               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.6.2.
            COM(2021) 282 final
            2021/0137(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról

               INDOKOLÁS

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés előírja a tagállamoknak, hogy gazdaságpolitikáikat és a foglalkoztatás ösztönzését közös érdekű ügynek tekintsék, és az e téren hozott intézkedéseiket a Tanács keretében hangolják össze. Előírja továbbá, hogy a Tanácsnak foglalkoztatási iránymutatásokat kell elfogadnia (148. cikk), amelyeknek összhangban kell lenniük a gazdaságpolitikára vonatkozó átfogó iránymutatásokkal (121. cikk).

               Míg a gazdaságpolitikákra vonatkozó átfogó iránymutatások időtállók, a foglalkoztatási iránymutatásokat évről évre újra meg kell határozni. Ezek az iránymutatások eredetileg 2010-ben kerültek elfogadásra („integrált csomagként”) az Európa 2020 stratégia alátámasztására. Az integrált iránymutatások 2014-ig változatlanok maradtak. 2015-ben felülvizsgált integrált iránymutatásokat fogadtak el. A foglalkoztatási iránymutatásokat 2018-ban hozzáigazították a szociális jogok európai pillérének elveihez, amelyet az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2017 novemberében hirdetett ki azzal a céllal, hogy a megújult konvergenciafolyamat iránytűjeként szolgáljon Európa-szerte, és ösztönözze a nemzeti szintű reformfolyamatokat. Az iránymutatások 2019-ben változatlanok maradtak. 2020-ban kiigazították őket annak érdekében, hogy integrálják a Covid19-válság következményeivel, a zöld és digitális átállással, valamint az ENSZ fenntartható fejlődési céljaival kapcsolatos elemeket.

               Az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal együtt a foglalkoztatási iránymutatásokat a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozat (az integrált iránymutatások II. része) tartalmazza, és ezek képezik az országspecifikus ajánlások alapját az egyes területeken.

               A foglalkoztatási iránymutatásokban foglalt átfogó célkitűzések és prioritások továbbra is érvényesek maradnak. Az EUMSZ 148. cikkének (2) bekezdése értelmében a 2021-re vonatkozó foglalkoztatási iránymutatások érvényességét az Európai Parlamenttel, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal, a Régiók Bizottságával, valamint a Foglalkoztatási Bizottsággal folytatott konzultációt követően tanácsi határozattal kell megerősíteni.

               A „foglalkoztatási iránymutatások” az alábbiak:

               5. iránymutatás: A munkaerő-kereslet fellendítése

               6. iránymutatás: A munkaerő-kínálat növelése, valamint a munkavállalás, a készségek és a kompetenciák javítása

               7. iránymutatás: A munkaerőpiacok működésének és a szociális párbeszéd hatékonyságának javítása

               8. iránymutatás: A mindenki számára biztosítandó esélyegyenlőség előmozdítása, a társadalmi befogadás elősegítése és a szegénység elleni küzdelem

               2021/0137 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 148. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament véleményére
                  1
               ,

               tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére
                  2
               ,

               tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére
                  3
               ,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére
                  4
               ,

               mivel:

               (1)A tagállamoknak és az Uniónak az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkében megállapított, a teljes foglalkoztatottságra és a társadalmi haladásra, a kiegyensúlyozott növekedésre, a környezet minőségének magas fokú védelmére és javítására vonatkozó célkitűzések elérése érdekében összehangolt stratégia kialakítására kell törekedniük a foglalkoztatásra és különösen a szakképzett, képzett és alkalmazkodásra képes munkaerő, valamint a jövőorientált és a gazdasági változásokra reagálni képes munkaerőpiacok előmozdítására vonatkozóan. A tagállamoknak közös érdekű ügyként kell tekinteniük a foglalkoztatás előmozdítására, és az ilyen irányú fellépésüket össze kell hangolniuk a Tanács keretében, figyelembe véve a szociális partnerek kötelezettségeire vonatkozó nemzeti gyakorlataikat.

               (2)Az Uniónak küzdenie kell a társadalmi kirekesztés és a megkülönböztetés ellen, elő kell mozdítania a társadalmi igazságosságot és védelmet, a nők és a férfiak közötti egyenlőséget, a generációk közötti szolidaritást, valamint a gyermekek jogainak védelmét. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 9. cikkében megállapítottak szerint politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az Uniónak figyelembe kell vennie a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális védelem biztosítására, a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint az oktatás, a képzés és az emberi egészség védelmének magas szintjére vonatkozó követelményeket.

               (3)Az EUMSZ-szel összhangban az Unió szakpolitikai koordinációs eszközöket alakított ki és hajt végre a gazdasági és foglalkoztatási politikákra vonatkozóan. Ezen eszközök részeként az (EU) 2020/1512 tanácsi határozat(
                  5
               ) mellékletében meghatározott, a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatások (a továbbiakban: az iránymutatások) az (EU) 2015/1184 tanácsi ajánlásban(
                  6
               ) meghatározott, a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokkal együtt képezik az integrált iránymutatásokat. Ezek példaként szolgálnak a tagállamokban és az Unióban a szakpolitikák végrehajtásához, tükrözve a tagállamok egymásrautaltságát. Az így létrejövő, egymással összehangolt európai és nemzeti szakpolitikák és reformok csomagjának a gazdasági és szociálpolitikai intézkedések megfelelő, összességükben fenntartható rendszerévé kell összeállnia, amely pozitív tovagyűrűző hatásokat képes elérni.

               (4)Az iránymutatások összhangban állnak a Stabilitási és Növekedési Paktummal, a hatályos uniós jogszabályokkal és különböző uniós kezdeményezésekkel, így többek között a 2020. október 30-i tanácsi ajánlással(
                  7
               ), a 2016. február 15-i tanácsi ajánlással(
                  8
               ), a 2016. december 19-i tanácsi ajánlással(
                  9
               ), a 2018. március 15-i tanácsi ajánlással(
                  10
               ), az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló, 2018. május 22-i tanácsi ajánlással(
                  11
               ), a 2019. május 22-i tanácsi ajánlással(
                  12
               ), a 2019. november 8-i tanácsi ajánlással(
                  13
               ),  2014. március 10-i tanácsi ajánlással(
                  14
               ), a 2020. november 24-i tanácsi ajánlással(
                  15
               ), a Covid19-válságot követően a foglalkoztatás hatékony és aktív támogatásáról szóló, 2021. március 4-i bizottsági ajánlással(
                  16
               ) és [az európai gyermekgarancia létrehozásáról szóló tanácsi ajánlással (
                  17
               )].

               (5)Az európai szemeszter e különböző eszközökből alakítja ki a gazdasági és foglalkoztatási szakpolitikák integrált, átfogó keretét, amely biztosítja ezek többoldalú összehangolását és felügyeletét. A környezeti fenntarthatóság, a termelékenység, a méltányosság és a stabilitás céljainak szem előtt tartásával az európai szemeszter integrálja a szociális jogok európai pillérének és nyomonkövetési eszközének, a szociális eredménytáblának az elveit, ideértve a szociális partnerekkel, a civil társadalommal és a más érdekelt felekkel való szoros kapcsolattartást. A szemeszter támogatja a fenntartható fejlődési célok megvalósítását. Az Unió és a tagállamok foglalkoztatási és gazdaságpolitikáinak kéz a kézben kell haladniuk Európa klímasemleges, környezeti szempontból fenntartható és digitális gazdaságra való átállásával, javítva a versenyképességet, biztosítva a megfelelő munkafeltételeket, ösztönözve az innovációt, előmozdítva a társadalmi igazságosságot és az esélyegyenlőséget, valamint kezelve az egyenlőtlenségeket és a regionális különbségeket.

               (6)Az éghajlatváltozás és a kapcsolódó környezeti kihívások, a globalizáció, a digitalizáció, a mesterséges intelligencia, a távmunkavégzés, a platformalapú gazdaság és a demográfiai változások várhatóan átalakítják Európa gazdaságát és társadalmait. Az Uniónak és tagállamainak együtt kell működniük e strukturális tényezők hatékony kezelése és a meglévő rendszerek szükség szerinti kiigazítása érdekében, felismerve a tagállamok gazdaságainak, munkaerőpiacainak és kapcsolódó szakpolitikáinak szoros egymásrautaltságát. Ehhez mind uniós, mind nemzeti szinten összehangolt, ambiciózus és hatékony szakpolitikai fellépésre van szükség, amely megfelel az EUMSZ-nek és a gazdasági kormányzásra vonatkozó uniós rendelkezéseknek. E szakpolitikai fellépésnek el kell érnie a fenntartható beruházások fellendítését és az újbóli elköteleződést az olyan, megfelelően ütemezett reformok iránt, amelyek javítják a gazdasági növekedést, a minőségi munkahelyteremtést, termelékenységet, a megfelelő munkafeltételeket, a társadalmi és területi kohéziót, a felfelé irányuló konvergenciát, a rezilienciát és a felelősségteljes költségvetési gazdálkodást. Kombinálnia kell kínálati és keresleti oldali intézkedéseket, szem előtt tartva ugyanakkor azok környezeti, foglalkoztatási és társadalmi hatását.

               (7)Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság kihirdette a szociális jogok európai pillérét(
                  18
               ) (a továbbiakban: a pillér). A pillér a jól működő és méltányos munkaerőpiacok és jóléti rendszerek alapjaként húsz kulcsfontosságú elvet és jogot határoz meg, melyeket három kategóriába sorol: esélyegyenlőség és a munkaerőpiacra való belépés, tisztességes munkakörülmények, valamint szociális védelem és társadalmi befogadás. Ezen elvek és jogok irányt szabnak az uniós stratégiának, biztosítva, hogy a klímasemlegességre és a környezeti fenntarthatóságra való átállás, a digitalizáció és a demográfiai változás társadalmi szempontból igazságos és méltányos legyen. A pillér és az azt kísérő szociális eredménytábla referenciakeretként szolgál a tagállamok foglalkoztatási és szociális teljesítményének nyomon követéséhez, a nemzeti, regionális és helyi szintű reformok ösztönzéséhez, valamint a mai modern gazdaságban a „szociális” és a „piaci” szempontok összeegyeztetéséhez, többek között a szociális gazdaság előmozdítása révén. A Bizottság 2021. március 4-én cselekvési tervet terjesztett elő a szociális jogok európai pillérének(
                  19
               ) végrehajtására vonatkozóan, amely 2030-ra ambiciózus, de reális kiemelt célokat és kiegészítő részcélokat tartalmaz a foglalkoztatás, a készségek, az oktatás és a szociális területek vonatkozásában.

               (8)2021. május 8-án a portói szociális csúcstalálkozón(
                  20
               ) az uniós vezetők elismerték, hogy a szociális jogok európai pillére a helyreállítás alapvető eleme, megjegyezve, hogy annak végrehajtása erősíteni fogja az Unió digitális, zöld és méltányos átállásra irányuló törekvéseit, valamint hozzá fog járulni a felfelé irányuló társadalmi és gazdasági konvergencia megvalósításához és a demográfiai kihívások kezeléséhez. Hangsúlyozták, hogy a szociális dimenzió, a szociális párbeszéd és a szociális partnerek aktív részvétele a magas versenyképességű szociális piacgazdaság központi eleme. A tagállamok szerint a Bizottság által előterjesztett, a szociális jogok európai pillérére vonatkozó cselekvési terv hasznos iránymutatást nyújtott a pillér végrehajtásához, többek között a foglalkoztatás, a készségek, az egészségügy és a szociális védelem területén. Üdvözölték a foglalkoztatásra (a 20–64 év közötti lakosság 78 %-a foglalkoztatottságának elérésére), a készségekre (évente az összes felnőtt 60 %-ának képzésben való részvételére) és a szegénység csökkentésére (legalább 15 millióval, köztük ötmillió gyermek) vonatkozó, 2030-ra kitűzött új kiemelt uniós célokat, valamint a felülvizsgált szociális eredménytáblát, amelynek célja a szociális pillér elveinek végrehajtása felé tett előrehaladás nyomon követése az európai szemeszter keretében a szakpolitikai koordinációs keret részeként. Megjegyezték továbbá, hogy amint Európa fokozatosan talpra áll a Covid19-világjárványt követően, a munkahelyek védelme helyett a munkahelyek teremtése és a munkahelyek minőségének javítása lesz az elsődleges feladat, és hangsúlyozták, hogy a szociális jogok európai pillérében foglalt elvek végrehajtása alapvető fontosságú lesz ahhoz, hogy az inkluzív helyreállítás keretében mindenki számára több és jobb munkahely jöjjön létre. Végezetül a tagállamok hangsúlyozták annak fontosságát, hogy – a legmagasabb szinten is – szorosan nyomon kell követni a szociális jogok európai pillérének végrehajtása és a 2030-ra kitűzött uniós kiemelt célok megvalósítása terén elért eredményeket.

               (9)A munkaerőpiaci reformoknak követniük kell a társadalmi párbeszéddel kapcsolatos tagállami gyakorlatot, köztük a tagállami bérmegállapítási mechanizmusokat annak érdekében, hogy tisztességes életszínvonalat és fenntartható növekedést lehetővé tevő tisztességes béreket biztosítsanak. Lehetővé kell tenniük továbbá az olyan társadalmi-gazdasági kérdések átfogó mérlegelését, mint például a fenntarthatóság, a versenyképesség, az innováció, a minőségi munkahelyteremtés, a munkafeltételek, a dolgozói szegénység, az oktatás és a készségek, a népegészségügy és befogadás, valamint a reáljövedelmek javítása. A tagállamoknak és az Uniónak biztosítaniuk kell, hogy a Covid19-válság társadalmi, foglalkoztatási és gazdasági hatása mérséklődjön, valamint hogy az átalakulások méltányosak és társadalmi szempontból igazságosak legyenek. Arra kell törekedniük, hogy támogassák a helyreállítást és az egyre inkább befogadó és reziliens társadalom irányába történő elmozdulást, amelyben az emberek védelmet élveznek, és képesek az előttük álló változások felmérésére és kezelésére, és amelyben mind a társadalomnak, mind a gazdaságnak tevékeny szereplői. A Covid19-válságot követően a foglalkoztatás hatékony aktív támogatásáról szóló bizottsági ajánlásban kiemelteknek megfelelően a munkaerőpiaci átmenet támogatása érdekében az aktív munkaerőpiaci szakpolitikák koherens csomagjára van szükség, amely magában foglalja az ideiglenes munkaerő-felvételt és az átmenetet ösztönző intézkedéseket, a készségekkel kapcsolatos szakpolitikákat és a jobb foglalkoztatási szolgáltatásokat.

               (10)A megkülönböztetés minden formája ellen fel kell lépni, biztosítani kell a nemek közötti egyenlőséget és támogatni kell a fiatalok foglalkoztatását. Egyenlő hozzáférési feltételeket és lehetőségeket kell teremteni mindenki számára, továbbá csökkenteni kell a szegénységet és a társadalmi kirekesztettséget a gyermekek esetében is, különösen a munkaerőpiacok és a megfelelő és inkluzív szociális védelmi rendszerek hatékony működésének biztosításával, valamint az oktatás, a képzés és a munkaerőpiaci részvétel előtt álló akadályok megszüntetésével, többek között a kisgyermekkori nevelésbe és gondozásba, valamint a digitális készségekbe történő beruházások révén. A megfizethető tartós ápolás-gondozási és egészségügyi szolgáltatásokhoz való időben történő és egyenlő hozzáférés, beleértve a betegségmegelőzést és az egészségügyi ellátás ösztönzését is, különösen releváns a Covid19-válság fényében és az elöregedő társadalmak kontextusában. Jobban ki kell aknázni a fogyatékossággal élő személyek potenciálját a gazdasági növekedéshez és a társadalmi fejlődéshez való hozzájárulásra. Ahogy az Unió munkahelyein új gazdasági és üzleti modellek alakulnak ki, a munkaviszonyok is változóban vannak. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az új munkaformákból eredő munkaviszonyok fenntartsák és erősítsék az európai szociális modellt.

               (11)Az országspecifikus ajánlásoknak, amelyeket a Tanács a tagállamokhoz intézhet, az integrált iránymutatások képezik az alapját. Tekintettel a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek átfogó és előretekintő szakpolitikai jellegére, és mivel valamennyi tagállam benyújtotta ezeket a terveket, a Bizottságnak 2021-ben nem kellett országspecifikus ajánlásokat előterjesztenie. A Bizottság ettől függetlenül a Stabilitási és Növekedési Paktumban előirányzottaknak megfelelően a tagállamok költségvetési helyzetére vonatkozóan ajánlásokat javasolt 2021-ben.

               (12)A tagállamoknak teljes mértékben ki kell használniuk a REACT-EU(
                  21
               ) támogatást 2023-ig a kohéziós politikai alapok megerősítésére, az Európai Szociális Alap Pluszt, az új Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt(
                  22
               ) és az egyéb uniós alapokat, beleértve a Méltányos Átállást Támogató Alapot és az InvestEU Alapot a foglalkoztatás, a szociális beruházások, a társadalmi befogadás, az akadálymentesség ösztönzése, a munkaerő tovább- és átképzési lehetőségeinek, a mindenki számára hozzáférhető egész életen át tartó tanulás és a magas szintű oktatás és képzés, többek között a digitális jártasság és készségek előmozdítása céljából. Bár az integrált iránymutatások a tagállamoknak és az Uniónak szólnak, végrehajtásuknak valamennyi nemzeti, regionális és helyi hatósággal partnerségben, illetve a parlamentek, a szociális partnerek és a civil társadalom képviselői szoros bevonásával kell történnie.

               (13)A Foglalkoztatási Bizottság és a Szociális Védelmi Bizottság – a Szerződés szerinti megbízatásukkal összhangban – nyomon követik a vonatkozó szakpolitikáknak a foglalkoztatáspolitikai iránymutatások fényében történő végrehajtását. E bizottságoknak és a Tanács azon egyéb előkészítő szerveinek, amelyek részt vesznek a gazdasági és szociális politikák koordinációjában, szorosan együtt kell működniük. Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti szakpolitikai párbeszédet fenn kell tartani a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatások tekintetében is.

               (14)A szociális védelemmel foglalkozó bizottsággal konzultáció folyt.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az (EU) 2020/1512 tanácsi határozat mellékletében meghatározott, a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatások a 2021. évre érvényben maradnak, és azokat a tagállamoknak foglalkoztatáspolitikájukban és reformprogramjaikban figyelembe kell venniük.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL C , , . o.

                     (2)

                        HL C , , . o.

                     (3)

                        HL C , , . o.

                     (4)

                        HL C , , . o.

                     (5)

                        A Tanács (EU) 2020/1512 határozata (2020. október 13.) a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról (HL L 344., 2020.10.19., 22. o.).

                     (6)

                        A Tanács (EU) 2015/1184 ajánlása (2015. július 14.) a tagállamok és az Európai Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról (HL L 192., 2015.7.18., 27. o.).

                     (7)

                        A Tanács ajánlása (2020. október 30.) az „Út a munka világába – Az ifjúsági garancia megerősítése” témájában és az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló, 2013. április 22-i tanácsi ajánlás felváltásáról (2020/C 372/01) (HL C 372., 2020.11.4., 1. o.).

                     (8)

                        A Tanács ajánlása (2016. február 15.) a tartósan munkanélküli személyek munkaerő-piaci integrációjáról (HL C 67., 2016.2.20., 1. o.).

                     (9)

                        A Tanács ajánlása (2016. december 19.) a kompetenciafejlesztési pályákról (HL C 484., 2016.12.24., 1. o.).

                     (10)

                        A Tanács ajánlása (2018. március 15.) a színvonalas és eredményes tanulószerződéses gyakorlati képzés európai keretrendszeréről (HL C 153., 2018.5.2., 1. o.).

                     (11)

                        A Tanács ajánlása (2018. május 22.) az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról (HL C 189., 2018.6.4., 1. o.).

                     (12)

                        A Tanács ajánlása (2019. május 22.) a nyelvtanítás és a nyelvtanulás átfogó megközelítéséről (HL C 189., 2019.6.5., 4. o.).

                     (13)

                        A Tanács ajánlása (2019. november 8.) a munkavállalók és az önálló vállalkozók szociális védelemhez való hozzáféréséről (HL C 387., 2019.11.15., 1. o.).

                     (14)

                        A Tanács ajánlása (2014. március 10.) a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszeréről (HL C 88., 2014.3.27., 1. o.)

                     (15)

                        A Tanács ajánlása (2020. november 24.) a fenntartható versenyképességet, a társadalmi méltányosságot és a rezilienciát célzó szakképzésről  (HL C 417., 2020.12.2., 1. o).

                     (16)

                        A Bizottság (EU) 2021/402 ajánlása (2021. március 4.) a Covid19-válságot követően a foglalkoztatás hatékony és aktív támogatásáról (EASE) C/2021/1372 (HL L 80., 2021.3.8., 1. o.)

                     (17)

                        …

                     (18)

                        A szociális jogok európai pillérének kihirdetéséről szóló intézményközi nyilatkozat (HL C 428., 2017.12.13., 10. o.).

                     (19)

                        A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Cselekvési terv a szociális jogok európai pillérének megvalósítására (COM(2021) 102 final).

                     (20)

                        Európai Tanács,
                  Portói nyilatkozat
                  , 2021. május 8.

                     (21)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/2221 rendelete (2020. december 23.) az 1303/2013/EU rendeletnek a Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítását és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítését támogató kiegészítő források és az azokkal kapcsolatos végrehajtási rendelkezések tekintetében történő módosításáról (REACT-EU) (HL L 437., 2020.12.28., 30. o.).

                     (22)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/241 rendelete (2021. február 12.) a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról (HL L 57., 2021.2.18., 17. o.).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.9.20.
            COM(2019) 424 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az 1994. április 15-én Marrákesben aláírt záróokmányhoz csatolt, a származási szabályokról szóló megállapodással (1994. évi WTO-GATT) létrehozott Származási Szabályok Bizottságában az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               A nem preferenciális származási szabályok átláthatóságának növelése

               _______________

               A Kereskedelmi Világszervezet tagjai,

               azzal az óhajjal, hogy biztosítsák, hogy a származási szabályok nem járnak a nemzetközi kereskedelmet korlátozó, torzító vagy zavaró hatással;

               azzal az óhajjal, hogy biztosítsák, hogy a származási szabályok megalkotása és alkalmazása pártatlan, átlátható, kiszámítható, következetes és semleges módon történik;

               felismerve, hogy az egyértelmű és kiszámítható származási szabályok és azok alkalmazása megkönnyíti a nemzetközi kereskedelem áramlását;

               felismerve, hogy kívánatos a származási szabályokkal kapcsolatos törvények, szabályozások és gyakorlatok átláthatóságának biztosítása;

               azzal az óhajjal, hogy kiegészítsék a származási szabályokról szóló megállapodás 5. cikkében foglalt bejelentési kötelezettségeket;

               megerősítve, hogy a származási szabályokkal kapcsolatos törvények, szabályozások és gyakorlatok átláthatóságának növelése hozzájárul a globális értékláncokat integrálni kívánó gazdasági szereplők, különösen a mikro-, kis- és középvállalkozások megfelelési költségeinek csökkentéséhez;

               a származási szabályok tekintetében a következőképpen határoznak:

               1.A WTO-tagok által alkalmazott meglévő származási szabályok és kapcsolódó dokumentációs követelmények tekintetében kívánatos a magas fokú átláthatóság és a kölcsönös megértés fenntartása és előmozdítása. Származási szabályok alatt a származási szabályokról szóló megállapodás 1. cikkének hatálya alá tartozó származási szabályok értendők.

               2.A tagok a származási szabályok átláthatóságának növelése és jobb megértésének előmozdítása érdekében a jelen határozat 1. mellékletében foglaltak szerint bejelentik a WTO Titkárságának azokat a származási szabályokat, amelyeket az 1994. évi GATT I., II., III., XI. és XIII. cikke szerinti legnagyobb kedvezményes elbánás alkalmazása során használnak.

               3.A tagok számára ajánlott, hogy töltsék ki az 1. mellékletben található bejelentési nyomtatványt, amikor a WTO Titkárságának bejelentenek bármely egyéb, a származási szabályokról szóló megállapodás 1. cikkének 2. bekezdésében foglalt, egyéb nem preferenciális kereskedelempolitikai eszközök alkalmazása céljából használt származási szabályt.

               4.Továbbá a tagok a 2. mellékletben foglaltak szerint ismertetik a nem preferenciális célra szolgáló, a származási bizonyítvánnyal és egyéb kötelező okirati származási igazolással kapcsolatos gyakorlataikat, amelyeket bejelentettek az 1. mellékletben foglaltak szerint
                  1
               . Azok a tagok, amelyek az 1. melléklet értelmében azt jelentik be, hogy nem alkalmaznak származási szabályokat, mindazonáltal kötelesek kitölteni a 2. mellékletet is.

               5.Az e határozat 2. és 4. pontja szerinti bejelentéseket e határozat elfogadásától számítva legkésőbb egy éven belül be kell nyújtani.

               6.Az e határozat alapján bejelentett információkat a WTO Titkársága elérhetővé teszi a nyilvánosság számára.

               7.Minden tag a rendelkezésére álló források keretein belül létrehoz vagy fenntart egy vagy több tájékoztatási pontot annak érdekében, hogy megválaszolja a kormányok, kereskedők és más érdekelt felek észszerű, a származási szabályokkal és az azokkal összefüggő dokumentációs követelményekkel kapcsolatban felmerülő kérdéseit, és biztosítsa a szükséges nyomtatványokat és dokumentumokat
                  2
               . A tagok az 1. melléklet szerint közlik a WTO Titkárságával a tájékoztatási pontjaik elérhetőségét. A legkevésbé fejlett országok közé tartozó tagoknak két év áll rendelkezésükre arra, hogy közöljék ezt az információt a WTO Titkárságával.

               8.A tagok törekednek arra, hogy a jogi hivatkozásokat, honlapokat, magyarázó dokumentumokat vagy bármely egyéb dokumentumot a WTO valamelyik hivatalos nyelvén elérhetővé tegyék.

               9.Azok a tagok, amelyek az e határozat szerint bejelentett származási szabályaikat és a kapcsolódó dokumentációs követelményeket érintően jelentős módosításokat vezetnek be, e módosításokat az e határozatban foglaltak szerint haladéktalanul bejelentik a WTO Titkárságának.

               10.A Származási Szabályok Bizottsága az e határozat szerint bejelentett információk alapulvételével megvizsgálja a fennálló származási szabályokat és a kapcsolódó dokumentációs követelményeket annak érdekében, hogy azonosítsa a kereskedelmi eljárások egyszerűsítésére szolgáló gyakorlatokat és előmozdítsa a nemzetközi terjesztésüket.

               11.A WTO Titkársága kérelemre segítséget nyújt a fejlődő és a legkevésbé fejlett országok közé tartozó tagok számára e határozat rendelkezéseinek végrehajtása érdekében.

               12.E határozatban semmi sem értelmezhető úgy, hogy az kihat a tagoknak a származási szabályokról szóló megállapodás 5. cikkében vagy a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodás 1. cikkében foglalt jogaira és kötelezettségeire.

               13.E határozatot – és különösen annak 2. és 3. pontját – az elfogadását követő három év elteltével felül kell vizsgálni, azt követően pedig szükség szerint, amennyiben az a nem preferenciális származási szabályok átláthatóságának további növelése érdekében indokolt.

               1. MELLÉKLET

               BEJELENTÉSI NYOMTATVÁNY A NEM PREFERENCIÁLIS SZÁRMAZÁSI SZABÁLYOKHOZ

               Az 1. melléklet annyiszor sokszorosítható, ahányszor azt a tag szükségesnek látja

               I.
                     ALAPINFORMÁCIÓK

                        1)

                        A bejelentő tag

                        2)

                        Tájékoztatási pont

                        (Lehetőség szerint adja meg az alábbi elérhetőségeket: név, telefonszám, e-mail, honlap)

                        3)

                        Vannak hatályban lévő nem preferenciális származási szabályok?

                        □

                        Igen

                        □

                        Nem*

                        * Ha a válasza „Nem”, nem szükséges válaszolnia az e mellékletben található további kérdésekre

                        4)

                        Kérjük, jelölje meg, hogy mely kereskedelempolitikai eszközök alkalmazzák ezeket a nem preferenciális származási szabályokat (hivatkozzon a származási szabályokról szóló megállapodás 1. cikkének 2. bekezdésére)

                        5)

                        A hatálybalépés vagy bármely jelentős módosítás dátuma:

                        6)

                        A lejárat napja, amennyiben van:

                        7)

                        Az ügyintézésért felelős kormányzati és nem kormányzati szervek:

                        8)

                        Internetes elérési hely (link) a jogszabályokhoz és bármely egyéb magyarázó dokumentumhoz, amennyiben vannak:

                        9)

                        Esetleges megjegyzések:

               II.
                     A NEM PREFERENCIÁLIS SZÁRMAZÁSI SZABÁLYOK ALKALMAZÁSA

                        10)

                        Vonatkoznak-e nem preferenciális származási szabályok az importra?

                        □

                        Igen

                        □

                        Nem

                        11)

                        Vonatkoznak-e nem preferenciális származási szabályok az exportra?

                        □

                        Igen

                        □

                        Nem

                        12)

                        Van-e a nem preferenciális származási szabályok alkalmazására vonatkozó de minimis szabály

                        □

                        Igen

                        □

                        Nem

                        Ha a válasz igen, kérjük, jelölje meg a de minimis küszöbértéket, és adja meg a 10–12. kérdésre vonatkozó lényeges jogi hivatkozásokat.

               III.
                     A LÉNYEGES ÁTALAKÍTÁS MEGHATÁROZÁSÁRA VONATKOZÓ, AZ ÁRU SZÁRMAZÁSÁNAK MEGÁLLAPÍTÁSÁHOZ ALKALMAZANDÓ KRITÉRIUMOK

                        13)

                        Általános feltételek, ha valamennyi termékre alkalmazandók:

                        14)

                        Termékspecifikus származási szabályok, amennyiben vannak:

                        15)

                        A nem származó anyagok és a származó anyagok fogalommeghatározása, ha van ilyen:

                        16)

                        A származást nem megalapozó minimális műveletek listája, ha van ilyen:

                        17)

                        Maradékszabályok, ha van ilyen:

                        18)

                        A tag által szükségesnek ítélt bármely egyéb információ (indokolt esetben adjon meg internetes linket)

               IV.
                     ELŐZETES HATÁROZATOK

                        Bocsátottak ki előzetes határozatot
                           3
                         valamely termék származására vonatkozóan?

                                 □

                                 Igen

                                 □

                                 Nem

                        A (származásra vonatkozó) előzetes határozat kibocsátásáért felelős hatóság

                        Az előzetes határozat iránti kérelemre vonatkozó utasítások

                        Internetes elérési hely (link) a jogszabályokhoz és bármely egyéb lényeges jogi hivatkozáshoz:

               2. MELLÉKLET

               BEJELENTÉSI NYOMTATVÁNY A NEM PREFERENCIÁLIS SZÁRMAZÁSI SZABÁLYOKKAL KAPCSOLATOS

               DOKUMENTÁCIÓS KÖVETELMÉNYEKHEZ

                        1)

                        Van-e származási bizonyítványra és/vagy bármely egyéb kötelező okirati származási igazolásra vonatkozó kötelező előírás import esetén?

                        □

                        Igen

                        □

                        Nem**

                        2)

                        Van-e származási bizonyítványra és/vagy bármely egyéb kötelező okirati származási igazolásra vonatkozó kötelező előírás export esetén?

                        □

                        Igen

                        □

                        Nem**

                        3)

                        Van-e a származási bizonyítvány és/vagy bármely egyéb kötelező okirati származási igazolás alakiságára vagy tartalmára vonatkozó szabvány vagy előírás?

                        Ha a válasz igen, kérjük, csatoljon egy példányt vagy e melléklet függelékében adja meg annak lényeges részleteit.

                           Igen
                              
                              Nem

                        ** Ha az 1. és a 2. kérdésre „Nem” a válasz, az e mellékletben található további kérdésekre nem szükséges válaszolni

                        4)

                        Amennyiben ilyet csak bizonyos körülmények között írnak elő, kérjük, jelölje meg azokat az eseteket, ahol kérnek származási bizonyítványt (vagy egyéb kötelező okirati származási igazolást), és ismertesse a vonatkozó formátumot (előírt forma vagy egyéb).

                        5)

                        Ha a származási bizonyítványra és/vagy bármely egyéb kötelező okirati származási igazolásra vonatkozó kötelező előírások csak bizonyos termékekre alkalmazandóak, kérjük, jelölje meg, hogy melyik HR-árucsoportra, és ismertesse a vonatkozó formátumot (előírt forma vagy egyéb).

                        6)

                        Kivételek a származási bizonyítvány és/vagy bármely egyéb okirati származási igazolás bemutatására vonatkozó kötelező előírások alól (pl. alacsony értékű szállítmányok, postai küldemények stb.)

                        7)

                        A származási bizonyítvány és/vagy bármely egyéb okirati származási igazolás kiadására kijelölt kormányzati vagy nem kormányzati szervek, ha van ilyen

                        8)

                        Kérjük, adja meg az 1–7. kérdésre vonatkozó lényeges jogi hivatkozásokat

               2. MELLÉKLET – FÜGGELÉK

               Kérjük, adott esetben csatolja a származási bizonyítványra (vagy egyéb kötelező okirati származási igazolásra) vonatkozó alaki követelményeket és/vagy az alaki követelményekre mutató internetes linket

               __________

                     (1)

                      Ez nem érinti azokat az egyéb származási igazolásokat, amelyeket az illetékes hatóságok ellenőrzés céljából megkövetelhetnek.

                     (2)

                      Elfogadott, hogy e tájékoztatási pont megegyezhet azzal, amelyet a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodás 1. cikkének 3. bekezdése (Tájékoztatási pontok) alapján hoztak létre vagy tartanak fenn, és a tagok a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodásban foglaltakhoz képest nem kötelesek több információval vagy további nyomtatványokkal és dokumentumokkal szolgálni.

                     (3)

                      A származási szabályokról szóló megállapodás 2. cikkének h) pontjában és a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodás 3. cikkében meghatározottak szerint.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.9.20.
            COM(2019) 424 final
            2019/0200(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az 1994. április 15-én Marrákesben aláírt záróokmányhoz csatolt, a származási szabályokról szóló megállapodással (1994. évi WTO-GATT) létrehozott Származási Szabályok Bizottságában az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az 1994. április 15-én Marrákesben aláírt záróokmányhoz csatolt, a származási szabályokról szóló megállapodással (1994. évi WTO-GATT) létrehozott Származási Szabályok Bizottságában a nem preferenciális származási szabályok átláthatóságának növeléséről szóló közlemény tervezett elfogadásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Megállapodás a származási szabályokról

               Az 1994. április 15-én Marrákesben aláírt záróokmányhoz csatolt, a származási szabályokról szóló megállapodás (1994. évi WTO-GATT) (a továbbiakban: a megállapodás) célja annak biztosítása, hogy a nem preferenciális származási szabályok ne akadályozzák szükségtelenül a kereskedelmet; a megállapodás további célja a vámkedvezmények nyújtásával kapcsolatos származási szabályoktól eltérő származási szabályok nemzetközi szintű harmonizálása. A szerződő felek a harmonizációs program befejezéséig biztosítják, hogy a származási szabályaik átláthatóak legyenek; a nemzetközi kereskedelemre ne gyakoroljanak korlátozó, torzító vagy zavaró hatást; azok alkalmazása következetes, egységes, pártatlan és észszerű módon történjen, és a szabályok pozitív standardon alapuljanak. A megállapodás 1995. január 1-jén hatályba lépett.

               Az Európai Unió a megállapodás részes fele
                  1
               . A megállapodásnak emellett az összes tagállam önállóan is részes fele.

               2.2.A Származási Szabályok Bizottsága

               A Származási Szabályok Bizottságát a Kereskedelmi Világszervezet (a továbbiakban: WTO) keretében hozták létre, és a WTO tagjai számára áll nyitva. Évente legalább egyszer ülésezik, és felügyeli a származási szabályokról szóló megállapodás végrehajtását és működését. A Bizottság munkája elsősorban a nem preferenciális származási szabályok harmonizálására összpontosított. A tárgyalások még nem értek véget, és a WTO tagjai nem preferenciális célokra jelenleg a nemzeti származási szabályokat alkalmazzák. A közelmúltban elkezdődött bizonyos munka a preferenciális származási szabályokkal kapcsolatban, különösen a legkevésbé fejlett országokra vonatkozó kereskedelmi kedvezmények alapján használt származási szabályok vonatkozásában. A Bizottság általában konszenzussal hoz határozatot.

               2.3.A Származási Szabályok Bizottságának tervezett jogi aktusa

               [dátum]-án/én, az éves ülésén a Származási Szabályok Bizottsága közleményt
                  2
                tervez elfogadni „A nem preferenciális származási szabályok átláthatóságának növeléséről” (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus).

               A tervezett jogi aktus célja, hogy növelje a nem preferenciális származási szabályokkal kapcsolatos törvények, szabályozások és gyakorlatok átláthatóságát, és kiegészítse a származási szabályokról szóló megállapodás 5. cikkében foglalt bejelentési kötelezettségeket.

               Sem a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó egyezmény, sem a származási szabályokról szóló megállapodás nem rendezi a WTO bizottságai által elfogadott aktusok jogi helyzetét. A tervezett jogi aktus kötelező jellegét az említett aktus szövegének fényében kell meghatározni. Figyelemmel a nem preferenciális származási szabályok átláthatóságának növeléséről szóló közlemény szövegére, a tervezett jogi aktus kötelező lesz a felekre nézve.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               A nem preferenciális származási szabályok olyan szabályok, amelyek kereskedelmi kedvezmények hiányában érvényesülnek, azaz amikor a kereskedelem a legnagyobb kedvezmény elvén alapul. Továbbá egyes kereskedelempolitikai intézkedések – mint például kontingensek, dömpingellenes intézkedések vagy a származás megjelölése – esetében szükség lehet a nem preferenciális származási szabályok alkalmazásán alapuló származás megállapítására.

               A származási szabályokról szóló megállapodás 5. cikkével összhangban a WTO valamennyi tagjának be kellett jelentenie a WTO Titkárságának a WTO-egyezménynek az adott tag tekintetében történő hatálybalépésétől számított megadott határidőn belül a nem preferenciális származási szabályokkal kapcsolatos, az abban az időpontban hatályos származási szabályait, bírósági határozatait és általánosan alkalmazandó közigazgatási határozatait. Az Európai Unió bejelentette a szükséges információkat a WTO Titkárságának.

               A származási szabályokról szóló megállapodásban a WTO-tagok megegyeztek, hogy tárgyalásokat folytatnak a nem preferenciális származási szabályok harmonizálása érdekében. E tárgyalások azonban még nem értek véget, és a WTO tagjai nem preferenciális célokra jelenleg a nemzeti származási szabályokat alkalmazzák. Ezért az érintett WTO-tagtól függően a behozatalkor és/vagy kivitelkor különböző nem preferenciális származási szabályok érvényesülnek. Ráadásul nem minden WTO-tag alkalmaz különös jogszabályokat a nem preferenciális származási szabályokkal kapcsolatban. Az Unióban e szabályokat az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  3
                59–61. cikke tartalmazza.

               Az alkalmazandó nem preferenciális származási szabályok különbözősége és sokfélesége miatt kialakuló szükségtelen kereskedelmi akadályok megelőzése érdekében a Származási Szabályok Bizottságába kijelölt képviselőkből történő kiválasztással kis munkacsoportot hoztak létre annak felderítésére, hogy milyen módon lehet növelni az átláthatóságot a nem preferenciális származási szabályok tekintetében. Az Európai Unió részt vett ebben a kis munkacsoportban, és építő jelleggel hozzájárult a tervezett jogi aktus kidolgozásához. A Származási Szabályok Bizottságának 2019. márciusi és májusi ülésén folytatódtak az egyeztetések. A tagállamokkal való koordinációt a tagállamok WTO-küldöttségei és a vámügyekkel foglalkozó szakértői csoport származási szekciója révén biztosították.

               Figyelemmel arra, hogy az egyértelmű és kiszámítható származási szabályok megkönnyítik a nemzetközi kereskedelem áramlását, a tervezett jogi aktus célja, hogy növelje a nem preferenciális származási szabályokkal kapcsolatos törvények, szabályozások és gyakorlatok átláthatóságát, és kiegészítse a származási szabályokról szóló megállapodás 5. cikkében foglalt bejelentési kötelezettségeket.

               A tervezett jogi aktus kötelező jelleggel előírja az egyes WTO-tagok által az 1994. évi GATT I., II., III., XI. és XIII. cikke szerinti legnagyobb kedvezményes elbánás alkalmazása céljából használt nem preferenciális származási szabályok bejelentését. Szintén rendelkezik minden egyéb, a származási szabályokról szóló megállapodás 1. cikke 2. bekezdésének hatálya alá tartozó célra használt nem preferenciális származási szabályok önkéntes bejelentéséről (az 1994. évi GATT VI. cikke szerinti dömpingellenes és kiegyenlítő vámok, az 1994. évi GATT XIX. cikke szerinti védintézkedések, a származás megjelölésére vonatkozó, az 1994. évi GATT IX. cikke szerinti követelmények, valamint mennyiségi korlátozások vagy vámkontingensek, közbeszerzés és kereskedelmi statisztikák céljára használt származási szabályok). A tervezett jogi aktus arra kötelezi továbbá a WTO-tagokat, hogy bejelentsék az esetleges nem preferenciális származási bizonyítványokat, amelyek kötelezőek import- vagy exportügyletek végzésekor. A bejelentéseket a tervezett jogi aktushoz csatolt nyomtatványok használatával kell teljesíteni.

               A tervezett jogi aktus a származási szabályokról szóló megállapodás 5. cikkében említetteken túlmenően további bejelentési kötelezettségeket állapít meg.

               Ezért szükség van az Unió által a Származási Szabályok Bizottságában képviselendő álláspont meghatározására.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  4
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A Származási Szabályok Bizottságát megállapodás, nevezetesen a származási szabályokról szóló megállapodás (1994. évi WTO-GATT) hozta létre.

               A Származási Szabályok Bizottsága által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. Sem a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó egyezmény, sem a származási szabályokról szóló megállapodás nem rendezi a Származási Szabályok Bizottsága által elfogadott aktusok jogi helyzetét. A tervezett jogi aktus kötelező jellegét ezért az említett aktus szövegének fényében kell meghatározni. Figyelemmel a nem preferenciális származási szabályok átláthatóságának növeléséről szóló közlemény szövegére, a tervezett jogi aktus joghatással bíró jogi aktusnak tekintendő.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem is módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen anyagi jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a közös kereskedelempolitikával kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 207. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 207. cikke, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Tárgytalan.

               2019/0200 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az 1994. április 15-én Marrákesben aláírt záróokmányhoz csatolt, a származási szabályokról szóló megállapodással (1994. évi WTO-GATT) létrehozott Származási Szabályok Bizottságában az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (3) bekezdésére, valamint 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben a 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az 1994. április 15-én Marrákesben aláírt záróokmányhoz csatolt, a származási szabályokról szóló megállapodást (1994. évi WTO-GATT) (a továbbiakban: a megállapodás) az Unió a 94/800/EK
                  5
                tanácsi határozat révén megkötötte, és a megállapodás 1995. január 1-jén hatályba lépett.

               (2)A megállapodás 4. cikke rendelkezik a Származási Szabályok Bizottságának létrehozásáról.

               (3)[dátum]-án/én a(z)  ülésén/találkozóján a Származási Szabályok Bizottsága „A nem preferenciális származási szabályok átláthatóságának növelése” címmel közleményt tervez elfogadni.

               (4)Helyénvaló meghatározni az Unió által a Származási Szabályok Bizottságában képviselendő álláspontot, mivel a közlemény kötelező érvényű lesz az Unióra nézve.

               (5)Az Unió által képviselendő javasolt álláspont célja, hogy növelje a nem preferenciális származási szabályokkal kapcsolatos törvények, szabályozások és gyakorlatok átláthatóságát a WTO-tagok által a nem preferenciális származási szabályaik egységesített formanyomtatvány útján történő kötelező vagy önkéntes bejelentésére vonatkozó szabályok révén. Ez egyértelműbb és kiszámíthatóbb származási szabályokat fog eredményezni, és megkönnyíti a nemzetközi kereskedelem áramlását,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Származási Szabályok Bizottságának  ülésén/találkozóján az Unió által képviselendő álláspont a Származási Szabályok Bizottsága jogi aktusának az e határozathoz csatolt tervezetén alapul.

               Az Unió képviselői – a Származási Szabályok Bizottságának következő ülésein bekövetkezett fejlemények fényében – a tagállamokkal való konzultáció, illetve a helyszíni koordinációs ülések nyomán, a Tanács újabb határozata nélkül jóváhagyhatják a jogi aktus tervezetének kisebb szerkesztési módosításait.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács 94/800/EK határozata (1994. december 22.) a többoldalú tárgyalások uruguayi fordulóján (1986–1994) elért megállapodásoknak a Közösség nevében a hatáskörébe tartozó ügyek tekintetében történő megkötéséről (HL L 336., 1994.12.23., 1. o.).

                     (2)

                        Közlemény Ausztrália; Brazília; Kanada; Hongkong; Japán; a Koreai Köztársaság; Új-Zéland; Norvégia; a Fülöp-szigetek; az Oroszországi Föderáció; Szingapúr; Svájc; a Tajvan, Penghu, Kinmen és Matsu Független Vámterület; valamint az Egyesült Államok részéről.

                     (3)

                        HL L 269., 2013.10.10., 1. o.

                     (4)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (5)

                        A Tanács 94/800/EK határozata (1994. december 22.) a többoldalú tárgyalások uruguayi fordulóján (1986–1994) elért megállapodásoknak a Közösség nevében a hatáskörébe tartozó ügyek tekintetében történő megkötéséről (HL L 336., 1994.12.23., 1. o.).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.10.15.
            COM(2019) 466 final
            2019/0233(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az Eurocontrol kibővített bizottságában az útvonaldíjak költségalapjának megállapítására és az egységdíjak kiszámítására vonatkozó alapelvek, valamint az útvonaldíj-rendszer és a fizetési feltételek tekintetében képviselendő álláspontról
            (EGT-vonatkozású szöveg)

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               Ez a javaslat az Eurocontrol kibővített bizottságának 2019. november 28-i ülését megelőzően az Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozatra vonatkozik, amely az útvonaldíj-rendszer alkalmazási feltételei (a továbbiakban: alkalmazási feltételek) naprakésszé tételének tervezett elfogadásával, valamint az útvonaldíjak költségalapjának meghatározására és az egységdíjak kiszámítására vonatkozó alapelvek (a továbbiakban: alapelvek”) naprakésszé tételével – a továbbiakban: tervezett jogi aktusokkal – kapcsolatos.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.Az útvonalhasználati díjakról szóló többoldalú megállapodás

               Az útvonalhasználati díjakról szóló többoldalú megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás)
                  1
                célja az útvonaldíjak közös rendszerének létrehozása. A megállapodás 1. cikkével összhangban a szerződő államok megállapodtak abban, hogy közös politikát folytatnak az útvonali léginavigációs berendezések és szolgáltatások díjaival – a továbbiakban: útvonaldíjakkal kapcsolatban, a hatáskörükbe tartozó repüléstájékoztató körzetek (FIR) légterében. Ennek megfelelően megállapodnak az útvonaldíjak megállapítására és beszedésére szolgáló közös rendszer létrehozásában és abban, hogy erre a célra az Eurocontrol szolgáltatásait veszik igénybe. A megállapodás 3. cikkének megfelelően az Eurocontrol kibővített bizottsága vállalja az útvonaldíjak közös rendszerének létrehozását.

               A megállapodás 1986-ban lépett hatályba.

               A megállapodásnak valamennyi tagállam szerződő fele
                  2
               .

               2.2.Az Eurocontrol kibővített bizottsága

               A megállapodás 3. cikke (2) bekezdésének megfelelően az Eurocontrol kibővített bizottsága:

               1.megállapítja az útvonaldíjak kiszámításánál figyelembe veendő alapelveket;

               2.megállapítja az útvonaldíjak kiszámításánál alkalmazandó képletet;

               3.minden díjszámítási időszakra jóváhagyja a költségek megtérítésének arányát;

               4.meghatározza azt az elszámolási egységet, amelyben az útvonaldíjakat kifejezik;

               5.meghatározza a rendszer alkalmazási feltételeit, beleértve a fizetési feltételeket is, valamint az egységdíjakat és tarifákat, illetve azt az időszakot, amelyre ezek alkalmazandók;

               6.meghatározza az útvonaldíj alóli mentesség alapelveit.

               Az Eurocontrol tagállamai és azon szerződő államok, amelyek nem tagjai az Eurocontrolnak, egy-egy szavazattal rendelkeznek. A megállapodás 6. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a kibővített bizottság egyhangúlag határoz az útvonaldíjak kiszámításának költségértékelésével kapcsolatos ügyekben (a megállapodás 3. cikke (2) bekezdésének a) pontja) és az alkalmazási feltételekről (a megállapodás 3. cikke (2) bekezdésének e) pontja), és ezek a határozatok kötelező érvényűek valamennyi szerződő államra nézve. Egyhangú döntés hiányában a kibővített bizottság a leadott szavazatok kétharmados többségével határoz; bármely Szerződő Állam, amely kiemelten fontos nemzeti szempontok miatt nem tudja ezen határozatot alkalmazni, köteles ezen szempontokról írásos magyarázatot benyújtani a kibővített bizottságnak (a megállapodás 6. cikke (1) bekezdésének a) pontja).

               2.3.A kibővített bizottság tervezett jogi aktusai

               A kibővített bizottságnak írásbeli eljárás keretében, legkésőbb a 2019. november 20–21-i 113. ülésén a határozatokat kell elfogadnia a tervezett jogi aktusokról.

               A tervezett jogi aktusok célja, hogy biztosítsák az egységes európai égbolt teljesítményére és díjszámítási rendszerére vonatkozó uniós szabályokkal való folyamatos összhangot, különös tekintettel a 2019. február 11-i (EU) 2019/317 rendeletre
                  3
               , amely a harmadik referencia-időszakban (2020–2024), 2020. január 1-jétől kezdődően alkalmazandó.

               Az alapelvek tervezete továbbra is két lehetséges módszert irányoz elő a költségek és az egységdíjak kiszámítására: vagy a teljes költségmegtérülés módszerét, vagy a megállapított költség módszerét. A javasolt módosítások tartalmazzák a következő rendelkezést: „Az Európai Unió által elfogadott, az egységes európai égbolt teljesítmény- és díjszámítási rendszerére vonatkozó szabályokat alkalmazó szerződő államok úgy tekintendők, hogy megfelelnek az EUROCONTROL által e kérdésekben elfogadott szabályoknak.” A tervezett jogi aktusok nem foglalkoznak a következő kérdésekkel, amelyek részleteit az uniós jogszabályok tartalmazzák:

               1.Azok a feltételek, amelyek mellett a megállapított költségek és szolgálati egységek a teljesítményterv lehetséges felülvizsgálatára való tekintettel felülvizsgálhatók;

               2.A léginavigációs szolgáltatók által nyert állami forrásoknak a megállapított költségekből való levonására vonatkozó kötelezettség (az uniós jog szerinti követelmény, de nem közös EUROCONTROL-politika);

               3.Az útvonaldíjakból származó bevételek közös projektek finanszírozására való felhasználása;

               4.A közlekedési kockázatmegosztási mechanizmus paraméterei és értékei;

               5.Egyes átvitelek időzítése és módozatai, például a közlekedési kockázatmegosztási mechanizmus és a költségkockázati mechanizmus kiigazítása;

               6.A léginavigációs szolgáltatók ösztönzőinek részletes szabályai;

               7.Az egyszerűsített díjszámítási rendszer létrehozásához és alkalmazásához szükséges, teljesítménnyel kapcsolatos feltételek.

               Az alapelvek tervezete összhangban áll az (EU) 2019/317 rendelet 22. cikkének (4) bekezdésével, így amennyiben a léginavigációs szolgáltatóknak a befektetett eszközök lízingelése miatt merülnek fel költségei, akkor ezek a költségek nem kerülnek bele a tőkeköltségekbe.

               Az alkalmazási feltételek javasolt módosításai az alkalmazási feltételek 5. cikkét (távolságtényező), 6. cikkét (súlyozó tényező) és 8. cikkét (mentességek) érintik, különös tekintettel az egyes légi járművek maximális felszálló tömegének kiszámítására. Ez utóbbi javaslat a járműtípusonként egy légtérfelhasználóra eső átlagos maximális felszálló tömegen alapuló jelenlegi számítást váltaná fel, 2020. január 1-jei hatállyal.

               Ezen túlmenően az Eurocontrol Központi Útvonalhasználati Díjirodája (CRCO) az alkalmazási feltételek két módosítását javasolja. Az első egy új záradék bevezetése a bankköltségekre vonatkozóan a számlák légtérhasználók általi kifizetésével kapcsolatban. A második a számlák kifizetésének sorrendjét érinti, amennyiben a légtérhasználók nem adnak utasítást a CRCO-nak.

               Az alkalmazási feltételek 1. mellékletében található útvonali díjszámítási körzetek listája a következő frissítéseket tartalmazza: szerkesztési változtatások Bulgária és Románia díjszámítási körzeteinek leírásában, Észak-Macedónia új megnevezése és Ukrajna díjszámítási körzetének új leírása.

               Az említett módosítások megerősítik a „felhasználó fizet” elv alkalmazását, amely az uniós közlekedési infrastruktúrára vonatkozó díjszabási politika részét képezi.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               A tervezett jogi aktusok biztosítják az egységes európai égbolt teljesítmény- és díjszámítási rendszerére vonatkozó uniós szabályokkal való folyamatos összhangot, és az Unió támogatja őket. A javaslat célja, hogy az Unió nevében együttesen eljáró tagállamok fogadják el a tervezett jogi aktusok javasolt módosításait. .

               A tervezett jogi aktusok kötelezőek lesznek a szerződő államokra nézve, a megállapodás 6. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően, amely a következőket írja elő: „a 3.2. a)-f) és h) Cikkelyben említett ügyekkel kapcsolatos döntések az összes Szerződő Állam egyhangú szavazását igénylik és ezek minden Szerződő Államra nézve kötelezőek; amennyiben nincs egyhangú döntés, a Kibővített Bizottságnak kell döntenie a leadott szavazatok kétharmados többségét figyelembe véve a döntésnél; bármely Szerződő Állam, amely nemzeti szempontok miatt nem tudja ezen döntést alkalmazni, köteles ezen szempontokról írásos magyarázatot benyújtani a Kibővített Bizottság részére.”

               A tervezett jogi aktusok tárgyát nagyrészt az uniós jogszabályok – különösen az (EU) 2019/317 rendelet – szabályozzák. Az említett jogi aktusok tehát befolyásolhatják a közös szabályokat, vagy megváltoztathatják azok alkalmazási körét. Ennek eredményeként az EUMSZ 3. cikke (2) bekezdésének utolsó mondata értelmében az Unió kizárólagos külső hatáskörrel rendelkezik.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése attól függetlenül alkalmazandó, hogy az Unió tagja-e a szervnek vagy részes fele-e a megállapodásnak
                  4
               .

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  5
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A kibővített bizottság a megállapodás által létrehozott szerv, és a kibővített bizottság által elfogadandó jogi aktusok joghatással bíró jogi aktusok. A tervezett jogi aktusok a megállapodás 6. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően a nemzetközi jog szerint kötelező érvényűek lesznek a szerződő államokra.

               A tervezett jogi aktusok nem egészítik ki és nem módosítják a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik csak járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen anyagi jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt anyagi jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a közlekedéssel kapcsolatos (az EUMSZ VI. címe).

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 100. cikkének (2) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 100. cikkének (2) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2019/0233 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az Eurocontrol kibővített bizottságában az útvonaldíjak költségalapjának megállapítására és az egységdíjak kiszámítására vonatkozó alapelvek, valamint az útvonaldíj-rendszer és a fizetési feltételek tekintetében képviselendő álláspontról

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az útvonalhasználati díjakról szóló többoldalú megállapodás
                  6
                (a továbbiakban: megállapodás) 1986. január 1-jén lépett hatályba.

               (2)A megállapodás 3. cikkének (2) bekezdése szerint a kibővített bizottság elfogadja a léginavigációs díjak kiszámításához használt költségelemzésre és az ilyen díjak alkalmazási és fizetési feltételeire vonatkozó elveket.

               (3)A kibővített bizottság 2019. november 20–21-i 113. ülése előtt vagy során írásbeli eljárás keretében határozatokat fogad el az útvonaldíjak költségalapjának meghatározására, valamint az egységdíjak kiszámítására vonatkozó alapelvek naprakésszé tételéről, továbbá az útvonaldíj-rendszer és a fizetési feltételek aktualizálásáról (a továbbiakban: határozatok).

               (4)Helyénvaló meghatározni az Eurocontrol kibővített bizottságában az Unió nevében képviselendő álláspontot, mivel e határozatok tárgyát jelentős részben az uniós jogszabályok, nevezetesen az (EU) 2019/317 bizottsági végrehajtási rendelet
                  7
                szabályozzák. Ezért ezek a jogi aktusok hatással lehetnek a közös szabályokra, illetve hatályukat megváltoztathatják, és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 3. cikke (2) bekezdésének értelmében az Unió kizárólagos külső hatáskörrel rendelkezik.

               (5)A határozatok célja a közlekedésre vonatkozó uniós szabályokkal – különösen az 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel
                  8
                és az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelettel – való folyamatos összhang biztosítása. Ezért helyénvaló támogatni e határozatok elfogadását.

               (6)Az Unió álláspontját az Unió azon tagállamainak kell képviselniük közösen eljárva, amelyek tagjai az Eurocontrol kibővített bizottságának,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Eurocontrol kibővített bizottságának 2019. november 28-i ülése előtt vagy alatt zajló írásbeli eljárásban az Unió által képviselendő álláspont a következő:

               a) az Unió támogatja az útvonaldíjak költségalapjának megállapítására vonatkozó aktualizált elveket
                  9
               ;

               b) az Unió támogatja az útvonaldíjrendszer és a fizetési feltételek aktualizált alkalmazási feltételeit
                  10
               .

               2. cikk

               Az 1. cikkben említett álláspontot az Unió azon tagállamai képviselik közösen eljárva, amelyek tagjai az Eurocontrol kibővített bizottságának.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                  https://www.eurocontrol.int/sites/default/files/article/attachments/multilateral-agreement-relating-to-route-charges.pdf

                     (2)

                        Az EU tagállamain kívül Albánia, Bosznia-Hercegovina, Észak-Macedónia, Grúzia, a Moldovai Köztársaság, Monaco, Montenegró, Norvégia, Svájc, Örményország, Törökország és Ukrajna is részes felei a megállapodásnak, és ratifikálták azt.

                     (3)

                        A Bizottság (EU) 2019/317 végrehajtási rendelete (2019. február 11.) az egységes európai égboltra vonatkozó teljesítmény- és díjszámítási rendszer létrehozásáról, valamint a 390/2013/EU és a 391/2013/EU végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 56., 2019.2.25., 1. o.).

                     (4)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. pont.

                     (5)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (6)

                  https://www.eurocontrol.int/sites/default/files/article/attachments/multilateral-agreement-relating-to-route-charges.pdf

                     (7)

                        A Bizottság (EU) 2019/317 végrehajtási rendelete (2019. február 11.) az egységes európai égboltra vonatkozó teljesítmény- és díjszámítási rendszer létrehozásáról, valamint a 390/2013/EU és a 391/2013/EU végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 56., 2019.2.25., 1. o.)

                     (8)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 549/2004/EK rendelete (2004. március 10.) az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról (keretrendelet) (HL L 096., 2004.3.31., 1. o.).

                     (9)

                  https://ext.eurocontrol.int/ftp/?t=93085cefad506a898b74bf51ae9f2ec6
                   az Eurocontrol 19.60.01 sz. dokumentuma

                     (10)

                  https://ext.eurocontrol.int/ftp/?t=5db7f9ad4dda0c0a7803388ca46b101e
                   az Eurocontrol 19.60.02-1 sz. dokumentuma