Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0515

Javaslat a Tanács határozata a 168/2007/EK rendeletnek az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2007–2012 közötti többéves keretének elfogadása tekintetében történő végrehajtásáról  /* COM/2007/0515 végleges - CNS 2007/0189 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 12.9.2007COM(2007) 515 végleges2007/0189 (CNS)JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa 168/2007/EK rendeletnek az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2007–2012 közötti többéves keretének elfogadása tekintetében történő végrehajtásáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSA JAVASLAT HÁTTERE |A javaslat indokai és célkitűzései A Tanács 2007. február 15-én elfogadta az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének (a továbbiakban: az Ügynökség) létrehozásáról szóló, 168/2007/EK rendeletet[1] (a továbbiakban: a rendelet). Az ügynökség 2007. március 1-jén kezdte meg működését. Az Ügynökség célja, hogy a Közösség és tagállamai érintett intézményeinek, szerveinek, hivatalainak és ügynökségeinek a közösségi jog végrehajtása során az alapvető jogokkal kapcsolatosan támogatást és szakértelmet biztosítson annak érdekében, hogy segítségükre legyen az alapvető jogok teljes mértékű tiszteletben tartásában, amikor hatáskörükön belül intézkedéseket hoznak vagy fellépéseiket meghatározzák. Az Ügynökség feladatait a Közösségnek az Európai Közösséget létrehozó szerződésben foglalt hatáskörein belül, az említett cél megvalósítása érdekében látja el, és munkája során hivatkozik az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikke (2) bekezdésének értelmében vett alapvető jogokra, többek között az emberi jogokról és alapvető szabadságokról szóló európai egyezményre és különösen az Európai Szociális Chartára. Ezen alapvető jogok tükröződnek különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában, szem előtt tartva annak státusát, valamint a kísérő magyarázatokat is. Az Ügynökségre bízott feladatok információk és adatok gyűjtésével és elemzésével; az Ügynökség által készített jelentések és vélemények révén nyújtott tanácsadással; valamint a civil társadalommal való együttműködéssel és a közvélemény figyelmének felkeltésével kapcsolatosak. A rendelet 5. cikkének megfelelően az Ügynökség tevékenységének tematikus területeit a Tanács többéves keretben határozza meg. E tematikus területeken belül az Ügynökség a fent említett feladatait teljes függetlenségben végzi. Ez azonban nem érinti az Ügynökség által a 4. cikk (1) bekezdésének c) és d) pontja értelmében az Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság e tematikus területeket nem érintő megkereséseire adott válaszokat, feltéve hogy ezt az Ügynökség pénzügyi és humán erőforrásai lehetővé teszik. E javaslat célja az Ügynökség számára a rendelet 5. cikkének megfelelően létrehozni a többéves keretet. |Általános összefüggések A többéves keret alapelemeit a rendelet 5. cikkének (2) bekezdése határozza meg, amely kimondja, hogy a keret öt évre szól. Másodsorban kimondja, hogy a tematikus területeknek ki kell terjedniük a rasszizmus, az idegengyűlölet és a kapcsolódó intolerancia elleni küzdelemre is. A rendelet preambuluma tisztázza, hogy a rasszizmus, az idegengyűlölet és az antiszemitizmus jelenségei mellett, mivel az Ügynökség a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontjára[2] építve jön létre, az Ügynökség munkájának továbbra is ki kell terjednie a kisebbségekhez tartozó személyek jogainak védelmére, továbbá a nemek közötti egyenlőségre, amelyek az alapvető jogok védelmének lényeges elemei. Harmadsorban a többéves keretnek összhangban kell lennie az Unió prioritásaival, az alapvető jogok területével összefüggő európai parlamenti állásfoglalásokból és tanácsi következtetésekből következő iránymutatások megfelelő figyelembevételével. Az Európai Parlament elmúlt években alkotott állásfoglalásai[3] az alapvető jogokkal kapcsolatban a következő területeket érintették: rasszizmus és idegengyűlölet, a megkülönböztetés tilalma és az egyenlő bánásmód, a szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetés, a homoszexuálisokkal szembeni megkülönböztetés Európában, a fogyatékosság alapján történő megkülönböztetés, a fogyatékossággal kapcsolatos kérdések, a véleménynyilvánítás, a gyülekezés, az egyesülés és a gondolat szabadsága, a véleménynyilvánítás szabadsága az interneten, a választási eljárásokban egyenlő feltételek melletti részvételhez való jog, az oktatáshoz való jog, az oktatás szabadsága, valamint a lányok és nők képzése, a szolidaritás és a szociális jogok, a gyermekek jogai, a nemek közötti egyenlőség, a nők jogai, a nők elleni erőszak, a női nemi szervek megcsonkítása, emberkereskedelem, állampolgári jogok és igazságszolgáltatás, a menedékjog, a bevándorlás, a bevándorlók integrációja, a nemzeti kisebbségek védelme, a kisebbségi jogok és a romakérdés, a kulturális, vallási és nyelvi sokféleség tisztelete, a halálbüntetés, a mentális egészség. A Tanács által meghatározott elsődleges irányokat az Európai Tanács által az elmúlt években kibocsátott következtetések alapján a következőképpen lehet felsorolni[4]: európai migrációs politika, ideértve az integrációs és menekültügyi politikát is, vízumkérdések és határellenőrzés, emberkereskedelem, a nemek közötti egyenlőség, a terrorizmus elleni küzdelem, az ifjúság. A többéves keret megfelelően figyelembe veszi az Ügynökség pénzügyi és humán erőforrásait. Az e többéves keret által lefedett időszakra az Ügynökség pénzügyi erőforrásait az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodáshoz[5] mellékelt pénzügyi keret határozza meg, amelyet a Bizottság 2008-as becsléseinek a 2008–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi programozásról szóló V. dokumentuma[6] mutat be. Végezetül a többéves keretnek rendelkezéseket kell tartalmaznia a más közösségi és uniós szervek, hivatalok és ügynökségek, valamint az Európa Tanács és egyéb, az alapvető jogok területén tevékenykedő nemzetközi szervezetek feladatkörével való kiegészítő jelleg biztosítására. A többéves keret vonatkozásában legjelentősebb közösségi ügynökségek és szervek az 1922/2006/EK rendelettel[7] létrehozott Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete és a 45/2001/EK rendelettel[8] hivatalba helyezett európai adatvédelmi biztos. Mivel a nemek közötti egyenlőség kérdéseivel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete foglalkozik majd az 1922/2006/EK rendelet 2. cikkének megfelelően, az Ügynökség és az Intézet között a rendelet 7. cikkének megfelelő együttműködés teljesítésére egyetértési megállapodás jön létre, amint az Intézet megkezdi működését. A rendelet 3. cikke alapján ezen elemek és az Ügynökség működésének hatálya teremtik meg együttesen azon követelményeket, amelyekre a többéves keretnek alapulnia kell. |KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |A Bizottság 2004. október 25-én közleményt bocsátott ki az Alapjogi Ügynökségről, egyúttal nyilvános konzultációt is indítva, amely többek között a tematikus területek kérdéseit is megvitatta. Az írásbeli konzultációra száz válasz érkezett. A hozzászólásokat tíz tagállam, európai és nemzetközi szervek, a megkülönböztetésmentességgel, emberi jogokkal és esélyegyenlőséggel foglalkozó nemzeti szervek, akadémikusok, magánszemélyek, valamint közel 60 nem kormányzati szervezet nyújtotta be. A nyilvános meghallgatásra 2005. január 25-én került sor, ahol a fent említett érdekeltek képviseletében több mint 200 bejelentett részvevő jelent meg. A megkérdezett érdekeltek egyetértettek abban, hogy az Ügynökség munkáját bizonyos tematikus prioritások köré kell rendezni, és különösen a következő területeket emelték ki: megkülönböztetés (beleértve a munkahelyi megkülönböztetést is), adatvédelem, menekültügy, bevándorlás, az alapvető jogok fokozatos integrálása valamennyi közösségi politikába, bűncselekmények sértettjeinek jogai, kisebbségi jogok, az igazságszolgáltatáshoz való jog, a fogva tartás körülményei, a terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos intézkedések, alapvető szociális jogok, a nemek közötti különbségekkel kapcsolatos kérdések. A nyilvános konzultáció azon hatásvizsgálat[9] részét képezte, amely „az uniós politikák célzott megfigyelési és értékelő ügynöksége” létrehozásának lehetőségét támasztotta alá. Ezt a lehetőséget a rendelet valósította meg, amely számos olyan terület meghatározásához tartalmazza a feltételeket, ahol a közösségi szakpolitikák fejlesztéséhez az Ügynökség hozzájárulására igen nagy szükség van. E javaslat készítése során a Bizottság konzultációt folytatott továbbá az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének igazgatótanácsával annak július 12–13-i ülésén, továbbá 2007. július 25-i dátummal írásbeli észrevételeket kapott. A Bizottság e javaslat elkészítésénél figyelembe vette a nyilvános konzultáció során beérkezett észrevételeket. A nyilvános konzultációval és a hatásvizsgálattal kapcsolatos valamennyi dokumentum hozzáférhető a következő címen: http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/rights/fsj_rights_agency_en.htm |A JAVASLAT JOGI VONATKOZÁSAI |A javasolt intézkedés összefoglalása A rendeletben meghatározott feltételek alapján a Bizottság a következő tematikus területeket javasolja az Ügynökség 2007–2012 közötti többéves keretébe felvenni: a) rasszizmus és idegengyűlölet, valamint a kapcsolódó intolerancia; b) a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló, vagy kisebbségekhez tartozó személyek elleni megkülönböztetés; c) bűncselekmények sértettjeinek kártalanítása, bűnmegelőzés és a lakosság biztonságát érintő vonzatai; d) gyermekvédelem, ideértve a gyermekek jogait is; e) bevándorlás és a bevándorlók integrációja; f) menekültügy; g) vízum és határellenőrzés; h) részvétel az Unió demokratikus működésében; i) emberi jogi kérdések az információs társadalom vonatkozásában; valamint j) a hatékony és független igazságszolgáltatáshoz való jog. E felsorolás „tematikus”, illetve „szakpolitikai alapú”, ami lehetővé teszi az Ügynökség számára, hogy valamennyi olyan alapjogi kérdésbe betekintést nyerjen, amely az adott tematikus területen felmerülhet. Amikor e tematikus területek bekerülnek a többéves keretbe, akkor ezek bizonyos mértékig az Európai Unió Alapjogi Chartájának valamennyi fejezetét lefedik, ugyanakkor a tematikus területek száma mégis megfelelő számú marad. |Jogalap A javasolt tanácsi határozat jogalapját a 168/2007/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (1) bekezdése képezi. |Az eszközök megválasztása |Javasolt eszköz: tanácsi határozat, amely megfelelő jogi eszköz egy közösségi ügynökség többéves keretének létrehozásához. |KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK |A javaslat nincs közvetlen hatással az EU költségvetésére. |A JAVASLAT RÉSZLETES MAGYARÁZATA Az Ügynökség munkájának tematikus területei (2. cikk) lehetővé teszik az Ügynökség számára, hogy valamennyi olyan alapjogi kérdésbe betekintést nyerjen, amely az adott tematikus területen felmerülhet. Rasszizmus, idegengyűlölet, valamint a kapcsolódó intolerancia: E tematikus területet maga a rendelet írja elő. A nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló, vagy kisebbségekhez tartozó személyek elleni megkülönböztetés: Gyakorlatilag valamennyi érdekelt elvárja, hogy az Ügynökség foglalkozzon a megkülönböztetésnek az EKSz 13. cikkébe ütköző formáival, amelyek a faji vagy etnikai származáson túl a nemen, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetésre is kiterjednek. A legutolsóként említett pont, vagyis a kisebbségekhez tartozó személyek elleni megkülönböztetés, megjelenik a rendelet preambulumában. A többi terület a „faji vagy etnikai származás” kérdéséhez kapcsolódik, és így az Ügynökség munkáját megkönnyítik a már meglévő szakértelem és a rendelkezésre álló adatgyűjtési módszerek. Továbbá e tematikus terület lehetővé teszi majd, hogy például a „többszörös megkülönböztetést”, a munkahelyi megkülönböztetést, vagy a „társadalmi integráció” vonatkozásait is lefedjék Konkrétan a „szexuális irányultság” tekintetében a közelmúltban elért mindkét uniós előrelépés, valamint a homoszexuálisokkal szembeni megkülönböztetésről szóló európai parlamenti állásfoglalásokban megfogalmazódó igény mind amellett szólnak, hogy e területet bele kell foglalni a többéves keretbe. E fejezet alapján az Ügynökség kiegészítő jelleggel foglalkozhat továbbá a „nemek közötti különbségek kérdéseivel, köztük a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésének elvével” is, szoros együttműködésben a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetével, az Ügynökség és az Intézet között létrehozandó egyetértési megállapodásra alapozva. Bűncselekmények sértettjeinek kártalanítása, bűnmegelőzés és a lakosság biztonságát érintő vonzatai: A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozásával a biztonságpolitika elengedhetetlenné vált az EK-n belül is; célja a személyek szabad mozgásának megkönnyítése, és egyidejűleg a lakosság védelmének és biztonságának megteremtése. A bűnmegelőzés e munka nélkülözhetetlen részét képezi. A „bűncselekmények sértettjeinek jogait” fel kell venni a bűncselekmények és az embercsempészet sértettjeinek állami kártalanítására vonatkozó közösségi jognak megfelelő tematikus területek közé. Az érdekeltek bizonyítottan érdeklődnek e területek iránt. Gyermekvédelem, ideértve a gyermekek jogait is: E terület a gyermekek jogait fedné le, amely kérdéskör egyértelmű kapcsolatban van a közösségi prioritásokkal. Az e téren végzett munka részben a szabad mozgás, az oktatás, a társadalmi integráció és az ifjúságpolitika, valamint a média és egyéb érintett közösségi politikák területére vonatkozna. Bevándorlás: Ugyanez mondható el a bevándorlás kérdéseiről is; különösen a határokon az illegális bevándorlókkal szembeni bánásmód és a gyűjtőtáborokban tapasztalható körülmények, továbbá az embercsempészet sértettjeivel kapcsolatos vonatkozások képezték alapjogi megközelítésből kifejezett érdeklődés tárgyát. A bevándorlók integrációja szorosan kapcsolódik a bevándorlás kérdéséhez. Olyan terület ez, amelyen az alapvető jogok alapos megfontolás tárgyát képezik, és ahol az EU-tól is elvárt a fellépés. E tematikus területen belül a társadalmi integráció megfelelő vonatkozásaival, a „vallásszabadsággal”, továbbá a „nők megcsonkításával” vagy a „kényszerházasságokkal” szintén foglalkozhatna az Ügynökség. Menekültügy: Nyilvánvalóan tematikus terület az Ügynökség számára, hiszen emberek különösen sérülékeny csoportját érinti, valamint az átfogó közösségi jogalkotás tárgyát képezi, amelynek az alapvető jogok elengedhetetlen alkotóelemei. Széles körben elvárja továbbá valamennyi érdekelt, hogy az Ügynökség foglalkozzon a menekültügy kérdésével is. A „határok és vízum” szakpolitikája a szabad mozgás alapvető jogának egyik tényleges megnyilvánulása. E területet azért javasolták, mert az állami tisztviselők esetleges viselkedése itt nem csak harmadik ország állampolgáraira, hanem uniós polgárokra is kihatással lehet. A határok és vízumok területének legtöbb jogalkotási aktusában külön záradék szerepel az alapvető jogok és szabadságok tiszteletben tartásáról. Részvétel az Unió demokratikus működésében: E tematikus terület az Unió polgárainak a helyi és az európai parlamenti választásokon való részvételi jogát érinti. Az emberi jogi kérdések az információs társadalom vonatkozásában olyan kiemelkedő témákat fednek le, mint a magánélet védelme és az adatvédelem. Szorosan kapcsolódnak a közösségi politikák és igazgatás átláthatóságához, valamint a magánélethez való joghoz, így e kérdésekre is ki kell terjedniük. Az érintettek e tematikus területet számos alkalommal említették, amely érintene továbbá olyan kérdéseket is, mint például az internet és egyéb elektronikus távközlési mechanizmusok, a rádiófrekvenciás azonosítás, a szólásszabadság, a biztonságra és a bűnüldözésre irányuló közérdek, továbbá a szellemi tulajdon. A hatékony és független igazságszolgáltatáshoz való jog: Vannak közösségi jogszabályok az igazságszolgáltatáshoz való hozzájutás megkönnyítésére (költségmentesség, egyszerűsített polgári jogi eljárások, fogyasztóvédelmi jog), ami a polgári igazságszolgáltatás európai térségének fontos részét képezi. |1.  2007/0189 (CNS)JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa 168/2007/EK rendeletnek az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2007–2012 közötti többéves keretének elfogadása tekintetében történő végrehajtásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról szóló, 2007. február 15-i 168/2007/EK tanácsi rendeletre[10] és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára[11],tekintettel az Európai Parlament véleményére[12],mivel:(1) Annak érdekében, hogy az Ügynökség feladatát megfelelően ellássa, tevékenységének tematikus területeit az öt évet lefedő többéves keretnek kell a 168/2007/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerint pontosan meghatároznia.(2) A keretnek az Ügynökség tevékenységének tematikus területei között tartalmaznia kell a rasszizmus, az idegengyűlölet és a kapcsolódó intolerancia elleni küzdelmet.(3) A keretnek összhangban kell lennie az Unió prioritásaival, az alapvető jogok területével összefüggő európai parlamenti állásfoglalásokból és tanácsi következtetésekből következő iránymutatások megfelelő figyelembevételével.(4) A keret megfelelően figyelembe veszi az Ügynökség pénzügyi és humán erőforrásait.(5) A keretnek rendelkezéseket kell tartalmaznia a más közösségi és uniós szervek, hivatalok és ügynökségek, valamint az Európa Tanács és egyéb, az alapvető jogok területén tevékenykedő nemzetközi szervezetek feladatkörével való kiegészítő jelleg biztosítására. E többéves keret vonatkozásában legjelentősebb közösségi ügynökségek és szervek a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1922/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[13] létrehozott Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete és a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[14] hivatalba helyezett európai adatvédelmi biztos, amely intézet és adatvédelmi biztos célkitűzéseit következésképpen szintén figyelembe kell venni.(6) E javaslat elkészítése során a Bizottság konzultációt folytatott továbbá az Ügynökség igazgatótanácsával annak július 12–13-i ülésén, továbbá 2007. július 25-i dátummal írásbeli észrevételeket kapott.(7) A rendelet 5. cikkének (3) bekezdésével összhangban az Ügynökség a rendelet 4. cikke (1) bekezdésének c) és d) pontja alapján teljesíteni tudja az Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság által hozzá intézett, az e többéves keret tematikus területein kívül eső kéréseit is,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkTöbbéves keret1. Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (a továbbiakban: az Ügynökség) 2007–2012 közötti többéves kerete létrejön.2. Az Ügynökség a 168/2007/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feladatokat végzi el a 2. cikkben megadott tematikus területeken belül.2. cikkTematikus területekE tematikus területek a következők:a) rasszizmus és idegengyűlölet, valamint a velük kapcsolatos intolerancia;b) a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló, vagy kisebbségekhez tartozó személyek elleni megkülönböztetés;c) bűncselekmények sértettjeinek kártalanítása, bűnmegelőzés és a lakosság biztonságát érintő vonzatai;d) gyermekvédelem, ideértve a gyermekek jogait is;e) bevándorlás és a bevándorlók integrációja;f) menekültügy;g) vízum és határellenőrzés;h) részvétel az Unió demokratikus működésében;i) emberi jogi kérdések az információs társadalom vonatkozásában; valamintj) a hatékony és független igazságszolgáltatáshoz való jog.3. cikkKiegészítő jelleg és más szervekkel való együttműködés1. Az Ügynökség e keret végrehajtása érdekében biztosítja az érintett közösségi szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel, tagállamokkal, nemzetközi szervezetekkel és a civil társadalommal való megfelelő koordinációt a 168/2007/EK rendelet 7., 8. és 10. cikkében foglaltak értelmében.2. Az Ügynökség tevékenységét összehangolja az Európa Tanács tevékenységeivel, különösen a 168/2007/EK rendelet 9. cikkében meghatározottak, valamint az említett cikkben hivatkozott megállapodás tekintetében.3. Az Ügynökség a nemen alapuló megkülönböztetéssel kapcsolatos kérdésekkel csak a 2. cikk b) pontjában említett általános kérdéseket érintő munkája keretein belül, és csak az e munkához szükséges mértékben foglalkozik, figyelembe véve, hogy az 1922/2006/EK rendelettel létrehozott Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének átfogó célkitűzése hozzájárulni és erősíteni a nemek közötti egyenlőséget, ideértve a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésének elvének valamennyi közösségi politikába történő fokozatos integrálását és az ebből következő nemzeti szakpolitikai lépéseket is, továbbá a nemen alapuló megkülönböztetés elleni küzdelmet, valamint az EU polgárai figyelmének a nemek közötti egyenlőségre irányítását, a közösségi intézményeknek, különösen a Bizottságnak és a tagállami hatóságoknak nyújtott technikai segítség révén.4. Az Ügynökség munkáját az információs társadalom vonatkozásában felmerülő emberi jogi kérdések területén az európai adatvédelmi biztos hatáskörének sérelme nélkül végzi, aki a 45/2001/EK rendelet 46. és 47. cikkében ráruházott feladatoknak és hatáskörnek megfelelően biztosítja, hogy a közösségi intézmények és szervek a természetes személyek alapvető jogait és szabadságait, és különösen a magánélethez való jogát tiszteletben tartsák.Kelt Brüsszelben, -án/-én.a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 53., 2007.2.22., 1. o.[2] Az Ügynökség az 1652/2003/EK rendelettel (HL L 245., 2003.9.29., 33. o.) módosított 1035/97/EK tanácsi rendelettel (HL L 151., 1997.6.10., 1. o.) létrehozott, korábbi EUMC-re épül.[3] A 2006.1.7-i, 2006.1.18-i, 2006.2.2-i, 2006.2.16-i, 2006.3.15-i, 2006.6.1-i, 2006.6.14-i, 2006.6.15-i, 2006.7.6-i, 2006.9.6-i, 2006.6.28-i, 2006.10.26-i, 2006.11.15-i, 2006.11.16-i, 2006.11.30-i, 2005.5.26-i, 2007.1.18-i, 2007.2.1-i, 2007.3.13-i és a 2007.4.26-i állásfoglalás.[4] A 2005. március 22–23-i, 2005. június 16–17-i, 2006. december 15–16-i, 2006. március 23–24-i, 2006. június 15–16-i és 2006. december 14–15-i brüsszeli Európai Tanács.[5] HL C 139., 2006.6.14., 1. o.[6] SEC(2007)500 végleges, 2007. május 2.[7] HL L 403., 2006.12.30., 9. o.[8] HL L 8., 2001.1.12., 1. o.[9] Lásd a SEC(2005)849 jelentést, 2005.6.30.[10] HL L 53., 2007.2.22., 1. o.[11] HL C […], […], […]. o.[12] HL C […], […], […]. o.[13] HL L 403., 2006.12.30., 9. o.[14] HL L 8., 2001.1.12., 1. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.5.26.
            COM(2016) 286 final
            2016/0150(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről a CARIFORUM-államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás CARIFORUM–EU Kereskedelmi és Fejlesztési Bizottságában a Mezőgazdasági és Halászati Különbizottság létrehozása tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               A javaslat indokai és céljai

               A tanácsi határozatra irányuló csatolt javaslat képezi a jogi eszközt az egyrészről a CARIFORUM-államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti, 2008. október 15-én aláírt gazdasági partnerségi megállapodás keretében létrehozandó Mezőgazdasági és Halászati Különbizottságra vonatkozóan. A megállapodást 2008. december 29-től ideiglenesen alkalmazzák.

               A mezőgazdaság és a halászat a megállapodás fontos területét jelenti és a CARIFORUM–EU gazdasági partnerségi megállapodás 230. cikkének (4) bekezdése szerint a megállapodás végrehajtásához kapcsolódó ügyek hatékonyabb kezelése céljából különbizottságot lehet létrehozni. A Mezőgazdasági és Halászati Különbizottság egyrészről az Európai Bizottság, másrészről a CARIFORUM-igazgatóság, valamint az aláíró CARIFORUM-államok képviselőiből áll majd.

               A különbizottságot a részes felek – magas beosztású tisztviselői szintű – képviselőiből álló CARIFORUM–EU Kereskedelmi és Fejlesztési Bizottság határozata útján kell létrehozni. Ezzel összefüggésben a tanácsi határozatra irányuló javaslat melléklete tartalmazza a felek által a CARIFORUM–EU Kereskedelmi és Fejlesztési Bizottság 2015. július 14-én Guyanában tartott ötödik éves ülésén elfogadott határozattervezetet.

               A javaslatnak a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel való összhangja

               A CARIFORUM–EU gazdasági partnerségi megállapodás külön fejezetben foglalkozik a mezőgazdasági és halászati ügyekkel.

               A javaslat egyéb uniós politikákkal való összhangja

               A Mezőgazdasági és Halászati Különbizottság létrehozása indokolt, figyelembe véve a CARIFORUM–EU Kereskedelmi és Fejlesztési Bizottság két legutóbbi – 2014-ben Brüsszelben és 2015-ben Guyanában tartott – éves ülésén levont következtetést.

               2.
                     JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               Jogalap

               A tanácsi határozat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés és különösen annak 207. cikke, összefüggésben a 218. cikk (9) bekezdésével.

               Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               A közös kereskedelempolitika az EUMSZ 3. cikkével összhangban az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik.

               Arányosság

               A CARIFORUM–EU gazdasági partnerségi megállapodás 230. cikkének (4) bekezdésében és a CARIFORUM–EU Kereskedelmi és Fejlesztési Bizottság eljárási szabályzatában meghatározottaknak megfelelően különbizottság létrehozásához szükség van e javaslatra.

               A jogi aktus típusának megválasztása

               Ez a javaslat összhangban áll az EUMSZ 218. cikkének (5) bekezdésével, amely szerint a nemzetközi megállapodásokról szóló határozatokat a Tanács fogadja el. Nincs más olyan jogi eszköz, amely által megvalósíthatók lennének a javaslatban megfogalmazott célkitűzések.

               3.
                     AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan.

               Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

               Tárgytalan.

               Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  Tárgytalan.

               Hatásvizsgálat

                  Tárgytalan.

               Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  A Mezőgazdasági és Halászati Különbizottság nem tartozik a REFIT-eljárások hatálya alá, nem keletkeztet semmilyen költséget az Unió számára, és nem vet fel semmilyen kérdést a digitális környezet szempontjából.

               Alapjogok

               A javaslat nem jár következményekkel az alapvető jogok uniós védelme szempontjából.

               4.
                     KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A Mezőgazdasági és Halászati Különbizottság létrehozásának nincs költségvetési vonzata.

               5.
                     EGYÉB ELEMEK

               Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  A Mezőgazdasági és Halászati Különbizottság egyrészről az Európai Bizottság, másrészről a CARIFORUM-igazgatóság, valamint az aláíró CARIFORUM-államok képviselőiből áll majd.

               Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

                  Tárgytalan.

               A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  A Mezőgazdasági és Halászati Különbizottság megvizsgálja a CARIFORUM–EU gazdasági partnerségi megállapodás II. része, I. címe 5. fejezetének (Mezőgazdaság és halászat) valamennyi szempontját, valamint a megállapodás mezőgazdasághoz és halászathoz kapcsolódó egyéb szempontjait.

               2016/0150 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről a CARIFORUM-államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás CARIFORUM–EU Kereskedelmi és Fejlesztési Bizottságában a Mezőgazdasági és Halászati Különbizottság létrehozása tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az egyrészről a CARIFORUM-államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodást
                  1
                (a továbbiakban: a megállapodás) 2008. október 15-én írták alá, és 2008. december 29-től ideiglenesen alkalmazzák.

               (2)A megállapodás 230. cikke (4) bekezdésének megfelelően a CARIFORUM–EU Kereskedelmi és Fejlesztési Bizottság különbizottságokat hozhat létre és irányíthat, amelyek célja a hatáskörébe tartozó ügyek kezelése.

               (3)A megállapodás 37. cikkében meghatározott célkitűzések elérése érdekében létre kell hozni a Mezőgazdasági és Halászati Különbizottságot, hogy – a CARIFORUM–EU Kereskedelmi és Fejlesztési Bizottság korábbi ülésein elfogadottaknak megfelelően – hatékonyabban kezelje az e területekhez kapcsolódó ügyeket.

               (4)Helyénvaló meghatározni a Mezőgazdasági és Halászati Különbizottság létrehozása tekintetében a CARIFORUM–EU Kereskedelmi és Fejlesztési Bizottságban az Unió nevében képviselendő álláspontot.

               (5)Az Unió által a CARIFORUM–EU Kereskedelmi és Fejlesztési Bizottságban képviselendő álláspontnak ezért a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az egyrészről a CARIFORUM-államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás CARIFORUM–EU Kereskedelmi és Fejlesztési Bizottságában a Mezőgazdasági és Halászati Különbizottság létrehozása tekintetében az Unió nevében képviselendő álláspontnak a CARIFORUM–EU Kereskedelmi és Fejlesztési Bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetén kell alapulnia.

               Az Uniót a CARIFORUM–EU Kereskedelmi és Fejlesztési Bizottságban képviselő személyek a Tanács további határozata nélkül elfogadhatnak kisebb módosításokat a határozattervezethez.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 289., 2008.10.30., 3. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.5.26.
            COM(2016) 286 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            Javaslat A Tanács határozata
            az egyrészről a CARIFORUM-államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás CARIFORUM–EU Kereskedelmi és Fejlesztési Bizottságában a Mezőgazdasági és Halászati Különbizottság létrehozása tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               TERVEZET

               az egyrészről a CARIFORUM-államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás által létrehozott

               CARIFORUM–EU KERESKEDELMI ÉS FEJLESZTÉSI BIZOTTSÁG …/2016. számú HATÁROZATA a Mezőgazdasági és Halászati Különbizottság létrehozásáról

               A CARIFORUM–EU KERESKEDELMI ÉS FEJLESZTÉSI BIZOTTSÁG,

               tekintettel az egyrészről a CARIFORUM-államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 230. cikke (4) bekezdésének a) pontjára,

               tekintettel a CARIFORUM–EU Közös Tanács 2010. május 17-i 1/2010. számú határozatával létrehozott CARIFORUM–EU Kereskedelmi és Fejlesztési Bizottság eljárási szabályzatára és különösen annak 11. cikkére,

               mivel:

               a megállapodás mezőgazdaságra és halászatra vonatkozó rendelkezéseiben meghatározott célkitűzések elérése érdekében indokolt létrehozni a Mezőgazdasági és Halászati Különbizottságot,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

               1. cikk

               1.A 2. cikkben meghatározott feladatok ellátása céljából létrejön a CARIFORUM–EU Mezőgazdasági és Halászati Különbizottság.

               2.A CARIFORUM–EU Mezőgazdasági és Halászati Különbizottság továbbá fórumként szolgál a felek számára a tapasztalatok, információk és legjobb gyakorlatok cseréjéhez, valamint a megállapodás II. része I. címének 5. fejezetében meghatározott célkitűzésekhez kapcsolódó, és a felek közötti kereskedelem szempontjából lényeges valamennyi kérdéssel kapcsolatos konzultációhoz.

               2. cikk

               A Mezőgazdasági és Halászati Különbizottság:

               a)általánosságban figyelemmel kíséri a megállapodás II. része I. címe 5. fejezetének (Mezőgazdaság és halászat) valamennyi szempontját;

               b)általánosságban figyelemmel kíséri a megállapodás egyéb, a mezőgazdasághoz és a halászathoz kapcsolódó szempontjait, többek között a II. rész I. címének következő területeit: Árukereskedelem:

               i.1. fejezet – a mezőgazdasági és halászati termékek kereskedelmével kapcsolatos ügyek, többek között a vámok;

               ii.3. fejezet – 28. cikk – Mezőgazdasági exporttámogatások;

               iii.6. fejezet – a kereskedelem technikai akadályai a mezőgazdasági és halászati termékek vonatkozásában; valamint

               iv.7. fejezet – egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések a mezőgazdasági és halászati termékek vonatkozásában;

               c)általánosságban figyelemmel kíséri a IV. cím 2. fejezetének (Innováció és szellemi tulajdon) a mezőgazdasági és halászati termékekhez kapcsolódó szempontjait, ideértve a 145. cikket (Földrajzi jelzések) és a 149. cikket (Növényfajták);

               d)párbeszédet folytat a mezőgazdasághoz és halászathoz kapcsolódó ügyekről, többek között a következő területeken:

               i.mezőgazdasági termelés, fogyasztás és kereskedelem, valamint a mezőgazdasági és halászati termékeket érintő piaci fejlemények;

               ii.a CARIFORUM-államok mezőgazdasági, élelmiszer-ipari és halászati ágazataiba – többek között a kisipari tevékenységekbe – történő beruházások és tudástranszfer előmozdítása;

               iii.mezőgazdasági, vidékfejlesztési és halászati politikák, törvények és rendeletek;

               iv.a mezőgazdasági és halászati ágazat átalakításának alátámasztásához szükséges politikai és intézményi változások, valamint a mezőgazdasággal, élelmiszeriparral, vidékfejlesztéssel és halászattal kapcsolatos regionális politikák kialakítása és végrehajtása a regionális integráció elérése során;

               v.új technológiák, kutatás és innováció, valamint a minőséggel kapcsolatos politikák és intézkedések; valamint

               vi.a nyersanyagokat és hagyományos mezőgazdasági termékeket, többek között a banánt, rumot, rizst és cukrot érintő kereskedelempolitikai fejlesztések;

               e)támogatja a CARIFORUM–EU Kereskedelmi és Fejlesztési Bizottságot a következő feladatok ellátása során:

               i.a megállapodás mezőgazdasághoz és halászathoz kapcsolódó rendelkezései végrehajtásának és helyes alkalmazásának felügyelete és az ezzel összefüggő felelősségvállalás, továbbá az e tekintetben megvalósítandó együttműködés prioritásainak megvitatása és ajánlások megfogalmazása;

               ii.a megállapodás mezőgazdasághoz és halászathoz kapcsolódó rendelkezései további kidolgozásának áttekintése és az alkalmazása során elért eredmények értékelése;

               iii.a III. rész rendelkezéseivel összhangban intézkedések megtétele a megállapodás mezőgazdasághoz és halászathoz kapcsolódó rendelkezéseinek értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban esetleg felmerülő jogviták elkerülése és rendezése érdekében;

               iv.azon intézkedések megvitatása és kezdeményezése, amelyek a mezőgazdasági és halászati ágazatban elősegíthetik a felek közötti kereskedelmi, befektetési és üzleti lehetőségeket; valamint

               v.a megállapodás mezőgazdasághoz és halászathoz kapcsolódó rendelkezéseivel összefüggő ügyek és a megállapodás célkitűzéseinek megvalósítását befolyásoló kérdések megvitatása;

               f)ajánlásokat fogalmaz meg a CARIFORUM–EU Kereskedelmi és Fejlesztési Bizottságnak a megállapodás mezőgazdasághoz és halászathoz kapcsolódó rendelkezései végrehajtásának és érvényesülésének előmozdítása céljából.

               3. cikk

               A Mezőgazdasági és Halászati Különbizottság egyrészről az Európai Bizottság, másrészről a CARIFORUM-igazgatóság, valamint az aláíró CARIFORUM-államok képviselőiből áll.

               4. cikk

               Ez a határozat […]-án/-én lép hatályba.

               Kelt […], 2016. […]-án/-én.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.9.22.
            COM(2016) 621 final
            2016/0301(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az EU–ICAO vegyes bizottságban az Európai Unió és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet közötti megerősített együttműködési keret biztosításáról szóló együttműködési megállapodás légi forgalmi szolgáltatásra vonatkozó mellékletének elfogadásáról szóló határozattal kapcsolatban képviselendő uniós álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               1.1.Az együttműködési megállapodás légi forgalmi szolgáltatásról (ATM) szóló mellékletének célkitűzései

               A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) az ENSZ szakosított intézménye, amely a polgári repülésért felelős globális fórum szerepét tölti be. Az ICAO annak érdekében tevékenykedik, hogy a 191 tagállama közötti együttműködés révén megvalósítsa a polgári repülés biztonságos és fenntartható fejlődésére vonatkozó elképzelését. Az ICAO működésének jogalapja az 1944. évi Chicagói Egyezmény (Egyezmény a nemzetközi polgári repülésről).

               Az Európai Unió szorosan együttműködik az ICAO-val, elsősorban azért, mert a Chicagói Egyezmény legtöbb vonatkozása az Unió hatáskörébe tartozik – az ICAO a repülésbiztonság, a légiközlekedés-védelem, a környezetvédelem és a légi forgalmi szolgáltatás (ATM) területén folytat szakpolitikai tevékenységet. Emellett egyes uniós jogszabályok az ICAO szabványaira és előírásaira épülnek. Ezenkívül az uniós jog átvett egyes nemzetközi szabványokat, például repülésbiztonsági előírásokat is. Ezért az EU számára fontos, hogy részt vegyen az ICAO munkájában és szakpolitikai döntéshozatali folyamatában annak érdekében, hogy hozzájárulhasson a felelősségteljes globális légi közlekedési szakpolitikák kialakításához. Mindemellett az európai légi közlekedési ágazat versenyképessége szempontjából is lényeges az együttműködés. Más globális szereplők is hasonló okokból vesznek részt aktívan az ICAO tevékenységeiben.

               Az EU és az ICAO együttműködési megállapodást
                  1
                kötött egy megerősített együttműködési keret biztosításáról. Az együttműködési megállapodás az együttműködési területek között említi a légi forgalmi szolgáltatást, amelynek részleteit külön mellékletnek kell tárgyalnia. A melléklet célja, hogy hozzájáruljon a szabványok nagyobb mértékű harmonizációjához, az új technológiák és rendszerek globális interoperabilitásához, valamint a légi forgalmi szolgáltatási tevékenységek szorosabb összehangolásához. Ennek érdekében meghatározza az együttműködés területeit és módjait, melyek magukban foglalják többek között a releváns légi forgalmi szolgáltatási adatok/információk rendszeres megosztását, a légi forgalmi szolgáltatási műszaki szakértők esetleges cseréjét, valamint az ICAO globális légi navigációs tervének (GANP) továbbfejlesztésével és végrehajtásával kapcsolatos együttműködést.

               A repülésbiztonságról és a légi közlekedés védelméről szóló mellékletek már kidolgozásra kerültek, így a légi forgalmi szolgáltatásról szóló melléklet fogja alkotni az együttműködési megállapodás harmadik mellékletét. A melléklet elfogadása nem érinti az uniós tagállamoknak a Chicagói Egyezmény szerinti jogait és kötelezettségeit, illetve az ICAO és az uniós tagállamok közötti, a tagállamok ICAO-tagságából fakadó kapcsolatot.

               1.2.Eljárási szempontok

               2009. december 17-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot az együttműködési megállapodásról szóló tárgyalások megkezdésére. A megállapodás 2012. március 29-én lépett hatályba, miután a felek írásban értesítették egymást arról, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásaik lezárultak (az Európai Unió esetében ez a megállapodás aláírását
                  2
                és megkötését
                  3
                jelentette).

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése értelmében a Tanács, a Bizottság javaslatára, határozatban rendelkezik a megállapodással létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakításáról, amennyiben az adott szervnek joghatással bíró jogi aktusokat kell elfogadnia.

               Az Európai Unió és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet közötti együttműködési megállapodás megkötésére vonatkozó 2012/243/EU tanácsi határozat
                  4
                3. cikke értelmében a Tanács meghatározza az Uniónak az együttműködési megállapodás 7.1. bekezdése értelmében létrehozott vegyes bizottságban képviselendő álláspontját a megállapodás 7.3. bekezdésének c) pontjában említett, a megállapodás új mellékletei és a megállapodás mellékleteinek módosításai elfogadásával kapcsolatban.

               Ennek megfelelően tanácsi határozatot kell hozni a légi forgalmi szolgáltatásról szóló melléklet elfogadásával kapcsolatban a vegyes bizottságon belül képviselendő uniós álláspontról.

               1.3.Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel

               A légi forgalmi szolgáltatásról szóló melléklet az egységes európai égbolt kezdeményezés és a külső légi közlekedési uniós szakpolitika alapvető célkitűzéseit szolgálja azáltal, hogy hivatalossá teszi az Európai Uniós és az ICAO e téren folytatott együttműködését.

               2.AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               Az EU–ICAO vegyes bizottság harmadik ülésén (Montreal, 2015. február 2.) a felek megállapodtak az együttműködési megállapodás légi forgalmi szolgáltatásról szóló mellékletének elfogadására irányuló eljárás folytatásában, és abban, hogy érintett szolgálataik párbeszédet kezdenek annak érdekében, hogy lehetőség szerint 2015 végéig megegyezésre jussanak a melléklet szövegéről.

               Az Egységes Égbolt Bizottság tájékoztatta a tagállamokat a találkozó eredményéről, a Bizottság Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatósága pedig kidolgozott egy melléklettervezetet, amely az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA) és az új generációs európai légi forgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) megvalósítását célzó közös vállalkozás felülvizsgálata után az ICAO légi navigációs ügynökségével közösen megvitatásra és elfogadásra került.

               3.A JAVASLAT JOGI ELEMEI

               3.1.A javaslat összefoglalása

               A légi forgalmi szolgáltatásról szóló melléklet megerősíti az ICAO-val való együttműködést egy légi forgalmi szolgáltatási vitafórum létrehozása, a megfelelő légi forgalmi szolgáltatási adatok/információk cseréje, a légi forgalmi szolgáltatási tevékenységek és a regionális együttműködések ösztönzése, valamint szakértők esetleges kirendelése tekintetében.

               3.2.Jogalap

               Az EUMSZ 100. cikkének (2) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               3.3.A szubszidiaritás elve

               A légi forgalmi szolgáltatásról szóló melléklet olyan kérdésekre vonatkozik, amelyekben az EU hatáskörrel rendelkezik, és amelyekben az ICAO-val való kapcsolatokat uniós szinten kell fenntartani.

               3.4.Az arányosság elve

               Az uniós erőfeszítések egyesítését és a tagállamok közötti koordináció javítását kizárólag egy ilyen melléklet révén lehet megvalósítani.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               A légi forgalmi szolgáltatásról szóló mellékletnek nincsenek költségvetési vonzatai.

               2016/0301 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az EU–ICAO vegyes bizottságban az Európai Unió és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet közötti megerősített együttműködési keret biztosításáról szóló együttműködési megállapodás légi forgalmi szolgáltatásra vonatkozó mellékletének elfogadásáról szóló határozattal kapcsolatban képviselendő uniós álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet közötti megerősített együttműködési keret biztosításáról szóló együttműködési megállapodás
                  5
                (a továbbiakban: az együttműködési megállapodás) 2012. március 29-én hatályba lépett.

               (2)Az együttműködési megállapodás 7.3. bekezdésének c) pontja szerint az együttműködési megállapodás 7.1. bekezdése alapján létrehozott vegyes bizottság az együttműködési megállapodáshoz mellékleteket fogadhat el.

               (3)Helyénvaló meghatározni az együttműködési megállapodáshoz csatolandó, a légi forgalmi szolgáltatásról szóló melléklet elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által a vegyes bizottságban képviselendő álláspontot,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet közötti megerősített együttműködési keret biztosításáról szóló együttműködési megállapodás (az együttműködési megállapodás) 7.3. bekezdésének c) pontja szerinti EU–ICAO vegyes bizottságban az együttműködési megállapodás légi forgalmi szolgáltatásról szóló mellékletének elfogadását illetően az Európai Unió által képviselendő álláspont az EU–ICAO vegyes bizottság e határozathoz mellékelt határozattervezetén alapul.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 232., 2011.9.9., 2. o. és HL L 121., 2012.5.8., 16. o.

                     (2)
                  HL L 232., 2011.9.9., 1. o.

                     (3)
                  HL L 121., 2012.5.8., 16. o.

                     (4)
                  HL L 121., 2012.5.8., 16. o.

                     (5)
                  HL L 121., 2012.5.8., 16. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.9.22.
            COM(2016) 621 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az EU–ICAO vegyes bizottságban az Európai Unió és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet közötti megerősített együttműködési keret biztosításáról szóló együttműködési megállapodás légi forgalmi szolgáltatásra vonatkozó mellékletének elfogadásáról szóló határozattal kapcsolatban képviselendő uniós álláspontról

               MELLÉKLET

               Az EU–ICAO vegyes bizottság határozattervezete

                  az Európai Unió és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet közötti megerősített együttműködési keret biztosításáról szóló együttműködési megállapodás légi forgalmi szolgáltatásra vonatkozó mellékletének elfogadásáról

               AZ EU–ICAO VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Unió és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet közötti megerősített együttműködési keret biztosításáról szóló, 2012. március 29-én hatályba lépett együttműködési megállapodásra (a továbbiakban: az együttműködési megállapodás) és különösen annak 7.3. bekezdése c) pontjára,

               mivel:

               Helyénvaló az együttműködési megállapodást a légi forgalmi szolgáltatásról szóló melléklettel kiegészíteni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               E határozat mellékletét a vegyes bizottság elfogadja, és az az együttműködési megállapodás szerves részét képezi.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt … .

               az EU–ICAO vegyes bizottság részéről

               az elnökök

               MELLÉKLET

               A

               LÉGI FORGALMI SZOLGÁLTATÁSRÓL

               1.
                     Célkitűzések

               1.1A felek megállapodnak abban, hogy az Európai Unió és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) között 2011. április 28-án Montrealban, majd 2011. május 4-én Brüsszelben aláírt együttműködési megállapodás keretében együttműködnek a légi forgalmi szolgáltatás és a légi navigációs szolgáltatás (a továbbiakban: ATM/ANS) területén.

               1.2Összhangban azon kötelezettségvállalásukkal, hogy biztosítják a szabványokban és az ajánlott gyakorlatokban (SARPs) foglalt, az ATM/ANS-re vonatkozó követelmények globális harmonizációját, valamint az ATM/ANS területén használt új technológiák és rendszerek globális interoperabilitását, a felek megállapodnak abban, hogy az ATM/ANS-hez kapcsolódó tevékenységeik koordinálása érdekében az átláthatóság és a párbeszéd szellemében zajló, szoros együttműködést folyatnak.

               2.
                     Hatály

               2.1Az 1.2. bekezdésben meghatározott célkitűzések megvalósítása érdekében a felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a következő területeken:

               -rendszeres párbeszéd folytatása a közös érdeket jelentő, ATM/ANS-hez kapcsolódó kérdésekben,

               -az átláthatóság megvalósítása a releváns ATM/ANS-információk rendszeres megosztása révén,

               -részvétel az ATM/ANS-tevékenységekben,

               -annak nyomon követése és elemzése, hogy az államok megfelelnek-e az ICAO-szabványoknak és betartják-e az ajánlott gyakorlatokat az ATM/ANS területén,

               -együttműködés szabályozási és szabványalkotási kérdésekben,

               -együttműködés az ICAO globális légi navigációs tervének (GANP), valamint a légi közlekedési rendszer építőelemeinek frissítésére (ASBU) vonatkozó módszertanának kidolgozása és végrehajtása terén,

               -technikai segítségnyújtási projektek és programok kidolgozása és biztosítása,

               -a regionális együttműködés elősegítése, elsősorban az ICAO európai régiójában, különös tekintettel az egységes európai égbolt kezdeményezés kidolgozása és végrehajtása terén elért eredményekre, valamint az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségnek (EASA) az ATM/ANS területén végzett munkájára, valamint

               -az ATM/ANS vonatkozó területein tevékenykedő műszaki szakértők cseréje.

               3.
                     Végrehajtás

               3.1A felek megállapíthatnak olyan munkarendeket, amelyek meghatározzák a 2.1. bekezdésben említett területeken folytatandó együttműködés hatékony végrehajtását célzó, közösen elfogadott mechanizmusokat és eljárásokat. E munkarendeket az együttműködési megállapodás 7. cikke alapján létrehozott vegyes bizottság fogadja el.

               3.2Az e melléklet szerinti együttműködési tevékenységeket a felek nevében az ICAO légi navigációs hivatala (ANB) és az Európai Bizottság hajtja végre. Az Európai Bizottság adott esetben más európai szervezeteket, például az EASA-t, a SESAR közös vállalkozást, a SESAR üzemeltetésirányítóját és az Eurocontrolt is bevonhatja az említett tevékenységekbe.

               4.
                     Párbeszéd

               4.1A felek a közös érdeket jelentő, ATM/ANS-sel kapcsolatos kérdések megvitatása és, amennyiben szükséges, a tevékenységek koordinálása érdekében rendszeresen tartanak üléseket és/vagy telekonferenciákat.

               5.
                     Átláthatóság és információcsere

               5.1Figyelemmel alkalmazandó szabályaikra, a felek a harmadik felekkel fennálló kapcsolataikban ösztönzik az átláthatóságot az ATM/ANS területén.

               5.2A felek együttműködésük során átlátható módon, vonatkozó szabályaik sérelme nélkül vesznek részt az ATM/ANS-sel kapcsolatos tevékenységekben, melyek a releváns és megfelelő adatok, információk és dokumentumok megosztása, valamint az üléseken való közös részvétel elősegítésével valósulnak meg.

               5.3.E célból a felek meghatározzák az információcserére szolgáló, valamint a másik féltől kapott információk titkosságát biztosító eljárásokat az együttműködési megállapodás 6. cikkével összhangban.

               6.
                     Részvétel az ATM/ANS-tevékenységekben

               6.1E megállapodás végrehajtása céljából, a kialakított eljárási szabályzattal összhangban az egyes felek – adott esetben – felkérik a másik felet, hogy megfigyelőként vegyen részt az ATM/ANS-sel kapcsolatos tevékenységekben és üléseken a szoros együttműködés és koordináció biztosítása érdekében.

               7.
                     Az ATM/ANS-információk és -elemzések megosztása

               7.1Alkalmazandó szabályaik sérelme nélkül és összhangban a vonatkozó, kidolgozandó munkarendekkel, a felek megosztják egymással a releváns ATM/ANS-információkat és -adatokat, valamint az ezek alapján készül elemzéseket.

               7.2A felek szorosan együttműködnek azon fellépésekben, melyek a szabványoknak és az ajánlott gyakorlatoknak való hatékonyabb megfelelés biztosítására irányulnak az EU-ban és más államokban. Az említett együttműködés magában foglalja a felek közötti információcserét, a közöttük folytatott párbeszéd elősegítését és bármely technikai segítségnyújtási tevékenység koordinálását.

               7.3Az EU a teljesítmény-felülvizsgálat és a célmeghatározás kapcsán, valamint az európai légi forgalmi szolgáltatási főterv (ATM-főterv) nyomon követése és végrehajtása terén folytatott tevékenysége alapján segítséget nyújt az ICAO-nak a GANP terv és az abban foglalt ASBU módszertan végrehajtására vonatkozó, globális teljesítményalapú megközelítés és globális nyomonkövetési megközelítés kidolgozásához. Globális megközelítéseinek kidolgozása során az ICAO megfelelően és optimális módon felhasználja a meglévő uniós anyagokat, valamint az egységes európai égbolt kezdeményezés kidolgozásán és végrehajtásán alapuló, fejlesztés alatt álló anyagokat.

               8.
                     Együttműködés szabályozási és szabványalkotási kérdésekben

               8.1Az egyes felek gondoskodnak arról, hogy a másik fél folyamatos tájékoztatást kapjon az e melléklet végrehajtását érintő, vonatkozó törvényeiről, rendeleteiről, szabványairól, előírásairól és ajánlott gyakorlatairól, valamint azok bármely módosításáról.

               8.2A felek kellő időben értesítik egymást a vonatkozó törvényeiket, rendeleteiket, szabványaikat, előírásaikat és ajánlott gyakorlataikat érintő módosítási javaslatokról, amennyiben e módosítások hatással lehetnek e melléklet végrehajtására. Az említett értesítések szükség szerint magukban foglalhatják a vonatkozó tervezési eszközökkel (például a releváns éves/többéves programokkal) kapcsolatos adatok megosztását. Az említett módosítások fényében a vegyes bizottság szükség esetén – az együttműködési megállapodás 7. cikkével összhangban – módosításokat fogadhat el e melléklet tekintetében.

               8.3Az ATM/ANS-szabályok és -szabványok globális harmonizációja céljából a felek a vonatkozó szabályalkotási szakaszok, illetve a szabványok és az ajánlott gyakorlatok kidolgozási folyamata során konzultálnak egymással az ATM/ANS területén felmerülő műszaki szabályozási kérdésekről, és adott esetben felkérik egymást a kapcsolódó műszaki testületekben való részvételre.

               8.4E célból az EU és az ICAO tovább észszerűsítik együttműködési eljárásukat annak érdekében, hogy lehetővé tegyék az uniós szabályok kellő időben történő felülvizsgálatát a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény (Chicagói Egyezmény) mellékleteinek az ICAO általi módosítását követően, valamint hogy az ICAO megfelelő időben visszajelzést kapjon, ha az ATM/ANS szempontjából releváns mellékletek módosítását tervezik.

               8.5Az ICAO kellő időben tájékoztatja az EU-t az ATM/ANS-sel kapcsolatos szabványokat és ajánlott gyakorlatokat érintő ICAO-határozatokról és -ajánlásokról, teljes körű hozzáférést biztosítva az ICAO-államok leveleihez és elektronikus hírleveleihez.

               8.6Adott esetben az EU törekszik annak biztosítására, hogy a vonatkozó uniós jogszabályok összhangban legyenek az ICAO-nak az ATM/ANS-t érintő szabványaival és ajánlott gyakorlataival.

               8.7Mivel az ATM-főterv szorosan kapcsolódik az ICAO GANP tervéhez és az abban foglalt ASBU módszertanhoz, az EU – tagállamaival együttműködve – segítséget nyújt az ICAO-nak az új ATM/ANS-követelményekre vonatkozó szabványok és ajánlott gyakorlatok, illetve háttéranyagok kidolgozásához, a SESAR elindításával kapcsolatos szükségletei és tapasztalatai alapján. Hasonlóképpen az ICAO – a GANP, az ASBU módszertan és a kapcsolódó ütemtervek alapján – segítséget nyújt az EU-nak az új ATM/ANS-követelmények globális interoperabilitását biztosító uniós szabványok naprakésszé tételéhez.

               8.8Az uniós tagállamokat a Chicagói Egyezmény szerződő államaiként terhelő kötelezettségektől függetlenül az EU adott esetben párbeszédet kezdeményez az ICAO-val annak érdekében, hogy műszaki tájékoztatást nyújtson olyan esetekben, amikor az uniós jogszabályok alkalmazásából következően az ICAO-szabványoknak való megfeleléssel és az ICAO ajánlott gyakorlatainak betartásával kapcsolatos kérdések merülnek fel.

               8.9A szabályozási és szabványalkotási kérdésekben folytatott együttműködési tevékenységek nem lehetnek ellentétesek az ICAO meglévő szabályalkotási eljárásaival, és nem írhatnak elő új, az EU vagy annak tagállamai felé fennálló jogi vagy jelentéstételi kötelezettséget az ICAO számára.

               9.
                     Technikai segítségnyújtási projektek és programok

               9.1A felek az erőforrások hatékony kihasználásának biztosítása és a párhuzamos erőfeszítések elkerülése érdekében koordinálják az államoknak szóló segítségnyújtást, továbbá információkat és adatokat cserélnek az ATM/ANS-re vonatkozó technikai segítségnyújtási projektek és programok kapcsán.

               10.
                     Regionális együttműködés

               10.1Amennyiben a regionális megközelítés jobb lehetőségeket kínál a költséghatékonyság, a felügyelet és/vagy a harmonizációs folyamat szempontjából, a felek előnyben részesítik azokat a tevékenységeket, amelyek célja az egységes európai égbolt megteremtésének felgyorsítása, beleértve az EASA-nak az ATM/ANS területén folytatott, vonatkozó tevékenységét is,

               10.2A 10.1. bekezdés szempontjából különös figyelmet kell fordítani a regionális teljesítményalapú megközelítésre, az ATM/ANS-sel kapcsolatos európai műszaki előírásokra, a funkcionális légtérblokkokra, a hálózati funkciók végrehajtására (beleértve az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egységet, az EACCC-t is), valamint a SESAR-on és az európai ATM-főterven alapuló új ATM/ANS-fogalmak bevezetésére és nyomon követésére.

               10.3A fent említett elvárások teljesítése érdekében szoros munkakapcsolatot kell kialakítani az EU és az ICAO párizsi regionális irodája között, melybe beleértendő a releváns üléseken (például az Egységes Égbolt Bizottság ülésein) való közös részvétel is.

               10.4Különösen az ICAO regionális terveihez való hozzájárulás érdekében az EU gondoskodik az európai szervezetek, az uniós tagállamok és az ICAO regionális irodája közötti együttműködés megszervezéséről, figyelembe véve e melléklet hatályát.

               10.5Az EU-t az ICAO-ban az Európai Bizottság képviseli, de mivel a SESAR közös vállalkozás és az EASA is az EU felügyelete alá tartozik, továbbá az EU magas szintű megállapodást kötött az Eurocontrollal, az Európai Bizottság – ahol és amennyiben erre szükség van – az EASA-t és a SESAR közös vállalkozást közvetlenül, az EASA-t pedig a magas szintű megállapodás révén bevonja az e mellékletben meghatározott tevékenységek végrehajtásába.

               11.
                     Szakértői segítségnyújtás

               11.1Az e melléklet hatályán kívül eső szakértői segítségnyújtási rendszerek sérelme nélkül az EU törekszik arra, hogy az ATM/ANS megfelelő területein igazolt műszaki szaktudással rendelkező szakértőket – megkeresésre – az ICAO rendelkezésére bocsássa az e melléklet hatálya alá tartozó tevékenységek ellátása és az azokban való részvétel érdekében. Az említett szakértői segítségnyújtás feltételeit a felek közötti munkarend határozza meg.

               12.
                     Felülvizsgálat

               12.1A felek rendszeresen felülvizsgálják e melléklet végrehajtását, és szükség esetén figyelembe veszik a releváns szakpolitikai vagy szabályozási fejleményeket.

               12.2E melléklet bármely felülvizsgálatát az együttműködési megállapodás 7. cikke alapján létrehozott vegyes bizottság végzi el.

               13.Hatálybalépés, módosítás és felmondás

               13.1Ez a melléklet a vegyes bizottság általi elfogadása napján lép hatályba, és felmondásáig hatályban marad.

               13.2Az e melléklet alapján szükség esetén elfogadott munkarendek a vegyes bizottság általi elfogadás napján lépnek hatályba.

               13.3Az e melléklet értelmében elfogadott munkarendek módosításáról vagy megszüntetéséről a vegyes bizottságon belül kell megállapodni.

               13.4E mellékletet bármelyik fél bármikor felmondhatja. A felmondás az egyik fél által a másik fél számára megküldött írásbeli értesítés kézhezvételét követő 6 hónappal lép hatályba, kivéve, ha a felek ezen időszak lejárta előtt közös megegyezéssel visszavonják az említett felmondási értesítést.

               13.5E cikk bármely más rendelkezésétől függetlenül az együttműködési megállapodás felbontása esetén egyidejűleg ez a melléklet és az ennek alapján elfogadott bármely munkarend is hatályát veszti.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.12.15.
            COM(2015) 643 final
            2015/0293(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság közötti, a diplomata-útlevéllel rendelkező személyek rövid távú tartózkodására jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás megkötéséről

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               Az EU–Kína mobilitási és migrációs párbeszéd keretében az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság az irreguláris migráció és a vízumpolitika terén intézkedéseket tartalmazó együttműködési csomagról állapodott meg, amelyet két egymással összefüggő szakaszban tárgyalnának meg, illetve hajtanának végre. Az első szakaszban a diplomata-útlevéllel rendelkező személyekre vonatkozó kölcsönös vízummentességi megállapodásra irányuló tárgyalásokat folytatnának, valamint a kínai hatóságok engedélyeznék a tagállamok számára, hogy 15 kijelölt kínai városban vízumkérelmeket elbíráló központokat nyissanak. Az első szakaszban továbbá rendszeres szakértői találkozókat indítanának el az irreguláris migráció elleni küzdelemről, többek között az irreguláris migránsok azonosításáról és visszafogadásáról. A második szakaszban a felek vízumkönnyítési és visszafogadási megállapodásokról folytatnának tárgyalásokat. Ezt a csomagot a két fél politikai vezetői a 2015. június 29-én megrendezett 17. EU–Kína csúcstalálkozón véglegesítették és hagyták jóvá.

                  2015. szeptember 14-én a Tanács engedélyezte a diplomata-útlevéllel rendelkező személyek rövid távú tartózkodására jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásra irányuló, Kínával folytatandó tárgyalások megkezdését, és a Bizottság tárgyalási irányelveket kapott a Tanácstól. A tárgyalások szeptember 21-én kezdődtek meg, és írásbeli jegyzékváltás formájában zajlottak. Az EU és Kína főtárgyalói 2015. november 3-án, illetve 4-én parafálták a megállapodást. A tagállamokat a tanácsi vízum-munkacsoport ülésein rendszeresen tájékoztatták a tárgyalások alakulásáról.

               •A javaslatnak a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel való összhangja

               Az 539/2001/EK tanácsi rendelet
                  1
                felsorolja a tagállamok külső határainak átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országait. Az 539/2001/EK rendeletet Írország és az Egyesült Királyság kivételével valamennyi tagállam, továbbá Izland, Liechtenstein, Norvégia és Svájc alkalmazza.

               Kína azon országok közé tartozik, amelyeknek állampolgárai a schengeni térségbe való beutazáskor vízumkötelezettség alá esnek. Az uniós polgároknak ugyancsak vízummal kell rendelkezniük a Kínába való belépéshez.

               •A javaslat egyéb uniós politikákkal való összhangja

               Az EU–Kína mobilitási és migrációs párbeszédet 2013 októberében indították el azzal a céllal, hogy a migrációval és a mobilitással kapcsolatos általános megközelítés négy pillérje alapján véleményeket cseréljenek a felek migrációs politikájáról, valamint megvitassák a kölcsönös érdekű kérdésekről folytatott együttműködésre vonatkozó lehetőségeket.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               Az Unió tekintetében a megállapodás jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 77. cikke (2) bekezdésének a) pontja, összefüggésben 218. cikkével.

               A csatolt javaslat képezi a megállapodás megkötésének jogi eszközét. A Tanács a megállapodásnak a Tanács elnöksége által kijelölt személy általi, az Európai Parlamentnek az EUMSZ 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontja szerinti egyetértését követő, az Unió nevében történő aláírása után minősített többséggel fog határozni.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  Míg az 539/2001/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja lehetővé teszi az egyes tagállamok számára, hogy a diplomata-, szolgálati/hivatali vagy különleges útlevéllel rendelkező személyekre vonatkozó vízummentességről szóló kétoldalú megállapodásokat kössenek harmadik országokkal, valamennyi tagállamra vonatkozóan ezt csak uniós szintű megállapodással lehet megvalósítani, és ezáltal lendületet biztosítani a harmadik országokkal olyan kapcsolódó területeken kötendő megállapodásokhoz, mint például az irreguláris migránsok visszafogadása.

               •Arányosság

                  Kizárólag egy nemzetközi megállapodás térhet el a kínai állampolgárokra vonatkozó általános vízumkötelezettségtől, ami szükséges a fent említett célkitűzések megvalósításához.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Lásd a fentieket.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése/célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  A tagállamokkal a Tanács menekültügyi magas szintű munkacsoportjában és a vízum-munkacsoportban folytattak konzultációt.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  Tárgytalan.

               •Hatásvizsgálat

                  A Bizottság nem folytatott hatásvizsgálatot, mivel a kezdeményezésnek várhatóan nem lesz mérhető gazdasági vagy társadalmi haszna. Lényegében politikai megállapodásról van szó.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  Tárgytalan.

               •Alapvető jogok

                  Tárgytalan.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Tárgytalan.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  A megállapodás vegyes bizottságot hoz létre a megállapodás igazgatására, amelynek feladatai magukban foglalják többek között a megállapodás végrehajtásának nyomon követését, valamint a megállapodás módosítására vagy kiegészítésére irányuló javaslattételt.

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

                  Tárgytalan.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

               A Bizottság véleménye szerint maradéktalanul teljesültek a Tanács által a tárgyalási irányelveiben rögzített célkitűzések. Ennek főbb rendelkezései a következők:

               Cél és hatály

               A megállapodás arról rendelkezik, hogy a másik Szerződő Fél területére vízummentesen utazhatnak be az Európai Unió azon polgárai, akik érvényes diplomata-útlevéllel vagy uniós laissez-passer-val
                  2
                rendelkeznek, valamint Kína azon állampolgárai, akik érvényes diplomata-útlevéllel rendelkeznek.

               Az összes uniós tagállamnak biztosítandó egyenlő bánásmód érdekében a megállapodást olyan rendelkezéssel egészítették ki, amely szerint Kína csakis az Európai Unió összes tagállamára vonatkozóan függesztheti fel vagy mondhatja fel a megállapodást, és ugyanígy az Unió is csak az összes tagállamára vonatkozóan függesztheti fel vagy mondhatja fel a megállapodást.

               Az Egyesült Királyság és Írország különleges helyzetét a preambulum említi.

               A tartózkodás időtartama

               A megállapodás vízummentes utazásról rendelkezik, amelynek időtartama bármely 180 napos időszakon belül legfeljebb 90 nap lehet. A megállapodáshoz együttes nyilatkozatot csatolnak a bármely 180 napos időszakon belüli legfeljebb 90 napos időtartam értelmezéséről.

               A megállapodás figyelembe veszi a schengeni vívmányokat még nem teljes körűen alkalmazó tagállamok helyzetét. Amíg ezen tagállamok nem képezik a belső határok nélküli schengeni térség részét, a vízummentesség a schengeni térség egészére számított időtartamtól függetlenül bármely 180 napos időszakban 90 napos tartózkodásra jogosítja fel a diplomata-útlevéllel rendelkező kínai állampolgárokat minden egyes említett tagállam (jelenleg Bulgária, Ciprus, Horvátország és Románia) területén.

               Magas rangú tisztviselők látogatásai

               A megállapodás kiköti, hogy a központi kormányzat miniszterhelyettesi vagy annál magasabb pozícióban lévő tisztviselői, illetve a fegyveres erők vezérőrnagyi vagy annál magasabb rangú tisztjei diplomáciai csatornákon keresztül kötelesek tájékoztatni a felkeresendő ország illetékes hatóságait, mielőtt hivatalos célból beutaznának az ország területére.

               Minták kicserélése

               A megállapodás arról rendelkezik, hogy a megállapodás aláírását követően legkésőbb 90 napon belül kicserélik a diplomata-útlevelek és az uniós laissez-passer mintáit.

               Területi hatály

               A megállapodás egyértelművé teszi, hogy a diplomata-útlevéllel rendelkező kínai személyekre vonatkozó vízummentesség Franciaország és Hollandia tekintetében kizárólag ezen országok európai területeire alkalmazandó.

               Együttes nyilatkozatok

               A fent említett együttes nyilatkozaton kívül további két együttes nyilatkozatot csatolnak a megállapodáshoz:

               –Norvégiának, Izlandnak, Svájcnak és Liechtensteinnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról,

               –e megállapodásnak az EU–Kína mobilitási és migrációs párbeszéd keretében zajló együttműködés más területeivel való kapcsolatáról.

               Következtetés

               A fenti eredmények alapján a Bizottság javasolja, hogy a Tanács – az Európai Parlament egyetértését követően – hagyja jóvá az Európai Unió és Kína közötti, a diplomata-útlevéllel rendelkező személyek rövid távú tartózkodására jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást.

               2015/0293 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság közötti, a diplomata-útlevéllel rendelkező személyek rövid távú tartózkodására jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás megkötéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, összefüggésben annak 218. cikke (6) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament egyetértésére
                  3
               ,

               mivel:

               (1)A Bizottság az Európai Unió nevében tárgyalásokat folytatott a Kínai Népköztársasággal a diplomata-útlevéllel rendelkező személyek rövid távú tartózkodására jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásról (a továbbiakban: a megállapodás).

               (2)Az (EU) 2015/… tanácsi határozattal
                  4
                összhangban a megállapodást aláírták és …-tól/-től kezdve ideiglenesen alkalmazzák.

               (3)
                  5
               A megállapodás szakértői vegyes bizottságot hoz létre a megállapodás igazgatására. Az említett vegyes bizottságban az Uniót a Bizottság képviseli, amelynek munkáját a tagállamok képviselői segítik.

               (4)Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben az Egyesült Királyság a 2000/365/EK tanácsi határozatnak
                  6
                megfelelően nem vesz részt; az Egyesült Királyság ezért nem vesz részt e határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (5)Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország a 2002/192/EK tanácsi határozatnak
                  7
                megfelelően nem vesz részt; Írország ezért nem vesz részt e határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (6)A megállapodást az Európai Unió nevében jóvá kell hagyni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság közötti, a diplomata-útlevéllel rendelkező személyek rövid távú tartózkodására jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást a Tanács az Unió nevében jóváhagyja.

               2. cikk

               A megállapodás 10. cikkének (1) bekezdésében előírt értesítést az Unió nevében a Tanács elnöke teszi meg
                  8
               .

               3. cikk

               Az Uniót a tagállamok képviselőinek támogatásával a Bizottság képviseli a megállapodás 7. cikke által létrehozott szakértői vegyes bizottságban.

               4. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  A Tanács 2001. március 15-i 539/2001/EK rendelete a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról (HL L 81., 2001.3.21., 1. o.).

                     (2)
                  Az Európai Unió által kibocsátott laissez-passer formátumának megállapításáról szóló, 2013. december 17-i 1417/2013/EU tanácsi rendeletnek (HL L 353., 2013.12.28., 26. o.). megfelelően kibocsátva.

                     (3)
                  ...-án/-én adott egyetértés (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

                     (4)
                  A Tanács ...-i (EU) 2015/... határozata az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság közötti, a diplomata-útlevéllel rendelkező személyek rövid távú tartózkodására jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról (HL ...).

                     (5)
                  HL: Kérjük, illessze be a megállapodás aláírásának napját követő harmadik nap dátumát.HL: Kérjük, illessze be a tanácsi határozat számát, napját és HL-hivatkozását, és ennek megfelelően egészítse ki a lábjegyzetet.

                     (6)
                  A Tanács 2000. május 29-i 2000/365/EK határozata Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 131., 2000.6.1., 43. o.).

                     (7)
                  A Tanács 2002. február 28-i 2002/192/EK határozata Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).

                     (8)
                  A megállapodás hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszi közzé.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.12.15.
            COM(2015) 643 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            Javaslat A Tanács határozata
            az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság közötti, a diplomata-útlevéllel rendelkező személyek rövid távú tartózkodására jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás megkötéséről

               MELLÉKLET

               a következőhöz:

               Javaslat
                  A Tanács határozata

               az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság közötti, a diplomata-útlevéllel rendelkező személyek rövid távú tartózkodására jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás megkötéséről

               MEGÁLLAPODÁS

               AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG KÖZÖTT

               A DIPLOMATA-ÚTLEVÉLLEL RENDELKEZŐ SZEMÉLYEK RÖVID TÁVÚ TARTÓZKODÁSÁRA JOGOSÍTÓ VÍZUMOK ALÓLI MENTESSÉGRŐL

               AZ EURÓPAI UNIÓ, a továbbiakban: az Unió vagy az EU, valamint

               A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG, a továbbiakban: Kína,

               a továbbiakban együttesen: a Szerződő Felek,

               ABBÓL A CÉLBÓL, hogy továbbfejlesszék a Szerződő Felek közötti baráti kapcsolatokat, és tovább erősítsék a Szerződő Felek közötti szoros kötelékeket,

               AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy a diplomata-útlevéllel és uniós laissez-passer-val rendelkező személyek számára vízummentes beutazás és rövid távú tartózkodás biztosításával megkönnyítsék az utazást, és biztosítsák az egyenlőség és a kölcsönösség elvének érvényesülését,

               FIGYELEMMEL az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló jegyzőkönyvre, valamint az Európai Unió keretébe beillesztett schengeni vívmányokról szóló jegyzőkönyvre, és megerősítve, hogy e megállapodás rendelkezései az Egyesült Királyságra és Írországra nem alkalmazandók,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN ÁLLAPODTAK MEG:

               1. CIKK

               Cél

               E megállapodás szerint az Unió azon polgárai és Kína azon állampolgárai, akik diplomata-útlevéllel vagy uniós laissez-passer-val rendelkeznek, vízummentesen utazhatnak bármely 180 napos időszakon belül legfeljebb 90 napig tartó, a másik Szerződő Fél területére történő utazás esetén.

               2. CIKK

               Fogalommeghatározások

               E megállapodás alkalmazásában:

               (a)
                     „tagállam”: az Unió bármely tagállama, az Egyesült Királyság és Írország kivételével;

               (b)
                     „az Unió polgára”: az (a) pontban meghatározottak szerinti tagállam állampolgára;

               (c)
                     „Kína állampolgára”: kínai állampolgársággal rendelkező bármely személy;

               (d)
                     „schengeni térség”: az (a) pontban meghatározottak szerinti, a schengeni vívmányokat teljes körűen alkalmazó országok területéből álló, belső határok nélküli térség;

               (e)
                     „uniós laissez-passer”: az Unió által az Unió intézményeinek bizonyos alkalmazottai számára az 1417/2013/EU tanácsi rendelettel
                  1
                összhangban kibocsátott dokumentum.

               3. CIKK

               Hatály

               1.
                     Az Unió azon polgárai, akik egy tagállam által kibocsátott érvényes diplomata-útlevéllel vagy uniós laissez-passer-val rendelkeznek, vízum nélkül beléphetnek Kína területére és ott tartózkodhatnak a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott időtartam alatt.

               Kína azon állampolgárai, akik Kína által kibocsátott érvényes diplomata-útlevéllel rendelkeznek, vízum nélkül beléphetnek a tagállamok területére és ott tartózkodhatnak a 4. cikk (2) bekezdésében meghatározott időtartam alatt.

               2.
                     Az e megállapodás által biztosított vízummentesség a Szerződő Felek beutazásra és rövid távú tartózkodásra vonatkozó feltételekkel kapcsolatos jogszabályainak sérelme nélkül alkalmazandó. A tagállamok és Kína fenntartják a jogot a beutazás vagy a rövid távú tartózkodás megtagadására, ha a szóban forgó feltételek közül egy vagy több nem teljesül.

               3.
                     Az Unió azon polgárai, akik e megállapodás kedvezményezettjei, tartózkodásuk során tiszteletben tartják a Kína területén hatályos jogszabályokat és rendeleteket.

               Kína azon állampolgárai, akik e megállapodás kedvezményezettjei, tartózkodásuk során tiszteletben tartják a tagállamok területén hatályos jogszabályokat és rendeleteket.

               4.
                     A vízummentesség a Szerződő Felek határain való átkelésre használt közlekedési módra való tekintet nélkül érvényes.

               5.
                     A 8. cikk sérelme nélkül az e megállapodás által nem szabályozott kérdésekben az uniós jog, a tagállamok nemzeti joga, illetve Kína nemzeti joga az irányadó.

               4. CIKK

               A tartózkodás időtartama

               1.
                     Az Unió azon polgárai, akik egy tagállam által kibocsátott érvényes diplomata-útlevéllel vagy uniós laissez-passer-val rendelkeznek, bármely 180 napos időszakon belül legfeljebb 90 napig tartózkodhatnak Kína területén.

               2.
                     A Kína által kibocsátott érvényes diplomata-útlevéllel rendelkező kínai állampolgárok bármely 180 napos időszakon belül legfeljebb 90 napig tartózkodhatnak a schengeni vívmányokat teljes körűen alkalmazó tagállamok területén. Ezen időtartam a schengeni vívmányokat még nem teljes körűen alkalmazó tagállamok területén történő tartózkodástól függetlenül számítandó.

               A Kína által kibocsátott érvényes diplomata-útlevéllel rendelkező kínai állampolgárok bármely 180 napos időszakon belül legfeljebb 90 napig tartózkodhatnak minden egyes, a schengeni vívmányokat még nem teljes körűen alkalmazó tagállam területén, a schengeni vívmányokat teljes körűen alkalmazó tagállamok területén való tartózkodásra számított időtartamtól függetlenül.

               3.
                     E megállapodás nem érinti Kína, valamint a tagállamok azon lehetőségét, hogy vonatkozó nemzeti joguknak és az uniós jognak megfelelően a tartózkodást 90 napot meghaladó időtartamra meghosszabbítsák.

               5. CIKK

               Magas rangú tisztviselők látogatásai

               A kínai központi kormányzat miniszterhelyettesi vagy annál magasabb pozícióban lévő tisztviselői, illetve a fegyveres erők vezérőrnagyi vagy annál magasabb rangú tisztjei diplomáciai csatornákon keresztül kötelesek tájékoztatni a tagállamok illetékes hatóságait, mielőtt hivatalos célból beutaznának ez utóbbiak területére.

               A tagállamok központi kormányzatának miniszterhelyettesi vagy annál magasabb pozícióban lévő tisztviselői, illetve a tagállamok fegyveres erőinek vezérőrnagyi vagy annál magasabb rangú tisztjei diplomáciai csatornákon keresztül kötelesek tájékoztatni Kína illetékes hatóságait, mielőtt hivatalos célból beutaznának ez utóbbi területére.

               6. CIKK

               Területi hatály

               1.
                     A Francia Köztársaság tekintetében e megállapodás csak a Francia Köztársaság európai területére vonatkozik.

               2.
                     A Holland Királyság tekintetében e megállapodás csak a Holland Királyság európai területére vonatkozik.

               7. CIKK

               A megállapodás igazgatására felállított vegyes bizottság

               1.
                     A Szerződő Felek az Unió képviselőiből és Kína képviselőiből álló szakértői vegyes bizottságot (a továbbiakban: a bizottság) hoznak létre. Az Uniót az Európai Bizottság képviseli.

               2.
                     A bizottság többek között az alábbi feladatokat látja el:

               (a)
                     felügyeli e megállapodás végrehajtását;

               (b)
                     javaslatot tesz e megállapodás módosítására vagy kiegészítésére;

               (c)
                     rendezi az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vitákat.

               3.
                     A bizottság szükség szerint bármikor, a Szerződő Felek egyikének kérésére ülésezik.

               4.
                     A bizottság létrehozza eljárási szabályzatát.

               8. CIKK

               E megállapodás kapcsolata a tagállamok és
                  Kína közötti meglévő kétoldalú vízummentességi megállapodásokkal

               E megállapodás elsőbbséget élvez az egyes tagállamok és Kína közötti bármely kétoldalú megállapodással vagy egyezménnyel szemben, amennyiben azok rendelkezései e megállapodás hatálya alá tartozó kérdésekre vonatkoznak.

               9. CIKK

               Minták kicserélése

               1.
                     Amennyiben még nem tették meg, Kína, a tagállamok és az Unió e megállapodás aláírását követően legkésőbb 90 napon belül diplomáciai csatornákon keresztül kicserélik érvényes diplomata-útleveleik és az uniós laissez-passer mintáit.

               2.
                     Új diplomata-útlevelek vagy uniós laissez-passer bevezetése, illetve a létezők módosítása esetén Kína, a tagállamok és az Unió diplomáciai csatornákon keresztül továbbítják egymásnak ezen új vagy módosított útlevelek vagy uniós laissez-passer mintáit, csatolva hozzájuk a jellemzőkre és az alkalmazhatóságukra vonatkozó részletes információkat, legkésőbb azok alkalmazása előtt 90 nappal.

               10. CIKK

               Záró rendelkezések

               1.
                     E megállapodás az azon időpontot követő második hónap első napján lép hatályba, amikor az ehhez szükséges belső eljárásaik befejezéséről szóló értesítést másodikként megküldő Szerződő Fél teljesíti értesítési kötelezettségét.

               E megállapodás az aláírását követő harmadik naptól ideiglenesen alkalmazandó.

               2.
                     E megállapodás határozatlan időre jön létre, kivéve, ha azt az (5) bekezdéssel összhangban felmondják.

               3.
                     E megállapodás a Szerződő Felek írásbeli megállapodása útján módosítható. A módosítások azt követően lépnek hatályba, hogy a Szerződő Felek értesítették egymást az ehhez szükséges belső eljárásaik befejezéséről.

               4.
                     E megállapodást részben vagy egészben bármelyik Szerződő Fél felfüggesztheti, különösen a közrenddel, a nemzetbiztonság védelmével, a közegészség védelmével vagy az illegális bevándorlással összefüggő okokból, vagy a vízumkötelezettség bármelyik Szerződő Fél általi újbóli bevezetésekor. A felfüggesztési határozatról legalább két hónappal annak tervezett hatálybalépése előtt értesíteni kell a másik Szerződő Felet. Az e megállapodás alkalmazását felfüggesztő Szerződő Fél haladéktalanul tájékoztatja a másik Szerződő Felet, amennyiben a felfüggesztés okai megszűntek, valamint megszünteti a felfüggesztést.

               5.
                     E megállapodást bármelyik Szerződő Fél felmondhatja a másik Félhez intézett írásbeli értesítés útján. E megállapodás az ezt követő 90 nap elteltével hatályát veszti.

               6.
                     Kína csakis az összes tagállamra vonatkozóan függesztheti fel vagy mondhatja fel e megállapodást.

               7.
                     Az Unió csakis az összes tagállamára vonatkozóan függesztheti fel vagy mondhatja fel e megállapodást.

               Készült két-két eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és kínai nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles. A hiteles nyelvi változatok közötti eltérés esetén az angol nyelvű változat az irányadó.

               EGYÜTTES NYILATKOZAT IZLANDRA, NORVÉGIÁRA, SVÁJCRA ÉS
                  LIECHTENSTEINRE VONATKOZÓAN

               A Szerződő Felek tudomásul veszik az Európai Unió, valamint Norvégia, Izland, Svájc és Liechtenstein között fennálló szoros kapcsolatot, különös tekintettel az említett országoknak a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és továbbfejlesztéséhez történő társulásáról szóló, 1999. május 18-i és 2004. október 26-i megállapodásra.

               Ilyen körülmények között kívánatos, hogy egyfelől Norvégia, Izland, Svájc és Liechtenstein, másfelől Kína hatóságai a jelen megállapodás feltételeihez hasonló feltételekkel haladéktalanul kétoldalú megállapodásokat kössenek a diplomata-útlevéllel rendelkező személyek rövid távú tartózkodására jogosító vízumok alóli mentességről.

               EGYÜTTES NYILATKOZAT AZ E MEGÁLLAPODÁS 4. CIKKÉBEN RÖGZÍTETT,
                  BÁRMELY 180 NAPOS IDŐSZAKON BELÜLI LEGFELJEBB 90 NAPOS IDŐTARTAM ÉRTELMEZÉSÉRŐL

               A Szerződő Felek egyetértenek abban, hogy az e megállapodás 4. cikkében rögzített, bármely 180 napos időszakon belül legfeljebb 90 napos időtartam folyamatos tartózkodást vagy több egymást követő látogatást jelent, amelyek teljes időtartama bármely 180 napos időszakon belül nem haladja meg a 90 napot.

               A „bármely” kifejezés folyamatosan aktualizált 180 napos referencia-időszak alkalmazására utal: a tartózkodás minden napján a megelőző 180 napos időszakra kell visszatekinteni annak ellenőrzése céljából, hogy továbbra is teljesül-e a bármely 180 napos időszakon belüli 90 napra vonatkozó követelmény. Ez többek között azt jelenti, hogy egy megszakítás nélküli 90 napos távollét legfeljebb 90 napos újabb tartózkodást tesz lehetővé.

               EGYÜTTES NYILATKOZAT AZ EU–KÍNA MOBILITÁSI ÉS MIGRÁCIÓS PÁRBESZÉD KERETÉBEN ZAJLÓ EGYÜTTMŰKÖDÉS MÁS TERÜLETEIRŐL

               A Szerződő Felek emlékeztetnek arra, hogy e megállapodás egyike az EU–Kína mobilitási és migrációs párbeszéd második fordulójának jegyzőkönyvében elfogadott és a politikai vezetők által a 17. EU–Kína csúcstalálkozó közös nyilatkozatában jóváhagyott tárgyalási ütemterv eredményeinek. Ez az ütemterv az első szakaszban a diplomata-útlevéllel rendelkező személyekre vonatkozó kölcsönös vízummentességi megállapodás megtárgyalását és aláírását, a vízumkérelmeket elbíráló központok kölcsönösen elfogadott, konzuli jelenlét nélküli kínai városokban való megnyitását, valamint az irreguláris migráció elleni küzdelem terén folytatott gyakorlati együttműködést, a második szakaszban pedig a vízumkönnyítési megállapodásokról folytatott tárgyalásokat és az irreguláris migráció elleni küzdelem terén folytatott gyakorlati együttműködést foglalja magában.

               A Szerződő Felek újólag megerősítik az ütemtervben vállalt kötelezettségek tiszteletben tartására irányuló szilárd törekvésüket, valamint azon közös álláspontjukat, hogy az említett kötelezettségvállalások egymással kölcsönösen összefüggnek és egy oszthatatlan csomag részét képezik.

               _________________

                     (1)
                  A Tanács 2013. december 17-i 1417/2013/EU rendelete az Európai Unió által kibocsátott laissez-passer formátumának megállapításáról (HL L 353., 2013.12.28., 26. o.).