				|

		52012PC0432

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló 850/98/EK tanácsi rendelet módosításáról /* COM/2012/0432 final - 2012/0208 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A
JAVASLAT HÁTTERE
Az Európai Unió működéséről szóló
szerződés (EUMSZ) megkülönbözteti az EUMSZ 290. cikkének (1) bekezdése
értelmében a Bizottságra ruházott hatásköröket, amelyek a jogalkotási aktusok
egyes nem alapvető rendelkezéseit kiegészítő, illetve módosító
általános hatályú nem jogalkotási aktusok (felhatalmazáson alapuló jogi
aktusok) elfogadására irányulnak, valamint az EUMSZ 291. cikkének (2) bekezdése
értelmében a Bizottságra ruházott hatásköröket, amelyek kötelező erejű
jogi aktusok végrehajtására vonatkozó egységes feltételek (végrehajtási jogi
aktusok) elfogadására irányulnak.
A 182/2011/EU rendelet elfogadásával
kapcsolatban a Bizottság a következő nyilatkozatot tette:
„A Bizottság felülvizsgál valamennyi olyan
hatályban lévő jogi aktust, amelyet a Lisszaboni Szerződés
hatálybalépése előtt nem igazítottak hozzá az ellenőrzéssel
történő szabályozási bizottsági eljáráshoz. E felülvizsgálat célja annak
értékelése, hogy szükséges-e az érintett jogi eszközök hozzáigazítása az Európai
Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke által
bevezetett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok rendszeréhez. A Bizottság a
lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb az e nyilatkozathoz
csatolt indikatív ütemtervben rögzített időpontban megteszi a megfelelő
javaslatokat”[1].
Ebben az összefüggésben a 850/98/EK rendeletet
össze kell hangolni az EUMSZ új szabályaival. A hivatkozott rendelet által
jelenleg a Bizottságra ruházott hatásköröket felhatalmazáson alapuló, illetve
végrehajtási hatáskörökké kell átminősíteni.
A Bizottság ezért felhatalmazást kap arra,
hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a régiók földrajzi
térségekre való felosztása, a szembőség-kombinációk használati
szabályainak módosítása és az egynél több halászhajó által fogott célfajok
százalékos arányának kiszámítására vonatkozó szabályok megállapítása
tekintetében annak biztosítása érdekében, hogy a fogás összetételére vonatkozó
szabályokat a halászati műveletben érintett valamennyi halászhajó
betartsa. A Bizottság arra is felhatalmazást kap, hogy szabályokat állapítson
meg a műszaki leírások és az olyan engedélyezett eszközök használatának
módszere tekintetében, amelyek a halászhálóhoz csatlakoztathatók, és nem zárják
el vagy szűkítik a halászhálószemek tényleges nyílásait. A Bizottságnak
arra is indokolt felhatalmazást kapnia, hogy intézkedéseket fogadjon el az
alábbi területeken: olyan feltételek, amelyeknek megfelelően egyes
halászhajók feszítőrudas fenékhálót használhatnak, a motorteljesítmény és
a halászeszköz paramétereinek mérési módszere, valamint a halállomány védelmi
állapotában bekövetkező változások kezelésére kidolgozott intézkedések.
Hasonlóképp a Bizottság arra is felhatalmazást
kap, hogy végrehajtási aktusokat fogadjon el a következőkre vonatkozóan: a
hálók szembőségének, a négyzetes szemű hálók és a fonálvastagság
mérésére vonatkozó technikai szabályok, a hálóanyag összetételével kapcsolatos
technikai szabályok, a halászháló szembőségének tényleges nyílásait
esetleg elzáró vagy kisebbítő eszközök felsorolása, feszítőrudas
fenékháló használatára feljogosító különleges halászengedéllyel rendelkező
halászhajók jegyzékének közreadása, a motorteljesítmény és a halászeszköz
paramétereinek méréséhez kapcsolódó technikai szabályok, a halászati
erőfeszítés szintjének túllépését gátló, a tagállami kötelezettségre
vonatkozó intézkedések, valamint olyan ideiglenes intézkedések, amelyek
esetében a tengeri élőlények megóvása azonnali intézkedést tesz
szükségessé.
2.           AZ
ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK
Az érdekelt felekkel folytatott konzultációra
és hatásvizsgálatra nem volt szükség.
3.           A
JAVASLAT JOGI ELEMEI
·      A javaslat összefoglalása
·      A jogi intézkedés fő célja a 850/98/EK tanácsi rendelet által a
Bizottságra ruházott hatáskörök beazonosítása és e hatáskörök felhatalmazáson
alapuló, illetve végrehajtási hatáskörökké minősítése.
·      Jogalap
Az Európai Unió működéséről szóló
szerződés 43. cikkének (2) bekezdése.
·      A szubszidiaritás elve
A javaslat az Európai Unió kizárólagos
hatáskörébe tartozik.
·      Az arányosság elve
A javaslat a 850/98/EK rendeletben már
megállapított rendelkezéseket módosít, ezért az arányosság elvével kapcsolatban
nem merül fel aggály.
·      A jogi aktus típusának megválasztása
Javasolt aktus: európai parlamenti és tanácsi
rendelet.
Más jogi aktus nem felelne meg a következők
miatt: rendelet csak rendelettel módosítható.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI
HATÁSOK
Ennek az intézkedésnek nincsenek az uniós
költségvetés kiadásait növelő vonzatai.
2012/0208 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
a halászati erőforrásoknak a fiatal
tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén
történő megóvásáról szóló 850/98/EK tanácsi rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2)
bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság
javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére,
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)       A 850/98/EK tanácsi rendelet[2] hatásköröket ruház a
Bizottságra az említett rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtása érdekében.
(2)       A Lisszaboni Szerződés
hatálybalépésének következtében a 850/98/EK rendelet alapján a Bizottságra
ruházott egyes hatásköröket össze kell hangolni az Európai Unió
működéséről szóló szerződés 290. és 291. cikkével.
(3)       A 850/98/EK rendelet egyes
rendelkezéseinek alkalmazása érdekében a jogi aktusoknak az Európai Unió
működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban
történő elfogadására vonatkozó hatáskört a Bizottságra indokolt ruházni az
alábbiak tekintetében:
–
a régiók földrajzi térségekre való felosztása;
–
egyes szembőség-kombinációk használatára
vonatkozó feltételeket érintő szabályok módosítása;
–
az egynél több halászhajó által fogott célfajok
százalékos arányának kiszámítására vonatkozó részletes szabályok elfogadása
annak biztosítása érdekében, hogy e százalékarányokat a halászati
műveletben érintett valamennyi halászhajó betartsa;
–
szabályok elfogadása a műszaki leírások,
valamint az olyan engedélyezett eszközök használatának módszere tekintetében,
amelyek a halászhálóhoz csatlakoztathatók, és nem zárják el vagy szűkítik
a halászhálószemek tényleges nyílásait;
–
azon feltételek megteremtése, amelyeknek
megfelelően az Unió bizonyos vizeiben a nyolc méternél hosszabb
halászhajók számára engedélyezik a feszítőrudas fenékhálók használatát;
–
fiatal tengeri élőlények számának váratlan
csökkenése vagy növekedése, a migráció jellegében és a halállomány védelmi
állapotában bekövetkező változások kezelésére kidolgozott azonnali hatályú
intézkedések.
(4)       Különösen fontos, hogy a
Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásának
előkészítése során megfelelő konzultációt folytasson, ideértve a
szakértők bevonását is.
(5)       A felhatalmazáson alapuló
jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a
vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő
egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.
(6)       A 850/98/EK rendelet
rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó egységes feltételek biztosítása
érdekében indokolt végrehajtási hatásköröket ruházni a Bizottságra az alábbiak
tekintetében:
–
a hálók szembőségének mérésére vonatkozó
technikai szabályok;
–
a négyzetes szemű hálók és a fonálvastagság
mérésére vonatkozó technikai szabályok;
–
a háló anyagának összetételével kapcsolatos
technikai szabályok;
–
a halászhálószemek tényleges nyílását esetlegesen
elzáró vagy kisebbítő eszközök felsorolása;
–
feszítőrudas fenékháló használatára
feljogosító különleges halászengedéllyel rendelkező halászhajók
jegyzékének közreadása;
–
a motorteljesítmény és a halászeszköz
paramétereinek méréséhez kapcsolódó technikai szabályok;
–
tagállami kötelezettség annak biztosítására
vonatkozóan, hogy a halászati erőkifejtés szintjeit az ICES IXa körzet
egyes területein ne lépjék túl, valamint
–
ideiglenes intézkedések olyan esetekre, amikor a
tengeri élőlények megóvása azonnali intézkedést tesz szükségessé.
(7)       A Bizottságra ruházott
végrehajtási hatásköröket, azon tagállami kötelezettséggel összefüggő
hatáskörök kivételével, amelyek biztosítják, hogy az ICES IXa körzet egyes
területein nem lépik túl a halászati erőkifejtés szintjeit, a Bizottság
végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési
mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011.
február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel[3] összhangban indokolt
gyakorolni.
(8)       Ezért a 850/98/EK rendeletet
ennek megfelelően módosítani kell,
ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 850/98/EK rendelet a következőképpen
módosul:
1.           A 2. cikk (3) bekezdése helyébe a
következő rendelkezés lép:
„(3)      Az (1) bekezdésben említett régiók
feloszthatók földrajzi térségekre, különösen a (2) bekezdésben említett
meghatározások alapján. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 48a.
cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a
régiók földrajzi térségekre való felosztása tekintetében azon földrajzi térségek
beazonosítása érdekében, amelyekre különleges technikai védelmi intézkedések
vonatkoznak.”
2.         A 4. cikk a
következőképpen módosul:
a)         A (4) bekezdés a következő c)
ponttal egészül ki:
„c)        A Bizottság felhatalmazást kap
arra, hogy a 48a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi
aktusokat fogadjon el a X. melléklet és a XI. melléklet módosítása tekintetében
annak érdekében, hogy a halállomány-védelem keretében fokozott védelmet
élvezzenek a növendék halak.”
b)         Az (5) bekezdés b) pontjának
helyébe a következő szöveg lép:
„b)       A Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 48a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el a hálóval vagy egynél több hajó által egyidejűleg vontatott
hálókkal kifogott és a fedélzeten tartott célfajok és egyéb fajok százalékos
arányának kiszámítási módszere, valamint annak biztosítását szolgáló
ellenőrzési módszer tekintetében, hogy a közös halászati műveletben
részt vevő bármely, a halat a fedélzeten tartó halászhajó megfeleljen az
I–V. mellékletben meghatározott fajok százalékos arányára vonatkozó
kitételnek.”
c)         A (6) bekezdés helyébe a
következő szöveg lép:
„(6)      A szembőség mérésére vonatkozó
technikai szabályokat – ellenőrzés céljából is – végrehajtási jogi aktusok
révén kell meghatározni. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 48. cikk (2)
bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell
elfogadni.”
3.         A 7. cikk a következő (8)
bekezdéssel egészül ki:
„(8)      A négyzetes szemű hálók
szembőségének mérésére vonatkozó technikai szabályokat – ellenőrzés
céljából is – végrehajtási jogi aktusok révén kell meghatározni. Ezeket a
végrehajtási aktusokat a 48. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági
eljárással összhangban kell elfogadni.”
4.         A 8. cikk a következő (4)
bekezdéssel egészül ki:
„(4)      A fonálvastagság mérésének és a
hálóanyag összetételének technikai szabályait – ellenőrzés céljából is –
végrehajtási jogi aktusok révén kell meghatározni. Ezeket a végrehajtási
aktusokat a 48. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással
összhangban kell elfogadni.”
5.         A 16. cikk helyébe a
következő szöveg lép:
„16. cikk
(1)        Semmilyen, a halászháló bármelyik
részén található szemeit elzáró vagy máskülönben hatékonyan kisebbítő
eszköz nem használható.
(2)        Az (1) bekezdés nem zárja ki
bizonyos, a halászháló szemeit elzáró vagy máskülönben hatékonyan
kisebbítő, de a háló védelmét vagy erősítését szolgáló eszközök
használatát. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 48a. cikknek
megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a
műszaki leírások és ilyen eszközök felhasználási módja és
felerősítése tekintetében.
(3)        A (2) bekezdés szerint készült
műszaki leírásoknak megfelelő és a halászhálóhoz csatlakoztatható
eszközök jegyzékét végrehajtási aktusok révén kell megállapítani. Ezeket a
végrehajtási aktusokat a 48. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági
eljárással összhangban kell elfogadni.”
6.         A 29. cikk a
következőképpen módosul:
a) A (6) bekezdés helyébe a következő
szöveg lép:
„(6)      A Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 48a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el a (2) bekezdésben foglalt kritériumok alkalmazására vonatkozó
részletes feltételek tekintetében, amelyeknek megfelelően a nyolc méternél
hosszabb halászhajók számára az (1) bekezdésben meghatározott térségekben
engedélyezett a feszítőrudas fenékhálók használata.”
b) a cikk a következő
(7) bekezdéssel egészül ki:
„(7)      A Bizottság végrehajtási aktusok
révén meghatározza a (2) bekezdés c) pontja első francia bekezdésében
említett, a tagállamok által a Bizottságnak benyújtandó jegyzékek átadására
vonatkozó operatív követelményeket. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 48. cikk
(2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell
elfogadni.”
7.         A 29b. cikk
(6) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(6)      A tagállamok értesítik a Bizottságot
az (5) bekezdésben meghatározott kötelezettség teljesítésére irányuló
intézkedéseikről. A Bizottság – amennyiben úgy találja, hogy a tagállam
intézkedései nem teljesítik a kötelezettséget – javasolhatja az intézkedések
módosítását. Amennyiben a Bizottság és az érintett tagállam között az
intézkedések tekintetében nem jön létre megállapodás, a Bizottság végrehajtási
aktusok révén hozhat ilyen intézkedéseket.”
8.         A 34. cikk (6) bekezdése helyébe a
következő rendelkezés lép:
„(6)      A motorteljesítmény és a
halászeszköz paramétereinek méréséhez kapcsolódó technikai szabályokat
végrehajtási aktus révén kell meghatározni. Ezeket a végrehajtási aktusokat a
48. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban
kell elfogadni.”
9.         A 45. cikk helyébe a
következő szöveg lép:
„45. cikk
(1)        A Bizottság felhatalmazást kap
arra, hogy e rendeleten túlmenően vagy attól eltérve a 48a. cikknek
megfelelően elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén
technikai védelmi intézkedéseket hozzon vontatott vagy rögzített
halászfelszerelés használata vagy egyes területeken vagy bizonyos
időszakokban végzett halászati tevékenységek tekintetében. Ezek az
azonnali hatályú intézkedések a fiatal tengeri élőlények számában
végbement váratlan csökkenés vagy növekedés, valamint a migráció jellegében és
a halállomány védelmi állapotában bekövetkező változások kezelését
szolgálják.
(2)        Amennyiben a tengeri élőlények
állományának védelme azonnali intézkedést tesz szükségessé, a Bizottság a
helyzet orvoslása érdekében végrehajtási aktusok révén ideiglenes
intézkedésekről határozhat. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 48. cikk (3)
bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
(3)        Ha bizonyos fajok vagy
halászterületek megóvását komoly veszély fenyegeti, és ha a késlekedés nehezen
orvosolható károkat eredményezne, valamely tagállam megfelelő, megkülönböztetéstől
mentes intézkedéseket hozhat a megóvás érdekében a fennhatósága alá tartozó
vizeken.
(4)        A (3) bekezdésben említett
intézkedésekről elfogadásukkal egyidejűleg magyarázó nyilatkozattal
kiegészített értesítést kell küldeni a Bizottságnak és a tagállamoknak.
Az ilyen értesítés átvételétől számított
tíz munkanapon belül a Bizottság az intézkedések helytállóságát és
megkülönböztetéstől mentes jellegét jóváhagyja, illetve végrehajtási jogi
aktus révén visszavonásukat vagy módosításukat követeli. A Bizottság a
döntéséről haladéktalanul értesíti a tagállamokat.”
10.       A 46. cikk (4) bekezdése helyébe a
következő rendelkezés lép:
„(4) A Bizottság kezdeményezésére vagy
valamely tagállam kérésére, a kérdés, hogy vajon valamely tagállam nemzeti
technikai intézkedése eleget tesz-e e cikk (1) bekezdése rendelkezéseinek,
tárgya lehet a végrehajtási jogi aktusok révén a Bizottság által hozott
döntésnek. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 48. cikk (2) bekezdésében említett
vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. Ha ilyen döntésre sor
kerül, a (2) bekezdés harmadik és negyedik albekezdését kell alkalmazni.”
11.       A 48. cikk helyébe a
következő szöveg lép:
„48. cikk
(1) A Bizottságot
a 2371/2002/EK rendelettel létrehozott Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság
segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak
minősül.
(2) Az e
bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét
kell alkalmazni.
(3) Az e
bekezdésre történő hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendeletnek az 5.
cikkével összefüggésében értelmezett 8. cikke alkalmazandó.”
12.       A szöveg
a következő 48a. cikkel egészül ki:
„48a. cikk
(1)          A Bizottság az e cikkben
meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló
jogi aktusok elfogadására.
(2)          A 2. cikk
(3) bekezdésében, a 4. cikk (4) bekezdésének c) pontjában, a
4. cikk (5) bekezdésének b) pontjában, a 16. cikk (2) bekezdésében, a
29. cikk (6) bekezdésében és a 45. cikk (1) bekezdésében említett
felhatalmazás határozatlan időre szól.
(3)          Az Európai Parlament vagy a Tanács
bármikor visszavonhatja a 2. cikk (3) bekezdésében, a 4. cikk (4)
bekezdésének c) pontjában, a 4. cikk (5) bekezdésének b) pontjában, a 16. cikk
(2) bekezdésében, a 29. cikk (6) bekezdésében és a 45. cikk (1) bekezdésében
említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban
megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való
kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi
időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő,
felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4)          A Bizottság a felhatalmazáson
alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg
értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(5)          A 2. cikk (3) bekezdése, a 4. cikk
(4) bekezdésének c) pontja, a 4. cikk (5) bekezdésének b) pontja, a 16. cikk
(2) bekezdése, a 29. cikk (6) bekezdése, valamint a 45. cikk (1) bekezdése
értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba,
ha az értesítést követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a
Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha
az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét
megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel
kifogást. Ezen időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács
kezdeményezésére két hónappal meghosszabbodik.”
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a
rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi
tagállamban.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
[1]               HL L 55., 2011.2.28., 19. o.
[2]               HL L 125., 1998.4.27., 1. o.
[3]               HL L 55., 2011.2.28., 13. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52005PC0676

Javaslat az Európai parlament és a Tanács rendelete a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, az önálló vállalkozókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló 1408/71/EGK Tanácsi rendelet és az 1408/71/EGK rendelet végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 574/72/EGK Tanácsi rendelet módosításáról  /* COM/2005/0676 végleges - COD 2005/0258 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 21.12.2005COM(2005) 676 végleges2005/0258 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, az önálló vállalkozókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló 1408/71/EGK tanácsi rendelet és az 1408/71/EGK rendelet végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 574/72/EGK tanácsi rendelet módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁS-  2005/0258 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, az önálló vállalkozókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló 1408/71/EGK tanácsi rendelet és az 1408/71/EGK rendelet végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 574/72/EGK tanácsi rendelet módosításáról (EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 42. és 308. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[1],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[2],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően[3],mivel:(1) Az egyes tagállamok jogszabályaiban beállt változás figyelembevétele érdekében az 1408/71/EGK rendelet egyes mellékleteit ki kell igazítani.(2) Az 1408/71/EGK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.(3) Annak biztosítása érdekében, hogy a holland egészségbiztosító rendszer alapvető reformját hatálybalépésétől (2006. január 1-től) kezdve hűen tükrözzék az európai koordináló rendelkezések – jogbiztonságot teremtve ezáltal a betegellátások koordinációja terén –, biztosítani kell, hogy az 1408/71/EGK rendelet I. és VI. mellékletének a holland egészségbiztosítási rendszer reformját érintő módosításait 2006. január 1-től visszamenőleges hatállyal alkalmazzák.(4) A Szerződés a 308. cikk rendelkezésein kívül nem határoz meg egyéb hatáskört a foglalkoztatottakon kívüli személyek szociális biztonsága területén a megfelelő intézkedések megtételére,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz 1408/71/EGK rendelet I., IIa., III., IV. és VI. mellékletét az e rendelet mellékletében előírtaknak megfelelően módosítani kell.2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.A Hollandiára vonatkozó melléklet 2. pontját és 6. pontjának b) alpontját 2006. január 1-jétől kell alkalmazni.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.Az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlAz elnök az elnökMELLÉKLETAz 1408/71/EGK rendelet mellékletei a következőképpen módosulnak:1. Az I. melléklet I. része „X. SVÉDORSZÁG” szakaszának helyébe az alábbi szöveg lép:„X. SVÉDORSZÁGA társadalombiztosítási járulékokról szóló törvény (2000:980) 3. fejezete értelmében önálló vállalkozónak tekintendő az a keresőtevékenységet folytató személy, aki jövedelme után esedékes járulékait fizeti.”2. Az I. melléklet II. része „Q. HOLLANDIA” szakaszának helyébe az alábbi szöveg lép:„Q. HOLLANDIAA rendelet III. címe 1. és 4. fejezetének értelmében az ellátásokra való jogosultság megállapításának alkalmazásában a „családtag” kifejezés házastársat, élettársat vagy 18 év alatti gyermeket jelent.”3. A IIa. melléklet a következőképpen módosul:a) Az „M. LITVÁNIA” szakasz helyébe a következő szöveg lép:„M. LITVÁNIAa) Szociális támogatási nyugdíj (az állami szociális juttatásokról szóló 2005. évi törvény, 5. cikk)b) Különleges jövedelempótló segély (az állami szociális juttatásokról szóló 2005. évi törvény, 15. cikk).c) Különleges közlekedési költségtérítés a mobilitási problémákkal küzdő fogyatékosok számára (a közlekedési költségtérítésről szóló 2000. évi törvény, 7. cikk)”b) Az „V. SZLOVÁKIA” szakasz jelenlegi bejegyzése a) pontra változik, és a szöveg az alábbi új ponttal egészül ki:„b) A 2004. január 1-je előtt megítélt szociális nyugdíj”.4. A III. melléklet A. része a következőképpen módosul:A 187. pontot el kell hagyni.5. A IV. melléklet a következőképpen módosul:a) Az A. részben a „V. SZLOVÁKIA” szakaszban a „Nincs ilyen” kifejezés helyébe az alábbi szöveg lép:„Eltartott gyermekként megrokkant személynek járó rokkantsági nyugdíj, akit mindig úgy tekintenek, hogy teljesítette az előírt biztosítási időszakot. (A társadalombiztosításról szóló módosított 461/2003 számú törvény 70. cikkének (2) bekezdése, 72. cikkének (3) bekezdése, valamint 73. cikkének (3) és (4) bekezdése).”b) A B. részben a „G. SPANYOLORSZÁG” szakasz helyébe a következő szöveg lép:„G. SPANYOLORSZÁGA 2004. december 30-i 2930/2004 számú királyi rendeletben meghatározott tengerészeti tevékenységet végző önálló vállalkozókra vonatkozó nyugdíjkorhatár csökkentésének rendszere.”c) A C. rész a következőképpen módosul:i. A „V. SZLOVÁKIA” szakaszban a „Nincs ilyen” kifejezés helyébe az alábbi szöveg lép:„A túlélő hozzátartozói (özvegyi, illetve árvasági) nyugdíj, amelynek összegét az elhunyt személynek járó öregségi, korkedvezményes, illetve rokkantsági nyugdíj alapján kell kiszámítani.”ii. Az „X. SVÉDORSZÁG” szakasz helyébe a következő lép:„X. SVÉDORSZÁG„Jövedelemalapú öregségi nyugdíj (1998:674. törvény), és öregségi nyugdíj formájában fizetett minimálnyugdíj (1998:702. törvény)”d) A D. rész a következőképpen módosul:i. Az 1. pont i. alpontja helyébe a következő szöveg lép:„i. Az állami nyugdíjról szóló, 1993. január 1-je előtt hatályban levő jogszabályok által biztosított teljes svéd állami nyugdíj helyébe lépő svéd minimálnyugdíj és a garancia-pótlék és a fenti időponttól hatályos jogszabályok átmeneti rendelkezéseinek értelmében megítélt teljes állami nyugdíj, valamint a svéd jövedelemalapú betegellátás és keresetpótló juttatás.”ii. A 2. pont i. alpontja helyébe a következő szöveg lép:„i. Minimáltámogatás formájában nyújtott betegellátás és keresetpótló juttatás (a 2001:489 törvénnyel módosított 1962:381 törvény), a biztosítási időszakok alapján kiszámított túlélői hozzátartozói nyugdíj (2000:461 és 2000:462 törvény), valamint az ellátásra jogosító korábbi időszakok alapján kiszámolt, minimálnyugdíj formájában folyósított öregségi nyugdíj (1998:702 törvény).”iii. A 3. pont a) alpontjának helyébe a következő szöveg lép:„a) A 2003. augusztus 18-i, szociális biztonságról szóló Északi Egyezmény”és a szöveg az alábbi új ponttal egészül ki:„c) A Finn Köztársaság és a Luxemburgi Nagyhercegség között 2000. november 10-én kötött, a szociális biztonságról szóló megállapodás.”6. A VI. melléklet a következőképpen módosul:a) Az „E. ÉSZTORSZÁG” szakaszban a „Nincs ilyen” kifejezés helyébe az alábbi szöveg lép:„A szülői ellátás összegének kiszámításához az Észtországon kívüli tagállamban teljesített munkavállalási időszakok alapjául az azokkal összevont észtországi munkavállalási időszakok alatt fizetett társadalombiztosítási járulékok átlagát kell venni. Ha a munkavállaló a referencia-időszak alatt kizárólag más tagállamokban volt alkalmazásban, az ellátás kiszámításának alapjául az Észtországban a referenciaév és a szülési szabadság között befizetett társadalombiztosítási járulékok átlagát kell venni.”b) A „Q. HOLLANDIA” szakasz 1. pontjának helyébe a következő pont lép:„1. Egészségbiztosítása) A természetbeni ellátásokra való jogosultság tekintetében, a holland jogszabályok értelmében e rendelet III. címe 1. illetve II. fejezetének alkalmazásában a természetbeni ellátásokra jogosult személyek azok, akik:i. a Zorgverzekeringswet (az egészségbiztosításról szóló törvény) 2. cikke értelmében kötelesek biztosítást kötni valamelyik gészségbiztosítónál,illetőlegii. ha az i. pontban vázolt eset nem áll fenn, úgy azok, akiknek lakóhelye másik tagállamban van, és a rendelet értelmében a holland állam költségeinek terhére a lakóhelyük szerinti tagállamukban egészségügyi ellátás igénybevételére jogosultak.b) Az a) pont i. alpontjában meghatározott személyek a Zorgverzekeringswet (az egészségbiztosításról szóló törvény) rendelkezéseinek értelmében valamely gészségbiztosítónál kötelesek biztosítást kötni, míg az a) pont ii. alpontjában szereplő személyeket a College voor zorgverzekeringen (Egészségbiztosítási Testület) veszi nyilvántartásba.c) A Zorgverzekeringswet (az egészségbiztosításról szóló törvény) rendelkezései és a járulékfizetési kötelezettséggel kapcsolatos Algemene wet bijzondere ziektekosten (Különleges egészségügyi kiadások térítésének általános biztosításáról szóló) törvény az a) pontban említett személyekre és családtagjaikra vonatkozik. A családtagok tekintetében a járulékokat az egészségügyi ellátásra jogosult személytől kell levonni.d) A Zorgverzekeringswet (az egészségbiztosításról szóló törvény) a biztosítás késedelmes megkötésével kapcsolatos rendelkezései értelemszerűen az a) pont ii. alpontjában szereplő személyeknek a College voor zorgverzekeringen -nél (Egészségbiztosítási Testület) való késedelmes nyilvántartásba vétele esetén érvényesek.e) A Hollandián kívüli tagállam jogszabályai értelmében természetbeni ellátásra jogosult azon személyek, akik állandó vagy ideiglenes jelleggel Hollandiában tartózkodnak, természetbeni ellátás igénybevételére, valamint az Algemene wet bijzondere ziektekosten (Különleges egészségügyi kiadások térítésének általános biztosításáról szóló) törvényben előírt természetbeni ellátásokra jogosultak a Hollandiában biztosítással rendelkező személyek számára a lakóhely vagy tartózkodási hely szerinti intézmény által felkínált biztosítási kötvény értelmében, különösen a Zorgverzekeringswet (az egészségbiztosításról szóló törvény) 11. cikkének (1), (2) és (3) bekezdése értelmében.f) E rendelet 27–34. cikkének alkalmazásában, a holland jogszabályok értelmében az alábbi ellátások minősülnek nyugdíjnak:– a köztisztviselők és túlélő hozzátartozóik nyugdíjáról szóló 1966. január 6-i törvény értelmében megítélt nyugdíjak ( Algemene burgerlijke pensioenwet – A holland köztisztviselői nyugdíjakról szóló törvény),– a hadsereg kötelékébe tartozók és túlélő hozzátartozóik nyugdíjáról szóló 1966. október 6-i törvény értelmében megítélt nyugdíjak ( Algemene militaire pensioenwet – A szolgálati nyugdíjról szóló törvény),– a hadsereg kötelékébe tartozó személyek keresőképtelenségéről szóló 1972. június 7-i törvény ( Wet arbeidsongeschiktheidsvoorziening militairen – A katonai állomány keresőképtelenségéről szóló törvény) értelmében a keresőképtelenség okán járó ellátás,– az NV Nederlandse Spoorwegen (holland vasúttársaság) alkalmazottainak és túlélő hozzátartozóinak nyugdíjáról szóló 1967. február 15-i törvény ( Spoorwegpensioenwet – A vasúti dolgozók nyugdíjáról szóló törvény) értelmében megítélt nyugdíjak,- a Reglement Dienstvoorwaarden Nederlandse Spoorwegen (a holland vasúttársaság általi foglalkoztatás feltételeire vonatkozó rendelet) értelmében megítélt nyugdíjak,– a 65 éves önkéntes nyugdíjkorhatár elérése előtt nyugdíjazott személyeknek juttatott ellátások olyan nyugdíjrendszer keretében, amelynek célja, hogy idős éveikre rendszeres jövedelemhez juttassa az egykori munkavállalókat, vagy a munkaerőpiac idő előtti elhagyása esetén nyújtott ellátások az 55 éves vagy idősebb munkavállalók részére az állam által vagy a kollektív szerződésben meghatározott rendszer keretében, amely ellátás összege az utolsó fizetés legkevesebb 70 %-a.g) E rendelet III. címe 1. és 4. fejezetének alkalmazásában, a holland rendszer értelmében az egészségügyi ellátás létesítményeihez korlátozottan hozzáférő személyeknek az egészségügyi ellátások korlátozott mértékű igénybevétele miatt járó díjvisszatérítés pénzbeni betegellátásnak minősül.”c) A „W. FINNORSZÁG” szakaszban az 1. és 2. pontot el kell hagyni, és szövegbe az alábbi pontot kell beilleszteni:„1. A jövedelemalapú nyugdíjakra vonatkozó finn jogszabályok értelmében a 46. cikk (2) bekezdése a) pontjának az ellátásra jogosító időszakban szerzett jövedelmek kiszámításához való alkalmazásában, ha a munkavállaló másik tagállamban való foglalkoztatása okán a finn jogszabályok által előírt referencia-időszak egy részére biztosítási időszakkal rendelkezik, az ellátásra jogosító időszak alatt szerzett jövedelem megegyezik a referencia-időszak Finnországban töltött része során szerzett összes jövedelem és a Finnországban teljesült referencia-időszak hónapjai számának hányadosával.”A 3., 4. és 5. pont új sorszáma sorrendben 2., 3. és 4. pont.d) Az „X. SVÉDORSZÁG” szakasz a következőképpen módosul:i. Az 1. pont helyébe a következő szöveg lép:„1. A Lag (1962:381) om allmän försäkring (a nemzeti biztosítási törvény) 4. fejezetének 6. szakasza értelmében a szülő által a gyermek születését megelőző 240 nap során kapott jövedelem kiszámításához:a) ha a szülő jövedelmét ezen időszak alatt részben Svédországban, részben egy másik tagállamban szerezte, a szülő másik tagállamban szerzett éves jövedelme egyenlőnek tekintendő a Svédországban szerzett jövedelmével.b) ha a fenti időszak alatt a szülő Svédországban nem, de másik tagállamban rendelkezett jövedelemmel, e jövedelmet a garantált minimumszintnél (lägsta nivå) magasabb jövedelemnek kell tekinteni, feltéve, hogy a szülő gazdasági értelemben vett aktivitása az említett másik tagállamban oly mértéket öltött, hogy – amennyiben a munkavégzésre Svédországban került volna sor – az e tevékenységéből származó jövedelme meghaladná az előírt garantált minimumszintet.”ii. A 2. pont helyébe a következő szöveg lép:„2. E rendelet biztosítási időszakok halmozására vonatkozó rendelkezései nem terjednek ki a svéd jogban az 1937-ben vagy korábban született, a nyugdíjazás kérelmezése előtt meghatározott ideig Svédországban élő személyek minimálnyugdíj-jogosultságára vonatkozó átmeneti intézkedéseire (2000:798 törvény).”iii. A 3. pont helyébe a következő szöveg lép:„3. A Lag (1962:381) om allmän försäkrings (nemzeti biztosítási törvény) 8. fejezetével összhangban a jövedelemalapú betegellátási és keresetpótló juttatás meghatározásához szükséges fiktív jövedelem kiszámítására az alábbi rendelkezések vonatkoznak:a) ha a biztosítási időszak alatt a biztosított személy bérből és fizetésből élő munkavállalóként vagy önálló vállalkozóként végzett tevékenysége alapján egyszerre tartozott egy vagy több tagállam jogszabályainak hatálya alá, az érintett tagállam(ok)ban szerzett jövedelme egyenlő a biztosított személy által a referencia-időszakban Svédországban töltött idő alatt szerzett bruttó éves bér átlagával, amely a Svédországban szerzett jövedelem és a fizetett hónapok számának hányadosa;b) ha az ellátások kiszámítása a rendelet 40. cikke értelmében történik, és a munkavállaló Svédországban nem rendelkezett biztosítással, a referencia-időszakot a fenti törvény 8. fejezetének 2. és 8. cikkével összhangban oly módon kell meghatározni, mintha az érintett személy biztosított lenne Svédországban. Ha ezen időszak alatt a jövedelemalapú időskori nyugdíjról szóló törvény (1998:674) értelmében az érintett személy nyugdíjra jogosító jövedelemmel nem rendelkezik, a referencia-időszakot attól a korábbi időponttól kezdődően kell meghatározni, amikor a biztosított Svédországban végzett keresőtevékenységet.”iv. A 4. pont helyébe a következő szöveg lép:„4. a) A jövedelemalapú túlélői hozzátartozói nyugdíj (2000:461. törvény) összegének megállapításához szükséges fiktív nyugdíj kiszámításához, amennyiben a svéd jog által előírt azon követelmény, mely szerint az elhunyt halálát közvetlenül megelőző, a nyugdíjjogosultsághoz szükséges legkevesebb 3–5 naptári év (referencia-időszak) nem teljesül, a többi tagállamban teljesített biztosítási időszakot ugyanúgy kell figyelembe venni, mintha azok Svédországban teljesültek volna. Az egyéb tagállamokban teljesített biztosítási időszakokat a Svédországban a nyugdíjba számító évek átlaga alapján veszik figyelembe. Ha az érintett személy Svédországban csupán egy évig kapoptt nyugdíjra feljogosító jövedelmet, a másik tagállamban teljesített minden egyes biztosítási időszak a megfelelő összeggel egyenlő.b) A 2003. január 1-jén vagy azt követően bekövetkezett halál esetén járó özvegyi nyugdíj megállapításához szükséges fiktív nyugdíj kiszámításához, amennyiben a svéd jog által előírt azon követelmény, mely szerint az elhunyt halálát közvetlenül megelőző, a nyugdíjjogosultsághoz legkevesebb 2–4 év (referencia-időszak) szükséges, nem teljesül, valamint a biztosítási időszakok a referencia-időszak alatt egy másik tagállamban teljesültek, ezeket az éveket a svéd évhez hasonló nyugdíjkrediteken alapuló éveknek kell tekinteni.”[1] HL C […], […], […] o.[2] HL C […], […], […] o.[3] HL C […], […], […] o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52008PC0083

Javaslat: a Tanács rendelete az Ukrajnából származó ammónium-nitrát behozatalára kivetett dömpingellenes vámra vonatkozó, a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat lezárásáról  /* COM/2008/0083 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 15.2.2008COM(2008) 83 véglegesJavaslat:A TANÁCS RENDELETEaz Ukrajnából származó ammónium-nitrát behozatalára kivetett dömpingellenes vámra vonatkozó, a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat lezárásáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSA JAVASLAT HÁTTERE |A javaslat indokai és célkitűzései A javaslat tárgya a legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) alkalmazása az Ukrajnából származó ammónium-nitrát behozatalával kapcsolatos eljárásban. |Általános összefüggések Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásának összefüggésében és az abban megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően elvégzett vizsgálat eredményeként jött létre. |A javaslat által érintett területen hatályos rendelkezések A jelenleg hatályos intézkedés a legutóbb a 442/2001/EK tanácsi rendelettel módosított, az Ukrajnából származó ammónium-nitrát behozatalra vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 132/2007/EK tanácsi rendelet. |Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Nem alkalmazható. |EGYEZTETÉS AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |Az érdekelt felekkel folytatott konzultáció |Az alaprendelet rendelkezéseinek megfelelően az eljárásban érintett érdekelt feleknek a vizsgálat során már lehetőségük nyílt arra, hogy érdekeik védelmében fellépjenek. |Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |Nem volt szükség külső szakértők bevonására. |Hatásvizsgálat Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredménye. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, viszont tartalmazza a megvizsgálandó körülmények részletes listáját. |A JAVASLAT JOGI ELEMEI |Összefoglaló a javasolt intézkedésről 2006. december 19-én a Bizottság elindította az Ukrajnából származó ammónium-nitrát behozatalára vonatkozó hatályos intézkedések időközi felülvizsgálatát az egyik ukrán exportáló gyártó, az Azot Cherkassy kérésére. A kérést arra a prima facie bizonyítékra alapozták, hogy az intézkedések bevezetésének alapjául szolgáló körülmények megváltoztak, ennélfogva az intézkedések jelenlegi szintjének fenntartása a dömping kiküszöböléséhez már nem szükséges. Az alábbi tanácsi rendeletjavaslat alapjául az elvégzett vizsgálat megállapításai szolgálnak, amelynek hatókörét a kérelmezőt érintő dömping megvizsgálására korlátozták. A vizsgálat megállapította, hogy a vizsgálati időszakban dömpingre került sor. A dömping szintje a megállapítás szerint magasabb volt, mint a végleges vámok kivetéséhez vezető, vizsgálati időszak alatti szint. Magasabb volt továbbá a kár megszüntetéséhez szükséges szintnél is, amely a jelenleg hatályos intézkedések alapjául szolgál. A körülmények tehát nem változtak meg úgy, hogy a dömping ellensúlyozását szolgáló meglévő intézkedéseket szükségtelenné tennék. Ugyancsak megállapították, hogy a jelenlegi vizsgálati időszak körülményei tartósnak bizonyultak. A Bizottság tehát azt javasolja, hogy a Tanács fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot, amelynek értelmében a felülvizsgálatot a jelenleg hatályos dömpingellenes intézkedések módosítása nélkül zárnák le, és amelyet legkésőbb 2008. március 18-án kell közzétenni a Hivatalos Lapban. |Jogalap A legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet. |A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ezért nem alkalmazható. |Az arányosság elve A javaslat a következők miatt eleget tesz az arányosság elvének: |Az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet írja le, és nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak. |Nem szükséges annak feltüntetése, hogy a Közösségre, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, gazdasági szereplőkre és a polgárokra eső pénzügyi és igazgatási teher hogyan minimalizálható, illetve arányos-e a javaslat célkitűzésével. |Az eszközök megválasztása |Javasolt eszköz: rendelet. |Más eszköz az alábbi ok miatt nem lenne megfelelő: A fent említett alaprendelet nem rendelkezik egyéb választási lehetőségről. |KÖLTSÉGVETÉSI KIHATÁS |A javaslat nincs kihatással a Közösség költségvetésére. |Javaslat:A TANÁCS RENDELETEaz Ukrajnából származó ammónium-nitrát behozatalára kivetett dömpingellenes vámra vonatkozó, a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat lezárásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,Tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdéséretekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott bizottsági javaslatra,mivel:A. AZ ELJÁRÁS1. Hatályos intézkedések1.  2001 január 22-én a Tanács a 132/2001/EK rendelettel[2] 33,25 EUR/tonna összegű végleges dömpingellenes vámot (a továbbiakban: a meglévő intézkedések) vetett ki többek között az Ukrajnából származó, a 3102 30 90 és a 3102 40 90 KN-kóddal bejelentett ammónium-nitrát behozatalára. Az ezen intézkedésekhez vezető vizsgálatra a továbbiakban mint az eredeti vizsgálatra hivatkoznak.2.  2004. május 17-én, egy részleges időközi felülvizsgálatot követően a Tanács a 993/2004/EK rendelettel[3] mentesítette a 132/2001/EK tanácsi rendelettel kivetett dömpingellenes vám alól az olyan érintett terméknek a Közösségbe történő behozatalát, amelynek gyártóitól a Bizottság kötelezettségvállalást fogadott el. Az 1001/2004/EK bizottsági rendelettel[4] a Bizottság további hat hónapra elfogadta a kötelezettségvállalást a vállalkozásoktól, az 1996/2004/EK bizottsági rendelet[5] pedig újra meghosszabbította az erre vonatkozó időszakot 2005. május 20-ig. A kötelezettségvállalások célja az volt, hogy figyelembe vegyék az Európai Unió 2004. május 1-én történt, 25 tagra bővülésének bizonyos következményeit.3.  Egy olyan időközi felülvizsgálatot követően, amelynek hatálya az érintett termék fogalommeghatározására korlátozódott, a Tanács a 945/2005/EK rendelettel[6] úgy határozott, hogy pontosítani kell az érintett termék meghatározását, a hatályos intézkedéseket pedig akkor kell alkalmazni az érintett termékre, amikor azt egyéb műtrágyákhoz keverik, ezek ammónium-nitrát tartalma, valamint az egyéb elhanyagolható anyagok és elemek arányában.4.  A 2006. januárjában kezdeményezett hatályvesztési felülvizsgálat után a Tanács a 442/2007/EK rendelettel[7] két évvel meghosszabbította az intézkedéseket jelenlegi szintjükön. Az intézkedések különleges vámokból állnak.2. Felülvizsgálati kérelem5.  Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében a nyilvános részvénytársaság formájában működő ukrán exportáló gyártó, az Open Joint Stock Company Azot Cherkassy (a továbbiakban: a kérelmező) részleges időközi felülvizsgálati kérelmet nyújtott be. A kérelem hatályát a kérelmezőt érintő dömping kivizsgálására korlátozták.6.  Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján benyújtott kérelmében a kérelmező azt állította, hogy a dömpinggel kapcsolatos körülmények, amelyek alapján a hatályos intézkedéseket meghozták, megváltoztak, továbbá hogy ezek a változások tartós jellegűek. A kérelmező továbbá azt állítja, hogy a saját költségein és a belföldi árakon alapuló rendes értéknek és Közösségbe irányuló exportárainak összehasonlítása a jelenlegi intézkedések szintjénél jóval alacsonyabb dömpinget eredményezne. Ezért a kérelmező azt állította, hogy intézkedések jelenlegi szinten történő további alkalmazása már nem szükséges a dömping ellensúlyozására.3. A vizsgálat7.  A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy a kérelem elegendő prima facie bizonyítékot tartalmaz, ezért a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában 2006. december 19-én közzétett kezdeményezésről szóló értesítés[8] útján bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján a részleges időközi felülvizsgálat megkezdését.8.  A felülvizsgálat hatályát tekintve a kérelmező dömpingjének vizsgálatára korlátozódott. A dömpingre vonatkozó vizsgálat a 2005. október 1. és 2006. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott.9.  A felülvizsgálat kezdeményezéséről a Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az exportáló ország képviselőit és a közösségi gyártók szövetségét. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az értesítésben megállapított határidőn belül álláspontjukat írásban ismertessék, és szóbeli meghallgatást kérjenek.10.  Minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tették a meghallgatást, aki azt kérelmezte, illetve aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek alapján meghallgatását szükségesnek tekintette.11.  A vizsgálat szempontjából szükségesnek tartott információk beszerzése céljából a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek és az erre a célra megadott határidőn belül meg is kapta a választ12.  A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping meghatározása szempontjából szükségesnek ítélt. A Bizottság ellenőrző látogatást tett a kérelmező telephelyén Cserkasziban.13.  Valamennyi érintett felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, melyek alapján úgy tervezték, hogy a jelenlegi felülvizsgálatot megszüntetik, és a kérelmező által gyártott érintett termék behozatalára kivetett, meglévő dömpingellenes vámot fenntartják, valamint a kérelmező lehetőséget kapott arra, hogy megtegye észrevételeit. A beérkezett észrevételeket kellően megvizsgálták és indokolt esetben figyelembe vették.B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK1. Érintett termék14.  Az érintett termék megegyezik a 945/2005/EK tanácsi rendelet (2) preambulum-bekezdésében leírt, az eredeti vizsgálat érintett termékével vagyis az Ukrajnából származó, a 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 és ex 3105 90 91 KN-kóddal bejelentett, 80 tömegszázalékot meghaladó ammóniumnitrát-tartalmú szilárd műtrágya (a továbbiakban: ammónium-nitrát). Az ammónium-nitrát a mezőgazdaságban általánosan alkalmazott szilárd nitrogénműtrágya. Ammóniából és salétromsavból gyártják, nitrogéntartalma szemcsézett vagy granulált formában meghaladja a 28 tömegszázalékot.2. Hasonló termék15.  Ez a felülvizsgálat megerősítette, azt amelyet az eredeti vizsgálatban állapítottak meg, hogy az ammónium-nitrát olyan nyersanyag, amelynek minősége és alapvető tulajdonságai a származási országtól függetlenül megegyeznek. A kérelmező által gyártott és az ukrán belföldi piacon eladott illetve az Európai Közösségbe exportált ammónium-nitrát ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, és lényegében ugyanaz a végső felhasználásuk. Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekintendők. Mivel ez a felülvizsgálat a dömpingnek a kérelmező tekintetében történő meghatározására korlátozódott, a közösségi gazdasági ágazat által gyártott és a közösségi piacon értékesített termékkel kapcsolatban nem vontak le következtetéseket.C. A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI1. Rendes érték16.  A rendes érték megállapítása érdekében elsőként annak ellenőrzésére került sor, hogy a kérelmező teljes belföldi értékesítése reprezentatív-e az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében, vagyis ennek az értékesítésnek a teljes volumene kiteszi-e kérelmező Közösségbe irányuló exportértékesítési volumenének legalább 5 %-át. A vizsgálat azt mutatta, hogy a kérelmező csak egyetlen típusú ammónium-nitrátot értékesített, ez a típus pedig a belföldi piacon reprezentatív mennyiségben került értékesítésre.17.  A Bizottság ezután azt vizsgálta meg, hogy az ammónium-nitrát belföldi értékesítése – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésével összhangban – tekinthető-e a rendes kereskedelmi forgalom keretén belül megvalósulónak, összehasonlítva a belföldi nettó eladási árakat és a számított előállítási költséget.18.  A kérelmező előállítási költségeinek értékelésekor az derült ki, hogy a kérelmező nyilvántartásai nem tükrözték ésszerű módon a gázköltségeket. Megjegyzendő, hogy az energiaköltségek – pl. a gáz – teszik ki a gyártási költségek nagy részét és így az előállítási összköltségek jelentős hányadát.19.  A gázköltségeket illetően kiderült, hogy Ukrajna Oroszországból importálja az ammónium-nitrát előállítása során felhasznált gáz java részét. Ebben a tekintetben minden rendelkezésre álló adat azt mutatja, hogy Ukrajna a szabályozatlan piacokon tapasztalható piaci áraknál lényegesen olcsóbban importál földgázt Oroszországból. A vizsgálat kimutatta, hogy az Oroszországból az Európai Közösségbe exportált gáz ára nagyjából kétszer olyan magas volt, mint az ukrán belföldi gázár. Ezért az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdésében előírtaknak megfelelően a kérelmező gázköltségeit kiigazították más reprezentatív piacokról származó adatok alapján.20.  A közzétételt követően a kérelmező úgy érvelt, hogy a belföldi piacon fizetett gázárainak bármiféle kiigazítása alaptalan lenne, mivel a vállalat könyvelése teljes mértékben tükrözi a hasonló terméknek a származási országban történő gyártásával és értékesítésével kapcsolatos tevékenységhez kapcsolódó költségeket.21.  A hasonló termék előállítási költségének az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerinti vizsgálatakor azonban meg kell határozni, hogy a vállalat könyvelésében szereplő költségek ésszerűen tükrözik-e a vizsgált termék előállításához és eladásához kapcsolódó költségeket. A fenti (18) preambulumbekezdésben ismertetett okokból ez a feltétel nem teljesült.22.  Ezenkívül a kérelmező azt állította, hogy rendes értékének az érintett termékből a belföldi piacon teljesített eladásaihoz kellene kapcsolódnia, mivel állítólag nincs ok úgy vélni, hogy ezek az eladások nem a rendes kereskedelmi forgalomban történtek. Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy annak megállapítása érdekében, hogy a belföldi értékesítéseket az ár miatt végezték-e a rendes kereskedelmi forgalom keretében, vagyis hogy azok nyereségesek voltak-e, először azt kell megállapítani, hogy a kérelmező költségei megbízható alapot jelentettek-e az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdése értelmében. Csak a költségek megbízható megállapítását követően lehet meghatározni, hogy a rendes érték megállapításának mely módszertanát kell alkalmazni. Amint az alábbi (28) sk. preambulumbekezdésben ki van fejtve, a belföldi nettó eladási ár és a kiigazított előállítási ár összehasonlítása a felülvizsgálati időszakban azt mutatta, hogy a rendes kereskedelmi forgalomban nem történt belföldi értékesítés. A kérelmező belföldi árai ezért nem használhatók fel a rendes érték megállapításához.23.  A kérelmező azt is állította, hogy a vizsgálat a felülvizsgálati időszak adataira támaszkodott, és így a következtetések nem veszik figyelembe az ezen időszak óta lezajlott változásokat, elsősorban a gázárak folyamatos növekedését és a belföldi műtrágyafogyasztás növekedését Ukrajnában. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 6. cikkének (1) bekezdése szerint a reprezentatív megállapítások céljából olyan vizsgálati időszakot kell kiválasztani, amely a dömping esetében rendes körülmények között a közvetlenül az eljárás kezdeményezése előtti, legalább hat hónapos időszakra terjed ki. Arra is emlékeztetni kell, hogy a szokásos közösségi gyakorlatnak megfelelően a dömpingre vonatkozó felülvizsgálati időszak egy év.24.  A Bizottság mérlegelte, hogy az ukrán gázáraknak a felülvizsgálati időszakot követő alakulását figyelembe vegye-e a kérelmező dömpingkülönbözetének megállapításakor. Ennek kapcsán azt kell megjegyezni, hogy az alaprendelet 6. cikkének (1) bekezdése értelmében a vizsgálati időszakot követő időszakra vonatkozó információkat rendesen nem szabad figyelembe venni. Az egységes közösségi gyakorlatnak megfelelően ezt úgy értelmezték, hogy a vizsgálati időszakot követő időszakra vonatkozó események csak akkor vezetők figyelembe, ha azok nyilvánvalóak, kétségbevonhatatlanok és tartósak. Ilyen szempontból tehát – bár a felülvizsgálati időszakot követően a gázárak emelkedését lehetett megfigyelni – nem állapítható meg kellő bizonyossággal, hogy ez az áremelkedés tartós jellegű volt-e. Annyit sikerült megállapítani, hogy az ukrajnai gázárak leendő alakulásáról rendelkezésre álló információk csupán előrejelzések voltak, nem pedig a tényleges gázárakhoz kapcsolódó ellenőrizhető adatok. A 6. cikk (1) bekezdése csak egészen rendkívüli körülmények között teszi lehetővé a vizsgálati időszakon (vagy felülvizsgálat esetén a felülvizsgálati időszakon) kívüli információk és adatok felhasználást. Jelen esetben a helyzet nem tekinthető olyannak, mint ami igazolná a felülvizsgálati időszakon kívüli adatok igénybe vételét. A kérelmező ráadásul nem támasztotta alá érveit, hiszen semmilyen bizonyítékot nem nyújtott be annak bemutatására, hogy a felülvizsgálati időszakot követő időszakra vonatkozó adatok reprezentatívabbak lennének, mint a felülvizsgálati időszakra vonatkozók. Az érvelést ezért elutasították.25.  Azzal kapcsolatban, hogy az ukrán műtrágyafogyasztás megnövekedett a felülvizsgálati időszak után, a kérelmező nem fejtette ki vagy mutatta be, hogy ez a tény milyen mértékben hatna a felülvizsgálati időszakra vonatkozó információk alapján tett megállapításokra. A kérelmező így nem nyújtott be annyi információt, amelynek alapján értelmes következtetéseket lehetne levonni, és más olyan információ sem állt rendelkezésre, amely alátámaszthatta volna a kérelmező ilyenirányú állítását. Minthogy ezen az alapon minden következtetés merőben spekulatív jellegű lenne, a kérelmező állítását el kellett utasítani.26.  A kiigazított gázár az orosz gáz német-cseh határparitáson (Waidhaus), nettó szállítási költségekkel számított, exportra értékesített átlagárán alapult. Mivel Waidhaus az EU-ba – amely egyrészt az orosz gáz legfőbb piaca, másrészt árai ésszerűen tükrözik a költségeket – irányuló orosz gázeladás fő csomópontja, ezért az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése értelmében reprezentatív piacnak tekinthető.27.  A kérelmező továbbá úgy érvelt, hogy Ukrajna hasonló piaci körülmények között vásárol gázt, mint az Európai Közösség, a kérelmező által 2007-ben a gázért fizetett árak pedig magasabbak voltak, mint az ugyanabban az időszakban ukrán-orosz határon tapasztalható gázár. A kérelmező azonban nem nyújtott be semmilyen bizonyítékot érvei alátámasztására, és így elmulasztotta bemutatni, hogy teljesülnek a fenti (23) preambulumbekezdésben említett feltételek, melyeknek következtében a felülvizsgálati időszakot követő időszakra vonatkozó eseményeket is figyelembe kellene venni. Az érvelés ezért elutasíttatott.28.  A belföldi nettó eladási árak és a felülvizsgálati időszakban tapasztalható kiigazított előállítási költség összehasonlítása azt mutatta, hogy – az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében – nem került sor eladásra a rendes kereskedelmi forgalomban.29.  Ezért úgy lehetett tekinteni, hogy a belföldi árak nem nyújtanak megfelelő alapot a rendes érték megállapításához, ezért más módszert kellett alkalmazni. Az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdésével összhangban a rendes értéket úgy állították össze, hogy a kérelmezőnél az érintett termék esetében felmerült – a fenti (18) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően szükség szerint kiigazított –gyártási költségekhez hozzáadtak egy ésszerű összegnyi eladási, általános és adminisztratív költséget és egy ésszerű mennyiségnyi nyereséget.30.  Az eladási, általános és adminisztratív költségeket és a nyereséget nem lehetett meghatározni az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének bevezető mondata alapján, mivel a kérelmezőnek nem voltak a rendes kereskedelmi forgalom keretében megvalósult reprezentatív belföldi eladásai az érintett termékből. Az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének a) pontja nem alkalmazható, mert csak a kérelmezőre terjed ki a vizsgálat. A 2. cikk (6) bekezdésének b) pontja sem alkalmazható, mivel az azonos általános kategóriába tartozó termékek esetében a kérelmező előállítási költségeit szintén ki kellene igazítani a gázköltségek tekintetében, a fenti (18) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt. Ennélfogva az eladási, általános és adminisztratív költségeket és a nyereséget az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja alapján állapították meg.31.  Az észak-amerikai piacon jelentős volumenű belföldi értékesítés, valamint a belföldi és külföldi vállalatok részéről egyaránt nagyfokú verseny volt megfigyelhető. Ebben a vonatkozásban mérlegelték a műtrágya-ágazatban működő nagyvállalatokra vonatkozó nyilvánosan hozzáférhető információkat is. Azt sikerült megállapítani, hogy az észak-amerikai (USA-beli és kanadai) termelőktől származó, megfelelő adatok lennének a legalkalmasabbak a vizsgálat céljára, mivel a világ e térségében működő jegyzett vállalatokról széleskörűen rendelkezésre állnak nyilvánosan hozzáférhető, megbízható és teljes pénzügyi adatok. Az eladási, általános és adminisztratív költségeket és a nyereséget ezért három olyan észak-amerikai termelő eladási, általános és adminisztratív költségeinek és nyereségének súlyozott átlaga alapján állapították meg, melyek az azonos általános árukategóriába tartozó termékek (nitrogénműtrágyák) belföldi eladásai tekintetében a nitrogénműtrágya-ágazat legnagyobb vállalatai közé számítanak. Ezt a három gyártót a nitrogénműtrágya-üzletág képviselőjének, eladási, általános és adminisztratív költségeiket és nyereségüket pedig reprezentatívnak tekintették a szóban forgó üzletágban sikeresen működő vállalatoknál általában megjelenő eladási, általános és adminisztratív költségek és nyereség tekintetében. Semmi nem utalt arra, hogy az így megállapított nyereség összege meghaladta az ukrajnai gyártók által belföldi piacukon az azonos általános kategóriába tartozó termékek eladásai révén elért nyereséget.32.  A nyilvánosságra hozatalt követően a kérelmező azt állította, hogy jelentő különbség van az észak-amerikai és az ukrajnai piaci helyzet között. A kérelmező azonban elmulasztotta ezt az állítólagos különbséget kifejteni és így állításait alátámasztani. Szintén elmulasztott más ésszerű alapot javasolni a számításokhoz, amelynek hiányában ezt az érvet el kellett utasítani.2. Exportár33.  Mivel az érintett terméket független vevőknek exportálták a Közösségbe, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően állapították meg, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportár alapján.3. Összehasonlítás34.  A rendes érték és az exportár közötti összehasonlítást gyártelepi alapon és ugyanezen a kereskedelmi szinten végezték el. A tisztességes összehasonlítás érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazítások formájában figyelembe vették az árakat és az ezek összehasonlíthatóságát érintő tényezők eltéréseit. Ennek megfelelően adott esetben kiigazításokat végeztek a szállítási, kezelési, rakodási és kiegészítő költségek eltérései esetében, és ezeket ellenőrizhető bizonyítékokkal támasztották alá.35.  A nyilvánosságra hozatalt követően a közösségi gyártók szövetsége úgy érvelt, hogy az Ukrajnában a többek között az érintett terméknek az Európai Közösségbe történő szállítására vonatkozó vasúti tarifák mesterségesen alacsonyak, és ezért ezeket is ki kell igazítani. A vizsgálat azonban nem tárta fel, hogy az ukrán szállítási költségek ésszerűen tükröződnének a kérelmező nyilvántartásaiban. Ezt a panaszt ezért elutasították.4. Dömpingkülönbözet36.  A dömpingkülönbözet meghatározása az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban a rendes érték súlyozott átlagának és az exportár súlyozott átlagának az összehasonlítása alapján történt.37.  Ez az összehasonlítás 38,2 %-os dömpingkülönbözetet mutatott, a vámfizetés nélküli CIF közösségi határparitáson számított ár százalékában kifejezve.5. A megváltozott körülmények tartós jellege38.  Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban elemzést végeztek arra vonatkozóan, hogy a dömping vonatkozásában a körülmények megváltozása ésszerűen tartósnak mondható-e.39.  Ebben az összefüggésben megjegyzendő, hogy a jelenleg a kérelmezőre alkalmazandó dömpingkülönbözetet az eredeti vizsgálatban olyan rendes érték felhasználásával állapították meg, amelyet egy piacgazdasággal rendelkező harmadik ország gyártójától beszerzett adatok alapján határoztak meg az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban. A jelenlegi felülvizsgált rendes érték azonban a kérelmező saját adataira vonatkozó információk alapján lett meghatározva az alaprendelet 2. cikkének (1)–(6) bekezdése alapján, miután (az alaprendeletnek a 2117/2005/EK tanácsi rendelettel[9] történő módosításával) Ukrajna is piacgazdasági státust kapott.40.  Semmi sem mutat arra, hogy a jelenlegi vizsgálatban a kérelmezőre megállapított rendes értéket vagy exportárat ne lehetne tartós jellegűnek tekinteni. Lehetne azzal érvelni, hogy a földgáz mint fő nyersanyag árainak alakulása jelentős hatást gyakorolhatott a rendes értékre. Úgy tekinthető azonban, hogy az ár növekedése az összes piaci szereplőt érintené, és ezért mind a rendes értékre mind pedig az exportárra hatással lenne.41.  A kérelmező Közösségbe irányuló exportára hasonlónak bizonyult a más országokba irányuló kiviteléhez, ahol a felülvizsgálati időszakban számottevően nagyobb mennyiségeket értékesítettek.42.  Ezért bár a felülvizsgálati időszakra megállapított dömpingkülönbözet a kérelmező viszonylag kis volumenű, Közösségbe irányuló kivitelén alapul, okkal feltételezhető, hogy a megállapított dömpingkülönbözet tartós jelleggel megváltozott körülményeken alapul.D. A FELÜLVIZSGÁLAT MEGSZÜNTETÉSE43.  Mivel az eredeti vizsgálat során a vámot konkrét, tonnánkénti összeg formájában vetették ki, a jelenlegi vizsgálatban is így kell eljárni. A jelenlegi dömpingkülönbözet alapján kiszámított vám 47 EUR/tonna lenne.44.  Emlékeztetni kell arra, hogy – mint azt a 132/2001/EK tanácsi rendelet (59) preambulumbekezdése leírja – a végleges intézkedések 2001-es bevezetésekor az alacsonyabb vám szabállyal összhangban kivetendő végleges vám összegének meghatározásakor a dömpingkülönbözetet alkalmazták. A 442/2007/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdése szerint a jelenleg alkalmazandó vám összege az adott terméktípustól függ, és 29,26 EUR/tonna és 33,25 EUR/tonna között változik.45.  Mivel a jelenlegi dömpingkülönbözet alapján megállapított vám magasabb a jelenlegi vámnál, a felülvizsgálatot a kérelmezőre alkalmazandó vámszint módosítása nélkül kell megszüntetni, melyet az eredeti vizsgálatban megállapított végleges dömpingellenes vám szintjén kell fenntartani.E. KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK46.  A kérelmező érdeklődött kötelezettségvállalás felajánlása iránt, ám nem nyújtott be megfelelően alátámasztott kötelezettségvállalási ajánlatot az alaprendelet 8. cikkének (2) bekezdésében meghatározott határidőn belül. Ebből következően a Bizottság nem tudott kötelezettségvállalási ajánlatot elfogadni. Úgy ítélik meg azonban, hogy egyes kérdések összetettsége miatt, nevezetesen: 1) az érintett termék árának ingadozása, amely szükségessé tenné a minimumárak indexálását, míg az ingadozást nem magyarázza kellőképpen a fő költségtényező; és 2) az érintett termék különleges piaci helyzete (többek között az, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező exportőr behozatala korlátozott) rámutat annak szükségességére, hogy alaposabban megfontolják: vajon egy indexált minimumárat és mennyiségi küszöböt kombináló kötelezettségvállalás egyáltalán működőképes lenne-e.47.  A kérdés fent említett bonyolultsága miatt a kérelmező nem tudott elfogadható kötelezettségvállalási ajánlatot benyújtani a jogszabályban meghatározott határidőn belül. A fentiekre tekintettel a Tanács úgy ítéli meg, hogy a kérelmezőnek kivételesen a fent említett határidőn túl – ám e rendelet hatálybalépéstől számított 10 napon belül – engdélyezni kellene kötelezettségvállalási ajánlatának elkészítését.F. NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL48.  Valamennyi érintett felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, melyek alapján úgy tervezték, hogy a jelenlegi felülvizsgálatot megszüntetik, és a kérelmező által gyártott érintett termék behozatalára kivetett, meglévő dömpingellenes vámot fenntartják. Mindegyik félnek lehetősége volt észrevételeket tenni. Észrevételeiket, amennyiben azokat bizonyítékokkal támasztották alá, figyelembe vették.ELFOGADTA EZT A RENDELETET:Egyetlen cikkAz Ukrajnából származó, 80 tömegszázalékot meghaladó mennyiségű ammónium-nitrátot tartalmazó szilárd műtrágyák, amelyeket jelenleg a 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 és ex 3105 90 91 KN-kódok alá sorolnak be, behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseknek a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint megindított részleges időközi felülvizsgálata a hatályos dömpingellenes intézkedések módosítása nélkül megszűnik.Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, -án/-én.a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.[2] HL L 23, 2001.1.25., 1.o.[3] HL L 182., 2004.5.19., 28. o.[4] HL L 183., 2004.5.20., 13. o.[5] HL L 344., 2004.11.20., 24. o.[6] HL L 160., 2005.6.23., 1. o.[7] HL L 106., 2007.4.24., 1. o.[8] HL C 311, 2006.12.19., 57. o.[9] HL L 340., 2005.12.23., 17. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0705

Javaslat: a Tanács rendelete a Moldovának szánt autonóm kereskedelmi kedvezmények bevezetéséről, valamint a 980/2005 rendelet és a 2005/924/EK bizottsági határozat módosításáról  /* COM/2007/0705 végleges - ACC 2007/0245 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 14.11.2007COM(2007) 705 végleges2007/0245 (ACC)Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa Moldovának szánt autonóm kereskedelmi kedvezmények bevezetéséről, valamint a 980/2005 rendelet és a 2005/924/EK bizottsági határozat módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSA moldovai európai szomszédságpolitikai cselekvési tervben (ENP Action Plan), amelyről 2005-ben született megállapodás, az EU elkötelezte magát, hogy tanulmányozza további autonóm kereskedelemi kedvezmények (ATP) nyújtásának lehetőségét Moldovának azzal a feltétellel, ha Moldova lényegesen javítja a termékek származásának igazolási rendszerét és ellenőrzését.Ennek a kötelezettségvállalásnak a cselekvési programba történő felvételének legfőbb oka az, hogy Moldova az európai kontinens legszegényebb országa, és az EU piacára való könnyebb bejutás biztosítása – a megnövekedett exportteljesítmény nyomán – elősegítené Moldova gazdasági fejlődését. Továbbá nyilvánvaló volt, hogy a szabadkereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalások kezdeményezése Moldova számára nem járható út, mivel Moldova nem elég versenyképes ahhoz, hogy vállalhassa az ilyen megállapodással járó kölcsönös kötelezettségeket.2006-ban Moldova megreformálta vámjogszabályait, 2007 elejére pedig az új jogszabályok végrehajtása is megfelelő szintre került.Románia 2007. január 1-jén történt Európai Uniós csatlakozásáig Moldova szabadkereskedelmi megállapodásban állt Romániával. Ugyan a 2007-es bővítés hatása egészében véve elhanyagolható volt Moldovára nézve, mégis kedvezőtlen hatással volt néhány kulcsfontosságú moldovai kiviteli cikkre.A rendelkezések indokolásaEz a javaslat az EU piacaira való vám- és kontingensmentes bejutást biztosít minden Moldovából származó terméknek, egyes mezőgazdasági termékek kivételével, amelyekre korlátozott könnyítések vonatkoznak a vámkontingens keretein belüli vámmentesség, vagy vámcsökkentés formájában.Azok a mezőgazdasági termékek, amelyekre korlátozott könnyítéseket terveznek, jelenleg jelentős belső piaci reformok tárgyát képezik, és az EU piacán érzékeny termékeknek minősülnek. A vámkontingensek nagyságának megállapításakor Moldovának a 2004-től 2006-ig terjedő időszakban nyújtott legjobb exportteljesítményét vették figyelembe, és – Moldova termelési és exportkapacitásának 2012-ig bekövetkező – lineáris évenkénti növekedésének lehetőségével számoltak.Moldova jelenleg nem teljesíti a hús és tejtermékekre vonatkozó hatályos egészségügyi és növény-egészségügyi előírásokat, ami magyarázatul szolgál arra, hogy ezeket a termékeket miért nem exportálja az EU-ba. Ezért a hús- és tejtermékekre vonatkozó vámkontingensek más, harmadik országoknak nyújtott hasonló könnyítéseken, valamint Moldova 2012-ig becsült maximum export kapacitásán alapulnak. Moldova jelenlegi exporttevékenységének hiánya ellenére fontosnak látszott, hogy kontingenseket határozzanak meg ezekre a termékekre, a vonatkozó egészségügyi és növény-egészségügyi előírások teljesítéséért tett erőfeszítéseinek ösztönzése céljából.A javaslat a kedvezmények ideiglenes felfüggesztésére vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaz, csalás, szabálytalanságok vagy a termékek származási szabályainak és a kapcsolódó eljárásoknak megsértése, illetve a rendelettervezetben megállapított feltételek bármelyikének be nem tartása esetére. A rendelettervezet védzáradékot is tartalmaz arra az estre, ha a Moldovából származó termékek a közösségi termelőknek komoly kárt okoznak, vagy ilyen károkozással fenyegetnek. Végül, a rendelettervezet semmilyen átfedésben sincs az EU Általános Preferenciarendszerével a kereskedelmi kedvezmények tekintetében.Költségvetési vonatkozásokA rendelettervezetre vonatkozóan nem merülnek fel az EK-költségvetését terhelő kiadások. A piaci további nyitása várhatóan nem lesz kedvezőtlen hatással a Közösségre, mivel a Moldovából származó import általános szintje a teljes Közösségi importnak csupán a 0,03 %-a. Jelenleg a Moldovából származó összimport 86 %-a vámmentesen kerül be az EU-ba, és ha további kedvezményeket nyújtanak Moldovának a vámbevétel veszteség becsült mértéke körülbelül 1,5 millió EUR lesz.2007/0245 (ACC)Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa Moldovának szánt autonóm kereskedelmi kedvezmények bevezetéséről, valamint a 980/2005 rendelet és a 2005/924/EK bizottsági határozat módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 133. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:1.  Az Európai Unió és Moldova közötti kapcsolatok az 1998. július 1-én életbe lépett partnerségi és együttműködési megállapodásra[1] épülnek. Ennek egyik fő célja a Felek közötti kereskedelmi, befektetési és a harmonikus gazdasági kapcsolatok előmozdítása, és ezáltal fenntartható gazdasági fejlődésük elősegítése.2.  Az európai szomszédságpolitikai cselekvési tervben (ENP Action Plan), amelyről 2005-ben született megállapodás, Moldova esetében az EU kötelezte magát, hogy tanulmányozza további autonóm kereskedelemi kedvezmények nyújtásának lehetőségét Moldovának azzal a feltétellel, ha Moldova lényegesen javítja a termékek származásának igazolási rendszerét és ellenőrzését. 2006-ban Moldova megreformálta vámjogszabályait, 2007 elejére pedig az új jogszabályok végrehajtása is megfelelő szintre került.3.  Románia 2007. január 1-én történt Európai Uniós csatlakozásáig Moldova szabadkereskedelmi megállapodásban állt Romániával. Ugyan a 2007-es bővítés hatása egészében véve elhanyagolható volt Moldovára nézve, mégis kedvezőtlen hatással volt néhány kulcsfontosságú moldovai kiviteli cikkre.4.  A 2005. december 21-i 2005/924/EK bizottsági határozat[2] rendelkezéseivel összhangban Moldova már részesedik a fenntartható fejlődésre és a felelősségteljes kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás (GSP+) hasznaiból, amelyről a tarifális preferenciák általános rendszerének alkalmazásáról szóló 2005. június 27-i 980/2005/EK tanácsi rendelet[3] rendelkezik.5.  A Moldovából származó import általános szintje a teljes Közösségi importnak csupán a 0,03 %-a. A további piacnyitás várhatóan hozzájárul Moldova gazdaságának fejlődéséhez a megnövekedett exportteljesítményen keresztül, ugyanakkor nem jár kedvezőtlen következményekkel a Közösség számára.6.  Ezért indokolt – az ipari termékekre vonatkozó, összes fennmaradó vámplafon megszüntetésével, és a mezőgazdasági termékek közösségi piacra jutásának könnyítésével járó – autonóm kereskedelmi kedvezmények kiterjesztése Moldovára.7.  Az EU és Moldova közötti kapcsolatok szintje az európai szomszédságpolitika cselekvési tervével összhangban Moldova közös értékek iránti elkötelezettségén, illetve – a hatékony gazdasági reformok melletti elkötelezettséget magába foglaló – közösen kialakított prioritások megvalósításán múlik. Továbbá ahhoz, hogy a fenntartható fejlődésre és a felelősségteljes kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás (GSP+) keretein belül további preferenciális tarifális kedvezményekben részesüljön, Moldova teljesítette az alapvető fontosságú emberi jogi, munkajogi, környezetvédelmi és a felelősségteljes kormányzásról szóló nemzetközi egyezmények ratifikálására és végrehajtására vonatkozó feltételeket. Biztosítandó, hogy Moldova fenntartsa a már elért fejlődési szintet, a további preferenciális tarifális kedvezmények odaítélése az Európai szomszédságpolitika cselekvési tervében és a fenntartható fejlődésre és a felelősségteljes kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírásban (GSP+) rögzített prioritások és feltételek folyamatos végrehajtásától és teljesítésétől függ.8.  Ezenfelül az autonóm kereskedelmi kedvezményekre való jogosultság attól is függ, hogy Moldova teljesíti-e a vonatkozó termékszármazási szabályokat és az azokhoz kapcsolódó eljárásokat, valamint hajlandó-e a csalás megelőzése céljából a Közösséggel való hatékony igazgatási együttműködésre.9.  A kedvezmények ideiglenes felfüggesztésének okai közé kell sorolni a kedvezményes előírásokra jogosító feltételek súlyos és rendszeres megsértését, a csalást illetve az igazgatási együttműködés elmulasztását a termékek származásának ellenőrzése során, illetve Moldova folyamatos elkötelezettségének hiányát az Európai szomszédságpolitika cselekvési tervével és a II. mellékletben felsorolt egyezményekben jelölt prioritások végrehajtásával kapcsolatban.10.  Közös Vámtarifa vámtételeinek újbóli alkalmazása szükséges bármely olyan termék esetén, amely – a Bizottság vizsgálata alapján – súlyos nehézségeket okoz egy hasonló vagy azzal közvetlenül versenyző termékeket előállító közösségi termelőnek vagy ilyen nehézségek bekövetkezésével fenyeget.11.  A származó termékek, a származás igazolása és az igazgatási együttműködési eljárások fogalmának meghatározása céljából a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet[4] IV. címe 2. fejezetének 2. szakaszát kell alkalmazni.12.  Az ésszerűsítés és egyszerűsítés érdekében indokolt biztosítani, hogy a Bizottság – az e rendeletben meghatározott eljárások sérelme nélkül – a Vámkódex Bizottsággal folytatott konzultációt követően a rendelet bármely szükséges változtatását és technikai módosítását elvégezhesse.13.  Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök[5] gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal összhangban kell elfogadni.14.  A Moldovából származó termékekre vonatkozó, javasolt intézkedések bevezetése feleslegessé teszi Moldova felvételét a tarifális preferenciák általános közösségi rendszerébe. Ezért indokolt Moldova törlése a 2005. június 27-i 980/2005/EK tanácsi rendelet kedvezményezettjeinek listájáról, valamint a fenntartható fejlődésre és felelősségteljes kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírásnak megfelelő kedvezményezett országok listájáról a 2005/924/EK határozatban.15.  Ezeket a behozatali előírásokat a Tanács által meghatározott feltételek mellett és az e rendelet alapján végrehajtott rendelkezések tapasztalatai alapján meg kell újítani. Ezért indokolt az előírások időtartamának 2012. december 31-ig tartó korlátozása,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkKedvezményes előírások16.  A Moldovából származó termékek – az I. Melléklet 1. és 2. táblázatában található termékek kivételével – mennyiségi korlátozások vagy azzal egyenértékű intézkedések, és vám, illetve azzal azonos hatású díj befizetési kötelezettsége nélkül importálhatók a Közösségbe.17.  A Moldovából származó és az I. mellékletben foglalt termékek a 3. cikkben meghatározott rendelkezésekkel összhangban importálhatók a Közösségbe.2. cikkA kedvezményes előírásokra való jogosultság feltételei18.  Az 1. cikkben meghatározott kedvezményes előírásokra való jogosultság feltételei a következő tényezők függvénye:a) a termékek származási szabályainak és a kapcsolódó eljárásoknak való megfelelés a 2454/93/EGK rendelet IV. címe 2. fejezetének 2. szakaszában előírt rendelkezésekkel összhangban;b) a 2454/93/EGK rendelet 121. és 122. cikkében előírt igazgatási együttműködési módszereknek való megfelelés;c) a csalás kockázatának megelőzése érdekében Moldova részvétele a Közösséggel folytatott hatékony igazgatási együttműködésben;d) a rendeletet hatálybalépésének napjától kezdve Moldova tartózkodása attól, hogy a Közösségből származó behozatalt terhelő új vámokat vagy azokkal azonos hatású díjakat, valamint új mennyiségi korlátozásokat vagy azokkal azonos hatású intézkedéseket vezessen be, vagy a vámok és díjak meglévő szintjét megemelje illetve bármely más korlátozás bevezessen;e) Moldova folyamatos elkötelezettsége az európai szomszédságpolitika 2005-ös moldovai cselekvési tervében rögzített prioritások végrehajtására, különös tekintettel a hatékony gazdasági reform iránt; ésf) Moldova fenntartja a II. mellékletben felsorolt egyezmények ratifikációját és tényleges végrehajtását, és a ratifikált egyezmények végrehajtási rendelkezéseivel összhangban beleegyezik a végrehajtás nyilvántartásának rendszeres ellenőrzésébe és áttekintésébe.19.  A Bizottság folyamatosan figyelemmel kíséri az (1) bekezdés e) pontjában szereplő egyezmények ratifikációs helyzetét és tényleges végrehajtását.20.  Az (1) bekezdésben előírt feltételek nem teljesítése esetén a Bizottság a rendelet 10. cikkével összhangban dönthet az 1. cikkben meghatározott előírások felfüggesztéséről.3. cikkEgyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó vámkontingensek és árküszöbök21.  1. Az I. melléklet 1. táblázatában felsorolt termékek vámmentes behozatala a Közösség területére a táblázatban jelölt közösségi vámkontingensek keretein belül engedélyezett.22.  Az I. melléklet 2. táblázatában felsorolt termékek értékvámmal csökkentett behozatali vámmal importálhatók a Közösségbe.23.  3. E rendelet más rendelkezéseitől, és különösen a 10. cikktől függetlenül, ha a mezőgazdasági termékek behozatala súlyos zavart okoz a közösségi piacokon és szabályozó mechanizmusaikban, a Bizottság megfelelő intézkedéseket hozhat a hatályos közösségi jogszabályok által előírt eljárással összhangban az adott termékek tekintetében.4. cikkA tejtermékekre vonatkozó vámkontingensek végrehajtásaA 0401-től 0406-ig terjedő vámtarifaszám alatti vámkontingensek végrehajtásának részletes szabályait a Bizottságnak kell meghatároznia a tej és tejtermékek piacának közös szervezéséről szóló, 1255/2001/EK rendelet[6] 42. cikkében megállapított eljárással összhangban.5. cikkA vámkontingensek nyilvántartásaA 3. cikk (1) bekezdésében és az I. mellékletben említett vámkontingenseket – a 4. cikkben említett tejtermékekre vonatkozók kivételével – a Bizottság kezeli a 2454/93/EGK rendelet 308a., 308b. és 308c. cikkének megfelelően.6. cikkHozzáférés a vámkontingensekhezA tagállamok egyenlő és zavartalan hozzáférést biztosítanak az importőröknek a vámkontingensekhez, amíg az adott kontingens mértéke ezt megengedi.7. cikkHatáskör-átruházásA Bizottság a 8. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően a 4. cikkben említetteken kívül elfogadja a rendelet alkalmazásához szükséges rendelkezéseket, elsősorban:a) a Kombinált Nómenklatúra-kódok és a TARIC-albontások módosításait követően szükségessé váló módosításokat és technikai kiigazításokat;b) a Közösség és Moldova közötti egyéb megállapodások megkötését követően szükségesség váló kiigazításokat.8. cikkIrányítóbizottság1. A Bizottságot munkájában a 2913/92/EGK rendelet[7] 248a. cikkével létrehozott Vámkódex Bizottság segíti.2. Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni. Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott időtartam egy hónap.9. cikkEgyüttműködésA tagállamok és a Bizottság szorosan együttműködnek e rendelet és különösen annak 10. cikke (1) bekezdésében meghatározott rendelkezések teljesülése érdekében.10. cikkIdeiglenes felfüggesztés1. Amennyiben a 2. cikk (1) bekezdésének alapján a Bizottság elegendő bizonyítékot talál csalásra, szabálytalanságokra vagy a termékek származási szabályainak és a kapcsolódó eljárásoknak a Moldova általi rendszeres megsértésére, vagy betartásuk biztosításának elmulasztására, az igazgatási együttműködés rendszeres elmulasztására, vagy a 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott bármely más feltétel teljesítésének elmulasztására, a Bizottság intézkedéseket hozhat a jelen rendeletben előírt kedvezményes előírások teljes illetve részleges felfüggesztéséről, abban az esetben, ha előzőleg:a) tájékoztatta a bizottságot;b) felhívta a tagállamokat, hogy hozzanak megelőző intézkedéseket a Közösség pénzügyi érdekeinek védelme érdekében és/vagy felhívta Moldovát a 2. cikk (1) bekezdésének betartására,c) értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában arról, hogy megalapozott kétely merült fel a kedvezményes előírások alkalmazása és/vagy a 2. cikk (1) bekezdésének Moldova általi betartása tekintetében, és ez megkérdőjelezheti jogát arra vonatkozóan, hogy továbbra is részesüljön az e rendelet által biztosított kedvezményekből,d) tájékoztatta Moldovát az ezzel a bekezdéssel összhangban hozott határozatáról, annak hatályba lépése előtt.2. A Bizottság határozatával kapcsolatban bármely tagállam 10 napon belül a Tanácshoz fordulhat. A Tanács 30 napon belül minősített többséggel hozhat eltérő határozatot.3. A felfüggesztés időtartamának lejártakor a Bizottság határoz arról, hogy a Vámkódex Bizottsággal folytatott konzultációt követően megszünteti az ideiglenes felfüggesztést, vagy az (1) bekezdésben előírt eljárásnak megfelelően meghosszabbítja a felfüggesztés időtartamát.4. A tagállamok értesítik a Bizottságot minden olyan lényeges információról, amely a kedvezmények felfüggesztését vagy meghosszabbítását indokolhatja.11. cikkVédzáradék1. Amennyiben egy Moldovából származó terméket olyan feltételek mellett importálnak, amelyek súlyos nehézségeket okoznak egy hasonló vagy azzal közvetlenül versenyző termékeket előállító közösségi termelőnek vagy ilyen nehézségek bekövetkezésével fenyegetnek, úgy a Bizottság javaslatára erre a termékre bármikor újra alkalmazhatók a Közös Vámtarifában rögzített rendes vámtételek.2. Bármely tagállam vagy a Bizottság kezdeményezésére, a Bizottság ésszerű határidőn belül hivatalos határozatot hoz a vizsgálat kezdeményezéséről. Amennyiben a Bizottság vizsgálat kezdeményezése mellett dönt, értesítést tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában , amelyben bejelenti a vizsgálatot. Az értesítésnek tartalmaznia kell a kapott információk összefoglalását, és annak kijelentését, hogy minden vonatkozó információt meg kell küldeni a Bizottságnak. Az értesítésben meg kell határozni azt az időtartamot – amely nem haladhatja meg az értesítés közzétételétől számított 4 hónapot –, amelyen belül az érdekelt felek írásban ismertethetik a véleményüket.3. A Bizottság felkutat minden olyan információt, amelyet szükségesnek vél, és a kapott információkat ellenőrizheti az érintett kedvezményezett országgal és bármely más vonatkozó forrással. A Bizottságot munkájában azon tagállam tisztviselői is segíthetik, amelynek területén igazolást keresnek, az érintett tagállam ilyen irányú kérése esetén.4. Annak vizsgálata során, hogy fennállnak-e súlyos nehézségek a Bizottság – amennyiben az információ rendelkezésre áll – többek között a közösségi termelőkre vonatkozó alábbi tényezőkből vesz figyelembe:-  piaci részesedés,-  termelés,-  készletek,-  termelési kapacitás,-  kapacitáskihasználás,-  foglalkoztatottak száma,-  behozatal,-  árak.5. A vizsgálatot a (2) bekezdésben említett értesítés közzétételétől számított hat hónapon belül be kell fejezni. A Bizottság kivételes körülmények fennállása esetén és a bizottsággal folytatott konzultációt követően meghosszabbíthatja ezt az időszakot, a 28. cikk (5) bekezdésében említett eljárással összhangban.6. A Bizottság három hónapon belül határozatot hoz, a 8. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban. Ez a határozat a kihirdetésétől számított egy hónapon belül lép hatályba.7. Amikor az azonnali cselekvést igénylő kivételes körülmények lehetetlenné teszik a vizsgálatot, a Bizottság – a bizottság tájékoztatását követően – minden olyan megelőző intézkedést megtehet, amely feltétlenül szükséges.12. cikkA 980/2005/EK rendelet és a 2005/924/EK bizottsági határozat módosítása24.  A 980/2005/EK rendelet I. mellékletében az „MD Moldovai Köztársaság” szöveget el kell hagyni.25.  A 924/2005/EK határozat egyetlen cikkében az „(MD) Moldovai Köztársaság” bejegyzést el kell hagyni.13. cikkÁtmeneti intézkedések1. A Moldovából származó, a rendelet hatályba lépését követő harmadik hónap első napja előtt a Közösségben szabad forgalomba bocsátott termékekre vonatkozó, a 980/2005/EK rendeletben előírt tarifális preferenciák általános rendszere által jelentett előnyt továbbra is biztosítják, amennyiben:a) az érintett termékekre kiterjed az e rendelet hatálybalépése előtt megkötött adásvételi szerződés; ésb) a vámhatóságok számára elfogadhatóan bizonyítható, hogy a termékek legkésőbb e rendelet hatálybalépésének napján elhagyták a származási országot.2. A vámhatóságok teljesítettnek tekinthetik az (1) bekezdés b) pontját a következő dokumentumok bármelyikének benyújtása esetében:a) tengeri vagy folyami szállítás esetén az e rendelet hatálybalépése előtti berakodást igazoló hajóraklevél;b) vasúti szállítás esetén az e rendelet hatálybalépése előtt a szállító ország vasúttársasága által elfogadott vasúti fuvarlevél;c) közúti szállítás esetén az e rendelet hatálybalépése előtt a származási ország vámhivatala által kiadott nemzetközi közúti TIR-igazolvány, vagy az adott dátum előtt a származási ország illetékes vámhatóságai által hitelesített bármely megfelelő dokumentum;d) légi szállítás esetén légifuvarlevél, amely igazolja, hogy a légitársaság e rendelet hatálybalépése előtt vette át a termékeket.14. cikkA Közösség állat-egészségügyi szabályozásának alkalmazásaJelen rendelet előírásai nem érintik azon korlátozásokat vagy behozatali szabályokat, amelyeket a Közösség állat-egészségügyi jogszabályai tartalmaznak.15. cikkHatálybalépés és alkalmazásEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.Ezt a rendeletet a hatálybalépését követő második hónap első napjától 2012. december 31-ig kell alkalmazni.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.A Tanács részérőlaz elnökI. MELLÉKLETA 3. CIKK SZERINTI ÁRKÜSZÖB VAGY MENNYISÉGI KORLÁTOZÁS ALÁ ESŐ TERMÉKEKA Kombinált Nómenklatúra értelmezési szabályainak sérelme nélkül a termékek megnevezése csupán jelzésértékűnek tekintendő, mivel e melléklet összefüggésében a preferenciális rendszer meghatározásakor a KN-kódok az irányadók határozza meg. Ahol ex KN-kódok vannak feltüntetve, ott a preferenciális rendszert a KN-kód és a kapcsolódó megnevezés együttes alkalmazásával kell meghatározni.1. Éves vámmentes behozatali vámkontingens alá tartozó termékekSorszám | KN-kód | Leírás | 2008 (1) | 2009 (1) | 2010 (1) | 2011 (1) | 2012 (1) |09.0504 | 0201– 0204 | Szarvasmarhafélék, házi sertés, juh és kecske húsa frissen, hűtve vagy fagyasztva | 3 000 (2) | 3 000 (2) | 4 000 (2) | 4 000 (2) | 4 000 (2) |09.0505 | ex 0207 | A 0105 vtsz. alá tartozó baromfi húsa és belsősége frissen, hűtve vagy fagyasztva, a 0207.34 alszám alá tartozó hízott máj kivételével | 400 (2) | 400 (2) | 500 (2) | 500 (2) | 500 (2) |09.0506 | ex 0210 | Házi sertés és szarvasmarhafélék élelmezési célra alkalmas húsa, vágási mellékterméke és belsősége, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve; élelmezési célra alkalmas liszt és őrlemény húsból, vágási melléktermékből vagy belsőségből házi sertésből és szarvasmarhafélékből | 400 (2) | 400 (2) | 500 (2) | 500 (2) | 500 (2) |09.4210 | 0401–0406 | Tejtermékek | 1 000 (2) | 1 000 (2) | 1 500 (2) | 1 500 (2) | 1 500 (2) |09.0507 | 0407.00 | Madártojás héjában | 90 (3) | 95 (3) | 100 (3) | 110 (3) | 120 (3) |09.0508 | ex 0408 | Madártojás héj nélkül és tojássárgája, az emberi fogyasztásra alkalmatlan kivételével | 200 (2) | 200 (2) | 300 (2) | 300 (2) | 300 (2) |09.0509 | 1001.90.91 | Közönséges búza | 25 000 (2) | 30 000 (2) | 35 000 (2) | 40 000 (2) | 50 000 (2) |09.0510 | 1003.00.90 | Árpa | 20 000 (2) | 25 000 (2) | 30 000 (2) | 35 000 (2) | 45 000 (2) |09.0511 | 1005.90 | Kukorica | 15 000 (2) | 20 000 (2) | 25 000 (2) | 30 000 (2) | 40 000 (2) |09.0512 | 1601 00 91 és 1601 00 99 | Kolbász és hasonló termék húsból, vágási melléktermékből, belsőségből vagy vérből; ezeken a termékeken alapuló élelmiszerek: | 500 (2) | 500 (2) | 600 (2) | 600 (2) | 600 (2) |ex 1602 | Más elkészített vagy konzervált hús, vágási melléktermék, belsőség vagy vér: - a Gallus domesticus fajhoz tartozó szárnyasokból, - házi sertésből - szarvasmarhafélékből, főzés nélkül |09.0513 | 1701.99.10 | Fehér cukor | 20 000 (2) | 25 000 (2) | 30 000 (2) | 35 000 (2) | 45 000 (2) |09.0514 | 2204 21 és 2204 29 | Bor friss szőlőből, amelynek tényleges alkoholtartalma legfeljebb 15 térfogatszázalék, a habzóbor kivételével | 60 000 (4) | 70 000 (4) | 80 000 (4) | 100 000 (4) | 120 000 (4) |(1) Január 1-től december 31-ig kivétel 2008-ra vonatkozóan a rendelet alkalmazásának első napjától december 31-ig (2) tonna (nettó súly). (3) millió darab, (4) hektoliter2. Az import vám értékvám hányada alóli felmentésben részesülő termékekKN-kód | Leírás |0702 | Paradicsom frissen vagy hűtve |0707 | Uborka és apró uborka frissen vagy hűtve |0709 90 70 | Cukkini, frissen vagy hűtve |0709 90 80 | Articsóka |0806 | Szőlő frissen vagy szárítva |0808 10 | Alma, frissen |0808 20 | Körte és birs |0809 10 | Kajszibarack |0809 20 | Cseresznye és meggy: |0809 30 | Őszibarack, beleértve a nektarint is |0809 40 | Szilva és kökény |II. MELLÉKLETA 2. CIKK (1) BEKEZDÉSE (E) PONTJÁBAN HIVATKOZOTT EGYEZMÉNYEK1. A polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmánya2. A gazdasági, szociális és kulturális jogok nemzetközi egyezségokmánya3. Nemzetközi egyezmény a faji megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről4. Egyezmény a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről5. Egyezmény a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód ellen6. Egyezmény a gyermek jogairól7. Egyezmény a népirtás bűntettének megelőzéséről és megbüntetéséről8. Egyezmény a foglalkoztatás alsó korhatáráról (No 138)9. Egyezmény a gyermekmunka legrosszabb formáinak betiltásáról és felszámolására irányuló azonnali lépésekről (No 182)10. Egyezmény a kényszermunka felszámolásáról (No 105)11. Egyezmény a kényszer- vagy kötelező munkáról (No 29)12. Egyezmény a férfi és a női munkaerőnek egyenlő értékű munka esetén járó egyenlő díjazásáról (No 100)13. Egyezmény a foglalkoztatásból és a foglalkozásból eredő hátrányos megkülönböztetésről (No 111)14. Egyezmény az egyesülési szabadság és a szervezkedési jog védelméről (No 87)15. Egyezmény a szervezkedési jog és a kollektív tárgyalási jog elveinek alkalmazásáról (No 98)16. Nemzetközi egyezmény az apartheid bűntettének leküzdéséről és megbüntetéséről17. Montreali jegyzőkönyv az ózonréteget lebontó anyagokról18. Bázeli egyezmény a veszélyes hulladékok országhatárokon túlra történő szállításának és elhelyezésének ellenőrzéséről19. Stockholmi egyezmény a le nem bomló szerves szennyező anyagokról20. Egyezmény a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről21. Biológiai Sokféleség Egyezmény22. Cartagenai jegyzőkönyv a biológiai biztonságról23. Az Egyesült Nemzetek éghajlatváltozási keretegyezményének Kiotói Jegyzőkönyve24. Egységes egyezmény az Egyesült Nemzetek Szervezete keretében a kábítószerekről (1961)25. Egyezmény az Egyesült Nemzetek Szervezete keretében a pszichotróp anyagokról (1971)26. Egyezmény az Egyesült Nemzetek Szervezete keretében a kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott forgalmazása ellen (1988)27. Az Egyesült Nemzetek mexikói egyezménye a korrupció ellenPÉNZÜGYI KIMUTATÁS A KIZÁRÓLAG A BEVÉTELI OLDALRA KORLÁTOZOTT KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSSAL JÁRÓ JAVASLATOKHOZ1. A JAVASLAT CÍME:A Tanács rendelete a Moldovának szánt autonóm kereskedelmi kedvezmények bevezetéséről, valamint a 980/2005 rendelet és a 2005/924/EK bizottsági határozat módosításáról.2. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK:Alcím és jogcímcsoport: 120. cikkAz érintett évben a költségvetésben szereplő összeg: 16 431 900 000 (előzetes költségvetés-tervezet 2008-ra)3. PÉNZÜGYI HATÁS( A javaslatnak nincsenek pénzügyi vonzatai( A javaslatnak nincs pénzügyi hatása a kiadásra, van azonban pénzügyi hatása a bevételre – a hatás a következő:(millió EUR egy tizedesjegyig)Költségvetési tétel | Bevétel[8] | 12 hónapos időszak, kezdő időpont: éééé.hh.nn. | [„n” év] |120. cikk | 1 125 000,00 EUR | 2008.02.01.(01)/ | 2008 |120. cikk | 1 125 000,00 EUR | 2009.01.01 | 2009 |120. cikk | 1 125 000,00 EUR | 2010.01.01 | 2010 |120. cikk | 1 125 000,00 EUR | 2011.01.01. | 2011 |120. cikk | 1 125 000,00 EUR | 2012. 01.01 | 2012 |Az intézkedést követő helyzet |[n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] |… cikk |… cikk |4. CSALÁSELLENES INTÉZKEDÉSEKA rendelet 10. cikke rendelkezik a kedvezmények ideiglenes felfüggesztéséről, amennyiben a Bizottság elegendő bizonyítékot talál csalásra, szabálytalanságokra vagy a termékek származási szabályainak és a kapcsolódó eljárásoknak a Moldova általi rendszeres megsértésére, vagy a 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott igazgatási együttműködés elmulasztására. A 10. cikkben meghatározott eljárás alapján a Bizottság intézkedéseket hozhat a rendeletben biztosított előírások részleges vagy teljes felfüggesztéséről hat hónapnál nem hosszabb időtartamra. A felfüggesztés időtartamának lejártakor a Bizottság határoz az ideiglenes felfüggesztés megszüntetéséről a 10. cikk (1) bekezdésében előírt eljárást követően, vagy a felfüggesztés időtartamának meghosszabbításáról.5. EGYÉB ÉSZREVÉTELEKA Moldovának szánt további autonóm kereskedelemi kedvezmények pénzügyi hatásainak elemzése alapján a becsült vámbevétel-veszteség bruttó összege körülbelül 1 500 000 EUR lesz (nettó összege: 1 125 000 EUR). A Moldovából származó behozatal értéke 2006-ban körülbelül 325 millió EUR volt, ami az EU-ba irányuló összes import 0,03 %-ának felel meg. A Moldovából származó import 86 %-a, amely körülbelül 279 millió eurót tett ki, vámmentesen lépett be az EU-ba; vagy a legnagyobb kedvezmény elvén nullakulcsosan vagy az általános preferenciarendszer alapján. Következésképpen a behozatal fennmaradó 14 %-a, illetve 46 millió EUR volt vámköteles.A fennmaradó, még mindig vámköteles behozatal vámbevételének vesztesége a növényi termékek (II. szakasz) és az élelmiszerkészítmények (IV. szakasz), EU importjából adódik, amelyeknél a kedvezményekre való jogosultság alacsonyabb. A Moldovából származó, II áruosztálybeli behozatal 90 %-a gabonaféle (HS 10). A IV. áruosztályban a pozitív vámmal importált, főleg italok, alkoholtartalmú folyadékok és ecet (HS22), és amelyek közül a bor a legjelentősebb. A vámbevétel legnagyobb változásai tehát valószínűleg az EU gabona és bor importjánál történnek.A szóban forgó gabonatermékek MFN illetéke 95 EUR/1000 kg a HS 100190-re, és 93 EUR/1000 kg a HS 100300-re vonatkozóan. Ugyanakkor 12 EUR/1000 kg és 16 EUR/1000 kg összegű társult MFN kvóták (legnagyobb kedvezmény elve) vannak párhuzamosan majdnem minden moldovai gabonaexport esetében. A borokra vonatkozó EU behozatali vámok a bor fajtájától függenek. Az importált borok értékének körülbelül 80 %-át 13,1 EUR/hektoliter vám terheli. A fennmaradó importok 15,4 EUR/hektoliter és 18,6 EUR/hektoliter vámmal kerülnek be. Ha a 2006-ban az EU-ba importált gabonamennyiség (26 801 tonna búza, 23 275 tonna árpa) és bor (65 370 hektolitert) vámmentes kvóta alá esne, akkor a rendelettervezet értelmében a lehetséges vámbevétel veszteség becsült nagyságrendje 1,5 millió EUR lenne. Ez a szám az EU Moldovából származó összimportjának kevesebb mint 0,5 %-ának felel meg, ami kevesebb mint az EU vámbevétel egytized százaléka.A Moldovának szánt autonóm kereskedelmi kedvezmények bevezetése a javaslatban foglalt termékkategóriákban exportot eredményezhet, amelyet nem vettek figyelembe e becslés készítésekor, mert az a feltételezett jövedelem, amelyet egy jövőbeli export eredményezhetne nem tekinthető vámbevétel veszteségnek.[1] HL L 181., 1998.6.24., 1. o.[2] HL L 337., 2005.12.22., 50. o.[3] HL L 169., 2005.6.30., 1. o. A 606/2007/EK bizottsági rendelettel (HL L 141., 2007.6.2., 4. o.) módosított rendelet.[4] HL L 253., 1993.10.11., 1. o. A 214/2007/EK bizottsági rendelettel (HL L 62., 2007.3.1., 6. o.) módosított rendelet.[5] HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 1. o.) módosított határozat.[6] HL L 160., 1999.6.26., 48. o.[7] HL L 302., 1992.10.19., 1. o. A legutóbb a 648/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 117., 2005.5.4., 13. o.) módosított rendelet.[8] A hagyományos saját források (mezőgazdasági vámok, cukorilletékek, vámok) tekintetében nettó összegeket kell megadni, vagyis a bruttó összegeket a beszedési költségek 25 %-ával kell csökkenteni.