               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.6.7.
            COM(2021) 274 final
            2021/0133(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) és (a 101. cikkben hivatkozott listáról szóló) 37. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról
            (EGT-vonatkozású szöveg)

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) és (a 101. cikkben hivatkozott listáról szóló) 37. jegyzőkönyvének módosítására vonatkozó vegyes bizottsági határozatok tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Az EGT-megállapodás

               Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (a továbbiakban: EGT-megállapodás) egyenlő jogokat és kötelezettségeket biztosít a belső piacon az EGT polgárai és gazdasági szereplői részére. A megállapodás értelmében a négy alapszabadságra vonatkozó uniós jogszabályokat a 30 EGT-állam mindegyikében, vagyis az uniós tagállamokban, Norvégiában, Izlandon és Liechtensteinben alkalmazni kell. Ezenfelül az EGT-megállapodás olyan fontos területeken való együttműködésre is kiterjed, mint a kutatás és fejlesztés, az oktatás, a szociálpolitika, a környezetvédelem, a fogyasztóvédelem, a turizmus és a kultúra, amelyek együttesen „kísérő és horizontális politikák” néven ismeretesek. A megállapodás 1994. január 1-jén lépett hatályba. Az Európai Unió a tagállamaival együtt a megállapodás részes fele.

               2.2.Az EGT Vegyes Bizottság

               Az EGT-megállapodás kezeléséért az EGT Vegyes Bizottság felelős. A Vegyes Bizottság az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével kapcsolatos véleménycsere fóruma. Határozatait egyhangú döntéssel hozza meg. A Lisszaboni Szerződéssel összhangban az EU részéről az EGT-ügyek koordinációja az Európai Külügyi Szolgálat feladata.

               2.3.Az EGT Vegyes Bizottság tervezett jogi aktusa

               Az EGT Vegyes Bizottság két EGT vegyes bizottsági határozatot (a továbbiakban: tervezett jogi aktusok) tervez elfogadni EGT-megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) és (a 101. cikkben hivatkozott listáról szóló) 37. jegyzőkönyvének módosítására vonatkozóan.

               A tervezett két jogi aktus célja az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének (BEREC) létrehozásáról szóló (EU) 2018/1971 rendelet
                  1
               , valamint az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex létrehozásáról szóló (EU) 2018/1972 irányelv (átdolgozás) belefoglalása az EGT-megállapodásba.

               Az EGT-megállapodás 103. és 104. cikkének megfelelően a tervezett jogi aktusok kötelező erejűek lesznek a felekre nézve.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az EKSZ a Bizottság szolgálataival együttműködve benyújtja az EGT Vegyes Bizottság határozattervezeteit a Tanácsnak az Unió álláspontjaként történő elfogadásra. Az EKSZ reményei szerint mihamarabb elő tudja terjeszteni a határozattervezeteket az EGT Vegyes Bizottságban.

               Az EGT Vegyes Bizottság csatolt határozattervezeteinek tartalma és jellege esetében nem csupán a 2894/94/EK tanácsi rendelet értelmében vett technikai kiigazításokról van szó. Az Unió álláspontját ennélfogva a Tanács alakítja ki.

               Az EGT Vegyes Bizottság csatolt határozatai többek között a következő kiigazításokat tartalmazzák.

               3.1.Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének (BEREC) létrehozásáról szóló (EU) 2018/1971 rendelet kiigazításai – a Vegyes Bizottság 1. mellékletben található határozata

               Bevezetés

               Az EGT-megállapodás intézményi struktúrájának értelmében az EFTA-pillérben az EFTA Felügyeleti Hatóság látja el a Bizottság felügyeleti feladatait, és következésképpen ellátja a Bizottságra az (EU) 2018/1971 rendeletben (BEREC-rendelet) és az (EU) 2018/1972 irányelvben (az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex létrehozásáról szóló irányelv, EEHK-irányelv
                  2
               ) az EFTA-pillérben ruházott felügyeleti hatásköröket.

               A BEREC-rendelet és az EEHK-irányelv számos feladatot határoz meg a BEREC számára, amelyek célja az elektronikus hírközlésre vonatkozó szabályozási keret következetes végrehajtásának biztosítása. Mivel a BEREC fontos szerepet játszik a BEREC-rendelet és az EEHK-irányelv alkalmazásában, a rendelet és az EEHK-irányelv szervesen összekapcsolódik. E kapcsolat tükröződik az irányelvet és a BEREC-rendeletet az EGT-megállapodásba belefoglaló két vegyes bizottsági határozatban is. Fontos a két vegyes bizottsági határozattervezetet együttes vizsgálata az EGT-kontextusba helyezett teljes struktúra megértése érdekében.

               A Vegyes Bizottság (1. mellékletben található) határozattervezete három különböző kiigazítást tartalmaz, amelyek az alábbiakban kerülnek ismertetésre: az EFTA-államok BEREC-ben való részvételére vonatkozó szabályok (B. szakasz), az EFTA Felügyeleti Hatóság és a BEREC közötti kapcsolattal összefüggő kiigazítások (C. szakasz), az EFTA-államok BEREC-ben való részvételét érintő egyéb kiigazítások (D. szakasz), valamint az EGT összefüggésében általánosan alkalmazott általános kiigazítások (E. szakasz).

               Az EFTA-államok BEREC-ben való részvételére vonatkozó szabályok

               A BEREC-et az 1211/2009/EK rendelet és az (EU) 2018/1971 rendelet hozta létre azzal a céllal, hogy hozzájáruljon az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások belső piacának fejlődéséhez és jobb működéséhez az elektronikus hírközlésre vonatkozó szabályozási keret következetes végrehajtásának biztosítása érdekében. A rendelet elismeri annak kívánatosságát is, hogy az említett célkitűzések EGT-kontextusban valósuljanak meg és kimondja, hogy a BEREC szabályozói tanácsának, a munkacsoportoknak és az igazgatótanácsnak nyitottnak kell lennie az EGT-tag EFTA-államok nemzeti szabályozó hatóságainak részvétele előtt annak érdekében, hogy az elektronikus hírközlésre vonatkozó szabályozási keret következetes végrehajtását ki lehessen terjeszteni Izlandra, Liechtensteinre és Norvégiára is
                  3
               .

               Az EGT-megállapodás 101. cikke szerint:

               „1. A sem a 81. [azaz programbizottságok] sem a 100. cikk hatálya alá nem tartozóbizottságok [azaz a komitológiai bizottságok] munkájába be kell vonni az EFTA-államok szakértőit, ha azt az e megállapodásban foglaltak megfelelő érvényesülése megkívánja.

               Ezeket a bizottságokat a 37. jegyzőkönyv sorolja fel. A szakértők és a feladatok ilyen társításáról az érintett területtel foglalkozó jegyzőkönyvek és mellékletek rendelkeznek.

               2. Amennyiben a Szerződő Felek úgy találják, hogy a munka és a szakértők társításának ezt a módját más hasonló bizottságokra is ki kell terjeszteni, az EGT Vegyes Bizottság módosíthatja a 37. jegyzőkönyvet.”
                  4

               A BEREC nem komitológiai bizottság, és nem program alapján jött létre. A szabályozók közötti együttműködés fórumaként a BEREC az EGT-megállapodás 101. cikke értelmében a 37. jegyzőkönyvben felsorolt „egyéb bizottságok” kategóriájába tartozik. E rendelkezésnek megfelelően „a szakértők és a feladatok ilyen társításáról az érintett területtel foglalkozó (...) mellékletek rendelkeznek”. Az említett szabályok (az EGT-megállapodás) mellékleteiben a vonatkozó pont alatt találhatók, és azokat a következő bevezető mondat előzi meg: „Az EFTA-államok társulására vonatkozóan a megállapodás 101. cikkével összhangban megállapított szabályok” (lásd pl. a 192/2014. a 18/2013, a 92/2010 és a 10/2004 EGT vegyes bizottsági határozatot). Ezek a szabályok nem tekinthetők „kiigazító szövegeknek”, mivel azok nem az EGT-megállapodásba belefoglalt jogi aktusban meghatározott szabályok megváltoztatását, hanem a részvétel megfelelő megvalósulásának biztosításához szükséges kiegészítésüket szolgálják.

               A részvételre vonatkozó szabályok előírják, hogy az EGT-tag EFTA nemzeti szabályozó hatóságok teljes mértékben részt vesznek a BEREC szabályozói testületének, a BEREC munkacsoportjainak és a BEREC Hivatal igazgatótanácsának munkájában, kimondják, hogy az EGT-tag EFTA-államok nemzeti szabályozó hatóságai a szavazati jog kivételével ugyanazokkal a jogokkal és kötelezettségekkel rendelkeznek, mint a többi uniós nemzeti szabályozó hatóság, de nem tölthetik be a BEREC szabályozó hatóságának és a BEREC Hivatal igazgatótanácsának elnöki tisztségét. Az EGT-tag EFTA-államok nemzeti szabályozó hatóságai azonban betölthetik a munkacsoportok elnöki tisztségét. Az EGT-tag EFTA-államok nemzeti szabályozó hatóságai megfelelő szinten képviseltetik magukat a BEREC-rendeletek rendelkezéseivel összhangban (lásd a BEREC-rendelet 7. cikkét). Az EFTA-államok nemzeti szabályozó hatóságainak részvétele elengedhetetlen a szabályozási konvergencia előmozdításához.

               A szabályok azt is előírják, hogy a BEREC és a BEREC Hivatal segítik az EGT-tag EFTA-államok nemzeti szabályozó hatóságait és az EFTA Felügyeleti Hatóságot.

               Az EFTA Felügyeleti Hatóság és a BEREC közötti kapcsolattal összefüggő kiigazítások

               Az a) pont i. és ii. alpontja szerinti kiigazítások kimondják, hogy a BEREC felkérésre segítséget nyújt, illetve tanácsot ad az EFTA Felügyeleti Hatóság számára iránymutatások kidolgozásában.

               Mivel az EGT-tag EFTA-államok nemzeti szabályozó hatóságainak nincs szavazati joga a BEREC-ben, az a) pont iii. alpontja szerinti, a 4. cikket egy új (1a) bekezdéssel kiegészítő kiigazítás előírja, hogy az EGT-tag EFTA-államok nemzeti szabályozó hatóságainak álláspontját a BEREC külön rögzíti a rendelet 4. cikke (1) bekezdése c) pontjának i. és ii. alpontja szerinti vélemények kiadásakor. Ez különösen az EGT-tag EFTA-államok nemzeti szabályozó hatóságainak intézkedéstervezeteire vonatkozó véleményeket érinti az EEHK-irányelv 32. és 33. cikkével összhangban, valamint a határokon átnyúló jogvitákkal kapcsolatos véleményeket az EEHK-irányelv 27. cikkével összhangban.

               Az a) pont v. alpontja szerinti kiigazítás értelmében az EFTA Felügyeleti Hatóságnak a lehető legnagyobb mértékben figyelembe kell vennie a BEREC által elfogadott iránymutatásokat, véleményeket, ajánlásokat, közös álláspontokat és bevált gyakorlatokat.

               Az EGT-tag EFTA-államok BEREC-ben való részvételét érintő egyéb kiigazítások

               A BEREC Hivatal jogi személyiséggel rendelkező uniós szerv
                  5
                és a BEREC működését segítő ügynökség. Az uniós ügynökségek alapító dokumentumainak az EGT-megállapodásba való előzetes belefoglalásával
                  6
                összhangban az EFTA-államoknak a BEREC Hivatal tevékenységeiben történő részvételét a BEREC-rendelet kiigazításai szabályozzák. Mivel a BEREC Hivatal nem végez saját kezdeményezésű szakpolitikai feladatokat, ez a részvétel inkább adminisztratív jellegű.

               A BEREC-rendeletet érintő e) kiigazítás értelmében az EGT-tag EFTA-államok pénzügyi hozzájárulást nyújtanak a BEREC Hivatal forrásaihoz azáltal, hogy részt vesznek az uniós támogatásban. A korábbi gyakorlatnak megfelelően e pénzügyi hozzájárulás megállapítása az EGT-megállapodás 82. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglalt eljárásokkal összhangban történik.

               Az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikke (2) bekezdésének a) pontja és 82. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében az ideiglenes, illetve szerződéses alkalmazottak rendes esetben történő alkalmazásának feltétele, hogy azok valamely uniós tagállam állampolgárai, kivéve, ha a kinevezésre jogosult hatóság másként határoz. Az f) kiigazítás ezért rugalmas eltérést biztosít az EGT-tag EFTA-államok állampolgárai számára, akiket az uniós állampolgárokra vonatkozó feltételekkel azonos feltételek mellett kell alkalmazni.

               Az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikke (2) bekezdésének e) pontja, 82. cikke (3) bekezdésének e) pontja és 85. cikkének (3) bekezdése az EUSZ Unió nyelveiről szóló 55. cikkének (1) bekezdésére hivatkozik. Az f) kiigazítás továbbá úgy rendelkezik a BEREC Hivatal személyzetét illetően, hogy a hivatal az EGT-megállapodás 129. cikkének (1) bekezdésében említett hivatalos nyelveket a személyzete tekintetében uniós nyelvnek tekinti.

               Végezetül a g) kiigazítás értelmében az EGT-tag EFTA-államokra ugyanazokat a kiváltságokat és mentességeket kell alkalmazni, mint az EU tagállamaira a BEREC Hivatal és annak személyzete tekintetében, az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt (7.) jegyzőkönyvben leírtaknak megfelelően.

               Egyéb kiigazítások

               Az EGT-megállapodás 7. cikkével összhangban kizárólag a megállapodásba belefoglalt jogi aktusok kötelező erejűek az EFTA-államokra nézve. Ezért a 4. cikk (4) bekezdésében az uniós jogra való hivatkozást úgy kell kiigazítani, hogy tükrözze, hogy EGT-kontextusban a jogi referenciakeretet az EGT-megállapodás jelenti (az a) pont iv. alpontja szerinti kiigazítás).

               Az EGT-szabályok következetes végrehajtásának megkönnyítése érdekében a rendeletet érintő b) és d) kiigazítások előírják, hogy a Bizottsággal együtt az EFTA Felügyeleti Hatóságot is képviselni kell a BEREC szabályozói testületében és az igazgatótanácsban. Az EFTA Felügyeleti Hatóságnak – a Bizottsággal ellentétben – nincs szavazati joga az igazgatótanácsban.

               A 13. cikk (3) bekezdését érintő c) kiigazítással módosított szöveg lehetővé teszi az EFTA Felügyeleti Hatóság részvételét a BEREC szabályozói tanácsa által létrehozott munkacsoportokban. A Bizottsághoz hasonlóan az EFTA Felügyeleti Hatóság nem vehet részt olyan munkacsoportokban, amelyeket a rendelet 4. cikke (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontjában említett feladatok elvégzésére hoztak létre.

               Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet nem része az EGT-megállapodásnak. A 36. cikket érintő h) kiigazítás célja biztosítani, hogy a BEREC vagy a BEREC Hivatal által az EGT-tag EFTA-államokra vonatkozóan készített dokumentumokat az említett rendeletnek megfelelően kezeljék. Rendszerint ugyanez a kiigazítás vonatkozik majd azon ügynökségekre is, amelyekben az EGT-tag EFTA-államok részt vesznek.

               Az i) kiigazítás úgy igazítja ki a 40. cikk (2) bekezdésének szövegét, hogy az tükrözze az EFTA Felügyeleti Hatóságnak a vonatkozó rendelkezésben betöltött szerepét, és tisztázza, hogy EGT-kontextusban az „uniós és nemzeti jog” hivatkozás úgy értelmezendő, hogy „EGT-megállapodás és a nemzeti jog”.

               A j) kiigazítás úgy igazítja ki a 41. cikk (1) bekezdése a) pontjának szövegét, hogy az EFTA Felügyeleti Hatóság számára ugyanolyan hozzáférést biztosít az információs és tájékoztatási rendszerhez, mint a Bizottság számára, ami fontos a jó együttműködés és az elektronikus hírközlésre vonatkozó szabályozási keret következetes végrehajtásának biztosításához.

               3.2.Az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex létrehozásáról szóló (EU) 2018/1972 irányelv (átdolgozás) kiigazításai – a Vegyes Bizottság 2. mellékletben található határozata

               Az irányelv célja az elektronikus hírközlés uniós belső piacának létrehozása, továbbá az EGT-megállapodás XI. mellékletébe foglalt 2002/19/EK, 2002/20/EK, 2002/21/EK és 2002/22/EK irányelv helyébe lép. Az irányelv elfogadásával párhuzamosan az EU elfogadta az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének (BEREC) és a BEREC Működését Segítő Ügynökségnek (BEREC Hivatal) a létrehozásáról szóló (EU) 2018/1971 új rendeletet.

               Az irányelv számos feladatot állapít meg a BEREC számára, amelyek az elektronikus hírközlésre vonatkozó szabályozási keret következetes végrehajtásának biztosítását szolgálják. Mivel a BEREC fontos szerepet játszik a rendelet és az irányelv alkalmazásában, a BEREC-rendelet és az irányelv elválaszthatatlanul összekapcsolódik. Ez a kapcsolat tükröződik az irányelvet és a BEREC-rendeletet az EGT-megállapodásba belefoglaló két vegyes bizottsági határozattervezetben is, amelyeket e tanácsi határozattervezethez csatoltak. Fontos a két vegyes bizottsági határozattervezetet együttes vizsgálata az EGT-kontextusba helyezett teljes struktúra megértése érdekében.

               A BEREC egyik fontos feladata, hogy adott esetben véleményeket adjon ki a nemzeti szabályozó hatóságok intézkedéseiről és a határokon átnyúló jogvitákról (az irányelv 27., 32. és 33. cikke). Az EGT-megállapodás alkalmazásában a rendeletet kísérő vegyes bizottsági határozattervezet meghatározza az EGT-tag EFTA-államok nemzeti szabályozó hatóságainak a BEREC-ben való részvételére vonatkozó részletes szabályokat. Előírja továbbá, hogy az EGT-tag EFTA-államok nemzeti szabályozó hatóságainak a BEREC véleményeire vonatkozó álláspontjait külön kell rögzíteni, és hogy az EFTA Felügyeleti Hatóságnak a lehető legnagyobb mértékben figyelembe kell vennie a BEREC által elfogadott iránymutatásokat, véleményeket, ajánlásokat, közös álláspontokat és bevált gyakorlatokat. A vegyes bizottsági határozattervezet néhány egyéb szükséges kiigazítást is tartalmaz EGT-kontextusban.

               Az irányelvet az EGT-megállapodásba belefoglaló vegyes bizottsági határozattervezet ugyanakkor az irányelvnek az EGT-megállapodás tekintetében szükséges egyéb kiigazításairól is rendelkezik.

               Uniós jog/EGT-megállapodás (az a) kiigazítás)

               Az EGT-megállapodás 7. cikkével összhangban kizárólag a megállapodásba belefoglalt jogi aktusok kötelező erejűek az EFTA-államokra nézve. Ezért az uniós jogra való hivatkozást ki kell igazítani, hogy tükrözze, hogy EGT-kontextusban a jogi referenciakeretet az EGT-megállapodás jelenti.

               A rádióspektrum-politikával foglalkozó csoport véleményei (a b) kiigazítás):

               A 28. cikket érintő b) kiigazítás szerint az EFTA Felügyeleti Hatóság hatáskörrel rendelkezik az EFTA-államoknak címzett határozatok meghozatalára.

               A kiigazítás előírja továbbá, hogy az EFTA Felügyeleti Hatóságnak a lehető legnagyobb mértékben figyelembe kell vennie a rádióspektrum-politikával foglalkozó csoport véleményét. Ennek célja annak biztosítása, hogy az EFTA Felügyeleti Hatóság ugyanazokra az ismeretekre támaszkodjon, mint a Bizottság az EGT-megállapodás kétpilléres struktúrája alapján az EFTA-államokkal kapcsolatos feladatainak ellátása során.

               Továbbá azokban az esetekben, amikor mind az EFTA-államok, mind az EU-tagállamok érintettek, az EFTA Felügyeleti Hatóságnak és a Bizottságnak együtt kell működnie a határon átnyúló káros zavarás kiküszöbölésére vonatkozó határozatokról való megállapodás érdekében.

               Hivatkozás az EUMSZ 267. cikkére/a felügyeleti és bírósági megállapodás 34. cikkére (a c) kiigazítás):

               A c) kiigazítás az EFTA-államok bíróságaira vonatkozó jogi keretet igazítja ki azáltal, hogy az EUMSZ 267. cikkére való hivatkozást az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 34. cikkére való hivatkozással váltja fel.

               A transznacionális piacok azonosítása (a d) kiigazítás):

               A vegyes bizottsági határozattervezetben javasolt kiigazító szöveg megfelel a 2002/21/EK irányelv tekintetében a d) kiigazításban (lásd az EGT-megállapodás XI. mellékletének 5cl. pontját) az EFTA Felügyeleti Hatóság és a Bizottság közötti együttműködés szabályaira vonatkozóan jelenleg előirányzott szövegnek.

               A „Chartára” való hivatkozás kiigazítása (az e) kiigazítás):

               Az Európai Unió Alapjogi Chartája az Unió elsődleges jogának eszköze, amely nem kötelező erejű a nem tagállamokra nézve és nem releváns az EGT összefüggésében. Ezért az irányelvet érintő g) kiigazítás értelmében a 100. cikk (1) bekezdésében a Chartára való hivatkozás az „alapvető jogok és az EGT-megállapodás általános elvei” hivatkozásra módosul, a 100. cikk (2) bekezdésében előforduló hivatkozások pedig az „alapvető jogok” hivatkozásra módosulnak.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése rendelkezik határozatok elfogadásáról „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  7
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Az EGT Vegyes Bizottságot megállapodás, nevezetesen az EGT-megállapodás hozta létre. Az EGT Vegyes Bizottság által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. Az EGT-megállapodás 103. és 104. cikkének megfelelően a tervezett jogi aktus a nemzetközi jog szerint kötelező erejű lesz.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem is módosítja a megállapodás intézményi keretét. Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése, összefüggésben az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló 2894/94/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (3) bekezdésével.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ-nek a 2894/94/EK tanácsi rendelet 1. cikke (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban az EGT-megállapodásba belefoglalandó uniós jogi aktusok anyagi jogalapjától függ.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktusok fő célkitűzése és tartalma a jogszabályok közelítéséhez kapcsolódik, ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 114. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 114. cikke, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló 2894/94/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (3) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Mivel az EGT Vegyes Bizottság jogi aktusai módosítani fogják az EGT-megállapodás XI. mellékletét (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) és (a 101. cikkben hivatkozott listáról szóló) 37. jegyzőkönyvét, elfogadásukat követően helyénvaló kihirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2021/0133 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) és (a 101. cikkben hivatkozott listáról szóló) 37. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre
                  8
                és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás
                  9
                (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén hatályba lépett.

               (2)Az EGT-megállapodás 98. cikke szerint az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) és (a 101. cikkben hivatkozott listáról szóló) 37. jegyzőkönyvének módosításáról.

               (3)Az (EU) 2018/1971 európai parlamenti és tanácsi rendeletet
                  10
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (4)Az EGT-megállapodásban foglaltak megfelelő érvényesülése érdekében az EGT-megállapodás 37. jegyzőkönyvét ki kell terjeszteni az (EU) 2018/1971 rendelettel létrehozott Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületére (BEREC).

               (5)Az elektronikus hírközlésre vonatkozó szabályozási keret EGT-megállapodás keretében történő következetes végrehajtásának biztosítása érdekében az EFTA-államok nemzeti szabályozó hatóságai teljes mértékben részt vesznek a BEREC szabályozói tanácsának, a BEREC munkacsoportjainak és a BEREC Hivatal igazgatótanácsának munkájában, de nem rendelkeznek szavazati joggal. Az EFTA-államok nemzeti szabályozó hatóságainak álláspontjait külön rögzítik, amikor a BEREC véleményt ad ki. Az EFTA Felügyeleti Hatóság a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi a BEREC által elfogadott véleményeket.

               (6)Az (EU) 2018/1972 európai parlamenti és tanácsi irányelvet
                  11
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (7)Az (EU) 2018/1972 irányelv 2020. december 21-i hatállyal hatályon kívül helyezi az EGT-megállapodásba foglalt 2002/19/EK, 2002/20/EK és 2002/21/EK és 2002/22/EK irányelvet, amelyeket következésképpen 2020. december 21-i hatállyal el kell hagyni az EGT-megállapodásból.

               (8)Az EGT-megállapodás XI. mellékletét és 37. jegyzőkönyvét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (9)Az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak ezért az e határozat mellékletében foglalt EGT vegyes bizottsági határozattervezeten kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) és (a 101. cikkben hivatkozott listáról szóló) 37. jegyzőkönyvének javasolt módosítására vonatkozóan képviselendő álláspont az EGT Vegyes Bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetein alapul.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                        a Tanács részéről

                        az elnök

                     (1)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1971 rendelete (2018. december 11.) az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének (BEREC) és a BEREC Működését Segítő Ügynökségnek (BEREC Hivatal) a létrehozásáról, az (EU) 2015/2120 rendelet módosításáról, valamint az 1211/2009/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 321., 2018.12.17., 1. o.).

                     (2)

                        HL L 321., 2018.12.17., 36. o.

                     (3)

                        Lásd az (EU) 2018/1971 rendelet (34) preambulumbekezdését.

                     (4)

                        Az elmúlt huszonöt évben az EGT-tag EFTA-államok e rendelkezés értelmében számos uniós szerv munkájában részt vettek. E szervek teljes listája a 37. jegyzőkönyv frissített változatában található. Lásd
                  itt
                  .

                     (5)

                        A BEREC-rendelet 2. cikkének (1) bekezdése.

                     (6)

                        Azon uniós ügynökségek listája, amelyekben EFTA-államok vesznek részt, és az ilyen ügynökségek alapító rendeleteit az EGT-megállapodásba belefoglaló vegyes bizottsági határozatok megtalálhatók a
                  http://www.efta.int/eea/eu-agencies
                   címen.

                     (7)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (8)

                        HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

                     (9)

                        HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

                     (10)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1971 rendelete (2018. december 11.) az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének (BEREC) és a BEREC Működését Segítő Ügynökségnek (BEREC Hivatal) a létrehozásáról, az (EU) 2015/2120 rendelet módosításáról, valamint az 1211/2009/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 321., 2018.12.17., 1. o.).

                     (11)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1972 irányelve (2018. december 11.) az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex létrehozásáról (átdolgozás) (HL L 321., 2018.12.17., 36. o.), a HL L 334, 2019.12.27., 164. o. által helyesbített szövegváltozatában.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.6.7.
            COM(2021) 274 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) és (a 101. cikkben hivatkozott listáról szóló) 37. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               1. MELLÉKLET

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG

               […] HATÁROZATA

               […]

               az EGT-megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) és (a 101. cikkben hivatkozott listáról szóló) 37. jegyzőkönyvének módosításáról

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

               mivel:

               (1)Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének (BEREC) és a BEREC Működését Segítő Ügynökségnek (BEREC Hivatal) a létrehozásáról, az (EU) 2015/2120 rendelet módosításáról, valamint az 1211/2009/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1971 európai parlamenti és tanácsi rendeletet
                  1
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (2)Az EGT-megállapodásban foglaltak megfelelő érvényesülése érdekében az EGT-megállapodás 37. jegyzőkönyvét ki kell terjeszteni az (EU) 2018/1971 rendelettel létrehozott Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületére (BEREC).

               (3)Az elektronikus hírközlésre vonatkozó szabályozási keret EGT-megállapodás keretében történő következetes végrehajtásának biztosítása érdekében az EFTA-államok nemzeti szabályozó hatóságai teljes mértékben részt vesznek a BEREC szabályozói tanácsának, a BEREC munkacsoportjainak és a BEREC Hivatal igazgatótanácsának munkájában, de nem rendelkeznek szavazati joggal. Az EFTA-államok nemzeti szabályozó hatóságainak álláspontjait külön rögzítik, amikor a BEREC véleményt ad ki. Az EFTA Felügyeleti Hatóság a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi a BEREC által elfogadott véleményeket.

               (4)Az EGT-megállapodás XI. mellékletét és 37. jegyzőkönyvét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT-megállapodás XI. melléklete a következőképpen módosul:

               1.A szöveg az 5czp. pont ((EU) 2019/784 bizottsági végrehajtási határozat) után a következő ponttal egészül ki:

               „5czq. 32018 R 1971: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1971 rendelete (2018. december 11.) az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének (BEREC) és a BEREC Működését Segítő Ügynökségnek (BEREC Hivatal) a létrehozásáról, az (EU) 2015/2120 rendelet módosításáról, valamint az 1211/2009/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 321., 2018.12.17., 1. o.).

               Az EFTA-államok részvételére vonatkozóan az ezen megállapodás 101. cikkével összhangban megállapított szabályok:

               Az EFTA-államok elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások piacai napi működésének felügyeletéért elsődlegesen felelős nemzeti szabályozó hatóságai teljes mértékben részt vesznek a BEREC szabályozói tanácsának, a BEREC munkacsoportjainak és a BEREC Hivatal igazgatótanácsának munkájában.

               E hatóságok a BEREC-rendelet rendelkezéseivel összhangban megfelelő szinten képviseltetik magukat.

               E célból az EFTA-államok nemzeti szabályozó hatóságait ugyanazok a jogok illetik meg és ugyanazok a kötelezettségek terhelik, mint az uniós tagállamok nemzeti szabályozó hatóságait, kivéve a szavazati jogot. Az EFTA-államokból származó tagok nem tölthetik be a szabályozói tanács és az igazgatótanács elnöki tisztségét.

               A BEREC és a BEREC Hivatal, amennyiben és amikor erre szükség van, az adott esettől függően segíti az EFTA Felügyeleti Hatóságot és az EFTA-államok nemzeti szabályozó hatóságait a feladataik elvégzésében.

               A rendelet rendelkezéseit e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal kell értelmezni:

               a) A 4. cikkben:

               i. Az (1) bekezdés a) pontja az „és a Bizottság” szövegrész előtt az „, az EFTA Felügyeleti Hatóság” szövegrésszel egészül ki;

               ii. Az (1) bekezdés e) pontja a „vagy a Bizottság” szövegrész előtt az „, az EFTA Felügyeleti Hatóság” szövegrésszel egészül ki;

               iii. A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

               „(1a) Az EFTA-államok nemzeti szabályozó hatóságainak álláspontjait a BEREC külön rögzíti az (1) bekezdés c) pontjának i. és ii. alpontja szerinti vélemények kiadásakor.”;

               iv. A (4) bekezdésben az EFTA-államok tekintetében az „a vonatkozó uniós jognak” szövegrész helyébe az „az EGT-megállapodásnak” szövegrész lép;

               v. A (4) bekezdés az „és a Bizottság” szövegrész után a „, vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság” szövegrésszel egészül ki.

               b)A 7. cikk (4) bekezdése az „a Bizottság” szövegrész után az „és az EFTA Felügyeleti Hatóság” szövegrésszel egészül ki.

               c)A 13. cikk (3) bekezdése:

               i.A „BEREC” szó után az „, az EFTA Felügyeleti Hatóság” szövegrésszel egészül ki.

               ii.A „Bizottság” szó után az „és az EFTA Felügyeleti Hatóság” szövegrésszel egészül ki.

               d)A 15. cikkben:

               i.Az (1) bekezdés első albekezdésének vége a következő mondattal egészül ki: „Az EFTA Felügyeleti Hatóság képviselője szavazati jog nélkül vesz részt az igazgatótanács munkájában.”

               ii.A (2) bekezdés a „Bizottság” szó után az „és az EFTA Felügyeleti Hatóság” szövegrésszel egészül ki.

               e)A 25. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

               „(5)
                     Az EFTA-államok részt vállalnak a (3) bekezdés a) pontjában említett uniós hozzájárulásból. E célból az EGT-megállapodás 82. cikke (1) bekezdésének a) pontjában és 32. jegyzőkönyvében megállapított eljárásokat értelemszerűen kell alkalmazni.”

               f)A 30. cikk a következő albekezdésekkel egészül ki:

               „Az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikke (2) bekezdésének a) pontjától és 82. cikke (3) bekezdésének a) pontjától eltérve az EFTA-államok teljes jogú állampolgárait az ügynökség munkaerő-felvételi hatósága szerződéssel alkalmazhatja.

               Az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikke (2) bekezdésének e) pontjától, 82. cikke (3) bekezdésének e) pontjától és 85. cikkének (3) bekezdésétől eltérve a Hivatal a személyzete tekintetében az EGT-megállapodás 129. cikkének (1) bekezdésében említett nyelveket tekinti az Európai Unióról szóló szerződés 55. cikkének (1) bekezdésében említett uniós nyelveknek.”.

               g)A 34. cikk a következő szöveggel egészül ki:

               „Az EFTA-államok a BEREC Hivatal számára az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvben meghatározottakkal egyenértékű kiváltságokat és mentességeket biztosítanak.”

               h)A 36. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

               „(4)
                     Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet e rendelet alkalmazásában az EFTA-államok nemzeti szabályozó hatóságaira alkalmazni kell a BEREC vagy a BEREC Hivatal által előkészített dokumentumok tekintetében.”

               i.A 40. cikk (2) bekezdése:

               i. a „Bizottság” szó után az „, az EFTA Felügyeleti Hatóság” szövegrésszel egészül ki;

               ii. az EFTA-államok tekintetében az „az uniós és a nemzeti joggal” szövegrész helyébe az „az EGT-megállapodással és a nemzeti joggal” szövegrész lép.

               j)A 41. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontja a „Bizottság” szó után az „, az EFTA Felügyeleti Hatóság” szövegrésszel egészül ki.

               2.Az 5ob. pont ((EU) 2015/2120 európai parlamenti és tanácsi rendelet) a következővel egészül ki:

               „, az alábbi módosítással:

               -32018 R 1971: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1971 rendelete (2018. december 11.) (HL L 321., 2018.12.17., 1. o.).”

               2. cikk

               Az EGT-megállapodás 37. jegyzőkönyve a következő ponttal egészül ki:

               „41.Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete (BEREC) (az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1971 rendelete).”

               3. cikk

               Az (EU) 2018/1971 rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

               4. cikk

               Ez a határozat […]-án/-én lép hatályba, feltéve, hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megtették
                  2*.

               5. cikk

               Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

               Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

                  az EGT Vegyes Bizottság részéről

                  az elnök

                  [...]

                  az EGT Vegyes Bizottság

                  titkárai

                  [...]

                     (1)

                        HL L 321., 2018.12.17., 1. o.

                     (2)
                  *
                        [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.6.7.
            COM(2021) 274 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) és (a 101. cikkben hivatkozott listáról szóló) 37. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               2. MELLÉKLET […]

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG

               […] HATÁROZATA

               […]

               az EGT-megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) módosításáról

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

               mivel:

               (1)Az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex létrehozásáról (átdolgozás) szóló, 2018. december 11-i európai parlamenti és tanácsi (EU) 2018/1972 irányelvet
                  1
                (a HL L 334., 2019.12.27., 164. o. és a HL L 419., 2020.12.11., 36. o. által helyesbített szövegváltozatában) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (2)Az (EU) 2018/1972 irányelv 2020. december 21-i hatállyal hatályon kívül helyezi az EGT-megállapodásba foglalt 2002/19/EK
                  2
               , 2002/20/EK
                  3
               , 2002/21/EK
                  4
                és 2002/22/EK
                  5
                európai parlamenti és tanácsi irányelveket, amelyeket következésképpen 2020. december 21-i hatállyal el kell hagyni az EGT-megállapodásból.

               (3)Az EGT-megállapodás XI. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT-megállapodás XI. melléklete a következőképpen módosul:

               1.
                     Az 5czq. pont ((EU) 2018/1971 európai parlamenti és tanácsi rendelet) után a melléklet a következő ponttal egészül ki:

               „5czr. 32018 L 1972: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1972 irányelve (2018. december 11.) az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex létrehozásáról (átdolgozás) (HL L 321., 2018.12.17., 36. o.), a HL L 334., 2019.12.27., 164. o. és a HL L 419., 2020.12.11., 36. o. által helyesbített szövegváltozatában.

               Az irányelv rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal értendők:

               a)
                     Az uniós jogra való hivatkozások, ideértve az EUMSZ-re és annak rendelkezéseire való hivatkozásokat, az EGT-megállapodásra való hivatkozásként értendők.

               b)
                     A 28. cikk (4) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

               „A nemzeti szabályozó hatóságokkal folytatott konzultációt követően az EFTA Felügyeleti Hatóság – a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve a rádióspektrum-politikával foglalkozó csoport véleményét – az érintett EFTA-államoknak címzett határozatokat fogadhat el.

               Ha akár az EFTA Felügyeleti Hatóság, akár a Bizottság olyan határozatot szándékozik hozni, amely EFTA-államot és valamely uniós tagállamot egyaránt érintő problémával vagy vitával kapcsolatos, együttműködnek a határon átnyúló káros zavarás kiküszöbölésére vonatkozó határozatokról való megállapodás érdekében. Az EFTA Felügyeleti Hatóság és a Bizottság ezért a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi a rádióspektrum-politikával foglalkozó csoport véleményét. Az EGT-megállapodás 109. cikke értelemszerűen alkalmazandó.”

               c)
                     A 31. cikk (2) bekezdésében az EFTA-államok tekintetében az „EUMSZ 267. cikke” szövegrész helyébe az „EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 34. cikke” szövegrész lép.

               d)
                     A 65. cikk (1) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:

               „A nemzeti szabályozó hatóságokkal folytatott konzultációt követően az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatokat fogadhat el, amelyekben két vagy több EFTA-állam közötti transznacionális piacokat határoz meg.

               Ha akár az EFTA Felügyeleti Hatóság, akár a Bizottság egy olyan transznacionális piacot szándékozik meghatározni, amely EFTA-államot és valamely uniós tagállamot egyaránt érint, együttműködnek annak érdekében, hogy az említett transznacionális piac meghatározására vonatkozóan azonos határozatokat hozzanak. Az EGT-megállapodás 109. cikke értelemszerűen alkalmazandó.”

               e)Az EFTA-államok tekintetében:

               i.a 100. cikk (1) bekezdésében az „az Európai Unió Alapjogi Chartáját (a továbbiakban: a Charta) és az uniós jog általános elveit” szövegrész helyébe az „az alapvető jogokat és az EGT-megállapodás általános elveit” szövegrész lép;

               ii.a 100. cikk (2) bekezdésében az „a Chartában elismert jogok vagy szabadságok” szövegrész helyébe az „az alapvető jogok” szövegrész lép, továbbá az „a Charta 52. cikkének (1) bekezdésével” és az „a Chartával” szövegrész helyébe az „az alapvető jogokkal” szövegrész lép.”

               2.
                     2020. december 21-i hatállyal az 5cla. pont (243/2012/EU európai parlamenti és tanácsi határozat) a következő szöveggel egészül ki:

               „, az alábbi módosítással:

               -32018 L 1972: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1972 irányelve (2018. december 11.) (HL L 321., 2018.12.17., 36. o.)”.

               3.
                     Az 5cj., az 5ck., az 5cl. és az 5cm. pont szövegét 2020. december 21-i hatállyal el kell hagyni.

               2. cikk

               A HL L 334., 2019.12.27., 164. o. és a HL L 419., 2020.12.11., 36. o. által helyesbített (EU) 2018/1972 irányelvnek az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

               3. cikk

               Ez a határozat […]-án/-én lép hatályba, feltéve, hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megtették
                  6*.

               4. cikk

               Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

               Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

                  az EGT Vegyes Bizottság részéről

                  az elnök

                  [...]

                  az EGT Vegyes Bizottság

                  titkárai

                  [...]

                     (1)

                        HL L 321., 2018.12.17., 36. o.

                     (2)

                        HL L 108., 2002.4.24., 7. o.

                     (3)

                        HL L 108., 2002.4.24., 21. o.

                     (4)

                        HL L 108., 2002.4.24., 33. o.

                     (5)

                        HL L 108., 2002.4.24., 51. o.

                     (6)
                  *
                        [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.7.26.
            COM(2021) 418 final
            2021/0235(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló megállapodás részes feleinek írásbeli eljárása során a széntüzelésű villamosenergia-termelési projektekhez nyújtott exporthitelekről szóló, a VI. mellékletben foglalt ágazati megállapodás felülvizsgálatával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Európai Unió nevében a Bizottság által a hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) VI. mellékletében foglalt, széntüzelésű villamosenergia-termelési projektekre vonatkozó ágazati megállapodás, más néven széntüzelésű ágazati megállapodás (a továbbiakban: az ágazati megállapodás) felülvizsgálatával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               Az ágazati megállapodás naprakésszé tételéről jelenleg tárgyalnak a megállapodás részes felei az Európai Unió által 2021. április 21-én benyújtott javaslat (a továbbiakban: a javaslat) alapján. A javaslat felszólítja a részes feleket, hogy – mivel valamennyi fél aláírta a Párizsi Megállapodást – hangolják össze a megállapodást közös éghajlat-politikai céljaikkal oly módon, hogy módosítják az ágazati megállapodás szabályait annak érdekében, hogy megszűnjön a széntüzelésű erőművek és a kapcsolódó projektek kivitelére a megállapodás szabályai szerint hivatalosan támogatott exporthitelek és feltételekhez kötött segélyek formájában nyújtott támogatás lehetősége.

               Mivel az éghajlattal kapcsolatos kérdések – konkrétabban a szén villamosenergia-termelés céljából történő használatának fokozatos kivezetése – a figyelem középpontjában állnak, a részes felek a 2021. novemberi COP26-ot megelőzően megállapodásra juthatnak a kérdésben. Mindenekelőtt a COP26 elnöke arra ösztönzi a nemzeteket, hogy mozduljanak el a szénalapú villamosenergia-termeléstől, és 2021. május 21-én a G7-országok kötelezettséget vállaltak arra, hogy 2021 végéig megszüntetik a szénalapú, kibocsátáscsökkentés nélküli nemzetközi hőenergia-termeléshez – többek között hivatalos fejlesztési támogatás, exportfinanszírozás, beruházások, valamint pénzügyi és kereskedelemösztönző támogatás révén – nyújtott új közvetlen kormányzati támogatást. Annak érdekében, hogy az Európai Unió továbbra is tanúbizonyságot tegyen határozott törekvéseiről, alapvető fontosságú, hogy az Unió már jóval a 2021. november 1. és 12. között megrendezésre kerülő COP26 előtt állást foglaljon a kérdéssel kapcsolatos esetleges megállapodásról.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Megállapodás a hivatalosan támogatott exporthitelekről

               A megállapodás egy informális megállapodás az EU, az USA, Kanada, Japán, Korea, Norvégia, Svájc, Ausztrália, Új-Zéland és Törökország és az Egyesült Királyság között, melynek célja, hogy megfelelő keretet biztosítson a hivatalosan támogatott exporthitelek szabályos használatához. A gyakorlatban ez egyenlő versenyfeltételek megteremtését (azaz annak biztosítását, hogy a verseny alapját az exportált áruk és szolgáltatások ára és minősége képezze, ne pedig a biztosított pénzügyi feltételek), valamint az arra való törekvést jelenti, hogy megszüntessék a hivatalosan támogatott exporthitelekkel összefüggő támogatásokat és kereskedelmi torzulásokat. A megállapodás 1978 áprilisában határozatlan időtartamra hatályba lépett, és bár az OECD titkárságától kap adminisztratív támogatást, nem az OECD jogi aktusa
                  1
               .

               A megállapodást rendszeresen frissítik, figyelembe véve azokat a pénzügyi piaci és szakpolitikai fejleményeket, amelyek hatást gyakorolnak a hivatalosan támogatott exporthitelek nyújtására. A megállapodást az 1233/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  2

                  3
                átültette az uniós jogba, és így az jogilag kötelező érvényűvé vált az EU-ban. A megállapodás feltételeinek felülvizsgálatai az említett rendelet 2. cikke szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén épülnek be az uniós jogba.

               2.2.A hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló megállapodás részes felei

               Az Uniót az Európai Bizottság képviseli a megállapodás részes feleinek ülésein, valamint a megállapodás részes feleinek írásbeli döntéshozatali eljárásaiban. A megállapodás valamennyi módosításáról konszenzussal határoznak. Az Unió álláspontját a Tanács fogadja el, és azt a tagállamok az exporthitelekkel foglalkozó tanácsi munkacsoportban
                  4
                vitatják meg.

               2.3.Az ágazati megállapodás részes feleinek tervezett jogi aktusa

               A részes felek 2016-ban azért állapodtak meg az ágazati megállapodásról, hogy ösztönözzék az exportőröket és a vevőket az alacsony hatásfokú széntüzelésű erőművektől való elmozdulásra. Az ágazati megállapodás a megállapodás horizontális feltételei mellett ágazatspecifikus szabályokból áll. Csak a nagy (500 MW feletti) „ultra-szuperkritikus technológiával” vagy alacsony (a megtermelt villamos energia után kevesebb mint 750 g CO2/kWh) kibocsátási intenzitással rendelkező erőművek finanszírozását teszi lehetővé, és a nagy hatékonysági szabványoknak nem megfelelő kisebb erőművek finanszírozását a Nemzetközi Fejlesztési Társulás forrásaira jogosult országokra korlátozza.

               Az ágazati megállapodás felülvizsgálati záradékot tartalmaz feltételeinek további erősítése céljából. A 6. cikk a) pontja értelmében „A felek legkésőbb 2020. június 30-ig elvégzik ezen ágazati megállapodás felülvizsgálatát abból a célból, hogy a legkésőbb 2021. január 1-jétől kezdődő második ütemben tovább erősítsék a feltételeit annak érdekében, hogy hozzájáruljanak az éghajlatváltozás mérséklésének közös célkitűzéséhez és folytassák a széntüzelésű erőművek hivatalos támogatásának fokozatos csökkentését, ideértve a kevésbé hatékony széntüzelésű erőművek használatának csökkentését is.” Mindenekelőtt a 6. cikk b) pontja úgy rendelkezik, hogy „ A felülvizsgálatban figyelembe kell venni a következőket: 1. az éghajlatváltozással foglalkozó tudományról szóló legfrissebb jelentéseket és azon döntéseknek a globális infrastruktúra-beruházásokra gyakorolt hatását, amelyek a globális felmelegedésnek az iparosodás előtti szinthez képest 2 Celsius-fokkal történő visszaszorítására irányulnak”.

               Az ágazati megállapodás 2016-os elfogadása óta fontos elemzések világítottak rá arra, hogy a szénalapú hőenergia-termelés milyen gyors ütemű és mértékű fokozatos kivezetésére van szükség ahhoz, hogy a felmelegedés 2 °C alatt maradjon: a forgatókönyvek nagyjából konzisztensek azt illetően, hogy 2040-ig szinte valamennyi széntüzelésű erőművet be kell zárni. A 2016-ban elfogadott ágazati megállapodás szabályai szerint azonban továbbra is lehetséges a széntüzelésű erőművek közvetlen és közvetett támogatása. Emiatt felmerül a következetesség kérdése. Az exporthitelekkel foglalkozó tanácsi munkacsoport 2020 óta dolgozik az ágazati megállapodás ezzel kapcsolatos felülvizsgálatán.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az Európai Bizottság az Unió nevében 2021. április 21-én javaslatot nyújtott be az ágazati megállapodás felülvizsgálatára a megállapodás részes feleinek, amelyet eredetileg megvitatott és elfogadott az exporthitelekkel foglalkozó tanácsi munkacsoport. A javaslat a széntüzelésű villamosenergia-ágazat exportfinanszírozásának fokozatos globális kivezetését irányozza elő. Konkrétabban a hivatalosan támogatott exporthitelek és a feltételekhez kötött segélyek azonnali megszüntetésére szólít fel a következők tekintetében:

               –új, kibocsátáscsökkentés nélküli széntüzelésű erőművek és azok részeinek kivitele,

               –a meglévő, kibocsátáscsökkentés nélküli széntüzelésű villamosenergia-termelési erőművek berendezésekkel való ellátása, kivéve, ha a beszerzett berendezés célja a szennyezés csökkentése, és az nem eredményezi sem az erőmű hasznos élettartamának meghosszabbítását, sem a kapacitás növelését, valamint

               –a hőenergia-termeléshez használt szén bányászatának fejlesztéséhez, kiépítéséhez vagy bővítéséhez, valamint minden olyan szállításhoz kapcsolódó áru- és szolgáltatáskivitel, amelyet elsősorban hőenergia-termeléshez használt szén szállítására vesznek igénybe.

               E javaslat célja, hogy áthidalja a részes feleknek a Párizsi Megállapodás hosszú távú céljainak elérésére irányuló kötelezettségvállalása és az ágazati megállapodás azon rendelkezései közötti szakadékot, amelyek még mindig lehetővé teszik a széntüzelésű erőművek exportjának és a szénalapú hőenergia-termelés globális értékláncának támogatását. A javaslat teljes mértékben összhangban van az Európai Unió szakpolitikai prioritásaival. Konkrétabban az Európai Unió Tanácsa 2021. január 25-én a klíma- és energiadiplomáciáról szóló következtetéseiben a környezetkárosító fosszilis tüzelőanyagokra irányuló támogatások egyértelmű menetrend alapján történő globális kivezetésére szólít fel, valamint arra, hogy világszerte határozott és méltányos átalakulás kezdődjön a klímasemlegesség elérése érdekében, aminek részeként fokozatosan meg kell szüntetni a szén kibocsátáscsökkentés nélküli felhasználását az energiatermelésben, és – első lépésként – haladéktalanul véget kell vetni a harmadik országok új széninfrastruktúráiba irányuló minden finanszírozásnak.

               Mivel alapvető fontosságú, hogy az OECD exporthitel-közössége megfelelően átültesse az éghajlat-politikai célkitűzéseket a megállapodás szabályaiba és a gyakorlati intézkedésekbe, az Európai Unió arra fog törekedni, hogy a következő üléseken megállapodás szülessen e fokozatos kivezetésről. Számos más részes fél (főként az Egyesült Királyság, Kanada és az Egyesült Államok) minden bizonnyal ugyanebbe az irányba fog lépeseket tenni, mások (Korea és Japán) pedig ebben az évben bejelentették, hogy véget vetnek a szénalapú, kibocsátáscsökkentés nélküli nemzetközi hőenergia-termeléshez nyújtott támogatásnak. Amennyiben a tárgyalások eredményesek, a részes felek felkérést kaphatnak arra, hogy az egyik soron következő ülésükön (valószínűleg a részes felek 2021. szeptemberi vagy októberi, a COP26-ot megelőző rendkívüli ülésén) fogadjanak el módosításokat az ágazati megállapodásra – és adott esetben az ágazati megállapodás felülvizsgálatával összefüggésben a megállapodás egyes cikkeire – vonatkozóan. Ebben az esetben az Európai Uniónak készen kell állnia arra, hogy kellő időben állást foglaljon az ágazati megállapodás felülvizsgálatáról.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  5
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus meghatározó módon befolyásolhatja az uniós szabályozás tartalmát, nevezetesen a hivatalosan támogatott exporthitelek terén bizonyos iránymutatások alkalmazásáról, valamint a 2001/76/EK és a 2001/77/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. november 16-i 1233/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet, mivel annak 2. cikke rögzíti, hogy „[a] Bizottság a 3. cikknek megfelelően a megállapodás résztvevői által az iránymutatásokhoz fűzött módosítások nyomán felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a II. melléklet módosítása céljából”. Ez magában foglalja a megállapodás mellékleteinek módosításait is.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a közös kereskedelempolitika hatálya alá tartozó exporthitelekkel kapcsolatos. Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 207. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2021/0235 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által a hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló megállapodás részes feleinek írásbeli eljárása során a széntüzelésű villamosenergia-termelési projektekhez nyújtott exporthitelekről szóló, a VI. mellékletben foglalt ágazati megállapodás felülvizsgálatával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló megállapodásban (a továbbiakban: a megállapodás) foglalt iránymutatásokat, ideértve a széntüzelésű villamosenergia-termelési projektekhez nyújtott exporthitelekről szóló, a VI. mellékletben foglalt ágazati megállapodást (a továbbiakban: az ágazati megállapodás) az 1233/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  6
                átültette az uniós jogba, és így az jogilag kötelező érvényűvé vált az EU-ban.

               (2)Az ágazati megállapodás 6. cikke értelmében a megállapodás részes feleinek (a továbbiakban: a részes felek) felül kell vizsgálniuk az ágazati megállapodást feltételeinek további erősítése céljából annak érdekében, hogy hozzájáruljanak az éghajlatváltozás mérséklésének közös célkitűzéséhez és folytassák a széntüzelésű erőművek hivatalos támogatásának fokozatos csökkentését.

               (3)Az ágazati megállapodás felülvizsgálatára vonatkozó tervezett határozatnak összhangban kell lennie az Európai Uniónak a Párizsi Megállapodás szerinti nemzetközi kötelezettségvállalásaival és az Unió éghajlat-politikájával.

               (4)Az Európai Unió Tanácsa a klíma- és energiadiplomáciáról szóló 2021. január 25-i következtetéseiben a környezetkárosító fosszilis tüzelőanyagokra irányuló támogatások egyértelmű menetrend alapján történő globális kivezetésére szólít fel, valamint arra, hogy világszerte határozott és méltányos átalakulás kezdődjön a klímasemlegesség elérése érdekében, aminek részeként fokozatosan meg kell szüntetni a szén kibocsátáscsökkentés nélküli felhasználását az energiatermelésben, és – első lépésként – haladéktalanul véget kell vetni a harmadik országok új széninfrastruktúráiba irányuló minden finanszírozásnak.

               (5)Helyénvaló meghatározni az Unió által a széntüzelésű villamosenergia-termelési projektekhez nyújtott exporthitelekről szóló ágazati megállapodás felülvizsgálatával kapcsolatban képviselendő álláspontot, mivel a megállapodás részes feleinek tervezett határozata – az 1233/2011/EU rendelet 2. cikkéből adódóan – kötelező érvényű lesz az Unióra nézve és meghatározó módon befolyásolja majd az uniós szabályozás tartalmát,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió által a széntüzelésű villamosenergia-termelési projektekhez nyújtott exporthitelekről szóló, a hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló megállapodás VI. mellékletében foglalt ágazati megállapodás felülvizsgálatával kapcsolatban képviselendő álláspontot a melléklet tartalmazza.

               2. cikk

               A hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló megállapodás VI. mellékletének a melléklet iránymutatásaival összhangban lévő módosításait az Unió képviselői a Tanács további határozata nélkül is elfogadhatják.

               3. cikk

               Amennyiben a melléklet tárgyát érintően olyan új javaslatokat tesznek a részes felek ülésén vagy azt megelőzően, amelyre vonatkozóan még nincs uniós álláspont, az uniós álláspontot uniós koordináció révén kell meghatározni, mielőtt a részes felek felkérést kapnak a megállapodás módosításának elfogadására. Ilyen esetekben az uniós álláspontnak összhangban kell lennie a meglévő szakpolitikákkal és jogszabályokkal.

               4. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Az OECD-egyezmény 5. cikkében meghatározottak szerint.

                     (2)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1233/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a hivatalosan támogatott exporthitelek terén bizonyos iránymutatások alkalmazásáról, valamint a 2001/76/EK és a 2001/77/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 326., 2011.12.8., 45. o.).

                     (3)

                        A múltban az OECD-megállapodás korábbi verzióit tanácsi határozatok ültették át az uniós jogba.

                     (4)

                        A Tanács határozata a hitelbiztosítással, hitelgaranciával és pénzügyi hitelekkel foglalkozó politika-koordinációs csoport létrehozásáról (HL 66., 1960.10.27., 1339. o.).

                     (5)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (6)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1233/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a hivatalosan támogatott exporthitelek terén bizonyos iránymutatások alkalmazásáról, valamint a 2001/76/EK és a 2001/77/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 326., 2011.12.8., 45. o.) (a továbbiakban: az 1233/2011/EU rendelet).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.7.26.
            COM(2021) 418 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló megállapodás részes feleinek írásbeli eljárása során a széntüzelésű villamosenergia-termelési projektekhez nyújtott exporthitelekről szóló, a VI. mellékletben foglalt ágazati megállapodás felülvizsgálatával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               JAVASLAT

               Az Európai Unió álláspontja a következők támogatása:

               (1)A hivatalosan támogatott exporthitelek és a feltételekhez kötött segélyek nyújtásának azonnali megszüntetése a következők esetében:

               a)Új széntüzelésű villamosenergia-termelési projektek vagy azok részeinek kivitele.

               A széntüzelésű villamosenergia-termelési projektek teljes széntüzelésű erőművek vagy azok részei; ide tartoznak mindazok a részegységek, berendezések, anyagok és szolgáltatások (a személyzet kiképzésével együtt), amelyekre közvetlenül van szükség az említett erőművek építéséhez és üzembe helyezéséhez.

               b)A meglévő széntüzelésű villamosenergia-termelési erőművek berendezésekkel való ellátása, kivéve, ha az alábbi feltételek mindegyike teljesül:

               i.A beszerzett berendezés célja a szennyezés csökkentése.

               ii.A beszerzett berendezés nem eredményezi sem az erőmű hasznos élettartamának meghosszabbítását, sem a kapacitás növelését.

               (2)A hivatalosan támogatott exporthitelek és a feltételekhez kötött segélyek nyújtásának azonnali megszüntetése a következőkhöz kapcsolódó áru- és szolgáltatáskivitel esetében:

               a)A hőenergia-termeléshez használt szén bányászatának fejlesztése, kiépítése vagy bővítése. Ez magában foglalja a hőenergia-termeléshez használt szén feltárását, kitermelését és termelését, valamint az ahhoz kapcsolódó infrastruktúrát.

               b)Minden olyan szállítás (beleértve a közlekedési módokat és a kapcsolódó infrastruktúrát is), amelyet elsősorban hőenergia-termeléshez használt szén szállítására vesznek igénybe.

               Az (1) bekezdés a) és b) pontja nem alkalmazandó az olyan széntüzelésű villamosenergia-termelési projektekre, amelyek a megújuló energiák felhasználását és az éghajlatváltozás hatásainak enyhítését és az azokhoz való alkalmazkodást célzó, valamint vízügyi projektekhez nyújtott exporthitelekről szóló ágazati megállapodás (IV. melléklet) II. függelékének hatálya alá tartoznak, és teljesítik annak feltételeit. Az ilyen projektekre alkalmazandó pénzügyi feltételeket a IV. melléklet tartalmazza.

               A (2) bekezdés a) és b) pontja a megállapodás hatálya alá tartozó valamennyi áru- és szolgáltatáskivitelre alkalmazandó, beleértve az ágazati megállapodások hatálya alá tartozó eseteket is.

               E javaslat végrehajtása a széntüzelésű villamosenergia-termelési projektekhez nyújtott exporthitelekről szóló, a VI. mellékletben foglalt ágazati megállapodás, valamint adott esetben a hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló megállapodás rendelkezéseinek, különösen annak 6. cikke módosításához vezethet.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.8.9.
            COM(2021) 461 final
            2021/0259(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a Közlekedési Közösség regionális irányítóbizottságában a vízi közlekedéssel és multimodalitással foglalkozó technikai bizottság létrehozása tekintetében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által a Közlekedési Közösség regionális irányítóbizottságában a vízi közlekedéssel és multimodalitással foglalkozó technikai bizottság létrehozásáról szóló regionális irányítóbizottsági határozat tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.A Közlekedési Közösségről szóló szerződés

               Az Európai Unió részes fele a Közlekedési Közösségről szóló, 2017 óta ideiglenesen alkalmazott szerződésnek (a továbbiakban: szerződés). A szerződés célja az Európai Unió és a délkelet-európai felek között a közúti, vasúti, belvízi és tengeri közlekedés, valamint a közlekedési hálózat továbbfejlesztése terén egy Közlekedési Közösség létrehozása. A szerződés 2019. május 1-jén hatályba lépett.
                  1

               2.2.A regionális irányítóbizottság

               A regionális irányítóbizottságot a szerződés 24. cikke hozta létre. Az irányítóbizottság felelős a szerződés gondozásáért és megfelelő végrehajtásának biztosításáért. Az irányítóbizottság ebből a célból ajánlásokat tesz és a szerződésben meghatározott esetekben határozatokat hoz. Ennek megfelelően a regionális irányítóbizottság:

               a) előkészíti a Miniszteri Tanács munkáját;

               b) technikai bizottságok felállításáról határoz;

               c) ajánlásokat tesz és a szerződésben meghatározott esetekben határozatokat hoz;

               d) újonnan elfogadott uniós jogalkotási aktusok vonatkozásában meghozza a szükséges intézkedéseket, különösen a szerződés I. mellékletének felülvizsgálata révén;

               e) a Miniszteri Tanáccsal folytatott konzultációt követően kinevezi az állandó titkárság igazgatóját;

               f) kinevezhet az állandó titkárságra egy vagy több igazgatóhelyettest;

               g) megállapítja az állandó titkárság szabályait;

               h) határozat útján felülvizsgálhatja a költségvetéshez való hozzájárulás mértékét;

               i) elfogadja a Közlekedési Közösség éves költségvetését;

               j) határozatot fogad el, amelyben meghatározza a költségvetés végrehajtására, a könyvelésre és a könyvvizsgálatra, valamint az ellenőrzésre vonatkozó eljárást;

               k) döntéseket hoz a szerződő felek által előterjesztett vitás kérdésekben;

               l) általános elveket fogad el a szerződéssel vagy a szerződés alapján létrehozott szervek birtokában lévő dokumentumok tekintetében;

               m) éves jelentéseket fogad el az átfogó hálózat megvalósításáról, és azt a Miniszteri Tanács elé terjeszti;

               n) egyes uniós jogi aktusok vonatkozásában határidőket állapít meg, és meghatározza az ilyen jogi aktusok délkelet-európai felek általi átültetésének módozatait.

               2.3.A regionális irányítóbizottság tervezett jogi aktusa

               A regionális irányítóbizottság következő ülésén határozatot (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus) tervez elfogadni a vízi közlekedéssel és multimodalitással foglalkozó technikai bizottság létrehozásáról.

               A szerződés 25. cikke (1) bekezdésének megfelelően a felekre nézve kötelező lesz a tervezett jogi aktus; az említett bekezdés a következőképpen rendelkezik: „A regionális irányítóbizottság határozatai a szerződő felekre nézve kötelező erejűek.”

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               E határozat irányítóbizottság általi elfogadására azért van szükség, hogy a szerződés végrehajtása megfelelően történjen az Európai Unió és a délkelet-európai felek között a közúti, vasúti, belvízi és tengeri közlekedés, valamint a közlekedési hálózat továbbfejlesztése terén egy Közlekedési Közösség létrehozása tekintetében. A vízi közlekedéssel és multimodalitással foglalkozó technikai bizottság célja, hogy kezelje a vízi közlekedés (tengerügyek, belvízi utak és kikötők) kritikus problémáit, figyelembe vegye a multimodalitás szempontjait, valamint előmozdítsa e közlekedési módok hatékony használatát. Mivel az Unió a szerződés részes fele, meg kell határozni az Unió álláspontját.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  2
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A regionális irányítóbizottságot egy szerződés, nevezetesen a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződés hozta létre.

               A regionális irányítóbizottság által elfogadandó határozatok joghatással bíró jogi aktusok. A szerződés 26. cikkének megfelelően a regionális irányítóbizottság jogosult határozatokat hozni technikai bizottságok létrehozásáról. Természetüknél fogva, valamint a regionális irányítóbizottság működését szabályozó nemzetközi jogból adódóan ezek a határozatok olyan elemeket is tartalmaznak, amelyek érintik a szerződés részes feleinek – így az Uniónak is – a jogi helyzetét. Ebből következően úgy kell tekinteni, hogy az eljárási szabályzat joghatással bír.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus nélkülözhetetlen a szerződés megfelelő működéséhez. Maga a szerződés a közúti, vasúti és belvízi szállítás területét érinti, illetve e területekkel összefüggő célokat kíván megvalósítani; e területeket az EUMSZ 91. cikke, a tengeri szállítást pedig az EUMSZ 100. cikkének (2) bekezdése szabályozza. Horizontális jellegük miatt a tervezett jogi aktusok valamennyi említett elemet tartalmazzák.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja a következő rendelkezésekből áll: az EUMSZ 91. cikke és 100. cikkének (2) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 91. cikke és 100. cikkének (2) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               A regionális irányítóbizottság határozatait a szerződés 25. cikkének (2) bekezdésével összhangban ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2021/0259 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által a Közlekedési Közösség regionális irányítóbizottságában a vízi közlekedéssel és multimodalitással foglalkozó technikai bizottság létrehozása tekintetében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére és 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Közlekedési Közösséget létrehozó szerződést (a továbbiakban: szerződés) az Európai Unió nevében a Tanács az (EU) 2019/392 határozattal
                  3
                hagyta jóvá, és a szerződés 2019. május 1-jén hatályba lépett.

               (2)A szerződés regionális irányítóbizottságot hozott létre a szerződés igazgatása és megfelelő végrehajtása céljából. A szerződés 26. cikke értelmében a regionális irányítóbizottság határozatokat fogadhat el technikai bizottságok létrehozásáról.

               (3)A technikai bizottságok saját hatáskörükben határozathozatali javaslatokat tehetnek a regionális irányítóbizottságnak. A technikai bizottságok a szerződő felek képviselőiből állnak. A megfigyelőként való részvétel lehetősége valamennyi uniós tagállam előtt nyitva áll.

               (4)A regionális irányítóbizottság hamarosan határozatot fogad el a vízi közlekedéssel és multimodalitással foglalkozó technikai bizottság létrehozásáról.

               (5)A vízi közlekedéssel és multimodalitással foglalkozó technikai bizottság létrehozása elő fogja segíteni, hogy a szerződés végrehajtása megfelelően történjen az Európai Unió és a délkelet-európai felek között a közúti, vasúti, belvízi és tengeri közlekedés, valamint a közlekedési hálózat továbbfejlesztése terén egy Közlekedési Közösség létrehozása tekintetében.

               (6)A vízi közlekedéssel és multimodalitással foglalkozó technikai bizottságnak törekednie kell a vízi közlekedés (tengerügyek, belvízi utak és kikötők) kritikus problémáinak kezelésére, a multimodalitás szempontjainak figyelembevételére, valamint e közlekedési módok hatékony használatának előmozdítására.

               (7)Helyénvaló meghatározni az Unió által a regionális irányítóbizottságban képviselendő álláspontot, mivel ezek a határozatok szükségesek a szerződés végrehajtásához, és az Unióra nézve kötelezőek lesznek,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió által a Közlekedési Közösség létrehozásáról szóló szerződéssel felállított regionális irányítóbizottságban a vízi közlekedéssel és multimodalitással foglalkozó technikai bizottság létrehozása tekintetében képviselendő álláspont a regionális irányítóbizottság határozatának e határozathoz csatolt tervezetén alapul.

               Ezen határozattervezet kisebb módosításaihoz a regionális irányítóbizottságban részt vevő uniós képviselők újabb tanácsi határozat nélkül is hozzájárulásukat adhatják.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács (EU) 2019/392 határozata (2019. március 4.) a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződésnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 71., 2019.3.13., 1. o.).

                     (2)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (3)

                        A Tanács (EU) 2019/392 határozata (2019. március 4.) a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződésnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 71., 2019.3.13., 1. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.8.9.
            COM(2021) 461 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Európai Unió által a Közlekedési Közösség regionális irányítóbizottságában a vízi közlekedéssel és multimodalitással foglalkozó technikai bizottság létrehozása tekintetében képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               TERVEZET

               A KÖZLEKEDÉSI KÖZÖSSÉG REGIONÁLIS IRÁNYÍTÓBIZOTTSÁGÁNAK
               2021/… HATÁROZATA

               (...)

               a vízi közlekedéssel és multimodalitással foglalkozó technikai bizottság létrehozásáról szóló határozat elfogadásáról

               A KÖZLEKEDÉSI KÖZÖSSÉG REGIONÁLIS IRÁNYÍTÓBIZOTTSÁGA,

               tekintettel a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 26. cikkére,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

               1. cikk

               (1)
                     A vízi közlekedéssel és multimodalitással foglalkozó technikai bizottság létrehozásáról szóló határozat elfogadásra kerül.

               (2)
                     A vízi közlekedéssel és multimodalitással foglalkozó technikai bizottságnak törekednie kell a vízi közlekedés (tengerügyek, belvízi utak és kikötők) kritikus problémáinak kezelésére, a multimodalitás szempontjainak figyelembevételére, valamint elő kell mozdítania e közlekedési módok hatékony használatát.

                     A regionális irányítóbizottság részéről

                     az elnök