title: Javaslat a Tanács rendelete az egyes ipari, mezőgazdasági és halászati termékek tekintetében a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek ideiglenes felfüggesztéséről szóló 1255/96/EK rendelet módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0719

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 16.11.2007COM(2007) 719 véglegesJavaslatA TANÁCS RENDELETEaz egyes ipari, mezőgazdasági és halászati termékek tekintetében a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek ideiglenes felfüggesztéséről szóló 1255/96/EK rendelet módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁS1) A JAVASLAT HÁTTERE |A javaslat indokai és célkitűzései A Bizottság a gazdasági vámkérdésekkel foglalkozó csoport segítségével felülvizsgálta a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek ideiglenes felfüggesztésére irányuló valamennyi kérelmet, melyet a tagállamok nyújtottak be. A mellékelt javaslat egyes ipari, mezőgazdasági és halászati termékekre vonatkozik. A fenti termékekre vonatkozó felfüggesztésre irányuló kérelmeket az autonóm vámtételek felfüggesztéséről és a kontingensekről szóló bizottsági közleményben (HL C 128., 1998.4.25., 2. o.) meghatározott feltételek figyelembevételével vizsgálták meg. E felülvizsgálatot követően a Bizottság úgy véli, hogy a vámtételek felfüggesztése vagy csökkentése a rendeletre irányuló javaslat mellékletében felsorolt termékek esetében indokolt. Azokat a termékeket, amelyek felfüggesztése már nem szolgálja a Közösség gazdasági érdekeit, visszavonták. Ennek a rendeletnek a melléklete felsorolja azokat a termékeket, amelyek esetében felfüggesztést javasolnak, illetve amelyek esetében a szövegezésen változtatni kell. Az intézkedés érvényességi ideje korlátozott annak érdekében, hogy ezen időtartam alatt az egyes felfüggesztéseken gazdasági vizsgálatokat végezzenek el. Ezen időszakot követően azon felfüggesztéseket, amelyek érvénytelenítését vagy meghosszabbítását a Bizottság és a gazdasági vámkérdésekkel foglalkozó csoport szükségesnek ítéli, meghosszabbítják vagy törlik. |Általános összefüggések A Bizottság érdeke a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek részleges vagy teljes felfüggesztése több olyan új termék esetében, amelyek nem szerepelnek az egyes ipari, mezőgazdasági és halászati termékek tekintetében a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek ideiglenes felfüggesztéséről szóló 1255/96/EK tanácsi rendelet mellékletében. |Meglévő rendelkezések a javaslat által szabályozott területen HL L 158., 1996.6.29., 1. o. A legutóbb a 729/2007/EK rendelettel (HL L 166., 2007.6.28., 4. o.) módosított rendelet. |Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Összhangban áll az agrár-, kereskedelem-, vállalkozás-, fejlesztés- és külpolitikával. Ez a javaslat különösen nem érinti hátrányosan az EU-val kötött preferenciális kereskedelmi megállapodások (pl. Általános Preferenciarendszer, AKCS-szabályozás) előnyeit élvező fejlődő országokat. |2) KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |Konzultáció az érdekelt felekkel |A konzultáció módszerei, a megcélzott főbb ágazatok és a válaszadók általános bemutatása Konzultációra került sor az egyes tagállamok iparágait képviselő, gazdasági vámkérdésekkel foglalkozó csoporttal. A válaszok összefoglalása és figyelembevételük módja Valamennyi felsorolt felfüggesztés a csoporton belüli megbeszélések alapján létrejött megállapodás eredménye. |A szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |Érintett tudomány- és szakterületek A tagállamokat képviselő szakértők a gazdasági vámkérdésekkel foglalkozó csoportban. Alkalmazott módszer Nyílt konzultáció. A konzultációba bevont legfontosabb szervezetek/szakértők Az egyes tagállamok által kijelölt szakértők A beérkezett és felhasznált tanácsok összefoglalása Nem merült fel olyan súlyos kockázat lehetősége, amely visszafordíthatatlan következményekkel járhatna. A szakértői vélemények nyilvánosságát biztosító eszközök A javaslat közzététele |Hatásvizsgálat Nem alkalmazható. A Bizottság 2008. évi munka- és jogalkotási programja nem tartalmazza a javaslatot. |3) A JAVASLAT JOGI ELEMEI |A javasolt intézkedés összefoglalása Javaslat az egyes ipari, mezőgazdasági és halászati termékek tekintetében a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek ideiglenes felfüggesztéséről szóló 1255/96/EK tanácsi rendelet módosítására |Jogalap A 26. cikk. |A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ezért nem alkalmazandó. |Az arányosság elve A javaslat a következő ok(ok) miatt felel meg az arányosság elvének: |A javasolt intézkedések összhangban vannak a „Vám 2008” cselekvési program célkitűzéseivel. |Ez az intézkedéscsomag összhangban áll a külkereskedelemben tevékenykedő szereplőkre vonatkozó eljárások egyszerűsítését célzó elvekkel, valamint az autonóm vámtételek felfüggesztéséről és a kontingensekről szóló bizottsági közleménnyel. |Az eszközök megválasztása |Javasolt eszköz: rendelet. |Más eszközök nem lennének megfelelőek a következő ok(ok) miatt: Az EK-Szerződés 26. cikke értelmében az autonóm vámtételek felfüggesztését bizottsági javaslat alapján a Tanács hagyja jóvá minősített többséggel. |4) KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK |Be nem szedett vámok, amelyek teljes összege 9 400 000 €/év. |5) TOVÁBBI INFORMÁCIÓK |Egyszerűsítés |A javaslat előírja a jogszabályok egyszerűsítését. |A rendeletjavaslat melléklete egységes szerkezetbe foglalt jegyzéket fog közzétenni az összes vámtétel-felfüggesztésről, így egy bizonyos intézkedés megtalálásához a továbbiakban nem szükséges egy rendeletnél többet megnézni. |JavaslatA TANÁCS RENDELETEaz egyes ipari, mezőgazdasági és halászati termékek tekintetében a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek ideiglenes felfüggesztéséről szóló 1255/96/EK rendelet módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 26. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[1],mivel:(1) A Közösség érdeke a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek részleges vagy teljes felfüggesztése az 1255/96/EK tanácsi rendelet[2] mellékletében fel nem sorolt hatvanhat új termék vonatkozásában.(2) Az 1255/96/EK rendelet mellékletében felsorolt hat terméket törölni kell a jegyzékből, mivel e termékek tekintetében már nem áll a Közösség érdekében a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek felfüggesztésének fenntartása.(3) Ezenkívül néhány termék esetében a technikai fejlődésre és a piac gazdasági alakulására való tekintettel szükségszerű a termékmegnevezés módosítása. Ezeket a termékeket a jegyzékből töröltnek kell tekinteni, és következésképpen azokat a jegyzékbe új termékként kell felvenni.(4) Az érthetőség kedvéért, valamint a 2008. január 1-jén hatályba lépő módosítások nagy számára való tekintettel az 1255/96/EK rendelet mellékletének helyébe egy teljesen új változat lép, amelyet ugyanettől az időponttól kell alkalmazni, és amelyben az új és módosított tételeket csillag jelöli.(5) A tapasztalat azt mutatja, hogy az 1255/96/EK rendeletben felsorolt felfüggesztések vonatkozásában a technikai és gazdasági változások figyelembevételének biztosítása miatt lejárati határidőre van szükség. Az autonóm vámtételek felfüggesztéséről és a kontingensekről szóló, 1998. évi bizottsági közleményben[3] meghatározott elvekkel összhangban ez nem zárja ki egyes intézkedések idő előtti megszüntetését vagy az említett időszakon túli alkalmazását, amennyiben ezt gazdasági indokokkal támasztják alá.(6) Az 1255/96/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.(7) Mivel az e rendeletben meghatározott érvényességi időszak 2008. január 1-jén kezdődik, ezt a rendeletet ugyanezen időponttól kell alkalmazni és annak haladéktalanul hatályba kell lépnie,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz 1255/96/EK rendelet mellékletének helyébe ennek a rendeletnek a melléklete lép.2. cikk2008. január 1-jétől a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek ideiglenes felfüggesztését kell alkalmazni a mellékletben szereplő termékekre vonatkozóan. A felfüggesztés a mellékletben megadott időpontokban veszti hatályát.3. cikkA 0304 19 39 45, 0304 19 99 60, 0304 29 61 10, 0304 99 99 21, 2903 39 90 20, 2932 29 85 75, 2933 19 90 10, 2933 39 99 70, 3920 62 19 61 és 3920 62 19 63 TARIC-kóddal ellátott, a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek felfüggesztését 2008. január 1-jétől lezárják.4. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.Rendelkezéseit 2008. január 1-jétől kell alkalmazni.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLET[táblázat helye]PÉNZÜGYI KIMUTATÁS A KIZÁRÓLAG A BEVÉTELI OLDALRA KORLÁTOZOTT KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSSAL JÁRÓ JAVASLATOKHOZ1. A JAVASLAT CÍME:Javaslat az egyes ipari, mezőgazdasági és halászati termékek tekintetében a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek ideiglenes felfüggesztéséről szóló 1255/96/EK tanácsi rendelet módosításáról2. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK:Alcím és jogcímcsoport: 12. alcím 120. jogcímcsoportAz „érvényesség időszaka” oszlopban feltüntetett, következő évekre vonatkozó veszteség külön, későbbi rendelkezések szerint kerül elszámolásra.A költségvetésben 2008-ra előirányzott összeg: 16 431 900 000 €3. PÉNZÜGYI HATÁS( A javaslatnak nincsenek pénzügyi vonzatai.(x A javaslatnak nincs pénzügyi hatása a kiadásra, van azonban pénzügyi hatása a bevételre – a hatás a következő:(millió € egy tizedesjegyig)Költségvetési tétel | Bevételek[4] | 12 hónapos időszak, kezdődátum: éééé/hh/nn | [2008-as év] |120. cikk | Saját forrásokra gyakorolt hatás | 2008/01/01 | - 9,4 |4. CSALÁSELLENES INTÉZKEDÉSEKAz e tanácsi rendeletben szereplő egyes termékek végső felhasználásának ellenőrzéseit a Közösségi Vámkódex végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 2454/93/EGK bizottsági rendelet 291–300. cikkével összhangban folytatják le.5. EGYÉB ÉSZREVÉTELEKA gazdasági problémák csökkentése érdekében lejárati időt állapítottak meg.E javaslat tartalmazza a meglévő változatlan termékeket, valamint a hatályos rendelet mellékletében a következő pontok figyelembevétele érdekében elvégzendő módosításokat is:1. a felfüggesztés iránti, benyújtott és elfogadott új kérelmek;2. a termék technikai fejlődése és a piacon érvényesülő gazdasági tendenciák, melyek egyes meglévő felfüggesztések megszüntetését eredményezik.Ezért egy egységesített mellékletet hoznak majd nyilvánosságra.KiegészítésE melléklet a KN-kódok változásaiból adódó módosításokon felül 66 új terméket fog tartalmazni. Az e felfüggesztéseknek megfelelő, be nem szedett vámtételek a kérelmező tagállamokba történő várható behozatalok alapján számítva a 2008-as évre 29,62 millió euróra rúgnak.Az előző évekre vonatkozó meglévő statisztikák alapján azonban úgy tűnik, hogy ezt az összeget meg kell szorozni egy 1,8-re becsült átlagos szorzótényezővel annak érdekében, hogy figyelembe vegyék az ugyanezen felfüggesztéseket alkalmazó más tagállamokba történő behozatalokat. Ez azt jelenti, hogy a bevételkiesés mintegy 53,32 millió EUR/év .Visszavonás:E mellékletből hat terméket vontak vissza a vámok visszaállításának következtében. Ez a források 44,37 millió EUR-val történő növelését jelenti a felfüggesztés iránti kérelmek és a rendelkezésre álló statisztikák (2006) alapján számolva.E művelet becsült költségeA rendelkezésre álló statisztikák (2006) alapján az e rendelet okozta bevételkiesésre mért hatás így a 2008.1.1. és 2008.12.31. közötti időszakra 8,95 millió EUR (bruttó összeg, beleértve a beszedési költségeket) × 0,75 = 6,71 millió EUR-ra becsülhető.[1] HL C […]., [ …]., […]. o.[2] HL L 158., 1996.6.29., 1. o. A legutóbb a 729/2007/EK rendelettel módosított rendelet.(HL L 166., 2007.6.28., 4. o.).[3] HL C 128., 1998.4.25., 2. o.[4] A hagyományos saját források (mezőgazdasági vámok, cukorlefölözések, vámok) tekintetében nettó összegeket kell megadni, vagyis a beszedési költségek 25%-ának levonásával kapott bruttó összegeket.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.7.18.
            COM(2016) 460 final
            2016/0218(COD)
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE
            az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Koszovó közötti stabilizációs és társulási megállapodás* alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról

               INDOKOLÁS

               Az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Koszovó közötti stabilizációs és társulási megállapodást
                  1* (a továbbiakban: megállapodás) 2015. október 27-én írták alá és 2016. április 1-jén lépett hatályba.

               Meg kell határozni a megállapodás egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó szabályokat, valamint a végrehajtásra vonatkozó részletes szabályok elfogadásának eljárásait.

               A megállapodás egységes feltételek melletti végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek
                  2
                megfelelően kell gyakorolni. Mivel a végrehajtási jogi aktusok a közös kereskedelempolitika részét képezik, elfogadásukkor a vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni.

               Amennyiben a megállapodás előirányozza annak lehetőségét, hogy – rendkívüli és kritikus körülmények esetén – a helyzet megoldásához szükséges sürgős intézkedéseket alkalmazzanak, a Bizottságnak helyénvaló azonnal elfogadnia ilyen végrehajtási aktusokat. Kellően indokolt, rendkívül sürgős esetben a Bizottság azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktusokat fogad el a mezőgazdasági és halászati termékekre vonatkozó intézkedések tekintetében.

               A megállapodás értelmében a Koszovóból származó egyes mezőgazdasági és halászati termékeket kedvezményes vámtarifával lehet bevinni az Unióba, vámkontingens-határon belül. Ezért az alapos értékelés lehetővé tétele érdekében meg kell állapítani az említett vámkontingensek kezelését és felülvizsgálatát szabályozó előírásokat.

               E rendelet a megállapodás végrehajtási intézkedéseit tartalmazza, tehát a megállapodás hatálybalépésének időpontjától alkalmazandó a megállapodás szerinti vámkontingensek hatékony alkalmazásának és kezelésének, valamint a vámkivetéssel kapcsolatban a jogbiztonságnak és az egyenlő bánásmódnak a biztosítása érdekében.

               2016/0218 (COD)

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

               az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Koszovó közötti stabilizációs és társulási megállapodás
                  3* alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

               rendes jogalkotási eljárás keretében,

               mivel:

               (1)2015. október 27-én egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Koszovó között stabilizációs és társulási megállapodást (a továbbiakban: megállapodás) írtak alá. A megállapodás 2016. április 1-jén hatályba lépett.

               (2)
                  4
               Meg kell határozni a megállapodás egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó szabályokat, valamint a végrehajtásra vonatkozó részletes szabályok elfogadásának eljárásait.

               (3)A megállapodás végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezt a hatáskört a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek
                  5
                megfelelően kell gyakorolni. Mivel a végrehajtási jogi aktusok a közös kereskedelempolitika részét képezik, elfogadásukkor a vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni. Amennyiben a megállapodás előirányozza annak lehetőségét, hogy – rendkívüli és kritikus körülmények esetén – a helyzet megoldásához szükséges azonnali intézkedéseket alkalmazzanak, a Bizottságnak helyénvaló azonnal elfogadnia ilyen végrehajtási aktusokat. Kellően indokolt, rendkívül sürgős esetben a Bizottság azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktusokat fogad el a mezőgazdasági és halászati termékekre vonatkozó intézkedések tekintetében.

               (4)A megállapodás értelmében a Koszovóból származó egyes mezőgazdasági és halászati termékeket kedvezményes vámtarifával lehet bevinni az Unióba, vámkontingens-határon belül. Ezért az alapos értékelés lehetővé tétele érdekében meg kell állapítani az említett vámkontingensek kezelését és felülvizsgálatát szabályozó előírásokat.

               (5)Ahol kereskedelemvédelmi intézkedések válnak szükségessé, azokat a 260/2009/EK tanácsi rendeletben
                  6
               , az 1225/2009/EK tanácsi rendeletben
                  7
                vagy adott esetben az 597/2009/EK tanácsi rendeletben
                  8
                megállapított általános előírásoknak megfelelően kell elfogadni.

               (6)Amennyiben egy tagállam esetleges csalásról vagy a közigazgatási együttműködés esetleges elmulasztásáról tájékoztatja a Bizottságot, a vonatkozó uniós jogszabályokat, különösen az 515/97/EK tanácsi rendeletet
                  9
                kell alkalmazni.

               (7)E rendelet a megállapodás végrehajtási intézkedéseit tartalmazza, tehát a megállapodás hatálybalépésének időpontjától alkalmazandó.

               (8)A megállapodás szerinti vámkontingensek hatékony alkalmazásának és kezelésének, valamint a vámkivetéssel kapcsolatban a jogbiztonságnak és az egyenlő bánásmódnak a biztosítása érdekében e rendelet bizonyos rendelkezéseit a megállapodás hatálybalépésének időpontjától kell alkalmazni,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

               1. cikk

               Tárgy

               E rendelet szabályokat állapít meg az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Koszovó közötti stabilizációs és társulási megállapodás
                  10* (a továbbiakban: megállapodás) egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozóan, valamint meghatározza a megállapodás egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok elfogadásának eljárásait.

               2. cikk

               A hal- és halászati termékekre vonatkozó engedmények

               A megállapodás 31. cikkének végrehajtására vonatkozó, a hal- és halászati termékek vámkontingensét érintő részletes szabályokat a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján fogadja el. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az e rendelet 13. cikkének (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

               3. cikk

               Vámcsökkentések

               (1)A (2) bekezdésre figyelemmel a kedvezményes vámtételek értékét egy tizedesjegyre, lefelé kell kerekíteni.

               (2)A kedvezményes vámtétel teljes mértékű mentességet jelent abban az esetben, ha a kedvezményes vámtétel kiszámításakor a kapott eredmény az (1) bekezdés szerint a következők valamelyike: a) értékvámok esetében 1 % vagy kevesebb; vagy

               a)értékvámok esetében 1 % vagy annál kevesebb;

               b)az egyedi vámtételek esetében 1 EUR vagy annál kevesebb.

               4. cikk

               Technikai kiigazítások

               Az e rendelet alapján elfogadott előírásoknak a Kombinált Nómenklatúra szerinti kódokban és az Európai Közösségek integrált vámtarifája (TARIC) albontásokban történt változtatások vagy az Unió és Koszovó között létrejött új vagy módosított megállapodások, jegyzőkönyvek, levélváltások vagy egyéb jogi aktusok miatt szükségessé váló módosításait és technikai kiigazításait a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján fogadja el. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 13. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

               5. cikk

               Általános védzáradék

               Amennyiben az Uniónak a megállapodás 43. cikke szerinti intézkedést kell hoznia, a Bizottság ezt az intézkedést végrehajtási jogi aktusok útján fogadja el. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az e rendelet 13. cikkének (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni, hacsak a megállapodás 43. cikke másképpen nem rendelkezik.

               6. cikk

               Hiányzáradék

               Amennyiben az Uniónak a megállapodás 44. cikke szerinti intézkedést kell hoznia, a Bizottság ezt az intézkedést végrehajtási jogi aktusok útján fogadja el. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az e rendelet 13. cikkének (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

               7. cikk

               Rendkívüli és kritikus körülmények

               A Bizottság a megállapodás 41. és 42. cikkével összhangban, az e rendelet 13. cikkének (4) bekezdésében említett eljárás keretében azonnal alkalmazandó intézkedéseket hozhat, amennyiben a megállapodás 43. cikke (5) bekezdésének b) pontja és 44. cikkének (4) bekezdése értelmében rendkívüli és kritikus körülmények merülnek fel.

               8. cikk

               A mezőgazdasági és halászati termékekre vonatkozó védzáradék

               (1)Az e rendelet 5. és 6. cikkében említett eljárásoktól eltérve, ha az Uniónak a mezőgazdasági és halászati termékeket illetően a megállapodás 34. cikkének (2) bekezdése vagy 43. cikke szerint intézkedést kell hoznia, a Bizottság valamely tagállam kérelmére vagy a saját kezdeményezésére az után határoz a szükséges intézkedésekről, hogy adott esetben a kérdést a megállapodás 41. cikkével összhangban a stabilizációs és társulási tanács elé terjesztette. Ezeket az intézkedéseket a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján fogadja el. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az e rendelet 13. cikkének (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

               Kellően indokolt, rendkívül sürgős esetben – a (2) bekezdésben említett esetet is beleértve – a Bizottság azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktusokat fogad el az e rendelet 13. cikke (4) bekezdésében említett eljárás keretében.

               (2)Ha a Bizottság egy tagállamtól az (1) bekezdésben említett kérelmet kap, azzal kapcsolatban határozatot hoz:

               a)a kérelem kézhezvételét követő három munkanapon belül, amennyiben a megállapodás 43. cikkében előírt, a stabilizációs és társulási tanács elé terjesztésre vonatkozó eljárás nem alkalmazandó; vagy

               b)a megállapodás 43. cikke (5) bekezdésének a) pontjában említett 30 napos időszak végét követő három napon belül, amennyiben a megállapodás 43. cikkében előírt, a stabilizációs és társulási tanács elé terjesztésre vonatkozó eljárás alkalmazandó.

               A Bizottság értesíti a Tanácsot azokról az intézkedésekről, amelyekről határozott.

               9. cikk

               Felügyelet

               A megállapodás 34. cikkének végrehajtása céljából meg kell teremteni a megállapodás 3. jegyzőkönyvének V. mellékletében felsorolt áruk behozatalának uniós felügyeletét. E tekintetben a 2454/93/EGK bizottsági rendelet
                  11
                308d. cikkében foglalt eljárást kell alkalmazni.

               10. cikk

               Dömping és támogatás

               Olyan gyakorlat esetében, amely a megállapodás 42. cikkének (2) bekezdésében előírt intézkedések Unió általi meghozatalát indokolhatja, a dömpingellenes vagy kiegyenlítő intézkedések, illetve mindkettő bevezetéséről szóló döntést az 1225/2009/EK, illetve az 597/2009/EK rendeletben megállapított előírásokkal összhangban kell meghozni.

               11. cikk

               Verseny

               (1)Olyan gyakorlat esetében, amelyet a Bizottság összeegyeztethetetlennek tart a megállapodás 75. cikkével, a Bizottság az ügy saját kezdeményezésére vagy valamely tagállam kérelmére történő kivizsgálását követően határoz a megállapodás 75. cikkében meghatározott megfelelő intézkedésről.

               A megállapodás 75. cikkének (9) bekezdésében foglalt intézkedéseket a támogatások esetében az 597/2009/EK rendeletben meghatározott eljárások keretében kell elfogadni.

               (2)Olyan gyakorlat esetében, amelynek eredményeként Koszovó intézkedéseket alkalmazhatna az Unióval szemben a megállapodás 75. cikke alapján, a Bizottságnak az eset kivizsgálását követően el kell döntenie, hogy a gyakorlat összeegyeztethető-e a megállapodásban meghatározott elvekkel. Szükség esetén – az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101., 102. és 107. cikkének alkalmazásából eredő ismérvek alapján – a Bizottság meghozza a megfelelő határozatokat.

               12. cikk

               Csalás vagy a közigazgatási együttműködés elmulasztása

               (1)Ha a Bizottság egy tagállam által nyújtott információ alapján vagy saját kezdeményezésére úgy ítéli meg, hogy a megállapodás 48. cikkében megállapított feltételek teljesülnek, akkor indokolatlan késedelem nélkül:

               a)tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot; valamint

               b)értesíti megállapításairól és az azok alapját képező objektív információkról a stabilizációs és társulási bizottságot, és konzultációt kezdeményez a stabilizációs és társulási bizottságban.

               (2)A Bizottság a megállapodás 48. cikkének (5) bekezdése szerinti információkat az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszi közzé.

               (3)A Bizottság az e rendelet 13. cikkének (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott végrehajtási jogi aktusok útján úgy határozhat, hogy a megállapodás 48. cikkének (4) bekezdésében meghatározottak szerint ideiglenesen felfüggeszti a termékekre vonatkozó preferenciális elbánást.

               13. cikk

               Bizottsági eljárás

               (1)E rendelet 2., 4. és 12. cikkének alkalmazásában a Bizottságot a 952/2013/EU rendelet 285. cikkével létrehozott Vámkódexbizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

               (2)E rendelet 5–8. cikkének alkalmazása során a Bizottságot a 260/2009/EK rendelet 4. cikkével létrehozott bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

               (3)Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni.

               (4)Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 8. cikkének (1)–(4) bekezdését kell alkalmazni, az említett rendelet 5. cikkével is összefüggésben.

               14. cikk

               Értesítés

               A stabilizációs és társulási tanácsnak, illetve a stabilizációs és társulási bizottságnak a megállapodásban előírt értesítése az Unió nevében eljáró Bizottság feladata.

               15. cikk

               Hatálybalépés

               Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

               Ezt a rendeletet 2016. április 1-jétől kell alkalmazni.

               Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

                     (1)
                  *          Ez a megnevezés nem érinti a státusszal kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban áll az 1244/1999 ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

                     (2)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. február 16-i 182/2011/EU rendelete a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

                     (3)
                  *Ez a megnevezés nem érinti a státusszal kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban áll az 1244/1999 ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

                     (4)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. február 16-i 182/2011/EU rendelete a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

                     (5)
                  A Tanács 2009. február 26-i 260/2009/EK rendelete a behozatalra vonatkozó közös szabályokról (HL L 84., 2009.3.31., 1. o.).

                     (6)
                  A Tanács 2009. november 30-i 1225/2009/EK rendelete az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről (HL L 343., 2009.12.22., 51. o.).

                     (7)
                  A Tanács 2009. június 11-i 597/2009/EK rendelete az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről (HL L 188., 2009.7.18., 93. o.).

                     (8)
                  A Tanács 1997. március 13-i 515/97/EK rendelete a tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról, valamint a vám- és mezőgazdasági jogszabályok helyes alkalmazásának biztosítása érdekében e hatóságok és a Bizottság együttműködéséről (HL L 82., 1997.3.22., 1. o.).

                     (9)
                  *           Ez a megnevezés nem érinti a státusszal kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban áll az 1244/1999 ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

                     (10)
                  A Bizottság 1993. július 2-i 2454/93/EGK rendelete a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról (HL L 253., 1993.10.11., 1. o.).


				|

		52011PC0518

			Javaslat A TANÁCS RENDELETE a radioaktívanyag-fuvarozók közösségi nyilvántartási rendszerének létrehozásáról /* COM/2011/0518 végleges - 2011/0225 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS

1.
INDOKOK ÉS CÉLKITŰZÉS

Európai szinten a radioaktívanyag-fuvarozók az
Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) szerinti
szállítási jogszabályok, valamint sugárzással kapcsolatos szempontokra
vonatkozó jogszabályok hatálya alá tartoznak; ilyen szempont többek között a
munkavállalók és a lakosság egészségének az Európai Atomenergia-közösséget
létrehozó szerződés (Euratom-Szerződés) szerinti védelme is.
Az EUMSZ szerinti jogszabályokat a veszélyes
áruk szárazföldi szállításáról szóló, 2008. szeptember 24-i 2008/68/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv egyszerűsítette – azáltal, hogy valamennyi
szárazföldi szállítási módot egyesítette.
Az 1996. május 13-i 96/29/Euratom, tanácsi
irányelv megállapítja a munkavállalók és a lakosság egészségének az ionizáló
sugárzásból származó veszélyekkel szembeni védelmét szolgáló alapvető
biztonsági előírásokat. Az Euratom-Szerződés 30. cikke szerint ezen
alapvető előírások alatt a következőket kell érteni:
(a)
azok a megengedett legmagasabb dózisok, amelyeknél
biztosított a megfelelő biztonság;
(b)
a sugárterhelés és radioaktív szennyeződés
legnagyobb megengedett szintje;
(c)
a munkavállalók egészségügyi felülvizsgálatát
szabályozó alapelvek.
A 33. cikk szerint a tagállamok az
alapvető előírások betartásának biztosítására megfelelő
rendelkezéseket állapítanak meg.
A munkavállalók és a lakosság egészségének
védelme, valamint munkájuk célzottabbá tétele érdekében a tagállami
hatóságoknak tudniuk kell, hogy mely személyeket, szervezeteket vagy
vállalkozásokat ellenőrizzenek. Ezért az irányelv 3. és 4. cikke
előírja a tagállamok számára az ionizáló sugárzás veszélyével járó egyes
gyakorlati eljárások bejelentését és előzetes engedélyezését, vagy egyes
gyakorlati eljárások betiltását.
A 96/26/Euratom irányelv minden olyan gyakorlati
eljárásra vonatkozik, amely mesterséges forrásból vagy természetes
sugárforrásból eredő ionizáló sugárzás kockázatával jár, ideértve a
szállítást is.
Mivel a szállítás az egyetlen „mobil”
tevékenység, és mivel a szállítási műveletek jellege gyakran határokon
átnyúló, előfordulhat, hogy a fuvarozónak több tagállamban igazodnia kell
ezekhez a bejelentési és engedélyezési eljárásokhoz. A tagállamok ezenfelül
eltérő rendszerekben hajtják végre ezeket az eljárásokat, ezáltal
megbonyolítják magukat a szállítási műveleteket.
A szállítási tevékenység esetében ezeknek a
nemzeti bejelentési és engedélyezési eljárásoknak egyetlen nyilvántartási
rendszerrel való felváltása ezért hozzá fog járulni az eljárás
egyszerűsítéséhez, az adminisztratív terhek csökkentéséhez, a belépési
korlátok megszüntetéséhez, az elért magas szintű sugárzásvédelem
fenntartása mellett.
Ez a rendelet – a 96/29/Euratom, tanácsi
irányelv végrehajtása révén – a tagállami bejelentési és engedélyezési
rendszereket egységes nyilvántartással váltja fel. A rendelet európai
fuvarozó-nyilvántartási rendszert hoz létre. A fuvarozóknak egy központi webes
felületen kell felvételüket kérelmezniük. Ezeket a kérelmeket a nyilvántartásba
vételi igazolást kiállító, hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok
vizsgálják meg, ha a kérelmező eleget tesz az alapvető biztonsági
előírásoknak. A rendszer ugyanakkor lehetővé teszi a hatáskörrel
rendelkező hatóságok számára az országukban működő fuvarozók
jobb felügyeletét. E rendelet hatálybalépésekor a rendszernek hozzáférhetőnek,
leteszteltnek és működőképesnek kell lennie.
A rendelet fokozatos megközelítést fogad el –
azáltal, hogy a nyilvántartásba vételi eljárásból kizárja azokat a fuvarozókat,
amelyek kizárólag „engedményes küldeménydarabokat” szállítanak. Másfelől a
rendelet a tagállamokra bízza, hogy további nyilvántartásba vételi
követelményeket támasszanak a hasadóanyagok és a nagy aktivitású radioaktív
anyagok fuvarozóival szemben.
A fizikai védelemre, a biztosítékokra és a
harmadik személyek felelősségére vonatkozó egyéb közösségi jogszabályok és
nemzetközi szabályok továbbra is alkalmazandóak. Ez különösen a 2008/68/EK
irányelv esetében érvényes.

2.
JOGALAP

E rendelet rendelkezései a munkavállalók és a
lakosság egészségének védelmét szolgáló alapvető előírásokkal állnak
összefüggésben. Következésképpen a választott jogalap az Európai
Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés és különösen annak 31. és 32.
cikke.

3.
SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

Ha a javaslat nem tartozik a Közösség
kizárólagos hatáskörébe, a szubszidiaritás elvét kell alkalmazni. Mivel a
Közösségnek az Euratom-Szerződés II. címének 3. fejezete szerinti
jogalkotási jogköre kizárólagos, így az nem esik a szubszidiaritás elvének
hatálya alá.
Az arányosság is biztosított. Az
előkészítés során végzett hatásvizsgálat szerint a javasolt mechanizmus
körültekintő egyensúlyt teremt a munkavállalóknak és a lakosságnak a
szállítási műveletek alatti eredményes védelme, az érdekelt felek jogos
érdekei és a tagállamok érdekei között. Mindezeken túl az előnyben részesített
lehetőség a célkitűzések eredményes megvalósításához szükséges
minimumot jelenti, a költségek ésszerű határokon belül tartása mellett.
2011/0225 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS RENDELETE
a radioaktívanyag-fuvarozók közösségi
nyilvántartási rendszerének létrehozásáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget
létrehozó szerződésre és különösen annak 31. cikke második bekezdésére és
32. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára, amelyet a
Tudományos és Műszaki Bizottság által kinevezett személyek csoportjával
folytatott konzultációt követően terjesztett elő,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[1],
tekintettel az Európai Parlament véleményére[2],
mivel:
(1)
Az Euratom-Szerződés 33. cikke előírja a
tagállamok számára, hogy állapítsák meg a munkavállalók és a lakosság
egészségének az ionizáló sugárzásból származó veszélyekkel szembeni védelmét
szolgáló alapvető biztonsági előírások betartását biztosító
rendelkezéseket.
(2)
Az alapvető biztonsági előírásokat az
1996. május 13-i 96/29/Euratom tanácsi irányelv[3] állapítja meg. Az
irányelv minden olyan gyakorlati eljárásra vonatkozik, amely mesterséges vagy
természetes sugárforrásból eredő ionizáló sugárzás kockázatával jár,
beleértve a szállítást is.
(3)
Az alapvető előírások betartásának
biztosítása érdekében meg kell állapítani, hogy a tagállami hatóságok mely
személyeket, szervezeteket vagy vállalkozásokat ellenőrizzék. E célból a
96/29/Euratom irányelv előírja a tagállamok számára az ionizáló sugárzás
veszélyével járó egyes gyakorlati eljárások bejelentését és előzetes
engedélyezését, illetve egyes gyakorlati eljárások betiltását.
(4)
Mivel a szállítás az egyetlen, határokon átnyúló
jellegű tevékenység, a radioaktívanyag-fuvarozók számára több tagállam
bejelentési és engedélyezési rendszereihez kapcsolódó követelmények betartását
írhatják elő. Ez a rendelet ezeket a tagállami bejelentési és
engedélyezési rendszereket egyetlen, az Európai Atomenergia-közösség (a
továbbiakban: a Közösség) egész területén érvényes nyilvántartási rendszerrel
váltja fel.
(5)
A légi és a tengeri fuvarozók esetében már léteznek
ilyen nyilvántartási és tanúsítási rendszerek. A polgári légi közlekedés
területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások
összehangolásáról szóló, 1991. december 16-i 3922/91/EGK tanácsi rendelet[4]
megállapítja, hogy a légi fuvarozóknak külön üzemben tartási engedélyre van
szükségük veszélyes áruk szállításához. A tengeri szállítás esetében a 2002.
június 27-i 2002/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[5]
a közösségi hajóforgalomra vonatkozó megfigyelő és információs rendszert
hoz létre. A polgári légiközlekedési hatóságok által kibocsátott engedélyek és
a tengeri hajókra vonatkozó bejelentési rendszer úgy tekintendő, hogy
kielégítő módon végrehajtja a 96/29/Euratom irányelv bejelentési és
engedélyezési követelményeit. A légi és a tengeri fuvarozók e rendelet szerinti
nyilvántartásba vétele ezért nem szükséges ahhoz, hogy a tagállamok e
szállítási módok területén biztosíthassák az alapvető előírások betartását.
(6)
A radioaktívanyag-fuvarozókra számos uniós és
Euratom-jogszabály, valamint nemzetközi jogi aktus vonatkozik. A Nemzetközi
Atomenergia-ügynökségnek (NAÜ) a radioaktív anyagok biztonságos szállítására
vonatkozó előírásai (TS-R-1), valamint a veszélyes áruk szállítása
tekintetében az egyes szállítási módokra vonatkozó szabályozás továbbra is
közvetlenül alkalmazandó, illetve azokat a tagállamok a veszélyes áruk
szárazföldi szállításáról szóló, 2008. szeptember 24-i 2008/68/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv[6] alapján hajtják végre a
közúti, a vasúti és a belvízi szállítás esetében. Ezen irányelv rendelkezései
azonban nem érintik a munkavállalók biztonságára és egészségvédelmére, valamint
a környezetvédelemre irányadó egyéb rendelkezések alkalmazását sem,
ELFOGADTA
EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy és hatály
(1)
Ez a rendelet létrehozza a
radioaktívanyag-fuvarozók közösségi nyilvántartási rendszerét, amely
megkönnyíti a tagállamok azon feladatát, hogy biztosítsák a munkavállalók és a
lakosság egészségének az ionizáló sugárzásból származó veszélyekkel szembeni
védelmére vonatkozó, a 96/29/Euratom irányelvben megállapított alapvető
előírások betartását.
(2)
Ezt a rendeletet minden olyan fuvarozóra alkalmazni
kell, aki a Közösségen belül, harmadik országokból a Közösségbe, valamint a
Közösségből harmadik országokba radioaktív anyagokat szállít. A rendeletet
a légi és tengeri úton radioaktív anyagokat szállító fuvarozókra nem kell
alkalmazni.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
(1)
„fuvarozó”: olyan személy, szervezet vagy
közvállalkozás, amely a Közösség területén bármely szállítóeszközzel
radioaktívanyag-fuvarozási tevékenységet végez, ideértve az ellenszolgáltatás
fejében tevékenységet folytató fuvarozókat is;
(2)
„hatáskörrel rendelkező hatóság”: bármely olyan
hatóság, amelyet egy tagállam kijelölt az e rendeletnek megfelelő
feladatok végrehajtására;
(3)
„szállítás”: a származási helyről a
rendeltetési helyre irányuló valamennyi szállítási művelet, ideértve a
radioaktív anyagok berakodását, tranzittárolását és kirakodását is;
(4)
„radioaktív anyag”: radionuklidokat tartalmazó
bármely anyag, amelyben a küldemény aktivitás-koncentrációja és teljes
aktivitása is meghaladja a radioaktív anyagok biztonságos szállítására
vonatkozó NAÜ-előírások (TS-R-1. számú biztonsági követelmény, 2009, Bécs)
402–407. bekezdésében meghatározott értékeket;
(5)
„súlyos következményekkel járó veszélyes áruk –
radioaktív anyagok”: olyan radioaktív anyagok, amelyeket terrorcselekmény során
visszaélésszerűen használhatnak fel, és amelyek következésképp súlyos
következményekkel – például a NAÜ nukleáris biztonsági iránymutatás-sorozatának
„Security in the Transport of Radioactive Material” (A radioaktív anyagok
szállításának biztonsága) című, Bécsben, 2008-ban kiadott 9. számának A.9.
függelékében meghatározott tömeges halálozás vagy tömegpusztítás – járhatnak;
(6)
„engedményes küldeménydarab”: bármely olyan
küldeménydarab, amelyben a megengedett radioaktív tartalom nem haladja meg a
radioaktív anyagok biztonságos szállítására vonatkozó TS-R-1. számú előírás
IV. szakaszának V. táblázatában meghatározott aktivitásszinteket, illetve
postai szállítás esetében e határértékeknek az egytizedét, és amelyeken
UN 2908, 2909, 2910 vagy 2911 jelölésű címke szerepel;
(7)
„hasadóanyag”: urán-233, urán-235, plutónium-239 és
plutónium-241, vagy e radionuklidok bármely kombinációja.
3. cikk
Általános rendelkezések
(1)
A radioaktívanyag-fuvarozóknak az 5. cikknek
megfelelően megszerzett, érvényes nyilvántartásba vételi igazolással kell
rendelkezniük. A nyilvántartásba vételi igazolásnak lehetővé kell tennie,
hogy a fuvarozó az Európai Unió egész területén szállítási tevékenységet
folytasson.
(2)
Az egyes szállítási műveleteket a fuvarozó
nyilvántartásba vételi igazolása másolatának, vagy a (3) bekezdésben említett
szállítás esetében alkalmazandó nemzeti eljárással összhangban megszerzett
engedélynek vagy nyilvántartásba vételi igazolásnak kell kísérnie.
(3)
A radioaktív anyagok mozgatására vagy a radioaktív
anyagokat vagy forrásokat tartalmazó berendezések használatára a 96/29/Euratom
irányelvvel összhangban kibocsátott, érvényes engedélyek vagy nyilvántartásba
vételi igazolások jogosultja ezeket az anyagokat vagy forrásokat e rendelet
értelmében nyilvántartásba vételi igazolás nélkül szállíthatja, ha a szállítás
szerepel valamennyi olyan tagállamra vonatkozó engedélyben vagy nyilvántartásba
vételi igazolásban, ahol a szállításra sor kerül.
(4)
Az e rendeletben megállapított követelményeket
kiegészítő, nemzeti bejelentési és engedélyezési követelmények csak a
következő anyagok fuvarozóira alkalmazhatók:
–
hasadóanyagok, a természetes urán, illetve a csak
hőreaktorban besugárzott, szegényített urán kivételével;
–
súlyos következményekkel járó veszélyes áruk –
radioaktív anyagok.
4. cikk
Elektronikus fuvarozó-nyilvántartási rendszer (ESCReg-rendszer)
(1)
A radioaktív anyagok szállításának felügyeletére és
ellenőrzésére a Bizottság elektronikus fuvarozó-nyilvántartási rendszert
(a továbbiakban: ESCReg-rendszer) hoz létre és tart fenn. A Bizottság
meghatározza az ESCReg-rendszerre vonatkozó kiegészítő információkat,
valamint a rendszer műszaki előírásait és követelményeit.
(2)
Az ESCReg-rendszer korlátozott és biztonságos
hozzáférést biztosít a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai, a
nyilvántartásba vett fuvarozók és a kérelmezők számára, a személyes adatok
védelmére vonatkozó rendelkezésekre, különösen a 95/46/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelv[7] rendelkezéseire
figyelemmel. A hatáskörrel rendelkező hatóságok minden rendelkezésre álló
adathoz hozzáféréssel rendelkeznek.
(3)
A Bizottság nem felel az ESCReg-rendszeren
keresztül benyújtott információk tartalmáért és pontosságáért.
5. cikk
Nyilvántartásba vételi eljárás
(1)
A fuvarozóknak az ESCReg-rendszeren keresztül kell
nyilvántartásba vételüket kérelmezniük.
(2)
A kérelmező fuvarozónak be kell nyújtania az
I. mellékletben található kitöltött, elektronikus
kérelem-formanyomtatványt.
(3)
A kérelem-formanyomtatvány kitöltését és
benyújtását követően a kérelmező automatikus átvételi elismervényt és
kérelmezői azonosítószámot kap.
(4)
Ha a kérelmező egy vagy több tagállamban
letelepedett, a kérelmet a kérelmező központi irodájának helye szerinti
tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága dolgozza fel.
(5)
Ha a kérelmező harmadik országban
letelepedett, a kérelmet azon tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága
dolgozza fel, ahol a fuvarozó először szándékozik az Unió területére
belépni.
(6)
Az első fuvarozói nyilvántartásba vételi
igazolást kiadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága a 6. cikk
szerinti adatmódosítás esetén az új igazolást is kiállítja.
(7)
Az átvételi elismervény kiadásától számított nyolc
héten belül a hatáskörrel rendelkező hatóság fuvarozói nyilvántartásba
vételi igazolást állít ki, ha a benyújtott adatokat hiánytalannak, továbbá e
rendelet alkalmazandó követelményeivel, illetve a 96/29/Euratom irányelvvel és
a 2008/68/EK irányelvvel összhangban lévőnek ítéli.
(8)
A fuvarozói nyilvántartásba vételi igazolás a
II. mellékletben meghatározott információkat tartalmazza, és azt a
nyilvántartásba vételi igazolás szabványosított formanyomtatványán, az
ESCReg-rendszeren keresztül kell kiállítani.
(9)
A fuvarozói nyilvántartásba vételi igazolás
másolatát az ESCReg-rendszeren keresztül automatikusan át kell adni azon
tagállamok valamennyi hatáskörrel rendelkező hatóságának, ahol a fuvarozók
működni szándékoznak.
(10)
Ha a hatáskörrel rendelkező hatóság elutasítja
a fuvarozói nyilvántartásba vételi igazolás kiállítását azzal az indokolással,
hogy a kérelem hiányos és nem felel meg az alkalmazandó követelményeknek,
írásban válaszol a kérelmezőnek az átvételi elismervény kiadását
követő nyolc héten belül. A hatáskörrel rendelkező hatóságnak meg
kell indokolnia az elutasítást.
(11)
Az elutasítás másolatát és az indokolást az
ESCReg-rendszeren keresztül automatikusan át kell adni azon tagállamok
valamennyi hatáskörrel rendelkező hatóságának, ahol a fuvarozók
működni szándékoznak.
(12)
A fuvarozói nyilvántartásba vételi igazolás
kiállításának elutasítása esetén a kérelmező az alkalmazandó nemzeti jogi
követelményekkel összhangban fellebbezést nyújthat be.
(13)
Az érvényes fuvarozói nyilvántartásba vételi
igazolást valamennyi tagállam elismeri.
(14)
A fuvarozói nyilvántartásba vételi igazolás
érvényességi időtartama öt év, és a fuvarozó kérelmére megújítható.
6. cikk
Adatmódosítás
(1)
A fuvarozó felelősséggel tartozik az
ESCReg-rendszerbe továbbított közösségi fuvarozói nyilvántartáshoz
rendszeresített formanyomtatványban megadott adatok folyamatos pontosságának
biztosításáért.
(2)
A közösségi fuvarozói nyilvántartáshoz
rendszeresített formanyomtatvány A. részében található adatok módosítása esetén
a fuvarozónak új igazolást kell kérelmeznie.
7. cikk
A megfelelés biztosítása
(1)
Ha valamely fuvarozó nem tesz eleget e rendelet
követelményeinek, a megfelelés hiányának feltárása szerinti tagállam
hatáskörrel rendelkező hatósága az adott tagállam jogi keretrendszerén
belül végrehajtási intézkedéseket alkalmaz, ilyenek például a következők:
írásbeli felszólítások, képzési és oktatási intézkedések, a nyilvántartásba
vétel felfüggesztése, visszavonása vagy elutasítása, illetve
büntetőeljárás, a megfelelés hiányának biztonsági jelentőségétől
és a fuvarozó megfelelési statisztikáitól függően.
(2)
A hatáskörrel rendelkező ezen hatóság közli a
fuvarozóval és a fuvarozó radioaktívanyag-szállítási szándékának helye szerinti
érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságaival az alkalmazott
végrehajtási intézkedésekre vonatkozó információkat és az adott intézkedések
indokolását. Ha a fuvarozó nem tesz eleget az (1) bekezdés szerint alkalmazott
végrehajtási intézkedéseknek, a nyilvántartásba vételt visszavonja a fuvarozó
központi irodájának helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező
hatósága, illetve ha a fuvarozó harmadik országban letelepedett, azon tagállam
hatáskörrel rendelkező hatósága, ahol a fuvarozó először szándékozott
belépni a Közösség területére.
(3)
A hatáskörrel rendelkező hatóság közli a
fuvarozóval és a többi érintett, hatáskörrel rendelkező hatósággal a
visszavonást és egyúttal annak indokolását is.
8. cikk
Hatáskörrel rendelkező hatóságok és nemzeti kapcsolattartó
(1)
A tagállamok a radioaktív anyagok szállításáért
felelős, hatáskörrel rendelkező hatóságot és nemzeti kapcsolattartót
jelölnek ki.
(2)
A tagállamok legkésőbb e rendelet
hatálybalépésétől számított egy hónapon belül továbbítják a Bizottságnak a
radioaktív anyagok szállításáért felelős, hatáskörrel rendelkező
hatóságokkal és nemzeti kapcsolattartóval folytatandó gyors kommunikációhoz a
nev(ek)et, cím(ek)et és valamennyi szükséges információt, és a Bizottságot
tájékoztatják ezen adatok esetleges későbbi változásairól.
(3)
A Bizottság ezekről az információkról és az
azokban bekövetkezett bármely változásról az ESCReg-rendszeren keresztül
értesíti a Közösségen belüli valamennyi illetékes hatóságot.
9. cikk
A hatáskörrel rendelkező hatóságok közötti együttműködés
A tagállamok hatáskörrel rendelkező
hatóságai a nyilvántartásba vételi igazolás kiadásához kapcsolódó
követelményeik összehangolása, valamint e rendelet harmonizált alkalmazásának
és végrehajtásának biztosítása érdekében együttműködést folytatnak.
Amennyiben valamely tagállamban több,
hatáskörrel rendelkező hatóság van, azok a felelősségi köreikre
kiterjedő, egymással kötött jogi vagy hivatalos megállapodásaik alapján
szoros összeköttetésben állnak és szoros együttműködést folytatnak
egymással. Kommunikálniuk kell egymással és tájékoztatniuk kell egymást, a
nemzeti kapcsolattartót, valamint a kapcsolódó felelősségi körökkel
rendelkező más kormányzati és nem kormányzati szervezeteket.
10. cikk
Szakértői csoport
A Bizottság – az Euratom-Szerződés
135. cikke alapján – bizottsági határozat útján szakértői csoportot
hoz létre.
A csoport szakvéleményt ad és segítséget nyújt
a Bizottságnak az e rendeletben előírt feladatainak ellátása során.
A csoport a tagállamok által kijelölt
szakértőkből és a Bizottság által kijelölt szakértőkből
áll, elnöke pedig a Bizottság képviselője.
11. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet a hatálybalépését követő
hat hónap elteltével kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező
és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, [...]-án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
                                                                       […]
I. MELLÉKLET
KÖZÖSSÉGI FUVAROZÓI NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL IRÁNTI KÉRELEM FORMANYOMTATVÁNYA
KÉRJÜK, EZT A KÉRELMET KIZÁRÓLAG AZ EURÓPAI
BIZOTTSÁG BIZTONSÁGOS ELEKTRONIKUS FUVAROZÓ-NYILVÁNTARTÁSI RENDSZERÉNEK
(ESCReg) WEBHELYÉRŐL KÜLDJE EL.
MÓDOSÍTÁS KÉRELMEZÉSE ESETÉN AZ A. RÉSZBEN
SZEREPLŐ INFORMÁCIÓKHOZ ÚJ NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL SZÜKSÉGES.
Az e kérelem-formanyomtatványban megadott
információkat az Európai Bizottság a(z) …/…/Euratom rendeletnek
megfelelően dolgozza fel.
         ÚJ NYILVÁNTARTÁSBA VÉTELI
IGAZOLÁS
         MEGLÉVŐ NYILVÁNTARTÁSBA
VÉTEL MÓDOSÍTÁSA
         MEGLÉVŐ NYILVÁNTARTÁSBA
VÉTEL MEGÚJÍTÁSA
Nyilvántartásba vételi igazolás száma/i:
Kérjük, részletezze, hogy miért kéri
meglévő nyilvántartásba vétel módosítását.
1. A KÉRELMEZŐ AZONOSÍTÁSA
 A. RÉSZ || B. RÉSZ
 VÁLLALKOZÁS NEVE: PONTOS CÍME: NEMZETI CÉGJEGYZÉKSZÁMA:   || 1. A fuvarozó szervezet felelős képviselője (a fuvarozó szervezet nevében kötelezettségvállalásra feljogosított személy) neve, beosztása, pontos címe, telefonszáma és e-mail címe: 2. A hatóságok részéről műszaki/adminisztratív kérdésekért felelős kapcsolattartó személy (a fuvarozó vállalkozás által folytatott tevékenységek tekintetében az előírások betartásáért felelős személy) neve, beosztása, pontos címe, telefonszáma és e-mail címe: 3. A biztonsági tanácsadó neve, beosztása és pontos címe (csak a szárazföldi szállítási módok esetében, és ha eltér az 1. vagy 2. pontban megadottól): 4. A sugárzásvédelmi program végrehajtásáért felelős személy neve, beosztása és pontos címe, amennyiben eltér az 1., a 2. vagy a 3. pontban megadottól.
2. A SZÁLLÍTÁS JELLEGE
 A. RÉSZ || B. RÉSZ
        KÖZÚTI        VASÚTI        BELVÍZI || Az szállításban érintett és arra képesített munkatársak (információ)        1–5        5–10        10–20        > 20 Szállítási tevékenységi ágazat: a folytatandó szállítási tevékenységek jellegének általános leírása (információ)  gyógyászati felhasználás  ipari felhasználás, nem pusztító, kísérleti célú felhasználás, kutatás  nukleáris üzemanyagciklus felhasználása  hulladék  súlyos következményekkel járó veszélyes áruk – radioaktív anyagok
3. FÖLDRAJZI LEFEDETTSÉG
Kérjük, az alábbi felsorolásban jelölje be azokat
a tagállamokat, ahol radioaktív anyagok szállítását tervezi, és válassza ki a
tevékenység jellegét.
 Ha a nyilvántartásba vétel iránti kérelem benyújtása szerinti tagállamtól eltérő tagállamokban is folynak tevékenységek, minden ország esetében adjon meg pontosabb részleteket, például: csak áthaladás, vagy fontosabb berakodási/kirakodási helyek az adott országon belül, gyakoriság:
 A. RÉSZ || B. RÉSZ
  Ausztria  Belgium  Bulgária  Ciprus  Cseh Köztársaság  Dánia  Észtország  Finnország  Franciaország  Németország  Görögország  Magyarország  Írország  Olaszország  Lettország  Litvánia  Luxemburg  Málta  Hollandia  Lengyelország  Portugália  Románia  Szlovákia  Szlovénia  Spanyolország  Svédország  Egyesült Királyság ||  áthaladás  kirakodás  berakodás fontosabb berakodási helyek: fontosabb kirakodási helyek: gyakoriság:  naponta  hetente  havonta  ritkábban
4. A SZÁLLÍTMÁNYOK TÍPUSA
A kért nyilvántartásba vétel célja:
 A. RÉSZ KÜLDEMÉNYDARAB TÍPUSA – A TS-R-1. számú előírás szerinti besorolás || B. RÉSZ: A küldeménydarabok becsült éves száma
 UN 2908: RADIOAKTÍV ANYAG, ENGEDMÉNYES KÜLDEMÉNYDARABBAN – ÜRES CSOMAGOLÓESZKÖZ UN 2909: RADIOAKTÍV ANYAG, ENGEDMÉNYES KÜLDEMÉNYDARABBAN – TERMÉSZETES URÁNBÓL vagy SZEGÉNYÍTETT URÁNBÓL vagy TERMÉSZETES TÓRIUMBÓL KÉSZÜLT GYÁRTMÁNYOK UN 2910: RADIOAKTÍV ANYAG, ENGEDMÉNYES KÜLDEMÉNYDARABBAN – KORLÁTOZOTT ANYAGMENNYISÉG UN 2911: RADIOAKTÍV ANYAG, ENGEDMÉNYES KÜLDEMÉNYDARABBAN – KÉSZÜLÉKEK vagy GYÁRTMÁNYOK UN 2912: KIS FAJLAGOS AKTIVITÁSÚ RADIOAKTÍV ANYAG (LSA-I), nem hasadó vagy hasadó-engedményes UN 2913: RADIOAKTÍV ANYAG, SZENNYEZETT FELÜLETŰ TÁRGYAK (SCO-I vagy SCO-II), nem hasadó vagy hasadó-engedményes UN 2915: RADIOAKTÍV ANYAG, A TÍPUSÚ KÜLDEMÉNYDARABBAN, nem különleges formában, nem hasadó vagy hasadó-engedményes UN 2916: RADIOAKTÍV ANYAG, B(U) TÍPUSÚ KÜLDEMÉNYDARABBAN, nem hasadó vagy hasadó-engedményes UN 2917: RADIOAKTÍV ANYAG, B(M) TÍPUSÚ KÜLDEMÉNYDARABBAN, nem hasadó vagy hasadó-engedményes UN 2919: RADIOAKTÍV ANYAG, KÜLÖN MEGEGYEZÉS ALAPJÁN SZÁLLÍTOTT, nem hasadó vagy hasadó-engedményes UN 2977: RADIOAKTÍV ANYAG, HASADÓ URÁN-HEXAFLUORID UN 2978: RADIOAKTÍV ANYAG, URÁN-HEXAFLUORID, nem hasadó vagy hasadó-engedményes UN 3321 KIS FAJLAGOS AKTIVITÁSÚ RADIOAKTÍV ANYAG (LSA-II), nem hasadó vagy hasadó-engedményes UN 3322: KIS FAJLAGOS AKTIVITÁSÚ RADIOAKTÍV ANYAG (LSA-III), nem hasadó vagy hasadó-engedményes UN 3323: RADIOAKTÍV ANYAG, C TÍPUSÚ KÜLDEMÉNYDARABBAN, nem hasadó vagy hasadó-engedményes UN 3324: KIS FAJLAGOS AKTIVITÁSÚ RADIOAKTÍV ANYAG (LSA-II), HASADÓ UN 3325: KIS FAJLAGOS AKTIVITÁSÚ RADIOAKTÍV ANYAG (LSA-III), HASADÓ UN 3326: RADIOAKTÍV ANYAG, HASADÓ, SZENNYEZETT FELÜLETŰ TÁRGYAK (SCO-I vagy SCO-II) UN 3327: RADIOAKTÍV ANYAG, HASADÓ, A TÍPUSÚ KÜLDEMÉNYDARABBAN, nem különleges formában UN 3328: RADIOAKTÍV ANYAG, HASADÓ, B(U) TÍPUSÚ KÜLDEMÉNYDARABBAN UN 3329: RADIOAKTÍV ANYAG, HASADÓ, B(M) TÍPUSÚ KÜLDEMÉNYDARABBAN UN 3330: RADIOAKTÍV ANYAG, HASADÓ, C TÍPUSÚ KÜLDEMÉNYDARABBAN UN 3331: RADIOAKTÍV ANYAG, HASADÓ, KÜLÖN MEGEGYEZÉS ALAPJÁN SZÁLLÍTOTT UN 3332: RADIOAKTÍV ANYAG, A TÍPUSÚ KÜLDEMÉNYDARABBAN, különleges formában, nem hasadó vagy hasadó-engedményes UN 3333: RADIOAKTÍV ANYAG, HASADÓ, A TÍPUSÚ KÜLDEMÉNYDARABBAN, KÜLÖNLEGES FORMÁBAN   ||
5. SUGÁRZÁSVÉDELMI PROGRAM
 A. RÉSZ: E négyzet bejelölésével kijelentem, hogy van teljes körűen végrehajtott és szigorúan alkalmazott sugárzásvédelmi programunk.   || B. RÉSZ: A sugárzásvédelmi programot ismertető dokumentum hivatkozási száma és dátuma A sugárzásvédelmi program feltöltése
6. MINŐSÉGBIZTOSÍTÁSI PROGRAM
Ez a minőségbiztosítási program a hatáskörrel
rendelkező hatóság általi ellenőrzés céljára rendelkezésre áll (az
ADR-megállapodás 1.7.3 szakasza szerint).
 A. RÉSZ:  E négyzet bejelölésével kijelentem, hogy van teljes körűen végrehajtott és szigorúan alkalmazott minőségbiztosítási programunk. || B. RÉSZ: A dokumentum hivatkozási száma és dátuma  ISO 9002
7.
NYILATKOZAT
 Alulírott, a fuvarozó ezúton
igazolom, hogy eleget teszek a radioaktív anyagok szállítására vonatkozó
nemzetközi, közösségi és nemzeti szabályozásoknak.
 Alulírott, a fuvarozó ezúton
igazolom, hogy az e formanyomtatványon szereplő információk megfelelnek a
valóságnak.
Dátum ………..         Név ………..……..     Aláírás………
II. MELLÉKLET
RADIOAKTÍV ANYAGOK SZÁLLÍTÁSÁHOZ RENDSZERESÍTETT, ELEKTRONIKUS FUVAROZÓI
NYILVÁNTARTÁSBA VÉTELI IGAZOLÁS
Megjegyzés:
E NYILVÁNTARTÁSBA VÉTELI IGAZOLÁS MÁSOLATÁNAK
KÍSÉRNIE KELL AZ E RENDELET HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ VALAMENNYI SZÁLLÍTMÁNYT
E nyilvántartásba vételi igazolás kiállítása a(z)
…/…/(Euratom) tanácsi rendelettel összhangban történik.
Ez az igazolás nem mentesíti a fuvarozót más
alkalmazandó szállítási szabályozásnak való megfelelés alól.
1) NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL HIVATKOZÁSI SZÁMA:
BE/xxxx/éééé-hh-nn
2) A HATÓSÁG/ORSZÁG MEGNEVEZÉSE:
3) VÁLLALKOZÁS NEVE ÉS CÍME:
4) SZÁLLÍTÁSI MÓD:
       KÖZÚTI
       VASÚTI
       BELVÍZI
7) Azok a TAGÁLLAMOK, ahol az igazolás
alkalmazandó
8) KÜLDEMÉNYTÍPUS – UN-SZÁM (lásd az
I. mellékletet – azonos formátum)
9) DÁTUM
ELEKTRONIKUS ALÁÍRÁS
ÉRVÉNYESSÉGI IDŐ: DÁTUM + 5 év
JOGALKOTÁSI
PÉNZÜGYI KIMUTATÁS A KIZÁRÓLAG A BEVÉTELI OLDALRA KORLÁTOZOTT KÖLTSÉGVETÉSI
HATÁSSAL JÁRÓ JAVASLATOKHOZ
1.           A JAVASLAT CÍME:
A Tanács rendelete a radioaktívanyag-fuvarozók
közösségi nyilvántartási rendszerének létrehozásáról
2.           KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK:
Alcím és jogcímcsoport: 320102110005 –
(E)–Informatikai rendszerek fejlesztése
Az érintett évben a költségvetésben szereplő
összeg: 350 000 EUR
3.           PÉNZÜGYI HATÁS
¨      A javaslatnak nincs pénzügyi hatása
¨      A javaslatnak nincs pénzügyi hatása a kiadásra, van azonban a
bevételre – a hatás a következő:
millió EUR (egy tizedesjegyig)
   ||   ||
 Költségvetési tétel || Bevétel || 12 hónapos időszak, kezdő időpont: éééé/hh/nn. || [n]. év
 4. cikk ||   ||   || 0,35
 A fellépés után
   || [n+1]. év || [n+2]. év || [n+3]. év || [n+4]. év || [n+5]. év
 4. cikk   || 0,05 || 0,05 || 0,05 || 0,05 || 0,05
4.           CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEK
5.           EGYÉB MEGJEGYZÉSEK
[1]               HL C […]., […], […]. o.
[2]               HL C […]., […], […]. o.
[3]               HL L 159., 1996.6.29.,
1. o.
[4]               HL L 373., 1991.12.31.,
4. o.
[5]               HL L 208., 2002.8.5.,
10. o.
[6]               HL L 260., 2008.9.30.,
13. o.
[7]               HL L 281., 1995.11.23., 31. o.


|

52011PC0562

Javaslat A TANÁCS RENDELETE a bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2012. évre történő meghatározásáról  /* COM/2011/0562 végleges - 2011/0240 (NLE) */

	INDOKOLÁSA JAVASLAT HÁTTERE-  A javaslat okai és céljaiA halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelettel összhangban a közös halászati politika arra törekszik, hogy az élő vízi erőforrások kiaknázása fenntartható gazdasági, környezeti és társadalmi feltételekkel történjék. E tekintetben fontos eszköz a halászati lehetőségeknek a teljes kifogható mennyiségek (TAC), kvóták és halászatierőkifejtés-korlátozások formájában történő éves meghatározása.E javaslat célja, hogy a kereskedelmi szempontból legfontosabb balti-tengeri halállományok tekintetében a 2012. évre meghatározza a tagállamok halászati lehetőségeit.-  Háttér-információkA javaslat hátterét a halászati lehetőségekről szóló konzultációról szóló bizottsági közlemény (COM(2011) 298 végleges) képezi. A teljes kifogható mennyiségekre és kvótákra vonatkozó éves döntések egyszerűsítése és áttekinthetősége érdekében a balti-tengeri halászati lehetőségek meghatározása 2006 óta külön rendelettel történik.A balti-tengeri állományok 2012-es halászatára vonatkozóan a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) 2011 májusában, a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) pedig 2011 júniusában bocsátott ki tudományos szakvéleményt.A javaslat a balti-tengeri halászat 2012-es, halászati lehetőségek révén történő szabályozását illetően két fontos szakaszra tagolódik: egyrészt a teljes kifogható mennyiségek és a kvóták meghatározására vonatkozó szakaszra, másrészt pedig – a hajók tevékenységének korlátozása révén (tengeren tölthető napok) – a halászati erőkifejtés korlátozására vonatkozó szakaszra.-  Hatályos rendelkezések a javaslat által szabályozott területenA halászati lehetőségek és a tagállamok közötti elosztásuk módja évente kerül meghatározásra. Ez legutóbb az egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2011. évre történő meghatározásáról szóló, 2010. november 29-i 1124/2010/EU tanácsi rendelettel történt.A balti-tengeri halászati gazdálkodás tekintetében fontos még a Balti-tenger, a Bæltek és az Øresund halászati erőforrásainak technikai intézkedések révén történő védelméről, az 1434/98/EK rendelet módosításáról és a 88/98/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2005. december 21-i 2187/2005/EK tanácsi rendelet.A balti-tengeri tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról, a 2847/93/EGK rendelet módosításáról és a 779/97/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. szeptember 18-i 1098/2007/EK tanácsi rendelet körvonalazza a szóban forgó tőkehalállományok helyreállítására irányuló ellenőrző és nyomon követő intézkedéseket. Az említett rendelet ezenkívül a nyugati és a keleti tőkehalállományok tekintetében előírja a teljes kifogható mennyiségek megállapításának szabályait és a kapcsolódó halászatierőkifejtés-korlátozásokat.-  Összhang az EU egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivelA javasolt intézkedések a közös halászati politika célkitűzéseivel és szabályaival összhangban kerültek kidolgozásra, és azok összeegyeztethetők az Unió fenntartható fejlődési politikájával.AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS HATÁSVIZSGÁLAT-  Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználásaA konzultációba bevont főbb szervezetek/szakértőkA konzultációba bevont tudományos szervezetek a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) és a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) voltak.Az Unió az ICES-től és a HTMGB-től minden évben tudományos szakvéleményt kér a fontos halállományok állapotáról. A kapott szakvélemény kiterjed minden olyan balti-tengeri állományra, amelyek vonatkozásában teljes kifogható mennyiség került előterjesztésre.-  Konzultáció az érdekeltekkelA halászati lehetőségekről szóló konzultációról szóló című bizottsági közleményben foglaltak alapján 2011 júniusában konzultáltunk a balti-tengeri regionális tanácsadó testülettel (BSRAC) a testület tengerfenéki, nyílt tengeri és lazachalászattal foglalkozó közös munkacsoportjának ülésén. A javaslat tudományos alapját az ICES és a HTMGB szolgáltatta. Az említett üléseken a közleményben foglaltak alapján előterjesztettük a 2012-re vonatkozó teljes kifogható mennyiségek és kvóták megállapítására vonatkozó szabályokat. A javaslat kidolgozásakor kellően mérlegeltük és – amennyire lehetséges – figyelembe vettük az említett üléseken kifejtett előzetes álláspontokat oly módon, hogy azok ne álljanak ellentmondásban a meglévő politikákkal, illetve ne okozzák a sérülékeny erőforrások állapotának romlását.A BSRAC támogatja a Bizottság azon törekvését, hogy a teljes kifogható mennyiségek a tudományos szakvéleményekkel és – a TAC megállapítása tekintetében – a közönséges tőkehalra vonatkozó többéves terv alkalmazásával összhangban kerüljenek megállapításra. A BSRAC viszont nem ért egyet azzal a bizottsági politikával, hogy azon állományok esetében, amelyekre vonatkozóan nem állnak rendelkezésre adatok és így a kutatók nem végezhették el az adott állomány helyzetének értékelését, a teljes kifogható mennyiséget 25 %-kal csökkenteni kell.-  HatásvizsgálatA többéves terv értelmében átlagosan 14 %-kal növeltük a Balti-tenger nyugati és keleti részében élő tőkehal teljes kifogható mennyiségét. A TAC az öt nyílt tengeri állomány közül kettőnél növekedne, a három másiknál viszont csökkenne. Általánosan fogalmazva a javasolt intézkedések eredményeként az uniós hajók fogásmennyiségben kifejezett balti-tengeri halászati lehetőségei a lazacállományok kivételével valamennyi faj esetében hozzávetőleg 16%-kal csökkennének.A javaslat nem csupán a rövid távú megfontolásokat tükrözi, hanem egy hosszabb távú megközelítés részét is képezi, amely révén a halászat mértéke fokozatosan a hosszú távon fenntartható szintekre csökken.A javaslatban alkalmazott megközelítés ezért közép- és hosszú távon csökkentett halászati erőkifejtést, de stabil vagy növekvő kvótákat fog eredményezni. A szemlélet hosszú távú következményei várhatóan a következők lesznek: a halászati erőkifejtés csökkenése nyomán kisebb hatás éri a környezetet, a halfogási ágazatban csökken a hajók száma és/vagy a hajónkénti átlagos halászati erőkifejtés, és a kirakodások mennyisége változatlan marad vagy növekszik. A halászati tevékenység fenntarthatósága hosszú távon fokozódni fog.A JAVASLAT JOGI ELEMEI-  A javaslat összefoglalásaAnnak érdekében, hogy megvalósuljon a közös halászati politikának a halászatok biológiai, gazdasági és társadalmi szempontból is fenntartható szintű kiaknázására irányuló célkitűzése, a javaslat az uniós halászat vonatkozásában megállapítja az alkalmazandó fogási és erőkifejtési korlátozásokat.-  JogalapAz Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (3) bekezdése.-  A szubszidiaritás elveA javaslat az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 3. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említettek szerint. Ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható.-  Az arányosság elveA javaslat megfelel az arányosság elvének a következő okok miatt:A közös halászati politika közös politika. Az EUMSZ 43. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Tanács feladata, hogy intézkedéseket fogadjon el a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan.Ez a tanácsi rendelet elosztja a tagállamok között a halászati lehetőségeket. A 2371/2002/EK rendelet 20. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamok saját belátásuk szerint szabadon dönthetnek e lehetőségek régiók vagy szereplők közötti elosztásáról. Ennélfogva a tagállamoknak elegendő mozgástér áll rendelkezésükre az odaítélt halászati lehetőségek kiaknázásával kapcsolatos, általuk választott társadalmi-gazdasági modellre vonatkozó döntések meghozatalában.A javaslatnak a tagállamokra nézve nincsenek új pénzügyi vonzatai. Ezt a rendeletet a Tanács fogadja el minden évben, végrehajtásának állami és magánszektorbeli módozatai pedig már adottak.-  A jogi aktus típusának megválasztásaJavasolt aktus: rendelet.Ez a javaslat a halászati gazdálkodásra vonatkozik az EUMSZ 43. cikkének (3) bekezdése alapján és a 2371/2002/EK tanácsi rendelet 20. cikkének megfelelően.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOKA javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést érintő vonzatai.KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓK-  EgyszerűsítésA javaslat továbbra is az uniós vagy nemzeti hatóságok közigazgatási eljárásainak egyszerűsítéséről rendelkezik, mivel a 2011-es balti-tengeri halászati lehetőségekre vonatkozó rendelet előírásaihoz hasonló előírásokat tartalmaz.-  Felülvizsgálatra/módosításra/megszüntetésre vonatkozó rendelkezésA javaslat a 2012-re vonatkozó éves rendelet megalkotására irányul, ennélfogva nem tartalmaz felülvizsgálati záradékot.-  Részletes magyarázatA javaslat 2012-re meghatározza a Balti-tengeren halászatot folytató tagállamok számára a bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó halászati lehetőségeket.A javaslatban szereplő számadatok tükrözik a tudományos szakvéleményben foglaltakat, a balti-tengeri regionális tanácsadó testülettel folytatott konzultáció eredményét, valamint a teljes kifogható mennyiségek és kvóták meghatározásának keretét, amelyet a halászati lehetőségekről szóló konzultációról szóló bizottsági közlemény körvonalaz. Ahol szükséges volt, az Orosz Föderációval közös gazdálkodás tárgyát képező állományokra vonatkozó elméleti mennyiségeket levontuk a javasolt teljes kifogható mennyiségekből.Mivel a Bizottság a halászati erőforrásoknak az uniós szakpolitikával és a nemzetközi kötelezettségvállalásokkal összhangban történő fenntartható felhasználását stabil halászati lehetőségek mellett kívánja biztosítani, a teljes kifogható mennyiségek évenkénti ingadozását az adott állomány állapotától függően a lehető legkisebb szintre korlátozzuk.A tagállamok számára kiosztott teljes kifogható mennyiségeket és kvótákat a rendelet I. melléklete, a halászati erőkifejtés korlátozásait pedig a rendelet II. melléklete állapítja meg.A tőkehalállományok tekintetében a javasolt teljes kifogható mennyiségek és halászatierőkifejtés-korlátozások összhangban álltak a balti-tengeri tőkehalállományokra és a rájuk irányuló halászatra vonatkozó többéves terv követelményeivel. A terv központi eleme a halászat okozta állománypusztulás hosszú távon fenntartható szintekre való fokozatos csökkentése, ami biztosítja az állományok helyreállását, valamint nagy és stabil hozamokat tesz lehetővé. Tekintve, hogy a közönséges tőkehal halászat okozta állománypusztulása már a többéves tervben megjelölt szintre csökkent, nincs már szükség a halászati erőkifejtés (azaz a tengeren tölthető napok) korlátozására, sőt, a TAC is növelhető.A két heringállomány tekintetében (nyugati és botteni-öböli) a javasolt TAC megfelel a legnagyobb fenntartható hozam (MSY) szerinti halászat okozta állománypusztulás szintjének. Más nyílt tengeri állományok tekintetében a javasolt TAC megfelel a halászattal okozott állománypusztulás csökkenése szerinti szintnek, amely – a központi heringállomány kivételével – a jelenlegi szint és az MSY szerinti halászattal okozott állománypusztulás közötti szint között van. Ebben a konkrét esetben a halászattal okozott állománypusztulás köztes szintje meghaladná az elővigyázatossági szinteket, ezért a javasolt TAC félúton van az MSY szerinti halászattal okozott állománypusztulás szintje és az elővigyázatossági elv szerint folytatott halászat okozta állománypusztulás szintje között.A sima lepényhal esetében – amelyre vonatkozóan kevés adat áll rendelkezésre – a TAC 2011-es mennyiséghez képest 25 %-kal csökkent. A BSRAC kisebb mértékű csökkentésre vonatkozó véleményét nem vehettük figyelembe, mivel a halászati lehetőségekről szóló közleményben ismertetett megközelítés szerint adathiány esetén nem indokolható a jelenlegi fogásmennyiség fenntartása, ehelyett az elővigyázatossági elvet kell alkalmazni.Ami a lazacállományokat illeti, a balti-tengeri regionális tanácsadó testület az ICES által májusban kibocsátott tudományos szakvéleményből eredő bizonytalanságok miatt augusztusra találkozót szervezett az ICES-sel. A találkozó után az ICES megerősítette korábbi szakvéleményét.2011/0240 (NLE)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2012. évre történő meghatározásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (3) bekezdésére,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,mivel:1.  A Szerződés 43. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján intézkedéseket kell elfogadnia a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan.2.  A halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet[1] előírja, hogy a vizekhez és erőforrásokhoz való hozzáférésre és a halászati tevékenységek fenntartható folytatására vonatkozó intézkedéseket a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények és különösen a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) által készített jelentés figyelembevételével kell meghatározni.3.  A Tanács feladata, hogy halászati tevékenységenként vagy tevékenységcsoportonként intézkedéseket fogadjon el a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan, beleértve – adott esetben – bizonyos, azokkal funkcionálisan összefüggő feltételeket is. A halászati lehetőségeket úgy kell elosztani a tagállamok között, hogy minden tagállam számára viszonylag stabil halászati tevékenység legyen biztosítható valamennyi állomány, illetve halászat tekintetében, és kellően figyelembe lehessen venni a közös halászati politikának a 2371/2002/EK rendeletben meghatározott célkitűzéseit.4.  A teljes kifogható mennyiségeket (TAC) a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények alapján, a biológiai és társadalmi-gazdasági vonatkozások figyelembevételével kell megállapítani, biztosítva ugyanakkor az egyes halászati ágazatokkal szembeni méltányos bánásmódot; ezenkívül figyelembe kell venni az érdekelt felekkel folytatott konzultáció során megfogalmazott véleményeket is, különös tekintettel a halászati és akvakultúra-ágazati tanácsadó bizottság és az érintett regionális tanácsadó bizottságok ülésein elhangzottakra.5.  A többéves terv hatálya alá tartozó állományok esetében a halászati lehetőségeket indokolt a vonatkozó tervben szereplő szabályokkal összhangban meghatározni. Következésképpen a balti-tengeri tőkehalállományokra vonatkozó fogási korlátozásokat és halászatierőkifejtés-korlátozásokat helyénvaló a balti-tengeri tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló, 2007. szeptember 18-i 1098/2007/EK tanácsi rendeletben[2] előírt szabályokkal összhangban megállapítani.6.  Az e rendeletben előírt halászati lehetőségek felhasználására nézve a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendelet[3] az irányadó, különös tekintettel a fogások és a halászati erőkifejtés nyilvántartásáról és a halászati lehetőségek kimerülésére vonatkozó adatok közléséről szóló 33. és 34. cikkére. Ezért szükséges meghatározni azokat a kódokat, amelyeket a tagállamoknak az e rendelet hatálya alá tartozó állományok kirakodásai tekintetében a Bizottság felé teljesítendő adatszolgáltatás során kell használniuk.7.  A teljes kifogható mennyiség és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek bevezetéséről szóló, 1996. május 6-i 847/96/EK tanácsi rendelet[4] 2. cikkével összhangban meg kell határozni a fenti cikkben említett intézkedések hatálya alá tartozó állományokat.8.  Az uniós halászok megélhetésének biztosítása érdekében fontos, hogy a halászat 2012. január 1-jén megkezdődhessen,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:I. fejezet Hatály és fogalommeghatározások1. cikk TárgyEz a rendelet az egyes balti-tengeri halállományok és halállománycsoportok tekintetében megállapítja a 2012. évi halászati lehetőségeket.2. cikk HatályEz a rendelet a Balti-tengeren tevékenységet folytató uniós hajókra vonatkozik.3. cikk FogalommeghatározásokA 2371/2002/EK rendelet 3. cikkében megállapított fogalommeghatározásokon túlmenően, e rendelet alkalmazásában:(a) az ICES-övezetek (ICES: Nemzetközi Tengerkutatási Tanács) a Balti-tenger, a Bæltek és az Øresund halászati erőforrásainak technikai intézkedések révén történő védelméről szóló, 2005. december 21-i 2187/2005/EK tanácsi rendelet[5] I. mellékletében meghatározott földrajzi területek;b) „Balti-tenger”: az ICES 22–32. alkörzet;c) „uniós halászhajó”: tagállami lobogó alatt közlekedő és az Unióban lajstromba vett halászhajó;d) „teljes kifogható mennyiség (TAC)”: az egyes állományokból évente kifogható mennyiség;e) „kvóta”: a teljes kifogható mennyiségnek az Unió, valamely tagállam vagy egy harmadik ország részére kiosztott hányada;f) „kikötőn kívül töltött nap”: az a folyamatos 24 órás időszak vagy annak egy része, amelynek során a hajó kikötőn kívül tartózkodik.II. fejezetHalászati lehetőségek4. cikk Teljes kifogható mennyiségek és elosztásukA teljes kifogható mennyiségeket, azok tagállamok közötti elosztását és – adott esetben – a teljes kifogható mennyiségekhez funkcionálisan kapcsolódó feltételeket az I. melléklet határozza meg.5. cikk Az elosztásra vonatkozó különös rendelkezések9.  A halászati lehetőségeknek az e rendeletben előírt, tagállamok közötti elosztása nem érinti a következőket:a) a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkének (5) bekezdése alapján végrehajtott cserék;b) az 1224/2009/EK rendelet 37. cikke alapján végrehajtott újraelosztások;c) a 847/96/EK rendelet 3. cikke szerint engedélyezett további kirakodások;d) a 847/96/EK rendelet 4. cikkével összhangban visszatartott mennyiségek;e) az 1224/2009/EK rendelet 37., 105., 106. és 107. cikke alapján végrehajtott levonások.10.  Az e rendelet I. mellékletében foglalt eltérő rendelkezés hiányában a 847/96/EK rendelet 3. cikke az elővigyázatossági TAC hatálya alá tartozó állományokra, az említett rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdése, valamint 4. cikke pedig az analitikai TAC hatálya alá tartozó állományokra alkalmazandó.6. cikk A fogások és járulékos fogások kirakodásának feltételei11.  A fogási korlátozások hatálya alá tartozó állományokból származó halak csak akkor tárolhatók a fedélzeten, illetve csak akkor rakodhatók ki, ha:a) a fogásokat kvótával rendelkező tagállam hajói ejtették, és ez a kvóta még nincs kimerítve, vagyb) a fogások olyan uniós kvótából való részesedésnek felelnek meg, amelyet nem osztottak el kvótaként a tagállamok között, és a szóban forgó uniós kvóta még nincs kimerítve.7. cikk A halászati erőkifejtés korlátozásai12.  A halászati erőkifejtés korlátozásait a II. melléklet tartalmazza.13.  Az (1) bekezdésben említett korlátozások az ICES 27. és 28.2. alkörzetre is vonatkoznak, amennyiben a Bizottság az 1098/2007/EK rendelet 29. cikkének (2) bekezdése értelmében nem hozott döntést ezen alkörzeteknek az említett rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontjában, 8. cikkének (3), (4) és (5) bekezdésében, valamint 13. cikkében előírt korlátozások alóli mentesítéséről.14.  Az (1) bekezdés szerinti korlátozások nem vonatkoznak az ICES 28.1. alkörzetre, amennyiben a Bizottság az 1098/2007/EK rendelet 29. cikkének (4) bekezdése alapján nem hozott olyan döntést, amely szerint az említett rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontjában, valamint 8. cikkének (3), (4) és (5) bekezdésében előírt korlátozások alkalmazandók az adott alkörzetre.III. fejezet Záró rendelkezések8. cikk AdatküldésAmikor a tagállamok az 1224/2009/EK rendelet 33. és 34. cikke alapján a Bizottságnak megküldik a fogott állományok kirakodott mennyiségeire vonatkozó adatokat, az e rendelet I. mellékletében meghatározott állománykódokat használják.9. cikk HatálybalépésEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Ezt a rendeletet 2012. január 1-jétől kell alkalmazni.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökI. MELLÉKLET A TELJES KIFOGHATÓ MENNYISÉGEK HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ TERÜLETEKEN TARTÓZKODÓ UNIÓS HAJÓKRA ALKALMAZANDÓ TELJES KIFOGHATÓ MENNYISÉGEK FAJOK ÉS TERÜLETEK SZERINTI BONTÁSBANAz alábbi táblázatok állományonként (eltérő rendelkezés hiányában élőtömegtonnában) meghatározzák a teljes kifogható mennyiségeket és kvótákat, valamint – adott esetben – a hozzájuk funkcionálisan kapcsolódó feltételeket.Eltérő rendelkezés hiányában az övezetekre vonatkozó utalást ICES-övezetekre való utalásként kell értelmezni.A halállományokra minden terület tekintetében a fajok latin neveinek betűrendjében történik utalás. A következő táblázat e rendelet alkalmazásában a fajok latin nevének és közönséges nevének megfeleléseit tartalmazza:Tudományos név | Hárombetűs kód | Közönséges név |Clupea harengus | HER | Hering |Gadus morhua | COD | Közönséges tőkehal |Pleuronectes platessa | PLE | Sima lepényhal |Salmo salar | SAL | Lazac |Sprattus sprattus | SPR | Spratt |Faj: | Hering | Övezet: | 30–31. alkörzet |Clupea harengus | HER/3D30.; HER/3D31. |Finnország | 86 905 | (1) | Analitikai TAC |Svédország | 19 095 | (2) |EU | 106 000 | (3) |TAC | 106 000 | (3) |__________ |(1) A 31. alkörzetben ejtett fogások mennyisége nem haladhatja meg az 1640 tonnát. (2) A 31. alkörzetben ejtett fogások mennyisége nem haladhatja meg a 360 tonnát. (3) A 31. alkörzetben ejtett fogások mennyisége nem haladhatja meg a 2000 tonnát. |Faj: | Hering | Övezet: | 22–24. alkörzet |Clupea harengus | HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. |Dánia | 2 930 | Analitikai TAC A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. |Németország | 11 532 |Finnország | 1 |Lengyelország | 2 719 |Svédország | 3 718 |EU | 20 900 |TAC | 20 900 |Faj: | Hering | Övezet: | A 25–27., a 28.2., a 29. és a 32. alkörzet uniós vizei |Clupea harengus | HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32. |Dánia | 1 588 | Analitikai TAC A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. |Németország | 421 |Észtország | 8 109 |Finnország | 15 829 |Lettország | 2 001 |Litvánia | 2 107 |Lengyelország | 17 983 |Svédország | 24 140 |EU | 72 178 |TAC | Nem releváns |Faj: | Hering | Övezet: | 28.1. alkörzet |Clupea harengus | HER/03D.RG |Észtország | 13 336 | Analitikai TAC |Lettország | 15 542 |EU | 28 878 |TAC | 28 878 |Faj: | Közönséges tőkehal | Övezet: | A 25–32. alkörzet uniós vizei |Gadus morhua | COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. |Dánia | 15 587 | Analitikai TAC |Németország | 6 200 |Észtország | 1 519 |Finnország | 1 193 |Lettország | 5 795 |Litvánia | 3 818 |Lengyelország | 17 947 |Svédország | 15 791 |EU | 67 850 |TAC | Nem releváns |Faj: | Közönséges tőkehal | Övezet: | 22–24. alkörzet |Gadus morhua | COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. |Dánia | 9 298 | Analitikai TAC A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. |Németország | 4 546 |Észtország | 206 |Finnország | 183 |Lettország | 769 |Litvánia | 499 |Lengyelország | 2 487 |Svédország | 3 312 |EU | 21 300 |TAC | 21 300 |Faj: | Sima lepényhal | Övezet: | A 22–32. alkörzet uniós vizei |Pleuronectes platessa | PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. |Dánia | 1 634 | Elővigyázatossági TAC A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. |Németország | 182 |Lengyelország | 342 |Svédország | 123 |EU | 2 281 |TAC | 2 281 |Faj: | Lazac | Övezet: | A 22–31. alkörzet uniós vizei |Salmo salar | SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. |Dánia | 10 977 | (1) | Analitikai TAC A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. |Németország | 1 221 | (1) |Észtország | 1 116 | (1) |Finnország | 13 688 | (1) |Lettország | 6 982 | (1) |Litvánia | 821 | (1) |Lengyelország | 3 330 | (1) |Svédország | 14 839 | (1) |EU | 52 974 | (1) |TAC | Nem releváns |__________ |(1) A halegyedek számában kifejezve. |Faj: | Lazac | Övezet: | A 32. alkörzet uniós vizei |Salmo salar | SAL/3D32. |Észtország | 1 116 | (1) | Analitikai TAC A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. |Finnország | 9 768 | (1) |EU | 10 884 | (1) |TAC | Nem releváns |__________ |(1) A halegyedek számában kifejezve. |Faj: | Spratt | Övezet: | A 22–32. alkörzet uniós vizei |Sprattus sprattus | SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. |Dánia | 21 022 | Analitikai TAC A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. |Németország | 13 318 |Észtország | 24 411 |Finnország | 11 004 |Lettország | 29 483 |Litvánia | 10 665 |Lengyelország | 62 568 |Svédország | 40 639 |EU | 213 110 |TAC | Nem releváns |II. MELLÉKLET A HALÁSZATI ERŐKIFEJTÉS KORLÁTOZÁSAI15.  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a lobogójuk alatt közlekedő hajók számára tevékenységüket tekintve a 90 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű vonóhálóval, kerítőhálóval vagy hasonló halászeszközzel, 90 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű kopoltyúhálóval, állítóhálóval és tükörhálóval, fenéken rögzített horogsorral, sodortatott horogsortól eltérő horogsorral, kézi horogsorral és orsós felszereléssel folytatott halászatot legfeljebb:a) 163 kikötőn kívül töltött napig engedélyezik a 22–24. alkörzetben az április 1. és 30. közötti időszak kivételével, amikor az 1098/2007/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének a) pontja alkalmazandó; ésb) 160 kikötőn kívül töltött napig engedélyezik a 25–28. alkörzetben a július 1. és augusztus 31. közötti időszak kivételével, amikor az 1098/2007/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja alkalmazandó.16.  A kikötőn kívül töltött napok évenkénti maximális száma, amelyek során valamely hajó az 1. pont a) és b) alpontjában meghatározott két területen tartózkodhat és ott az 1. pontban említett halászeszközökkel halászati tevékenységet folytathat, nem haladhatja meg a két terület valamelyikére kiosztott napok maximális számát.[1] HL L 358., 2002.12.31., 59. o.[2] HL L 248., 2007.9.22., 1. o.[3] HL L 343., 2009.12.22., 1. o.[4] HL L 115., 1996.5.9., 3. o.[5] HL L 349., 2005.12.31., 1. o.