               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.1.5.
            COM(2021) 1 final
            2020/0372(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Unió által a Nemzetközi Tengerfenék Hatóság Tanácsának és Közgyűlésének ülésein képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által a Nemzetközi Tengerfenék Hatóság Tanácsának és Közgyűlésének ülésein a Területen (ISBA/25/C/WP.1) található ásványkincsek kitermeléséről szóló rendeletek tervezett elfogadásával és végrehajtásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat, valamint a kapcsolódó standardok és iránymutatások.

               2.A javaslat háttere

               2.1.A Területen található ásványkincsek kitermeléséről szóló rendelettervezetek

               A Területen található ásványkincsek kitermeléséről szóló rendelettervezetek (a továbbiakban: rendeletek) arra irányulnak, hogy lehetővé tegyék a szerződő felek számára, hogy a Területen található ásványkincsek feltárásáról áttérjenek ezen erőforrások kitermelésére. A Nemzetközi Tengerfenék Hatóság jogi és technikai bizottsága által készített rendelettervezeteket 2019 márciusában megküldték az érintetteknek, és jelenleg a Nemzetközi Tengerfenék Hatóság Tanácsa tárgyalja őket. A rendeletek megszövegezése az ENSZ Tengerjogi Egyezménye XI. részével és a Tengerjogi Egyezmény XI. részének végrehajtásáról szóló megállapodással összhangban történik. A rendelettervezetek szerint bizonyos kérdéseket a Nemzetközi Tengerfenék Hatóság szervei által kidolgozandó standardokkal és iránymutatásokkal összhangban vagy azok figyelembevételével kell megoldani. A standardok jogilag kötelező erejűek lesznek a szerződő felekre és a Nemzetközi Tengerfenék Hatóságra nézve, míg az iránymutatásokat ajánlásnak kell tekinteni. Az Európai Unió részes fele az ENSZ Tengerjogi Egyezményének
                  1
               . Az 1998. március 23-i 98/392/EK tanácsi határozat
                  2
                2. cikkének értelmében az Unió és annak tagállamai összehangolják a Nemzetközi Tengerfenék Hatóság testületeiben elfoglalt álláspontjukat a III. mellékletben megállapított eljárásnak megfelelően.

               2.2.A Nemzetközi Tengerfenék Hatóság Tanácsának ülései

               A Tanács a Nemzetközi Tengerfenék Hatóság végrehajtó szerve. A rendeletekről a Nemzetközi Tengerfenék Hatóság Tanácsában folynak tárgyalások. A rendeleteket később végleges jóváhagyás céljából a Nemzetközi Tengerfenék Hatóság Közgyűlése, a 167 tagból álló legfőbb és politikai szerv, valamint az Európai Unió elé terjesztenek. A Nemzetközi Tengerfenék Hatóság Tanácsa a Közgyűlés jóváhagyásáig ideiglenesen alkalmazza a rendeleteket. Az ENSZ Tengerjogi Egyezményének részes feleként az EU automatikusan tagja a Nemzetközi Tengerfenék Hatóság Közgyűlésének, és megfigyelőként részt vesz a Nemzetközi Tengerfenék Hatóság Tanácsában, amely a Közgyűlés által megválasztott 36 tagból áll. A Nemzetközi Tengerfenék Hatóság Tanácsában a döntéshozatal általános szabályként konszenzussal történik. Amennyiben a konszenzus útján történő döntéshozatalra minden lehetséges erőfeszítést megtettek, eljárási kérdésekben a döntést a jelen lévő és szavazó tagok többségével, az érdemi kérdésekben pedig a jelen lévő és szavazó tagok kétharmados többségével kell meghozni. A Nemzetközi Tengerfenék Hatóság Tanácsának megfigyelőjeként az EU nem rendelkezik szavazati joggal. Az EU azonban részvételi és szavazati joggal rendelkezik a Nemzetközi Tengerfenék Hatóság Közgyűlésében.

               2.3.A rendeleteknek a Nemzetközi Tengerfenék Hatóság Tanácsa által tervezett ideiglenes elfogadása

               A rendeletek első tervezetét a Nemzetközi Tengerfenék Hatóság Tanácsának 2017 augusztusában tartott 23. ülésén terjesztették elő. A Nemzetközi Tengerfenék Hatóság jogi és technikai bizottsága, valamint a Tanács megállapodott egy ütemtervben, amelynek célja a rendeletekkel kapcsolatos tárgyalások 2020-ig történő lezárása, azonban a Tanács 2020. júliusra tervezett 26. ülését a Covid19-világjárvány miatt további értesítésig elhalasztották.

               A tervezett rendeletek az ENSZ Tengerjogi Egyezményével és a Tengerjogi Egyezmény XI. részének végrehajtásáról szóló 1994. évi megállapodással összhangban jogilag kötelező érvényűek lesznek a felekre nézve.

               2.4.
                     A rendeleteknek a Nemzetközi Tengerfenék Hatóság Közgyűlése által tervezett jóváhagyása

               Amint a Nemzetközi Tengerfenék Hatóság Tanácsa lezárja a rendeletekkel kapcsolatos tárgyalásokat és ideiglenesen el tudja fogadni a rendeleteket, utóbbiakat vizsgálat céljából és végső jóváhagyásra be kell nyújtani a Nemzetközi Tengerfenék Hatóság Közgyűlésének.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               A tervezett rendeletek olyan érdemi kérdéseket is érintenek, amelyek tekintetében az EUMSZ 3. cikkének (2) bekezdése értelmében az Unió külső hatáskörrel rendelkezik.

               Az EU hatásköre különösen a rendeleteknek a tengeri környezet védelmével foglalkozó részeire terjed ki. Eseti alapon követve az EUMSZ 3. cikke (2) bekezdésének szerkezetét, megállapítható, hogy az EU külső hatáskörrel rendelkezik. Először is azért, mert a Tengerjogi Egyezmény tengeri környezetre vonatkozó rendelkezéseit átveszi a Tengerjogi Egyezményt az Unió nevében megkötő jogalkotási aktus
                  3
               . Másodszor azért, mert a rendeletekkel kapcsolatos uniós fellépés szükséges az Unió belső hatáskörének gyakorlásához, például a megszerzett környezetvédelmi hatáskör esetében. Végezetül az EU azért is rendelkezik külső hatáskörrel, mert a rendeletek egyes rendelkezései érinthetik a közös szabályokat vagy megváltoztathatják alkalmazási körüket. A jelen esetben az uniós vívmányokat (különösen a környezetvédelem területét érintő másodlagos uniós jogszabályokkal és más olyan nemzetközi megállapodásokkal kapcsolatban, amelyeknek az EU teljes jogú részes fele) lefedik vagy érinthetik a rendelettervezetek (vagy a kapcsolódó standardok és iránymutatások) egyes részei, amelyek e konkrét részek tekintetében az EU számára – bizonyos esetekben kizárólagos – hatáskört biztosítanak.

               Következésképpen az EU jogosult arra, hogy a Nemzetközi Tengerfenék Hatóságon belül állást foglaljon az e nyilatkozatban ismertetett rendeletek vonatkozó részei, valamint a kapcsolódó standardok és iránymutatások tekintetében. Ezenkívül a lojális együttműködés elve megköveteli a tagállamoktól, hogy a Nemzetközi Tengerfenék Hatóság eljárásai során meghatározott módon járjanak el.

               Javasoljuk, hogy az Unió által a Nemzetközi Tengerfenék Hatóság Tanácsának és Közgyűlésének ülésein képviselendő álláspontot kétlépcsős megközelítéssel alakítsák ki. Az uniós álláspont alapelveit és irányvonalait több évre szólóan rögzíteni fogja egy tanácsi határozat, majd az álláspontot az egyes ülésekre a tanácsi munkacsoportban megvitatandó informális bizottsági dokumentumok révén aktualizálják.

               Ez a határozat szem előtt tartja az ENSZ Tengerjogi Egyezményének elveit, valamint az európai zöld megállapodás
                  4
                és a biodiverzitási stratégia
                  5
                célkitűzéseit a „Biológiai Sokféleség Egyezmény – A biológiai sokféleségre vonatkozó, 2020 utáni globális keret előkészítése” című dokumentumról
                  6
                szóló tanácsi következtetésekben foglaltaknak megfelelően.

                Jogalap

               3.1.Eljárási jogalap

               3.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat.”

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  7
               .

               3.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A Nemzetközi Tengerfenék Hatóság Tanácsa és Közgyűlése az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 158. cikke által létrehozott Hatóság három fő szerve közül kettő.

               Azok a rendeletek, amelyek ideiglenes elfogadására a Nemzetközi Tengerfenék Hatóság Tanácsa felkérést kap, joghatással bíró jogi aktusok. A rendeleteknek a Nemzetközi Tengerfenék Hatóság Közgyűlése általi végleges jóváhagyása szintén joghatással bíró jogi aktusnak minősül. A tervezett jogi aktusok az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 145., 153. és 162. cikkével, valamint a Tengerjogi Egyezmény XI. részének végrehajtásáról szóló megállapodással összhangban a nemzetközi jog szerint kötelező érvényűek lesznek.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               3.2.Anyagi jogalap

               3.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül.

               3.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a környezetvédelmi politikával kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 191. cikke.

               3.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 191. cikke, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2020/0372 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Unió által a Nemzetközi Tengerfenék Hatóság Tanácsának és Közgyűlésének ülésein képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 191. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményét és az egyezmény XI. részének végrehajtásáról szóló, 1994. július 28-i megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) az Unió az 1998. március 23-i 1998/392/EK tanácsi határozattal kötötte meg.

               (2)Az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 162. cikke (2) bekezdése o) pontjának ii. alpontja értelmében a Nemzetközi Tengerfenék Hatóság Tanácsa elfogadhatja és a Közgyűlés jóváhagyásáig ideiglenesen alkalmazhatja a Hatóság szabályait, rendeleteit és eljárási szabályait, valamint azok bármely módosítását, figyelembe véve a jogi és technikai bizottság vagy más érintett alárendelt szerv ajánlásait. Ezek a szabályok, rendeletek és eljárási szabályok a Területen folyó kutatáshoz, feltáráshoz és kitermeléshez, valamint a Hatóság pénzügyi irányításához és belső igazgatásához kapcsolódnak.

               (3)Soron következő ülésein a Nemzetközi Tengerfenék Hatóság Tanácsa rendeleteket fogad el a Területen található ásványkincsek kitermeléséről.

               (4)Az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 160. cikke (2) bekezdése f) pontjának ii. alpontja értelmében a Nemzetközi Tengerfenék Hatóság Közgyűlése megvizsgálhatja és jóváhagyhatja a Hatóság olyan szabályait, rendeleteit és eljárási szabályait, valamint azok olyan módosításait, amelyeket a Tanács a 162. cikk (2) bekezdése o) pontjának ii. alpontja alapján ideiglenesen elfogadott. Ezek a szabályok, rendeletek és eljárási szabályok a Területen folyó kutatásra, feltárásra és kitermelésre, valamint a Hatóság pénzügyi irányítására és belső igazgatására vonatkoznak.

               (5)Helyénvaló meghatározni az Unió által a Nemzetközi Tengerfenék Hatóság Tanácsában és Közgyűlésében képviselendő álláspontot, mivel a tervezett rendeletek kötelező érvényűek lesznek az Unióra mint az ENSZ Tengerjogi Egyezményének részes felére, valamint az ENSZ Tengerjogi Egyezménye XI. részének végrehajtásáról szóló megállapodásra nézve.

               (6)Azért is helyénvaló meghatározni az Unió által a Nemzetközi Tengerfenék Hatóság Tanácsában és Közgyűlésében képviselendő álláspontot, mert a Területen található ásványkincsek kitermelésére vonatkozó rendeletek kötelező érvényűek lesznek az Unióra nézve, és meghatározó módon befolyásolhatják az uniós jog tartalmát különösen a tengeri környezet védelme terén.

               (7)A tengeri környezet védelmével kapcsolatos kérdésekben az EU-t és tagállamait köti az elővigyázatosság elve (az EUMSZ 191. cikke) és az ökoszisztéma-alapú megközelítés (a 2008/56/EK irányelv 3. cikkének 4. és 5. pontja, 10. cikke, valamint I. és VI. melléklete, az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (3) bekezdése és a 2014/89/EU irányelv 5. cikke). Ez a jogi keret indokolja az Unió által képviselendő, javasolt álláspont tartalmát.

               (8)Amennyiben korlátozott megfigyelői státusza következtében az Uniónak nincs lehetősége arra, hogy álláspontját kellőképpen kifejezésre juttassa a Nemzetközi Tengerfenék Hatóság Tanácsában, az Unió álláspontját az Unió azon tagállamai képviselik, amelyek tagjai a Nemzetközi Tengerfenék Hatóság Tanácsának,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Nemzetközi Tengerfenék Hatóság Tanácsának és Közgyűlésének ülésein az Unió által képviselendő álláspontot a melléklet tartalmazza.

               2. cikk

               A Nemzetközi Tengerfenék Hatóság Tanácsában képviselendő, az 1. cikkben említett uniós álláspontot a Nemzetközi Tengerfenék Hatóság Tanácsában tagsággal rendelkező uniós tagállamok juttatják kifejezésre és tartják fenn minden olyan esetben, amikor korlátozott megfigyelői státusza következtében az Uniónak nincs lehetősége arra, hogy álláspontját kellőképpen kifejezésre juttassa a Nemzetközi Tengerfenék Hatóság Tanácsában.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság és tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács 98/392/EK határozata (1998. március 23.) az Egyesült Nemzetek Szervezete 1982. december 10-i tengerjogi egyezményének és az egyezmény XI. részének végrehajtásáról szóló, 1994. július 28-i megállapodásnak az Európai Közösség általi megkötéséről (HL L 179., 1998.6.23., 1. o.).

                     (2)

                        A Közösség hatáskörébe tartozó kérdésekkel kapcsolatos álláspontokra vonatkozó rendes eljárás és az Európai Unióról szóló szerződés V. címe által szabályozott, az Európai Unió külpolitikájának körébe tartozó kérdésekre vonatkozó eljárás.

                     (3)

                        98/392/EK tanácsi határozat.

                     (4)

                        COM/2019/640 final.

                     (5)

                        COM/2020/380 final.

                     (6)

                        https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15272-2019-INIT/en/pdf

                     (7)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.1.5.
            COM(2021) 1 final
            MELLÉKLETEK
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Unió által a Nemzetközi Tengerfenék Hatóság Tanácsának és Közgyűlésének ülésein képviselendő álláspontról

               I. MELLÉKLET

               A Nemzetközi Tengerfenék Hatóság Tanácsának és Közgyűlésének ülésein az Unió által képviselendő álláspont a következő:

               1. ALAPELVEK

               A Nemzetközi Tengerfenék Hatóság Tanácsának és Közgyűlésének üléseinek keretében az Unió:

               a)az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezményének 192. és 145. cikkével, valamint a tengeri környezet védelmére és megőrzésére vonatkozó kötelezettséggel összhangban jár el. Ez az átfogó kötelezettség kiterjed a tengeri környezet bármely forrásból származó szennyezésének megelőzésére, csökkentésére és ellenőrzésére, a szennyezés kockázatainak és hatásainak nyomon követésére, valamint a részes államok joghatósága és ellenőrzése alatt álló olyan tevékenységek lehetséges hatásainak értékelésére, amelyek a tengeri környezet jelentős szennyezésével járhatnak vagy annak jelentős és káros megváltozását okozhatják (194., 204. és 206. cikk). A részes államoknak intézkedéseket kell hozniuk különösen a ritka vagy törékeny ökoszisztémák védelme és megőrzése érdekében. A 196. cikk (1) bekezdésével és a 209. cikkel összhangban továbbá kötelesek megelőzni, csökkenteni és ellenőrizni a joghatóságuk vagy ellenőrzésük alá tartozó technológiák használatából származó szennyezést, többek között a lobogójuk alatt közlekedő, a nyilvántartásukban szereplő vagy a felügyeletük alatt működő hajók, illetve létesítmények, építmények és egyéb eszközök által a Területen végzett tevékenységek vonatkozásában. A 145. cikknek megfelelően az államok a Nemzetközi Tengerfenék Hatóságon keresztül megfelelő szabályokat, rendeleteket és eljárásokat fogadnak el a Terület természeti erőforrásainak védelme és megőrzése, valamint a tengeri környezet növény- és állatvilágában okozott kár megelőzése érdekében;

               b)az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 191. cikkével összhangban jár el, amelynek értelmében az Unió környezetvédelmi politikája az elővigyázatosság és a megelőzés elvén, a környezeti károk elsődlegesen a forrásuknál történő elhárításának elvén, valamint a „szennyező fizet” elven alapul. Ezzel összefüggésben az EU-nak ki kell állnia azért, hogy az elővigyázatosság elvével összhangban a nemzetközi tengerfenéki területeken addig ne valósuljon meg ásványkitermelés, amíg nem történt meg a mélytengeri bányászat tengeri környezetre, biológiai sokféleségre és emberi tevékenységekre kifejtett hatásának feltárása, a kockázatok feltérképezése és olyan technológiák és eljárások kifejlesztése, amelyekről bizonyítható, hogy nem okoznak jelentős kárt a környezetben;

               c)következetességre és szinergiára törekszik a közös halászati politikáról szóló, 2013. december 11-i 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében meghatározott ökoszisztéma-alapú megközelítéssel, a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2008. június 17-i 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) 3. cikkének 4. és 5. pontjával, 10. cikkével, valamint I. és VI. mellékletével, továbbá a tengeri területrendezés keretének létrehozásáról szóló, 2014. július 23-i 2014/89/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 5. cikkével;

               d)tevékenyen hozzájárul a megbeszélésekhez annak biztosítására, hogy a Nemzetközi Tengerfenék Hatóság bányászati szabályzata a nemzetközi elvekkel és kötelezettségvállalásokkal összhangban szilárd legyen, valamint szigorú és érvényesíthető környezetvédelmi normákat tartalmazzon, amelyeket rendszeresen frissítenek a rendelkezésre álló legújabb tudományos eredmények és technológiák figyelembevételével, ideértve az elővigyázatossági megközelítés tiszteletben tartásának és az ENSZ Környezetvédelmi Programja (UNEP) eljárásainak és iránymutatásainak
                  1
                megfelelő előzetes környezeti hatásvizsgálatok elvégzésének szükségességét is;

               e)gondoskodik arról, hogy a Területen található ásványkincsek kitermelésére vonatkozó szabályok összhangban legyenek a nemzetközi joggal, különösen az ENSZ Tengerjogi Egyezményének rendelkezéseivel és a nemzetközi szokásjoggal;

               f)védelmezi az uniós álláspontot, amely támogatja az európai zöld megállapodás célkitűzéseit és a „ne okozz kárt” elvre vonatkozó zöld esküt, valamint az Európai Unió azon törekvését, hogy globális szinten vezető szerepet játsszon környezetünk – többek között a tengerek és óceánok – megőrzésében és védelmében;

               g)előmozdítja a környezeti hatásokra vonatkozó tudományos ismeretek elmélyítését, valamint azok figyelembevételét a Nemzetközi Tengerfenék Hatóság bányászati szabályzatában;

               h)arra törekszik, hogy az előzetes környezeti kockázatértékelés megfeleljen a legszigorúbb előírásoknak, és azt alapos elemzésnek vessék alá.

               2.IRÁNYVONALAK

               Tekintettel a tudományos ismeretek korlátozott voltára, valamint a biológiai sokféleséget és az éghajlatot fenyegető, elkerülhetetlen és valószínűleg visszafordíthatatlan hatásokkal kapcsolatos aggodalmakra, létfontosságú biztosítani, hogy a mélytengeri bányászattal kapcsolatos uniós álláspont teljes összhangban legyen az Európai Unió fenntarthatóság iránti elkötelezettségével, és hogy a rendelkezésre álló legmérvadóbb tudományos eredményeken, valamint az elővigyázatosság elvének és az ökoszisztéma-alapú megközelítésnek az alkalmazásán alapuljon.

               II. MELLÉKLET

               Az Unió által a Nemzetközi Tengerfenék Hatóság Tanácsának és Közgyűlésének ülésein képviselendő álláspont évenkénti meghatározása

               A Nemzetközi Tengerfenék Hatóság Tanácsa vagy Közgyűlése minden ülése előtt meg kell tenni a szükséges lépéseket ahhoz, hogy az Unió által képviselendő álláspont – az I. mellékletben meghatározott alapelvek és irányvonalak tiszteletben tartása mellett – tükrözze a legújabb tudományos adatokat és egyéb rendelkezésre álló releváns adatokat.

               Ennek érdekében a Bizottság a Nemzetközi Tengerfenék Hatóság Tanácsának és Közgyűlésének minden ülése előtt kellő időben eljuttatja a Tanácshoz vagy annak előkészítő szerveihez az említett információk figyelembevételével javasolható uniós álláspont részletes írásos ismertetését, amelyet a Tanács az Unió által képviselendő álláspont részleteinek elfogadását megelőzően megvitat.

               Amennyiben a Nemzetközi Tengerfenék Hatóság Tanácsának és Közgyűlésének valamely ülése során – akár már a helyszínen – lehetetlen megállapodásra jutni, a kérdést a Tanács vagy az előkészítő szervei elé kell utalni annak érdekében, hogy az Unió álláspontja tükrözze az új elemeket.

                     (1)

                        https://elaw.org/system/files/unep.EIA_.guidelines.and_.principles.pdf