				|

		52013PC0500

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Uniónak a tevékeny és önálló életvitel segítését szolgáló, több tagállam által indított közös kutatási-fejlesztési programban való részvételéről /* COM/2013/0500 final - 2013/0233 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
1.1.        A javaslat célkitűzései
E javaslat célja az EUMSZ 185. cikkén
alapuló tanácsi és parlamenti határozat létrehozása, amely jogi eszközként
szolgálna az Európai Uniónak a tevékeny és önálló életvitel segítését szolgáló,
több tagállam által indított közös programban (AAL program) való részvételéhez.

Az AAL program általános célkitűzései a
következők:
·
a tevékeny és egészséges időskor szolgálatába
állított, információs és kommunikációs technológiákon (ikt) alapuló termékek és
szolgáltatások elérhetőségének fokozása az idősek és gondozóik
életminőségének javítása és a gondozási rendszerek fenntarthatóbbá
tételéhez való hozzájárulás érdekében;
·
a jólétben töltött időskor szolgálatába
állított ikt-alapú termékekre és szolgáltatásokra irányuló európai szintű
alkalmazott kutatás, fejlesztés és innováció kritikus tömegének fenntartása,
különösen a kkv-k és a felhasználók bevonása révén;
·
magánberuházások bevonzása és az ipari hasznosítás
feltételeinek javítása az európai megközelítések és megoldások kidolgozását
segítő egységes keret, többek között a különböző nemzeti és
regionális szociális preferenciáknak és szabályozási szempontoknak
megfelelő közös minimumkövetelmények biztosítása révén.
1.2.        A javaslat indokolása
A népesség elöregedését az Európa 2020 stratégia
az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés szempontjából egyszerre
határozta meg kihívásként és lehetőségeként. A stratégia „Európai
digitális menetrend” és „Innovatív Unió” elnevezésű kiemelt
kezdeményezései prioritásként kezelik a népesség elöregedését. A digitális menetrend az ikt-alapú innovatív szolgáltatásokra,
termékekre és folyamatokra összpontosít, és az elektronikus egészségügyhöz
kapcsolódó számos csekekvést, valamint az AAL program megerõsítését célzó egyedi
fellépést is magában foglal. Az AAL program jelentõsen hozzájárul az
Európa 2020 stratégiához és a kapcsolódó kiemelt kezdeményezésekhez,
és elõsegíti a demográfiai kihívás kezelését és új lehetõségek teremtését,
különösen a kis- és középvállalkozások számára. Az aktív és egészséges idõskor
kérdéskörével foglalkozó európai innovációs partnerség (EIP AHA) értelmében az
ikt-megoldások várhatóan fontos szerepet játszanak majd az egészségben töltött
életévek számának 2020-ig kettõvel történõ növelésére, valamint a polgárok
életminõségének javítására és az európai gondozási rendszerek hatékonyságának
fokozására irányuló célok elérésében. Az AAL program az EIP AHA ikt-alapú
innováció által történõ támogatásának egyik fõ eleme, mivel az innovációs lánc
azon „halálvölgy” névvel illetett részére összpontosít, ahol a kutatási
eredményeket új piackész termékekké és szolgáltatásokká kell alakítani.
Emellett az AAL program szempontjából is elõnyös az EIP, mivel utóbbi
felgyorsítja a piacteremtést, a széles körû felhasználást, valamint hozzájárul
a jobb piaci határfeltételek, például a szabványosítás és a kölcsönös
átjárhatóság kialakításához, amelyekre a program nem tér ki, az értékelésekben
és konzultációkban azonban azokat a bevezetés akadályaiként említik. Az AAL programot
jelentõs nemzeti kezdeményezések egészítik ki, úgymint a saját lakókörnyezetben
való életvitel segítésével és az idõskorral foglalkozó német nemzeti
kezdeményezés, az életvitel segítését szolgáló egyesült királyságbeli
innovációs platform, valamint az idõskorral kapcsolatos innováció platformja
Franciaországban.
Ezekkel az egymáshoz kapcsolódó programokkal,
amelyek együtt a „kutatási-innovációs lánc” jelentős részét lefedik,
Európa világviszonylatban egyedülálló erőt tudhat magáénak a jólétben
töltött időskor szolgálatába állított ikt területén. Az AAL program jól
kiegészíti a Horizont 2020 keretprogramon belül javasolt, az ikt-val
és az időskorral kapcsolatos hosszabb távú kutatási és innovációs,
valamint piacérvényesítési tevékenységeket.
Az AAL program egyúttal kiegészítésként
szolgál a demográfiai változáshoz kapcsolódó „Hosszabb élet, jobb
életminőség” elnevezésű közös programozási kezdeményezéshez, amely 13 európai
országot összefogva törekszik az időskorra vonatkozó jövőbeli
szakpolitikához szükséges, számos különböző kutatási területet
felölelő új, tudományos alapú ismeretek biztosítására. Az AAL program
alkalmazási hátteret biztosíthat a közös programozási kezdeményezés keretében a
több tudományterületen átívelően végzett kutatáshoz, továbbá felhasználói
tapasztalatokkal járulhat hozzá a közös programozási kezdeményezés kutatási
menetrendjéhez, miközben olyan kutatási módszereket oszt meg, mint a teljes
életcikluson alapuló megközelítés.
E kezdeményezések együttesen az alapkutatástól
a piaci bevezetésig a lánc jelentős részét lefedik, az uniós kutatási és
innovációs programokra vonatkozó számos független értékelés, valamint uniós
szakpolitikai dokumentumok ajánlásaival összhangban. Ezeket a szinergiákat
tovább erősíti a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó
Horizont 2020 kutatási keretprogramra irányuló bizottsági javaslat,
amely külön szakaszt szentel a társadalmi kihívásoknak, prioritásként az
egészséget, a demográfiai változásokat és a jólétet megnevezve. Az AAL
programot az EUMSZ 185. cikkén alapuló olyan kezdeményezések egyikeként
említi, amelyek egy adott feltételrendszer teljesítése esetén folyamatos
támogatásra jogosultak.
2.           AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK
EREDMÉNYEI ÉS HATÁSVIZSGÁLATOK
2.1.        Az AAL közös program
jövőjével kapcsolatos konzultáció
A Bizottság több külső és belső
érdekelt féllel egyeztetett az AAL programra vonatkozó tervekről. Az EIP
AHA tárgyában 2011-ben folytatott online nyilvános konzultáció keretében 524
válaszadó mondta el véleményét az aktív és egészséges időskort szolgáló
meglévő nemzeti, regionális és helyi kezdeményezésekről. A válaszok körülbelül 38 %-a kormányzati
intézményektől, 23 %-a az ágazattól, köztük kkv-któl, 7 %-a az
egészségügyi és szociális ellátószektorból, 17 %-a a kutatási és
tudományos közösségtől, 15 %-a pedig az idősek képviseleti
szervezeteitől érkezett. A konzultáció rámutatott, hogy a
végfelhasználók kidolgozási szakaszba való bevonása elégtelen, ami az innováció
legjelentősebb akadálya.
2010 decemberében sor került a jelenlegi AAL
közös program időközi értékelésére, amelyet öt magas szintű
szakértő végzett Meglena Kuneva korábbi európai biztos vezetésével[1]. Ennek
keretében Európa-szerte 40, az AAL közös programhoz kapcsolódó értékláncban
közvetlenül érintett kiválasztott érdekelt féllel készítettek interjút. A válaszok körülbelül 33 %-a kormányzati intézményektől, 27 %-a az ágazattól, köztük kkv-któl, 27 %-a a kutatási és tudományos közösségtől, 11 %-a
pedig az idősek képviseleti szervezeteitől érkezett. Az
értékelő testület hangsúlyozta, hogy az AAL közös programnak és az azt
követő intézkedéseknek mindenképpen kiemelkedő működési
teljesítményt kell biztosítaniuk, jobban középpontba kell állítaniuk a
mindennapi helyzetekben alkalmazható általános célú megoldásokat, ösztönözniük
kell a gondozók és közvetítők számára szolgáló technológiát, valamint meg
kell erősíteniük a felhasználókkal való kapcsolatokat és gondoskodniuk
kell az alkalmazást célzó tevékenységekről.
Ezenfelül az AAL közös programmal kapcsolatban
2010-ben online nyilvános konzultációt tartottak, míg az e program keretében
finanszírozott projekteket 2011 során vizsgálták.
A Bizottság emellett a program egyes
részeiről 2012-ben egyeztetést folytatott a hatásvizsgálati
irányítócsoport ülésein, amely csoport részt vett a hatásvizsgálati jelentés
előkészítését célzó tervezési és ütemterv-készítési munkában, különösen a
probléma meghatározását, valamint azt illetően, hogy más
főigazgatóságok hogyan hasznosíthatják az AAL közös programot. A Kutatási
és Innovációs Főigazgatóság által vezetett, 185. cikk szerinti
koordinációs csoport részt vett e jelentés szerkezetének és a benne foglalt
érvrendszernek a kidolgozásában.
2.2.        A szakpolitikai választási
lehetőségek
A hatásvizsgálati jelentés a következő
lehetőségeket tartalmazta:
1. lehetőség – az 1.
AAL közös programmal megegyező 2. AAL közös program – Ez a változtatás
nélküli lehetőség az alapforgatókönyv, amely a 2014–2020 közötti időszakra az AAL közös
programnak a jelenlegi, 2008 és 2013 közötti programmal megegyező
folytatását irányozza elő.
2. lehetőség –
Nincs 2. AAL program – Ebből a lehetőségből az következik, hogy 2013 után nem lesz olyan célzott uniós
program és társfinanszírozás, amely uniós szinten összefogná a jólétben töltött
időskor szolgálatába állított ikt területén működő nemzeti
kutatási és innovációs programokat. A javasolt Horizont 2020 keretprogram
értelmében az AAL közös program folytatására elkülönített pénzösszeget – a
keretprogram elfogadása esetén – a keretprogramon belül az időskorral
kapcsolatos további kutatásokra fordíthatnák.
3. lehetőség – Ez az 1. AAL közös
program folytatására irányuló lehetőség módosítaná a program alkalmazási
körét és javítaná annak végrehajtását. A 2.
AAL közös program alkalmazási körét összehangolnák az EIP AHA teljes
alkalmazási körével. Ez az EIP AHA „Aktív
időskor és önálló életvitel” elnevezésű pillére mellett a megelőzés,
szűrés és korai diagnózis, valamint a gondozás és gyógyítás
elnevezésű másik két pillért is magában foglalná.
Az EIP AHA-val való összhang érdekében módosuló alkalmazási körre
tekintettel a program neve „a saját lakókörnyezetben való életvitel segítését
szolgáló közös program” helyett „a tevékeny és önálló életvitel segítését
szolgáló közös programra” változna. A
program a 2008–2013 közötti időszakra vonatkozó jelenlegi AAL közös
programhoz hasonlóan társfinanszírozásban részesülne a tagállamoktól és a
projektekben részt vevőktől. A
Horizont 2020 keretprogramból nyújtott európai bizottsági támogatás
összege megegyezne a hetedik keretprogramban nyújtott támogatással. Ez a lehetőség ezenfelül a végfelhasználók
fokozott bevonását, a támogatási alap valamennyi szereplőre történő
kiterjesztését és a működési teljesítmény javítását eredményezné.
2.3.        A hatásvizsgálattal
kapcsolatos konzultáció
Az AAL közös program közgyűlése 2012 februárjában
megvizsgálta ezeket a lehetőségeket, és szavazás útján úgy határozott,
hogy a program folytatása stratégiai jelentőséggel bír, továbbá a
jelenlegi 23 részt vevő ország közül 15 a 3. lehetőség forgatókönyvét
részesítette előnyben. A második legnépszerűbb lehetőség a
program jelenlegi formájában történő folytatását előirányzó 1. lehetőség
volt. Mindössze két ország nem támogatta a program folytatását, azaz
választotta a 2. lehetőséget.
2012 novemberében a hatásvizsgálati
testület felülvizsgálta és jóváhagyta a jelentést. Véleményében
a hatásvizsgálati jelentés több ponton történő javítását kérte, amit
figyelembe vettek. A jelentés immár
pontosabban ismerteti különösen a szakpolitikai hátteret, a fennmaradó
problémákat, a piaci zavarokat és az alapforgatókönyvet. Sor került a célkitűzések átdolgozására is, hogy azok
megbízható alapot teremtsenek a 2. AAL közös program eredményeinek
méréséhez. Az érzékenységi elemzés átfogóbb módon
szemlélteti az egyes támogatási forgatókönyveket, valamint a lehetséges
társadalmi és egészségügyi hatások részletesebb kidolgozására került sor. Végül
elkészült a lehetőségek eredményesség, hatékonyság és egységesség
szempontjából történő összehasonlítása.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
3.1.        Jogalap
Az AAL programra irányuló javaslat jogalapja
az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 185. cikke,
amelynek értelmében az Unió európai uniós részvételt irányozhat elő a több
tagállam által indított kutatási-fejlesztési programokban, beleértve az e
programok végrehajtására kialakított struktúrákban való részvételt is.
3.2.        A szubszidiaritás elve
Mivel a javaslat nem tartozik az Európai Unió
kizárólagos hatáskörébe, a szubszidiaritás elve érvényesül. A szubszidiaritást
szavatolja, hogy a javaslat jogalapja a 185. cikk, amely kifejezetten
előirányozza az Unió részvételét a több tagállam által indított kutatási
programokban. Ennek értelmében az operatív szempontokat lehetőség szerint
teljes körűen nemzeti szinten hajtják végre, egyúttal biztosítva a közös
program egységes európai szintű megközelítését.
A javaslat célkitűzéseit a tagállamok
önállóan nem tudják kielégítően megvalósítani, mivel az időskor
szolgálatába állított ikt-alapú termékekre és szolgáltatásokra irányuló
kutatáshoz-fejlesztéshez szükséges szaktudás és kiválóság több nemzeten belül
elszórva található, ezért azt nem lehet kizárólag nemzeti szinten összefogni.
Kritikus tömeget képviselő, egységes európai szintű megközelítés
hiányában fennáll a párhuzamos erőfeszítések és ennek nyomán a
megnövekedett költségek fokozott kockázata. Ezenfelül kevéssé valószínű,
hogy európai vonatkozású közös program nélkül létrejöhetne a jólétben töltött
időskor szolgálatába állított, kölcsönösen átjárható ikt-megoldások valódi
belső piaca.
Az uniós hozzáadott érték közvetlen
összefüggésben áll a problémákkal: az uniós piac és a kutatási
erőfeszítések széttagoltságával, az Unió-szerte történő bevezetésre
irányuló központi figyelem hiányával, valamint az ikt-hez és a jólétben töltött
időskorhoz kapcsolódó piacokra vonatkozó közös európai jövőkép
hiányával.
3.3.        Az arányosság elve
Az EUMSZ 185. cikke felhívja az Uniót,
hogy „az érintett tagállamokkal egyetértésben” irányozzon elő „részvételt
[...] a több tagállam által indított kutatási és fejlesztési programokban,
beleértve az e programok végrehajtására kialakított struktúrákban való
részvételt is.” A kezdeményezés hajtómotorjai a tagállamok.
A javaslat eleget tesz az arányosság elvének,
mivel saját közös programjaik és valamennyi operatív szempont kidolgozásáért a
tagállamok felelnek. Az AAL szövetség elnevezésű célzott végrehajtó
struktúra a jelenlegi AAL közös programmal összefüggésben már bizonyította,
hogy hatékonyan és eredményesen képes végrehajtani a programot. Az Unió
ösztönzőket nyújt a jobb koordináció, az uniós szakpolitikákkal kialakított
szinergiák és az ezekhez, valamint a Horizont 2020 keretprogram
prioritásaihoz való hozzájárulás biztosítása, a program végrehajtásának nyomon
követése, valamint az Unió pénzügyi érdekei védelmének szavatolása érdekében.
Többek között a javasolt szervezeti felépítés
minimálisra csökkenti az igazgatási terheket azáltal, hogy az igazgatási munka
nagy részét az e célra létrehozott AAL szövetség felügyelete és átfogó
ellenőrzése mellett a nemzeti ügynökségek végzik.
3.4.        Az eszköz kiválasztása
A javasolt eszköz az EUMSZ 185. cikkén
alapuló európai parlamenti és tanácsi határozat. Az időközi értékelés
megállapításai és a lehetőségek hatásvizsgálatban szereplő elemzése
igazolta, hogy az AAL program célkitűzéseinek eléréséhez a 185. cikk
a legmegfelelőbb eszköz.
3.5.        Eltérések a Horizont 2020 keretprogram
részvételi szabályaitól
A [Horizont 2020 keretprogramon
belüli részvételre és terjesztésre vonatkozó szabályokról szóló] .../EU
rendelet alábbi rendelkezéseitől el kell térni annak érdekében, hogy az
uniós pénzügyi hozzájárulást és a szellemi tulajdonhoz fűződő
jogok védelmét a részt vevő nemzeti programok részvételi szabályai szerint
lehessen végrehajtani.
·
A pénzügyi kapacitás ellenőrzésének
kiterjesztése valamennyi résztvevőre, és a részt vevő nemzeti
finanszírozási ügynökségek általi végrehajtása: 14. cikk (5) bekezdés.
·
A célzott végrehajtó struktúra nem köt
megállapodást a végső kedvezményezettekkel: 16. cikk (1) bekezdés.
·
A finanszírozásra, a költségek támogathatóságára, a
pénzügyi kimutatásokkal kapcsolatos igazolásokra és a módszertani igazolásokra
vonatkozó nemzeti szabályok alkalmazása: 19. cikk [(1), (5)–(7) bekezdés]
és 22–29. cikk.
·
A szellemi tulajdonhoz fűződő
jogokra és az eredmények terjesztésére irányadó, a nemzeti szabályokkal
összhangban álló szabályok: 38–45. cikk.
A fentieket az indokolja, hogy az AAL program
a tervek szerint piacközeli program lenne, amely számos különböző nemzeti
finanszírozási forrást (például kutatási és innovációs, egészségügyi és ágazati
finanszírozási programokat) fog össze. Ezek a programok természetükből
fakadóan eltérő részvételi szabályokat írnak elő, és nem várható,
hogy azok teljes körűen összhangban álljanak a Horizont 2020 keretprogram
részvételi szabályaival.
Mindemellett az AAL program célcsoportját a
kis- és középvállalkozások és a felhasználói szervezetek alkotják, amelyek
rendszerint nem vesznek részt uniós kutatási és innovációs tevékenységekben. A
részvételhez előírt igazgatási és jogi követelményszint csökkentése
érdekében az uniós pénzügyi hozzájárulást az e szervezetek saját nemzeti
finanszírozási programjainak általuk jobban ismert szabályai szerint nyújtják,
és annak végrehajtása a megfelelő nemzeti állami támogatást is magában
foglaló, egyetlen támogatás formájában történik. Az AAL közös program (2008–2013)
igazolta, hogy ez a megközelítés hatékonyan működik, és a kis- és
középvállalkozások körében magas, 40 %-ot meghaladó részvételi arányt
eredményezett.
A javaslat megfelelő biztosítékokkal
szavatolja az egyenlő bánásmód és az átláthatóság elvének a célzott
végrehajtó struktúra által a harmadik feleknek nyújtott pénzügyi támogatások
esetén történő betartását, valamint az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét.
Ezenfelül előirányozza, hogy erről részletesen kell rendelkezni egy
az Unió és a célzott végrehajtó struktúra között kötendő megállapodásban.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI VONZAT
Az e határozathoz mellékelt pénzügyi kimutatás
meghatározza az indikatív költségvetési hatásokat. A határozat, valamint a
Bizottság és a célzott végrehajtó struktúra között kötendő hatáskör-átruházási
megállapodás rendelkezéseinek biztosítaniuk kell az Unió pénzügyi érdekeinek
védelmét.
Az uniós hozzájárulás összege legfeljebb 175 000 000 EUR,
amelyet a Horizont 2020 keretprogramon belül a CNECT
Főigazgatóság költségvetésének az „egészség, demográfiai változások és
jólét” témájú 1. társadalmi kihívás céljára elkülönített részéből
nyújtanak.[2]
5.           OPCIONÁLIS ELEMEK
5.1.        Egyszerűsítés
A javasolt aktus eredményeképpen
egyszerűsödnek a magánfelekre vonatkozó igazgatási eljárások. Az új közös
programból kutatási támogatásban részesülő kedvezményezettek többek között
élvezhetik az ismert nemzeti szabályokat alkalmazó egységes szerződési és
kifizetési rendszer előnyeit, amelyben az uniós hozzájárulásról nem kell
külön jelentést tenniük. Az Unió közvetlenül az AAL szövetséggel áll majd
kapcsolatban, amely az uniós támogatás elosztásáért, illetve a támogatás
felhasználásának nyomon követéséért és a kapcsolódó jelentéstételért felel.
5.2.        Felülvizsgálatra/módosításra/megszüntetésre
vonatkozó rendelkezés
A javaslat három év elteltét követő
félidei felülvizsgálatra vonatkozó felülvizsgálati rendelkezést tartalmaz. A
teljes időtartam az intézkedés tekintetében legfeljebb hét év, a
megvalósításra vonatkozóan pedig további három év.
5.3.        Európai Gazdasági Térség
A javasolt aktus érinti az Európai Gazdasági
Térséget, ezért arra is ki kell terjeszteni.
2013/0233 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
HATÁROZATA
az Uniónak a tevékeny és önálló életvitel
segítését szolgáló, több tagállam által indított közös kutatási-fejlesztési
programban való részvételéről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 185. cikkére,
valamint 188. cikke második bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási javaslat tervezetének a nemzeti
parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[3],

rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)       Az „Európa 2020 – Az
intelligens fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című
közleményében[4]
a Bizottság hangsúlyozza, hogy az Unión belüli intelligens, fenntartható és
inkluzív növekedés megvalósítása érdekében a tudásra és innovációra irányuló beruházások
számára kedvező körülményeket kell teremteni. Az Európai Parlament és a
Tanács egyaránt jóváhagyta ezt a stratégiát.
(2)       A 2013. …-i …/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelettel[5]
létrehozott „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) (a
továbbiakban: Horizont 2020 keretprogram) célja, hogy a köz-magán társulások
megerősítése révén – többek között az Uniónak a több tagállam által
indított programokban való, a Szerződés 185. cikke szerinti
részvételével – nagyobb hatást gyakoroljon a kutatásra és az innovációra.
(3)       Az idős emberek
életminőségének az új információs és kommunikációs technológiák használata
révén történő javítását célzó, több tagállam által indított kutatási és
fejlesztési programban való közösségi részvételről szóló, 2008. július 9-i
742/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[6] a saját lakókörnyezetben való
életvitel segítését szolgáló közös kutatási-fejlesztési programhoz (a
továbbiakban: AAL közös program) nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulásról
rendelkezik, amelynek összege megegyezik a tagállami támogatás összegével, de a
2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi
határozattal[7]
létrehozott, az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és
demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013)
időtartama alatt nem haladhatja meg a 150 000 000 EUR-t.
(4)       2012 decemberében a
Bizottság jelentést nyújtott be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az AAL
közös program időközi értékeléséről[8].
Ezt az értékelést szakértői testület készítette. A szakértői testület
átfogó véleménye szerint az AAL közös program megfelelően halad
célkitűzései megvalósítása felé és figyelemre méltó eredményeket ért el,
továbbá azt a jelenlegi finanszírozási időszakot követően is
folytatni kell. A szakértői testület ugyanakkor felhívta a figyelmet
néhány hiányosságra, többek között a felhasználók projektekbe történő
fokozott bevonásának, valamint a működési teljesítmény
szerződéskötési és kifizetési idők tekintetében történő
javításának szükségességére.
(5)       A Bizottság „Európa
demográfiai jövője: kovácsoljunk lehetőséget a kihívásból!” című
közleményében[9]
hangsúlyozta, hogy a népességöregedés a tagállamok egyik legjelentősebb
kihívása, és hogy az új technológiák fokozottabb használata hozzájárulhat a
költségek csökkentéséhez, az idős emberek jólétéhez és aktív társadalmi
részvételük előmozdításához, és egyúttal növeli az uniós gazdaság
versenyképességét is.
(6)       „Az Európa 2020 stratégia
kiemelt kezdeményezése – Innovatív Unió” című közleményében[10] a Bizottság a népesség elöregedését
azon társadalmi kihívások egyikeként nevezte meg, amelyek esetében az
innovációs áttörések fontos szerepet játszhatnak és növelhetik a
versenyképességet, hozzájárulhatnak ahhoz, hogy az európai vállalkozások az
élre kerüljenek az új technológiák kifejlesztésében, és a növekvő új
piacokon világszerte vezető szerepet betöltő vállalatokká
fejlődjenek, emellett pedig növelhetik a közszolgáltatások minőségét
és hatékonyságát, miáltal számos új, minőségi munkahely jöhet létre.
(7)       „Az európai digitális
menetrend” című, e kiemelt európai kezdeményezésre vonatkozó közleményében[11] a Bizottság az
idősödő népesség által felvetett problémák orvosolásának
elősegítése érdekében javaslatot tett az AAL program megerősítésére.
(8)       Az aktív és egészséges
kérdéskörével foglalkozó európai innovációs partnerség stratégiai végrehajtási
tervének előreviteléről szóló közleményében[12] a Bizottság előirányozta,
hogy a Horizont 2020 keretprogram részét képező soron
következő kutatási és innovációs munkaprogramokhoz és eszközökhöz
figyelembe fogja venni a terv idevágó prioritásait. A Bizottság továbbá
előirányozta, hogy figyelembe fogja venni az AAL közös program esetleges
hozzájárulását az aktív és egészséges időskor kérdéskörével foglalkozó
európai innovációs partnerséghez.
(9)       Az Innovatív Unió keretében
létrejött, a tevékeny és egészséges időskor témájára vonatkozó európai
innovációs partnerség égisze alatt az ikt-megoldások várhatóan fontos szerepet
játszanak majd az egészségben töltött életévek számának 2020-ig kettővel
történő növelésére, valamint a polgárok életminőségének javítására és
az uniós gondozási rendszerek hatékonyságának erősítésére irányuló célok
elérésében. A partnerség stratégiai végrehajtási terve meghatározza az aktív és
egészséges időskorral kapcsolatos innováció Unió-szerte történő
felgyorsítását és széles körű bevezetését szolgáló prioritásokat a
következő három területen: betegségmegelőzés és egészségfejlesztés,
gondozás és gyógyítás, valamint önálló életvitel és társadalmi befogadás.
(10)     A tevékeny és önálló életvitel
segítését szolgáló kutatási-fejlesztési programnak (a továbbiakban: az AAL
program) fel kell használnia az előző program eredményeit, és a
projektekben való fokozott felhasználói részvétel ösztönzése, valamint
határozottabb programvégrehajtás révén orvosolnia kell annak hiányosságait.
(11)     A Horizont 2020 keretprogram
időtartamára vonatkozóan meg kell állapítani az AAL programban való uniós
közreműködés maximális mértékét. Az AAL programban való uniós
közreműködés mértéke nem haladhatja meg a részt vevő államok által a
Horizont 2020 keretprogram időtartama során nyújtott pénzügyi
hozzájárulás összegét annak érdekében, hogy biztosítsa a magas
tőkeáttételi hatást, valamint a részt vevő államok
közreműködését a program célkitűzéseinek elérésében.
(12)     A [Horizont 2020 keretprogramról
szóló] …/2013/EU rendelet célkitűzéseinek megfelelően bármely
tagállam és a Horizont 2020 keretprogramhoz társult bármely ország
számára lehetőséget kell biztosítani az AAL programban való részvételre.
(13)     Annak biztosítása érdekében,
hogy az Unió pénzügyi kötelezettségvállalása megegyezzen a részt vevő
államok hozzájárulásával, az uniós pénzügyi támogatásnak feltételéül kell
szabni, hogy a részt vevő államok az AAL program elindítását
megelőzően hivatalos kötelezettségvállalásokat tegyenek, majd azokat
teljesítsék. A részt vevő államok AAL programhoz való hozzájárulásának
magában kell foglalnia a program tényleges működtetése során nemzeti
szinten felmerült igazgatási költségeket.
(14)     Az AAL program közös
végrehajtásához egy végrehajtó struktúrára van szükség. A részt vevő
államok megállapodtak az AAL programot kezelő végrehajtó struktúráról,
majd 2007-ben a belga jog szerinti nemzetközi nonprofit szervezetként (IASBL)
létrejött a saját lakókörnyezetben való életvitel segítéséért felelős
szövetség (a továbbiakban: AALA). Tekintettel arra, hogy az időközi
értékelésről szóló jelentés szerint az AAL közös program jelenlegi
irányítási struktúrája hatékonynak és színvonalasnak bizonyult, az AALA-t
végrehajtó struktúraként kell alkalmazni, és annak az AAL program
forráselosztásért és nyomon követésért felelős szerveként kell eljárnia.
Az AALA feladata kell, hogy legyen az uniós pénzügyi hozzájárulás kezelése és
az AAL program hatékony végrehajtásának biztosítása.
(15)     Az AAL program célkitűzéseinek
elérése érdekében az AALA-nak elsősorban támogatások formájában pénzügyi
segítséget kell nyújtania az általa kiválasztott intézkedésekben részt
vevők számára. Ezeket az intézkedéseket a független külső
szakértők által segített AALA ellenőrzése alatt álló pályázatok útján
kell kiválasztani. A rangsornak a javaslatok kiválasztása, valamint az uniós
pénzügyi hozzájárulásból és az AAL program projektjeire elkülönített nemzeti
költségvetésekből nyújtott források elosztása tekintetében kötelező
erejűnek kell lennie.
(16)     Az uniós pénzügyi hozzájárulás
kezelését az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról
szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és
tanácsi rendeletben[13]
és az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU,
Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályairól szóló, 2012. október 29-i
1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben[14]. meghatározott, a hatékony és
eredményes pénzgazdálkodás elvével és a közvetett irányításra vonatkozó
szabályokkal összhangban kell végezni.
(17)     Amennyiben az AAL programot
nem megfelelően, részben vagy késedelmesen hajtják végre, illetve a részt
vevő állam nem, vagy csak részben vagy késedelmesen nyújt hozzájárulást az
AAL programhoz, az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében a Bizottságot fel
kell jogosítani az uniós pénzügyi hozzájárulás csökkentésére, visszatartására
vagy megszüntetésére. Ezekről a jogokról az Unió és az AALA között megkötendő
hatáskör-átruházási megállapodásban kell rendelkezni.
(18)     Az AAL programból támogatott
közvetett intézkedésekben való részvételre a „Horizont 2020 kutatási
és innovációs keretprogramon (2014–2020)” belüli részvételre és terjesztésre
vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2013. …-i …/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendeletet[15]
kell alkalmazni. Az AAL program sajátos működési szükségleteire
tekintettel azonban az említett rendelet 1. cikkének (3) bekezdése
szerint a fenti rendelettől való eltérésekről kell rendelkezni.
(19)     A [Horizont 2020 keretprogramon
belüli részvételre vonatkozó szabályokról szóló] …/2013/EU rendelettől
való egyedi eltérésekre van szükség, mivel az AAL program a tervek szerint
piacközeli innovációs program lenne, amely számos különböző nemzeti
finanszírozási forrást (például kutatási és innovációs, egészségügyi és ágazati
finanszírozási programokat) fog össze. Ezek a nemzeti programok
természetükből fakadóan eltérő részvételi szabályokat írnak elő,
és nem várható, hogy azok teljes körűen megfeleljenek a [Horizont 2020 keretprogramon
belüli részvételre vonatkozó szabályokról szóló] …/2013/EU rendelettel.
Mindemellett az AAL program célcsoportját a kis- és középvállalkozások és a
felhasználói szervezetek alkotják, amelyek rendszerint nem vesznek részt az
uniós kutatási és innovációs tevékenységekben. Az említett vállalkozások és
szervezetek részvételének elősegítése érdekében az uniós pénzügyi
hozzájárulást azok saját nemzeti finanszírozási programjainak jól ismert
szabályai szerint nyújtják, és annak végrehajtása az uniós finanszírozást és a
megfelelő nemzeti állami támogatást magában foglaló egyetlen támogatás
formájában történik.
(20)     Az Unió pénzügyi érdekeit a
teljes kiadási ciklusban arányos intézkedésekkel kell védeni, ezen intézkedések
közé értve a szabálytalanságok megelőzését, felderítését és kivizsgálását,
az elveszített, jogtalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált
pénzösszegek visszafizettetését, valamint adott esetben igazgatási és pénzügyi
szankciók alkalmazását, a 966/2012/EU, Euratom rendelettel, az 1268/2012/EU
felhatalmazáson alapuló rendelettel, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek
védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom
tanácsi rendelettel[16],
az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb
szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni
ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i
2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel[17]
és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról
szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi
rendeletnek[18]
megfelelően.
(21)     A Bizottságnak különösen az
AAL program minőségét és hatékonyságát, valamint a kitűzött célok
elérése tekintetében történt előrehaladást vizsgáló időközi
értékelést, továbbá záró értékelést kell végeznie, és ezekről jelentést
kell készítenie.
(22)     Az értékelésnek pontos és
naprakész információkon kell alapulnia. Ennélfogva a Bizottság kérésére az
AALA-nak és a részt vevő államoknak be kell nyújtaniuk minden olyan
információt, amelyeket a Bizottságnak fel kell használnia az AAL program
értékeléséről szóló jelentésekben.
(23)     Az AAL programnak biztosítania
kell a nemek közötti egyenlőség tényleges előmozdítását, és
összhangban kell állnia a Horizont 2020 keretprogramban foglalt
etikai elvekkel.
(24)     Mivel a részt vevő államok
az AAL program folytatásáról határoztak, és annak célkitűzései közvetlenül
támogatják és kiegészítik az aktív és egészséges időskorral kapcsolatos
uniós szakpolitikákat, valamint tekintettel arra, hogy az AAL program
célkitűzéseit a tagállamok önállóan nem tudják kielégítően
megvalósítani, és ezért az intézkedések nagyságrendjére tekintettel azok uniós
szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai
Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének
megfelelően. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvének
megfelelően ez a határozat nem haladja meg a célok eléréséhez feltétlenül
szükséges mértéket,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Az
AAL programban való részvétel
(1)
Az Unió az e határozatban foglalt feltételeknek
megfelelően részt vesz az [Ausztria, Belgium, Ciprus, Dánia, az Egyesült
Királyság, Franciaország, Hollandia, Írország, Lengyelország, Luxemburg,
Magyarország, Portugália, Románia, Spanyolország, Svédország, Szlovénia,
valamint Svájc] (a továbbiakban: a részt vevő államok) által közösen
indított, a tevékeny és önálló életvitel segítését szolgáló
kutatási-fejlesztési programban (a továbbiakban: az AAL program).
(2)
Az AAL programhoz bármely más tagállam, valamint
a(z) …/2013/EU rendelettel létrehozott „Horizont 2020” kutatási és
innovációs keretprogramhoz (2014–2020) (a továbbiakban: Horizont 2020 keretprogram)
társult bármely más ország csatlakozhat, feltéve, hogy eleget tesz az e
határozat 3. cikke (1) bekezdésének c) pontjában foglalt
kritériumnak. Azok a tagállamok és társult országok, amelyek eleget tesznek a 3. cikk
(1) bekezdése c) pontjában foglalt feltételnek, e határozat
alkalmazásában részt vevő államnak minősülnek.
2. cikk
Uniós
pénzügyi hozzájárulás
(1)
Az AAL programhoz az igazgatási és működési
költségek fedezésére nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulás összege legfeljebb 175 000 000 EUR.
A hozzájárulást az Unió általános költségvetésének a(z) …/2013/EU határozattal
létrehozott, a Horizont 2020 keretprogramot végrehajtó egyedi program
vonatkozó részeihez hozzárendelt előirányzatokból nyújtják, a 966/2012/EU,
Euratom rendelet 58. cikke (1) bekezdése c) pontja
vi. alpontjának, valamint 60. és 61. cikkének megfelelően.
(2)
Az Uniónak az AAL programra fordított éves pénzügyi
kötelezettségvállalása nem haladhatja meg a részt vevő államok e programra
fordított éves pénzügyi kötelezettségvállalásának összegét.
(3)
Az uniós pénzügyi hozzájárulás legfeljebb 6 %-át
lehet az AAL program igazgatási költségeihez történő hozzájárulásként
felhasználni.
3. cikk
Az
uniós pénzügyi hozzájárulás feltételei
(1)
Az uniós pénzügyi hozzájárulás az alábbiaktól függ:
a)      a részt vevő államok részéről
annak igazolása, hogy az AAL programot az I. és II. mellékletnek
megfelelően hozták létre;
b)      a belga jog szerinti, jogi személyiséggel
rendelkező nonprofit szervezet, az AAL szövetség (a továbbiakban: AALA) részt
vevő államok, illetve e részt vevő államok által kijelölt szervezetek
általi kijelölése az AAL program végrehajtásáért, valamint az uniós pénzügyi
hozzájárulás elosztásáért és nyomon követéséért felelős struktúraként;
c)      az egyes részt vevő államok által az
AAL program finanszírozásához történő hozzájárulásra tett
kötelezettségvállalás;
d)      az AALA arra vonatkozó bizonyítéka, hogy
képes végrehajtani az AAL programot, ideértve az uniós hozzájárulásnak az uniós
költségvetés közvetett irányítási keretében történő elosztását és nyomon
követését is, a 966/2012/EU, Euratom rendelet 58., 60. és 61. cikkének
megfelelően;
e)      a III. mellékletnek megfelelően
az AAL programra vonatkozó irányítási modell elfogadása.
(2)
Az AAL program végrehajtása során az uniós pénzügyi
hozzájárulás az alábbiaktól függ:
a)      az AAL program I. mellékletben
meghatározott célkitűzéseinek és II. mellékletben felsorolt
tevékenységeinek az AALA általi végrehajtása a [Horizont 2020 keretprogramon
belüli részvételre és terjesztésre vonatkozó szabályokról szóló] …/2013/EU
rendeletnek megfelelően, e határozat 5. cikkére is figyelemmel;
b)      a III. mellékletnek megfelelő
alkalmas és hatékony irányítási modell fenntartása;
c)      a 966/2012/EU, Euratom rendelet 60. cikkének
(5) bekezdésében foglalt jelentéstételi követelmények AALA általi
teljesítése;
d)      az (1) bekezdés c) pontjában
említett kötelezettségvállalások egyes részt vevő államok általi
teljesítése, valamint az AAL program finanszírozásához történő
hozzájárulásra vonatkozó éves kötelezettségvállalások teljesítése.
4. cikk
A részt vevő államok
hozzájárulása
(1)
A részt vevő államok hozzájárulása a
következőket foglalja magában:
a)      az AAL program keretében támogatott
közvetett intézkedésekhez való pénzügyi hozzájárulás, a II. mellékletnek
megfelelően;
b)      az AAL program tényleges végrehajtása
során a nemzeti közigazgatási szerveknél felmerült igazgatási költségek
összegének megfelelő természetbeni hozzájárulás, a II. mellékletnek
megfelelően.
5. cikk
Részvételi
és terjesztési szabályok
(1)
A [Horizont 2020 keretprogramon belüli
részvételre és terjesztésre vonatkozó szabályokról szóló] …/2013/EU rendelet
alkalmazásában az AALA finanszírozó szervezetnek minősül, és e határozat
II. mellékletének megfelelően pénzügyi támogatást nyújt a közvetett
intézkedésekre.
(2)
A [Horizont 2020 keretprogramon belüli
részvételre és terjesztésre vonatkozó szabályokról szóló] …/2013/EU rendelet 14. cikkének
(5) bekezdésétől eltérve a pályázók pénzügyi kapacitását a kijelölt
nemzeti programokban való részvétel szabályai alapján a kijelölt nemzeti
programirányítási szervezet ellenőrzi.
(3)
A [Horizont 2020 keretprogramon belüli
részvételre és terjesztésre vonatkozó szabályokról szóló] …/2013/EU rendelet 16. cikkének
(1) bekezdésétől eltérve a résztvevőkkel a kijelölt nemzeti
programirányítási ügynökség köt támogatási megállapodást.
(4)
A [Horizont 2020 keretprogramon belüli
részvételre és terjesztésre vonatkozó szabályokról szóló] …/2013/EU rendelet 19. cikkétől
[annak (1), valamint (5)–(7) bekezdésétől], illetve 22–29. cikkétől
eltérve a kijelölt nemzeti programirányítási ügynökségek által kezelt
támogatásokra a kijelölt nemzeti programok támogatási szabályai alkalmazandók.
(5)
A [Horizont 2020 keretprogramon belüli
részvételre és terjesztésre vonatkozó szabályokról szóló] …/2013/EU rendelet 38–46. cikkétől
eltérve a kijelölt nemzeti programok eredményekre, valamint a
háttér-információkhoz és az eredményekhez való hozzáférési jogokra vonatkozó
szabályai alkalmazandók.
6. cikk
Az AAL program végrehajtása

(1)
Az AAL programot a II. mellékletnek
megfelelően éves munkatervek alapján hajtják végre.
7. cikk
Az Unió
és az AALA közötti megállapodások
(1)
Az AALA-nak a 966/2012/EU, Euratom rendelet 61. cikke
(1) bekezdése szerinti kedvező előzetes értékelése esetén a
Bizottság az Unió nevében hatáskör-átruházási megállapodást és éves
forrásátruházási megállapodásokat köt az AALA-val.
(2)
Az (1) bekezdésben említett
hatáskör-átruházási megállapodást a 966/2012/EU, Euratom rendelet 58. cikkének
(3) bekezdésével, valamint 60. és 61. cikkével, továbbá az 1268/2012/EU
felhatalmazáson alapuló rendelet 40. cikkének megfelelően kötik meg.
A megállapodás továbbá meghatározza a következőket:
a)      az AALA-nak a [Horizont 2020 keretprogramot
végrehajtó egyedi programról szóló] …/2013/EU határozat II. mellékletében
meghatározott teljesítménymutatók közül a vonatkozó mutatókat érintő
hozzájárulásával kapcsolatos követelmények;
b)      az AALA-nak a [Horizont 2020 keretprogramot
végrehajtó egyedi programról szóló] …/2013/EU határozatban említett nyomon
követéshez történő hozzájárulásával kapcsolatos követelmények;
c)      az AALA működésének nyomon
követéséhez szükséges egyedi teljesítménymutatók a 3. cikk (2) bekezdésének
megfelelően;
d)      az annak biztosításához szükséges adatok
és információk szolgáltatásával kapcsolatos előírások, hogy a Bizottság
teljesíteni tudja a terjesztésre vonatkozó és jelentéstételi kötelezettségeit.
8. cikk
Az
uniós pénzügyi hozzájárulás megszüntetése, csökkentése és felfüggesztése
(1)
Amennyiben az AAL program végrehajtása nem felel
meg a 3. cikkben foglalt feltételeknek, a Bizottság az AAL tényleges végrehajtási
állapotának megfelelően megszüntetheti, arányosan csökkentheti vagy
felfüggesztheti az uniós pénzügyi hozzájárulást.
(2)
Amennyiben a részt vevő államok nem, vagy csak
részben vagy késedelmesen nyújtanak hozzájárulást az AAL programhoz, a
Bizottság a részt vevő államok részére az AAL program végrehajtására
megítélt támogatás összegét figyelembe véve megszüntetheti, arányosan
csökkentheti vagy felfüggesztheti az uniós pénzügyi hozzájárulást.
9. cikk
Utólagos
ellenőrzések
(1)
A közvetett intézkedésekre fordított kiadások
utólagos ellenőrzését a [Horizont 2020 keretprogramról szóló] …/2013/EU
rendelet 23. cikkének megfelelően a kijelölt nemzeti
programirányítási ügynökségek végzik.
(2)
A Bizottság dönthet úgy, hogy maga végzi el az (1) bekezdésben
említett ellenőrzéseket.
10. cikk
Az Unió
pénzügyi érdekeinek védelme
(1)
A Bizottság megfelelő intézkedéseket tesz,
amelyek csalás, vesztegetés és egyéb jogellenes tevékenységek ellen
megelőző fellépések, hatékony ellenőrzések, illetve
szabálytalanságok észlelése esetén a jogtalanul kifizetett összegek
behajtásának, valamint – adott esetben – hatékony, arányos és visszatartó
erejű közigazgatási és pénzügyi bírságoknak az alkalmazásával biztosítják,
hogy az e határozat alapján finanszírozott intézkedések végrehajtása során az
Unió pénzügyi érdekei védelemben részesülnek.
(2)
Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által
lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai
parlamenti és tanácsi rendeletben[19]
és az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb
szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni
ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom,
EK tanácsi rendeletben[20]
megállapított rendelkezéseknek és eljárásoknak megfelelően az Európai
Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálatokat, köztük helyszíni
ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhet annak megállapítása érdekében,
hogy az e határozattal összhangban finanszírozott támogatási megállapodással,
támogatási határozattal vagy szerződéssel kapcsolatban csalás, korrupció
vagy bármely egyéb jogellenes tevékenység révén sérültek-e az Unió pénzügyi
érdekei.
(3)
Az e határozat alapján létrejött
szerződésekben, támogatási megállapodásokban és támogatási határozatokban
a Bizottságot, az AALA-t, a Számvevőszéket és az OLAF-ot külön rendelkezés
útján kifejezetten fel kell hatalmazni arra, hogy saját hatáskörüknek
megfelelően ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezzenek.
(4)
Az AALA a Bizottság alkalmazottai, valamint a
Bizottság, illetve a Számvevőszék által felhatalmazott más személyek
részére hozzáférést biztosít telephelyeihez és helyiségeihez, valamint a (3) bekezdésben
említett ellenőrzések elvégzéséhez szükséges valamennyi információhoz, az
elektronikus információkat is ideértve.
(5)
Az AAL program végrehajtása során a részt vevő
államok elfogadják azokat a törvényi, rendeleti, közigazgatási rendelkezéseket,
illetve megteszik azokat az egyéb intézkedéseket, amelyek az Unió pénzügyi
érdekeinek védelmében, különösen a 966/2012/EU, Euratom rendelettel és az 1268/2012/EU
felhatalmazáson alapuló rendeletnek megfelelően az Unió számára esedékes
összegek maradéktalan megfizetésének biztosításához szükségesek.
11. cikk
Az
információk közlése
(1)
A Bizottság kérésére az AALA benyújtja a
Bizottságnak a 12. cikkben említett jelentések elkészítéséhez szükséges
információkat.
(2)
A részt vevő államok az AALA-n keresztül
benyújtják az Európai Parlament és a Tanács által az AAL program pénzügyi
irányításához kapcsolódóan kért információkat.
(3)
A Bizottság a (2) bekezdésben említett információkat
belefoglalja a 12. cikkben előírt jelentésekbe.
12. cikk
Értékelés
(1)
A Bizottság 2017. december 31-ig elvégzi az
AAL program időközi értékelését. A Bizottság az értékelésről az annak
megállapításait és a Bizottság észrevételeit tartalmazó jelentést készít. A
Bizottság legkésőbb 2018. június 30-ig elküldi a jelentést az
Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
(2)
Az AAL programban való uniós részvétel végén, de
legkésőbb 2022. december 31-ig a Bizottság elvégzi az AAL program záró
értékelését. A Bizottság az értékelésről egy annak eredményeit tartalmazó
jelentést készít. A Bizottság ezt a jelentést elküldi az Európai Parlamentnek
és a Tanácsnak.
13. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
14. cikk
Címzettek
Ennek a határozatnak a tagállamok a
címzettjei.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
I.
MELLÉKLET
Az AAL program célkitűzései
1.           Az AAL program
célkitűzései a következők:
1.1.        Olyan, az otthon, a
közösségben és a munkahelyen töltött aktív és egészséges időskort szolgáló
innovatív ikt-alapú termékek és szolgáltatások létrehozásának felgyorsítása,
amelyek segítségével javítható az idős emberek életminősége, önállósága,
a közösségi életben való részvétele, készségei és foglalkoztathatósága, továbbá
növelhető az egészségügyi ellátás és szociális gondozás hatékonysága.
1.2.        Az aktív és egészséges
időskor szolgálatába állított ikt-alapú termékekre és szolgáltatásokra
irányuló uniós szintű alkalmazott kutatás, fejlesztés és innováció
kritikus tömegének fenntartása és továbbfejlesztése.
1.3.        Költséghatékony megoldások
kidolgozása, ideértve a kölcsönös átjárhatósággal kapcsolatos, vonatkozó
előírások kidolgozását és olyan közös megoldások honosításának és
bevezetésének az előmozdítását, amelyek összhangban állnak a nemzeti vagy
regionális szinten eltérő társadalmi preferenciákkal és szabályozási
szempontokkal, tiszteletben tartják az idősek magánéletét és méltóságát,
valamint adott esetben támogatják a szolgáltatásokhoz való hozzáférést a vidéki
vagy peremterületeken, illetve más csoportok, például a fogyatékkal élő
személyek számára előnyösek.
2.           Az AAL program a kis- és
középvállalkozások részvételének kedvező környezetet teremt.
3.           Az AAL program középpontjában
a piacközeli alkalmazott kutatás és innováció áll, és a program kiegészíti a
Horizont 2020 keretprogramon, valamint más európai és nemzeti
kezdeményezéseken belül előirányzott kapcsolódó, hosszabb távú kutatási és
nagyléptékű innovációs tevékenységeket. Ezenfelül hozzájárul az aktív és
egészséges időskor kérdéskörével foglalkozó európai innovációs partnerség
megvalósításához.
II. MELLÉKLET
AZ
AAL PROGRAM TEVÉKENYSÉGEI
I. Közvetett intézkedések
1.           Az AAL program végrehajtása
elsősorban az aktív és egészséges időskort szolgáló piacorientált
kutatási és innovációs projekteket támogatja, amelyeknek alkalmasnak kell
lenniük a projekteredmények reális határidőn belüli hasznosítására. E
közvetett intézkedések AAL program keretében történő finanszírozása
többnyire támogatás formájában történik. A finanszírozás más formában is
megvalósulhat, például díjak, a kereskedelmi hasznosítást megelőző
beszerzés és innovatív megoldások közbeszerzése révén.
2.           Ezenfelül a közvetítési célú
intézkedések, a programpromóciós tevékenységek, a meglévő kapacitásokkal
kapcsolatos tudatosság növelését, az innovatív megoldások bevezetésének
előmozdítását, valamint a kereslet- és kínálatoldali szervezetek és
beruházók összekapcsolását célzó intézkedések is támogathatók.
3.           Támogathatók továbbá a
pályázatok, megvalósíthatósági tanulmányok és műhelytalálkozók
színvonalának javítását célzó intézkedések. Az AAL programban
közreműködő érdekeltek csoportjának bővítése érdekében
előirányozható az uniós régiókkal folytatott együttműködés.
II. Végrehajtás
1.           Az AAL programot a pályázati
felhívások témaköreit meghatározó éves munkatervek alapján hajtják végre.
2.           Az éves munkaterveket a
Bizottságnak jóvá kell hagynia, hogy azok alapul szolgálhassanak az éves uniós
pénzügyi hozzájáruláshoz.
3.           Az AAL program végrehajtása
során konzultációt kell folytatni az érintett érdekelt felekkel (többek között
a hatósági döntéshozókkal, a felhasználók képviselőivel, a
magánszektorbeli szolgáltatókkal és a biztosítótársaságokkal, valamint az
ágazattal és azon belül a kis- és középvállalkozásokkal) a szükséges
alkalmazott kutatási és innovációs prioritásokról.
4.           Az AAL program végrehajtása
során figyelembe kell venni a demográfiai trendeket és kutatásokat is, hogy az
olyan megoldásokat nyújtson, amelyek Unió-szerte tükrözik a társadalmi és
gazdasági helyzetet.
5.           A nemzetközi
iránymutatásoknak megfelelően figyelembe kell venni az esetlegesen
felmerülő nemi, etikai és adatvédelmi szempontokat is.
6.           Az AAL program piacközeli
jellegével összhangban, valamint az Unió általános költségvetésére alkalmazandó
pénzügyi szabályokról szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom
európai parlamenti és tanácsi rendeletben előírt szabályoknak
megfelelően az AALA a [részvételi szabályoknak és][a költségvetési
rendeletnek] megfelelően a támogatás-odaítélési és kifizetési
határidőkre vonatkozó megfelelő minimális teljesítménycélokat határoz
meg, és gondoskodik arról, hogy a részt vevő államok az AAL program
végrehajtása során betartsák ezeket.
7.           Valamennyi részt vevő
állam elősegíti a keresletoldali szereplőket képviselő szervezetek
részvételét.
8.           A részt vevő államok
kijelölt nemzeti programirányítási ügynökségeik révén társfinanszírozást
nyújtanak a vonatkozó nemzeti programjaikban részt vevők kiválasztott
projektjeihez. Ezek az ügynökségek ezt követően egy közös projektleírás alapján
osztják el az AALA-tól származó uniós támogatást, amely leírást a kijelölt
nemzeti programirányítási ügynökségek és az egyes finanszírozott projektek
érintett résztvevői között kötendő megállapodás tartalmazza.
9.           A projektjavaslatokra
irányuló felhívás lezárása után az AALA a kijelölt nemzeti programirányítási
ügynökségekkel együttműködésben központi támogathatósági ellenőrzést
végez. Az ellenőrzést az AAL programra vonatkozó közös jogosultsági
kritériumok alapján végzik, amelyeket a projektjavaslatokra irányuló
felhívásban közzétesznek.
10.         Az AALA a nemzeti
programirányítási ügynökségek segítségével ellenőrzi a projektjavaslatokra
irányuló felhívásokban előírt további nemzeti jogosultsági kritériumok
teljesítését.
11.         A nemzeti jogosultsági kritériumok
csak az egyéni pályázók jogi és pénzügyi állására és nem a javaslat tartalmára
vonatkoznak, és a következő szempontokra terjednek ki:
11.1.      a pályázó típusa, beleértve
jogállását és célját;
11.2.      anyagi felelősség és
életképesség, beleértve a pénzügyi eredményességet, valamint az adó- és
szociális kötelezettségek teljesítését.
12.         A támogatható projekteket az
AALA független szakértők segítségével, a pályázati felhívásban
meghatározott, átlátható és általános értékelési kritériumok alapján értékeli
és választja ki. A kiválasztott projektek jegyzéke az AALA-közgyűlés
általi elfogadást követően kötelező a részt vevő államok
számára.
13.         Amennyiben egy projekt
valamely résztvevője egy vagy több nemzeti jogosultsági kritériumnak nem
tesz eleget, vagy ha a finanszírozási kötelezettségvállalásokra szánt
kapcsolódó nemzeti költségvetés kimerül, az AALA igazgatósága dönthet úgy, hogy
az érintett javaslatot külső szakértők segítségével végzett további
központi független értékelésnek veti alá annak felmérése érdekében, hogy a
szóban forgó résztvevő közreműködése nélkül vagy egy őt
helyettesítő, a projekt résztvevői által javasolt résztvevő
bevonása esetén a projekt megfelelő lenne-e.
14.         A támogatásra kiválasztott
projektek résztvevőit érintő jogi és pénzügyi problémák kezelése a
kijelölt nemzeti programirányítási ügynökség feladata. A nemzeti közigazgatási
szabályok és elvek alkalmazandók.
III. MELLÉKLET
AZ
AAL PROGRAM IRÁNYÍTÁSA
Az AAL program szervezeti felépítése a
következő:
1.           Az AALA elnevezésű,
belga jog szerinti nemzetközi nonprofit szövetség a részt vevő államok
által létrehozott célzott végrehajtó struktúra.
2.           Az AALA felel az AAL program
keretében végzett összes tevékenységért. Az AALA feladata a szerződések és
a költségvetés kezelése, az éves munkatervek kidolgozása, a pályázati
felhívások közzététele, valamint a támogatásra irányuló javaslatok értékelése
és rangsorolása.
3.           Ezenkívül az AALA felügyeli a
projektellenőrzéseket és felel azokért, valamint átutalja az uniós
hozzájárulásból nyújtott pénzösszegeket a kijelölt nemzeti programirányítási
ügynökségek részére. Terjesztési tevékenységeket is szervez.
4.           Az AALA-t a közgyűlés
irányítja. A közgyűlés az AAL program döntéshozó szerve. A közgyűlés
kinevezi az igazgatóság tagjait és felügyeli az AAL program végrehajtását,
beleértve az éves munkatervek, a nemzeti projektfinanszírozás elosztását és az
új tagság iránti kérelmek kezelését. Minden országot egy szavazati jog illet
meg. A döntéseket egyszerű többséggel fogadják el, az utódlással, tagfelvétellel
vagy -kizárással, vagy a szövetség megszűnésével kapcsolatos döntéseket
kivéve: ilyen esetekre vonatkozóan a szövetség alapszabálya különleges
szavazási követelményeket határozhat meg.
5.           A Bizottság megfigyelői
státusban vesz részt az AALA közgyűlésének ülésein, és jóváhagyja az éves
munkatervet. A Bizottságot az AALA valamennyi ülésére meghívják, és részt vehet
az egyeztetésekben. Az AALA közgyűlésével összefüggésben kiküldött
valamennyi vonatkozó dokumentumot a Bizottságnak is el kell juttatni.
6.           Az AAL igazgatóságát – amely
legalább egy elnökből, egy alelnökből és egy kincstárnokból áll – a
közgyűlés választja meg konkrét igazgatási feladok végrehajtására, úgymint
költségvetési tervezés, személyzetfelvétel és szerződések kötése. Jogilag
képviseli a szövetséget és a közgyűlésnek tartozik beszámolási
kötelezettséggel.
7.           Az AAL program
végrehajtásáért az AALA részeként létrehozott központi irányító egység felel a
nemzeti programirányítási ügynökségekkel szoros egyeztetésben és
együttműködésben, amely utóbbiakat a részt vevő államok
felhatalmaznak arra, hogy a projektigazgatással és a nemzeti
projektrésztvevőkkel kapcsolatos adminisztratív és jogi vonatkozású
feladatokat ellássák, valamint támogatást nyújtsanak a projektjavaslatok
értékeléséhez és tárgyalásához. A központi irányító egység és a nemzeti
programirányítási ügynökségek együtt az AALA felügyelete alá tartozó irányító
egységet alkotják.
8.           Egy, az iparág, a
felhasználók és az egyéb érdekelt felek képviselőiből álló –
lehetőség szerint a különböző generációk és a nemek egyensúlyával
jellemzett – tanácsadó testület javaslatokat tesz az AAL program keretében
rendezett pályázati felhívások és más intézkedések prioritásaira és témaköreire
vonatkozóan.
PÉNZÜGYI
KIMUTATÁS
1.         A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
FŐBB ADATAI
            1.1.      A javaslat/kezdeményezés címe
            1.2.      A
tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés
keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)
            1.3.      A
javaslat/kezdeményezés típusa
            1.4.      Célkitűzések

            1.5.      A
javaslat/kezdeményezés indoklása
            1.6.      Az
intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama
            1.7.      Tervezett
irányítási módszer(ek)
2.         IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
            2.1.      A
nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
            2.2.      Irányítási
és kontrollrendszer
            2.3.      A
csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések
3.         A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
            3.1.      A
többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely
kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások?
            3.2.      A
kiadásokra gyakorolt becsült hatás
            3.2.1.   A
kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése
            3.2.2.   Az
operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
            3.2.3.   Az
igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
            3.2.4.   A
jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség
            3.2.5.   Harmadik
felek részvétele a finanszírozásban
            3.3.      A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás
PÉNZÜGYI KIMUTATÁS
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB
ADATAI
1.1.        A javaslat/kezdeményezés címe
Az
Uniónak a tevékeny és önálló életvitel segítését szolgáló, több tagállam által
indított közös kutatási-fejlesztési programban (a továbbiakban: az AAL program)
való részvétele.
1.2.        A tevékenységalapú
irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett
szakpolitikai terület(ek)[21]

Kutatás
és technológiafejlesztés: Horizont 2020 keretprogram.
Digitális
menetrend, 78. intézkedés; Az AAL közös program megerősítése
1.3.        A javaslat/kezdeményezés
típusa
¨ A javaslat/kezdeményezés új
intézkedésre irányul
¨ A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő
intézkedést követő új intézkedésre irányul[22]
¨ A javaslat/kezdeményezés jelenlegi
intézkedés meghosszabbítására irányul
X A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított
intézkedésre irányul
1.4.        Célkitűzések
1.4.1.     A javaslat/kezdeményezés által
érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzések
Európa
2020
Innovatív
Unió
Európai
digitális menetrend
Európai
Kutatási Térség
1.4.2.     Konkrét célkitűzés(ek) és
a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett tevékenység(ek)
E
jogalkotási javaslat fő operatív célkitűzését, azaz az Európai
Uniónak a tevékeny és önálló életvitel segítését szolgáló, több tagállam által
indított közös kutatás-fejlesztési és innovációs programban való részvételét
már a Horizont 2020 kutatási és technológiafejlesztési keretprogram
és annak „Társadalmi kihívások” elnevezésű egyedi programja is
előirányozta.
Az
ezen operatív célkitűzéshez kapcsolódó konkrét célkitűzések a
következők:
(1)
Az AAL program létrehozása és működtetése
(2)
A programot támogató intézkedések bevezetése
(3)
2–3 éven belül piacképes eredményeket biztosító,
együttműködésen alapuló kutatási és innovációs projektek elindítása és
társfinanszírozása
1.4.3.     Várható
eredmény(ek) és hatás(ok)
Tüntesse fel, milyen
hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a
kedvezményezettekre/célcsoportokra.
Az
AAL program uniós, nemzeti és magánforrásokat egyesít olyan innovatív
ikt-megoldások megvalósítása céljából, amelyek önálló életvitelt és jólétben
töltött időskort biztosítanak az európai polgárok számára, egyúttal pedig
hozzájárulnak gondozásuk átfogó fenntarthatóságához és új gazdasági
lehetőségeket kínálnak az európai ipar számára.
Az
uniós közreműködés az alábbiaknak köszönhetően jelentős
hozzáadott értéket képvisel:
Az
Unió közreműködése lehetővé teszi olyan új jogi keret kidolgozását,
amelyben az uniós és nemzeti források közös stratégia keretében
egyesíthetők a nemzetközi együttműködésen alapuló – különösen a kkv-k
részvételével zajló – kutatás-fejlesztési és innovációs projektek ösztönzése
céljából. Erre a meglévő struktúrák alkalmazásával egyébiránt nem lenne
lehetőség.
Az
AAL program elősegíti az idősödő népesség jelentette kihívás
leküzdését azáltal, hogy ösztönzi az idősek önálló életvitelét szolgáló,
új innovatív ikt-alapú termékek és szolgáltatások létrehozását, amelyek
segítségével javítható az idősek életminősége és önállósága, továbbá
csökkenthetők gondozásuk költségei. Minderre nagyobb kritikus tömeget biztosító
következetes és egységes módon kerül sor, aminek köszönhetően
költséghatékonyabb és kölcsönösen átjárható megoldások születhetnek.
Az
ágazat és különösen a kkv-k számára hatékonyabb támogatást jelent a kritikus
tömeg, valamint a kölcsönösen átjárható megoldások kidolgozását lehetővé
tevő egységes európai megközelítés biztosítása. Mindemellett az AAL
megoldásai egyúttal a nemzeti/regionális szintű szociális preferenciákhoz
és előírásokhoz igazíthatók. Ez a kereskedelmi hasznosítás és a
piacfejlesztés fontos előfeltétele, amely jelentős teret kínál a
kkv-k bevonására.
Végül,
a javasolt program ösztönzőket teremt az ikt-val és az időskorral
kapcsolatos kutatás-fejlesztésre és innovációra irányuló fokozott nemzeti és
ágazati beruházásokhoz, hozzájárulva ezáltal a K+F európai GDP-n belüli 3 %-os
részesedésére irányuló célkitűzés eléréséhez.
A
jólétben töltött időskor programjából származó eredmények hasznosítása
nyomán létrejövő, az európai gazdaság és társadalom számára biztosított
makrogazdasági hozzáadott értéket ez a pénzügyi kimutatás nem vizsgálja.
1.4.4.     Eredmény- és hatásmutatók
Tüntesse fel a
javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé
tevő mutatókat.
A
„Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogram” konkrét
célkitűzésen belül meghatározott eredmény- és hatásmutatókat a célzott
végrehajtó struktúra nyomon követi, és azokról évente beszámol a Bizottságnak.
A
következő – kapcsolódó mutatók által mért – eredmények várhatók:
Beruházások és nemzeti erőfeszítések ösztönzése; a közös stratégiákat és végrehajtást követő beruházásokra
irányuló ösztönzők biztosításával.
Mutatók:
i. részt vevő országok száma; ii. részt vevő államok
kötelezettségvállalásai és kifizetései; iii. a közös program projektjeire
lekötött és kifizetett nemzeti támogatás; iv. az ágazat és más érdekelt felek
által a projektekben való részvételük és az azokhoz nyújtott társfinanszírozás
keretében beruházott források.
A jólétben töltött időskor szolgálatába állított ikt területén
végzett kutatás-fejlesztés és innováció egységesebbé tétele Európa-szerte; a jelenlegi széttagolt erőfeszítések kritikus tömeget
képviselő közös stratégiák és közös pályázati felhívások kidolgozása révén
történő felszámolásával.
Mutatók:
ez az eredmény a gyakorlatban akkor valósul meg, amikor a közös program az
országok jelentős mértékű részvételével teljes körűen
működésbe lép.
Programhatékonyság; a nemzeti költségvetések
rendelkezésre állásának biztosítása, a javaslatok benyújtására, értékelésére és
kiválasztására szolgáló központi rendszer kialakítása, valamint az
együttműködésen alapuló európai alkalmazott és piacorientált kutatás és
innováció ismert nemzeti szabályokon alapuló, felhasználóbarát rendszerének
biztosítása révén. Ennek eredményeképpen az érintett résztvevők, különösen
a kkv-k támogatásának új és hatékonyabb formái jöhetnek létre, aminek
köszönhetően növekednek az ágazati beruházások és csökken a piaci
bevezetéshez és az eredmények hasznosításához szükséges idő.
Mutatók: v. a javaslat benyújtása és a projekt
elindítása között eltelt idő; vi. a részt vevő kkv-k száma; vii. a
közös program működtetésének állandó költségei.
Jelentős gazdasági és társadalmi előnyök és a fő
szakpolitikai célkitűzésekhez való hozzájárulás;
ennek mérése a többi ismertetett mutatón felül a tervezett független félidei és
záró értékelés részeként történik.
1.5.        A javaslat/kezdeményezés
indoklása
1.5.1.     Rövid vagy hosszú távon
kielégítendő szükséglet(ek)
Az
AAL program uniós, nemzeti és magánforrásokat egyesít olyan innovatív
ikt-megoldások megvalósítása céljából, amelyek önálló életvitelt és jólétben
töltött időskort biztosítanak az európai polgárok számára, egyúttal pedig
hozzájárulnak gondozásuk átfogó fenntarthatóságához és új gazdasági
lehetőségeket kínálnak az európai ipar számára.
1.5.2.     Az uniós részvételből
adódó többletérték
Az
uniós közreműködés az alábbiaknak köszönhetően jelentős
hozzáadott értéket képvisel:
·
Az Unió közreműködése lehetővé teszi a
meglévő AAL program folytatását, amelyen belül az uniós és nemzeti
források közös stratégia keretében egyesíthetők a nemzetközi
együttműködésen alapuló – különösen a kkv-k részvételével zajló –
kutatás-fejlesztési és innovációs projektek ösztönzése céljából. Erre a
meglévő struktúrák alkalmazásával egyébiránt nem lenne lehetőség.
·
Az AAL program elősegíti az idősödő
népesség jelentette kihívás leküzdését azáltal, hogy ösztönzi az idősek
önálló életvitelét szolgáló, új innovatív ikt-alapú termékek és szolgáltatások
létrehozását, amelyek segítségével javítható az idősek életminősége
és önállósága, továbbá csökkenthetők gondozásuk költségei. Minderre
nagyobb kritikus tömeget biztosító következetes és egységes módon kerül sor,
aminek köszönhetően költséghatékonyabb és kölcsönösen átjárható megoldások
születhetnek.
·
Az ágazat és különösen a kkv-k számára hatékonyabb
támogatást jelent a kritikus tömeg, valamint a kölcsönösen átjárható megoldások
kidolgozását lehetővé tevő egységes európai megközelítés biztosítása.
Mindemellett az AAL megoldásai egyúttal a nemzeti/regionális szintű szociális
preferenciákhoz és előírásokhoz igazíthatók. Ez a kereskedelmi hasznosítás
és a piacfejlesztés fontos előfeltétele, amely jelentős teret kínál a
kkv-k bevonására.
·
Végül, a javasolt program ösztönzőket teremt
az ikt-val és az időskorral kapcsolatos kutatás-fejlesztésre és
innovációra irányuló fokozott nemzeti és ágazati beruházásokhoz, hozzájárulva
ezáltal a K+F európai GDP-n belüli 3 %-os részesedésére irányuló
célkitűzés eléréséhez.
Az
AAL programból származó eredmények hasznosítása nyomán létrejövő, az
európai gazdaság és társadalom számára biztosított makrogazdasági hozzáadott
értéket ez a pénzügyi kimutatás nem vizsgálja.
1.5.3.     Hasonló korábbi tapasztalatok
tanulsága
A
hetedik keretprogramon belül működő korábbi AAL közös program
időközi értékeléséből az alábbi tanulságok vonhatók le:
·
az AAL programot folytatni kell, mivel
egyértelmű hozzáadott értéket képvisel – különösen a kkv-k számára – annak
köszönhetően, hogy megteremti a jólétben töltött időskort szolgáló
európai szintű kutatás és innováció területén a kapcsolódó termékek és
szolgáltatások piaci bevezetéséhez szükséges kritikus tömeget;
·
a programnak azt kell előtérbe helyeznie, hogy
a regionális innovációs szereplők (többnyire a kkv-k) hogyan ismerhetik és
szólíthatják meg az európai piacot;
·
a programnak javítania kell a működési
hatékonyságot, különösen a támogatások odaítéléséhez és a kifizetésekhez
szükséges idő tekintetében;
·
a programnak a projekttervezés kezdeti szakaszaitól
kezdve fokoznia kell a szolgáltatóknak és különösen a végfelhasználóknak a
pályázati felhívások kidolgozásába és az értékelésbe történő bevonását.
Ezeket
a tanulságokat a 2. AAL program kialakításakor figyelembe vették.
1.5.4.     Egyéb pénzügyi eszközökkel
való összeegyeztethetőség és lehetséges szinergia
Az
aktív és egészséges időskor kérdéskörével foglalkozó első európai
innovációs partnerség (EIP AHA)[23]
szerint az ikt-megoldások várhatóan fontos szerepet játszanak majd az
egészségben töltött életévek számának 2020-ig kettővel történő
növelésére, valamint a polgárok életminőségének javítására és az európai
gondozási rendszerek hatékonyságának erősítésére irányuló célok
elérésében. A partnerség stratégiai végrehajtási terve meghatározza az aktív és
egészséges időskorral kapcsolatos innováció Európa-szerte történő
felgyorsítását és széles körű bevezetését szolgáló prioritásokat a
következő három területen: betegségmegelőzés és egészségfejlesztés,
gondozás és gyógyítás, valamint önálló életvitel és társadalmi befogadás. Az
EIP AHA Tanács általi elindításának köszönhetően az AAL program és annak
folytatása a jövőben relevánsabbá válik. Az AAL program az EIP AHA
végrehajtásának egyik fő eleme, mivel az innovációs lánc „halálvölgy”
névvel illetett részére összpontosít. Emellett az AAL program szempontjából is
előnyös az EIP, mivel utóbbi felgyorsítja a piacteremtést, a széles
körű felhasználást, valamint hozzájárul a jobb piaci határfeltételek,
például a szabványosítás és a kölcsönös átjárhatóság kialakításához, amelyekre
az AAL program nem tér ki, az értékelésekben és konzultációkban azonban azokat
a bevezetés akadályaiként említik.
Az
AAL programot jelentős nemzeti kezdeményezések egészítik ki, úgymint a
saját lakókörnyezetben való életvitel segítésével és az időskorral
foglalkozó német nemzeti kezdeményezés, az életvitel segítését szolgáló egyesült
királyságbeli innovációs platform, valamint az időskorral kapcsolatos
innováció platformja Franciaországban.
Ezekkel
az egymáshoz kapcsolódó programokkal, amelyek együtt a „kutatási-innovációs
lánc” jelentős részét lefedik, Európa világviszonylatban egyedülálló
erőt tudhat magáénak a jólétben töltött időskor szolgálatába állított
ikt területén. Az AAL program jól kiegészíti a Horizont 2020 keretprogramon
belül javasolt, az ikt-val és az időskorral kapcsolatos hosszabb távú
kutatást, és az annak eredményeképpen létrejövő ikt-alapú megoldások
felhasználhatók a Horizont 2020 keretprogram innovációs és
piacérvényesítési tevékenységei során.
Az
AAL program egyúttal kiegészítésként szolgál a demográfiai változáshoz
kapcsolódó „Hosszabb élet, jobb életminőség” elnevezésű közös
programozási kezdeményezéshez[24],
amely 13 európai országot összefogva törekszik az időskorra vonatkozó
jövőbeli szakpolitikához szükséges, számos különböző kutatási
területet felölelő új, tudományos alapú ismeretek biztosítására. Az AAL program
alkalmazási hátteret biztosíthat a közös programozási kezdeményezés keretében a
több tudományterületen átívelően végzett kutatáshoz, továbbá felhasználói
tapasztalatokkal járulhat hozzá a közös programozási kezdeményezés kutatási
menetrendjéhez, miközben olyan kutatási módszereket oszt meg, mint a teljes
életcikluson alapuló megközelítés.
A
Bizottság által javasolt, az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) 2014–2020 közötti
stratégiai innovációs tervére irányuló határozatban az „Innováció az egészséges
életmód és az aktív időskor szolgálatában” a tudományos és innovációs
társulások egyik elsőbbséget élvező témaköre 2014–2015-re.
E
kezdeményezések együttesen az alapkutatástól a piaci bevezetésig a lánc
jelentős részét lefedik, az uniós kutatási és innovációs programokra
vonatkozó számos független értékelés, valamint uniós szakpolitikai dokumentumok
ajánlásaival összhangban.
1.6.        Az intézkedés és a pénzügyi
hatás időtartama
X A javaslat/kezdeményezés határozott
időtartamra vonatkozik
–
A javaslat/kezdeményezés időtartama: 2014. január 1-jétől
2023. december 31-ig
–
A 2014 és 2020 között a kötelezettségvállalási
előirányzatokra, valamint a 2014 és 2023 között a kifizetési
előirányzatokra gyakorolt pénzügyi hatás.
¨ A javaslat/kezdeményezés határozatlan
időtartamra vonatkozik
–
Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig
–
azt követően: rendes ütem.
1.7.        Tervezett irányítási
módszer(ek)[25]
¨ Centralizált irányítás közvetlenül a Bizottság által
X Centralizált irányítás közvetetten a
következőknek történő hatáskör-átruházással:
–
¨  végrehajtó ügynökségek
–
¨  az Európai Unió által létrehozott szervek[26]
–
X  tagállami közigazgatási/közfeladatot ellátó
szervek
–
¨  az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön
intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke
szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott
személyek
¨ Megosztott irányítás a tagállamokkal
¨ Decentralizált irányítás harmadik országokkal
¨ Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás
(nevezze meg)
Egynél több irányítási
módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a
„Megjegyzések” rovatban.
Megjegyzések
„A
saját lakókörnyezetben való életvitel segítéséért felelős szövetség”
névvel célzott végrehajtó struktúra jött létre a kezdeményezés irányítására,
amely a részt vevő országok irányítása alatt áll. A kezdeményezéshez
nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást ezen a szervezeten keresztül biztosítják.
A nemzeti finanszírozó szervezetek és azok megbízott ügynökségei végzik az
uniós pénzügyi hozzájárulás kezelését, valamint támogatási megállapodásokat
kötnek az együttműködésen alapuló kutatási és innovációs tevékenységekre
pénzügyi támogatásban részesülő szervezetekkel.
Megjegyzések:
Az
Európai Unió pénzügyi hozzájárulását a részt vevő államok által
létrehozott és a program irányításáért felelős célzott irányító testület
fizeti ki. Az uniós hozzájárulás kifizetésének feltétele a munkaterv és a
kapcsolódó nemzeti költségvetési kötelezettségvállalások jóváhagyása.
Az
AAL program szervezeti felépítése a következő egységekből áll:
A
részt vevő államok által célzott irányítási struktúraként létrehozott AAL
szövetség hatáskör-átruházási megállapodást és éves forrásátruházási
megállapodásokat köt az Európai Bizottsággal, amelyek alapján a keretprogramból
származó éves támogatást folyósítják. A szövetség felel az AAL program
keretében végzett összes tevékenységért, élén a szövetség jogi
képviselőjeként eljáró igazgatóval.
Az
AAL szövetség felel az AAL program keretében végzett összes tevékenységért. Az
AAL szövetség feladata a szerződések és a költségvetés kezelése, az éves
munkaprogramok kidolgozása, a pályázati felhívások közzététele, és a projektek
értékelése és rangsorolása. Ezenkívül felügyeli a projektellenőrzéseket és
átutalja az európai uniós hozzájárulásból nyújtott pénzösszegeket a kinevezett
nemzeti programügynökségek részére. Terjesztési tevékenységeket is szervez.
Az
AAL szövetséget a közgyűlés irányítja. A közgyűlés – az AAL program
döntéshozó szerve – kinevezi az igazgatóság tagjait és felügyeli az AAL program
végrehajtását, beleértve az éves munkaprogramok, a nemzeti projektfinanszírozás
és az új tagság iránti kérelmek jóváhagyását. Minden országot egy szavazati jog
illet meg, és a döntéseket egyszerű többséggel fogadják el. A Bizottság
megfigyelői státusban vesz részt a közgyűlés ülésein.
Az
AALA igazgatóságát – amely legalább egy igazgatóból és két
igazgatóhelyettesből (egy alelnökből vagy egy kincstárnokból) áll –
konkrét igazgatási feladok végrehajtására választják meg, úgymint költségvetési
tervezés, személyzetfelvétel és szerződések kötése. Jogilag képviseli a
szövetséget és a közgyűlésnek tartozik beszámolási kötelezettséggel.
A
nemzeti programirányítási ügynökségeket a részt vevő tagállamok
felhatalmazzák arra, hogy a projektigazgatással és a nemzeti
projektpartnerekkel kapcsolatos adminisztratív és jogi vonatkozású feladatokat
ellássák, valamint támogatást nyújtsanak a projektjavaslatok értékeléséhez és
tárgyalásához. Az AAL szövetség felügyelete alatt dolgoznak.
Egy,
az iparág és az egyéb érdekelt felek képviselőiből álló tanácsadó
testület javaslatokat tesz az AAL program keretében rendezett pályázati
felhívások prioritásaira és témaköreire vonatkozóan.
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
2.1.        A nyomon követésre és a
jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
Ismertesse a nyomon
követés és jelentéstétel gyakoriságát és feltételeit.
A
Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogrammal összhangban az
AAL program végrehajtását a célzott végrehajtó struktúra évente nyomon követi,
és arról adott esetben évente beszámol a Bizottságnak. A program nyomon
követése a célzott végrehajtó struktúra által készített éves jelentések
keretében történik. E jelentések az 1.4.4. szakaszban ismertetett mutatók
alapján részletes áttekintést adnak a program végrehajtásáról.
A
program hároméves működését követően független szakértők
segítségével végzett félidei értékelésre kerül sor, amely az alábbiakat
vizsgálja: 1) a program fokozott tudományos, irányítási és pénzügyi integrációt
célzó végrehajtása; 2) a közös programnak a célkitűzései elérése
tekintetében vett hozzáadott értéke és eredményessége. A program lezárásakor
külső szakértők záró értékelést végeznek.
2.2.        Irányítási és
kontrollrendszer
2.2.1.     Felismert kockázat(ok)
1)
A főbb kockázatok a célzott végrehajtó struktúrának az uniós költségvetési
hozzájárulás kezelésére, valamint a program napi működtetésében részt
vevő nemzeti ügynökségek hatékony ellenőrzésére való képességéhez
kapcsolódnak.
2)
További kockázat a kkv-k nagyarányú közreműködése és a közvetett
centralizált irányítási megközelítés miatti csalás és lehetséges pénzügyi
veszteségek elleni hatékony védelem.
3)
A harmadik kockázat forrása az, hogy az érintett országok képesek-e hatékonyan
finanszírozni a programhoz nyújtott saját hozzájárulásukat.
2.2.2.     Tervezett ellenőrzési
mód(ok)
Az
1. és 2. kockázat tekintetében lásd a 2.3. pontot.
A 3. kockázatot
illetően biztosítékok gondoskodnak arról, hogy az uniós forrásokat
kizárólag a nemzeti pénzügyi kötelezettségvállalások igazolása esetén lehessen
rendelkezésre bocsátani mind az éves forrásátruházási megállapodások, mind
pedig a közös program projektjeinek nemzeti résztvevői felé teljesített
kifizetések szintjén. További biztosítékot jelent, hogy az uniós finanszírozás
mértéke nem haladhatja meg a programban nyújtott összes közfinanszírozás 50 %-át,
valamint hogy az igazgatási kiadásokra fordított uniós támogatás mértéke
legfeljebb a teljes uniós hozzájárulás 6 %-a lehet.
2.2.3.     Az ellenőrzések költsége
és haszna és a megfelelési problémák várható aránya
A
programról szóló határozat 7. cikkének megfelelően a program
végrehajtásának ellenőrzésére létrehozott rendszert úgy alakítják ki, hogy
az kellő bizonyossággal szavatolja a műveletek eredményességéhez és
hatékonyságához kapcsolódó kockázatok megfelelő kezelését, valamint az
alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét,
megfelelően figyelembe véve az AAL program mint köz-magán társulás sajátos
jellegét. Az ellenőrzési rendszer biztosítja a bizalom és az
ellenőrzés közötti megfelelő egyensúlyt, kellő figyelemmel a
valamennyi szinten, de elsősorban a résztvevőknél jelentkező
igazgatási és más ellenőrzési költségekre annak érdekében, hogy a
lehető leghatékonyabban segíthesse elő a Horizont 2020 keretprogram
célkitűzéseinek elérését.
2.3.        A csalások és a
szabálytalanságok megelőzésre vonatkozó intézkedések
Tüntesse fel a
meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket.
Az
AAL programot létrehozó határozat 3. cikke kimondja, hogy az uniós
hozzájárulás feltétele a 966/2012/EU, Euratom rendelet 60. cikkének (5) bekezdésében
foglalt jelentéstételi követelmények AAL szövetség általi teljesítése. A 8. cikk
értelmében a Bizottság megszüntetheti, csökkentheti vagy felfüggesztheti az
általa nyújtott hozzájárulást.
A
Bizottság és az AALA között a 966/2012/EU, Euratom rendelet 61. cikkének
megfelelően kötendő hatáskör-átruházási megállapodás rendelkezik
arról, hogy az AALA tevékenységeit – különösen ellenőrzések végzésével – a
Bizottság felügyeli.
A
Bizottság és a célzott végrehajtó struktúra közötti részletes megállapodás
részeként további csalásellenes intézkedések végrehajtására kerül sor.
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT
PÉNZÜGYI HATÁSA
3.1.        A többéves pénzügyi keret
mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit
érintik a kiadások?
·
Jelenlegi költségvetési tételek
A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül
pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás
 Szám: 09 04 03 01 A mindenki számára biztosított élethosszig tartó egészség és jólét javítása || diff./nem diff. ([27]   || EFTA-országoktól[28]   || tagjelölt országoktól[29]   || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében
 1A ||   || diff./nem diff. || IGEN || IGEN || IGEN || IGEN
3.2.        A kiadásokra gyakorolt
becsült hatás
3.2.1.     A kiadásokra gyakorolt becsült
hatás összegzése
millió EUR (három tizedesjegyig)
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || Szám 1A || [Megnevezés...................................................................]
 Tartalmak, Technológiák és Kommunikációs Hálózatok Főigazgatósága ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || ÖSSZESEN
  Operatív előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Szám: 09 04 03 01 || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 ||   ||   ||   || 175
 Kifizetési előirányzatok || (2) || 2,7 || 10 || 17,3 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 175
 Költségvetési tétel száma || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[30]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Költségvetési tétel száma ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A Tartalmak, Technológiák és Kommunikációs Hálózatok Főigazgatóságához tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || = 1 + 1a + 3 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 ||   ||   ||   || 175
 Kifizetési előirányzatok || = 2 + 2a +3 || 2,7 || 10 || 17,3 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 175
  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 ||   ||   ||   || 175
 Kifizetési előirányzatok || (5) || 2,7 || 10 || 17,3 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 175
  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || 0,008 || 0,008 || 0,038 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,038 ||   ||   ||   || 0,116
 A többéves pénzügyi keret 1A. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || = 4 + 6 || 25,008 || 25,008 || 25,038 || 25,008 || 25,008 || 25,008 || 25,038 ||   ||   ||   || 175,116
 Kifizetési előirányzatok || = 5 + 6 || 2,708 || 10,008 || 17,338 || 24,708 || 24,708 || 24,708 || 24,738 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 175,116
Amennyiben a javaslat/kezdeményezés több fejezetet is
érint:
  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 1–4. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN (Referenciaösszeg) || Kötelezettségvállalási előirányzatok || = 4 + 6 || 25,008 || 25,008 || 25,038 || 25,008 || 25,008 || 25,008 || 25,038 ||   ||   ||   || 175,116
 Kifizetési előirányzatok || = 5 + 6 || 2,708 || 10,008 || 17,338 || 24,708 || 24,708 || 24,708 || 24,738 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 175,116
 A többéves pénzügyi keret fejezete || 5 || „Igazgatási kiadások”
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || ÖSSZESEN
 Tartalmak, Technológiák és Kommunikációs Hálózatok Főigazgatósága ||   ||   ||   ||
  Humánerőforrás || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 ||   ||   ||   || 1,834
  Egyéb igazgatási kiadások || 0,024 || 0,024 || 0,024 || 0,024 || 0,024 || 0,024 || 0,024 ||   ||   ||   || 0,168
 Tartalmak, Technológiák és Kommunikációs Hálózatok Főigazgatósága ÖSSZESEN || Előirányzatok || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 ||   ||   ||   || 2,002
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 ||   ||   ||   || 2,002
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||   ||   ||   || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 25,294 || 25,294 || 25,324 || 25,294 || 25,294 || 25,294 || 25,324 ||   ||   ||   || 177,118
 Kifizetési előirányzatok || 2,994 || 10,294 || 17,624 || 24,994 || 24,994 || 24,994 || 25,024 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 177,118
3.2.2.     Az operatív
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív
előirányzatok felhasználását
–
X  A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív
előirányzatok felhasználását vonja maga után:
Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR
(három tizedesjegyig)
 Tüntesse fel a célkitűzéseket és teljesítéseket ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN ||
 TELJESÍTÉSEK ||
 Típus[31]   || Átlagos költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám összesen || Összes költség
 1. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[32]: ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 1. teljesítés || A közös program létrehozása és működtetése (*) || 1,5/ év || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 7 || 10,5
 1. konkrét célkitűzés részösszege || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 7 || 10,5
 2. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2. teljesítés || Támogató intézkedések || 0,200 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 35 || 7
 2. konkrét célkitűzés részösszege || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 35 || 7
 3. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 3. teljesítés || Projektek (*) || 2 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 175 || 164,5
 3. konkrét célkitűzés részösszege || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 175 || 164,5
 ÖSSZKÖLTSÉG ||   || 25 ||   || 25 ||   || 25 ||   || 25 ||   || 25 ||   || 25 ||   || 25 ||   || 175
(*)        Az AAL közös program központi
igazgatási költsége az uniós hozzájárulás legfeljebb 6 %-áig támogatható,
a javaslatok értékelésének költségét is beleértve.
(**)      Projektenként
4 millió EUR összköltséggel kell számolni, amelynek 50 %-át az Unió
és a részt vevő államok közösen finanszírozzák közpénzekből, az éves
kötelezettségvállalásokban megállapított arány szerint (várhatóan ~40–50 %).
3.2.3.     Az igazgatási
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
3.2.3.1.  Összegzés
–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási
előirányzatok felhasználását.
–
X  A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási
előirányzatok felhasználását vonja maga után:
millió EUR (három
tizedesjegyig)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 ||   ||   ||   || 1,834
 Egyéb igazgatási kiadások || 0,180 || 0,180 || 0,180 || 0,180 || 0,180 || 0,180 || 0,180 ||   ||   ||   || 1,260
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || 0,442 || 0,442 || 0,442 || 0,442 || 0,442 || 0,442 || 0,442 ||   ||   ||   || 3,094
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE[33] bele nem tartozó előirányzatok   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb igazgatási kiadások || 0,008 || 0,008 || 0,038 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,038 ||   ||   ||   || 0,116
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege || 0,008 || 0,008 || 0,038 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,038 ||   ||   ||   || 0,116
 ÖSSZESEN || 0,450 || 0,450 || 0,480 || 0,450 || 0,450 || 0,450 || 0,480 ||   ||   ||   || 3,210
A szükséges igazgatási
előirányzatoknak az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az
intézkedés irányításához rendelt és/vagy a főigazgatóságon belül
átcsoportosított előirányzatokkal kell eleget tenni. A források adott
esetben a költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves
elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további
juttatásokkal.
3.2.3.2.  Becsült
humánerőforrás-szükségletek
–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást.
–
X  A javaslat/kezdeményezés az alábbi
humánerőforrás-igénnyel jár:
A becsléseket teljes munkaidős
egyenértékben kell kifejezni
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017-2020 || Összesen
  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) ||
 XX 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 2 || 2 || 2 || 8 || 14
 XX 01 01 02 (a küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (közvetett kutatás) ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) ||   ||   ||   ||   ||
  Külső személyi állomány teljes munkaidős egyenértékben (FTE) kifejezve[34]   ||
 XX 01 02 01 (AC, INT, END a teljes keretből) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[35]   || – a központban   ||   ||   ||   ||   ||
 – a küldöttségeknél ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (AC, END, INT közvetett kutatásban)   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (AC, END, INT közvetlen kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb költségvetési tételek (kérjük megnevezni) ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZESEN || 2 || 2 || 2 || 8 || 14
XX az érintett szakpolitikai terület vagy
költségvetési cím.
A
humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló,
az intézkedés irányításához rendelt személyzettel és/vagy az adott
főigazgatóságon belüli személyzetátcsoportosítással kell eleget tenni. A
források adott esetben a költségvetési korlátok betartása mellett
kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz
rendelt további juttatásokkal.
Az elvégzendő
feladatok leírása:
 Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || Az intézkedésből eredő fő feladatok a következők: -    Az AAL szövetség közgyűlésének ülésein való részvétel bizottsági megfigyelőként – évi 4 kétnapos ülés (igazgatói/egységvezetői szint) -    Évente háromszor munkaértekezleteken és tájékoztatási célú eseményeken való részvétel (egységvezetői szint) -    A támogatási szerződésekről a célzott végrehajtó struktúrával folytatott tárgyalások, valamint a szerződések kidolgozása és kifizetése (projektfelelősi szint + B/C asszisztensi szint) -    A végrehajtás nyomon követése + segítségnyújtás a félidei és utólagos értékelésekhez (projektfelelősi szint) -    A programok végrehajtásának pénzügyi és jogi ellenőrzése (pénzügyi tisztviselői szint)
 Külső személyzet ||
3.2.4.     A jelenlegi többéves pénzügyi
kerettel való összeegyeztethetőség
–
X  A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető
a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a többéves pénzügyi keret
vonatkozó fejezetének átprogramozása.
Fejtse ki, miként kell átprogramozni a pénzügyi
keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő
összegeket.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz
alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[36]
Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett
fejezeteket és költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.
3.2.5.     Harmadik felek részvétele a
finanszírozásban
–
A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült
minimális társfinanszírozást irányozza elő:
előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || Összesen
 Részt vevő államok || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 ||   ||   ||   || 175
 Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 ||   ||   ||   || 175

A társfinanszírozás részletezése
Legfeljebb évi 25 millió EUR
összegű európai uniós hozzájárulást kell nyújtani, feltéve, hogy a részt
vevő államok legalább évi 25 millió EUR összegű beruházást
valósítanak meg; ezek az államok 2014 és 2020 között nemzeti
költségvetésükből legalább 175 millió EUR-val járulnak hozzá az
AAL programhoz.
Az AAL program működési költségeihez való
uniós hozzájárulás az AAL programhoz nyújtott teljes uniós pénzügyi
hozzájárulás legfeljebb 6 %-a lehet.
Az uniós hozzájárulás a részt vevő nemzeti
programokból származó összes közfinanszírozás meghatározott százalékát teszi
ki, de semmiképpen nem haladhatja meg az AAL programhoz nyújtott
közfinanszírozás 50 %-át. Ezt a rögzített százalékarányt a célzott
végrehajtó struktúra és a Bizottság közötti szerződés határozza meg a
részt vevő partnerállamok többéves kötelezettségvállalása, valamint az
európai uniós hozzájárulás alapján.
Ezenfelül a program keretében kiírt pályázatok
útján kiválasztott K+F projektekben részt vevő szervezetek
társfinanszírozást nyújtanak ezekhez a projektekhez. E hozzájárulásoknak a
program időtartama alatt várható összege legalább kb. 300 millió EUR.

3.3.        A
bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás
–
X  A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi
hatása a bevételre.
[1]               Lásd: http://ec.europa.eu/information_society/activities/einclusion/docs/aal/interim_evaluation_report.pdf

[2]               Az összeg indikatív jellegű, és a Horizont 2020 keretprogramon
belül elfogadott végleges pénzügyi kimutatástól, valamint a CNECT
Főigazgatóság részére az egészség, demográfiai változások és jólét témájú
társadalmi kihívás címén elkülönített összegtől függ.
[3]               HL C …, …, … o.
[4]               COM(2010) 2020 végleges, 2010. március 3.
[5]               HL … [Horizont 2020 keretprogram].
[6]               HL L 201., 2008.7.30.,
49. o.
[7]               HL L 412., 2006.12.30.,
1. o.
[8]               COM(2010) 763 végleges, 2010. december 16.
[9]               COM(2006) 571 végleges, 2006. október 12.
[10]             COM(2010) 546 végleges, 2012. október 6.
[11]             COM(2010) 245 végleges, 2010. május 19.
[12]             COM(2012) 83 final, 2012. február 29.
[13]             HL L 298., 2012.10.26., 1. o.
[14]             HL L 362., 2012.12.31., 1. o.
[15]             HL L […]., […]., […]. o. [a Horizont 2020 keretprogramon
belüli részvételre vonatkozó szabályok].
[16]             HL L 312., 1995.12.23., 1. o.
[17]             HL L 292., 1996.11.15., 2. o.
[18]             HL L 136., 1999.5.31., 1. o.
[19]             HL L 136., 1999.5.31., 1. o.
[20]             HL L 292., 1996.11.15., 2. o.
[21]             Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based
Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based
Budgeting).
[22]             A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a)
vagy b) pontja szerint.
[23]             COM(2012) 83 final, 2012. február 29.
[24]             COM(2008) 468: Útban a közös kutatásprogramozás
felé.
[25]             Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a
költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások
megtalálhatók a Költségvetési Igazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[26]             A költségvetési rendelet 185. cikkében említett
szervek.
[27]             Differenciált/nem differenciált előirányzat.
[28]             EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.
[29]             Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni
potenciális tagjelölt országok.
[30]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[31]             A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra
vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza
kilométerben stb.).
[32]             Az 1.4.2. szakaszban („Konkrét célkitűzések...”)
feltüntetett célkitűzés.
[33]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[34]             AC=szerződéses alkalmazott; AL=helyi alkalmazott;
END=kirendelt nemzeti szakértő; INT=átmeneti alkalmazott; JED=küldöttségi
pályakezdő szakértő.
[35]             Az operatív előirányzatokból finanszírozott
külső személyzetre vonatkozó részleges felső határérték (korábban:
BA-tételek).
[36]             Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.