               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.5.27.
            COM(2016) 302 final
            2016/0155(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és a Fülöp-szigeteki Köztársaság kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről szóló megállapodásnak az Unió részéről történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  Az Európai Bíróság úgynevezett „nyitott égbolt” ügyekben hozott ítéletei nyomán a Tanács 2003. június 5-én harmadik országokkal folytatandó tárgyalások megkezdésére hatalmazta fel a Bizottságot annak érdekében, hogy a meglévő kétoldalú légi közlekedési megállapodások egyes rendelkezéseinek helyébe uniós szintű megállapodás lépjen („horizontális felhatalmazás”). E megállapodások célja, hogy az Európai Unió valamennyi légi fuvarozója hátrányos megkülönböztetés nélkül férhessen hozzá az Európai Unió tagállamai és harmadik országok közötti légi útvonalakhoz, és hogy a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú légi közlekedési megállapodások összhangba kerüljenek az európai uniós joggal.

               •A javaslatnak a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel való összhangja

                  A megállapodás rendelkezései az Európai Unió tagállamai és a Fülöp-szigeteki Köztársaság között létrejött tíz kétoldalú légi közlekedési megállapodás esetében váltják fel vagy egészítik ki a hatályos rendelkezéseket.

               •A javaslat egyéb uniós politikákkal való összhangja

                  A megállapodás az Unió külső légi közlekedési politikájának alapvető célkitűzését szolgálja oly módon, hogy hatályos kétoldalú légi közlekedési megállapodásokat hoz összhangba az uniós joggal.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  Az EUMSZ 100. cikkének (2) bekezdése és 218. cikkének (5) bekezdése

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  A javaslat teljes mértékben a Tanács által adott „horizontális felhatalmazáson” alapul, figyelembe véve azokat a kérdéseket, amelyek az uniós jog és a kétoldalú légi közlekedési megállapodások tárgyát képezik.

               •Arányosság

                  A megállapodás csak az uniós jognak való megfeleléshez szükséges mértékben módosítja vagy egészíti ki a kétoldalú légi közlekedési megállapodások rendelkezéseit.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Az Unió és a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti megállapodás a leghatékonyabb eszköz a tagállamok és a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti hatályos kétoldalú légi közlekedési megállapodásoknak a közösségi joggal való összehangolására.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  Az EUMSZ 218. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság a tárgyalásokat egy különbizottsággal egyeztetve folytatta le. A tárgyalások folyamán a gazdasági ág képviselőivel is konzultáltak. Az ezen eljárás során tett észrevételeket figyelembe vették. Az érintett tagállamok ellenőrizték a kétoldalú légi közlekedési megállapodásokra való hivatkozások pontosságát. A gazdasági ág képviselői hangsúlyozták, hogy kereskedelmi tevékenységük szempontjából mennyire fontos a szilárd jogi háttér.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  Tárgytalan.

               •Hatásvizsgálat

                  Tárgytalan.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  A javaslat a jogszabályok egyszerűsítésére törekszik. A tagállamok és a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti kétoldalú légi közlekedési megállapodások rendelkezéseit egyetlen uniós megállapodás rendelkezései váltják fel vagy egészítik ki.

               •Alapjogok

                  Tárgytalan.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A javaslat nincs hatással az uniós költségvetésre.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  A megállapodást hatálybalépéséig a felek ideiglenesen alkalmazzák az azt a napot követő hónap első napjától, amelyen a felek értesítették egymást arról, hogy az ehhez szükséges eljárások lezárultak.

               Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

                  Tárgytalan.

               A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  A tagállamok és harmadik országok közötti nemzetközi légi közlekedési kapcsolatokat ez idáig a tagállamok és harmadik országok között létrejött kétoldalú légi közlekedési megállapodások, azok mellékletei és egyéb kapcsolódó kétoldalú vagy többoldalú szerződések szabályozták.

                  Azonban a tagállamok kétoldalú légi közlekedési megállapodásainak a kijelölésre vonatkozó hagyományos záradékai ellentétesek az uniós joggal. Lehetővé teszik ugyanis egy harmadik ország számára, hogy az megtagadja, visszavonja vagy felfüggessze egy tagállam által kijelölt azon légi fuvarozó jogosítványait vagy engedélyeit, amelynek többségi tulajdona és tényleges ellenőrzése felett nem az adott tagállam vagy a tagállamban illetőséggel rendelkező személy vagy jogalany rendelkezik. Ez az egyik tagállamban székhellyel rendelkező, de más tagállamok állampolgárai tulajdonában lévő és általuk ellenőrzött európai uniós légi fuvarozókkal szembeni hátrányos megkülönböztetésnek minősül. Ez ellentétes az Európai Unió működéséről szóló szerződés 49. cikkével, amely kimondja, hogy az Európai Unió egy adott tagállamának állampolgárait a szabad letelepedés jogának gyakorlásakor ugyanolyan bánásmód illeti meg a fogadó tagállam területén, amilyenben az adott tagállam állampolgárai részesülnek.

                  Felmerülnek további kérdések is, például a légi járművek tüzelőanyagaira kivetett adók vagy a légitársaságok közötti kötelező kereskedelmi megállapodások tekintetében indokolt lenne biztosítani a tagállamok és a harmadik országok közötti kétoldalú légi közlekedési megállapodások meglévő rendelkezéseinek módosítása vagy kiegészítése révén az uniós jognak való megfelelést.

                  A Bizottság a „horizontális felhatalmazás” mellékletében foglalt mechanizmusokkal és irányelvekkel összhangban egy olyan megállapodás megkötéséről folytatott tárgyalásokat a Fülöp-szigeteki Köztársasággal, amely a tagállamok és a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti meglévő kétoldalú légi közlekedési megállapodások egyes rendelkezéseinek helyébe lép. A megállapodás 2. cikke a kijelölésre vonatkozóan a hagyományos záradékok helyébe uniós záradékot léptet, amely az EU valamennyi légi fuvarozója számára lehetővé teszi, hogy éljen letelepedési jogával. Az 5. cikk feloldja az Európai Unió versenyjogi szabályaival való esetleges ellentmondásokat.

                  Mivel a megállapodásról folytatott tárgyalások sikeresen lezárultak, azt az Európai Unió nevében alá kell írni. E célból a Bizottság határozatra tesz javaslatot.

                  Továbbá az is javasolt, hogy az együttműködési megállapodás a hatálybalépéséig ideiglenesen alkalmazandó legyen az azon időpontot követő hónap első napjától, amikor a felek értesítették egymást az e célból szükséges eljárások lezárulásáról.

               2016/0155 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió és a Fülöp-szigeteki Köztársaság kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről szóló megállapodásnak az Unió részéről történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (5) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Tanács 2003. június 5-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdeményezzen harmadik országokkal a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek uniós szintű megállapodással való felváltásáról.

               (2)Ennek megfelelően a Bizottság tárgyalásokat folytatott az Unió nevében a Fülöp-szigeteki Köztársaság kormányával a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről szóló megállapodásról (a továbbiakban: megállapodás). A tárgyalások 2016. február 10-én a megállapodás parafálásával sikeresen lezárultak.

               (3)A megállapodás célja, hogy tíz tagállam és a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti kétoldalú légi közlekedési megállapodásokat összhangba hozza az uniós joggal.

               (4)Következésképpen a megállapodást – annak egy későbbi időpontban történő megkötésére figyelemmel – az Európai Unió nevében alá kell írni.

               (5)Annak érdekében, hogy a megállapodásból fakadó előnyök a lehető leghamarabb jelentkezzenek, azt ideiglenesen alkalmazni kell,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió és a Fülöp-szigeteki Köztársaság kormánya közötti, a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) aláírását az Európai Unió nevében a Tanács jóváhagyja, figyelemmel a megállapodás megkötésére.

               A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

               2. cikk

               A Tanács Főtitkársága – figyelemmel a megállapodás megkötésére – kibocsátja a megállapodás aláírására vonatkozó meghatalmazást a megállapodás főtárgyalója által kijelölt személy(ek) részére.

               3. cikk

               A megállapodást hatálybalépéséig a felek ideiglenesen alkalmazzák az azt a napot követő hónap első napjától, amelyen a felek értesítették egymást arról, hogy az ehhez szükséges eljárások lezárultak.

               4. cikk

               A Tanács elnöke kijelöli az Európai Unió nevében a megállapodás 8. cikkének (2) bekezdése szerinti értesítés megtételére jogosult személyt.

               5. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.5.27.
            COM(2016) 302 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és a Fülöp-szigeteki Köztársaság kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről szóló megállapodásnak az Unió részéről történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

               MELLÉKLET

               a következőhöz:

               Javaslat
                  A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió és a Fülöp-szigeteki Köztársaság kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről szóló megállapodásnak az Unió részéről történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ

               egyrészről, és

               A FÜLÖP-SZIGETEKI KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA

               (a továbbiakban: a Fülöp-szigetek),

               másrészről

               (a továbbiakban: a felek),

               MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Unió néhány tagállama és a Fülöp-szigetek között olyan kétoldalú légi közlekedési megállapodások jöttek létre, amelyek az európai uniós joggal ellentétes rendelkezéseket tartalmaznak,

               MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik számos olyan kérdésben, amelyre az Európai Unió tagállamai és harmadik országok között létrejött kétoldalú légi közlekedési megállapodások kiterjedhetnek,

               MEGÁLLAPÍTVA, hogy az európai uniós jog szerint a tagállamok valamelyikében székhellyel rendelkező közösségi légi fuvarozóknak joguk van hátrányos megkülönböztetés nélkül hozzáférni az Európai Unió tagállamai és harmadik országok közötti légi útvonalakhoz,

               TEKINTETTEL az Európai Unió és egyes harmadik országok között létrejött azon megállapodásokra, amelyek az ilyen harmadik országokban illetőséggel rendelkező személyek és jogalanyok számára lehetővé teszik, hogy az európai uniós joggal összhangban engedélyezett légi fuvarozói vállalkozásokban tulajdonjogot szerezzenek,

               FELISMERVE, hogy az Európai Unió tagállamai és a Fülöp-szigetek között létrejött kétoldalú légi közlekedési megállapodások azon rendelkezéseit, amelyek ellentétesek az Európai Unió jogszabályaival, teljes összhangba kell hozni azokkal annak érdekében, hogy az Európai Unió és a Fülöp-szigetek közötti légi szolgáltatások tekintetében szilárd jogi háttér jöjjön létre, és garantálható legyen az ilyen légi szolgáltatások folytonossága,

               MEGÁLLAPÍTVA, hogy az európai uniós jog értelmében a légi fuvarozók elvben nem köthetnek olyan megállapodásokat, amelyek hatással lehetnek az Európai Unió tagállamai közötti kereskedelemre, és a verseny megakadályozását, korlátozását vagy torzítását célozzák, illetve idézik elő,

               FELISMERVE, hogy az Európai Unió tagállamai és a Fülöp-szigetek között létrejött kétoldalú légi közlekedési megállapodások azon rendelkezései, amelyek i. előírják vagy előnyben részesítik a vállalkozások közötti olyan megállapodások, vállalkozástársulások által hozott döntések vagy összehangolt magatartások elfogadását, amelyek megakadályozzák, torzítják vagy korlátozzák a légi fuvarozók közötti versenyt az adott útvonalakon; vagy ii. bármely efféle megállapodás, határozat vagy összehangolt magatartás hatásait erősítik; vagy iii. a légi fuvarozókra vagy más magánjellegű gazdasági szereplőkre hárítják az olyan intézkedések meghozatalának felelősségét, amelyek megakadályozzák, torzítják vagy korlátozzák a légi fuvarozók közötti versenyt az adott útvonalakon, mind hozzájárulhatnak ahhoz, hogy a vállalkozásokra vonatkozó versenyszabályok veszítsenek hatékonyságukból,

               MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Uniónak e megállapodás keretében nem célja az Európai Unió és Fülöp-szigetek közötti légi forgalom mértékének növelése, az európai uniós légi fuvarozók és a Fülöp-szigetek légi fuvarozói közti egyensúly befolyásolása, vagy a meglévő kétoldalú légi közlekedési megállapodások rendelkezéseinek a forgalmi jogok tekintetében történő módosítása,

               A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

               1. CIKK

               Általános rendelkezések

               1.
                     E megállapodás alkalmazásában a „tagállamok” az Európai Unió tagállamait, az „EU-szerződések” az Európai Unióról szóló szerződést és az Európai Unió működéséről szóló szerződést jelenti.

               2.
                     Az 1. mellékletben felsorolt megállapodásokban szerződő félként szereplő tagállamok állampolgáraira való hivatkozásokat az Európai Unió valamennyi tagállamának állampolgáraira való hivatkozásként kell értelmezni.

               3.
                     Az 1. mellékletben felsorolt valamennyi megállapodásban az adott megállapodásban szerződő félként szereplő tagállam légi fuvarozóira vagy légitársaságaira való hivatkozásokat az Európai Unió bármely tagállama által kijelölt légi fuvarozókra vagy légitársaságokra való hivatkozásként kell értelmezni.

               2. CIKK

               Tagállam általi kijelölés:

               1.
                     A 2. melléklet a), illetve b) pontjában felsorolt cikkeknek az érintett tagállam légi fuvarozójának kijelölésére, a légi fuvarozó részére a Fülöp-szigetek által megadott engedélyekre és jogosítványokra, valamint a légi fuvarozó ilyen engedélyeinek vagy jogosítványainak megtagadására, visszavonására, felfüggesztésére vagy korlátozására vonatkozó rendelkezések helyébe e cikk (2) és (3) bekezdésének rendelkezései lépnek.

               2.
                     A tagállam általi kijelölés kézhezvételét követően a Fülöp-szigetek a legrövidebb eljárási időn belül megadja a megfelelő engedélyeket és jogosítványokat, feltéve hogy:

               i.
                     a légi fuvarozó az EU-szerződések értelmében a kijelölő tagállamban székhellyel és az uniós jognak megfelelő érvényes működési engedéllyel rendelkezik; valamint

               ii.
                     az üzemben tartási engedély kiadásáért felelős tagállam az előírások szerint hatékonyan és folyamatosan felügyeli a légi fuvarozó tevékenységét, valamint a kijelölésben egyértelműen meghatározza az illetékes légi közlekedési hatóságot; valamint

               iii.
                     a légi fuvarozó tulajdonjoga és tényleges ellenőrzése – közvetlenül vagy többségi tulajdon révén – tagállamok és/vagy tagállamokban illetőséggel rendelkező személyek vagy jogalanyok, és/vagy a 3. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azokban illetőséggel rendelkező személyek vagy jogalanyok kezében van.

               3.
                     A Fülöp-szigeteknek jogában áll a tagállam által kijelölt légi fuvarozó engedélyeit vagy jogosítványait megtagadni, visszavonni, felfüggeszteni vagy korlátozni, amennyiben:

               i.
                     a légi fuvarozó az EU-szerződések értelmében nem rendelkezik a kijelölő tagállamban székhellyel és az uniós jognak megfelelő érvényes működési engedéllyel; vagy

               ii.
                     az üzemben tartási engedély kiadásáért felelős tagállam nem felügyeli hatékonyan vagy folyamatosan a légi fuvarozó tevékenységét, illetve az illetékes légi közlekedési hatóság a kijelölésben nincs egyértelműen meghatározva; vagy

               iii.
                     a légi fuvarozó tulajdonjoga vagy tényleges ellenőrzése – közvetlenül vagy többségi tulajdon révén – nem a tagállamok és/vagy a tagállamokban illetőséggel rendelkező személyek vagy jogalanyok, és/vagy a 3. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azokban illetőséggel rendelkező személyek vagy jogalanyok kezében van; vagy

               iv.
                     a Fülöp-szigetek és egy tagállam között létrejött valamely kétoldalú megállapodás értelmében a légi fuvarozó már rendelkezik működési engedéllyel, és a Fülöp-szigetek igazolni tudja, hogy az ezen megállapodás szerinti közlekedési jogok gyakorlása egy olyan útvonalon, amely érinti a kérdéses tagállam egy pontját, a másik megállapodás által előírt, közlekedési jogokra vonatkozó korlátozások megkerülését eredményezné.

               Az e bekezdés szerinti jogának gyakorlása során a Fülöp-szigetek nem alkalmazhat az állampolgárság alapján megkülönböztetést az európai uniós légi fuvarozók között.

               3. CIKK

               Biztonság

               1.
                     A 2. melléklet c) pontjában felsorolt cikkek megfelelő rendelkezései kiegészülnek e cikk (2) bekezdésének rendelkezéseivel.

               2.
                     Ha egy tagállam olyan légi fuvarozót jelöl ki, amelynek szabályozási ellenőrzését egy másik tagállam gyakorolja és tartja fenn, a légi fuvarozót kijelölő tagállam és a Fülöp-szigetek között létrejött megállapodásban foglalt biztonsági rendelkezések szerint a Fülöp-szigeteket a biztonsági előírásoknak az adott másik tagállam általi elfogadása, végrehajtása és betartása tekintetében, valamint az adott légi fuvarozó működési engedélye tekintetében megillető jogok ugyanúgy fennállnak.

               4. CIKK

               A légi járművek tüzelőanyagaira kivetett adók

               1.
                     A 2. melléklet d) pontjában felsorolt megfelelő cikkek kiegészülnek e cikk (2) bekezdésének rendelkezéseivel.

               2.
                     Bármely ellenkező értelmű rendelkezéstől eltérve a 2. melléklet d) pontjában felsorolt rendelkezésekben foglaltak nem akadályozhatják meg a tagállamokat abban, hogy hátrányos megkülönböztetés nélkül adókat, illetékeket, vámokat vagy díjakat vessenek ki a területükön felvett olyan tüzelőanyagra, amelyet a Fülöp-szigetek által kijelölt légi fuvarozók olyan légi járművei használnak, amelyek az adott tagállam területének egy pontja és az adott tagállam vagy egy másik tagállam területének egy másik pontja között közlekednek.

               5. CIKK

               A versenyszabályoknak való megfelelés

               1.
                     Bármely ellenkező értelmű rendelkezéssel ellentétben az 1. mellékletben felsorolt megállapodások i. semmilyen mértékben nem írhatják elő vagy részesíthetik előnyben azoknak a vállalkozások közötti megállapodásoknak, vállalkozások társulásai által hozott döntéseknek vagy összehangolt magatartásoknak az elfogadását, amelyek a piaci versenyt akadályozzák, torzítják vagy korlátozzák; ii. nem erősíthetik bármely efféle megállapodás, határozat vagy összehangolt magatartás hatásait; illetve iii. nem háríthatják a magánszektorbeli gazdasági szereplőkre a versenyt akadályozó, torzító vagy korlátozó intézkedések meghozatalának felelősségét.

               2.
                     Az 1. mellékletben felsorolt megállapodásoknak az e cikk (1) bekezdésével összeegyeztethetetlen rendelkezései nem alkalmazhatók.

               6. CIKK

               A megállapodás mellékletei

               A megállapodás mellékletei annak szerves részét képezik.

               7. CIKK

               Felülvizsgálat és módosítás

               A felek kölcsönös megegyezés alapján bármikor felülvizsgálhatják vagy módosíthatják ezt a megállapodást.

               8. CIKK

               Hatálybalépés és ideiglenes alkalmazás

               1.
                     Ez a megállapodás azon a napon lép hatályba, amelyen a felek írásban értesítették egymást arról, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásaik lezárultak.

               2.
                     Az (1) bekezdés alkalmazhatóságát nem érinti, hogy a felek megegyeznek abban, hogy e megállapodást ideiglenesen alkalmazzák az azt a napot követő első hónap első napjától, amelyen értesítik egymást arról, hogy az ehhez szükséges eljárások lezárultak.

               3.
                     Ez a megállapodás valamennyi, az 1. mellékletben felsorolt megállapodásra és egyéb megegyezésre alkalmazandó, beleértve azokat is, amelyek e megállapodás aláírásának napján még nem léptek hatályba.

               9. CIKK

               A megállapodás megszűnése

               1.
                     Abban az esetben, ha az 1. mellékletben felsorolt megállapodások valamelyike hatályát veszti, e megállapodás minden olyan rendelkezése, amely az 1. mellékletben szereplő adott megállapodásra vonatkozik, szintén hatályát veszti.

               2.
                     Abban az esetben, ha az 1. mellékletben felsorolt összes megállapodás hatályát veszti, ez a megállapodás is hatályát veszti.

               FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott, erre megfelelő felhatalmazással rendelkező meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.

               Kelt […]-ban/-ben, a(z) […] év […] havának […] napján, két-két eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven.

               AZ EURÓPAI UNIÓ RÉSZÉRŐL:
                     A FÜLÖP-SZIGETEKI KÖZTÁRSASÁG RÉSZÉRŐL:

               1. melléklet

               A megállapodás 1. cikkében említett megállapodások jegyzéke

               A Fülöp-szigetek és az Európai Unió tagállamai között létrejött azon légi közlekedési megállapodások és egyéb megegyezések, illetve azok módosításai, amelyeket e megállapodás aláírásának napján már megkötöttek, aláírtak vagy parafáltak.

               -
                     az Osztrák Köztársaság szövetségi kormánya és Fülöp-szigeteki Köztársaság kormánya között 1992. augusztus 12-én Manilában aláírt légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Fülöp-szigetek–Ausztria megállapodás,

               -
                     A Belga Királyság kormánya és a Fülöp-szigeteki Köztársaság kormánya között létrejött, 1970. január 30-án Manilában aláírt légi közlekedési megállapodás (a továbbiakban a 2. mellékletben: Fülöp-szigetek–Belgium megállapodás);

               -
                     A Cseh és Szlovák Szövetségi Köztársaság kormánya és a Fülöp-szigeteki Köztársaság kormánya között létrejött, 1992. április 23-án Prágában aláírt légi közlekedési megállapodás (a továbbiakban a 2. mellékletben: Fülöp-szigetek–Cseh Köztársaság megállapodás);

               -
                     A Dán Királyság kormánya és a Fülöp-szigeteki Köztársaság kormánya között létrejött, 1969. május 8-án Oslóban aláírt kétoldalú légi közlekedési megállapodás (a továbbiakban a 2. mellékletben: Fülöp-szigetek–Dánia megállapodás);

               -
                     A Svéd Királyság kormánya és a Fülöp-szigeteki Köztársaság kormánya között létrejött, 1969. május 8-án Oslóban aláírt kétoldalú légi közlekedési megállapodás (a továbbiakban a 2. mellékletben: Fülöp-szigetek–Svédország megállapodás);

               -
                     A Német Szövetségi Köztársaság és a Fülöp-szigeteki Köztársaság között létrejött, 1971. augusztus 6-án Manilában aláírt légi közlekedési megállapodás (a továbbiakban a 2. mellékletben: Fülöp-szigetek–Németország megállapodás);

               -
                     a Görög Királyság kormánya és a Fülöp-szigeteki Köztársaság kormánya között 1949. október 8-án Athénban aláírt légi közlekedési megállapodás (a továbbiakban a 2. mellékletben: a Fülöp-szigetek–Görögország megállapodás);

               -
                     a Magyar Köztársaság kormánya és a Fülöp-szigeteki Köztársaság kormánya között létrejött, 1992. május 21-én Budapesten aláírt légi közlekedési megállapodás (a továbbiakban a 2. mellékletben: a Fülöp-szigetek–Magyarország megállapodás);

               -
                     a Luxemburgi Nagyhercegség kormánya és a Fülöp-szigeteki Köztársaság kormánya között létrejött, 2001. november 21-én Luxembourgban aláírt légi közlekedési megállapodás (a továbbiakban a 2. mellékletben: Fülöp-szigetek–Luxemburg megállapodás);

               -
                     A Lengyel Köztársaság kormánya és a Fülöp-szigeteki Köztársaság kormánya között létrejött, 1993. július 1-én Manilában aláírt légi közlekedési megállapodás (a továbbiakban a 2. mellékletben: Fülöp-szigetek–Lengyelország megállapodás);

               2. melléklet

               Az 1. mellékletben felsorolt megállapodásokban szereplő és a megállapodás 2–4. cikkében említett cikkek jegyzéke

               a) Kijelölés:

               -
                     A Fülöp-szigetek–Ausztria megállapodás 3. cikke;

               -
                     A Fülöp-szigetek–Belgium megállapodás 3. cikke;

               -
                     A Fülöp-szigetek–Cseh Köztársaság megállapodás III. cikke;

               -
                     A Fülöp-szigetek–Dánia megállapodás 3. cikke;

               -
                     A Fülöp-szigetek–Svédország megállapodás 3. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Németország megállapodás 3. cikkének (1) bekezdése;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Görögország megállapodás 2. és 3. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Magyarország megállapodás III. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Luxemburg megállapodás III. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Lengyelország megállapodás III. cikke;

               b) Engedélyek és jogosítványok megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása:

               -
                     A Fülöp-szigetek–Ausztria megállapodás 3. cikke;

               -
                     A Fülöp-szigetek–Belgium megállapodás 3. cikke;

               -
                     A Fülöp-szigetek–Cseh Köztársaság megállapodás III. cikke;

               -
                     A Fülöp-szigetek–Dánia megállapodás 3. cikke;

               -
                     A Fülöp-szigetek–Svédország megállapodás 3. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Németország megállapodás 3. cikkének (4), (5) bekezdése és a (6) bekezdésének első mondata;

               -
                     A Fülöp-szigetek–Görögország megállapodás 6. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Magyarország megállapodás IV. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Luxemburg megállapodás III. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Lengyelország megállapodás III. cikke;

               c) Biztonság:

               -
                     A Fülöp-szigetek–Ausztria megállapodás 6. cikke;

               -
                     A Fülöp-szigetek–Belgium megállapodás 11. cikke;

               -
                     A Fülöp-szigetek–Cseh Köztársaság megállapodás X. cikke;

               -
                     A Fülöp-szigetek–Dánia megállapodás 11. cikke;

               -
                     A Fülöp-szigetek–Svédország megállapodás 11. cikke;

               -
                     A Fülöp-szigetek–Németország megállapodás 10. cikke;

               -
                     A Fülöp-szigetek–Görögország megállapodás 4. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Magyarország megállapodás XIII. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Luxemburg megállapodás XI. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Lengyelország megállapodás XII. cikke;

               d) A légi járművek tüzelőanyagaira kivetett adók:

               -
                     A Fülöp-szigetek–Ausztria megállapodás 7. cikke;

               -
                     A Fülöp-szigetek–Belgium megállapodás 4. cikke;

               -
                     A Fülöp-szigetek–Cseh Köztársaság megállapodás IV. cikke;

               -
                     A Fülöp-szigetek–Dánia megállapodás 4. cikke;

               -
                     A Fülöp-szigetek–Svédország megállapodás 4. cikke;

               -
                     A Fülöp-szigetek–Németország megállapodás 4. cikke;

               -
                     A Fülöp-szigetek–Görögország megállapodás 3. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Magyarország megállapodás V. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Luxemburg megállapodás IV. cikke;

               -
                     a Fülöp-szigetek–Lengyelország megállapodás IV. cikke;

               3. melléklet

               A megállapodás 2. cikkében említett egyéb államok jegyzéke

               a)
                     Az Izlandi Köztársaság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján);

               b)
                     A Liechtensteini Hercegség (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján);

               c)
                     A Norvég Királyság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján);

               d)
                     A Svájci Államszövetség (az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légi közlekedési megállapodás alapján).


Avis juridique important

|

52004PC0598

Javaslat: a tanács határozata a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 3. cikke (1) bekezdésétől eltérő intézkedés alkalmazásának Franciaország és Olaszország számára való engedélyezéséről  /* COM/2004/0598 végleges */

Javaslat: A TANÁCS HATÁROZATA a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 3. cikke (1) bekezdésétől eltérő intézkedés alkalmazásának Franciaország és Olaszország számára való engedélyezéséről(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁS1. Under Article 27 of the Sixth Council Directive of 17 May 1977 on the harmonisation of the laws of the Member States relating to turnover taxes - Common system of value added tax: uniform basis of assessment, [1] the Council, acting unanimously on a proposal from the Commission, may authorise any Member State to introduce special measures for derogation from the provisions of the Directive, in order to simplify the procedure for charging the tax or to prevent certain types of tax evasion or avoidance.[1]   HL L 145, 13.6.1977, o. 1., A legutóbb a 2004/15/EK irányelvvel (HL L 52, 21.02.2004, p. 61) módosított irányelv.2. In a request submitted to the Commission and registered by the Commission's Secretariat-General on 24.03.2004, the French and the Italian Governments sought authorisation to derogate from Article 3 of Directive 77/388/EEC.3. In accordance with Article 27(2) of the Sixth Directive, the Commission informed the other Member States by letter on 01.06.2004 of the request made by the French and the Italian Governments and by a letter dated 03.06.2004 the Commission notified France and Italy that it had all the information it considered necessary for appraisal of the request.4. Between France and Italy there are two tunnels: Mont Blanc (Monte Bianco) and Fréjus. The border between the two States is inside the tunnel but it would be impractical to arrange collection of tolls inside. The current article 3, paragraph 1, first indent of Directive 77/388/EEC stipulates that the "... "territory of a Member State" shall mean the territory of the country...". Under the current rules, therefore, the taxable amount of the tolls should be related to the length of the tunnel which belongs to each State. Since it would be expensive and disruptive to have a toll both at each end of the tunnel for each Member State to collect their share of the toll, tolls are collected as a whole at the entrance of the tunnel. Each journey through the tunnel should be invoiced with two tolls and two different VAT rates: one for the French territory and one for the Italian territory. Moreover the taxable amount and the VAT should afterwards be shared between the two Member States. Thus the VAT is an additional complicating factor in an already complex mechanism of financial compensation resulting from the sharing of the management costs for the tunnel.5. The above mentioned situation is highly burdensome for the administrations concerned and involves a high cost for the taxpayer also. In effect the latter has to manage a single invoice with two different rates as well as two different taxable amounts. Such a situation adds burdens to the taxpayer who has to deal with two administrations instead of a single one, for example in the case of a refund request.6. The purpose of the derogation requested by France and Italy is to seek authorisation to derogate from Article 3 of Directive 77/388/EEC in relation to the tunnel of Mont Blanc (Monte Bianco) and tunnel of Fréjus. For both tunnels the two States want to consider the entire length of the carriageway within the tunnel as the territory of the State in which any transit journey through the tunnel using the carriageway starts. Thus the French office will apply French VAT to the entire toll for all journeys starting from the French side. The same mechanism will be applied by the Italian office to all journeys starting from the Italian side. This derogation only has effect with regard to the charging of tolls and in order to simplify the way in which VAT is calculated and accounted for. It does not affect the VAT territory of Italy or France for the purposes of any other supplies.7. The intended measure is designed to solve the problems outlined above by simplifying the arrangements for paying the tax and is essentially of a technical nature. It does not adversely affect the Communities' own resources, nor does it have any effect on the amount of the tax due at the final stage of consumption.8. In the light of the above, the Commission considers that the derogation requested by Italy and France is covered by the conditions in Article 27, paragraph 1 and should be authorised.9. As the matter involved is the territorial definition for VAT purposes, to which it is unlikely that there will be future changes, the requested derogation should be granted for an indefinite period.Javaslat: A TANÁCS HATÁROZATA a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 3. cikke (1) bekezdésétől eltérő intézkedés alkalmazásának Franciaország és Olaszország számára való engedélyezésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 227. cikkére,tekintettel a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról - közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapításról szóló, 1997. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelvre [2], és különösen annak 27. cikke (1) bekezdésére[2]  HL L 145., 1997.06.13., 1. o., A legutóbb a 2004/15/EK irányelvvel (HL L 52., 2004.02.21., 61.o.) módosított irányelv.tekintettel a Bizottság javaslatára [3],[3]  HL C [...] [...], o. [...]mivel:(1) A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról - közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapításról szóló, 1997. május 17-i hatodik tanácsi irányelv [4] 27. cikke értelmében a Tanács, a Bizottság javaslatára egyhangúlag minden tagállamot felhatalmazhat arra, hogy ezen irányelvtől eltérő különös intézkedéseket vezessen be az adókivetés egyszerűsítésére, vagy az adókijátszások és adókikerülések megakadályozására.[4]  HL L 145., 1997.06.13., 1. o. A legutóbb a 2003/92/EK irányelvvel (HL L 260., 2003.10.11., 8.o.) módosított irányelv.(2) A francia és olasz kormány egy, a Főtitkárság által 2004. március 24-én nyilvántartásba vett kérelmet nyújtott be a Bizottságnak, hogy engedélyezze számukra a 77/388/EGK irányelv 3. cikkétől való eltérést.(3) A hatodik irányelv 27. cikke (2) bekezdésének megfelelően, a Bizottság 2004. június 1-jén levélben tájékoztatta a többi tagállamot a francia és az olasz kormány által benyújtott kérelemről, majd egy 2004. június 3-i keltezésű levélben értesítette Franciaországot és Olaszországot, hogy birtokában van minden olyan információnak, melyet a kérelem elbírálásához szükségesnek ítél.(4) Franciaországot és Olaszországot két alagút köti össze: a Mont Blanc (Monte Bianco) alagút és a Fréjus-alagút. A két állam közötti határ az alagúton belül található, azonban nem lenne praktikus az alagúton belül szedni autópályadíjat. A 77/388/EGK irányelv jelenlegi 3. cikke (1) bekezdésének első francia bekezdése kiköti, hogy: ,egy tagállam területe" megegyezik az adott ország területével" A jelenlegi szabályoknak megfelelően, ezért az autópályadíj adóalapja az egyes tagállamokhoz tartozó alagúthossztól függ. Mivel költséges és zavaró lenne az alagút mindkét végén autópályadíjat szedni a célból, hogy mindkét tagállam beszedje az autópályadíj őt megillető részét, a teljes autópályadíjat az alagút bejáratánál szedik. Az alagúton átvezető minden egyes utazást két autópályadíjjal és két különböző HÉA kulccsal kellene számlázni: egyrészt a francia oldalon, másrészt az olasz területen. Ráadásul az adóalapot és a HÉA-t a későbbiekben el kellene osztani a két tagállam között. Így a HÉA még tovább bonyolítja az alagút kezelési költségei elosztásának már önmagában is bonyolult pénzügyi kompenzációs rendszeré.(5) A Franciaország és Olaszország által kérelmezett eltérés célja, a 77/388/EGK irányelv 3. cikkétől a Mont Blanc (Monte Bianco) alagút és a Fréjus-alagút tekintetében való eltérés engedélyezése.(6) Mindkét alagút vonatkozásában, mindkét állam azt szeretné, hogy az alagút belsejében található teljes útszakaszt azon állam területének tekintsék, amelyben az alagúton keresztülmenő és annak útpályáját használó átutazás megkezdődik. Következésképpen a francia vámhatóság a francia oldalról induló valamennyi utazás tekintetében a francia HÉA-t vetné ki a teljes autópályadíjra. Az olasz oldalról induló valamennyi utazás tekintetében az olasz vámhatóság ugyanezen eljárást alkalmazná.(7) Ezen eltérés csak az autópályadíj kiszabására vonatkozik és csak a HÉA kiszámolásának és elszámolásának egyszerűsítése a célja. Más szolgáltatások tekintetében nem érinti sem a francia, sem az olasz adóterületet.(8) A tervezett intézkedés célja a fent említett problémáknak az adófizetési rendelkezések egyszerűsítésével való megoldása, és így az alapvetően technikai jellegű. A tervezett intézkedés semmiféle negatív hatással sincs a Közösség saját forrásainak HÉÁ-ból származó részére, és nincs hatással a fogyasztás utolsó fázisánál fizetendő adó összegére.(9) Miután a terület definícójának a HÉA tekintetében való meghatározásáról van szó, melyre vonatkozólag a jövőben nem lesz változtatás, a kért eltérést határozatlan időre kell megadni.ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA 77/388/EGK irányelv 3. cikkétől eltérve, Franciaország és Olaszország ezennel engedélyt kap, hogy a Mont Blanc-alagút és a Fréjus-alagút belső útszakaszának teljes egészét azon tagállam területének tekintse, melyen az útszakaszt használó utazás megkezdődik.2. cikkAz 1. cikk csak az alagút-autópályadíjakra alkalmazandó.3. cikkE határozat Franciaország és Olaszország címzettje.Kelt Brüsszelben, - án/én.a Tanács részérőlaz elnök


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.3.7.
            COM(2016) 118 final
            2016/0065(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az EU–Albán Köztársaság Stabilizációs és Társulási Tanácsban képviselendő uniós álláspontról az Albán Köztársaságnak a 168/2007/EK tanácsi rendeletben rögzített keretek közötti, az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége munkájában megfigyelőként való részvételéről és annak feltételeiről

               INDOKOLÁS

               1. Háttér

               Az Európai Unió Alapjogi Ügynökségét (a továbbiakban: az Ügynökség) a 168/2007/EK tanácsi rendelet
                  1
                (a továbbiakban: a rendelet) hozta létre.

               A rendelet 2. cikke szerint az Ügynökség célja, hogy az alapvető jogokkal kapcsolatosan támogatást és szakértelmet biztosítson az Unió és tagállamai érintett intézményeinek, szerveinek, hivatalainak és ügynökségeinek az uniós jog végrehajtása során.

               A rendelet 28. cikkének (1) bekezdése szerint a tagjelölt országok megfigyelőként részt vehetnek az Ügynökség munkájában. A rendelet 28. cikkének (2) bekezdése értelmében a részvételt és annak feltételeit a megfelelő társulási tanács határozata állapítja meg. A határozatnak különösen az országnak az Ügynökség munkájában való részvételének módját, mértékét és formáját kell meghatároznia, a rendelet 4. és 5. cikkében megszabott kereten belül. A társulási tanács határozata alapján az Ügynökség – az ország uniós joghoz való fokozatos felzárkózásához szükséges mértékben – foglalkozhat az érintett tagjelölt ország alapjogi kérdéseivel, a rendelet 3. cikke (1) bekezdésének hatályán belül.

               2. A javasolt határozat

               A Bizottság javasolja a Tanácsnak, hogy fogadjon el határozatot az EU–Albán Köztársaság Stabilizációs és Társulási Tanácsban képviselendő uniós álláspontról az Albán Köztársaságnak az Ügynökség munkájában való megfigyelői részvétele és annak feltételei tekintetében. A javasolt határozat egyetlen cikke arról rendelkezik, hogy az uniós álláspont az EU–Albán Köztársaság Stabilizációs és Társulási Tanács tanácsi határozathoz csatolt határozattervezetében (a továbbiakban: a határozattervezet) meghatározott álláspont. A határozattervezetre vonatkozó javaslatot szintén csatolták a Bizottság javaslatához. A határozattervezet megfelel a rendelet 28. cikke előírásainak.

               A rendelet egyik legfontosabb alapelvének megfelelően (mely szerint az Ügynökség tematikus, és nem országspecifikus megközelítés alapján működik) a határozattervezet lehetővé teszi az Ügynökség számára, hogy a rendelet 4. és 5. cikkében meghatározott kereten belüli feladatokat hajtson végre az Albán Köztársaságban.

               A határozattervezet rögzíti azt is, hogy az Albán Köztársaság kinevezhet egy megfigyelőt és egy póttagot, aki részt vesz majd az Ügynökség igazgatótanácsában. E személyeknek eleget kell tenniük a rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében rögzített követelményeknek. Az igazgatótanács munkájában a tagállamok által kinevezett tagokkal és póttagokkal azonos módon, de szavazati jog nélkül vesznek részt.

               A határozattervezet az Albán Köztársaság pénzügyi hozzájárulásával és személyzettel kapcsolatos rendelkezéseket is tartalmaz (I. melléklet). A határozattervezetet pénzügyi kimutatás kíséri.

               A határozattervezet összhangban van az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatával (a továbbiakban: a személyzet szabályzat), valamint az Európai Unió egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről szóló 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelettel
                  2
               .

               2016/0065 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az EU–Albán Köztársaság Stabilizációs és Társulási Tanácsban képviselendő uniós álláspontról az Albán Köztársaságnak a 168/2007/EK tanácsi rendeletben rögzített keretek közötti, az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége munkájában megfigyelőként való részvételéről és annak feltételeiről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 352. cikkére, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével,

               tekintettel a Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az 1997. decemberi luxembourgi Európai Tanács az uniós ügynökségekben való részvételt a csatlakozás előtti stratégia felgyorsításának egyik módszerévé tette. Az Európai Tanács következtetései kimondják, hogy azokat az uniós „ügynökségeket, amelyekben a csatlakozni kívánó országok részt vehetnek, eseti alapon kell meghatározni”.

               (2)Az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról szóló 168/2007/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: a rendelet) úgy rendelkezik, hogy az Ügynökség nyitva áll a tagjelölt országok megfigyelői részvétele előtt.

               (3)Az Albán Köztársaság osztja az Ügynökségnek a rendeletben megállapított céljait és célkitűzéseit, valamint egyetért az Ügynökség feladataival, továbbá a 4. és 5. cikkben megállapított tevékenységi területeivel.

               (4)Az Albán Köztársaság végső célja, hogy az Európai Unió tagjává váljon; az Európai Unió Alapjogi Ügynökségében való részvétel segíteni fogja az Albán Köztársaságot e cél elérésében,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

               Egyetlen cikk

               Az EU–Albán Köztársaság Stabilizációs és Társulási Tanács e határozathoz csatolt határozattervezete határozza meg az Albán Köztársaságnak az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége munkájában megfigyelőként való részvételével és annak feltételeivel kapcsolatban az EU–Albán Köztársaság Stabilizációs és Társulási Tanácsban képviselendő európai uniós álláspontot.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  A Tanács 2007. február 15-i 168/2007/EK rendelete  az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról, HL L 53., 2007.2.22., 1. o.

                     (2)
                  HL L 56., 1968.3.4., 1. o., utoljára módosította a 2013. október 22-i 1023/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 287., 2013.10.29., 15. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.3.7.
            COM(2016) 118 final
            MELLÉKLET
            .../ HATÁROZAT az Albán Köztársaságnak a 168/2007/EK tanácsi rendeletben rögzített keretek közötti, az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége munkájában megfigyelőként való részvételéről és annak feltételeiről
            amely a következő dokumentumot kíséri
            A Tanács határozata
            az EU–Albán Köztársaság Stabilizációs és Társulási Tanácsban képviselendő uniós álláspontról az Albán Köztársaságnak a 168/2007/EK tanácsi rendeletben rögzített keretek közötti, az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége munkájában megfigyelőként való részvételéről és annak feltételeiről

               MELLÉKLET

               .../ HATÁROZAT az Albán Köztársaságnak a 168/2007/EK tanácsi rendeletben rögzített keretek közötti, az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége munkájában megfigyelőként való részvételéről és annak feltételeiről

               amely a következő dokumentumot kíséri

               A Tanács határozata

               az EU–Albán Köztársaság Stabilizációs és Társulási Tanácsban képviselendő uniós álláspontról az Albán Köztársaságnak a 168/2007/EK tanácsi rendeletben rögzített keretek közötti, az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége munkájában megfigyelőként való részvételéről és annak feltételeiről

               AZ EU–ALBÁN KÖZTÁRSASÁG STABILIZÁCIÓS ÉS TÁRSULÁSI TANÁCS,

               tekintettel egyrészről az Európai Unió és másrészről az Albán Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodásra,

               tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról szóló 168/2007/EK tanácsi rendeletre és különösen annak 28. cikkére,

               mivel:

               (1) Az 1997. decemberi luxembourgi Európai Tanács az uniós ügynökségekben való részvételt a csatlakozás előtti stratégia felgyorsításának egyik módszerévé tette. Az Európai Tanács következtetései kimondják, hogy azokat az „ügynökségeket, amelyekben a csatlakozni kívánó országok részt vehetnek, eseti alapon kell meghatározni”.

               (2) Az Albán Köztársaság osztja az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének (a továbbiakban: az Ügynökség) céljait és célkitűzéseit, valamint egyetért feladatainak a 168/2007/EK tanácsi rendeletben megállapított terjedelmével és tartalmával.

               (3) Helyénvaló továbbá, hogy az Ügynökség az uniós joghoz való fokozatos felzárkózáshoz szükséges mértékben alapjogi kérdésekkel foglalkozzon az Albán Köztársaságban, a 168/2007/EK tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének hatályán belül.

               (4) Az Albán Köztársaságnak ezért lehetővé kell tenni megfigyelőként való részvételét az Ügynökség munkájában, és meg kell állapítani egy ilyen részvétel feltételeit, amelyek kiterjednek az Ügynökség által végrehajtott kezdeményezésekben való részvételre, a pénzügyi hozzájárulásra és a személyzetre.

               (5) Az Ügynökség igazgatója kivételesen engedélyezheti az Albán Köztársaság azon állampolgárai alkalmazását, akik nincsenek korlátozva állampolgári jogaikban, összhangban az Európai Unió egyéb alkalmazottainak a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletben
                  1
                meghatározott alkalmazási feltételei 12. cikke (2) bekezdésének a) pontjával és 82. cikke (3) bekezdésének a) pontjával,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

               1. cikk

               Az Albán Köztársaság mint tagjelölt ország megfigyelőként részt vesz az Európai Unió Alapjogi Ügynökségében, amelyet a 168/2007/EK tanácsi rendelet hozott létre.

               2. cikk

               (1) Az Ügynökség az uniós joghoz való fokozatos felzárkózáshoz szükséges mértékben alapjogi kérdésekkel is foglalkozhat az Albán Köztársaságban, a 168/2007/EK tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének hatályán belül.

               (2) E célból az Ügynökség jogosult lesz arra, hogy végrehajtsa a 168/2007/EK tanácsi rendelet 4. és 5. cikkében meghatározott feladatokat az Albán Köztársaságban.

               3. cikk

               Az Albán Köztársaság az e határozat mellékletében foglalt rendelkezéseknek megfelelően pénzügyi hozzájárulást nyújt az Ügynökség 168/2007/EK tanácsi rendelet 4. cikkében említett tevékenységeihez.

               4. cikk

               (1) Az Albán Köztársaság megfigyelőnek, illetve pótmegfigyelőnek nevez ki olyan személyeket, akik megfelelnek a 168/2007/EK tanácsi rendelet 12. cikke (1) bekezdésében lefektetett követelményeknek. Az igazgatótanács munkájában a tagállamok által kinevezett tagokkal és póttagokkal azonos módon, de szavazati jog nélkül vehetnek részt.

               (2) Az Albán Köztársaság kinevez egy kormánytisztviselőt nemzeti összekötő tisztviselőnek a 168/2007/EK tanácsi rendelet 8. cikkének (1) bekezdésében foglaltak szerint.

               (3) E határozat hatálybalépésétől számított négy hónapon belül az Albán Köztársaság tájékoztatja az Európai Bizottságot az (1) és (2) bekezdésben említett személyek nevéről, képzettségéről és elérhetőségéről.

               5. cikk

               Az Ügynökség rendelkezésére bocsátott vagy az Ügynökségtől származó adatok közzétehetők és a nyilvánosság számára hozzáférhetők, feltéve, hogy a bizalmas információk ugyanolyan adatvédelmi minősítésben részesülnek az Albán Köztársaságban, mint amilyent a Unión belül kapnak.

               6. cikk

               Az Ügynökség az Albán Köztársaságban ugyanolyan jogokkal rendelkezik, mint az Albán Köztársaság belső jogának hatálya alá tartozó jogi személyek.

               7. cikk

               Az Albán Köztársaság az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 1–4., 5., 6., 10–13., 15., 17. és 18. cikkében szereplő kiváltságokkal és mentességekkel azonos kiváltságokat és mentességeket biztosít az Ügynökség és személyzete számára annak érdekében, hogy azok el tudják látni feladataikat.

               8. cikk

               A felek minden olyan általános vagy különös intézkedést megtesznek, amelyek szükségesek az e határozatban rögzített kötelezettségeik teljesítéséhez, és ezekről bejelentést tesznek a Stabilizációs és Társulási Tanácsnál.

               9. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napját követő második hónap első napján lép hatályba.

               I. MELLÉKLET

               AZ ALBÁN KÖZTÁRSASÁG PÉNZÜGYI HOZZÁJÁRULÁSA AZ EURÓPAI UNIÓ ALAPJOGI ÜGYNÖKSÉGÉHEZ

               1.Az Albán Köztársaság által az Európai Unió Alapjogi Ügynökségében (az Ügynökségben) a 2. pont szerinti részvételért az Európai Unió költségvetésébe fizetendő pénzügyi hozzájárulás a részvétel összes költségét jelenti az első három évre. A negyedik évtől az összegek a 6. pontnak megfelelően kerülnek meghatározásra.

               2.Az Albán Köztársaságnak a következő módon kell pénzügyi hozzájárulást fizetnie az első három évre az Európai Unió költségvetéséhez:

                        1. év:

                        160 000 EUR

                        2. év:

                        163 000 EUR

                        3. év:

                        166 000 EUR

               3.A uniós támogatási programok keretében nyújtható lehetséges pénzügyi támogatásokról külön kell megállapodni, az adott uniós programnak megfelelően.

               4.Az Albán Köztársaság hozzájárulását az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet szerint kezelik.

               5.Az Albán Köztársaság képviselőinek és szakértőinek az Ügynökség munkájában vagy az Ügynökség munkaprogramjának végrehajtásával kapcsolatos üléseken történő részvételével kapcsolatban felmerülő utazási és tartózkodási költségeit az Ügynökség az Európai Unió tagállamaira jelenleg hatályos eljárásokkal megegyező alapon és azoknak megfelelően téríti meg.

               6.E határozat hatálybalépése után és minden egyes azt követő év elején a Bizottság fizetési felhívást küld az Albán Köztársaságnak az e határozatban meghatározott, az Ügynökség számára teljesítendő hozzájárulásának megfelelően. Részvételének első naptári évére az Albán Köztársaság a részvétel napjától az év végéig terjedő időszakra arányosan számított hozzájárulást fizet. A következő években a hozzájárulás fizetésére a 2. pont alatt szereplő táblázat szerint kerül sor. A negyedik évtől számítva a hozzájárulás az Ügynökség támogatásának növekedésének vagy csökkenésének függvényében kerül kiigazításra annak érdekében, hogy az Albán Köztársaság hozzájárulása és az Ügynökség EU–28 által fedezett költségvetése közötti párhuzam fenntartható legyen. A hozzájárulás a következő pénzügyi években is felülvizsgálatra kerülhet az Európai Unió Statisztikai Hivatala (Eurostat) által közzétett legfrissebb statisztikai adatok alapján.

               7.Ez a hozzájárulás euróban értendő és az Európai Unió Bizottságának euró bankszámlájára fizetendő.

               8.Az Albán Köztársaság a fizetési felhívás alapján fizeti be hozzájárulását, a Bizottság fizetési felhívásának kiküldésétől számított 30 napon belül.

               9.A hozzájárulás befizetésében bekövetkező bármilyen késedelem azt vonja maga után, hogy az Albán Köztársaság a lejárat napjától fennmaradó kinnlevőségre kamatot fizet. A kamatláb megegyezik az Európai Központi Bank által a lejárat napján az euróban kifejezett műveletiért alkalmazott – 1,5 százalékponttal megnövelt – kamatlábbal.

               PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

               1.
                     A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI

                  1.1.
                     A javaslat/kezdeményezés címe

                  1.2.
                     A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)

                  1.3.
                     A javaslat/kezdeményezés típusa

                  1.4.
                     Célkitűzés(ek)

                  1.5.
                     A javaslat/kezdeményezés indoklása

                  1.6.
                     Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

                  1.7.
                     Tervezett irányítási módszer(ek)

               2.
                     IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK

                  2.1.
                     A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések

                  2.2.
                     Irányítási és kontrollrendszer

                  2.3.
                     A csalások és a szabálytalanságok megelőzésre vonatkozó intézkedések

               3.
                     A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

                  3.1.
                     A többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások?

                  3.2.
                     A kiadásokra gyakorolt becsült hatás

                  3.2.1.
                     A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

                  3.2.2.
                     Az Ügynökség előirányzataira gyakorolt becsült hatás

                  3.2.3.
                     Az Ügynökség humán erőforrásaira gyakorolt becsült hatás

                  3.2.4.
                     A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség

                  3.2.5.
                     Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

                  3.3.
                     A bevételre gyakorolt becsült hatás

               PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

               1.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI

               1.1.A javaslat/kezdeményezés címe

                  Tanácsi határozat az uniós álláspontról az Albán Köztársaságnak az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége munkájában megfigyelőként való részvételéről és annak feltételeiről a 168/2007/EK tanácsi rendeletben rögzített keretek között.

               1.2.A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)
                  2

                  Szakpolitikai terület: 33
                        „Jogérvényesülés és fogyasztópolitika”

                  Tevékenység:
                        33 02
                        „Jogok, egyenlőség és polgárság”

               1.3.A javaslat/kezdeményezés típusa

               A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul

               1.4.Célkitűzés(ek)

               1.4.1.A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzés(ek)

                  Az Albán Köztársaság megfigyelői részvétele az Ügynökség munkájában hozzájárul majd az uniós joghoz való fokozatos felzárkózásához és az európai uniós tagságra való sikeres felkészüléséhez.

               1.4.2.Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)

                  Konkrét célkitűzés:

                  A határozatjavaslat lehetővé teszi egyrészt, hogy az Albán Köztársaság megfigyelőként részt vegyen az Ügynökség munkájában, másrészt, hogy az Ügynökség foglalkozzon alapjogi ügyekkel az Albán Köztársaságban.

                  A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek):

                  33 02
                        „Jogok, egyenlőség és polgárság”.

               1.4.3.Várható eredmény(ek) és hatás(ok)

               Tüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/célcsoportokra.

                  Az Albán Köztársaság megfigyelői részvétele az Ügynökség munkájában hozzájárul majd az uniós joghoz való fokozatos felzárkózásához és az európai uniós tagságra való sikeres felkészüléséhez.

               1.4.4.Eredmény- és hatásmutatók

               Tüntesse fel a javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő mutatókat.

                  A határozatjavaslat lehetővé teszi az Ügynökség számára, hogy végrehajtsa a 168/2007/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: a rendelet) 4. és 5. cikkében meghatározott feladatokat az  Albán Köztársaságban.

                  Az Ügynökség tervezési, ellenőrzési, értékelési és jelentéstételi tevékenységeinek középpontjában teljesítménymutatók állnak. A teljesítménymérési keretben meghatározott mutatókat használják az Ügynökség általános teljesítményének mérésére. A teljesítménymérési keret projektszintű mutatókat tartalmaz, amelyek valamennyi beavatkozás tervezett eredményét leírják, továbbá rövid távú, hosszú távú és aspirációs mutatókat, amelyek többségét a beavatkozások és különösen a tervezett kezdeményezés befejezését követően mérik. Jelentős, hogy a teljesítménymérési keretet a stratégiai tervvel és az éves munkaprogramokkal egyaránt összekapcsolták. Az Ügynökség teljesítménymérési kerete magában foglalja a beavatkozási logikát és a teljesítménymutatók listáját, valamint a megfelelő célkitűzéseket, a megítélési kritériumokat, az intézkedéseket, továbbá a forrásokat és eszközöket. A teljesítménymérési keret minden teljesítménnyel kapcsolatos információt és adatot egy logikai keretbe foglal. Az Ügynökség teljesítménymérési kerete oly módon szervezett, hogy a teljesítmény (vagyis az ellenőrzést és értékelést, továbbá a jelentéstételi tevékenységeket) elemzését az Ügynökség különböző szintjein – tehát projekt-, tevékenység-, tematikus területi és stratégiai szinten – alátámassza, és ezt a kezdeményezés végrehajtásának ellenőrzéséhez használják majd. A mutatókat az eredmények (vagyis az output, a rövid távú, hosszú távú és aspirációs hatások) szintjén differenciálják a logikai modellben ábrázolt tevékenységek szintjeire lebontva. Ezeket éves szinten határozzák meg (a kezdeményezés által lefedett tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó tevékenységre nézve is) az Ügynökség operatív munkaprogramjaiban (programozási dokumentum), a teljesítmény ellenőrzése és értékelése pedig a vonatkozó jelentésdokumentumban (konszolidált éves tevékenységi jelentés) szerepel.

               1.5.A javaslat/kezdeményezés indoklása

               1.5.1.Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek)

                  A határozatjavaslatnak lehetővé kell tennie egyrészt, hogy az Albán Köztársaság megfigyelőként részt vegyen az Ügynökség munkájában, másrészt, hogy az Ügynökség foglalkozzon alapjogi ügyekkel az Albán Köztársaságban a 168/2007/EK tanácsi rendelet által rögzített keretek között.

               1.5.2.Az uniós részvételből adódó többletérték

                  Az Albán Köztársaság megfigyelői részvétele az Ügynökség munkájában hozzájárul majd az ország uniós joghoz való fokozatos felzárkózásához.

               1.5.3.Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága

                  A 168/2007/EK tanácsi rendeletre irányuló javaslat hatásvizsgálatot tartalmazott, amely kiterjedt az Ügynökség tevékenységei területi hatályának kérdésére.

                  A Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja (EUMC), az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének elődje Phare-projekteket hajtott végre különböző tagjelölt országokban (2003-ban azon 10 tagjelölt országban, akik 2004-ben csatlakoztak az EU-hoz, továbbá Romániában, Bulgáriában, Törökországban és Horvátországban), amelyek nagyon sikeresnek bizonyultak mind a tagjelölt országok, mind a Megfigyelőközpont szempontjából.

               1.5.4.Egyéb releváns eszközökkel való összeegyeztethetőség és lehetséges szinergia

                  Az Albán Köztársaság részvételének költségeit részben az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz fedezi.

               1.6.Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

               A javaslat/kezdeményezés időtartama: a határozat hatályba lépésétől (lásd a 9. cikket) az Albán Köztársaság EU-hoz való csatlakozásáig

               Pénzügyi hatás: a határozat hatályba lépésétől az Albán Köztársaság EU-hoz való csatlakozásáig

               1.7.Tervezett irányítási módszer(ek)
                  3

               Közvetett irányítás a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatoknak a költségvetési rendelet 208. és 209. cikkében említett szervekre történő átruházásával

               2.IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK

               2.1.A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések

               Gyakoriság és feltételek

                  A 168/2007/EK tanácsi rendeletben meghatározott kerettel összhangban, valamint az Ügynökség többéves keretének és programozási dokumentumainak figyelembe vételével rendszeres értékelés alá vetik az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének munkáját, ideértve a tagjelölt országok részvételét is.

               2.2.Irányítási és kontrollrendszer

               2.2.1.Felismert kockázat(ok)

                  1) A személyzet adott piaccal kapcsolatos ismerete.

                  2) Az alapvető jogokra vonatkozó adatgyűjtéséhez kapcsolódó, a szolgáltatók hiányából fakadó speciális problémák.

                  3) Az alapvető jogokra vonatkozó adatgyűjtéssel foglalkozó szolgáltatók hiányának hatása a közbeszerzési eljárásra.

                  4) A nem megfelelő adatgyűjtésnek vagy az adatok rendelkezésre nem állásának hatása a kutatási eredményekre.

               2.2.2.Tervezett ellenőrzési mód(ok)

                  1) Az intézkedés végrehajtásához szükséges ismeretek, képességek és kompetenciák elemzése, és a személyzet képzési szükségleteinek feltérképezése.

                  2) A vállalkozói tevékenység nyomon követésének erősítése, különösképpen, ha a vállalkozó még kezdőnek számít az alapvető jogokra vonatkozó adatok szolgáltatása terén.

               2.3.A csalások és a szabálytalanságok megelőzésre vonatkozó intézkedések

               Tüntesse fel a meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket.

                  A csalás, a korrupció és egyéb törvénytelen tevékenységek elleni küzdelem érdekében a 883/2013/EU, Euratom rendelet rendelkezéseit korlátozás nélkül kell alkalmazni az Európai Unió Alapjogi Ügynökségére.

                  Az Ügynökség csatlakozik az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága közötti intézményközi megállapodáshoz, és haladéktalanul meghozza csalás elleni stratégiája és vonatkozó cselekvési tervének kontextusában alkalmazandó megfelelő rendelkezéseket.

                  A finanszírozásra vonatkozó határozatok és az azokból következő végrehajtási megállapodások és eszközök kifejezetten rendelkeznek arról, hogy a Számvevőszék és az OLAF szükség esetén az ügynökségi finanszírozás kedvezményezettjeinél és a szétosztásért felelős személyzetnél helyszíni ellenőrzést végezhet.

               3.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

               3.1.A többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások?

               Jelenlegi költségvetési tételek

                        A többéves pénzügyi keret fejezete

                        Költségvetési tétel

                        Kiadás típusa

                        Hozzájárulás

                        Szám  Megnevezés…...............................

                        diff./nem diff.
                           4

                        EFTA-országoktól
                           5

                        tagjelölt országoktól
                           6

                        harmadik országoktól

                        a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében

                        3

                        33,0206

                        Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége

                        Nem diff.

                        NEM

                        IGEN

                        NEM

                        IGEN

               3.2.A kiadásokra gyakorolt becsült hatás

               3.2.1.A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        A többéves pénzügyi keret
                        fejezete

                        Szám

                        3 ..……………………………………………………………….

                        Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége

                        1. év

                        2. év

                        3. év

                        ÖSSZESEN

                        1. cím – Személyzeti kiadások

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        (1)

                        0,074

                        0,075

                        0,076

                        0,225

                        Kifizetési előirányzatok

                        (2)

                            0,074

                        0,075

                        0,076

                        0,225

                        2. cím – Épületek és különféle működési költségek

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        (1a)

                        0,020

                        0,021

                        0,021

                        0,062

                        Kifizetési előirányzatok

                        (2 a)

                        0,020

                        0,021

                        0,021

                        0,062

                        3. cím – Operatív kiadások

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        (3 a)

                        0,066

                        0,067

                        0,069

                        0,202

                        Kifizetési előirányzatok

                        (3b)

                        0,066

                        0,067

                        0,069

                        0,202

                        Az Európai Unió Alapjogi Ügynökségéhez tartozó előirányzatok ÖSSZESEN

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        =1+1a +3a

                        0,160

                        0,163

                        0,166

                        0,489

                        Kifizetési előirányzatok

                        =2+2a

                        +3b

                        0,160

                        0,163

                        0,166

                        0,489

               Az Ügynökség költségeit a tagjelölt ország pénzügyi hozzájárulásából származó címzett bevételek fedezik majd.

                        A többéves pénzügyi keret
                        fejezete

                        5

                        „Igazgatási kiadások”

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        1. év

                        2. év

                        3. év

                        ÖSSZESEN

                        Bizottság

                        • Humánerőforrás

                        0,067

                        0,067

                        0,067

                        0,201

                        • Egyéb igazgatási kiadások

                        Bizottság ÖSSZESEN

                        Előirányzatok

                        0,067

                        0,067

                        0,067

                        0,201

                        A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN

                        (Kötelezettségvállalások összesen = kifizetések összesen)

                        0,067

                        0,067

                        0,067

                        0,201

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        1. év

                        2. év

                        3. év

                        ÖSSZESEN

                        A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        0,227

                        0,230

                        0,233

                        0,690

                        Kifizetési előirányzatok

                        0,227

                        0,230

                        0,233

                        0,690

               3.2.2.Az Alapjogi Ügynökség előirányzataira gyakorolt becsült hatás

               A javaslat/kezdeményezés operatív előirányzatok felhasználását vonja maga után 0,066 millió EUR összegben.

               Az Albán Köztársaság megfigyelői részvétele az Ügynökség munkájában lehetővé teszi, hogy az Ügynökség az uniós joghoz való fokozatos felzárkózáshoz szükséges mértékben alapjogi kérdésekkel foglalkozzon az Albán Köztársaságban, a 168/2007/EK tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének hatályán belül. Az Ügynökség által elvégezhető feladatokat a 168/2007/EK tanácsi rendelet 4. cikke, a kulcsfontosságú területeket pedig a 168/2007/EK tanácsi rendelet 5. cikkével összhangban az Ügynökség többéves kerete határozza meg.

               3.2.3.Az Alapjogi Ügynökség humán erőforrására gyakorolt becsült hatás

               3.2.3.1.Összegzés

               A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után:

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        1. év.

                        2. év

                        3. év

                        ÖSSZESEN

                        Tisztviselők (AD besorolási fokozat)

                        Tisztviselők (AST besorolási fokozat)

                        Szerződéses alkalmazottak

                        1

                        1

                        1

                        1

                        Ideiglenes alkalmazottak

                        Kirendelt nemzeti szakértők

                        ÖSSZESEN

                        1

                        1

                        1

                        1

               3.2.3.2.A Bizottságnál felmerülő, becsült humánerőforrás-szükségletek

               A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár a Bizottságon belül:

               A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb egy tizedesjeggyel) kell kifejezni

                        1. év

                        2. év

                        3. év

                        A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak)

                        XX 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken)

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        XX 01 01 02 (a küldöttségeknél)

                        XX 01 05 01 (közvetett kutatás)

                        10 01 05 01 (közvetlen kutatás)

                        • Külső munkatársak teljes munkaidős egyenértékben (FTE) kifejezve
                           7

                        XX 01 02 01 (AC, END, INT a teljes keretből)

                        XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél)

                        XX 01 04 éé
                           8

                        – a központban
                           9

                        – a küldöttségeknél

                        XX 01 05 02 (AC, END, INT közvetett kutatásban)

                        10 01 05 02 (AC, END, INT közvetlen kutatásban)

                        Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni)

                        ÖSSZESEN

                        0,5

                        0,5

                        0,5

               XX az érintett szakpolitikai terület vagy költségvetési cím.

               A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóságok rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt és/vagy a főigazgatóságokon belül átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatóságokhoz rendelt további juttatásokkal.

               Az elvégzendő feladatok leírása:

                        Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak

                        Az Albán Köztársaságnak az Ügynökség munkájában történő megfigyelői részvételéhez kapcsolódó adminisztratív, pénzügyi és jogi feladatok

                        Külső munkatársak

                        n.a.

               3.2.4.A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség

               A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel.

               3.2.5.Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

               A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült társfinanszírozást irányozza elő:

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        1. év

                        2. év

                        3. év

                        Összesen

                        Az Albán Köztársaság

                        0,160

                        0,163

                        0,166

                        0,489

                        Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN

                        0,160

                        0,163

                        0,166

                        0,489

               3.3.A bevételre gyakorolt becsült hatás

               A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

               ◻
                     a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást

               ⌧
                     a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        Bevételi költségvetési tétel:

                        Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok

                        A javaslat/kezdeményezés hatása
                           10

                        1. év

                        2. év

                        3. év

                        603.1. jogcímcsoport

                        0,160

                        0,163

                        0,166

               Az egyéb címzett bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési tétel(eke)t.

                  33.02.06

               Ismertesse a bevételre gyakorolt hatás számításának módszerét.

                  Lásd a határozat I. mellékletét.

                     (1)
                  HL L 56., 1968.3.4., 1. o., utoljára módosította a 2013. október 22-i 1023/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 287., 2013.10.29., 15. o.).

                     (2)
                  Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based Budgeting).

                     (3)
                  Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletre való megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján:

                     https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (4)
                  Diff. = Differenciált előirányzatok / Nem diff. = Nem differenciált előirányzatok.

                     (5)
                  EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.

                     (6)
                  Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok.

                     (7)
                  AC=szerződéses alkalmazott; AL=helyi alkalmazott; END=kirendelt nemzeti szakértő; INT=kölcsönmunkaerő (átmeneti alkalmazott); JED=küldöttségi pályakezdő szakértő.

                     (8)
                  Az operatív előirányzatokból finanszírozott külső munkatársakra vonatkozó részleges felső határérték (korábban: BA-tételek).

                     (9)
                  Elsősorban a strukturális alapok, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap (EHA) esetében.

                     (10)
                  A tradicionális saját források (vámok, cukorilletékek) tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek) csökkentett bruttó összegeket kell megadni.