               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.1.28.
            COM(2016) 30 final
            2016/0013(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságában a Vállalkozásfejlesztési Központ pénzügyi szabályzatától való eltérés jóváhagyása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               A Vállalkozásfejlesztési Központot (a továbbiakban: CDE) az AKCS–EU partnerségi megállapodás
                  1
                III. melléklete hozta létre.

               A Vállalkozásfejlesztési Központ jogi keretét a következők határozzák meg: a Vállalkozásfejlesztési Központ alapszabálya és eljárási szabályzata, melyeket az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságának 8/2005 határozatával
                  2
                fogadtak el (a továbbiakban: a CDE alapszabálya), a Vállalkozásfejlesztési Központ személyzeti szabályzata, melyet az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságának 9/2005 határozatával
                  3
                fogadtak el, valamint a Vállalkozásfejlesztési Központ pénzügyi szabályzata
                  4
               , melyet az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságának 5/2004 határozatával fogadtak el (a továbbiakban: a CDE pénzügyi szabályzata).

               Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa a 2014. június 19–20-án Nairobiban tartott 39. találkozóján együttes nyilatkozatban megállapodott arról, hogy szabályosan bezárják a Vállalkozásfejlesztési Központot. Ebben az együttes nyilatkozatban a Miniszterek Tanácsa hatásköröket ruházott az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságára, hogy elfogadhassa a Vállalkozásfejlesztési Központ bezárásának végrehajtásához szükséges határozatokat.

               2014 júniusa óta fokozatos lépéseket hajtottak végre a CDE bezárása érdekében. A CDE bezárására irányuló folyamat során a bezárással összefüggésben a CDE pénzügyi szabályzatának kiigazítására van szükség.

               A CDE pénzügyi szabályzatát az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága fogadta el, amely szerv a CDE alapszabálya szerint a CDE felügyeleti hatósága. 2015. október 19-én kelt levelében a CDE igazgatótanácsa ezért az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságának előzetes jóváhagyását kérte a CDE pénzügyi szabályzatától való eltéréshez. Ezek az eltérések a következőket érintik:

               i. a CDE fennállásának utolsó négy évét illetően (vagyis 2013–2016 között) egyetlen többéves jogszabályban előírt könyvvizsgálat végrehajtásának lehetősége a CDE pénzügyi szabályzatának 27. cikke (5) bekezdésében szereplő, jogszabályban előírt éves könyvvizsgálatok helyett,

               ii. e célból annak lehetősége, hogy egyetlen könyvvizsgálói vállalkozással kössenek szerződést annak ellenére, hogy a CDE pénzügyi szabályzata 27. cikkének (1) bekezdése szerint ugyanaz a könyvvizsgálói vállalkozás három egymást követő évnél hosszabb időszakra nem nevezhető ki.

               A CDE bezárási folyamatának zökkenőmentes végrehajtása érdekében javasolt, hogy az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága hatásköröket ruházzon át a CDE igazgatótanácsára az CDE említett szabályzatainak kiigazítása céljából, a szabályos bezárás keretében felmerülő konkrét igényeknek megfelelően.

               2016/0013 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságában a Vállalkozásfejlesztési Központ pénzügyi szabályzatától való eltérés jóváhagyása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 209. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben a 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodás (a továbbiakban: az AKCS–EU partnerségi megállapodás)
                  5
                III. mellékletére, és különösen annak 2. cikke (6) bekezdésére,

               tekintettel az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságának a Vállalkozásfejlesztési Központ (CDE) pénzügyi szabályzatáról szóló, 2004. december 17-i 5/2004 határozatára
                  6
                (a továbbiakban: a CDE pénzügyi szabályzata),

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa a 2014. június 19–20-án Nairobiban tartott 39. ülésén együttes nyilatkozatban állapodott meg arról, hogy bezárják a Vállalkozásfejlesztési Központot és módosítják az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. mellékletét, valamint hogy e cél érdekében hatásköröket ruháznak az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságára ezen ügyek előmozdítása érdekében, a szükséges határozatok elfogadása céljából.

               (2)Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága 2014. október 23-i 4/2014 határozatában
                  7
                emlékeztet arra, hogy a CDE bezárása folyamán tiszteletben kell tartani a CDE felügyeleti hatóságának az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. mellékletében meghatározott hatásköreit, valamint az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa által az együttes nyilatkozatban rögzített részletes szabályokat.

               (3)Az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. melléklete 2. cikke (6) bekezdésének d) pontja értelmében az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága nyomon követi a központ általános stratégiáját és felügyeletet gyakorol az igazgatótanács munkája felett.

               (4)Az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. melléklete 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja előírja, hogy a CDE igazgatótanácsa „megállapítja a pénzügyi és személyzeti szabályzatot és a működési szabályokat”.

               (5)A CDE igazgatótanácsa 2015. október 19-én kelt levelében azzal a kéréssel fordult az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságához, hogy a központ bezárására való tekintettel el kíván térni a CDE pénzügyi szabályzata 27. cikkének (1) bekezdésétől és 27. cikkének (5) bekezdésétől, és ennek előzetes jóváhagyását kérte a felügyeleti hatóságoktól.

               (6)A CDE pénzügyi szabályzatának és a Vállalkozásfejlesztési Központ személyzeti szabályzatának
                  8
                (a továbbiakban: a CDE személyzeti szabályzata) a CDE szabályos bezárási folyamata miatt esetlegesen szükségessé váló módosítása vagy az azoktól való eltérések rugalmas eljárást tesznek szükségessé.

               (7)A CDE pénzügyi szabályzata 27. cikkének (1) bekezdésében szereplő követelmény, miszerint ugyanaz a könyvvizsgálói vállalkozás három egymást követő évnél hosszabb időszakra nem nevezhető ki, valamint a CDE pénzügyi szabályzata 27. cikkének (5) bekezdésében szereplő követelmény, miszerint e vállalkozásnak évente jogszabályban előírt könyvvizsgálati jelentést kell készítenie, a szervezet bezárásával összefüggésben már nem releváns,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1)Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságában a Vállalkozásfejlesztési Központ pénzügyi szabályzatától való eltérés jóváhagyása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontot az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága jelen határozathoz csatolt határozattervezete alapján alakítják ki.

               (2)Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságában az Unió képviseletében eljáró személyek a Tanács további határozata nélkül elfogadhatnak kisebb módosításokat a határozattervezethez.

               2. cikk

               Elfogadását követően az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságának határozatát az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 317., 2000.12.15., 3. o., a Cotonouban 2000. június 23-án aláírt, Luxembourgban 2005. június 25-én (HL L 209., 2005.8.11., 27. o.) és Ouagadougouban 2010. június 22-én (HL L 287., 2010.11.4., 3. o.) aláírt megállapodások által módosított megállapodás.

                     (2)
                  HL L 66., 2006.3.8., 16. o.

                     (3)
                  HL L 348., 2005.12.30., 54. o.

                     (4)
                  HL L 70., 2006.3.9., 52. o.

                     (5)
                  HL L 317., 2000.12.15., 3. o., a Cotonouban 2000. június 23-án aláírt, Luxembourgban 2005. június 25-én (HL L 209., 2005.8.11., 27. o.) és Ouagadougouban 2010. június 22-én (HL L 287., 2010.11.4., 3. o.) aláírt megállapodások által módosított megállapodás.

                     (6)
                  HL L 70., 2006.3.9., 52. o.

                     (7)
                  HL L 330., 2014.11.15., 61. o.

                     (8)
                  HL L 348., 2005.12.30., 54. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.1.28.
            COM(2016) 30 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságában a Vállalkozásfejlesztési Központ pénzügyi szabályzatától való eltérés jóváhagyása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               a következőhöz:

               Javaslat

                  A TANÁCS HATÁROZATA

               az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságában a Vállalkozásfejlesztési Központ pénzügyi szabályzatától való eltérés jóváhagyása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               Tervezet

               AZ AKCS–EU NAGYKÖVETEK BIZOTTSÁGÁNAK HATÁROZATA

               a Vállalkozásfejlesztési Központ pénzügyi szabályzatától való eltérés jóváhagyásáról

               AZ AKCS–EU NAGYKÖVETEK BIZOTTSÁGA,

               tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodás (a továbbiakban: az AKCS–EU partnerségi megállapodás)
                  1
                III. mellékletére és különösen annak 2. cikke (6) bekezdésére,

               tekintettel az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságának a Vállalkozásfejlesztési Központ (CDE) pénzügyi szabályzatáról szóló, 2004. december 17-i 5/2004 határozatára
                  2
                (a továbbiakban: a CDE pénzügyi szabályzata),

               mivel:

               (1)Az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. melléklete 2. cikke (6) bekezdésének d) pontja értelmében az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága nyomon követi a központ általános stratégiáját és felügyeletet gyakorol az igazgatótanács munkája felett.

               (2)Az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. melléklete 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja előírja, hogy a CDE igazgatótanácsa „megállapítja a pénzügyi és személyzeti szabályzatot és a működési szabályokat”.

               (3)A Vállalkozásfejlesztési Központnak az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága 8/2005 határozatával
                  3
                elfogadott alapszabálya és eljárási szabályzata (a továbbiakban: a CDE alapszabálya) és a CDE pénzügyi szabályzata tartalmaz biztosítékokat az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságának tájékoztatásával és az általa gyakorolt felügyelettel kapcsolatban.

               (4)Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa a 2014. június 19–20-án Nairobiban tartott 39. ülésén együttes nyilatkozatban állapodott meg arról, hogy bezárják a CDE-t és módosítják az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. mellékletét, valamint hogy e cél érdekében hatásköröket ruháznak az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságára ezen ügyek előmozdítása érdekében, a szükséges határozatok elfogadása céljából.

               (5)Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága 2014. október 23-i 4/2014 határozatában
                  4
                emlékeztet arra, hogy a CDE bezárása folyamán tiszteletben kell tartani a CDE felügyeleti hatóságának az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. mellékletében meghatározott hatásköreit, valamint az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa által az együttes nyilatkozatban rögzített részletes szabályokat.

               (6)A CDE igazgatótanácsa 2015. október 19-én kelt levelében azzal a kéréssel fordult az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságához, hogy a központ bázárására való tekintettel el kíván térni a CDE pénzügyi szabályzata 27. cikkénel (1) bekezdésétől és 27. cikkének (5) bekezdésétől, és ennek előzetes jóváhagyását kérte a felügyeleti hatóságoktól.

               (7)A CDE pénzügyi szabályzatának és a Vállalkozásfejlesztési Központ személyzeti szabályzatának
                  5
                (a továbbiakban: a CDE személyzeti szabályzata) a CDE szabályos bezárási folyamata miatt esetlegesen szükségessé váló módosítása vagy az azoktól való eltérések rugalmas eljárást tesznek szükségessé.

               (8)A CDE pénzügyi szabályzata 27. cikkének (1) bekezdésében szereplő követelmény, miszerint ugyanaz a könyvvizsgálói vállalkozás három egymást követő évnél hosszabb időszakra nem nevezhető ki, valamint a CDE pénzügyi szabályzata 27. cikkének (5) bekezdésében szereplő követelmény, miszerint e vállalkozásnak évente jogszabályban előírt könyvvizsgálati jelentést kell készítenie, a szervezet bezárásával összefüggésben már nem releváns,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

               1. cikk

               (1)Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága kedvező véleményt nyilvánít a CDE pénzügyi szabályzata 27. cikkének (1) bekezdésétől és 27. cikkének (5) bekezdésétől való, azonnali hatályú eltérés tekintetében.

               (2)A CDE pénzügyi szabályzata 27. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a CDE egyetlen könyvvizsgálói vállalkozást nevezhet ki a 2013–2016. pénzügyi éveket érintő, négyéves időszak egészére. Ezt a vállalkozást a CDE pénzügyi szabályzatában szereplő közbeszerzési eljárásnak megfelelően választják ki.

               A CDE pénzügyi szabályzata 27. cikkének (5) bekezdésétől eltérve többéves pénzügyi felülvizsgálatot indítanak a még nem felülvizsgált pénzügyi évek tekintetében, és egyetlen végső jelentést fognak benyújtani a CDE igazgatótanácsának.

               2. cikk

               Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága felhatalmazza a CDE igazgatótanácsát, hogy eltérjen a CDE pénzügyi szabályzatától és a CDE személyzeti szabályzatától és/vagy módosítsa azokat, amennyiben ez a CDE szabályos bezárási folyamata miatt esetlegesen szükségessé válik.

               3. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt […],

                     az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 317., 2000.12.15., 3. o., a Cotonouban 2000. június 23-án aláírt, a Luxembourgban 2005. június 25-én (HL L 209., 2005.8.11., 27. o.) és Ouagadougouban 2010. június 22-én (HL L 287., 2010.11.4., 3. o.) aláírt megállapodások által módosított megállapodás.

                     (2)
                  HL L 70., 2006.3.9., 52. o.

                     (3)

                        HL L 66., 2006.3.8., 66. o.

                     (4)
                  HL L 330., 2014.11.15., 61. o.

                     (5)
                  HL L 348., 2005.12.30., 54. o.


				|

		52013PC0747

			Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA a Portugáliának nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról szóló 2011/344/EU végrehajtási határozat módosításáról /* COM/2013/0747 final - 2013/0362 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
2011. május 17-én
a Tanács Portugália kérésére az országnak nyújtandó pénzügyi támogatásról
döntött (2011/344/EU tanácsi végrehajtási határozat), amelynek célja a bizalom
visszaállítására, a gazdaság fenntartható növekedéshez való visszatérésének
lehetővé tételére, valamint Portugália, az euróövezet és az EU pénzügyi
stabilitásának megőrzésére irányuló szigorú gazdasági és reformprogramhoz
való hozzájárulás.
A 2011/344/EU határozat 3. cikkének (10)
bekezdésével összhangban a Bizottság az IMF-fel együtt és az EKB-val
összeköttetésben elvégezte az elfogadott intézkedések végrehajtása terén elért
előrelépésre, valamint eredményességükre és gazdasági-társadalmi hatásukra
vonatkozó nyolcadik és kilencedik felülvizsgálatot.
Figyelembe véve az újabb gazdasági,
költségvetési és pénzügyi fejleményeket, valamint a szakpolitikai
intézkedéseket, a Bizottság szükségesnek tartja a támogatást alátámasztó
gazdaságpolitikai feltételek bizonyos mértékű módosítását a tanácsi
végrehajtási határozat javasolt módosításának preambulumbekezdéseiben kifejtett
programcélok biztosítása érdekében.
2013/0362 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
a Portugáliának nyújtandó uniós pénzügyi
támogatásról szóló 2011/344/EU végrehajtási határozat módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az európai pénzügyi stabilizációs
mechanizmus létrehozásáról szóló, 2010. május 11-i 407/2010/EU tanácsi
rendeletre[1]
és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)       A 2011/344/EU tanácsi
végrehajtási határozat 3. cikkének (10) bekezdésével összhangban a Bizottság a
Nemzetközi Valutaalappal (IMF) együtt és az Európai Központi Bankkal (EKB)
összeköttetésben 2013. szeptember 16. és október 3. között elvégezte a hatóságok
által az elfogadott intézkedések végrehajtása terén elért előrelépésre
vonatkozó, összevont nyolcadik és kilencedik felülvizsgálatot.
(2)       A reál-GDP negyedéves
növekedése ez év második negyedévében a pozitív tartományba tért vissza, és a
rövid távú mutatók is a recesszió mélypontját követő fokozatos kilábalásra
utalnak. A reál-GDP terén ebben az évben 1,8%-os csökkenés, majd 2014-ben
0,8%-os, 2015-ben pedig 1,5%-os növekedés várható. A munkaerőpiacot
érintő feszültségek a várakozások szerint valamelyest csökkenni fognak.
Ennek ellenére a munkanélküliségi ráta a jövő évben valószínűleg
17,7%-os csúcsértéket ér el, és csak ezt követően kezd fokozatos
csökkenésbe. A makrogazdasági kilátásokkal kapcsolatos bizonytalanságok
jelentősek, mivel a 2014-re és 2015-re előre jelzett fellendülés
tartóssága pozitív kereskedelmi és pénzügyi piaci folyamatok függvénye, amelyek
továbbra is instabilitást mutatnak.
(3)       2013 augusztusáig a központi
költségvetés pénzforgalmi hiánya terén a GDP 0,6 százalékpontját kitevő
(rendkívüli tényezők nélküli) javulást mértek a múlt év hasonló
időszakához képest. Stabil adóbevételi teljesítmény és a legtöbb kiadási
tétel szigorú végrehajtása támogatja a költségvetés végrehajtását. Ennek
ellenére a hetedik felülvizsgálatban vázolt költségvetési kilátásokhoz képest
némi eltérés volt tapasztalható. Ide sorolhatók az uniós pénzeszközök
átprogramozását kísérő hiányosságok és egy kikötői koncesszió
értékesítésének elhalasztása (egyszeri intézkedések), valamint az olyan
tényezők, mint az uniós költségvetéshez való, vártnál magasabb hozzájárulás,
egyes nem adójellegű bevételek terén tapasztalt rossz teljesítmény, a
Banco de Portugal beruházási portfóliójában lévő görög kötvényállományból
származó osztalékok Görögországnak való átadása, a közalkalmazottak
nyugdíjrendszerébe fizetett társadalombiztosítási járulékok vártnál alacsonyabb
szintje, továbbá a bérköltségek és a folyó termelőfelhasználás terén
bekövetkezett túlköltekezés. Az ideiglenes költségvetési juttatások (a GDP
0,3%-a) felhasználását követően az eltérések nettó hatása a becslések
szerint a GDP 0,5%-ával emeli a 2013. évi hiányt. Emellett a BANIF-nak
juttatott, a GDP 0,4%-át kitevő tőkeinjekció is növelte a
költségvetési rést, noha ezt a műveletet a program nem veszi figyelembe.
(4)       A kormány korrekciós
intézkedéseket hozott a GDP 5,5%-át kitevő, program szerinti hiánycél
teljesítése érdekében, nevezetesen a beruházásokra rendelkezésre álló
pénzeszközök csökkentése és a szakminisztériumok folyó
termelőfelhasználásának szorosabb ellenőrzése révén (a GDP 0,1%-a). A
kormány emellett egyszeri intézkedésként bejelentett egy, az adók és a
társadalombiztosítási járulékok területére irányuló adósságbehajtási programot,
amelynek révén a várakozások szerint a GDP mintegy 0,4%-át kitevő bevétel
behajtására kerülhet sor. A program továbbá szigorított szankciókat tartalmaz
az adózási bűncselekményekre vonatkozóan.
(5)       Az aktualizált költségvetési
előrejelzések 2013-ban a GDP 0,5%-át kitevő, a strukturális
egyenlegben bekövetkezett javulásban mért költségvetési intézkedéssel
számolnak, ami némileg elmarad a hetedik felülvizsgálatban a GDP 0,6%-ára
előre jelzett mértéktől. A várható alulteljesítést főként az
eredetileg tervezett konszolidációs csomag végrehajtásában bekövetkezett
késedelem, illetve az magyarázza, hogy a csomagot részben egyszeri intézkedésekkel
váltották fel, a költségvetési tartalékra pedig váratlan nyomás nehezedett. A
végrehajtás késedelmét számos nehézség magyarázza: ilyen a júliusi politikai
válság és az azt követő kormányátalakítás; az új átképzési programra
vonatkozó törvénytervezet egyes rendelkezéseit alkotmányellenesnek nyilvánító,
augusztus 29-i alkotmánybírósági véleményre adandó válasz jelentette kihívás,
valamint egyes intézkedések (nevezetesen az egy minimálszintet meghaladó
álláskeresési járadékra és táppénzre kivetett, átalakított
társadalombiztosítási járulékok) technikai végrehajtása terén tapasztalt
nehézségek az alkotmánybíróság április 5-i ítéletét követően.
(6)       A kormány megerősítette
vállalását a 2014-ben a GDP 4%-ában meghatározott hiánycél teljesítésére vonatkozóan.
Ezzel összefüggésben a kormány a GDP mintegy 2,3%-át kitevő konszolidációs
intézkedéseket fogadott el, amelyek részben fedezik a 2013-ban bekövetkezett,
2014-re áthúzódó költségvetési csúszásokat is. A konszolidációs intézkedések
nagyobb része a költségvetés-tervezetben szerepel, néhány intézkedés
végrehajtásáról pedig külön jogszabályok rendelkeznek. Az intézkedések
elsődlegesen tartós jellegűek, és túlnyomó többségük a kiadások
visszafogásán alapul. Összességében véve a tervezett költségvetési kiigazítás
eléréséhez szükséges konszolidációs csomag kumulatív értéke nem változott a
hetedik felülvizsgálatban megállapítotthoz képest – mintegy 4,7 milliárd EUR
értékű tartós megtakarítási intézkedésről van szó 2013 és 2014
folyamán, vagy a GDP 2,8%-áról. Ugyanakkor a végrehajtás 2013-as, fent említett
késedelme következtében a költségvetési konszolidáció egy része jelenleg
2014-re van ütemezve.
(7)       A 2014-re tervezett
konszolidáció (a GDP kb. 1,8%-a) nagy részét a közkiadások felülvizsgálata
keretében kell biztosítani, amelyre az elmúlt évben került sor azzal a céllal,
hogy fokozzák a szociális transzferek és közszolgáltatások hatékonyságát és
méltányosságát. A közkiadások felülvizsgálatához kapcsolódó intézkedések
legnagyobb hatása az alábbi három fő tengelyt érinti: 1. a közszféra
bérköltségeinek csökkentése a következők révén: az állami szférában a
munkaerő létszámának csökkentése, összetételének pedig a magasabban
képzett alkalmazottak felé való elmozdítása; az állami szféra munkarendjének hozzáigazítása
a magánszférához, valamint a javadalmazási politika átláthatóbbá és érdemeken
alapulóvá tétele; 2. nyugdíjreform; és 3. a szakminisztériumok és programok
ágazati kiadásainak visszafogása.
(8)       A 2013. évi költségvetési
végrehajtásból áthúzódó negatív hatás ellensúlyozása és a GDP 4%-át kitevő
hiánycél teljesítése érdekében a közkiadások felülvizsgálatához kapcsolódó
csomagot más tartós intézkedésekkel kell kiegészíteni, amelyek tovább javítják
(a GDP 0,4%-ának megfelelő értékben) az adók és juttatások meglévő
struktúrájának hatékonyságát és méltányosságát. Emellett a GDP 0,2%-át
kitevő további egyszeri intézkedés végrehajtására is sor kerül, ami
nagyban ellensúlyozza az önkéntes létszám-leépítési rendszer közszférabeli
bevezetéséhez kapcsolódó egyszeri előzetes kifizetéseket.
(9)       Az adósság GDP-hez
viszonyított aránya várhatóan 127,8%-os csúcsértéket ér el 2013-ban, majd ezt
követően csökkenésnek indul. A hetedik felülvizsgálathoz képest felfelé
történt módosítást az adósságra vonatkozó 2012. évi adat némileg magasabb
szintre való korrekciója és néhány rövid távú, adósságcsökkentő
művelet végrehajtásának elmaradása magyarázza. A társadalombiztosítási
stabilizációs alap most már várhatóan fokozatosabban növeli portugál
államkötvényeinek állományát, és a privatizációs bevételek az új ESA 2010
hatálybalépéséig és a társaság jogállásának meghatározásáig javarészt a
Parpublicánál maradnak. Emellett a becslések szerint a kincstár
készpénzállománya az év végén a korábbiakban feltételezett szintnél (mintegy 2
milliárd EUR-val) magasabb lesz.
(10)     A költségvetési kiigazítási
folyamatot a kormányzati kiadások ellenőrzésének fokozására és az
adóbeszedés javítására irányuló számos strukturális költségvetési intézkedés
támasztja alá. Mindenekelőtt a költségvetési keret egy átfogó – központi,
regionális és helyi önkormányzati szintű – reform révén összhangba kerül a
költségvetési eljárások és irányítás legjobb gyakorlataival. A
kötelezettségvállalások új kontrollrendszere eredményekkel járt, de a
végrehajtást szorosan nyomon kell követni annak biztosítása érdekében, hogy a
kötelezettségvállalásokat fedezzék a rendelkezésre álló pénzeszközök.
Folytatódnak a közigazgatási reformok az állami foglalkoztatás és az állami
vállalatok korszerűsítése és racionalizálása céljából. Az adóigazgatás
korszerűsítésére irányuló reformterv keretében megvalósuló
előrehaladás fokozza a nyomon követést és erősíti az adózási
fegyelmet. A köz- és magánszféra közötti partnerségek újratárgyalása jól halad,
2013-ra és későbbre jelentős megtakarítások várhatók. Az állami
vállalatok 2012 végére átlagban működési egyensúlyt értek el, és
eredményeik újbóli romlásának elkerülése érdekében további reformok vannak
tervben. Az egészségügyi reformok jelentős megtakarításokat eredményeznek,
a végrehajtás pedig nagyjából a célokkal összhangban folytatódik.
(11)     A bankok tőkemegfelelési
mutatója jelentősen emelkedett az elmúlt év során, ami lehetővé tette
számukra az EBH által előírt szavatolótőke-pufferek, valamint a
programban meghatározott 10 %-os elsődleges alapvető tőke
teljesítését. A tőkepuffer abban az esetben marad általános érvényűen
megfelelő, ha az új tőkekövetelmény-irányelv (CRD IV) szabályait
alkalmazzák a bank szavatoló tőkéjének értékeléséhez. Ezek az új
tőkekövetelmény-szabályok 2014 januárjától alkalmazandók. A Banco de
Portugal jelenleg dolgozza ki a CRD IV bevezetéséhez kapcsolódó átmenetre
vonatkozó megközelítést. A hitel/betét arányra vonatkozó, 120%-nak
megfelelő indikatív célt 2014-re valószínűleg sikerül elérni, mivel
néhány bank már most a küszöbérték alatti szintet ért el. A vállalati szektor
finanszírozási forrásainak diverzifikációjára irányuló erőfeszítéseket
fokozzák. A kormány által támogatott, meglévő hitelkeretek nemrégiben
lezajlott külső auditjára és egy sor szakpolitikai ajánlásra alapozva a
hatóságok ezen eszközök teljesítményének és irányításának javítására irányuló
intézkedéseket összefogó tervet nyújtottak be. Folyamatban van a
válságkezelő eszköztár, benne egy bankszanálási alap, a korai
beavatkozásra vonatkozó hatáskörök és egy feltőkésítési jogszabály véglegesítése.
(12)     A növekedést és
versenyképességet fokozó strukturális reformok végrehajtása terén további
haladást sikerült elérni. Október 1-jétől újból csökkent a végkielégítések
mértéke, és két kompenzációs alapot hoztak létre a végkielégítések részleges
finanszírozására. További előrehaladás történt az aktív
munkaerő-piaci intézkedések megerősítése terén. Az oktatás területén
további intézkedések elfogadására került sor, az előrehaladás
összességében véve megfelelő.
(13)     Jó ütemben halad a
szolgáltatási irányelv átültetése, amelynek célja a piacra lépés akadályainak
csökkentése és a verseny, valamint a gazdasági tevékenység ösztönzése azáltal,
hogy megkönnyíti az új belépőknek a különböző gazdasági rendszerekben
a piaci hozzáférést; az irányelv átültetése hamarosan befejeződik. A
szakmai szervezet bevonásával szabályozott szakmák működésének javítását
célzó kerettörvény elfogadásra került, és a reform befejezéséhez következő
lépésként felül kell vizsgálni a tizennyolc érintett szakma alapszabályát.
Hatályba lépett a legfontosabb nemzeti szabályozó hatóságok működésére
vonatkozó főbb elveket, köztük erős függetlenséggel és autonómiával
való felruházásukat meghatározó kerettörvény, valamint hamarosan sor kerül a
különböző ágazati szabályozókra vonatkozó szabályzatok elfogadására. Az
energiatarifa terén fennálló adósság csökkentésére vonatkozó intézkedések
végrehajtása késik, noha a kormány nemrégiben új adót vezetett be e probléma
részleges kezelésére. Elfogadásra került néhány jogi rendelkezés az engedélyezési
eljárások és más adminisztratív terhek megkönnyítésére, ilyen például a
talajra, területfejlesztésre és a városépítészetre irányuló új
alaptörvény-javaslat.
(14)     További előrehaladásra
van szükség a közlekedési ágazat fenntarthatóbbá tétele és a verseny
előtti megnyitása érdekében. Némi javulás állt be a vasúti
infrastruktúrakezelő pénzügyi helyzetében, de jelentős további
erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy 2015-ig működési egyensúlyt
sikerüljön elérni. Fel kell gyorsítani a kikötők reformját.
(15)     További intézkedések
elfogadására került sor az üzleti szféra likviditási feltételeinek javítása
céljából, különösen a kis- és középvállalkozások esetében (kkv-k).
Az igazságszolgáltatási rendszer reformja befejező szakaszába érkezett.
Haladást értek el a lezáratlan ügyek számának csökkentésében, valamint néhány
meghatározó reform – például a bírósági kerületek földrajzi átszervezése és a
polgári perrendtartás reformja – folyamatban van vagy már be is
fejeződött. Ennek ellenére a gazdaság megfelelő és tisztességes
működéséhez szükség van az igazságszolgáltatási rendszernek az alábbiak
által történő folyamatos javítására: i. a szerződések és
versenyszabályok eredményes és időben történő végrehajtása; ii.
hatékonyságnövelés a bírósági rendszer átszervezése és új bírósági ügykezelési
modellek révén; iii. a bírósági eljárások (többek között az adóügyek)
rendszerét jellemző lassúság további csökkentése,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2011/344/EU végrehajtási határozat 3.
cikkének (7)–(9) bekezdése helyébe az alábbi szöveg lép:
„(7) Portugália az egyetértési megállapodásban
részletezett feltételekkel összhangban 2013 során elfogadja a következő
intézkedéseket:
a)      az államháztartási hiány 2013-ban nem
haladhatja meg a GDP 5,5%-át. Az államháztartási hiány kiszámítása során
figyelmen kívül kell hagyni a kormány pénzügyi ágazati stratégiájával
összefüggő banktámogatási intézkedések esetleges költségvetési kiadásait.
A 2013. évi költségvetésben és pótköltségvetésben foglalt konszolidációs
intézkedéseket az év hátralevő részében szigorúan végre kell hajtani.
Emellett, amennyiben a költségvetés végrehajtásában újabb csúszások
jelentkeznek, a kormány további korrekciós intézkedéseket hajt végre;
b)      Portugália folytatja privatizációs
programjának végrehajtását;
c)      Portugália véghez viszi a megosztott
szolgáltatások stratégiájának végrehajtását a közigazgatásban;
d)      Portugália folytatja a kórházi hálózat
átszervezését és ésszerűsítését szakosodás, koncentráció és a kórházi
szolgáltatások csökkentése, valamint a kórházak együttes irányítása és
működtetése révén. Portugália biztosítja a kórházak átszervezésére
vonatkozó többéves cselekvési terv végrehajtását;
e)      Portugália az új, városi bérleti
szerződésekről szóló 6/2006. számú törvény módosítása, valamint a
felújítás adminisztratív eljárását egyszerűsítő törvényerejű
rendelet nyomán elvégzi az ingatlanpiac működésének átfogó
felülvizsgálatát;
f)       Portugália nemzeti szintű ingatlan-nyilvántartási
rendszert dolgoz ki, hogy lehetővé váljon a várostervezés költségeinek és
hasznának egyenlőbb eloszlása;
g)      Portugália az alkotmánybíróság 2013.
szeptember 26-i ítéletében alkotmányellenesnek nyilvánított reformokéhoz
hasonló hatással rendelkező alternatív reformlehetőségeket dolgoz ki
és hajt végre a munkaerőpiacra vonatkozóan;
h)      Portugália a makrogazdasági
egyensúlytalanságok korrekciója érdekében ösztönzi a munkahelyteremtésre és a
vállalkozások versenyképességének javítására irányuló célkitűzésekkel
összhangban lévő bérfejlesztést. A program ideje alatt a minimálbérek
növelésére kizárólag akkor kerül sor, ha azt a gazdasági és munkaerő-piaci
fejlemények indokolják;
i)       Portugália folytatja aktív
munkaerő-piaci politikái hatékonyságának javítását az értékelő
jelentés eredményeivel és a cselekvési tervvel összhangban, az állami
foglalkoztatási szolgálatok működésének javítása céljából;
j)       Portugália folytatja a középfokú oktatás
és a szakképzés minőségének javítására irányuló cselekvési terveiben
meghatározott intézkedések végrehajtását, mindenekelőtt a kormány terveket
terjeszt elő az iskolák finanszírozási keretének hatékonyabbá tételére, és
létrehozzák a referencia-szakiskolákat;
k)      Portugália befejezi a szolgáltatási
irányelv teljes körű végrehajtásához szükséges, függőben lévő
ágazati módosítások elfogadását;
l)       Portugália benyújtja a parlamentnek a
szakmai szervezetek módosított alapszabályait;
m)     Portugália jóváhagyja a nemzeti szabályozó
hatóságok szabályzatának kapcsolódó módosításait;
n)      Portugália negyedéves jelentéseket tesz
közzé a behajtási arányról, a vállalatokra vonatkozó fizetésképtelenségi ügyek
hosszáról és költségeiről, az adóügyek hosszáról és költségeiről,
valamint a végrehajtással kapcsolatos bírósági ügyek befejezési arányáról;
o)      Portugália javítja az üzleti környezetet
azáltal, hogy végrehajtja az adminisztratív terhek csökkentésére irányuló,
függőben lévő reformokat [teljes mértékben működőképes
egyablakos ügyintézési pontok és az engedélyezés alól mentesülő projektek],
valamint tovább egyszerűsíti a hatályos engedélyezési eljárásokat,
szabályozásokat és a gazdaságot érintő egyéb adminisztratív terheket,
amelyek a gazdasági tevékenység fejlődésének jelentős akadályát
képezik;
p)      Portugália végrehajtja a kikötők
irányítási rendszerének reformját, beleértve a kikötői működési
koncessziók átalakítását;
q)      Portugália végrehajtja a postai és
hírközlési ágazat működését javító intézkedéseket;
r)       Portugália végrehajtja a közlekedési
rendszer működését javító intézkedéseket;
s)       Portugália végrehajtja az energiatarifa
terén fennálló adósság megszüntetését célzó intézkedéseket;
t)       Portugália annak érdekében, hogy –
különösen 2013-ban – jelentős költségvetési megtakarításokat érjen el,
biztosítja, hogy az új jogi és intézményi PPP-keretet alkalmazzák, és a kormány
által előterjesztett stratégiai tervvel, valamint a szabályozási keret
módosításával összhangban folytatódjon a PPP közúti szerződések
újratárgyalása;
u)      Portugália továbbra is középpontba
helyezi az adócsalás és -kikerülés elleni küzdelemre irányuló intézkedéseket és
erősíti az adózási fegyelmet.”
„(8) Portugália az egyetértési megállapodásban
részletezett feltételekkel összhangban 2014 során elfogadja a következő
intézkedéseket:
a)      az államháztartási hiány 2014-ben nem haladhatja
meg a GDP 4%-át. az államháztartási hiány kiszámítása során figyelmen kívül
kell hagyni a portugál kormány pénzügyi ágazati stratégiájával összefüggő
banktámogatási intézkedések esetleges költségvetési kiadásait. E cél elérése
érdekében Portugália a GDP 2,3%-át kitevő konszolidációs intézkedéseket
hoz, elsődlegesen a 2014. évi költségvetésen keresztül. Az intézkedéseknek
nagyrészt tartós jellegűeknek kell lenniük, és főleg a kiadások
visszafogására kell irányulniuk;
b)      a konszolidációs csomagnak a közkiadások
felülvizsgálata keretében hozott kiadáscsökkentő intézkedéseken kell
alapulnia. Összességében ezen intézkedéseknek a GDP 1,8%-át kell kitenniük
2014-ben, és magukban kell foglalniuk: 1. a közszféra bérköltségeinek
csökkentését az állami szférában a munkaerő létszámának csökkentése,
összetételének pedig a magasabban képzett alkalmazottak felé való elmozdítása
révén mindenekelőtt átképzési programon és önkéntes létszám-leépítési
rendszeren keresztül; az állami és a magánszféra munkarendjének további
összehangolását (beleértve a munkaidő növelését és a
szabadnap-jogosultságok csökkentését), valamint egységes bérskála bevezetését
és a bérpótlékok egyszerűsítését. Növelni kell a kedvezményezettek
speciális egészségbiztosítási rendszerekbe befizetett járulékait, hozzájárulva
a közkiadások méltányosságának és hatékonyságának fokozásához; 2. a
nyugdíjrendszer reformját a kötelező nyugdíjkorhatár emelésével a
demográfiai fenntarthatósági tényező módosítása révén; a közalkalmazotti
nyugdíjrendszer (CGA) és az általános nyugdíjrendszer nyugdíjellátás-számítási
szabályainak az összehangolását az alsó küszöbérték alatti juttatások védelme
mellett; valamint a túlélő hozzátartozói nyugdíj egyszerűsítését mind
a CGA-ban, mind az általános nyugdíjrendszerben, különösen
nyugdíj-felhalmozódás esetén; 3. megtakarításokat a szakminisztériumok folyó
termelőfelhasználása és kiadási programjai terén. A politikai és jogi
kockázatokra tekintettel néhány intézkedést részben vagy egészben ugyanolyan
nagyságrendű és minőségű más intézkedéssel lehet felváltani;
c)      a közkiadások felülvizsgálatához
kapcsolódó csomagot más tartós, bevételi intézkedésekkel kell kiegészíteni,
amelyek tovább javítják (a GDP 0,4%-ának megfelelő értékben) az adók és
juttatások meglévő struktúrájának hatékonyságát és méltányosságát.
Mindenekelőtt növelni kell a vállalati gépjárművekkel kapcsolatos
kiadásokra vonatkozó társasági adó mértékét, és javítani kell a
környezetvédelmi és az egészséggel kapcsolatos adózást a dízel
személygépkocsikra vonatkozó adózás módosítása, valamint a dohányra és az
alkoholos italokra vonatkozó jövedéki adó emelése révén. Meg kell szüntetni a
nyugdíjalapok és az ingatlanalapok ingatlanadó alóli adómentességét. El kell
törölni a társadalombiztosítási járulékok közszervezetek tagjaira vonatkozó
felső határait. Különleges illetéket kell bevezetni az energiaágazatban az
ott alkalmazott, túlzott mértékű járadékok csökkentése érdekében. Az
ebből az illetékből származó bevétel egy részét az energiatarifa
terén fennálló adósság csökkentésére kell fordítani. Az online szerencsejátékok
piacának szabályozása céljából engedélyeket kell eladni, és ezt a tevékenységet
is meg kell adóztatni. Speciális díjat kell bevezetni a médiaspektrumra
vonatkozóan, és növelni kell e pénzügyi intézményekre kivetett illetéket.
Emellett további egyszeri intézkedéseket is végre kell hajtani, nagyban
ellensúlyozva az önkéntes létszám-leépítési rendszer közszférabeli
bevezetéséhez kapcsolódó egyszeri előzetes kifizetéseket. Ezen
intézkedések között szerepel a CTT egészségügyi alapnak az államháztartásba
való bevonása, kikötői és silókoncesszió eladása, valamint egy állami
társaság túlzott olajtartalékainak eladásából származó különleges osztalék;
d)      Portugália jelentést nyújt be, amelyben
i. meghatározza, hogy a szolgáltatások és a hatáskörök terén milyen átfedések
vannak a közigazgatás központi és helyi szintjei között, továbbá beazonosítja
az eredménytelenség további forrásait; és ii. átszervezi a minisztériumok
decentralizált szolgáltatásainak rendszerét a lakossági ügyfélszolgálati
rendszer és más megközelítések révén, hatékonyabb földrajzi területeket
kialakítva és fokozva a megosztott szolgáltatások és a digitális kormányzás
használatát;
e)      Portugália folytatja a kórházi hálózat
átszervezését és ésszerűsítését szakosodás, koncentráció és a kórházi
szolgáltatások csökkentése, valamint a kórházak együttes irányítása és
működtetése révén. Portugália biztosítja a kórházak átszervezésére
vonatkozó többéves cselekvési terv végrehajtását;
f)       Portugália a földgáz és a villamos
energia vonatkozásában végrehajtja a független logisztikai szolgáltató
létrehozására vonatkozó tervet;
g)      Portugália végrehajtja a közlekedési
rendszer működését javító intézkedéseket;
h)      Portugália felméri az opcionális
pénzforgalmi héa-elszámolási rendszer hatását;
i)       Portugália leltárt készít és elemzi a
szabályozásból eredő azon költségeket, amelyek valószínűleg nagyobb
mértékben befolyásolják a gazdasági tevékenységet.”
„(9) A pénzügyi ágazatba vetett bizalom
helyreállítása érdekében Portugália megfelelő tőkeszintet tart fenn a
bankszektorában és biztosítja a rendezett hitelleépítési folyamatot az
egyetértési megállapodásban meghatározott határidők betartásával. Ezzel
összefüggésben Portugália a pénzügyi stabilitás megőrzése érdekében
végrehajtja a portugál bankszektorra vonatkozó, a Bizottsággal, az EKB-val és
az IMF-fel egyeztetett stratégiát. Ennek keretében Portugália különösen:
a)      ellenőrzi a bankoknak a
tőkekövetelményekre vonatkozó jogszabálycsomagban (CRD IV) meghatározott
új tőkeszabályokra való áttérését és biztosítja, hogy a tőkepufferek
arányosak legyenek a kihívást jelentő működési környezettel;
b)      a bankoknak biztosítékpuffereik
fenntartható alapon történő megerősítését tanácsolja;
c)      biztosítja a banki ágazatban a
kiegyensúlyozott és rendezett hitelleépítést, ami továbbra is kritikus
fontosságú a finanszírozási egyensúlytalanságok tartós megszüntetése és
középtávon az eurórendszer általi finanszírozásra való támaszkodás mértékének
csökkentése érdekében. Negyedévente felülvizsgálja a bankok finanszírozási és
tőkére vonatkozó terveit;
d)      elősegíti a vállalati szektorra és
különösen a kkv-kra irányuló finanszírozási alternatívák diverzifikációját a
tőkepiacokhoz való hozzáférésük javítását célzó intézkedések körével;
e)      folytatja az állami tulajdonban lévő
CGD-csoport racionalizálását;
f)       a jelenleg a Parvaloremnél levő BPN
hitelek kezelését ajánlattételi eljárás keretében kiválasztott cégekhez
szervezi ki, az eszközök fokozatos szanálására szóló megbízással. A portugál
kormány biztosítja a leányvállalatok és az eszközök időben történő
átruházását a másik két állami tulajdonú különleges célú gazdasági
egységre;
g)      a vállalati szektorra irányuló
finanszírozási alternatívák diverzifikációjának elősegítésére vonatkozóan
előterjesztett javaslatok alapján kidolgozza és végrehajtja a vállalati
szektor számára a hagyományos banki hitelhez képest finanszírozási
alternatívákat nyújtó megoldásokat. A portugál kormány – a nemrégiben lezajlott
külső audit eredményei és a benyújtott ütemterv alapján – felméri a
kormány által támogatott, már meglévő hitelkeretek teljesítményének és
irányításának javítását szolgáló lehetőségek körét;
h)      elemzi a bankok helyreállítási terveit és
iránymutatást bocsát ki a helyreállítási tervek rendszeréhez, valamint a bankok
által benyújtott jelentések alapján szanálási terveket készít. Benyújtja a
parlamentnek a feltőkésítésre vonatkozó törvény szükséges módosításait,
amelyek figyelembe veszik az állami támogatási szabályoknak a pénzügyi
válsággal összefüggésben hozott bankmentési intézkedésekre való alkalmazásáról
szóló európai bizottsági közleményt;
i)       végrehajtja a pénzügyi intézményeket a
háztartások adósságának peren kívüli átütemezésére ösztönző keretet,
zökkenőmentessé teszi a vállalati adósság átütemezésére vonatkozó alkalmazást
és végrehajtja a szerkezetátalakítási eszközök széles körű
megismertetésére irányuló cselekvési tervet;
j)       negyedéves jelentést készít az új
szerkezetátalakítási eszközök végrehajtásáról. A nemrégiben készült felmérés
alapján feltárja a lehetőségeket a PER (a súlyos pénzügyi zavarokkal
küzdő társaságok speciális revitalizációs eljárása) és a SIREVE (a nehéz
gazdasági helyzetben lévő, vagy közvetlenül fizetésképtelenség előtt
álló vagy ténylegesen fizetésképtelen társaságok bíróságon kívüli megállapodások
útján működő helyreállítási rendszere) körébe tartozó társaságok
sikeres helyreállításának fokozása érdekében.”
2. cikk
Ennek a határozatnak Portugália a címzettje.
3. cikk
Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos
Lapjában ki kell hirdetni.
Kelt Brüsszelben,
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL L 118., 2010.5.12., 1. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.9.22.
            COM(2015) 464 final
            2015/0215(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió nevében a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) Általános Tanácsában az Egyesült Államoknak az AGOA-program meghosszabbítására irányuló WTO-mentesség iránti kérelme kapcsán képviselendő álláspont meghatározásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               E javaslat célja meghatározni az Európai Unió által a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) Általános Tanácsában képviselendő álláspontot az Egyesült Államok WTO-mentesség iránti kérelmének megújításával kapcsolatban, és ezáltal lehetővé tenni, hogy az Európai Unió támogathassa e mentesség iránti kérelmet.

               Az Egyesült Államok WTO-mentesség iránti kérelmének teljesítése lehetővé tenné az Egyesült Államok számára, hogy 2025. szeptember 30-ig továbbra is vámmentes elbánást nyújthasson a kedvezményezett szubszaharai-afrikai országokból származó, az afrikai növekedésről és lehetőségekről szóló törvényben (a továbbiakban: AGOA) meghatározott támogatható termékekre vonatkozóan.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése előírja, hogy a Tanács a Bizottságnak vagy az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a javaslata alapján határozatot fogad el a nemzetközi megállapodásokkal létrehozott szervekben az Európai Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia. A mentesség megadása – amely lehetővé teszi az Egyesült Államok számára, hogy preferenciális tarifális elbánást nyújtson a kedvezményezett szubszaharai-afrikai országokból származó, az  AGOA által meghatározott támogatható termékekre  vonatkozóan – e rendelkezés hatálya alá tartozik, mivel a határozatot egy, az Európai Unió jogait és kötelezettségeit érintő, nemzetközi megállapodással létrehozott szerv (a WTO Általános Tanácsa vagy miniszteri konferenciája) hozza meg.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               n. a.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               n. a.

               5.EGYÉB ELEMEK

               A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az Európai Unió nevében állást foglaljon az Egyesült Államok WTO-mentesség iránti kérelme mellett az ahhoz szükséges mértékben, hogy az Egyesült Államok 2025. szeptember 30-ig vámmentes elbánást nyújthasson a kedvezményezett szubszaharai-afrikai országokból származó támogatható termékekre vonatkozóan.

               Az AGOA célkitűzése a szegénység enyhítése és a stabilitás, valamint a fenntartható gazdasági fejlődés előmozdítása a szubszaharai-afrikai országokban az Egyesült Államok és a kedvezményezett országok közötti kereskedelem és beruházások növelésének támogatása révén. Az AGOA célkitűzései közé tartozik a regionális gazdasági integráció ösztönzése és a kedvezményezett országok segítése abban, hogy fokozzák részvételüket a globális gazdaságban.

               Az Egyesült Államok szerint az AGOA értelmében 2000 óta nyújtott vámmentes elbánás a többi WTO-tagállam e régió növekedésére és fejlesztésére irányuló erőfeszítéseit egészíti ki.

               A mentesség iránti kérelem a preferenciális tarifális elbánás második meghosszabbítása lenne. Az Egyesült Államok 2009. május 27-én mentességet kapott az I. cikk (1) bekezdése és a XIII. cikk (1) és (2) bekezdése szerinti kötelezettségek alól a 2015. szeptember 30-ig terjedő időszakra vonatkozóan.

               Az Európai Unió számára a mentesség iránti kérelem gazdasági szempontból nem vet fel aggályokat, mivel a vámmentes elbánás nincs közvetlen hatással az EU kedvezményezett országokkal folytatott kereskedelmére.

               A fenti megfontolások alapján az Európai Uniónak csatlakoznia kellene a konszenzushoz a mentesség iránti kérelemnek a WTO Általános Tanácsában történő támogatása érdekében.

               2015/0215 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió nevében a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) Általános Tanácsában az Egyesült Államoknak az AGOA-program meghosszabbítására irányuló WTO-mentesség iránti kérelme kapcsán képviselendő álláspont meghatározásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó Marrakeshi Egyezmény (a továbbiakban: a WTO-egyezmény) IX. cikke (3) és (4) bekezdése megállapítja a WTO-egyezmény 1A. vagy 1B. vagy 1C. mellékletében és azok mellékleteiben szereplő többoldalú kereskedelmi megállapodások alóli mentességek megadásának eljárásait.

               (2)Az Egyesült Államok 2009. május 27-én mentességet kapott az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (a továbbiakban: 1994. évi GATT-egyezmény) I. cikkének (1) bekezdése és XIII. cikkének (1) és (2) bekezdése szerinti kötelezettségek alól a 2015. szeptember 30-ig terjedő időszakra vonatkozóan.

               (3)A WTO-egyezmény IX. cikkének (3) bekezdése értelmében az Egyesült Államok kérelmet nyújtott be az 1994. évi GATT-egyezmény I. cikkének (1) bekezdése és XIII. cikkének (1) és (2) bekezdése szerinti kötelezettségek alóli mentesség 2025. szeptember 30-ig történő, ahhoz szükséges mértékben való biztosítása érdekében, hogy az Egyesült Államok továbbra is vámmentes elbánást nyújthasson a kedvezményezett szubszaharai-afrikai országokból származó, az afrikai növekedésről és lehetőségekről szóló törvényben (AGOA) meghatározott támogatható termékekre vonatkozóan.

               (4)Az Egyesült Államok WTO-mentesség iránti kérelmének való helytadás nem lenne kedvezőtlen hatással sem az Európai Unió gazdaságára, sem a mentesség kedvezményezettjeivel fennálló kereskedelmi kapcsolatokra. Az Európai Unió emellett általában támogatja a stabilitás elősegítésére, a szegénység enyhítésére és a fenntartható gazdasági fejlődés előmozdítására irányuló intézkedéseket a kedvezményezett országokban.

               (5)Helyénvaló ezért meghatározni az Európai Unió által a WTO Általános Tanácsában képviselendő álláspontot az Egyesült Államok mentesség iránti kérelmének támogatása céljából,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió nevében a Kereskedelmi Világszervezet Általános Tanácsában képviselendő álláspont az, hogy az Unió támogatja az Egyesült Államoknak az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény I. cikkének (1) bekezdése, valamint a XIII. cikk (1) és (2) bekezdése alapján fennálló kötelezettségei alóli mentességének 2025. szeptember 30-ig történő meghosszabbítása iránti kérelmét, az Egyesült Államok mentesség iránti kérelmében meghatározottak szerint.

               Ezt az álláspontot a Bizottság fejti ki.

               2. cikk

               E határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök


|

52011PC0040

Javaslat: A TANÁCS HATÁROZATA a géntechnológiával módosított GHB614 gyapotot (BCS-GHØØ2-5) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről  /* COM/2011/0040 végleges - NLE 2011/0019 */

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2011.2.7.COM(2011) 40 végleges2011/0019 (NLE)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa géntechnológiával módosított GHB614 gyapotot (BCS-GHØØ2-5) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről(Csak a német nyelvű szöveg hiteles) (EGT-vonatkozású szöveg)INDOKOLÁSA tanácsi határozatra irányuló mellékelt javaslat a géntechnológiával módosított GHB614 gyapotot (BCS-GHØØ2-5) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozik, amelyek forgalomba hozatalát illetően a Bayer CropScience AG 2008. január 18-án a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK rendelet alapján kérelmet nyújtott be Hollandia illetékes hatóságához.A mellékelt javaslat kiterjed a GHB614 gyapotot tartalmazó vagy abból álló, de élelmiszernek vagy takarmánynak nem minősülő olyan termékek forgalomba hozatalára is, amelyeket a termesztés kivételével ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más gyapotot.Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság 2009. március 10-én az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikke értelmében kedvező véleményt adott ki. Ebben úgy ítélte meg, hogy az emberi és állati egészségre, illetve a környezetre gyakorolt lehetséges hatások szempontjából a GHB614 gyapot ugyanolyan biztonságos, mint géntechnológiával nem módosított megfelelője és más hagyományos gyapotfajták. Ezért arra a következtetésre jutott, hogy valószínűtlen, hogy a kérelemben szereplő, GHB614 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának – a termékek tervezett felhasználási körében – káros hatása lenne az emberi vagy az állati egészségre, illetve a környezetre.Véleményében az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság azt ajánlotta, hogy az általános megfigyelés keretében külön intézkedések bevezetésével aktívan ellenőrizzék a vad gyapotnövény előfordulását azon területeken, ahol valószínűsíthető a növény magjainak elszóródása vagy a növény megtelepedése.Ezek alapján a Bizottság 2010. szeptember 24-én az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságnál szavazásra terjesztette elő a géntechnológiával módosított GHB614 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek uniós piacon történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló határozattervezetét. Az Állandó Bizottság nem nyilvánított véleményt: a határozattervezetet 13 tagállam (157 szavazat) támogatta, 9 tagállam (106 szavazat) ellenezte, 4 tagállam (75 szavazat) tartózkodott és egy tagállam (4 szavazat) nem képviseltette magát.Ezért az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkének (2) bekezdése értelmében és a 2006/512/EK tanácsi határozattal módosított 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikkével összhangban a Bizottságnak javaslatot kell benyújtania a Tanácshoz a meghozandó intézkedésekről, amelyről a Tanácsnak három hónapon belül minősített többséggel döntést kell hoznia, valamint tájékoztatnia kell a Parlamentet.2011/0019 (NLE)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa géntechnológiával módosított GHB614 gyapotot (BCS-GHØØ2-5) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről(Csak a német nyelvű szöveg hiteles) (EGT-vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke (3) bekezdésére,mivel:1.  2008. január 18-án a Bayer CropScience AG az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be (a továbbiakban: kérelem) Hollandia illetékes hatóságához a GHB614 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan.2.  A kérelem kiterjed a GHB614 gyapotot tartalmazó vagy abból álló, de élelmiszernek vagy takarmánynak nem minősülő olyan termékek forgalomba hozatalára is, amelyeket – a termesztésen kívül – ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más gyapotot. Ezért az 1829/2003/EK rendelet 5. cikkének (5) bekezdésével és 17. cikkének (5) bekezdésének megfelelően a kérelem tartalmazza a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[2] III. és IV. mellékletében előírt adatokat és információkat, valamint a 2001/18/EK irányelv II. mellékletében megállapított elvekkel összhangban végzett kockázatértékelésről szóló információkat és következtetéseket. Magában foglalja továbbá a 2001/18/EK irányelv VII. mellékletének megfelelő, a környezeti hatások megfigyelésére irányuló felügyeleti tervet is.3.  Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) 2009. március 10-én az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikke értelmében kedvező véleményt nyilvánított. Ebben úgy ítélte meg, hogy az emberi és állati egészségre, illetve a környezetre gyakorolt lehetséges hatások szempontjából a GHB614 gyapot ugyanolyan biztonságos, mint géntechnológiával nem módosított megfelelője. Ezért arra a következtetésre jutott, hogy valószínűtlen, hogy a kérelemben leírt, a GHB614 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek (a továbbiakban: termékek) forgalomba hozatalának – azok javasolt felhasználási körében – káros hatása lenne az emberi vagy az állati egészségre, illetve a környezetre[3]. Véleményében az EFSA figyelembe vette az illetékes nemzeti hatóságokkal az említett rendelet 6. cikkének (4) bekezdésében és 18. cikkének (4) bekezdésében előírtak szerint folytatott konzultáció keretében a tagállamok által felvetett összes konkrét kérdést és aggályt.4.  Az EFSA arra a következtetésre jutott, hogy a GHB614 gyapot összetételét tekintve és a mezőgazdasági szempontból egyenértékű a géntechnológiával nem módosított megfelelőjével és más hagyományos gyapotfajtákkal, kivéve a bevitt jellemzőket, továbbá megállapította, hogy a molekuláris jellemzés nem jelzett a géntechnológiai módosításból eredő nem szándékolt hatásokat, ennélfogva nincs szükség laboratóriumi állatokon történő élelmiszer/takarmánybiztonsági vizsgálatokra (pl. patkányokon végzett 90 napos toxicitási vizsgálatra).5.  Véleményében az EFSA továbbá arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmező által benyújtott, a környezeti hatások megfigyelésére irányuló, általános felügyeleti tervből álló terv összhangban áll a termékek tervezett felhasználásával. A gyapotmag fizikai tulajdonságai és szállítási módozatai miatt ugyanakkor az EFSA azt ajánlotta, hogy az általános megfigyelés keretében külön intézkedések bevezetésével is ellenőrizzék azon területeket, amelyeken valószínűsíthető a vad gyapotnövény magjainak elszóródása és a növény megtelepedése.6.  A felügyeleti követelmények jobb meghatározása, valamint az EFSA-ajánlásnak való megfelelés érdekében a kérelmező által benyújtott felügyeleti tervet módosították. Külön intézkedéseket vezettek be a gyapotmagok nem szándékolt kiszóródásának vagy elszóródásának korlátozása és a véletlenül megtelepedett populációk felszámolása érdekében.7.  E megfontolásokat figyelembe véve a termékekre vonatkozó engedélyt meg kell adni.8.  A géntechnológiával módosított szervezetek egyedi azonosítóinak kialakítására és hozzárendelésére szolgáló rendszer létrehozásáról szóló, 2004. január 14-i 65/2004/EK bizottsági rendeletben[4] előírtaknak megfelelően minden egyes géntechnológiával módosított szervezethez (a továbbiakban: GMO-hoz) egyedi azonosítót kell hozzárendelni.9.  Az EFSA által kiadott vélemény alapján úgy tűnik, hogy a GHB614 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerekre, élelmiszer-összetevőkre és takarmányokra vonatkozóan nincs szükség különleges címkézési előírásokra azokon kívül, amelyeket az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdése és 25. cikkének (2) bekezdése előír. Annak biztosítására azonban, hogy a termékeket az e határozatban előírt engedélynek megfelelően használják fel, az engedélyre irányuló kérelem tárgyát képező, GMO-t tartalmazó vagy abból álló takarmány, illetve az e GMO-t tartalmazó vagy abból álló, élelmiszeren és takarmányon kívüli egyéb termék címkézésének egyértelműen utalnia kell arra, hogy a szóban forgó termékeket nem szabad termesztésre használni.10.  A géntechnológiával módosított szervezetek g és címkézéséről, és a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított élelmiszer- és takarmánytermékek nyomonkövethetőségéről, valamint a 2001/18/EK irányelv módosításáról szóló, 2003. szeptember 22-i 1830/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[5] 4. cikkének (6) bekezdése meghatározza a GMO-ból álló vagy azt tartalmazó termékek címkézésére vonatkozó követelményeket. A nyomonkövethetőségi követelményeket a GMO-kból álló vagy azokat tartalmazó termékekre vonatkozóan a fenti rendelet 4. cikkének (1)–(5) bekezdése, a GMO-ból előállított élelmiszerekre és takarmánytermékekre vonatkozóan pedig a rendelet 5. cikke határozza meg.11.  Az engedély jogosultjának évente jelentést kell benyújtania a környezetre gyakorolt hatások felügyeletére vonatkozó tervben meghatározott tevékenységek végrehajtásáról és eredményeiről. Ezeket az eredményeket a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[6] alapján a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásával, illetve forgalomba hozatalra szánt termékekben vagy termékekként való felhasználásával kapcsolatos felügyeleti eredmények ismertetésére szolgáló egységes jelentéstételi formanyomtatványok létrehozásáról szóló, 2009. október 13-i 2009/770/EK bizottsági határozattal összhangban kell benyújtani. Az EFSA véleménye a forgalomba hozatalra és/vagy a felhasználásra és a kezelésre vonatkozóan – beleértve az élelmiszer vagy takarmány forgalomba hozatalát követő felügyeleti követelményeket is – nem indokolja semmilyen, az 1829/2003/EK rendelet 6. cikke (5) bekezdésének e) pontjában, illetve 18. cikke (5) bekezdésében előírt különleges feltétel vagy korlátozás, vagy különleges ökológiai rendszerek/környezet és/vagy földrajzi területek védelmére irányuló különleges feltételeket bevezetését.12.  A termékek engedélyezésére vonatkozó minden információt be kell jegyezni a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok 1829/2003/EK rendeletben előírt közösségi nyilvántartásába.13.  E határozatról a biológiai biztonsággal foglalkozó információs központon keresztül értesíteni kell a biológiai sokféleségről szóló egyezmény biológiai biztonságról szóló cartagenai jegyzőkönyvében részes feleket, a géntechnológiával módosított szervezetek országhatárokon történő átviteléről szóló, 2003. július 15-i 1946/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[7] 9. cikkének (1) bekezdésével és 15. cikke (2) bekezdésének c) pontjával összhangban.14.  A kérelmezővel konzultáltak az e határozatban előírt intézkedésekről.15.  Az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt.ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikk Géntechnológiával módosított szervezet és egyedi azonosítóA 65/2004/EK rendelet értelmében a géntechnológiával módosított GHB614 gyapotot ( Gossypium hirsutum ) e határozat melléklete b) pontjának megfelelően a BCS-GHØØ2-5 egyedi azonosítóval látják el.2. cikkEngedélyezésAz 1829/2003/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének és 16. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában az e határozatban megállapított feltételeknek megfelelően a következő termékeket engedélyezik:a) BCS-GHØØ2-5 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és élelmiszer-összetevők;b) BCS-GHØØ2-5 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított takarmányok;c) BCS-GHØØ2-5 gyapotot tartalmazó vagy abból álló élelmiszeren és takarmányon kívüli olyan termékek, amelyeket a termesztés kivételével ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más gyapotot.3. cikk Címkézés1. Az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében és 25. cikkének (2) bekezdésében, illetve az 1830/2003/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdésében megállapított címkézési előírások alkalmazásában a „szervezet neve”: „gyapot”.2. A címkén, valamint a 2. cikk b) és c) pontjában említett, BCS-GHØØ2-5 gyapotot tartalmazó vagy abból álló termékeket kísérő dokumentumokon fel kell tüntetni a „nem termesztésre” feliratot.4. cikk A környezeti hatások felügyelete1. Az engedély jogosultja köteles gondoskodni a melléklet h) pontjában meghatározott, a környezeti hatások megfigyelésére irányuló felügyeleti terv kidolgozásáról és végrehajtásáról.2. Az engedély jogosultja a 2009/770/EK bizottsági határozatnak megfelelően évente jelentést nyújt be a Bizottsághoz a felügyeleti tervben meghatározott tevékenységek végrehajtásáról és eredményeiről.5. cikkKözösségi nyilvántartásAz e határozat mellékletében szereplő információkat be kell jegyezni a géntechnológiával módosított élelmiszereknek és takarmányoknak az 1829/2003/EK rendelet 28. cikkében előírt közösségi nyilvántartásába.6. cikkAz engedély jogosultjaAz engedély jogosultja: a Bayer CropScience AG.7. cikkÉrvényességE határozat az értesítés napjától számított tíz évig alkalmazandó.8. cikkCímzettE határozat címzettje a Bayer CropScience AG, Alfred-Nobel-Str. 50, D - 40789 Monheim am Rhein, Németország.Kelt Brüsszelben, …-án/-én.a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLET(a) A kérelmező és az engedély jogosultja:Név : Bayer CropScience AGCím : Alfred-Nobel-Strasse 50, D - 40789 Monheim am Rhein – Németország(b) A termékek megjelölése és leírása:(1) BCS-GHØØ2-5 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és élelmiszer-összetevők;(2) BCS-GHØØ2-5 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított takarmány;(3) BCS-GHØØ2-5 gyapotot tartalmazó vagy abból álló élelmiszeren és takarmányon kívüli olyan termékek, amelyeket a termesztés kivételével ugyanarra a felhasználásra szánnak mint bármely más gyapotot.A kérelemben leírtaknak megfelelően a géntechnológiával módosított BCS-GMØØ2-5 gyapot ( Gossypium hirsutum ) 2mEPSPS proteint expresszál, amely ellenállást biztosít a glifozát gyomirtó szerrel szemben.(c) Címkézés:(1) Az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében és 25. cikkének (2) bekezdésében, illetve az 1830/2003/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdésében megállapított, címkézésre vonatkozó különleges követelmények alkalmazásában a „szervezet neve”: „gyapot”.(2) A címkén, valamint az e határozat 2. cikkének b) és c) pontjában említett, BCS-GHØØ2-5 gyapotot tartalmazó vagy abból álló termékeket kísérő dokumentumokon fel kell tüntetni a „nem termesztésre” feliratot.(d) Kimutatási módszer:-  Eseményspecifikus, valós idejű, kvantitatív PCR-alapú módszer az BCS-GHØØ2-5 gyapotra.-  Magvakon hitelesítette az 1829/2003/EK rendelet alapján létrehozott közösségi referencialaboratórium; a hitelesítési jelentés az alábbi internetcímen olvasható: http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm;-  „Referenciaanyag: AOCS 1108-A és 0306-A, amelyek elérhetők az American Oil Chemists Society-n (AOCS) keresztül a http://www.aocs.org/tech/crm/ címen.(e) Egyedi azonosító:BCS-GHØØ2-5(f) A Biológiai Sokféleség Egyezmény biológiai biztonságról szóló Cartagena Jegyzőkönyvének II. melléklete szerint előírt információ:Biológiai biztonsággal foglalkozó információs központ, a bejegyzés azonosítószáma: [ értesítéskor kell kitölteni ].(g) A termékek forgalomba hozatalának, felhasználásának vagy kezelésének feltételei vagy korlátozásai:Nem szükséges.(h) Felügyeleti tervA 2001/18/EK irányelv VII. mellékletének megfelelően a környezeti hatások felügyeletét célzó terv.[Hivatkozás: az interneten közzétett terv ](i) Forgalomba hozatal utáni felügyeleti követelmények az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerek felhasználása tekintetébenNem szükséges.Megjegyzés: idővel szükségessé válhat a vonatkozó dokumentumok internetes hivatkozásainak módosítása. Ezeket a módosításokat a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok közösségi nyilvántartásának frissítése útján teszik közzé. [1] HL L 268., 2003.10.18, 1. o.[2] HL L 106., 2001.4.17., 1. o.[3] http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2006-020[4] HL L 10., 2004.1.16., 5. o.[5] HL L 268., 2003.10.18, 24. o.[6] HL L 275., 2009. 10. 21., 9. o.[7] HL L 287., 2003.11.5., 1. o.


				|

		52012PC0677

			Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a tagállamoknak a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek a vegyi anyagok biztonságos munkahelyi használatáról szóló, 1990. évi 170. számú egyezményének az Európai Unió érdekében történő megerősítésére való felhatalmazásáról /* COM/2012/0677 final - 2012/0320 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
E javaslat lehetővé teszi a tagállamok
számára, hogy törvényesen megerősítsék a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek
a vegyi anyagok biztonságos munkahelyi használatáról szóló 1990. évi 170. számú
egyezményét (a továbbiakban: 170. számú vegyianyag-egyezmény vagy egyezmény).
A 170. számú vegyianyag-egyezményt
1990. június 25-én, a Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 77. ülésén
fogadták el, és 1993. november 4-én lépett életbe. Az egyezmény célja
a vegyi anyagok által kiváltott munkahelyi megbetegedések és sérülések
megelőzése és csökkentése, valamint fokoznia kell a lakosság és a
környezet védelmét is.
2012 júniusától kezdődően a 170.
számú vegyianyag-egyezményt az ILO 17 részes állama megerősítette. Ez az
egyezmény azon ILO-egyezmények közé tartozik, amelyeket az ILO naprakésznek
tart, és ezért aktívan támogat.
Az Európai Unió (EU) mind belső, mind
pedig külső kapcsolataiban elkötelezte magát a méltányos munka
programjának támogatása mellett. A munkaügyi normák a méltányos munka központi
elemei. Az ILO-egyezmények tagállamok általi megerősítése fontos jelzése
annak az uniós politikának, amely arra törekszik, hogy a munkafeltételek
világszerte javuljanak. Ezért szükséges uniós szinten minden jogi akadályt
eltávolítani annak érdekében, hogy a tagállamok olyan egyezményeket
erősíthessenek meg, amelyek tartalma a jelenlegi uniós vívmányok fényében
nem ad okot az aggodalomra.
A 170. számú vegyianyag-egyezmény
rendelkezései a következőket érintik: a vegyi anyagok értékelésének
megvalósítása, az információk eljuttatása a szállítóktól a munkaadókhoz, a
dolgozók tájékoztatása, a megfelelő megelőző intézkedések
szükségessége, és a munkavállalók védelmét célzó programok kialakítása. Az
egyezmény I. része az alkalmazási körre és a fogalommeghatározásokra vonatkozó
rendelkezéseket tartalmazza, a II. rész az általános elveket határozza meg, a
III. rész az osztályozási rendszerekkel és az ezekhez kapcsolódó
intézkedésekkel foglakozik, a IV. és az V. rész a munkaadók kötelezettségeire,
illetve a dolgozók feladataira vonatkozik, míg a VI. rész a dolgozók jogait
határozza meg, beleértve a dolgozók azon jogát, hogy veszély esetén
gondoskodjanak saját biztonságukról, miközben mentesülnek az e joguk
gyakorlásából adódó hátrányos következményektől. A VII. rész a vegyi
anyagoknak az importáló ILO-tagállamokba történő exportjával
összefüggő tájékoztatási kötelezettségekkel foglalkozik.
Az EU-ban a vegyi anyagok biztonsága fontos
kérdés a szociális, környezeti és belső piaci szakpolitikák
vonatkozásában, és az alábbiakban részletezett uniós jogszabályrendszer
szabályozása alá tartozik:
– az Európai Parlament és a Tanács
1272/2008/EK rendelete az anyagok és keverékek osztályozásáról,
címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv
módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK
rendelet módosításáról[1].
– az Európai Parlament és a Tanács
1907/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a vegyi anyagok
regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról
(REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv
módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági
rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK
és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről[2].
– a munkájuk során rákkeltő anyagokkal és
mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről
szóló, 2004. április 29-i 2004/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
(hatodik egyedi irányelv a 89/391/EGK tanácsi irányelv 16. cikkének (1)
bekezdése értelmében)[3];
– a Tanács 98/24/EK irányelve a munkájuk során
vegyi anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók egészségének és
biztonságának védelméről (tizennegyedik egyedi irányelv a 89/391/EGK
irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében)[4].
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL
FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS HATÁSVIZSGÁLATOK
Tárgytalan.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
Az Európai Unió Bírósága által kidolgozott, a
külső hatáskörrel kapcsolatos szabályoknak megfelelően[5],
pontosabban a 170. számú munkaügyi egyezmény[6]
megkötése és megerősítése tekintetében, a tagállamok saját hatáskörükben a
Tanács előzetes engedélye nélkül nem dönthetnek az egyezmény
megerősítéséről, mivel az egyezmény bizonyos részei az Unió
hatáskörébe tartoznak.
Ugyanakkor az Európai Unió nem erősítheti
meg az ILO-egyezményt, mivel annak részes felei kizárólag államok lehetnek.
Amennyiben egy megállapodás vagy
szerződés tárgya részben az Unió és részben a tagállamok hatáskörébe
tartozik, az Unió intézményeinek és a tagállamoknak meg kell tenniük minden
szükséges intézkedést annak érdekében, hogy az egyezmény megerősítése és
az egyezményből adódó kötelezettségvállalások végrehajtásában történő
együttműködés a lehető legjobban biztosított legyen[7].
Az elmúlt évtized folyamán elfogadott három
ILO-egyezmény tekintetében, amelyeknek bizonyos részei az Unió hatáskörébe
tartoztak, a Tanács arra jogosította fel a tagállamokat, hogy az Unió érdekében
erősítsék meg azokat a részeket, amelyek az Unió hatáskörébe tartoznak.[8]
Különösen a vegyi anyagok biztonságos
munkahelyi használatáról szóló, 170. sz. egyezményre hivatkozva a Bíróság már
1993-ban rögzítette, hogy a veszélyes anyagok és készítmények osztályozásáról,
csomagolásáról, és címkézéséről szóló rendelet előrehaladott
szakaszba ért, olyannyira, hogy a tagállamok külső fellépéseikben már nem
voltak képesek önálló cselekvésre[9].
Az Unió vonatkozó vívmányait azóta továbbfejlesztették és egységesítették. Ezt
a területet elsősorban az anyagok és keverékek osztályozásáról,
címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK rendelet (a
továbbiakban: rendelet) szabályozza. A rendelet uniós szinten alkalmazza az
ENSZ keretében kidolgozott vegyi anyagok osztályozásának és címkézésének
egyetemes harmonizált rendszerét (GHS). Az uniós jogszabályok, amelyek az EUMSz
114. cikkén alapulnak, sokkal részletesebbek, mint a 170. számú vegyianyag-egyezmény
általános elvei. Nincs ellentmondás az egyezmény és a rendelet általános elvei
között.
Az ILO-egyezmény 19. cikkének (8)
bekezdéséből következik, hogy az egyezmény minimumkövetelményeket határoz
meg, amelyek értelmében a nemzeti végrehajtás szigorúbb normákat írhat
elő, mint az egyezmény.
Ezen a területen a dolgozók biztonságára és
egészségére vonatkozó szabályok tekintetében nincs ellentmondás az egyezmény és
az Unió vívmányainak minimumkövetelményei között. Ez azt jelenti, hogy az uniós
intézkedések szigorúbbak lehetnek, mint az ILO-normák, és fordítva[10].
Ennek megfelelően e javaslatnak az a
célja, hogy a tagállamokat feljogosítsa arra, hogy az Unió érdekében
megerősítsék a 170. számú vegyianyag-egyezmény uniós hatáskörbe tartozó
részeit.
A javaslat az Európai Unió
működéséről szóló szerződés (EUMSz) 218. cikkének (6) bekezdésén
alapul és hasonlóan alkalmazandó az EUMSz 114. cikkével összefüggésben, amely
biztosítja az anyagok és keverékek osztályozásával, címkézésével és
csomagolásával foglalkozó törvényi rendelkezések közelítéséről szóló uniós
jogszabályok jogi alapját.
2012/0320 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS HATÁROZATA
a tagállamoknak a Nemzetközi Munkaügyi
Szervezet (ILO) Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek a vegyi anyagok biztonságos
munkahelyi használatáról szóló, 1990. évi 170. számú egyezményének az Európai
Unió érdekében történő megerősítésére való felhatalmazásáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,
összefüggésben 218. cikke (6) bekezdése a) pontjának v. alpontjával és (8)
bekezdésével,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Parlament egyetértésére[11],
mivel:
(1)       Az Európai Parlament, a
Tanács és a Bizottság támogatja a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet által
naprakésznek nyilvánított nemzetközi munkaügyi egyezmények megerősítését,
ami hozzájárul az Európai Unió azon törekvéséhez, hogy mindenki számára
méltányos munka biztosítására törekszik mind az Unión belül, mind azon kívül,
és amelynek fontos szempontja a dolgozók egészségének és biztonságának védelme
és javítása.
(2)       A Nemzetközi Munkaügyi
Szervezet (ILO) vegyi anyagok biztonságos munkahelyi használatáról szóló, 1990.
évi 170. számú egyezménye (a továbbiakban: egyezmény) III. részének szabályait
nagymértékben lefedik az anyagok és keverékek osztályozásával, csomagolásával
és címkézésével foglalkozó törvényi, rendeleti, közigazgatási gyakorlatok
közelítéséről szóló uniós vívmányok, amelyeket 1967 óta fejlesztenek és
folyamatosan egységesítenek[12].
(3)       Ebből adódóan az
egyezmény részei az Unió hatáskörébe tartoznak és a tagállamok e részek
vonatkozásában nem vállalhatnak az Unió intézményeinek keretén kívül eső
elkötelezettségeket[13].
(4)       Az Európai Unió nem
erősítheti meg az egyezményt, mivel annak részes felei kizárólag államok
lehetnek.
(5)       Ebben a helyzetben az
egyezmény megerősítésének tekintetében a tagállamoknak és az Unió
intézményeinek együtt kell működniük.
(6)       A Tanácsnak ezért fel kell
jogosítania az anyagok és keverékek osztályozását, csomagolását és címkézését
érintő törvényi, rendeleti, közigazgatási gyakorlatok közelítéséről
szóló uniós jogszabályok által kötött tagállamokat arra, hogy az Európai Unió
érdekeinek megfelelően megerősítsék az egyezményt.
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A tagállamokat ezennel felhatalmazzák arra,
hogy megerősítsék a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet vegyi anyagok
biztonságos munkahelyi használatáról szóló, 1990. évi egyezményének (170. számú
egyezmény) a Szerződés által az Unióra átruházott hatáskörbe tartozó
részeit.
2. cikk
Ennek a határozatnak a tagállamok a
címzettjei.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL L 290., 2008.1.31., 1. o.
[2]               HL L 396., 2006.12.30., 1. o.
[3]               HL L 158., 2004.4.30., 50. o.
[4]               HL L 131., 1998.5.5., 11. o.
[5]               A Bíróság 1971. március 31-i 22/70 sz. ítélete az
AETR-ügyben, EBHT, 1971, 263; lásd az EUMSZ 3. cikkének (2) bekezdését is,
amely rögzíti ezeket az elveket.
[6]               A Bíróság 1993. március 19-i 2/91 sz. véleménye, EBHT
1993-I, 1061. oldal.
[7]               A Bíróság 2/91 sz. véleménye (ibid) 36., 37., és 38.
bekezdés.
[8]               Az elmúlt évtizedben három tanácsi határozatot fogadtak
el, amelyek feljogosítják a tagállamokat arra, hogy megerősítsék az
ILO-egyezményeket: A Tanács határozata (2007. június 7.) a tagállamoknak a
Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezményének
az Európai Közösség érdekében történő megerősítésére való
felhatalmazásáról (HL L 161/63, 2007.6.22.); a Tanács határozata (2005. április
14) a tengerészek személyazonossági okmányairól szóló egyezményének (185. sz.
egyezmény) az Európai Közösség érdekében történő megerősítésére való
felhatalmazásáról (HL L 136/1, 2005.5.30.), és a Tanács határozata (2010.
június 7) a tagállamoknak a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet a 2007. évi
halászati munkaügyi egyezményének (188. sz. egyezmény) az Európai Közösség
érdekében történő megerősítésére való felhatalmazásáról (HL 145/12,
2010.6.11).
[9]               A Bíróság 2/91 sz. véleménye 25. és 26. bekezdés.
[10]             A Bíróság 2/91 sz. véleménye 18. bekezdés.
[11]             HL C […], […], […] o.
[12]             Az Európai Parlament és a Tanács 1272/2008/EK rendelete az
anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a
67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül
helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 353/1,
2008.1.31.).
[13]             Az Európai Bíróság 1993. március 19-i 2/91 sz. véleménye,
EBHT 1993-I, 1061. oldal, 26. bekezdés.