez hasonló méretű kampányok támogatására. Az európai év végrehajtásához szükséges adminisztratív források a meglevő igazgatási költségvetésekből is mobilizálhatók.2008/0064 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAa kreativitás és innováció európai évéről (2009)EGT-vonatkozású szövegAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 149. és 150. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[10],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[11],tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[12],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak[13] megfelelően,mivel:(1) Európának társadalmi és gazdasági okokból fokoznia kell kreatív és innovációs képességét, hogy hatékonyan reagáljon a tudásalapú társadalom fejlődésére: az innovációs képesség szorosan összefügg a kreativitással mint személyes tulajdonsággal, és az egész társadalomban széles körben el kell terjeszteni, hogy a lehető legjobban ki lehessen meríteni a benne rejlő lehetőségeket. Ehhez az egész életen át tartó tanulásra alapuló megközelítésre van szükség.(2) Az oktatási és képzési rendszereknek a kreativitás és innováció támogatásának céljából minden megfelelő szinten kellőképpen gondoskodniuk kell a kulcskompetenciák kialakításáról, és ezáltal a magán, a szakmai és társadalmi életben hasznosítható innovatív és eredeti megoldások képességének kialakításáról.(3) A lisszaboni Európai Tanács (2000. március 23-24.) arra a következtetésre jutott, hogy európai keretrendszert kell felállítani az egész életen át tartó tanulással biztosítandó, új alapvető készségek meghatározására, Európának a globalizációra és a tudásalapú társadalom felé való elmozdulásra adott válaszának kulcsfontosságú intézkedéseként, valamint kiemelte, hogy az emberek Európa legfőbb értékei.(4) A Bizottság az egész életen át tartó tanulás európai térségének megvalósításáról szóló közleménye és az ezt követő, az egész életen át tartó tanulásról szóló 2002. június 27-i tanácsi állásfoglalás[14] az „új alapvető készségek” biztosítását prioritásként ismerte el, és kiemelte, hogy az egész életen át tartó tanulásnak az óvodáskortól a nyugdíjba vonulás utáni évekig kell tartania.(5) Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 18-i állásfoglalása az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról[15] különösen a „matematikai kompetenciát és alapvető kompetenciákat a természet- és műszaki tudományok terén”, a „tanulás elsajátítását”, a „digitális kompetenciát”, a „kezdeményezőkészséget és vállalkozói kompetenciát”, a „kulturális tudatosságot és kifejezőkészséget”, valamint a „szociális és állampolgári kompetenciákat” emelte ki kulcskompetenciaként.(6) Az Európai Tanács 2007. március 8–9. találkozóján megállapította, hogy az oktatás és képzés előfeltételei a jól működő tudásháromszögnek (oktatás/kutatás/innováció) és kulcsfontosságú szerepet játszanak a növekedés és munkahelyteremtés fellendítésében. Kihangsúlyozta, hogy különös figyelmet kell fordítani a kis- és középvállalkozásokban rejlő potenciál ösztönzésére, ideértve a kulturális és kreatív ágazatokban tevékenykedő vállalkozásokat is, tekintettel a növekedés, a munkahelyteremtés és az innováció hajtóerejeként betöltött szerepükre.(7) A kreativitás és innováció európai évének kijelölése hatékony módszer arra, hogy figyelemfelkeltő kampányok, a jó gyakorlatok széles körben való elterjesztése, a kutatás, a kreativitás és az innováció ösztönzése, valamint a politikai vita és a változás előmozdítása révén segítsünk az Európa előtt álló kihívásokkal megbirkózni. Egy olyan környezet megteremtése által, amelyben ezeket a célokat európai, országos, regionális és helyi szinten egyidejűleg mozdítják elő, az európai év nagyobb szinergiát és több embert érhet el, mint a különböző szinteken zajló, elszigetelt tevékenységek.(8) Mivel a kreativitás és innováció egész életen át tartó tanuláson keresztüli előmozdítása egybevág egyéb, már meglevő programok céljaival, különösen az egész életen át tartó tanulás programjával[16], az európai évet ez utóbbi program felhasználásával meg lehet valósítani, a program éves vagy többéves finanszírozási prioritásainak meghatározására vonatkozó meglevő kereteken belül; az egyéb területekre, mint például vállalkozás, kohézió, vidékfejlesztés, kutatás és információs társadalom, vonatkozó politikák és programok szintén hozzájárulnak a kreativitás és innovációs képesség előmozdításához, és támogatják a kezdeményezést jogi kereteiken belül.(9) Mivel a tagállamok nem tudják kellő mértékben megvalósítani e határozat célkitűzéseit, amelyeket közösségi szinten könnyebben el lehet érni, a Közösség a Szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el.(10) Az arányosság ugyanebben a cikkben meghatározott elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az említett célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkTárgyA 2009. évet a „Kreativitás és innováció európai évének” nyilvánítjuk.2. cikkCélok1. A kreativitás és innováció európai évének átfogó célja, hogy támogassa a tagállamok abbéli erőfeszítéseit, hogy az egész életen át tartó tanuláson keresztül előmozdítsák a kreativitást, az innováció hajtóerejeként, valamint a személyes, szakmai, vállalkozói és szociális kompetenciák fejlesztésének kulcsfontosságú tényezőjeként.2. A kreativitás és innováció európai évének egyedi célkitűzései pedig abban állnak, hogy kiemeljék többek között az alábbi tényezőket, amelyek hozzájárulhatnak a kreativitás és innovációs képesség előmozdításához:a) olyan környezet megteremtése, amely kedvez a gyorsan változó világban az innovációnak, a rugalmasságnak és az alkalmazkodóképességnek, valamint a sokszínűség kreatív kezelésének; miközben az innováció minden formája érvényesül, ideértve a társadalmi és vállalkozói innovációt is;b) az esztétikai érzékenység, az érzelmi fejlődés, a laterális gondolkodásmód és intuíció ösztönzése, és a kreativitás elősegítése minden gyermekben a fejlődés legkorábbi szakaszaitól kezdve, ideértve az iskoláskort megelőző nevelést is;c) a kreativitásnak, az innovációnak és a vállalkozó szellemnek a személyes fejlődésben és a gazdasági növekedésben és foglalkoztatottságban betöltött fontos szerepének tudatosítása; a vállalkozói gondolkodás támogatása, különösen a fiatalok körében;d) a technológiai innovációt előmozdító, alapvető és előrehaladott matematikai, tudományos és technológiai képességek oktatásának támogatása;e) a változással szembeni nyitottság, a kreativitás és a problémamegoldás mint az innovációt előmozdító készségek támogatása, melyeket számos szakmai és társadalmi összefüggésben hasznosítani lehet;f) az önkifejezés kreatív formáihoz való hozzáférés kiterjesztése, illetve a hozzáférésben tapasztalható egyenlőtlenségek csökkentése a formális oktatáson keresztül, különösen a fiatalok legképlékenyebb életkorában, hogy egyikőjük személyes fejlődése se szenvedjen csorbát;g) annak tudatosítása, hogy a gyors technológiai változások és a globális integráció korában a kreativitás, a tudás és a rugalmasság fontos a sikeres és kiteljesedett élet szempontjából; az embereket képessé kell tenni szakmai előremeneteli lehetőségeik javítására minden olyan területen, ahol a kreativitás és innovációs képesség fontos szerepet játszik;h) a művészetek, az üzleti világ, valamint az iskolák és egyetemek közötti szorosabb kapcsolatok kialakítása;i) a kreativitás és innovációs képesség fejlesztése nemformális és informális ifjúsági tevékenységeken keresztül;j) a munkaerőpiacon jelen nem levő szereplők bátorítása arra, hogy fejlesszék kreatív potenciáljukat a személyes kiteljesedés érdekében; illetve a munkát keresők esetében munkaerő-piaci vonzerejük javítása érdekében;k) a dizájnnak mint az innovációhoz nagyban hozzájáruló kreatív tevékenységnek az előmozdítása, valamint az innovációmenedzsmenthez és a dizájnmenedzsmenthez kapcsolódó készségek támogatása, ideértve a szellemi tulajdon védelmével kapcsolatos alapvető ismereteket is;l) a kulturális sokszínűséggel szembeni nyitottság kiemelése, amely a kultúrák közötti kommunikáció és a művészetek közötti termékeny együttműködés előmozdításának eszköze; valamintm) a kreativitás és innovációs készség fejlesztése magán- és állami szervezetekben képzéseken keresztül, valamint a szervezetek bátorítása arra, hogy nagyobb mértékben támaszkodjanak az egyén kreatív képességeire mind alkalmazotti, mind fogyasztói vagy felhasználói minőségében.3. cikkAz intézkedések tartalmaA 2. cikkben kitűzött célok eléréséhez szükséges intézkedések a kreativitás és innováció európai évének céljaihoz és témáihoz kapcsolódó, következő európai, országos, regionális és helyi szinten végzendő tevékenységekre terjednek ki:a) konferenciák, rendezvények és egyéb kezdeményezések a kreativitás és innovációs képesség fontosságával kapcsolatos vitaindítás és figyelemfelkeltés céljából;b) tájékoztatási és promóciós kampányok a kulcsfontosságú üzenetek terjesztésére;c) a jó gyakorlatok azonosítása, valamint a kreativitás és innovációs képesség előmozdításáról szóló információk terjesztése;d) közösségi vagy országos szinten végzett kutatások és tanulmányok.A Bizottság vagy a tagállamok a Közösség által a 6. cikk szerint társfinanszírozott tevékenységek mellett egyéb tevékenységeket is alkalmasnak tekinthetnek az európai év céljaihoz való hozzájáruláshoz, és megengedhetik az európai év nevének használatát e tevékenységek népszerűsítése során, amennyiben azok valóban hozzájárulnak a 2. cikkben kitűzött célok eléréséhez.4. cikkEgyüttműködés a tagállamokkalMinden tagállam nemzeti koordinátort nevez ki, aki a tagállam kreativitás és innováció európai évében való részvétele megszervezéséért felelős, amennyiben a lisszaboni stratégia nemzeti koordinátora nem képes ellátni ezt a feladatot. A koordinátor gondoskodik a kreativitás és innováció európai évével kapcsolatos fellépések nemzeti szintű összehangolásáról.5. cikkEurópai szintű koordinációA Bizottság üléseket hív össze a nemzeti koordinátorokkal, hogy a kreativitás és innováció európai évének végrehajtását európai szinten összehangolják, és információt cseréljenek az európai év nemzeti szintű végrehajtásáról.6. cikkFinanszírozásAz európai évnek az egyéb területekre, mint például a vállalkozásra, a kohézióra, a kutatásra és az információs társadalomra vonatkozó programokból és politikákból származó támogatásának sérelme nélkül az európai év keretében zajló tevékenységek európai szintű társfinanszírozása összhangban van az oktatás és képzés területén hatályos programok, különösen az egész életen át tartó tanulás programjának prioritásaival és szabályaival.7. cikkHatálybalépésEz a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.8. cikkEnnek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.Az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlAz elnök az elnök[…] […] [1] Elnökségi következtetések – Brüsszel, 2006. december 14–15., 28. pont.[2] Elnökségi következtetések – Brüsszel, 2007. március 8–9.[3] Oktatás és képzés 2010: a lisszaboni stratégia sikere a sürgős reformokon múlik: a Bizottság és a Tanács 2004. február 26-i közös jelentése. Lásd még az európai oktatási és képzési rendszerek célkitűzéseinek nyomon követésére vonatkozó részletes munkaprogramot, HL C 142., 2002.6.14., 1. o.[4] 2006/962/EK ajánlás, HL L 394., 2006.12.30., 10. o.[5] COM(2006) 502 végleges.[6] HL C 163., 2002.7.9., 1.o.[7] Az Európai Parlament és a Tanács 2006. november 15-i 1720/2006/EK határozata (HL L 327., 2006.11.24., 45. o.):http://ec.europa.eu/education/programmes/llp/index_en.html.[8] Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 27-i 1855/2006/EK határozata (HL L 372., 2006.12.27., 22. o.).[9] http://ec.europa.eu/education/programmes/llp/call08/prior_en.pdf.[10] HL C […]., [ …]., […]. o[11] HL C […]., [ …]., […]. o.[12] HL C […]., [ …]., […]. o[13] HL C […]., [ …]., […]. o.[14] HL C 163., 2002.7.9., 1.o.[15] 2006/962/EK ajánlás (HL L 394., 2006.12.30., 10. o.).[16] Az Európai Parlament és a Tanács 2006. november 15-i 1720/2006/EK határozata (HL L 327., 2006.11.24., 45. o.).


Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0280

Javaslat: a Tanács és a Bizottság határozata az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság között létrejött stabilizációs és társulási megállapodás 5. cikke szerint a társulás második szakaszába történő átlépéssel kapcsolatosan a Stabilizációs és Társulási Tanácson belül kialakítandó közösségi álláspontról  /* COM/2009/0280 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 7.10.2009COM(2009) 280 véglegesJavaslat:A TANÁCS ÉS A BIZOTTSÁG HATÁROZATAaz egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság között létrejött stabilizációs és társulási megállapodás 5. cikke szerint a társulás második szakaszába történő átlépéssel kapcsolatosan a Stabilizációs és Társulási Tanácson belül kialakítandó közösségi álláspontrólINDOKOLÁS1. BEVEZETÉSAz egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság között társulást létrehozó stabilizációs és társulási megállapodás (STM) 2004. április 1-jén lépett hatályba.Az STM 5. cikkének (1) bekezdése szerint „a társulást egy legfeljebb tízéves időtartamon belül végre kell hajtani, két egymást követő szakaszban.” A két egymást követő szakaszra való felbontás célja „az STM rendelkezéseinek fokozatos végrehajtása”.Ugyanezen cikk (3) bekezdése kiköti, hogy „az e megállapodás hatálybalépését követő negyedik év elteltével a Stabilizációs és Társulási Tanács értékeli az elért fejlődést, és dönt a második szakaszba történő átlépésről, annak időtartamáról, valamint a második szakaszt meghatározó rendelkezések tartalmával kapcsolatos esetleges módosításokról.”Miután Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság kormánya levélben tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy az ország készen áll a második szakaszba történő átlépés előkészítésének megkezdésére, a Bizottság 2008 februárjában megkezdte az ország által e tekintetben elért haladás értékelését.A Bizottság felkérte Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságot arra, hogy nyújtson naprakész információt azokról a területekről, melyeken a második szakaszra vonatkozóan az STM különleges rendelkezései irányadóak, azaz letelepedés, szolgáltatások nyújtása, folyó fizetések és tőkemozgás.2. AZ STM ELSő SZAKASZÁBÓL FAKADÓ KÖTELEZETTSÉGEK VÉGREHAJTÁSAA BIZOTTSÁG MEGVIZSGÁLTA AZ ORSZÁG VÁLASZAIT ÉS ARRA A KÖVETKEZTETÉSRE JUTOTT, HOGY AZ ORSZÁG TELJESÍTENI TUDJA A MÁSODIK SZAKASZBA TÖRTÉNő ÁTLÉPÉSSEL JÁRÓ KÖTELEZETTSÉGEKET. AZ ELÉRT EREDMÉNYEKRőL SZÓLÓ 2008. évi jelentésében[1] a Bizottság megállapította, hogy „az ország teljesíti az STM V. címe (Munkavállalók mozgása, letelepedési jog, szolgáltatások nyújtása, tőkemozgás) végrehajtásának első szakaszából fakadó összes kötelezettséget”.3. AZ STM MÁSODIK SZAKASZÁBÓL FAKADÓ KÖTELEZETTSÉGEKA Társulás második szakaszába történő átlépés a következőkkel jár együtt:Letelepedés-  Az STM 48. cikke (5) bekezdésének c) pontja szerint a Stabilizációs és Társulási Tanács:-  megvizsgálja annak lehetőségét, hogy az ingatlanok tulajdonjogának megszerezésének és gyakorolásának jogát a közösségi társaságok fióktelepeire is kiterjessze, amennyiben ez azon gazdasági tevékenység gyakorlásához szükséges, amelynek céljából letelepedtek.E cikk szerint mindkét fél megvitatja azon jogoknak a közösségi társaságok fióktelepeire történő kiterjesztését, melyeket az első szakaszban kizárólag a közösségi társaságok leányvállalatai élvezhettek.Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság már tett néhány lépést ingatlanpiacának liberalizálása felé. Az alábbi jogszabályok elfogadásának köszönhetően egy közösségi társaság fióktelepein keresztül már szabadon szerezhet tulajdonjogot lakások és lakóépületek felett:-  A tulajdonjogról és az ingatlanokhoz kapcsolódó más jogokról szóló törvényt módosító törvény (elfogadva 2008 júliusában, Hivatalos Közlöny 92/08. sz.), melynek rendelkezései biztosítják, hogy az ingatlanok – ideértve az építési telkeket is – feletti tulajdonjog megszerzése, valamint a mezőgazdasági földterület hosszútávú lízingje tekintetében a Közösség természetes és jogi személyei az ország állampolgáraival azonos jogokat élveznek.-  Az építési telkekről szóló törvény (elfogadva 2008 júliusában, Hivatalos Közlöny 82/08. sz.), mely pontosabban határozza meg a jogokat és kötelezettségeket az építési telkek tekintetében.Az építési telkek feletti tulajdonjog közösségi társaságok általi megszerzése előzetes engedélyezéshez kötött, és hatályban maradnak a mezőgazdasági földterületek megvásárlására vonatkozó korlátozások.-  Az STM 54. cikke szerint Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság:-  csak a Stabilizációs és Társulási Tanács engedélyével és az általa meghatározott feltételek szerint fogadhat el és tarthat fenn az STM bizonyos iparágakban működő közösségi társaságok és közösségi állampolgárok letelepedéséről szóló „Letelepedési jog” fejezetének rendelkezéseitől eltérő intézkedéseket.Ezen intézkedéseknek ésszerűnek, és a helyzet orvoslása érdekében szükségesnek kell lenniük és legkésőbb az első szakasz vége után két évvel hatályukat vesztik.Az 54. cikk azokra az iparágakra vonatkozik, amelyek szerkezetátalakításon mennek keresztül (vagy komoly nehézségekkel küzdenek), amelyek teljes piaci részesedését a megszűnés (vagy erőteljes csökkenés) fenyegeti vagy az ország újonnan kialakuló iparágaira.Bár a társulás első szakaszában Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság a Stabilizációs és Társulási Tanács engedélye nélkül szabadon alkalmazhatta ezeket az intézkedéseket, egy alkalommal sem élt ezzel a lehetőséggel.Szolgáltatások nyújtása-  Az STM 55. cikke szerint a Stabilizációs és Társulási Tanács:-  a második szakasztól meghozza az e cikk (1) bekezdésében említett rendelkezések fokozatos végrehajtásához szükséges intézkedéseket, ahol az STM előirányozza a közösségi vagy Macedónia volt jugoszláv köztársaságbeli azon társaságok vagy állampolgárok általi szolgáltatásnyújtás fokozatos lehetővé tételét, amelyek vagy akik nem annak a Félnek a területén telepedtek le, mint az a személy, aki számára a szolgáltatást nyújtani kívánják.Az 55. cikk (2) bekezdése szerint a fenti bekezdésben meghatározott liberalizációs folyamattal párhuzamosan a Felek engedélyezik a szolgáltatást nyújtó vagy az általa (az 53. cikkben) meghatározott kulcsfontosságú személyzetként foglalkoztatott természetes személyek ideiglenes mozgását. Ez kiterjed a közösségi vagy Macedónia volt jugoszláv köztársaságbeli társaságot vagy állampolgárt képviselő természetes személyekre, akik abból a célból kívánnak ideiglenesen belépni, hogy szolgáltatások eladásáról tárgyaljanak vagy egy szolgáltató számára szolgáltatások eladásával kapcsolatos megállapodást kössenek, figyelemmel arra, hogy e képviselők nem végezhetnek közvetlen értékesítést a nagyközönség számára, illetve ők maguk nem nyújthatnak szolgáltatásokat.A fent említett intézkedések meghozatalakor figyelembe kell venni a Felek által a jogszabályaik közelítése terén elért haladást. A Stabilizációs és Társulási Tanács továbbá megvitathatja az ezen intézkedések végrehajtása tekintetében felmerülő részleteket, az ország által az e területen elért haladás figyelembe vételével.Az STM 55. cikkének (3) bekezdése fényében helyénvaló, hogy a megállapodás Felei folytassák az országuk területén történő szolgáltatásnyújtásra vonatkozó követelmények és eljárások jelenleg zajló felülvizsgálatát és egyszerűsítését.Folyó fizetések és a tőkemozgás-  Az STM 59. cikkének (2) bekezdése szerint Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság:-  biztosítja a portfólióbefektetésekhez, valamint az egy évnél rövidebb lejáratú pénzügyi kölcsönökhöz és hitelekhez kapcsolódó tőke szabad mozgását.Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság már vállalta, hogy a második szakaszba történő átlépésre végrehajtják a fent említett rendelkezéseket a következő jogszabályokkal:-  A devizaműveletekről szóló törvény (Hivatalos Közlöny sz.: 34/2001; 49/2001 és 103/2001, a törvény legutóbbi módosításait 2008 júliusában fogadták el, Hivatalos Közlöny 81. sz.). E törvény 59. cikke (átmeneti rendelkezések) kifejezetten kiköti, hogy „a Stabilizációs és Társulási Megállapodás első szakaszának végén” az állampolgárok értékpapírokba irányuló portfólió-befektetéseire vonatkozó jelenlegi korlátozások „hatályukat vesztik”.-  A nem honos személyek értékpapír-műveleteinek módjairól és feltételeiről szóló határozat eltörlése (eltörölve 2007 decemberében, Hivatalos Közlöny 159/7. sz.), melynek értelmében az ország biztosította a portfólió-befektetések liberalizálását az állampolgárokra vonatkozó bizonyos korlátozások kivételével, melyek a második szakaszba történő átlépéssel automatikusan hatályukat vesztik (a devizaműveletekről szóló törvény 59. cikkében előirányzottaknak megfelelően, lásd fent.).-  Az STM 60. cikke szerint a Stabilizációs és Társulási Tanács:-  megvizsgálja a tőke szabad mozgására vonatkozó közösségi szabályozás teljes alkalmazását lehetővé tévő eszközöket.E cikk szerint mindkét fél megvitatja Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság jogszabályainak a tőke mozgásához kapcsolódó uniós vívmányokhoz történő további fokozatos közelítését a teljes összehangolás megvalósítása céljából.E rendelkezés szerint a Stabilizációs és Társulási Tanács a második szakaszban megvitathatja Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság állampolgárainak külföldi bankszámlanyitását és -tartását. Jelenleg az ország jogszabályai e tekintetben bizonyos korlátozásokat tartalmaznak. Ez a gyakorlatban azt jelentheti, hogy az ország állampolgárai nem eszközölhetnek portfólió-befektetéseket EU-tagállamokba, noha az STM 59. cikkének (2) bekezdése ehhez jogot biztosít számukra.A jogszabályok fokozatos közelítése-  Az STM 68. cikke szerint Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak törekednie kell arra, hogy jogszabályait fokozatosan összeegyeztethetővé tegye a közösségi jogszabályokkal. Az első szakaszban e fokozatos közelítés elsősorban a belső piachoz kapcsolódó, valamint a „kereskedelemmel kapcsolatos más területekre” vonatkozó közösségi vívmányokra vonatkozik.Ugyanakkor Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság jogszabályainak az uniós vívmányokhoz jelenleg történő fokozatos közelítése már az első szakaszban lefedte az összes területet, hasonlóan az összes többi tagjelölt országhoz, ideértve azokat az országokat is, amelyek esetében a közelítést csak a második szakaszra irányozták elő. Így a közelítés fokozatos folyamata folytatódik.Javaslat:A TANÁCS ÉS A BIZOTTSÁG HATÁROZATAaz egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság között létrejött stabilizációs és társulási megállapodás 5. cikke szerint a társulás második szakaszába történő átlépéssel kapcsolatosan a Stabilizációs és Társulási Tanácson belül kialakítandó közösségi álláspontrólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 310. cikkére, a 300. cikk (2) bekezdésének második albekezdésével összefüggésben,tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 101. cikke második bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:(1) Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság között létrejött stabilizációs és társulási megállapodás 2004. április 1-jén lépett hatályba.(2) A Stabilizációs és Társulási Megállapodás 5. cikke két egymást követő szakaszra osztott, legfeljebb 10 éves átlépési időtartamot irányoz elő.(3) Az első szakasz 2004. április 1-jén, a stabilizációs és társulási megállapodás hatályba lépésének napján kezdődött.(4) A stabilizációs és társulási megállapodás 5. cikkének (3) bekezdése szerint négy évvel e megállapodás hatályba lépését követően a Stabilizációs és Társulási Tanács értékeli az elért fejlődést, és dönt a második szakaszba történő átlépésről, annak időtartamáról, valamint a második szakaszt meghatározó rendelkezések tartalmával kapcsolatos esetleges módosításokról.(5) A felek elkötelezték magukat amellett, hogy eleget tesznek a Társulás második szakaszába történő átlépéshez kapcsolódó kötelezettségeknek.(6) Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság meghozta az összes szükséges intézkedést a második szakaszba történő átlépésből eredő valamennyi kötelezettségnek való megfelelés biztosítására.ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:Egyetlen cikkAz egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság között létrejött stabilizációs és társulási megállapodás által létrehozott Stabilizációs és Társulási Tanácson belül meghozandó, a társulás második szakaszába történő átlépésről szóló közösségi határozat a Stabilizációs és Társulási Tanács mellékelt határozattervezete.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részéről a Bizottság részérőlaz elnök az elnökMELLÉKLETa stabilizációs és társulási tanács 2009…-I .../09 SZ. HATÁROZATTERVEZETE AZ EGYRÉSZRőL AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK ÉS TAGÁLLAMAIK, MÁSRÉSZRőL MACEDÓNIA VOLT JUGOSZLÁV KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTT LÉTREJÖTT STABILIZÁCIÓS ÉS TÁRSULÁSI MEGÁLLAPODÁS 5. CIKKE SZERINT A TÁRSULÁS MÁSODIK SZAKASZÁBA TÖRTÉNő ÁTLÉPÉSRőLA STABILIZÁCIÓS ÉS TÁRSULÁSI TANÁCS,tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság között létrejött stabilizációs és társulási megállapodásra és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,mivel:1.  A Stabilizációs és Társulási Megállapodás 5. cikke két egymást követő szakaszra osztott, legfeljebb 10 éves átlépési időtartamot irányoz elő.2.  Az első szakasz 2004. április 1-jén, az stabilizációs és társulási megállapodás hatályba lépésének napján kezdődött.3.  A stabilizációs és társulási megállapodás 5. cikkének (3) bekezdése szerint a Stabilizációs és Társulási Tanács értékeli az elért fejlődést, és dönt a második szakaszba történő átlépésről, annak időtartamáról, valamint a második szakaszt meghatározó rendelkezések tartalmával kapcsolatos esetleges módosításokról.4.  A felek elkötelezték magukat amellett, hogy eleget tesznek a Társulás második szakaszába történő átlépéshez kapcsolódó kötelezettségeknek.5.  Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság meghozta az összes szükséges intézkedést a második szakaszba történő átlépésből eredő valamennyi kötelezettségnek való megfelelés biztosítására.A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság között létrejött stabilizációs és társulási megállapodás 5. cikkének (3) bekezdésében említett második szakaszba való átlépés ezennel hatályba lép.2. cikkEz a határozat a Stabilizációs és Társulási Tanács által történő elfogadása napján lép hatályba.Kelt Brüsszelben, 2009. […]-án/én.a Stabilizációs és Társulási Tanács részérőlaz elnök[1] SEC (2008) 2695 végleges, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság - Az elért eredményekről szóló 2008. évi jelentés, 2008.11.5., Brüsszel.


                            EURÓPAI
                            BIZOTTSÁG
                                                  Brüsszel, 2014.3.5.
                                                  COM(2014) 117 final
                                                  2014/0064 (CNS)
                                         Javaslat
                               A TANÁCS HATÁROZATA
   Portugália számára a Madeira autonóm régióban előállított és fogyasztott rum és likőr,
   valamint az Azori-szigetek autonóm régiójában előállított és fogyasztott likőr és párlat
     tekintetében kedvezményes jövedékiadó-mérték alkalmazásának engedélyezéséről
HU                                                                                HU
 ---pagebreak---                                                   INDOKOLÁS
   1.         A JAVASLAT HÁTTERE
   Az EK-Szerződés 299. cikkének (2) bekezdése alapján elfogadott, 2009. november 10-i
   2009/831/EK tanácsi határozattal1 Portugália számára engedélyezték, hogy a Madeira
   autonóm régióban előállított és fogyasztott rum és likőr, valamint az Azori-szigetek autonóm
   régiójában előállított és fogyasztott likőr és párlat tekintetében 2013. december 31-ig
   kedvezményes jövedékiadó-mértéket alkalmazzon. A határozat 2. cikke meghatározott
   termékekre korlátozza a fenti eltérést. Portugália e termékekre olyan jövedékiadó-mértéket
   alkalmazhat, amely alacsonyabb a 92/84/EGK tanácsi irányelv2 3. cikkében meghatározott,
   alkoholra vonatkozó teljes jövedékiadó-mértéknél, illetve az ugyanezen irányelvben
   meghatározott, alkoholra vonatkozó minimum jövedékiadó-mértéknél, de legfeljebb 75 %-kal
   alacsonyabb az alkoholra kivetett szokásos nemzeti jövedéki adónál.
   A 2009/831/EK határozat felsorolja az egyedi intézkedések elfogadásának okait, köztük a
   mezőgazdasági üzemek kis méretét, elszigeteltségét, valamint kismértékű gépesítettségét.
   Ezen túlmenően egyes helyben nem termelt nyersanyagoknak és csomagolóanyagoknak a
   szigetekre történő szállítása a késztermék elszállításán felül többletköltségekhez vezet. A
   berendezések szállítása és beszerelése ezekben a távoli fekvésű és szigetjellegű régiókban
   tovább növeli a többletköltségeket. Végül az érintett termelők a helyi gazdaságok által
   általában viselt többletköltségeket, különösen a magasabb munkaerő- és energiaköltségeket is
   viselik.
   A 75 %-os kedvezmény nem haladja meg a gazdasági szereplőket terhelő azon
   többletköltségek kiegyenlítéséhez szükséges mértéket, amelyek a – Madeirát és az Azori-
   szigeteket az EUMSZ 349. cikke értelmében legkülső régiónak tekintő – fent említett sajátos
   jellemzőkből erednek.
   Mivel az adókedvezmény olyan mértékre korlátozódik, amely a többletköltségek
   kiegyenlítéséhez szükséges, és a kérdéses mennyiségek szerények, az intézkedés nem
   veszélyezteti a közösségi jogrend integritását és koherenciáját. Ezen túlmenően az
   adókedvezmény az érintett régiók fogyasztására korlátozódik.
   A portugál hatóságok kérelmezték a Madeira autonóm régióban előállított és fogyasztott rum
   és likőr, valamint az Azori-szigetek autonóm régiójában előállított és fogyasztott likőr és
   párlat tekintetében a kedvezményes jövedékiadó-mérték alkalmazására vonatkozó engedély
   2020. december 31-ig történő megújítását. A megújítást egy, az EUMSZ 349. cikke szerinti
   tanácsi határozattal és egy állami támogatásról szóló bizottsági határozattal egyaránt jóvá kell
   hagyni. Az EUMSZ 349. cikke szerinti tanácsi határozat nem sérti az állami támogatási
   szabályok hatálya alá tartozó ezen intézkedés meghosszabbításáról szóló bizottsági
   határozatot.
   1
            A Tanács 2009. november 10-i határozata Portugália számára a Madeira autonóm régióban előállított és
            fogyasztott rum és likőr, valamint az Azori-szigetek autonóm régiójában előállított és fogyasztott likőr
            és párlat tekintetében kedvezményes jövedékiadó-mérték alkalmazásának engedélyezéséről (HL L 297.,
            2009.11.13., 9. o.).
   2
            A Tanács 1992. október 19-i 92/84/EGK irányelve az alkohol és az alkoholtartalmú italok jövedékiadó-
   mértékének közelítéséről (HL L 316., 1992.10.31., 29. o.).
HU                                                        2                                                          HU
 ---pagebreak---    2.       AZ ELTÉRÉS ARÁNYOSSÁGA
   Az EUMSZ 110. cikke szerint a tagállamok sem közvetlenül, sem közvetve nem vetnek ki
   más tagállamok termékeire a hasonló jellegű hazai termékre közvetlenül vagy közvetve
   kivetett adónál magasabb belső adót. A tagállamok továbbá nem vetnek ki más tagállamok
   termékeire olyan természetű belső adót, amely más termékek közvetett védelmét szolgálhatja.
   Az EUMSZ 349. cikke alapján azonban a Tanács engedélyezheti, hogy a legkülső régiókkal
   rendelkező tagállamok – figyelembe véve az említett területek gazdasági és társadalmi
   strukturális helyzetét, amely egyéb tényezőkkel is súlyosbítva súlyosan hátráltatja azok
   fejlődését – eltérjenek az EUMSZ 110. cikkének rendelkezéseitől. Az ilyen eltérés nem
   veszélyeztetheti az uniós jogrend – így a belső piac és a közös politikák, például az EUMSZ
   113. cikkén alapuló közös adózási politikák – integritását és koherenciáját. Az ilyen
   eltérésnek arányosnak kell maradnia, vagyis nem lépheti túl a szóban forgó területek
   gazdasági fejlődését akadályozó kedvezőtlen keretfeltételek megszüntetéséhez szükséges
   mértéket és nem torzíthatja túlzott mértékben az egységes piaci versenyt. Következésképpen
   az EUMSZ 110. cikkétől való eltérésnek a szóban forgó régiók termelőit sújtó
   költséghátrányok teljes vagy részleges kompenzációjára kell korlátozódnia.
   A Portugália által a 2009/831/EK tanácsi határozat 4. cikke értelmében benyújtott jelentések
   tartalmazzák a 2011. év tekintetében a többletköltségekre és jövedékiadó-mérték
   kedvezményekre vonatkozó számításokat:
   Madeira
       •   Likőr (70 cl palack, alk. 20%vol)
           Többletköltség: 1,21 €
           Jövedékiadó-kedvezmény: 1,06 €
       •   Rum (70 cl palack, alk. 40%vol)
           Többletköltség: 2,20 €
           Jövedékiadó-kedvezmény: 2,12 €
   Azori-szigetek
       •   Likőr (70 cl palack, alk. 20%vol)
           Többletköltség: 1,17 €
           Jövedékiadó-kedvezmény: 1,08 €
       •   Párlat (100 cl palack, alk. 40%vol)
           Többletköltség: 3,31 €
           Jövedékiadó-kedvezmény: 3,09 €
   Forrás: A 2009/831/EK tanácsi határozat 4. cikke értelmében benyújtott jelentések
HU                                               3                                              HU
 ---pagebreak---    Megemlítendő, hogy a fent említett többletköltség-számítások nem tartalmaznak egyes
   nehezen mérhető tényezőket. Mindezek ellenére megerősíthető, hogy a hagyományos
   jövedéki adó 75 %-os kedvezménye nem haladja meg a gazdasági szereplőket terhelő azon
   többletköltségek kiegyenlítéséhez szükséges mértéket, amelyek a – Madeirát és az Azori-
   szigeteket legkülső régióvá minősítő – fent említett sajátos jellemzőkből erednek.
   A jelentések tartalmazzák a szóban forgó termékek helyi piaci részesedésére 2004 és 2010
   között vonatkozó adatokat is:
   Madeira – rum és likőr összesítve (alkoholtartalom szerint)
   Év                             2004.    2005.     2006.      2007.    2008.     2009.    2010.
   A helyi előállítás piaci                                     20,33%   26,91%    30,76%   33,89 %
   részesedése                    15,86%    20,19%   23,03%
    Azori-szigetek – likőr (alkoholtartalom szerint)
   Év                             2004.    2005.     2006.      2007.    2008.     2009.    2010.
   A helyi előállítás piaci                                     46,73 %  39,19 %   45,28 %  48,57 %
   részesedése                    56,43 %   50,60 %  49,70 %
   Azori-szigetek – párlat (alkoholtartalom szerint)
   Év                             2004.    2005.     2006.      2007.    2008.     2009.    2010.
   A helyi előállítás piaci                                     33,53 %  23,19 %   34,28 %  31,74 %
   részesedése                    47,99 %   41,62 %  42,51 %
   Forrás: A 2009/831/EK tanácsi határozat 4. cikke értelmében benyújtott jelentések adatai
   alapján végzett számítások
   A táblázat alátámasztja, hogy az Azori-szigeteken a helyi előállítású likőr és párlat piaci
   részesedése csökkenő tendenciát mutat, míg Madeirán a rum és a likőr esetében növekedés
   tapasztalható. Ugyanakkor Madeira tekintetében figyelembe kell venni, hogy 2004-ben a
   helyi előállítás részesedése rendkívül alacsony volt.
   A helyi előállítású termékek piaci részesedésének alakulása megerősíti, hogy a jelenleg
   alkalmazott kedvezményes jövedékiadó-mérték kiegyensúlyozott, és nem okozza a belső piaci
   verseny torzulását.
   A helyi iparban Madeirán 134 munkavállalót, az Azori-szigeteken pedig 90 munkavállalót
   foglalkoztatnak. A cukornád és gyümölcs termesztése és feldolgozása Madeirán körülbelül
   1 000 családi tulajdonban lévő mezőgazdasági üzemnek biztosít munkát.
   Annak érdekében, hogy a szóban forgó legkülső régiók fejlődésének veszélyeztetése
   elkerülhető legyen, indokolt a Madeira autonóm régióban előállított és fogyasztott rum és
   likőr, valamint az Azori-szigetek autonóm régiójában előállított és fogyasztott likőr és párlat
HU                                                 4                                               HU
 ---pagebreak---    tekintetében kedvezményes jövedékiadó-mérték alkalmazásának engedélyezése Portugália
   számára, mivel ez nem torzítja a belső piaci versenyt.
   3.        A JAVASLAT JOGI ELEMEI
   A javasolt intézkedések összefoglalása
   A javasolt határozat Portugália számára 2014. július 1. és 2020. december 31. között
   engedélyezi kedvezményes jövedékiadó-mérték alkalmazását a Madeira autonóm régióban
   előállított és fogyasztott rum és likőr, valamint az Azori-szigetek autonóm régiójában
   előállított és fogyasztott likőr és párlat tekintetében, amely alacsonyabb lehet a 92/84/EGK
   irányelvben meghatározott alkoholra vonatkozó minimum jövedékiadó-mértéknél, de
   legfeljebb 75 %-kal lehet kevesebb, mint az alkoholra kivetett szokásos nemzeti jövedéki adó.
   A portugál hatóságoknak 2017. szeptember 30-ig félidős jelentést kell benyújtaniuk a
   Bizottsághoz, hogy értékelni lehessen, hogy egyrészt az említett adóügyi eltérés megadását
   indokoló okok továbbra is fennálnak-e, másrészt a Portugália által biztosított adókedvezmény
   továbbra is arányos-e.
   Jogalap
   Az EUMSZ 349. cikke.
   A szubszidiaritás elve
   Kizárólag a Tanács jogosult – az EUMSZ 349. cikke alapján – a legkülső régiókra vonatkozó
   egyedi intézkedéseket elfogadni azzal a céllal, hogy a Szerződések – így a közös politikák –
   alkalmazását e régiókhoz igazítsa, tekintettel az említett régiók gazdasági és társadalmi
   helyzetét érintő állandó hátrányok fennállására.
   A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének.
   Az arányosság elve
   A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt:
   Az adókedvezmény olyan mértékre korlátozódik, amely a többletköltségek kiegyenlítéséhez
   szükséges.
   A jogi aktus típusának megválasztása
   Javasolt aktus: tanácsi határozat
   Más jogi aktus nem felelne meg a következők miatt:
   az EUMSZ 349. cikke szerinti eltéréseket tanácsi határozat állapítja meg.
   4.        KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK
   A javaslat nincs hatással az uniós költségvetésre.
HU                                                  5                                            HU
 ---pagebreak---                                                          2014/0064 (CNS)
                                                Javaslat
                                    A TANÁCS HATÁROZATA
     Portugália számára a Madeira autonóm régióban előállított és fogyasztott rum és likőr,
     valamint az Azori-szigetek autonóm régiójában előállított és fogyasztott likőr és párlat
       tekintetében kedvezményes jövedékiadó-mérték alkalmazásának engedélyezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 349. cikkére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére3,
   különleges jogalkotási eljárás keretében,
   mivel:
   (1)     Az EK-Szerződés 299. cikkének (2) bekezdése (jelenleg az EUMSZ 349. cikke)
           alapján elfogadott, 2009. november 10-i 2009/831/EK tanácsi határozat Portugália
           számára kedvezményes jövedékiadó-mérték alkalmazását engedélyezi a Madeira
           autonóm régióban előállított és fogyasztott rum és likőr, valamint az Azori-szigetek
           autonóm régiójában előállított és fogyasztott likőr és párlat tekintetében, amely
           alacsonyabb lehet a 92/84/EGK irányelvben meghatározott, alkoholra vonatkozó
           minimum jövedékiadó-mértéknél, de legfeljebb 75 %-kal lehet kevesebb, mint az
           alkoholra kivetett szokásos nemzeti jövedéki adó.
   (2)     A portugál hatóságok 2013. július 30-án felkérték a Bizottságot, hogy nyújtson be
           tanácsi határozatra irányuló javaslatot, amely ugyanezen feltételek mellett 2020.
           december 31-ig meghosszabbítja a 2009/831/EK tanácsi határozatot. A kérelmet 2013.
           november 19-én módosították; Portugália kérelmezte a 2009/831/EK tanácsi határozat
           6 hónappal történő, 2014. június 30-ig tartó, a regionális állami támogatásokról szóló
           jelenlegi iránymutatással összhangban álló meghosszabbítását, hogy azt egy új, a
           2014. július 1. és 2020. december 31. közötti időszakot felölelő hosszabbítás
           követhesse.
   (3)     Annak érdekében, hogy e legkülső régiók fejlődésének veszélyeztetése elkerülhető
           legyen, a kért új engedély megadása indokolt. Mivel nehézségekbe ütközik a régión
           kívüli exportálás, a regionális piacok az egyedül lehetséges árusítóhelyek e termékek
           értékesítésére.
   (4)     Madeira autonóm régióban, valamint az Azori-szigetek autonóm régiójában a
           mezőgazdasági üzemek kis mérete, elszigeteltsége, valamint kismértékű gépesítettsége
           miatt a mezőgazdasági eredetű nyersanyagok drágábbak, mint szokásos termelési
           körülmények között. Madeira esetében ezen felül a domborzat, éghajlat, talaj, illetve a
   3
           HL C… , , . .o.
HU                                                 6                                               HU
 ---pagebreak---            kisipari előállítás miatt a cukornád feldolgozásából származó termékmennyiség is
           kevesebb, mint más legkülső régiókban. A késztermék elszállításán felül, egyes
           helyben nem termelt nyersanyagoknak és csomagolóanyagoknak a szigetekre történő
           szállítása többletköltségekhez vezet. Az Azori-szigetek esetében a szigetjelleg duplán
           érvényesül, mivel a szigetek nagy területen helyezkednek el. A berendezések szállítása
           és beszerelése ezekben a távoli fekvésű és szigetjellegű régiókban tovább növeli a
           többletköltségeket. Ugyanez vonatkozik egyes, a szárazföldre történő, szükséges
           utazásokra és szállításokra is. A késztermékek tárolása is többletköltségeket jelent,
           mert a helyi fogyasztás nem veszi fel a megtermelt mennyiséget annak elkészültekor,
           hanem a kereslet széthúzódik az egész évre. A regionális piac kis mérete is többféle
           módon növeli az egységárat, nevezetesen az állandó költségek és a megtermelt
           mennyiség közötti kedvezőtlen összefüggés, mind a berendezések, mind a
           környezetvédelmi előírásoknak való megfelelés költségei miatt. Továbbá, a Madeirán
           működő rumtermelőknek a cukornád feldolgozásából származó hulladékot kezelniük
           kell, miközben más régiókban ezeket a termékeket újra tudják hasznosítani. Végül, a
           helyi gazdaságok által általában viselt többletköltségeket, különösen a magasabb
           munkaerő- és energiaköltségeket, szintén az érintett termelők viselik.
   (5)     A 2009/831/EK tanácsi határozat 4. cikke értelmében benyújtott jelentések alapján
           végzett részletes számítások alátámasztják, hogy a 75 %-os kedvezményes
           jövedékiadó-mérték nem ellensúlyozza teljes mértékben a Madeirán és az Azori-
           szigeteken előállított desztillált szeszes italok magasabb előállítási és forgalmazási
           költségei miatti versenyhátrányt. Ezért a kedvezményes jövedékiadó-mértéket a
           kérelmezett szinten továbbra is engedélyezni kell.
   (6)     A helyzet alapos vizsgálata megerősítette, hogy Portugália kérelmének helyt kell adni
           az alkoholiparnak az érintett legkülső régiókban való fenntartása érdekében.
   (7)     Mivel az adókedvezmény nem haladja meg a többletköltségek kiegyenlítéséhez
           szükséges mértéket, és mivel a kérdéses mennyiségek szerények, illetve az
           adókedvezmény az érintett régiók fogyasztására korlátozódik, az intézkedés nem
           veszélyezteti a közösségi jogrend integritását és koherenciáját.
   (8)     Félidős jelentés benyújtását kell előírni, hogy a Bizottság értékelhesse, hogy az
           említett eltérés megadását indokoló okok továbbra is fennálnak-e.
   (9)     Ez a határozat nem sérti az EUMSZ 107. és 108. cikkének lehetséges alkalmazását,
   ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
                                                 1. cikk
   A Szerződés 110. cikkétől eltérve, Portugália számára a 92/84/EGK irányelv 3. cikkében
   megállapított, alkoholra vonatkozó teljes jövedékiadó-mértéknél alacsonyabb mérték
   alkalmazását engedélyezik Madeira autonóm régióban, az ott előállított és fogyasztott rumra
   és likőrre, valamint az Azori-szigetek autonóm régiójában, az ott előállított és fogyasztott
   likőrre és párlatra.
                                                 2. cikk
   Az 1. cikkben említett eltérés a következőkre korlátozódik:
   1. Madeira tekintetében
   a) az Európai Parlament és a Tanács 2008. január 15-i, a szeszes italok meghatározásáról,
   megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról szóló
HU                                                  7                                             HU
 ---pagebreak---    110/2008/EK rendeletének4 II. mellékletében az 1. kategóriában meghatározott rumra, amely
   az említett rendelet III. mellékletében az 1. kategóriában említett „Rum da Madeira” földrajzi
   árujelzővel rendelkezik;
   b) a 110/2008/EK rendelet II. mellékletében a 32. és 33. kategóriában meghatározott,
   regionális gyümölcsből vagy növényből készült likőrre és „crème de”-re;
   2. az Azori-szigetek tekintetében
   a) a 110/2008/EK rendelet II. mellékletében a 32. és 33. kategóriában meghatározott,
   regionális gyümölcsből vagy nyersanyagból készült likőrre és „crème de”-re;
   b) a 110/2008/EK rendelet II. mellékletében a 4. és 6. kategóriában meghatározott
   jellemzőkkel rendelkező, illetve minőségű, borból vagy törkölyből készült párlatra.
                                                 3. cikk
   Az 1. cikkben említett termékekre alkalmazandó kedvezményes jövedékiadó-mérték
   alacsonyabb lehet a 92/84/EK irányelvben meghatározott alkoholra vonatkozó minimum
   jövedékiadó-mértéknél, de legfeljebb 75 %-kal lehet kevesebb, mint az alkoholra kivetett
   szokásos nemzeti jövedéki adó.
                                                 4. cikk
   Portugália legkésőbb 2017. szeptember 30-ig jelentést küld a Bizottságnak, amely alapján az
   értékelheti, hogy a kedvezményes mérték megadását indokoló okok továbbra is fennállnak-e.
                                                 5. cikk
   Ez a határozat 2014. július 1-jétől 2020. december 31-ig alkalmazandó.
                                                 6. cikk
   Ennek a határozatnak a Portugál Köztársaság a címzettje.
   Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                 a Tanács részéről
                                                 az elnök
   4
           HL L 39., 2008.2.13., 16. o.
HU                                                  8                                             HU