               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.7.5.
            COM(2016) 442 final
            2016/0204(APP)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2018–2022 közötti többéves keretének létrehozásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  A Tanács 2007. február 15-én elfogadta az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének (a továbbiakban: az Ügynökség) létrehozásáról szóló 168/2007/EK rendeletet (a továbbiakban: a rendelet)
                     1
                  . Az Ügynökség 2007. március 1-jén megkezdte működését.

                  Az Ügynökség célja, hogy az érintett uniós és tagállami intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek az uniós jog végrehajtása során az alapvető jogokkal kapcsolatos támogatást és szakértelmet biztosítson annak érdekében, hogy amikor saját hatáskörükön belül intézkedéseket hoznak vagy fellépéseiket meghatározzák, segítségükre legyen az alapvető jogok teljes mértékű tiszteletben tartásában. A rendelet 4. cikke felsorolja az Ügynökség feladatait a megbízható és összehasonlítható információk és adatok gyűjtése, elemzése és terjesztése, az uniós szintű adatok összehasonlíthatóságát, objektivitását és megbízhatóságát javító módszerek és normák kidolgozása, valamint konkrét témákat illetően az uniós intézményeknek és a tagállamoknak szóló következtetések és vélemények megfogalmazása tekintetében. Az Ügynökség emellett törekszik az alapvető jogok széles körű megismertetésére és tájékoztatást nyújt tevékenységéről. Az Ügynökség az uniós jog keretein belül látja el feladatait. Ennek során az Ügynökség az alapvető jogokat az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikke szerinti fogalommeghatározásnak megfelelően értelmezi. Az Ügynökség nem jogalkotó vagy normákat megállapító szerv. Nem jogosult arra, hogy az uniós jogi aktusok jogszerűségével vagy az uniós jogból eredő tagállami kötelezettségek teljesítésével foglalkozzon. Munkájának célja, hogy adatokat szolgáltasson, segítséget nyújtson és szakértelmet biztosítson az alapvető jogokkal kapcsolatos kérdésekben az Unió egészére kiterjedő, tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatal előmozdítása érdekében, és ezáltal hozzájáruljon az alapjogi kultúra fejlődéséhez az Európai Unióban.

                  A rendelet 5. cikke szerint az Ügynökség tevékenységének tematikus területeit egy öt évre szóló többéves keretben határozzák meg. Az Ügynökség tevékenysége az e keretben foglalt tematikus területekre irányul. A többéves keret nem azonos a munkaprogrammal. Az Ügynökség munkaprogramját minden évben az igazgatótanács fogadja el a többéves keretben meghatározott tematikus területeken belül, a Bizottság véleményének figyelembevételével. A rendelet 4. cikke (1) bekezdésének c) és d) pontja értelmében az Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság kérésére az Ügynökség e tematikus területeken kívüli feladatokat is elláthat, feltéve hogy ezt az Ügynökség pénzügyi és humánerőforrásai lehetővé teszik.

                  E javaslat célja az Ügynökség 2018–2022 közötti időszakra vonatkozó többéves keretének létrehozása a rendelet 5. cikkének megfelelően. A jelenlegi (2013–2017 közötti) többéves keret 2017 végén lejár.

                  Az Ügynökség többéves keretét a rendelet 5. cikkében meghatározott számos elem alapján kell kialakítani, mint például:

                  i. Javaslatának előkészítése során a Bizottság konzultációt folytat az igazgatótanáccsal;

                  ii. A többéves keretnek összhangban kell állnia az Unió prioritásaival, az alapvető jogok területére vonatkozó európai parlamenti állásfoglalásokból és tanácsi következtetésekből következő iránymutatások megfelelő figyelembevételével;

                  iii. A többéves keretnek megfelelően figyelembe kell vennie az Ügynökség pénzügyi és humánerőforrásait;

                  iv. A többéves keretnek rendelkezéseket kell tartalmaznia a más uniós szervek, hivatalok és ügynökségek, valamint az Európa Tanács és egyéb, az alapvető jogok területén tevékenykedő nemzetközi szervezetek feladatkörével való kiegészítő jelleg biztosítására;

                  v. A többéves keret tematikus területeinek ki kell terjedniük a rasszizmus, az idegengyűlölet és a kapcsolódó intolerancia elleni küzdelemre.

                  A Bizottság a jelen javaslat előkészítésekor ezen túlmenően a következő szempontokat is figyelembe vette:

                  i. Annak szükségessége, hogy az Ügynökség munkája továbbra is a kiemelt jelentőségű területekre összpontosuljon, figyelembe véve az Ügynökség korlátozott pénzügyi és humánerőforrásait;

                  ii. Annak szükségessége, hogy biztosított legyen az Ügynökség munkájának folytonossága, különös tekintettel annak fontosságára, hogy az Ügynökség az évek során objektív, megbízható és összehasonlítható adatokat szolgáltasson;

                  iii. Az Ügynökség által végzett konzultációk, valamint az Ügynökség belső és külső értékelései.

                  Javasolt témák:

                  A fentiek alapján a Bizottság az Ügynökség igazgatótanácsa által megfogalmazott vélemény elfogadását javasolja, amely a korábbi tematikus területek megerősítése mellett megszünteti a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés kizárását és utalást tesz a rendőrségi együttműködésre. Ezen túlmenően a romaintegrációval kapcsolatos témán belül megerősítenék a társadalmi befogadási szempontokat. Az Ügynökség 2018–2022 közötti időszakra szóló többéves keretének javasolt tematikus területei tehát az alábbiak (az eredeti nyelv szerinti betűrendben):

                  a)
                        az igazságszolgáltatáshoz való jog és a bűncselekmények áldozatai;

                  b)
                        egyenlőség és megkülönböztetésmentesség;

                  c)
                        információs társadalom, különösen a magánélet tiszteletben tartása és a személyes adatok védelme;

                  d)
                        igazságügyi és rendőrségi együttműködés;

                  e)
                        migráció, határok, menedékjog, valamint a menekültek és migránsok integrációja;

                  f)
                        rasszizmus, idegengyűlölet és a kapcsolódó intolerancia;

                  g)
                        a gyermekek jogai;

                  h)
                        romaintegráció és társadalmi befogadás.

                   •Összhang a szabályozási terület jelenlegi szakpolitikai rendelkezéseivel és más uniós politikákkal

               A 2013–2017 közötti időszakra szóló, hatályos többéves keret 2013. március 11-én, a 252/2013/EU tanácsi határozattal
                  2
                jött létre. E határozat 2. cikke az alábbi tematikus területeket határozza meg:

               a)
                     az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés;

               b)
                     a bűncselekmények áldozatai, beleértve a bűncselekmények áldozatainak kárenyhítését is;

               c)
                     információs társadalom, különösen a magánélet tiszteletben tartása és a személyes adatok védelme;

               d)
                     a romák társadalmi beilleszkedése;

               e)
                     igazságügyi együttműködés a büntetőügyek kivételével;

               f)
                     a gyermekek jogai;

               g)
                     a nem, faj, szín, etnikai vagy társadalmi származás, genetikai tulajdonság, nyelv, vallás vagy meggyőződés, politikai vagy más vélemény, nemzeti kisebbséghez tartozás, vagyoni helyzet, születés, fogyatékosság, életkor vagy szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetés;

               h)
                     bevándorlás és a migránsok integrációja, vízum és határellenőrzés és menekültügy;

               i)
                     rasszizmus, idegengyűlölet, valamint a kapcsolódó intolerancia.

                  A jelen javaslat megerősíti, hogy a 2013–2017 közötti időszakra vonatkozóan az Ügynökség számára meghatározott tematikus területek a következő ötéves időszakra nézve is relevánsak. Egyik téma sem kerül visszavonásra. A jelenlegi témák megerősítése biztosítja az Ügynökség tevékenységének folytonosságát és következetességét, emellett lehetővé teszi az Ügynökség számára a megkezdett munka folytatását és az e területeket érintő, széles körű tanulmányok megerősítését, hogy ezáltal javítsa az adatok összehasonlíthatóságát és azonosítsa a tendenciákat. Szintén lehetővé teszi az Ügynökség számára az összegyűjtött, illetve a következő években gyűjtendő adatok megbízhatóságának, objektivitásának, relevanciájának és összehasonlíthatóságának fokozását. Az Ügynökség így képes lesz bővíteni és elmélyíteni az e területekre vonatkozó szakértelmét.

               Az 5. cikk (2) bekezdésének c) pontja előírja, hogy a többéves keretnek összhangban kell állnia az Unió prioritásaival, az alapvető jogok területével összefüggő európai parlamenti állásfoglalásokból és tanácsi következtetésekből következő iránymutatások megfelelő figyelembevételével. Az elmúlt években az európai parlamenti állásfoglalásokban
                  3
                és a tanácsi következtetésekben
                  4
                felvetett, alapvető jogokkal kapcsolatos kérdések alátámasztják a 2018–2022 közötti többéves keret tekintetében javasolt témák relevanciáját. Emellett azt mutatják, hogy helyénvaló a rendőrségi együttműködést és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködést is beemelni a témák közé.

               Ezen túlmenően a javaslat szerint a rasszizmus, az idegengyűlölet és a kapcsolódó intolerancia továbbra is az Ügynökség munkájának központi területe marad, ami összhangban áll a rendelet 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjával, valamint az arra vonatkozó igénnyel, hogy az Ügynökség adatszolgáltatással, továbbá a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló 2008/913/IB tanácsi kerethatározat
                  5
                végrehajtása során szerzett tapasztalatainak megosztásával támogassa a Bizottságot és a tagállamokat.

               Az egyenlőségre és a megkülönböztetésmentességre, a gyermekek jogaira, a migrációra és a menedékjogra, a személyes adatok védelmére, az igazságszolgáltatáshoz való jogra, az áldozatok jogaira, valamint az igazságügyi együttműködésre fordított kiemelt figyelem a továbbiakban is hozzá fog járulni az uniós jogszabályok és szakpolitikák egyéb fontos alapjogi területeken való végrehajtásához
                  6
               . A romaintegráció változatlanul határozott prioritás és olyan terület, ahol az Ügynökségnek még sok a tennivalója. Ebben az összefüggésben a társadalmi befogadás hangsúlyozása – amint azt az Ügynökség igazgatótanácsa is javasolta – jól illeszkedik az e területhez kapcsolódó uniós fejleményekhez
                  7
               .

               Végül a többéves keret – a rendelet 5. cikke (2) bekezdésének e) pontjával összhangban – rendelkezéseket tartalmaz a más uniós szervek, hivatalok és ügynökségek, valamint az Európa Tanács és egyéb, az alapvető jogok területén tevékenykedő nemzetközi szervezetek feladatkörével való kiegészítő jelleg biztosítása céljából
                  8
               . A jelenlegi javaslat szempontjából leginkább releváns uniós ügynökségek és szervek a következők: az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO)
                  9
               , az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (Frontex)
                  10
               , a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete (EIGE)
                  11
               , az európai adatvédelmi biztos
                  12
               , az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA)
                  13
               , az Európai Igazságügyi Együttműködési Egység (Eurojust)
                  14
               , az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol)
                  15
               , az Európai Rendőrakadémia (CEPOL)
                  16
               , az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound)
                  17
               , valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség (eu-LISA)
                  18
               .

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               A 2018–2022 közötti időszakra szóló többéves keretet létrehozó határozat jogi alapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 352. cikke. A 2013–2017 közötti időszakra szóló többéves keret jogalapja szintén ez volt.

               Meg kell említeni, hogy az első, 2007–2012 közötti időszakra szóló többéves keret jogalapja az Ügynökséget létrehozó rendelet (168/2007/EK tanácsi rendelet) 5. cikkének (1) bekezdése volt. Ez a jogalap azonban már nem használható, mivel az Európai Unió Bíróságának a C-133/06. sz. ügyben hozott ítélete
                  19
                értelmében másodlagos jogalapnak minősül. A többéves keretre vonatkozó javaslat jogalapjának ezért a Szerződés egyik előírásának kell lennie. Más (konkrétabb) előírás hiányában a jogalap az Ügynökséget létrehozó rendelet jogalapja – e rendeletet az Európai Közösséget létrehozó korábbi szerződés 308. cikke alapján fogadták el. A Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően e cikk módosított változata az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 352. cikke lett

               •Szubszidiaritás

               Az Ügynökséget létrehozó rendelet 5. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján és az Európai Parlamenttel konzultálva ötévenként elfogadja az Ügynökség többéves keretét. Ez tehát ismétlődő és kötelező jellegű uniós kezdeményezés, amely lehetővé teszi azon tematikus területek megerősítését, illetve frissítését, amelyeket az Ügynökség a következő öt év során kiemelten fog kezelni.

               •Arányosság

               A javaslat arányos, mivel formáját és hatályát tekintve megfelel a rendeletben előírtaknak. A Bizottságnak nincs mozgástere. Meg kell jegyezni továbbá, hogy az Ügynökséget olyan szervként hozták létre, amely az alapvető jogokkal kapcsolatos kérdések terén releváns, objektív, megbízható és összehasonlítható információkat és adatokat szolgáltat európai szinten a többéves keret által lefedett területeken fennálló ismerethiány kiküszöbölése érdekében. Jelenleg nem létezik kevésbé megterhelő módja annak, hogy valamennyi tagállamtól összehasonlítható, alapjogi szempontból releváns információt gyűjtsenek és központosítsanak, ezáltal támogatva a tényeken alapuló uniós szakpolitikák kialakítását az alapvető jogok területén. Ezt az Ügynökség 2012-ben végzett külső értékelése
                  20
                is alátámasztotta.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

               Az alkalmazandó jogi aktust illetően nincs választási lehetőség. A rendelet 5. cikke előírja, hogy a többéves keretet a Tanács a Bizottság javaslata alapján és az Európai Parlamenttel konzultálva fogadja el.

               Az EUMSZ 352. cikkének megfelelően – amely a javaslat jogalapja – a Tanács a Bizottság javaslata alapján, az Európai Parlament egyetértését követően egyhangúlag elfogadja határozatát.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •Utólagos értékelés

                  A rendelet 30. cikkének (4) bekezdésével összhangban 2012-ben külső értékelésre került sor
                     21
                  . Az értékelés eredménye az Ügynökség segítségnyújtási tevékenységének és szakértelmének megfelelősége szempontjából kedvező volt. 2017-ben újabb külső értékelésre kerül sor, amely áttekinti majd a legutóbbi értékelés óta elért haladást és eredményeket. Meg fogja vizsgálni továbbá, hogy az Ügynökség hogyan hajtotta végre a 2013–2017 közötti többéves kereten belüli munkaprogramját (a nyomon követéssel, értékeléssel és jelentéstétellel kapcsolatos egyéb rendelkezéseket lásd az alábbi 5. pontban).

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultáció, valamint szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  A rendelet előírja, hogy a Bizottság a többéves keretre vonatkozó javaslat előkészítése során konzultáljon az Ügynökség igazgatótanácsával. A Bizottság a 2015. május 19–20-i találkozó alkalmával felkérte az Ügynökség igazgatótanácsát a szükséges előkészületek megtételére ahhoz, hogy 2016 elején a Bizottság elé terjessze véleményét. Az igazgatótanács 2016. március 1-jén nyújtotta be a Bizottságnak a jelenlegi többéves keret felülvizsgálatával kapcsolatos nézeteit tartalmazó véleményt
                     22
                  . A vélemény alapját az igazgatótanács 2015. szeptemberi ülése keretében folytatott megbeszélések, az érdekelt felek részvételével 2015 szeptemberében tartott célirányos konzultáció, az érdekelt felek 2015. novemberi találkozója, az Ügynökség tudományos bizottságának véleménye, valamint az Ügynökség 2013–2015 közötti tevékenységéről készült félidős felülvizsgálat
                     23
                   képezte. A Bizottság a 2016. május 19–20-i találkozó alkalmával is konzultált az Ügynökség igazgatótanácsával a javaslattervezetről.

                  Az Ügynökség 2013–2015 közötti tevékenységéről készült félidős felülvizsgálat következtetése szerint a jelenlegi többéves keret tematikus célkitűzései relevánsak, és e területeken tovább kell bővíteni az Ügynökség szakértelmét és adatbázisát. A következtetés elsősorban azokon az értékelő jelentéseken alapul, amelyek minden egyes tematikus területen felmérik az eredményeket és előzetes elemzést nyújtanak a különböző tematikus területeken elért hatásról.

                  Az érdekelt felekkel folytatott célirányos konzultáció
                     24
                   a többéves keretre és annak felülvizsgálatára vonatkozó kérdőíven alapult. A válaszadók 86 %-a úgy vélekedett, hogy a jelenlegi többéves keret témái továbbra is relevánsak, és azokat az Ügynökség új, 2018–2022 közötti többéves keretébe is érdemes átemelni. Ezt alátámasztotta az érdekelt felek 2015. novemberi találkozója, a tudományos bizottság véleménye és az Ügynökség igazgatótanácsának 2016. március 1-jén előterjesztett véleménye is.

               •Hatásvizsgálat

               A rendelet 5. cikke előírja, hogy az Ügynökség tevékenységének tematikus területeit egy öt évre szóló többéves keretben kell meghatározni, amelyet a Bizottság javaslata alapján a Tanács fogad el. A jelenlegi (2013–2017 közötti) többéves keret 2017 végén lejár. Az új többéves keretre vonatkozó javaslat előterjesztése tehát a rendelet értelmében kötelező, ismétlődő feladat, nem választás kérdése. Emellett az előző többéves keret témái továbbra is relevánsak. A témák egyike – a rendelet 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjában előírtak szerint – kötelező jelleggel a rasszizmus, az idegengyűlölet és a kapcsolódó intolerancia elleni küzdelem. Ennélfogva a témákat illetően nem túl nagy a mozgástér.

               A többéves keretnek nincsenek költségvetési vonzatai (lásd a 4. pontot).

               A minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatás eszköztára egyértelművé teszi, hogy csakis akkor kell hatásvizsgálatot készíteni, ha az uniós fellépés várhatóan jelentős gazdasági, környezeti vagy társadalmi hatással jár, ami a többéves keret tekintetében nem áll fenn. Az eszköztár ugyancsak rögzíti, hogy nincs szükség hatásvizsgálatra, „ha a Bizottság korlátozott vagy semmilyen választási lehetőséggel nem rendelkezik (például ha a Bizottság olyan korábbi szakpolitikai döntéseket hajt végre, amelyekre vonatkozóan már készült hatásvizsgálat)”
                  25
               . A többéves keret esetében ez a helyzet áll fenn, mivel a rendelet szerint – amelyre vonatkozóan a többéves keret kötelező kidolgozására is kiterjedő hatásvizsgálat készült – a Bizottságnak nincs más lehetősége, mint ötévente előterjeszteni a többéves keretre vonatkozó javaslatot.

               Az iránymutatás követelményeinek megfelelően a javaslatra vonatkozó ütemterv kitér a hatásvizsgálat hiányára és a vonatkozó indokolásra.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               A javaslatnak nincs közvetlen hatása az EU költségvetésére. A többéves keret meghatározza a tematikus keretet, amelyen belül az Ügynökség ellátja feladatait. Az Ügynökség a többéves keretében rögzített területeken, a költségvetési hatóság által jóváhagyott éves költségvetésében meghatározott humán- és pénzügyi erőforrások felhasználásával dolgozza ki projektjeit. Ennek részleteit az Ügynökség programozási dokumentumai fogják ismertetni.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

               A rendelet 12. cikke (6) bekezdésének a) pontja szerint az Ügynökség igazgatótanácsa a Bizottság és a tudományos bizottság véleményének előterjesztését követően a többéves kerettel összhangban elfogadja az Ügynökség éves munkaprogramját. Ez hozzájárul az Ügynökség tevékenysége és a többéves keret közötti összhang biztosításához.

               Emellett az Ügynökség kidolgozza a többéves keret által lefedett időszakra vonatkozó stratégiai tervet, amelyben az egyes tematikus területeken meghatározza céljait és a kívánatos eredményeket. Ez iránymutatásként szolgál a programozási dokumentumok elkészítése során.

               Az Ügynökség a rendelet 4. cikke (1) bekezdésének g) pontja szerint évente jelentést tesz közzé tevékenységéről, és rendszeresen belső értékelést készít munkájáról a többéves keret, a stratégiai terv és a programozási dokumentumok alapján. 2015 novemberében elvégezték a 2013–2015 közötti időszakra vonatkozó félidős felülvizsgálatot
                  26
               . A félidős felülvizsgálat a többéves keret által lefedett egyes tematikus területekről készült értékelő jelentésekre épült, és bemutatta a fő eredményeket. Ezen túlmenően tartalmazta az Ügynökség 2013–2017 közötti stratégiai tervében
                  27
                az egyes tematikus területeken előirányzott célkitűzések, illetve kívánatos eredmények elérésére vonatkozó előzetes hatásvizsgálatot. Az igazgatótanács szeptemberi ülése alkalmával megvitatta az eredményeket. Az értékelés és a féléves felülvizsgálat egyaránt előmozdította az Ügynökség 2018–2022 közötti időszakra szóló többéves keretének tematikus területeiről folytatott eszmecserét.

               Ezen túlmenően, a 3. pontban említettek szerint, 2012-ben egy külső értékelésre is sor került
                  28
               . 2017-ben új külső értékelés készül.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  –
                        Az igazságszolgáltatáshoz való jog és a bűncselekmények áldozatai: Ezek a területek már az Ügynökség 2013–2017 közötti többéves keretében is kiemelt témaként szerepelnek. Egymással szorosan összefüggenek, mivel együttesen biztosítják a polgárok számára a hatékony igazságszolgáltatáshoz vezető utat. Ebből adódóan a többéves keret egyszerűsítése kedvéért egy csoportba foglalhatók. A Stockholmi Program hangsúlyozta annak szükségességét, hogy erősítsék meg az igazságszolgáltatáshoz való jogot az EU-ban, valamint fokozzák az EU-ban bűncselekmény áldozatává váló személyeknek nyújtott támogatást. Az Európai Unió 2020-ig tartó igazságügyi ütemtervéről szóló közleményben
                     29
                   a Bizottság megemlítette annak jelentőségét, hogy előmozdítsák a tagállamokban az igazságszolgáltatáshoz való egyenlő hozzáférést, továbbá biztosítsák a gyors, megbízható és hiteles jogorvoslat lehetőségét, többek között peren kívüli vitarendezés révén. A közlemény emellett rámutatott a bűncselekmények áldozatait megillető jogok
                     30
                   előmozdítását, illetve a hatékony jogorvoslathoz való jog tiszteletben tartását célzó uniós erőfeszítésekre. Az Európai Tanács a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségre vonatkozó stratégiai iránymutatásokat tartalmazó, 2014. június 27-i következtetéseiben kiemelte, hogy tovább kell egyszerűsíteni az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést, elő kell mozdítani a hatékony jogorvoslatot és meg kell erősíteni az áldozatok védelmét. Az Európai Tanács ebben az összefüggésben felkérte az Ügynökséget szakértelme mozgósítására. Az Ügynökség az elmúlt években fokozatosan bővítette az e területre irányuló szakmai tevékenységét. Például közzétette az unióbeli bűncselekmények áldozatairól szóló jelentést
                     31
                  , a súlyos munkaerő-kizsákmányolásról szóló jelentést
                     32
                  , továbbá széles körű felméréseket végzett, amelyek keretében a válaszadók beszámoltak a bűncselekmény áldozataként szerzett tapasztalataikról (az Európai Unió felmérése a kisebbségekről és a megkülönböztetésről, az LMBT személyekkel kapcsolatos felmérés, a zsidó személyek antiszemitizmussal kapcsolatos tapasztalatairól és véleményéről szóló felmérés, a nők elleni erőszakkal kapcsolatos felmérések)
                     33
                  . Az Ügynökség emellett általános jelentéseket adott ki az igazságszolgáltatáshoz való jogról, különböző konkrét helyzeteket vizsgálva (pl. a menedékkérők, az adatvédelem, a gyermekek, valamint a vállalkozás szabadsága kapcsán), közzétette a jogbiztonsággal kapcsolatos online iránymutatást, amely tájékoztat a jogorvoslati lehetőségekről (ez 2016 végére beépül az európai igazságügyi portálba), jelenleg pedig „az igazságszolgáltatáshoz való jog Európában” témájú kézikönyv
                     34
                   összeállításán dolgozik. Annak érdekében, hogy az Ügynökség folytathassa az e területekre irányuló munkáját, valamint tovább bővíthesse szakértelmét és a megbízható és összehasonlítható adatokat tartalmazó adatbázisát, a 2018–2022 közötti időszakra szóló többéves keretben meg kell erősíteni ezeket a tematikus területeket. Ez ugyancsak egyértelműen kiderült az Ügynökség belső értékeléseiből és az Ügynökség által 2015 őszén indított nyilvános konzultációból is, amelynek keretében a válaszadók túlnyomó többsége úgy vélekedett, hogy meg kell őrizni ezeket a fókuszterületeket. A jelenlegi fókuszterületek fenntartását az Ügynökség igazgatótanácsa is támogatja.

                  –
                        Egyenlőség és megkülönböztetésmentesség: Az Ügynökséggel szemben elvárás, hogy folytassa a megkülönböztetéssel és az egyenlőséggel kapcsolatos adatgyűjtést. Ez a 2013–2017 közötti többéves keret egyik kulcsfontosságú témája volt, amit a jövőben is meg kell őrizni. Az előző többéves keret szóhasználatának egyszerűsítése érdekében általános értelemben kell utalni az egyenlőségre és a megkülönböztetésmentességre, a megkülönböztetés konkrét okainak – az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21. cikke szerinti – felsorolása nélkül. Megjegyzendő, hogy a nemek közötti egyenlőséget érintő kérdések kizárólag a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetével (EIGE) való szoros konzultáció és együttműködés keretében kezelendők, amely intézmény a nemek közötti egyenlőséggel és a nemi alapú megkülönböztetéssel kapcsolatos adatgyűjtést illetően konkrét hatáskörrel rendelkezik. Az Ügynökség az utóbbi években több releváns jelentést tett közzé az egyenlőségről és a megkülönböztetésmentességről (fogyatékossággal élő személyek
                     35
                  , a szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés
                     36
                  , az egyenlőség helyzete az EU-ban
                     37
                  ). A kisebbségekről és a megkülönböztetésről szóló uniós felmérést (EU-MIDIS II)
                     38
                   rendszeres időközönként meg fogja ismételni, hogy az eredmények alapján azonosítani tudja a tendenciákat. Az Ügynökség mindemellett különleges szerepet tölt be a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény szempontjából. Az Ügynökségnek az egyenlőséggel és a megkülönböztetésmentességgel kapcsolatos folyamatos munkája meghatározó lesz a konkrét esetek megismertetése és az e területre vonatkozó szakpolitikai döntéshozatal elősegítése szempontjából. Ezt az Ügynökség érdekelt felei is támogatják, ami a konzultációs folyamat során és az Ügynökség igazgatótanácsa keretében is megnyilvánult.

                  –
                        Információs társadalom, különösen a magánélet tiszteletben tartása és a személyes adatok védelme: az Európai Bizottság az európai digitális menetrendben
                     39
                   hangsúlyozta, hogy milyen jelentős szerepet töltenek be az információs és kommunikációs technológiák, mindenekelőtt az internet, amely „az üzlet, a munka, a játék, a szabad kommunikáció és véleménynyilvánítás terén a gazdasági és társadalmi élet pótolhatatlan eszközévé vált”. A digitális egységes piaci stratégiában ugyancsak ez a megközelítés érvényesül. A stratégia kiemelt figyelemmel kezeli a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságára vonatkozó alapvető jogra gyakorolt hatást.

                  Fontos lesz az internetes bizalom és biztonság megszilárdítása, valamint az információk, források és vélemények széles köréhez való hozzáférés biztosítása. Ez a virtuális térrel kapcsolatban felmerülő alapjogi kérdések kezelése, és különösen az olyan szakpolitikai intézkedések megerősítése révén érhető el, amelyek a tömegtájékoztatás szabadságának és sokszínűségének védelmét és bővítését, a médiaműveltség előmozdítását, a magánélethez való jog és a személyes adatok védelmét, valamint a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelmet szolgálják. Az EU konkrét kezdeményezéseket indított – ilyen például a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről szóló irányelv
                     40
                  , az EU kiberbiztonsági stratégiája
                     41
                  , az Europolon belül a Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ kialakítása, az emberkereskedelem kezeléséről szóló irányelv
                     42
                   és az adatvédelemre vonatkozó új uniós jogi keret
                     43
                  . Az online alapvető jogok az internetirányítás további fontos elemét képezik.

                  Az Ügynökség számos tanulmányt készített az adatvédelem területén – ide sorolható az európai adatvédelmi jog kézikönyve
                     44
                  , a megfigyelés kapcsán az egyének által igénybe vehető jogorvoslati lehetőségekről szóló tanulmány
                     45
                  , továbbá a jelenleg kidolgozás alatt álló, a biometrikus adatok használatának alapjogi következményeivel foglalkozó tanulmány
                     46
                  . Fontos, hogy az Ügynökség bővítse szakértelmét és adatokat gyűjtsön a digitális világgal – többek között a médiatartalmakkal – és az internetirányítással összefüggő alapjogi kérdésekről, valamint az e területre vonatkozó uniós jog végrehajtásával kapcsolatos helyi problémákról. Az Ügynökség szoros együttműködést fog folytatni az e témában érintett egyéb uniós ügynökségekkel és szereplőkkel, például az európai adatvédelmi biztossal, az Európai Adatvédelmi Testülettel, az ENISA-val, az eu-LISA-val és a Közös Kutatóközponttal (JRC).

                  –
                        Igazságügyi és rendőrségi együttműködés: A Bizottság az Európai Unió 2020-ig tartó igazságügyi ütemtervéről szóló közleményében
                     47
                   nyomatékosította annak jelentőségét, hogy a különböző tagállami igazságügyi és közigazgatási rendszerek közötti kapcsolódási pontok megteremtése révén megerősödjön a kölcsönös bizalom. Ez a polgári, kereskedelmi, közigazgatási és büntetőügyekre egyaránt érvényes, és az igazságszolgáltatási, közigazgatási és bűnüldöző hatóságok közötti együttműködés szorosabbra fűzését, valamint az EU egészére kiterjedő minimumszabályok kialakítását feltételezi. Fontos, hogy az Ügynökség képes legyen hozzájárulni ehhez az igazságügyi együttműködés megerősítését célzó kutatási és adatgyűjtési kezdeményezései révén. Helyénvaló ezért, hogy ez a tematikus terület a 2018–2022 közötti időszakra szóló többéves keretben is szerepeljen.

                  Megemlítendő, hogy a Tanács kizárta a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködést a 2013–2017 közötti többéves keretből, annak ellenére, hogy a 2011-es bizottsági javaslatban
                     48
                   szerepelt ez a terület. Az Európai Parlament szintén határozottan kiállt amellett, hogy a büntetőügyekben folytatott igazságügyi és rendőrségi együttműködést is emeljék be az Ügynökség jelenlegi többéves keretébe, és őszintén sajnálta, hogy a Tanács nem értett egyet ezzel
                     49
                  . A büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése óta az uniós vívmányok részét képezi, és olyan jelentős uniós kezdeményezések születtek ezen a területen, mint például az Európai Ügyészség létrehozása
                     50
                  , illetve a gyanúsítottakat és vádlottakat a büntetőeljárás során megillető jogok védelmére vonatkozó közös normák kidolgozása
                     51
                  . Az Európai Tanács a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségre vonatkozó stratégiai iránymutatásokat tartalmazó, 2014. június 27-i következtetéseiben többek között kiemelte, hogy további erőfeszítéseket kell tenni a gyanúsítottak és vádlottak eljárási jogainak megerősítése érdekében. Az Európai Tanács ebben az összefüggésben felkérte az Ügynökséget szakértelme mozgósítására. Ezen túlmenően 2014 végén lejárt az igazságszolgáltatási térséget illetően a Lisszaboni Szerződésben meghatározott átmeneti időszak, így megszűntek a korlátozások az Európai Unió Bírósága által gyakorolt bírósági felügyeletre, valamint a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés terén a Bizottság Szerződés őreként betöltött szerepére vonatkozóan. A helyszínen fennálló helyzetre vonatkozó adatok és információk ezért elengedhetetlenek a Bizottság számára nyomonkövetési feladatainak ellátásához. Az Ügynökség büntető igazságszolgáltatás terén folytatott munkája a Bizottság megbízásából készült eseti jellegű tanulmányok (a büntetőeljárásban érintett gyermekekről
                     52
                  , az elítéltek átadásáról
                     53
                  , valamint a büntetőeljárás során a tolmácsoláshoz, a fordításhoz és a tájékoztatáshoz való jogról
                     54
                   szóló tanulmány) tanúsága szerint máris hasznosnak bizonyult. Ezt a témakört teljes egészében be kell emelni az igazságügyi együttműködés tematikus területébe. Az Ügynökség igazgatótanácsának véleménye maradéktalanul támogatta ezt, és a kérdés az Ügynökség 2012-ben készült külső értékelése
                     55
                   során is felvetődött.

                  Ez a rendőrségi együttműködést illetően is elmondható, amelyet kifejezetten meg kell említeni a 2018–2022 közötti többéves keretben. A rendőrségi együttműködés megerősítésének jelentőségét már az Európai Tanács is hangsúlyozta 2014. június 27-i következtetéseiben, és az uniós tagállamokban 2015-ben elkövetett terrortámadások nyomán még egyértelműbbé vált a helyzet. E tekintetben meghatározó az alapjogi dimenzió, amint arra a Bizottság is rámutatott az európai biztonsági stratégiáról szóló közleményében
                     56
                  . Szintén ezen a területen az Ügynökség értékes támogatást nyújtott a bizottsági szolgálatoktól érkező eseti megkeresések alapján. Például az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak feldolgozására vonatkozó megfelelő alapjogi normák kidolgozása terén a tagállamoknak való segítségnyújtás összefüggésében kidolgozta az utas-nyilvántartási adatállományban szereplő adatok feldolgozásakor a bűnüldöző hatóságok által alkalmazandó tizenkét operatív alapjogi szempontot. A megerősített rendőrségi együttműködés szükségességét a menekültügyi válság is indokolja, aminek nyomán terjedőben van az emberkereskedelem és a migránscsempészet. Fontos, hogy az Ügynökség megbízható és összehasonlítható adatokkal és a bevált gyakorlatok megosztásával tudja támogatni a különböző kezdeményezéseket, például a migránscsempészet, a szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelem terén.

                  –
                        Migráció, határok, menedékjog, valamint a menekültek és migránsok integrációja: Az elmúlt években ugrásszerűen megnőtt a menedékkérők száma, így a migráció a Bizottság egyik legfontosabb prioritásává vált, amint azt Juncker elnök is hangsúlyozta a 2015. szeptember 9-i, az Unió helyzetéről szóló értékelő beszédében, és ugyancsak ezt bizonyítja az európai migrációs stratégia 2015. májusi elfogadása
                     57
                  , valamint a Bizottság által e téren már megtett, illetve előirányzott számos kezdeményezés. Ebben az összefüggésben, és az EU-ba irányuló egyre nagyobb mértékű migrációs áramlásokat figyelembe véve, az Ügynökség munkája meghatározó a helyszínen fennálló körülmények megismerése szempontjából. Az Ügynökségnek tovább kell folytatnia adatgyűjtő tevékenységét a témában szorosan együttműködve a többi uniós ügynökséggel, különösen az EASO-val és a Frontexszel. Az Ügynökség az elmúlt néhány évben már számos jelentést adott ki (pl. az uniós polgársággal rendelkező, veszélyeztetett gyermekek visszaküldése/átadása; a társadalmi befogadás és a migránsok társadalmi részvétele; a kiutasítási eljárás alatt álló menedékkérők és személyek alternatív őrizete; az egészségügyből való kizárás költségei – a szabálytalan helyzetű migránsok esete; alapvető jogok a szárazföldi határokon: egyes kiválasztott uniós határátkelőhelyek vizsgálatának megállapításai; a nemzetközi védelemre szoruló személyek EU-ba való beutazásának jogszerű lehetőségei: eszköztár; alapvető jogok a repülőtereken és a szárazföldi határokon, a menekültüggyel, a határokkal és a bevándorlással kapcsolatos európai jogról szóló kézikönyv)
                     58
                  , és a Frontexszel együttműködve részt vett az határőröknek biztosított alapjogi képzési tevékenységekben. Ezen túlmenően rendszeresen közzéteszi az EU-ban fennálló aktuális migrációs helyzettel kapcsolatos adatokat
                     59
                  . Ami a migránsok integrációját illeti (ideértve a menekülteket is), az Ügynökség 2016-ban és 2017-ben két nagyléptékű projektet fog végrehajtani a migránsok integrációja terén. Az egyik a kisebbségekről és a megkülönböztetésről szóló uniós felmérés (EU-MIDIS II) második szakasza, amely lehetővé teszi a tendenciák azonosítását. A másik a társadalmi befogadással és a migránsok társadalmi részvételével (SIMPS) kapcsolatos regionális/helyi politikákra vonatkozó, az Ügynökség FRANET nevű kutatói hálózatán keresztül megvalósuló adatgyűjtés. A migránsokkal szembeni megkülönböztetéssel és a társadalmi befogadással kapcsolatos ezen jelentős munkának 2018 után is folytatódnia kell. Az érdekelt felek határozottan támogatják, hogy az Ügynökség folytassa a migrációs kérdésekkel kapcsolatos tevékenységét. Az igazgatótanács szintén felszólította az Ügynökséget az e témában végzett munka folytatására.

                  –
                        Rasszizmus, idegengyűlölet, valamint a kapcsolódó intolerancia: ennek a tematikus területnek a rendelet 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjában előírtaknak megfelelően szerepelnie kell a többéves keretben. Az EU-ban egyre terjednek a rasszizmus, az idegengyűlölet és az intolerancia egyéb megnyilvánulásai az interneten és azon kívül egyaránt. Fokozódó kihívást jelent a terrorizmus és a radikalizálódás elleni küzdelem, valamint a migrációs helyzet. Az EU kihasználta a rasszizmus és idegengyűlölet elleni küzdelem közös keretét
                     60
                  , amelyet a Bizottság szorosan nyomon követ. A Bizottság alapvető jogokról szóló első éves kollokviuma egy sor intézkedést irányozott elő a gyűlölet-bűncselekmény és a gyűlöletbeszéd elleni küzdelem, valamint az inkluzív tolerancia és tisztelet uniós kultúrájának előmozdítása jegyében
                     61
                  . A kollokvium elkészítése során a Bizottság kiemelte a gyűlölet-bűncselekménnyel kapcsolatos megbízható és összehasonlítható adatok hiányát. Éppen ezért fontos, hogy az Ügynökség a tagállamoknak nyújtott támogató tevékenysége keretében az e területen való előrelépésre összpontosítson, többek között a gyűlölet-bűncselekmények rögzítésére vonatkozó közös módszertan kidolgozása révén. Ezt a feladatot az Eurostattal együttműködve kell végrehajtani. Emellett az is lényeges, hogy az Ügynökség a tendenciák azonosítása céljából rendszeresen megismételje széles körű tanulmányait – például az antiszemitizmust illetően –, valamint a migrációs helyzetre való tekintettel összeállítsa a muszlimellenes gyűlöletre vonatkozó adatbázist és az idegengyűlölettel kapcsolatos, különálló adatbázist.

                  –
                        A gyermekek jogai: Az Európai Unió Alapjogi Chartája magában foglalja a gyermekek jogainak előmozdítását és védelmét, és a témát az EU prioritásként kezeli. A 2013–2017 közötti többéves keret alapján végzett tevékenysége során az Ügynökség kiemelt figyelmet fordított e területre. Az Ügynökség számos olyan kutatási eredményt tett közzé a gyermekek jogairól, amelyek más szakpolitikai területek – például a menedékjog és a migráció, a társadalmi befogadás, az igazságügy, a megkülönböztetésmentesség, a rasszizmus és az idegengyűlölet, a gyermekek elleni erőszak, a gyermekek védelme és a gyermekek jóléte – szempontjából is relevánsak
                     62
                  . A Bizottság évente megrendezi az Európai Gyermekjogi Fórumot
                     63
                  , és nemrégiben a gyermekvédelmi rendszerekre
                     64
                  , illetve a migrációban érintett gyermekekre
                     65
                   vonatkozó intézkedéseket hozott. A gyermekek jogaira összpontosító kutatások és adatok nélkülözhetetlenek az uniós és a nemzeti kezdeményezések támogatásához és szükséges ismeretanyagának biztosításához. Fontos, hogy a gyermekek jogai a 2018–2022 közötti időszakban is az Ügynökség kiemelt tevékenységi területe maradjon, hogy az Ügynökség a továbbiakban is folytathassa az adatgyűjtést, valamint a fejlemények és a tendenciák nyomon követését olyan kérdéseket illetően, mint például a gyermekbarát igazságszolgáltatás és a kiszolgáltatott helyzetben lévő gyermekek, ezáltal biztosítva a gyermekek jogaival kapcsolatban kidolgozott mutatóinak helytállóságát. Az Ügynökség igazgatótanácsa egyértelműen támogatta ezt.

                  –
                        Romaintegráció és társadalmi befogadás: A romaintegráció egyértelmű prioritás az Európai Unió számára. „A nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszere 2020-ig” című közlemény felkéri az Ügynökséget, hogy valamennyi tagállamra kiterjedően végezzen adatgyűjtést a romák helyzetéről a foglalkoztatáshoz, az oktatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz és a lakhatáshoz való hozzáférés tekintetében, továbbá működjön együtt a tagállamokkal olyan nyomonkövetési módszerek kidolgozása érdekében, amelyek lehetővé teszik az európai romák helyzetének összehasonlítható elemzését. Az Ügynökség az utóbbi években jelentős szakismereteket halmozott fel a romakérdésekkel kapcsolatos adatgyűjtés során, amit több jelentés is bizonyít (a romák helyzete 11 tagállamban, az Európai Unió egyik tagállamából egy másikba költöző és ott letelepedő roma polgárok helyzete, a kisebbségekről és a megkülönböztetésről szóló uniós felmérés)
                     66
                  . A romaintegráció kulcsfontosságú prioritásként való megőrzését az érdekelt felek indítványozták, amint az az Ügynökség által végzett nyilvános konzultáció eredményeiből is kiderül. Az Ügynökség igazgatótanácsa szintén határozottan támogatta ezt. Az Ügynökségnek ezért folytatnia kell a tagállamoknak való adatszolgáltatási tevékenységét, többek között a romaintegrációs mutatók alapján, amelyeket az Ügynökség a Bizottság által kifejlesztett online jelentéstételi eszköz kiegészítéseként kíván kidolgozni. Ebben az összefüggésben a társadalmi befogadás is fokozott figyelmet érdemel, tekintettel a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem jelentőségére, amelyet az EU az Európa 2020 növekedési stratégia öt célkitűzésének egyikeként határozott meg. A romák és egyéb kisebbségek, valamint a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportok társadalmi beilleszkedéssel kapcsolatos tapasztalataira vonatkozó információgyűjtés (például olyan felmérések mint az EU-MIDIS: a kisebbségekről és a megkülönböztetésről szóló uniós felmérés, vagy olyan projektek mint a SIMPS: a társadalmi befogadással és a migránsok társadalmi részvételével kapcsolatos regionális/helyi politikákra vonatkozó adatgyűjtés) terén az Ügynökség által szerzett tapasztalatok a jövőbeli munka szempontjából is hasznosnak bizonyulhatnak, például a közeljövőben esedékes alapjogi felmérés összefüggésében vagy a szociális jogok európai pilléréhez kapcsolódó uniós prioritások tükrében. Törekedni kell a további szereplők – például az EUROFUND és az Eurostat – tevékenységével való komplementaritás és szinergia kialakítására és a meglévő együttműködés megerősítésére. Meg kell jegyezni, hogy az Ügynökség által 2015-ben végzett nyilvános konzultáció keretében az érdekelt felek, valamint a következő többéves keretre vonatkozó véleményében az Ügynökség igazgatótanácsa egyaránt szorgalmazták, hogy az Ügynökség többéves keretében szenteljenek kiemelt figyelmet a társadalmi befogadásnak. Az Európai Parlament szintén osztotta ezt az álláspontot
                     67
                  .

               2016/0204 (APP)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2018–2022 közötti többéves keretének létrehozásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 352. cikkére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

               tekintettel az Európai Parlament egyetértésére
                  68
               ,

               különleges jogalkotási eljárás keretében,

               mivel:

               (1)Annak érdekében, hogy az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (a továbbiakban: az Ügynökség) megfelelően el tudja látni feladatait, a Tanács ötévenként többéves keretet fogad el, amely meghatározza az Ügynökség tevékenységének tematikus területeit, összhangban az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról szóló, 2007. február 15-i 168/2007/EK tanácsi rendelettel
                  69
               .

               (2)Az első többéves keretet a Tanács a 168/2007/EK rendeletnek az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2007–2012 közötti többéves keretének elfogadása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2008. február 28-i 2008/203/EK határozatban
                  70
                fogadta el. A második többéves keretet a Tanács az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2013 és 2017 közötti többéves keretének létrehozásáról szóló, 2013. március 11-i 252/2013/EU határozatban
                  71
                fogadta el.

               (3)A többéves keretnek rendelkezéseket kell tartalmaznia a más uniós szervek, hivatalok és ügynökségek, valamint az Európa Tanács és egyéb, az alapvető jogok területén tevékenykedő nemzetközi szervezetek feladatkörével való kiegészítő jelleg biztosítására. A javasolt többéves keret szempontjából leginkább releváns uniós ügynökségek a következők: a 439/2010/EU rendelettel
                  72
                létrehozott Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO), a 2007/2004/EK rendelettel
                  73
                létrehozott Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (Frontex), a 2008/381/EK tanácsi határozattal
                  74
                létrehozott Európai Migrációs Hálózat, az 1922/2006/EK
                  75
                rendelettel létrehozott Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete (EIGE), a 45/2001/EK rendelettel
                  76
                létrehozott európai adatvédelmi biztos, a 460/2004/EK rendelettel
                  77
                létrehozott Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA), a 2002/187/IB tanácsi határozattal
                  78
                létrehozott Európai Igazságügyi Együttműködési Egység (Eurojust), a 2009/371/IB tanácsi határozattal
                  79
                létrehozott Európai Rendőrségi Hivatal (Europol), a 2005/681/IB tanácsi határozattal
                  80
                létrehozott Európai Rendőrakadémia (CEPOL), az 1365/75/EGK rendelettel
                  81
                létrehozott Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (EUROFOUND), valamint az 1077/2011/EU rendelettel
                  82
                létrehozott, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség.

               (4)Az Ügynökség tevékenységének tematikus területei között szerepelnie kell a rasszizmus, az idegengyűlölet és a kapcsolódó intolerancia elleni küzdelemnek.

               (5)A javaslat előkészítése során a Bizottság konzultációt folytatott az Ügynökség igazgatótanácsával, és annak írásbeli észrevételeit 2016. március 1-jén megkapta. A Bizottság a 2016. május 19–20-i találkozó alkalmával további konzultációt folytatott az Ügynökség igazgatótanácsával.

               (6)A 168/2007/EK rendelet 5. cikke (3) bekezdésének megfelelően az Ügynökség – az Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság kérésére – a többéves keretben meghatározott tematikus területeken kívüli tevékenységet is végezhet, feltéve hogy ezt az Ügynökség pénzügyi és humánerőforrásai lehetővé teszik,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk
               Többéves keret

               (1)
                     A Tanács elfogadja az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének (a továbbiakban: az Ügynökség) 2018–2022 közötti időszakra szóló többéves keretét.

               (2)
                     Az Ügynökség a 168/2007/EK rendelet 3. cikkének megfelelően ellátja a 168/2007/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feladatokat, az e határozat 2. cikkében megállapított tematikus területeken belül.

               2. cikk
               Tematikus területek

               A 1. cikk (2) bekezdésében említett tematikus területek a következők:

               a)az igazságszolgáltatáshoz való jog és a bűncselekmények áldozatai;

               b)egyenlőség és megkülönböztetésmentesség;

               c)információs társadalom, különösen a magánélet tiszteletben tartása és a személyes adatok védelme;

               d)igazságügyi és rendőrségi együttműködés;

               e)migráció, határok, menedékjog, valamint a menekültek és migránsok integrációja;

               f)rasszizmus, idegengyűlölet és a kapcsolódó intolerancia;

               g)a gyermekek jogai;

               h)romaintegráció és társadalmi befogadás.

               3. cikk
               Kiegészítő jelleg és más szervekkel való együttműködés

               (1)
                     Az Ügynökség a többéves keret végrehajtása érdekében biztosítja az érintett uniós intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel, a tagállamokkal, a nemzetközi szervezetekkel és a civil társadalommal való megfelelő együttműködést és koordinációt a 168/2007/EK rendelet 6., 7., 8. és 10. cikkében foglaltak szerint.

               (2)
                     Az Ügynökség a nemi hovatartozáson alapuló megkülönböztetéssel kapcsolatos kérdésekkel csak a 2. cikk b) pontjában említett, a megkülönböztetéssel kapcsolatos általános kérdéseket érintő munkája keretén belül, és csak az e munkához szükséges mértékben foglalkozik, figyelembe véve, hogy a nemek közötti egyenlőséggel és a nemi hovatartozáson alapuló megkülönböztetéssel kapcsolatos adatok gyűjtése a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének (EIGE)
                  83
                feladata. Az Ügynökség és az EIGE együttműködést folytat a 2010. november 22-i együttműködési megállapodásban
                  84
                foglaltak szerint.

               (3)
                     Az Ügynökség együttműködést folytat más uniós szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel – mint például az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (EUROFUND)
                  85
                – a 2009. október 8-i együttműködési megállapodás
                  86
                szerint; az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökséggel (Frontex)
                  87
                a 2010. május 26-i együttműködési megállapodás
                  88
                szerint; az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatallal (EASO)
                  89
                a 2013. június 11-i együttműködési megállapodás
                  90
                szerint; valamint az Európai Unió Igazságügyi Együttműködési Egységével (Eurojust)
                  91
                a 2014. november 3-i egyetértési megállapodás
                  92
                szerint. Az Ügynökség emellett együttműködik az Európai Rendőrségi Hivatallal (Europol)
                  93
               , az Európai Rendőrakadémiával (CEPOL)
                  94
               , az Európai Migrációs Hálózattal
                  95
                és a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökséggel (eu-LISA)
                  96
                a jövőbeli együttműködési megállapodások szerint.

               (4)
                     Az Ügynökség tevékenysége a magánélet tiszteletben tartásával és a személyes adatok védelmével kapcsolatos valamennyi területre kiterjed, és támogatja az uniós intézményeket, szerveket és hivatalokat, valamint a tagállamokat annak biztosításában, hogy az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek tiszteletben tartsák a természetes személyek ezen alapvető jogait és szabadságait. Az Ügynökség ennek során biztosítja az európai adatvédelmi biztos
                  97
               , az Európai Adatvédelmi Testület, az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA)
                  98
                és az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontja (JRC) munkájával való kiegészítő jelleget.

               (5)
                     Az Ügynökség összehangolja tevékenységét az Európa Tanács tevékenységével a 168/2007/EK rendelet 9. cikke alapján és az abban a cikkben említett, az Európai Unió és az Európa Tanács között létrejött, az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége és az Európa Tanács közötti együttműködésről szóló megállapodás
                  99
                alapján.

               4. cikk
               Hatálybalépés

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

               Ezt a határozatot 2018. január 1-jétől kell alkalmazni.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 53., 2007.2.22., 1. o.

                     (2)
                  HL L 79., 2013.3.21., 1. o.

                     (3)
                  Az Európai Parlament alapvető jogokkal kapcsolatos legfontosabb közelmúltbeli állásfoglalásai:

                     Az Európai Menekültügyi Alap, az Európai Visszatérési Alap és a harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését segítő európai alap

                  , 2013.2.6.;

                     A fogyasztói jogviták online rendezése

                  , 2013.3.12.;

                     A nemi sztereotípiák az EU-ban

                  , 2013.3.12.;

                     A rasszizmus, az idegengyűlölet és a gyűlölet-bűncselekmények elleni küzdelem

                  , 2013.3.14.;

                     A migránsok integrációja

                  , 2013.3.14.;

                     A nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód

                  , 2013.4.16.;

                     A tömegtájékoztatás szabadságára vonatkozó irányadó szabályozás az EU-ban

                  , 2013.5.21.;

                     A válság hatása a kiszolgáltatott helyzetű csoportok ellátáshoz való hozzáférésére

                  , 2013.7.4.;

                     Az EU kiberbiztonsági stratégiája

                  , 2013.9.12.;

                     A kísérő nélküli kiskorúak helyzete az EU-ban

                  , 2013.9.12.;

                     A Földközi-tenger térségét érintő migrációs hullámok és a Lamepdusa közelében történt események

                  , 2013.10.23.;

                     A nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszerének nemi szempontjai

                  , 2013.12.10.;

                     Jogok és polgárság program 2014–2020

                  , 2013.10.12.;

                     A fogyatékossággal élő nők

                  , 2013.12.11.;

                     A nemzeti romaintegrációs stratégiák végrehajtása

                  , 2013.12.12.;

                     Az LMBTI személyek kriminalizálása

                  , 2014.1.16.;

                     Menetrend a homofóbia és a szexuális irányultságon, illetve nemi identitáson alapuló hátrányos megkülönböztetés ellen

                  , 2014.2.4.;

                     Okmányokkal nem rendelkező migráns nők az EU-ban

                  , 2014.2.4.;

                     A nőkkel szembeni erőszak

                  , 2014.2.25.;

                     Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban (2012)

                  , 2014.2.27.;

                     Az európai elfogatóparancs

                  , 2014.2.27.;

                     Az egyesült államokbeli NSA megfigyelési programjának az uniós polgárok alapvető jogaira gyakorolt hatása

                  , 2014.3.12.;

                     Az egyén védelme a személyes adatok feldolgozása során

                  , 2014.3.12.;

                     A személyes adatok feldolgozása bűncselekmények megelőzése érdekében

                  , 2014.3.12.;

                     Az igazságszolgáltatás értékelése büntetőjogi és jogállamisággal kapcsolatos szempontok alapján

                  , 2014.3.12.;

                     2013. évi jelentés az uniós polgárságról

                  , 2014.3.12.;

                     Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap

                  , 2014.3.13.;

                     Hálózat- és információbiztonság

                  , 2014.3.13.;

                     A Stockholmi Program félidős értékelése

                  , 2014.4.2.;

                     Vallásszabadság és kulturális sokféleség

                  , 2014.4.17.;

                     Digitális egységes piac

                  , 2014.11.27.;

                     A földközi-tengeri térségben kialakult helyzet és a migrációval kapcsolatos átfogó megközelítés

                  , 2014.12.17.;

                     A nők és férfiak közötti egyenlőség terén elért haladás az EU-ban 2013-ban

                  , 2015.3.10.;

                     A gyermekek interneten történő szexuális zaklatása elleni küzdelem

                  , 2015.3.11.;

                     Nemzetközi roma nap

                  , 2015.4.15.;

                     Az Európai Ügyészség

                  , 2015.4.29.;

                     A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény

                  , 2015.5.20.;

                     A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó 2015 utáni uniós stratégia

                  , 2015.6.9.;

                     Európai biztonsági stratégia

                  , 2015.7.9.;

                     Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban (2013–2014)

                  , 2015.9.8.;

                     Migráció és menekültek Európában

                  , 2015.9.10.;

                     Az uniós polgárok tömeges elektronikus megfigyelése

                  , 2015.10.29.;

                     Az egyenlőtlenségek csökkentése, különös tekintettel a gyermekszegénységre

                  , 2015.11.24.;

                     Kohéziós politika és marginalizált közösségek

                  , 2015.11.24.;

                     Az európai polgárok radikalizálódásának és terrorista szervezetek általi toborzásának megelőzése

                  , 2015.11.25.;

                     A digitális egységes piaci intézkedéscsomag megvalósítása felé

                  , 2016.1.19.;

                     Az interkulturális párbeszéd, a kulturális sokszínűség és az oktatás szerepe az uniós alapértékek előmozdításában

                  , 2016.1.19.;

                     A büntetőeljárás során az ártatlanság vélelme egyes vonatkozásainak és a saját tárgyaláson való jelenlét jogának megerősítése

                  , 2016.1.20.;

                     A büntetőeljárás során gyanúsított vagy vádlott gyermekek részére nyújtandó eljárási biztosítékok

                  , 2016.3.9.

                     (4)
                  A Tanács alapvető jogokkal kapcsolatos legfontosabb közelmúltbeli következtetései:

                     Az Európai Unió Alapjogi Chartájának alkalmazásáról szóló 2012. évi bizottsági jelentés

                  , 2013.5.29.;

                     Kiberbiztonsági stratégia

                  , 2013.9.12.;

                     Az EU kiberbiztonsági stratégiája

                  , 2013.10.23.;

                     Az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének értékelése

                  , 2013.12.5-6.;

                     A gyűlölet-bűncselekmények elleni küzdelem az EU-ban

                  , 2013.12.5.;

                     A nők helyzetének javítása és a nemek közötti egyenlőség

                  , 2013.12.10.;

                     A szociális helyzet az EU-ban

                  , 2014.3.12.;

                     Az Európai Unió Alapjogi Chartájának alkalmazásáról szóló 2013. évi bizottsági jelentés

                  , 2014.5.21.;

                     A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség és egyes kapcsolódó horizontális kérdések

                  , 2014.7.16.;

                     A gyermekek jogainak védelme és előmozdítása

                  , 2014.12.5.;

                     Az Európai Unió Alapjogi Chartájának alkalmazása

                  , 2015.5.22.;

                     Kiberdiplomácia

                  , 2015.2.11.;

                     Az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó cselekvési terv

                  , 2015.7.20.;

                     Migráció

                  , 2015.7.20.;

                     Migráció

                  , 2015.10.12.

                     (5)
                  HL L 328., 2008.12.6., 55. o.

                     (6)
                  A Tanács 2000. november 27-i 2000/78/EK irányelve a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról (HL L 303., 2000.12.2., 16. o.); A Tanács 2000. június 29-i 2000/43/EK irányelve a személyek közötti, faji- vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról (HL L 180., 2000.7.19., 22. o.); A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az EU gyermekjogi ütemterve (COM(2011) 60 végleges); A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Európai migrációs stratégia (COM(2015) 240 final); Az Európai Parlament és a Tanács 2010. október 20-i 2010/64/EU irányelve a büntetőeljárás során igénybe vehető tolmácsoláshoz és fordításhoz való jogról (HL L 280., 2010.10.26., 1. o.); Az Európai Parlament és a Tanács 2013. október 22-i 2013/48/EU irányelve a büntetőeljárás során és az európai elfogatóparancshoz kapcsolódó eljárásokban ügyvédi segítség igénybevételéhez való jogról, valamint valamely harmadik félnek a szabadságelvonáskor történő tájékoztatásához való jogról és a szabadságelvonás ideje alatt harmadik felekkel és a konzuli hatóságokkal való kommunikációhoz való jogról (HL L 294., 2013.11.6., 1. o.); Az Európai Parlament és a Tanács 2016. március 9-i (EU) 2016/343 irányelve a büntetőeljárás során az ártatlanság vélelme egyes vonatkozásainak és a tárgyaláson való jelenlét jogának megerősítéséről (HL L 65., 2016.3.11., 1. o.); Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/800 irányelve a büntetőeljárás során gyanúsított vagy vádlott gyermekek részére nyújtandó eljárási biztosítékokról (HL L 132., 2016.5.21., 1. o.); A szabadságuktól megfosztott gyanúsítottak és vádlottak ideiglenes költségmentességéről, valamint az európai elfogatóparancshoz kapcsolódó eljárásokban biztosított költségmentességről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslat (COM(2013) 824 final); Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 189. o.); Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

                     (7)
                  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszere 2020-ig (COM(2011) 173 végleges); A Tanács 2013. december 9-i ajánlása a romák integrációját célzó hatékony tagállami intézkedésekről (HL C 378., 2013.12.14., 1. o.); A Bizottság közleménye: EURÓPA 2020 Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája (COM(2010) 2020 végleges); Nyilvános konzultáció a szociális jogok európai pilléréről:

                     http://ec.europa.eu/priorities/deeper-and-fairer-economic-and-monetary-union/towards-european-pillar-social-rights/public_en

                  .

                     (8)
                  Az Ügynökség létrehozásáról szóló rendelet 5. cikke (2) bekezdésének e) pontja.

                     (9)
                  A 439/2010/EU rendelet (HL L 132., 2010.5.29., 11. o.) hozta létre.

                     (10)
                  A 2007/2004/EK rendelet (HL L 349., 2004.11.25., 1. o.) hozta létre.

                     (11)
                  Az 1922/2006/EK rendelet (HL L 403., 2006.12.30., 9. o.) hozta létre.

                     (12)
                  A 45/2001/EK rendelet (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.) hozta létre.

                     (13)
                  A 460/2004/EK rendelet (HL L 077., 2004.3.13., 1. o.) hozta létre.

                     (14)
                  A 2002/187/IB tanácsi határozat (HL L 63., 2002.3.6., 1. o.) hozta létre.

                     (15)
                  A 2009/371/IB tanácsi határozat (HL L 121., 2009.5.15., 37. o.) hozta létre.

                     (16)
                  A 2005/681/IB tanácsi határozat (HL L 256., 2005.10.1., 63. o.) hozta létre.

                     (17)
                  Az 1365/75/EK rendelet (HL L 139., 1975.5.30., 1. o.) hozta létre.

                     (18)
                  Az 1077/2011/EU rendelet (HL L 286., 2011.11.1., 1. o.) hozta létre.

                     (19)
                  A C-133/06. sz., Parlament kontra Tanács ügyben 2008. május 6-án hozott ítélet (EBHT 2008, I-3189. o.).

                     (20)
                  Ramboll, Az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének értékelése, zárójelentés, 2012. november, 63. o.,

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra-external_evaluation-final-report.pdf

                  , 3.4. szakasz.

                     (21)
                  Ramboll, Az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének értékelése, zárójelentés, 2012. november, 63. o.,

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra-external_evaluation-final-report.pdf

                  .

                     (22)

                     http://fra.europa.eu/en/about-fra/what-we-do/areas-of-work/multi-annual-framework-2018-2022

                  .

                     (23)

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2016-mid-term-review-strategic-plan-2013-2017_en.pdf

                  .

                     (24)
                  A kérdőívet mintegy 500, civil társadalmi szervezetekben, illetve nemzeti emberi jogi szervezetekben (egyenlőséggel foglalkozó szervek, nemzeti emberi jogi intézetek és ombudsmani hivatalok) tevékenykedő, célzott fél számára küldték meg. Az eredmények itt elérhetők:

                     http://fra.europa.eu/en/about-fra/what-we-do/areas-of-work/multi-annual-framework-2018-2022

                  .

                     (25)

                     http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/tool_5_en.htm

                  .

                     (26)

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2016-mid-term-review-strategic-plan-2013-2017_en.pdf

                  .

                     (27)

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_strategic_plan_en.pdf

                  .

                     (28)
                  Ramboll, Az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének értékelése, zárójelentés, 2012. november, 63. o.,

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra-external_evaluation-final-report.pdf

                  .

                     (29)
                  COM(2014) 144 final.

                     (30)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i 2012/29/EU irányelve a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról (HL L 315., 2012.11.14., 57. o.); A Tanács 2004. április 29-i 2004/80/EK irányelve a bűncselekmények áldozatainak kárenyhítéséről (HL L 261., 2004.8.6., 15. o.); Az Európai Parlament és a Tanács 2011. december 13-i 2011/99/EU irányelve az európai védelmi határozatról (HL L 338., 2011.12.21., 2. o.); Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 12-i 606/2013/EU rendelete a polgári ügyekben hozott védelmi intézkedések kölcsönös elismeréséről (HL L 181., 2013.6.29., 4. o.).

                     (31)

                     http://fra.europa.eu/en/publication/2014/victims-crime-eu-extent-and-nature-support-victims

                  .

                     (32)

                     http://fra.europa.eu/en/publication/2015/severe-labour-exploitation-workers-moving-within-or-european-union

                  .

                     (33)

                     http://fra.europa.eu/en/research/surveys

                  .

                     (34)

                     http://fra.europa.eu/en/project/2014/handbook-access-justice-europe

                  .

                     (35)

                     http://fra.europa.eu/en/theme/people-disabilities

                  .

                     (36)

                     http://fra.europa.eu/en/theme/lgbti

                  .

                     (37)

                     http://fra.europa.eu/en/opinion/2013/fra-opinion-situation-equality-european-union-10-years-initial-implementation-equality

                  .

                     (38)

                     http://fra.europa.eu/en/project/2015/eu-midis-ii-european-union-minorities-and-discrimination-survey

                  .

                     (39)
                  COM(2010) 245 végleges.

                     (40)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. december 13-i 2011/93/EU irányelve a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről, valamint a 2004/68/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról (HL L 335., 2011.12.17., 1. o.).

                     (41)
                  Közös közlemény az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az Európai Unió kiberbiztonsági stratégiája: Nyílt, megbízható és biztonságos kibertér (JOIN (2013) 01 final).

                     (42)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. április 5-i 2011/36/EU irányelve az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről, valamint a 2002/629/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról (HL L 101., 2011.4.15., 1. o.).

                     (43)
                  Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 89. o.); Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

                     (44)

                     http://fra.europa.eu/en/project/2012/handbook-european-data-protection-case-law

                  .

                     (45)

                     http://fra.europa.eu/en/project/2014/national-intelligence-authorities-and-surveillance-eu-fundamental-rights-safeguards-and

                  .

                     (46)

                     http://fra.europa.eu/en/project/2012/handbook-european-data-protection-case-law

                  .

                     (47)
                  COM(2014) 144 final.

                     (48)
                  Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2013–2017 közötti többéves keretének létrehozásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslat (COM(2011) 880 végleges).

                     (49)
                  A 2012. december 12-i P7_TA(2012)0500 állásfoglalás az alapvető jogok helyzetéről az Európai Unióban (2010–2011), 45. bekezdés; Az előadó jelentése a jelenlegi többéves keretről:

                     http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=REPORT&reference=A7-2012-0361&language=EN

                  .

                     (50)
                  Az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslat (COM(2013) 534 final).

                     (51)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. október 20-i 2010/64/EU irányelve a büntetőeljárás során igénybe vehető tolmácsoláshoz és fordításhoz való jogról (HL L 280., 2010.10.26., 1. o.); Az Európai Parlament és a Tanács 2013. október 22-i 2013/48/EU irányelve a büntetőeljárás során és az európai elfogatóparancshoz kapcsolódó eljárásokban ügyvédi segítség igénybevételéhez való jogról, valamint valamely harmadik félnek a szabadságelvonáskor történő tájékoztatásához való jogról és a szabadságelvonás ideje alatt harmadik felekkel és a konzuli hatóságokkal való kommunikációhoz való jogról (HL L 294., 2013.11.6., 1. o.); Az Európai Parlament és a Tanács 2016. március 9-i (EU) 2016/343 irányelve a büntetőeljárás során az ártatlanság vélelme egyes vonatkozásainak és a tárgyaláson való jelenlét jogának megerősítéséről (HL L 65., 2016.3.11., 1. o.); Az Európai Parlament és a Tanács 2016. május 11-i (EU) 2016/800 irányelve a büntetőeljárás során gyanúsított vagy vádlott gyermekek részére nyújtandó eljárási biztosítékokról (HL L 132., 2016.5.21., 1. o.); A szabadságuktól megfosztott gyanúsítottak és vádlottak ideiglenes költségmentességéről, valamint az európai elfogatóparancshoz kapcsolódó eljárásokban biztosított költségmentességről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslat (COM(2013) 824 final).

                     (52)

                     http://fra.europa.eu/en/publication/2015/child-friendly-justice-perspectives-and-experiences-professionals-childrens

                  .

                     (53)

                     http://fra.europa.eu/en/project/2015/rehabilitation-and-mutual-recognition-practice-concerning-eu-law-transfer-persons

                  .

                     (54)

                     http://fra.europa.eu/en/project/2015/right-interpretation-and-translation-and-right-information-criminal-proceedings-eu

                  .

                     (55)
                  Ramboll, Az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének értékelése, zárójelentés, 2012. november, 63. o.,

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra-external_evaluation-final-report.pdf

                  . Az Ügynökség 2012. évi külső értékelése megállapította, hogy a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés többéves keretből való kizárása az európai polgárok nézete szerint következetlenségnek minősül (lásd: vii., 63., 71. és 97. o.).

                     (56)
                  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az európai biztonsági stratégia (COM(2015) 185 final).

                     (57)
                  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Európai migrációs stratégia (COM(2015) 240 final).

                     (58)

                     http://fra.europa.eu/en/theme/asylum-migration-borders

                  .

                     (59)

                     http://fra.europa.eu/en/theme/asylum-migration-borders/overviews

                  .

                     (60)
                  A Tanács 2008. november 28-i 2008/913/IB kerethatározata a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről (HL L 328., 2008.12.6., 55. o.).

                     (61)

                     http://ec.europa.eu/justice/events/colloquium-fundamental-rights-2015/files/fundamental_rights_colloquium_conclusions_hu.pdf

                  .

                     (62)

                     http://fra.europa.eu/en/theme/rights-child

                  .

                     (63)

                     http://ec.europa.eu/justice/fundamental-rights/rights-child/european-forum/index_en.htm

                  .

                     (64)

                     http://ec.europa.eu/justice/fundamental-rights/rights-child/protection-systems/index_en.htm

                  .

                     (65)
                  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az európai migrációs stratégia szerinti kiemelt intézkedések végrehajtásának helyzetéről (COM(2016) 85 final), valamint a közlemény 6. melléklete a migrációban érintett gyermekek védelmét elősegítő, folyamatban lévő intézkedésekről.

                     (66)

                     http://fra.europa.eu/en/theme/roma

                  .

                     (67)
                  Például: a 2011. szeptember 14-i állásfoglalás az EU hajléktalansággal kapcsolatos stratégiájáról, a 2013–2017 közötti többéves keret létrehozásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről szóló európai parlamenti ajánlás kapcsán az előadó által készített jelentés.

                     (68)
                  HL C , ,  o.

                     (69)
                  HL L 53., 2007.2.22., 1. o.

                     (70)
                  HL L 63., 2008.3.7., 14. o.

                     (71)
                  HL L 79., 2013.3.21., 1. o.

                     (72)
                  HL L 132., 2010.5.29., 11. o.

                     (73)
                  HL L 349., 2004.11.25., 1. o.

                     (74)
                  HL L 131., 2008.5.21., 7. o.

                     (75)
                  HL L 403., 2006.12.30., 9. o.

                     (76)
                  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

                     (77)
                  HL L 077., 2004.3.13., 1. o.

                     (78)
                  HL L 63., 2002.3.6., 1. o.

                     (79)
                  HL L 121., 2009.5.15., 37. o.

                     (80)
                  HL L 256., 2005.10.1., 63. o.

                     (81)
                  HL L 139., 1975.5.30., 1. o.

                     (82)
                  HL L 286., 2011.11.1., 1. o.

                     (83)
                  Az 1922/2006/EK rendelet (HL L 403., 2006.12.30., 9. o.) hozta létre.

                     (84)

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/1257-FRA-EIGE-cooperation-agreement_EN.pdf

                  .

                     (85)
                  Az 1365/75/EK rendelet (HL L 139., 1975.5.30., 1. o.) hozta létre.

                     (86)

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/1961-eurofound-fra-cooperation-agreement_EN.pdf

                  .

                     (87)
                  A 2007/2004/EK rendelet (HL L 349., 2004.11.25., 1. o.) hozta létre.

                     (88)

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/891-Cooperation-Agreement-FRA-Frontex_en.pdf

                  .

                     (89)
                  A 439/2010/EU rendelet (HL L 132., 2010.5.29., 11. o.) hozta létre.

                     (90)

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra-easo-cooperation-agreement-.pdf

                  .

                     (91)
                  A 2002/187/IB tanácsi határozat (HL L 63., 2002.3.6., 1. o.) hozta létre.

                     (92)

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/mou_fra_-_eurojust.pdf

                  .

                     (93)
                  A 2009/371/IB tanácsi határozat (HL L 121., 2009.5.15., 37. o.) hozta létre.

                     (94)
                  A 2005/681/IB tanácsi határozat (HL L 256., 2005.10.1., 63. o.) hozta létre.

                     (95)
                  A 2008/381/EK tanácsi határozat (HL L 131., 2008.5.21., 7. o.) hozta létre.

                     (96)
                  Az 1077/2011/EU rendelet (HL L 286., 2011.11.1., 1. o.) hozta létre.

                     (97)
                  Az 1922/2006/EK rendelet (HL L 403., 2006.12.30., 9. o.) hozta létre.

                     (98)
                  A 460/2004/EK rendelet (HL L 077., 2004.3.13., 1. o.) hozta létre.

                     (99)
                  HL L 186., 2008.7.15., 7. o.