               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.3.30.
            COM(2021) 150 final
            2021/0074(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az AKCS-EU Nagykövetek Bizottságában az AKCS-EU Nagykövetek Bizottságának a Vállalkozásfejlesztési Központról (CDE) szóló 3/2016. sz. határozat módosítása tekintetében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által az AKCS-EU Nagykövetek Bizottságában az AKCS-EU Nagykövetek Bizottságának 3/2016. sz. határozatát módosító határozat tervezett elfogadásával kapcsolatos uniós álláspont kialakításáról szóló határozat, amelynek célja, hogy lehetővé tegye a vagyonfelügyelő számára a Vállalkozásfejlesztési Központ (a továbbiakban: CDE) passzív szakaszának végrehajtását addig az időpontig, ameddig a CDE rendezi valamennyi kötelezettségét és értékesíti valamennyi eszközét.

               2.A javaslat háttere

               2.1.A Cotonoui Partnerségi Megállapodás

               A Cotonoui Partnerségi Megállapodás
                  1
                2000 óta biztosít keretet az EU 79 AKCS-országgal fenntartott kapcsolataihoz. A megállapodást 20 éves időtartamra kötötték meg, mely 2000. március 1-jétől 2020. február 29-ig tartott. A megállapodást ezt követően 2005-ben és 2010-ben felülvizsgálták.

               2020. december 4-én az AKCS-EU Nagykövetek Bizottságának az átmeneti intézkedésekről szóló határozatával második alkalommal meghosszabbították a Cotonoui Partnerségi Megállapodás rendelkezései alkalmazásának időbeli hatályát 2021. november 30-ig vagy az új megállapodás hatálybalépéséig, illetőleg az Unió és az AKCS-államok közötti új megállapodás ideiglenes alkalmazásáig, attól függően, hogy melyik következik be előbb
                  2
               .

               2.2.Az AKCS-EU Nagykövetek Bizottsága

               A Nagykövetek Bizottságát a Cotonoui Partnerségi Megállapodás 16. cikke alapján hozták létre. Egyrészről minden egyes tagállamnak az EU melletti állandó képviselőjéből és a Bizottság egy képviselőjéből, és másrészről minden egyes AKCS-állam európai unióbeli képviseletének vezetőjéből áll.

               A Nagykövetek Bizottsága segíti a Miniszterek Tanácsát feladatai ellátásában, és végrehajtja a Tanács által ráruházott megbízatásokat (a Cotonoui Partnerségi Megállapodás 16. cikkének (2) bekezdése). E tekintetben a Miniszterek Tanácsa átruházhatja hatásköreit a Nagykövetek Bizottságára (a Cotonoui Partnerségi Megállapodás 15. cikkének (4) bekezdése). A Nagykövetek Bizottsága figyelemmel kíséri e megállapodás végrehajtását és a benne foglalt célkitűzések megvalósítása terén elért haladást.

               A Nagykövetek Bizottsága eljárási szabályzatának
                  3
                1. cikke szerint rendszeresen ülésezik, különösen a Miniszterek Tanácsa üléseinek előkészítése céljából, illetve szükség esetén valamely fél kérésére. A Nagykövetek Bizottsága eljárási szabályzatának 5. cikke írásbeli eljárásról is rendelkezik.

               2.3.Az AKCS-EU Nagykövetek Bizottságának tervezett jogi aktusa

               Az AKCS-EU Miniszterek Tanácsa a 2014. június 19–20-án Nairobiban tartott 39. ülésén együttes nyilatkozatban megállapodott az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. mellékletével létrehozott közös technikai szerv, a Vállalkozásfejlesztési Központ rendezett bezárásáról. Ebben az együttes nyilatkozatban a Miniszterek Tanácsa, a Cotonoui Partnerségi Megállapodás 15. cikkének (4) bekezdése értelmében hatásköröket ruház az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságára a szükséges határozatok – „többek között a Cotonoui Megállapodás III. mellékletének módosítása” – céljából
                  4
               .

               Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága a 4/2014. sz. határozatával
                  5
                felhatalmazta a CDE igazgatótanácsát, hogy hozza meg a CDE bezárásának előkészítéséhez szükséges valamennyi megfelelő intézkedést. A CDE igazgatótanácsa ezt követően egy vagyonfelügyelővel 2016. december 31-ig tartó szerződést írt alá.

               Az AKCS-EU Nagykövetek Bizottságának 3/2016. sz. határozata (a továbbiakban: 3/2016. sz. határozat)
                  6
                értelmében a bezárási szakaszt egy „passzív szakasz” követte, amelyben a CDE kizárólag a felszámolása céljából létezik.

               A 3/2016. sz. határozat bevezette a szükséges változtatásokat az AKCS-EU partnerségi megállapodás III. mellékletébe, és az 2017. január 1-jétől a CDE új jogi keretét képezi (a 3/2016. sz. határozat 3. cikkének (1) bekezdése).

               A vagyonfelügyelő irányítása alatt álló passzív szakasz többek között olyan igazgatási feladatokat foglal magában, mint a CDE irattárának megőrzése, az igazgatási formaságokra való válaszadás vagy a bezárási szakasz során nem rendezett fennmaradó peres ügyek kezelése. A passzív szakasz a bezárási szakaszt követő napon, azaz 2017. január 1-jén kezdődött meg. A 3/2016. sz. határozat preambulumbekezdései értelmében az AKCS-EU Nagykövetek Bizottságának szándéka az volt, hogy a passzív szakasz 4 év elteltével vagy akkor fejeződjék be, amikor a CDE valamennyi kötelezettségét rendezte és valamennyi eszközét értékesítette, a két időpont közül a korábbit alkalmazva.

               A 3/2016. sz. határozat 2. cikkének (1) bekezdése értelmében a bezárási szakasz vége – azaz 2016. december 31. – előtt az Európai Bizottságnak vagyonfelügyelőt kell szerződtetnie a passzív szakasz végrehajtásának biztosítására 2017. január 1-jétől kezdődően egy négyéves időtartamra, vagy addig az időpontig, amikor a CDE rendezi valamennyi kötelezettségét és értékesíti valamennyi eszközét, a két időpont közül a korábbit alkalmazva. A Bizottság ezt követően 2016. december 21-én szolgáltatási szerződést írt alá a vagyonfelügyelővel egy kezdeti négyéves végrehajtási időszakra.

               2020 utolsó hónapjaiban úgy tűnt, hogy 2020. december 31-ig a CDE nem fogja tudni rendezni valamennyi kötelezettségét és értékesíteni valamennyi eszközét.

               Ezért az AKCS-EU Nagykövetek Bizottságának el kell fogadnia a 3/2016. sz. határozat 2. cikke (1) bekezdésének módosítását annak érdekében, hogy lehetővé tegye a vagyonfelügyelő számára a CDE passzív szakaszának végrehajtását mindaddig, amíg a CDE nem rendezi valamennyi kötelezettségét és értékesíti valamennyi eszközét. Ez biztosítja a passzív szakasz végrehajtásának a vagyonfelügyelő irányítása mellett történő megfelelő lezárását. Az AKCS-államok által alkotott szervezet Nagykövetek Bizottságának tagjai 2021 januárjában jelezték, hogy egyetértenek egy ilyen módosítással.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               A Bizottság javasolja, hogy az Unió járuljon hozzá a 3/2016. sz. határozat 2. cikke (1) bekezdésének tervezett módosításához. Az Unió által javasolt álláspontot az AKCS-EU Nagykövetek Bizottságának ülésén vagy adott esetben írásbeli eljárás keretében kell elfogadni.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Alapelvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog szerint ugyan nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által […] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  7
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Az AKCS-EU Nagykövetek Bizottságát megállapodás, nevezetesen a Cotonoui Partnerségi Megállapodás hozta létre.

               Az AKCS-EU Nagykövetek Bizottsága által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. A Cotonoui Partnerségi Megállapodás 15. és 16. cikkének megfelelően a tervezett jogi aktus a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz. A Cotonoui Partnerségi Megállapodás 15. cikkének (3) bekezdése értelmében a Miniszterek Tanácsa hozhat a Megállapodás feleire nézve kötelező határozatokat, miközben ezzel egyidejűleg a Cotonoui Partnerségi Megállapodás 15. cikkének (4) bekezdése értelmében a Miniszterek Tanácsa hatásköröket ruházhat a Nagykövetek Bizottságára. A Nagykövetek Bizottságát a Cotonoui Partnerségi Megállapodás 16. cikke alapján hozták létre. A Cotonoui Partnerségi Megállapodás 16. cikkének (2) bekezdése szerint a Nagykövetek Bizottsága a felekre kötelező érvényű határozatokat fogadhat el vagy módosíthat a Miniszterek Tanácsa által ráruházott megbízatáson belül.

               Az Európai Unió a tagállamaival együtt a Cotonoui Partnerségi Megállapodás szerződő fele, ezért a Nagykövetek Bizottságának tervezett határozata kötelező lesz rá nézve.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem is módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Alapelvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik csak járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen anyagi jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt anyagi jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Indokolt, hogy a tanácsi határozat anyagi jogalapja ugyanaz legyen, mint az AKCS-EU Nagykövetek Bizottságában az AKCS-EU partnerségi megállapodás III. mellékletének felülvizsgálata tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról szóló, 2016. július 4-i (EU) 2016/1098 tanácsi határozat
                  8
                anyagi jogalapja, vagyis az EUMSZ 209. cikkének (2) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 209. cikkének (2) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Mivel az AKCS-EU Nagykövetek Bizottságának jogi aktusa módosítani fogja az AKCS-EU Nagykövetek Bizottságának 3/2016. sz. határozatát, elfogadását követően helyénvaló kihirdetni azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2021/0074 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az AKCS-EU Nagykövetek Bizottságában az AKCS-EU Nagykövetek Bizottságának a Vállalkozásfejlesztési Központról (CDE) szóló 3/2016. sz. határozat módosítása tekintetében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 209. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével,

               tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: az AKCS-EU partnerségi megállapodás),

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az AKCS-EU partnerségi megállapodás 15. cikkének (4) bekezdése kimondja, hogy az AKCS-EU Miniszterek Tanácsa hatásköreit átruházhatja az AKCS-EU Nagykövetek Bizottságára.

               (2)Az AKCS-EU Miniszterek Tanácsa a 2014. június 19-én és 20-án Nairobiban tartott 39. ülésén együttes nyilatkozatban megállapodott a Vállalkozásfejlesztési Központ (a továbbiakban: CDE) rendezett bezárásáról. E célból az AKCS-EU Miniszterek Tanácsa úgy határozott, hogy felhatalmazza az AKCS-EU Nagykövetek Bizottságát, hogy tegyen lépéseket a szükséges határozatok elfogadására.

               (3)Az AKCS-EU partnerségi megállapodás III. mellékletének felülvizsgálatát az AKCS-EU Nagykövetek Bizottságának 2016. július 12-i 3/2016. sz. határozatával
                  9
                fogadták el, amely bevezette a szükséges módosításokat az AKCS-EU Megállapodás III. mellékletébe, valamint 2017. január 1-jétől létrehozta a CDE új jogi keretét; ezen időszak alatt a Vállalkozásfejlesztési Központ jogi személyisége kizárólag a felszámolás céljából marad fenn.

               (4)A 3/2016. sz. határozat 2. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a vagyonfelügyelőnek biztosítania kell a passzív szakasz végrehajtását 2017. január 1-jétől kezdődően négyéves időtartamra vagy addig az időpontig, ameddig a CDE rendezi valamennyi kötelezettségét és értékesíti valamennyi eszközét, a két időpont közül a korábbit alkalmazva.

               (5)A CDE 2020. december 31-ig nem tudta rendezni valamennyi kötelezettségét és értékesíteni valamennyi eszközét. Ezért szükségesnek tűnt az AKCS-EU Nagykövetek Bizottsága 3/2016. sz. határozatának módosítása annak biztosítása érdekében, hogy a vagyonfelügyelő irányítása alatt a passzív szakasz végrehajtása megfelelően lezáruljon.

               (6)Az AKCS-EU Nagykövetek Bizottságának valamelyik ülésén vagy írásbeli eljárás keretében el kell fogadnia a 3/2016. sz. határozat módosítását.

               (7)Helyénvaló meghatározni az Unió által az AKCS-EU Nagykövetek Bizottságában képviselendő álláspontot, mivel a határozat kötelező érvényű lesz az Unióra nézve,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió által a CDE-vel kapcsolatban képviselendő álláspont az AKCS-EU Nagykövetek Bizottságában a következő:

               –az AKCS-EU Nagykövetek Bizottsága 3/2016. sz. határozata 2. cikke (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „Az Európai Bizottság vagyonfelügyelőt szerződtet a passzív szakasz végrehajtásának biztosítására addig amíg a CDE nem rendezi valamennyi kötelezettségét és nem értékesíti valamennyi eszközét”;

               –az AKCS-EU Nagykövetek Bizottsága 3/2016. sz. határozatát módosító határozat 2021. január 1-jétől alkalmazandó.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Az AKCS-EU Nagykövetek Bizottságának határozatát elfogadását követően ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Cotonouban 2000. június 23-án, egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti partnerségi megállapodás második alkalommal történő módosításáról szóló megállapodás (HL L 317., 2000.12.15., 3. o., HL L 287., 2005.10.28., 4. o., HL L 287., 2010.11.4., 3. o.)

                     (2)

                        Az AKCS-EU Nagykövetek Bizottságának 2/2020. sz. határozata (2020. december 4.) az AKCS-EU Nagykövetek Bizottsága 3/2019. sz. határozatának az AKCS-EU partnerségi megállapodás 95. cikkének (4) bekezdése szerinti átmeneti intézkedések elfogadása céljából történő módosításáról (HL L 420., 2020.12.14., 32. o.).

                     (3)

                        Az AKCS-EU Miniszterek Tanácsa 3/2005 határozata (2005. március 8.) az AKCS-EK Nagykövetek Bizottsága eljárási szabályzatának elfogadásáról (HL L 95., 2005.4.14., 51. o.).

                     (4)

                        AKCS-EU közös nyilatkozat a Vállalkozásfejlesztési Központról (CDE), 2014. július 3., AKCS-EU 2120/14.

                     (5)

                        Az AKCS-EU Nagykövetek Bizottságának 4/2014. sz. határozata (2014. október 23.) a Vállalkozásfejlesztési Központ (CDE) igazgatótanácsának adandó megbízatásról (HL L 330., 2014.11.15., 61. o.).

                     (6)

                        Az AKCS-EU Nagykövetek Bizottságának 3/2016. sz. határozata az AKCS-EU partnerségi megállapodás III. mellékletének felülvizsgálatáról (HL L 192., 2016.7.16., 77.o.).

                     (7)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (8)

                        HL L 182., 2016.7.7., 39. o.

                     (9)

                        Az AKCS-EU Nagykövetek Bizottságának 3/2016. sz. határozata az AKCS-EU partnerségi megállapodás III. mellékletének felülvizsgálatáról (HL L 192., 2016.7.16., 77.o.).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.5.26.
            COM(2021) 257 final
            2021/0130(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió nevében a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezetben (OIV) képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet (OIV) 2021. július 12-i közgyűlésén az uniós jogra hatást gyakorló állásfoglalások tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Az Európai Unió különleges helyzete az OIV keretében

               Az OIV-nek jelenleg 48 állam, köztük 20 uniós tagállam a tagja. Az Európai Unió nem tagja az OIV-nek. 2017. október 20. óta azonban az OIV megadta az Uniónak az OIV eljárási szabályzatának 4. cikkében előírt különleges státuszt, amely lehetővé teszi, hogy az Unió bekapcsolódjon a bizottságok, az albizottságok és a szakértői csoportok munkájába, valamint hogy részt vegyen a közgyűlés és a végrehajtó bizottság ülésein.

               2.2.Az OIV

               A Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet (OIV) a szőlészet és a borászat, a boralapú italok, a csemegeszőlő, a mazsola és az egyéb szőlészeti és borászati termékek területén tevékenykedő tudományos és szakmai kormányközi szervezet. Az OIV célkitűzései a következők: i. tájékoztatás nyújtása azon intézkedésekről, amelyek révén a termelők, a fogyasztók, valamint a szőlészeti és borászati termékek ágazatában tevékenykedő egyéb szereplők érdekei figyelembe vehetők, ii. segítségnyújtás a szabványosításra irányuló tevékenységekben részt vevő egyéb nemzetközi szervezeteknek, valamint iii. hozzájárulás a meglévő gyakorlatok és szabványok nemzetközi harmonizációjához.

               2.3.Az OIV tervezett jogi aktusa

               Az OIV következő közgyűlésére 2021. július 12-én kerül sor. Ezzel összefüggésben és a szakértői csoport 2021 márciusában és áprilisában videokonferencia útján megtartott ülésén folytatott megbeszélések alapján várhatóan a következő – az uniós jogra joghatással bíró – állásfoglalások kerülnek fel a közgyűlés napirendjére elfogadás céljából:

               –az OENO-TECHNO 14-541A, 14-541B és 15-581A jelzetű állásfoglalás-tervezetek, amelyek új borászati eljárásokat határoznak meg;

               –az OENO-SPECIF 17-625 és 17-629 jelzetű állásfoglalás-tervezetek, amelyek új azonosítási előírásokat határoznak meg bizonyos, bortermeléshez használt anyagok tekintetében, az OENO-SPECIF 20-673 jelzetű állásfoglalás-tervezet, amely egy bortermeléshez használt anyag esetében módosítja a kapcsolódó azonosítási előírásokat, valamint az OENO-SPECIF 20-682 jelzetű állásfoglalás-tervezet, amely aktualizálja a bizonyos borkészítési eljárásokra hivatkozó OIV-szövegeket;

               –az OENO-MICRO 18-632 állásfoglalás-tervezet, amely egyes borászati eljárások tekintetében aktualizálja az analitikai és a mikrobiológiai ellenőrzési technikákat;

               –az OENO-SCMA 16-601A, 16-601B, 18-636, 18-637 és 19-661 jelzetű állásfoglalás-tervezetek, amelyek új vizsgálati módszereket határoznak meg.

               Az eddigiekhez hasonlóan most is számítani lehet arra, hogy az OIV közgyűlésének ülésére összeállított napirend még módosul és további, az uniós jogra joghatást gyakorló állásfoglalásokkal egészül ki. A közgyűlés által elvégzendő munka hatékonyságának biztosítása és egyúttal a Szerződésekben foglalt szabályok tiszteletben tartása érdekében a Bizottság kellő időben kiegészíti vagy módosítja e javaslatot, lehetővé téve ezáltal a Tanács számára, hogy az érintett állásfoglalásokra vonatkozóan is elfogadja a képviselendő álláspontot.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az OIV következő közgyűlésén szavazásra bocsátandó állásfoglalás-tervezeteket a borágazat tudományos és műszaki szakértői részletesen megvitatták. Az állásfoglalások hozzájárulnak a borászati szabványok nemzetközi szintű harmonizációjához, és olyan keretet teremtenek, amely tisztességes versenyt biztosít a borágazat termékeivel folytatott kereskedelemben. Következésképpen helyénvaló támogatni őket.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése attól függetlenül alkalmazandó, hogy az Unió tagja-e a szervnek vagy részes fele-e a megállapodásnak
                  1
               .

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  2
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet (OIV) a szőlészet és a borászat, a boralapú italok, a csemegeszőlő, a mazsola és az egyéb szőlészeti és borászati termékek területén tevékenykedő tudományos és szakmai kormányközi szervezet. Az OIV-nek jelenleg 48 állam, köztük 20 uniós tagállam a tagja. Az Európai Unió nem tagja az OIV-nek. 2017. október 20. óta azonban az OIV megadta az Uniónak az OIV eljárási szabályzatának 4. cikkében előírt különleges státuszt, amely lehetővé teszi, hogy az Unió bekapcsolódjon a bizottságok, az albizottságok és a szakértői csoportok munkájába, valamint hogy részt vegyen a közgyűlés és a végrehajtó bizottság ülésein.

               Az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet értelmében egyes, az OIV által elfogadott és közzétett állásfoglalások joghatást gyakorolnak az uniós jogra. Ezért indokolt, hogy a szóban forgó állásfoglalások tekintetében az Unió hatáskörébe tartozó kérdésekre vonatkozó uniós álláspontot a Tanács fogadja el és azt az OIV ülésein a szervezetben tagsággal rendelkező uniós tagállamok az Unió érdekében együttesen eljárva képviseljék.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik csak járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen anyagi jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt anyagi jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Az elfogadandó állásfoglalás-tervezetek fő célja a borászati szabványok harmonizálásához és ezáltal a közös agrárpolitika végrehajtásához kapcsolódik. Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 43. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 43. cikke, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Nem alkalmazandó

               2021/0130 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió nevében a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezetben (OIV) képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)2021. július 12-én megtartandó következő közgyűlésén a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet (OIV) az EUMSZ 218. cikke (9) bekezdése értelmében joghatással bíró állásfoglalásokat fog megvitatni és – valószínűleg – elfogadni.

               (2)Az Unió nem tagja az OIV-nek. Az OIV azonban 2017. október 20-án megadta az Unió számára az OIV eljárási szabályzatának 4. cikkében előírt különleges státuszt.

               (3)20 uniós tagállam tagja az OIV-nek. E tagállamoknak lehetőségük van módosításokat javasolni az OIV állásfoglalás-tervezeteit illetően, és az OIV legközelebbi, 2021. július 12-én megtartandó közgyűlésén felkérést fognak kapni a szóban forgó állásfoglalás-tervezetek elfogadására.

               (4)Ezért indokolt, hogy a szóban forgó állásfoglalások tekintetében az Unió hatáskörébe tartozó kérdésekre vonatkozó uniós álláspontot a Tanács fogadja el és azt az OIV ülésein a szervezetben tagsággal rendelkező uniós tagállamok az Unió érdekében együttesen eljárva képviseljék.

               (5)Az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  3
                és az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet
                  4
                értelmében egyes, az OIV által elfogadott és közzétett állásfoglalások joghatással fognak bírni.

               (6)Az 1308/2013/EU rendelet 80. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében a Bizottságnak borászati eljárások engedélyezésekor figyelembe kell vennie az OIV által ajánlott és közzétett borászati eljárásokat és vizsgálati módszereket.

               (7)Az 1308/2013/EU rendelet 80. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottságnak a borágazati termékek összetételének meghatározására szolgáló vizsgálati módszereket az OIV által ajánlott és közzétett releváns módszerekből kiindulva kell meghatároznia, kivéve, ha e módszerek az Unió által elérni kívánt cél szempontjából nem hatékony vagy nem megfelelő eszköznek minősülnek.

               (8)Az 1308/2013/EU rendelet 90. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az Unióba behozott borágazati termékeket az Unió által a szóban forgó rendelet alapján engedélyezett borászati eljárásokkal összhangban, illetve ezen engedély megadása előtt az OIV által ajánlott és közzétett borászati eljárásokkal összhangban kell előállítani.

               (9)Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet 9. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy ha a Bizottság nem határoz meg a borászati eljárások során alkalmazott anyagokra vonatkozó tisztasági és azonosítási előírásokat, akkor a szóban forgó rendelet I. mellékletének A. részében szereplő 2. táblázat 4. oszlopában említett, OIV-ajánlásokra hivatkozó tisztasági és azonosítási előírások érvényesek.

               (10)Az OENO-TECHNO 14-541A, 14-541B és 15-581A jelzetű állásfoglalás-tervezetek új borászati eljárásokat határoznak meg. Ezek az állásfoglalások az 1308/2013/EU rendelet 80. cikke (3) bekezdésének a) pontja és 90. cikkének (2) bekezdése értelmében joghatással fognak bírni.

               (11)Az OENO-SPECIF 17-625 és 17-629 jelzetű állásfoglalás-tervezetek új azonosítási előírásokat határoznak meg bizonyos, bortermeléshez használt anyagok tekintetében. Az OENO-SPECIF 20-673 jelzetű állásfoglalás-tervezet egy bortermeléshez használt anyag esetében módosítja az azonosítási előírásokat. Az OENO-SPECIF 20-682 jelzetű állásfoglalás-tervezet aktualizálja a bizonyos borkészítési eljárásokra hivatkozó OIV-szövegeket. Ezek az állásfoglalások az 1308/2013/EU rendelet 80. cikke (3) bekezdésének a) pontja és 90. cikkének (2) bekezdése, valamint az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 9. cikkének (1) bekezdése értelmében joghatással fognak bírni.

               (12)Az OENO-MICRO 18-632 állásfoglalás-tervezet egyes borászati eljárások tekintetében aktualizálja az analitikai és a mikrobiológiai ellenőrzési technikákat. Ez az állásfoglalás az 1308/2013/EU rendelet 80. cikke (3) bekezdésének a) pontja és 90. cikkének (2) bekezdése értelmében joghatással fog bírni.

               (13)Az OENO-SCMA 16-601A, 16-601B, 18-636, 18-637 és 19-661 jelzetű állásfoglalás-tervezetek új vizsgálati módszereket határoznak meg. Ezek az állásfoglalások az 1308/2013/EU rendelet 80. cikke (3) bekezdésének a) pontja és 80. cikkének (5) bekezdése értelmében joghatással fognak bírni.

               (14)Az OIV említett állásfoglalás-tervezeteit a borágazat tudományos és technikai kérdéseivel foglalkozó szakértők részletesen megvitatták. Az említett állásfoglalás-tervezetek hozzájárulnak a borászati szabványok nemzetközi szintű harmonizációjához, és olyan keretet teremtenek, amely tisztességes versenyt biztosít a borágazat termékeivel folytatott kereskedelemben. Következésképpen helyénvaló támogatni őket.

               (15)Annak biztosítása érdekében, hogy az OIV 2021. július 12-i közgyűlését megelőző tárgyalásokon az OIV-ben tagsággal rendelkező tagállamok rendelkezhessenek a szükséges rugalmassággal, felhatalmazást kell kapniuk az OIV szóban forgó állásfoglalás-tervezeteire vonatkozó módosítások elfogadására, feltéve, hogy a módosítások nem érintik az állásfoglalás-tervezetek lényegét,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió nevében az OIV 2021. július 12-i közgyűlésén képviselendő álláspont a mellékletben kerül meghatározásra, és azt az OIV-ben tagsággal rendelkező uniós tagállamok az Unió érdekében együttesen eljárva képviselik.

               2. cikk

               (1)Ha az 1. cikkben említett álláspontot vélhetően befolyásolják az OIV ülései előtt vagy alatt ismertetett új tudományos vagy műszaki információk, akkor az OIV-ben tagsággal rendelkező uniós tagállamok kérelmezik, hogy az OIV közgyűlésében halasszák el a szavazást az Unió által képviselendő álláspontnak az új információk alapján történő meghatározásáig.

               (2)Az OIV-ben tagsággal rendelkező tagállamok – egyeztetést követően és az Unió álláspontjának meghatározásáról szóló további tanácsi határozat nélkül – az Unió érdekében együttesen eljárva elfogadhatnak a mellékletben említett állásfoglalás-tervezetekre vonatkozó olyan módosításokat, amelyek azok lényegét nem érintik.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság és a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. pont.

                     (2)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (3)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1308/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 671. o.).

                     (4)

                        A Bizottság (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. március 12.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az alkoholtartalom-növelés engedélyezésére vonatkozó lehetőség által érintett szőlőtermő területek, az engedélyezett borászati eljárások és a szőlőből készült termékek előállítására és tartósítására alkalmazandó korlátozások, a melléktermékek százalékos arányban megadott minimális alkoholtartalma és a melléktermékek kivonása, valamint az OIV adatlapjainak közzététele tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 149., 2019.6.7., 1. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.5.26.
            COM(2021) 257 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió nevében a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezetben (OIV) képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               A tagállamok az Unió érdekében együttesen eljárva kizárólag a borászati eljárásokkal, a borászati eljárások során alkalmazott anyagokra vonatkozó tisztasági és azonosítási előírásokkal, valamint a borágazati termékek összetételének meghatározására szolgáló vizsgálati módszerekkel kapcsolatos, a 7. szakaszban lévő alábbi állásfoglalás-tervezeteket támogatják, fenntartva a jogot arra, hogy ezeket az állásfoglalásokat az új fejlemények alapján a jövőben esetleg felülvizsgálják:

               –OENO-TECHNO 14-541A: Proteázok használata a zavarosságot okozó fehérjék koncentrációjának a szőlőmustban történő csökkentésére

               –OENO-TECHNO 14-541B: Proteázok használata a zavarosságot okozó fehérjék koncentrációjának a borban történő csökkentésére

               –OENO-TECHNO 15-581A: Fumársavas kezelés a borban – Cél: mikrobiológiai stabilizáció

               –OENO-SPECIF 17-625: Az enzimkészítményekben végbemenő proteázaktivitás (aszpergillopepszin I) összehasonlító értékelése

               –OENO-SPECIF 17-629: A mélységi szűrőlapokról szóló monográfia

               –OENO-SPECIF 20-673: A kálium-kazeinátról szóló monográfia aktualizálása

               –OENO-SPECIF 20-682: A galaktanázaktivitásra vonatkozó hivatkozások és adatok eltávolítása az OIV szövegeiből

               –OENO-MICRO 18-632: Az analitikai technikákról és a mikrobiológiai ellenőrzésről szóló, az összes monográfia esetében megegyező vizsgálatokat ismertető COEI-2-CONBAC adatlap aktualizálása

               –OENO-SCMA 16-601A: Az OIV-MA-AS2-01A és OIV-MA-AS2-01B jelzetű, „Sűrűség és fajsúly 20 ℃-on” elnevezésű módszer felülvizsgálata

               –OENO-SCMA 16-601B: Az OIV-MA-AS312-01A és OIV-MA-AS312-01B jelzetű, „Térfogatszázalékban kifejezett alkoholtartalom” elnevezésű módszer felülvizsgálata

               –OENO-SCMA 18-636: A bor édesítőszer-tartalmának meghatározására szolgáló módszer

               –OENO-SCMA 18-637: Elemanalízis mikrohullámú plazma atomemissziós spektrometriával (MP-AES)

               –OENO-SCMA 19-661: Kollaboratív vizsgálat – Az összes kén-dioxid-tartalom meghatározására szolgáló módszer validálása: laboratóriumok közötti körvizsgálat


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.5.31.
            COM(2021) 268 final
            2021/0131(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló megállapodás részes feleinek tervezett határozatával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya a Bizottság által az Európai Unió nevében a hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló megállapodással (a továbbiakban: megállapodás) összefüggésben a megállapodás kamatlábakra vonatkozó rendelkezéseinek módosítására irányuló tervezett határozattal kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat. Az említett rendelkezések meghatározzák az exporthitelekhez nyújtott hivatalos finanszírozási támogatásra alkalmazandó minimális CIRR-kamatlábakat (Commercial Interest Reference Rates – kereskedelmi referencia-kamatlábak). A tervezett határozat harmonizálná a megállapodást aláíró felek gyakorlatait, és olyan feltételeket biztosítana, amelyek a magán pénzügyi piacokra vonatkozó feltételeket tükrözik.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.Megállapodás a hivatalosan támogatott exporthitelekről

               A megállapodás egy informális megállapodás az EU, az USA, Kanada, Japán, Korea, Norvégia, Svájc, Ausztrália, Új-Zéland és Törökország között, melynek célja, hogy keretet biztosítson a hivatalosan támogatott exporthitelek szabályszerű alkalmazásához. A gyakorlatban ez egyenlő versenyfeltételek megteremtését (azáltal, hogy a verseny alapját az exportált termékek és szolgáltatások ára és minősége képezi, nem pedig a biztosított pénzügyi feltételek), valamint az arra való törekvést jelenti, hogy megszüntessék a támogatásokat és a kereskedelemnek a hivatalosan támogatott exporthitelekkel kapcsolatos torzulásait. A megállapodás 1978 áprilisában határozatlan időtartamra hatályba lépett, és bár az OECD titkárságától kap adminisztratív támogatást, nem az OECD jogi aktusa
                  1
               .

               A megállapodást rendszeresen frissítik, figyelembe véve azokat a pénzügyi piaci és szakpolitikai fejleményeket, amelyek hatást gyakorolnak a hivatalosan támogatott exporthitelek nyújtására. A megállapodást az 1233/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  2
                átültette az uniós jogrendbe, és így az jogilag kötelező érvényűvé vált az EU-ban
                  3
               . A megállapodás feltételeinek felülvizsgálatait az e rendelet 2. cikke szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén építik be az uniós jogba.

               2.2.A hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló megállapodás részes felei

               Az Uniót az Európai Bizottság képviseli a megállapodás részes feleinek (a továbbiakban: felek) ülésein, valamint a felek írásbeli döntéshozatali eljárásaiban. A megállapodás valamennyi módosításáról konszenzussal határoznak. Az Unió álláspontját a Tanács fogadja el, és azt a tagállamok az exporthitelekkel foglalkozó tanácsi munkacsoportban vitatják meg
                  4
               .

               A megállapodás 63. cikkének a) pontja úgy rendelkezik, hogy „A felek időszakonként felülvizsgálják a CIRR-kamatláb meghatározására szolgáló rendszert annak biztosítása érdekében, hogy a közölt kamatlábak az aktuális piaci viszonyokat tükrözzék, és teljesítsék az érvényben lévő kamatlábak megállapításának alapjául szolgáló célokat. A vizsgálatok a kamatlábakhoz hozzáadandó felárra is kiterjednek.”

               2.3.A hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló megállapodás részes feleinek tervezett jogi aktusa

               A CIRR-rendszer felülvizsgálata 2014 eleje óta folyamatban van. A CIRR-kamatlábak államilag támogatott exportfinanszírozási szerződés részeként kínálható rögzített minimális kamatlábak. A CIRR-kamatlábakat a megállapodás valamennyi részes felének pénznemére vonatkozóan rögzítik. A felek a 2014 júniusában tartott 127. ülésükön megbízták a szakértői csoportjukat (Technical Experts to the Participants), hogy vizsgálják felül a CIRR-kamatlábakról szóló megállapodásban foglalt rendelkezéseket.

               A CIRR-reform az operatív szempontokra (pl. a kamatlábak fenntartására és rögzítésére vonatkozó szabályok), valamint a strukturális szempontokra (pl. alapkamatlábak, árrések és felárak) kiterjedő, átfogó reformot jelentene. A CIRR-reform célja a felek hitelezési gyakorlatainak harmonizálása és a CIRR-kamatlábak piaci kamatlábakhoz való közelítése. A CIRR-kamatlábakra vonatkozó tervezett rendelkezések minden ügyletre vonatkoznának, kivéve a hajókra vonatkozó ágazati megállapodás és a polgári légi járművekre vonatkozó ágazati megállapodás hatálya alá tartozó ügyleteket.

               A felek 2019 júniusában tartott 141. ülésén a szakértői csoport elnöke ismertette a CIRR-reformra vonatkozó elnöki javaslat tervezetét, amelynek célja a szakértői munka során kifejezett eltérő érdekek és álláspontok közötti egyensúly megteremtése. Az elnöki javaslattervezet széles körű általános támogatást kapott a felektől, néhány kisebb kérdés azonban még megoldásra várt. A felek tavaly novemberi ülésén a felek álláspontjai közeledtek egymáshoz. A megállapodás részes feleinek írásbeli eljárás keretében határozatot kell elfogadniuk a kompromisszumos javaslattervezetről.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               A támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás (a továbbiakban: SCM-megállapodás) az exporttámogatások szemléltető jegyzékében kivételt állapít meg a megállapodásra vonatkozóan, feltéve, hogy a megállapodás rendelkezéseivel összhangban lévő exporthitel-nyújtási gyakorlat nem minősül az SCM-megállapodás által tiltott exporttámogatásnak. Ez azt jelenti, hogy ha egy WTO-tag megállapodás egyik részes fele, és az exporthitel-nyújtási gyakorlata összhangban van a megállapodással, vagy ha a gyakorlatban valamely WTO-tag a megállapodás rendelkezéseivel összhangban álló kamatláb-meghatározási gyakorlatot alkalmaz, az exporthitel-nyújtási gyakorlat nem minősül exporttámogatásnak. Ez különös jelentőséget tulajdonít a megállapodás kamatlábakra vonatkozó rendelkezéseinek.

               A CIRR-kamatlábakra vonatkozó rendelkezések hosszú ideje változatlanok, és átfogó reformra szorulnak. A kereskedelemfinanszírozás egyre meghatározóbbá vált a globális kereskedelemben a beszerzési döntésekben, és ennek következtében a pénzügyi termékek és szerződéses struktúrák széles skálájának kínálata található meg a magán pénzügyi piacokon. A megfelelés biztosítása érdekében a megállapodás kamatlábakra vonatkozó rendelkezéseit rendszeresen hozzá kell igazítani a változó piaci gyakorlatokhoz. A megállapodás csupán az államilag támogatott, rögzített kamatozású hitelek nyújtására vonatkozó általános elveket vázolja fel, és a strukturális szempontokra összpontosít. A tagállamok – mivel a legtöbb más félhez képest szélesebb körben nyújtanak CIRR-kamatlábakat, és az EU-n belüli gyakorlatokat közelíteni kívánják – informálisan megállapodtak a CIRR-rendszer működési szempontjaira vonatkozó szabályokban, amelyek kiegészítik a megállapodás rendelkezéseit. A megállapodás és az informális uniós iránymutatások mellett a legtöbb tagállam nemzeti szinten is szabályozta a CIRR-kamatlábakat.

               A CIRR-reformról szóló tervezett határozat a megállapodás XVI. mellékletének részletesebb és átfogóbb naprakésszé tételét tenné lehetővé. Ez egyaránt kiterjedne a hitelezőnél az exportszerződés vevő általi aláírása előtt felmerült költségekre (pl. a kamatláb felkínálásáért és rögzítéséért felszámított minimális díjakra vonatkozó szabályok), valamint a kamatlábnak az államkötvények hozama és az egyéb finanszírozási költségek fedezésére szolgáló felár alapján történő kiszámítására vonatkozó szabályokra. A finanszírozási költségeket befolyásoló elemek beépítésével a CIRR-reform célja, hogy nagyobb összhangot teremtsen az exporthitel-ügynökségek által kínált feltételek tekintetében, és ezáltal egyenlő versenyfeltételeket biztosítson a megállapodás részes felei között. Ezáltal a reform szűkítené az uniós tagállamok azon lehetőségét, hogy a CIRR-kamatlábakra vonatkozó nemzeti rendelkezéseket hozzáigazítsák a hazai gazdasági szereplők sajátos igényeihez. A tervek szerint kétéves átmeneti időszak fog rendelkezésre állni ahhoz, hogy a közvetlen hitelezést kínáló exporthitel-ügynökségek alkalmazkodni tudjanak az új iránymutatásokhoz.

               Összefoglalva, a CIRR-reformról szóló tervezett határozat mind operatív, mind strukturális szempontból olyan szabályokat tartalmaz, amelyek nagyobb szakpolitikai koherenciát biztosítanának, és javítanák a felek közötti egyenlő versenyfeltételeket. Ezért a Tanács ajánlja, hogy az Unió írásbeli eljárással hagyja jóvá a megállapodás részes feleinek a CIRR-kamatlábakról szóló új iránymutatások elfogadására vonatkozó határozattervezetét.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  5
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus meghatározó módon befolyásolhatja az uniós szabályozás tartalmát, nevezetesen a hivatalosan támogatott exporthitelek terén bizonyos iránymutatások alkalmazásáról, valamint a 2001/76/EK és a 2001/77/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. november 16-i 1233/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet, mivel annak 2. cikke rögzíti, hogy „[a] Bizottság a 3. cikknek megfelelően a megállapodás résztvevői által az iránymutatásokhoz fűzött módosítások nyomán felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a II. melléklet módosítása céljából”.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a közös kereskedelempolitika hatálya alá tartozó exporthitelekkel kapcsolatos. Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 207. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2021/0131 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló megállapodás részes feleinek tervezett határozatával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló megállapodásban (a továbbiakban: megállapodás) foglalt iránymutatásokat az 1233/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  6
                átültette az uniós jogba, és így az jogilag kötelező érvényűvé vált az EU-ban.

               (2)A megállapodás 63. cikke szerint a megállapodás részes feleinek (a továbbiakban: felek) időszakonként felül kell vizsgálniuk a CIRR-kamatlábak (Commercial Interest Reference Rates – kereskedelmi referencia-kamatlábak) meghatározására szolgáló rendszert annak biztosítása érdekében, hogy a közölt kamatlábak az aktuális piaci viszonyokat tükrözzék, és teljesítsék az érvényben lévő kamatlábak megállapításának alapjául szolgáló célokat. A vizsgálatoknak a kamatlábakhoz hozzáadandó felárra is ki kell terjedniük.

               (3)A felek írásbeli eljárás keretében döntenek a CIRR-kamatlábakról szóló megállapodás rendelkezéseinek módosítására irányuló tervezett határozatról.

               (4)A CIRR-kamatlábakra vonatkozó rendelkezések reformjára vonatkozó tervezett határozatnak nagyobb szakpolitikai koherenciát kell biztosítania és harmonizálnia kell a hitelezési gyakorlatokat, ezáltal erősítve a felek közötti egyenlő versenyfeltételeket. Emellett a hivatalosan támogatott exporthitel-ügyletekben kínált rögzített kamatlábakat közelítenie kell a piaci kamatlábakhoz, és biztosítania kell, hogy azok jobban igazodjanak a magán pénzügyi piacon kínált feltételekhez. Egy kétéves átmeneti időszak elegendő időt kell, hogy biztosítson az exporthitel-ügynökségek számára az új iránymutatások elfogadására és közlésére.

               (5)Helyénvaló meghatározni az Unió által a megállapodás részes feleinek írásbeli eljárása során képviselendő álláspontot, mivel a tervezett határozat – az 1233/2011/EU rendelet 2. cikkéből adódóan – meghatározó módon befolyásolja majd az uniós szabályozás tartalmát,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló megállapodás részes feleinek írásbeli eljárásában a CIRR-kamatlábakról szóló rendelkezések módosítására vonatkozó, tervezett határozattal kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontot e határozat melléklete tartalmazza.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Az OECD-egyezmény 5. cikkében meghatározottak szerint.

                     (2)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1233/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a hivatalosan támogatott exporthitelek terén bizonyos iránymutatások alkalmazásáról, valamint a 2001/76/EK és a 2001/77/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 326., 2011.12.8., 45. o.).

                     (3)

                        Az OECD-megállapodás korábbi verzióit már korábban átültették tanácsi határozatok útján az uniós jogba.

                     (4)

                        A Tanács határozata a hitelbiztosítással, hitelgaranciával és pénzügyi hitelekkel foglalkozó politika-koordinációs csoport létrehozásáról (HL 66., 1960.10.27., 1339. o.).

                     (5)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (6)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1233/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a hivatalosan támogatott exporthitelek terén bizonyos iránymutatások alkalmazásáról, valamint a 2001/76/EK és a 2001/77/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 326., 2011.12.8., 45. o.) (a továbbiakban: az 1233/2011/EU rendelet).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.5.31.
            COM(2021) 268 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            a hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló megállapodás részes feleinek tervezett határozatával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               JAVASLAT

               XVII. MELLÉKLET

               1. SZAKASZ:A CIRR-KAMATLÁBAK KIALAKÍTÁSA

               1.Minden fél pénznemére vonatkozóan meg kell állapítani egy CIRR-kamatlábat, feltéve, hogy a szükséges adatokat a titkárság rendelkezésére bocsátják. A megállapodásban részes vagy nem részes felek kérhetik, hogy a CIRR-kamatlábat a megállapodásban nem részes valamely fél pénznemére vonatkozóan állapítsák meg. Az érdekelt nem részes féllel egyeztetve a részes fél vagy a nem részes fél nevében a titkárság javaslatot tehet a CIRR-kamatlábnak az adott pénznemre vonatkozóan történő kialakítására.

               2.A többi félnek egy bizonyos pénznemre vonatkozóan meghatározott CIRR-kamatlábat kell alkalmaznia, amennyiben úgy döntenek, hogy ebben a pénznemben történik a finanszírozás.

               3.A CIRR-kamatláb egy alapkamatlábból és egy felárból áll.

               4.A minimális CIRR-kamatláb egyik pénznem esetében sem lehet alacsonyabb 15 bázispontnál.

               I.AZ ALAPKAMATLÁB MEGÁLLAPÍTÁSA

               5.A CIRR-kamatlábakat havonta számítják ki, és azok minden hónap 15. napján lépnek hatályba.

               6.A CIRR-alapkamatlábakat államkötvényhozamok felhasználásával számítják ki.

               7.Az egyes ügyleteknél alkalmazandó államkötvény futamidejét a következő képlet szerint kell meghatározni: lehívási időszak + 0,5 futamidő + 0,5 törlesztési gyakoriság években
                  1
                (standard törlesztési ütemezés esetében). A nem szabványos törlesztési konstrukció szerinti ügyletek esetében a következő képletet kell alkalmazni: DP + [∑ ( − ) ∗ ] / ∑   =1  =1 ∗ 1/365]
                  2
               . Az eredményt a legközelebbi évre kerekítik, felső határát tíz évben, alsó határát pedig három évben határozzák meg.

               8.A felek saját pénznemükre vonatkozó kötvényhozamokat az előző naptári hónap 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 és 10 éves államkötvényei összes napi hozamának számtani átlaga alapján számítják ki. Ezeket a hozamokat minden hónap végét követően legkésőbb öt napon belül jelenteni kell a titkárságnak, és havonta nyilvánosságra kell hozni.

               9.A felek lineáris interpolációt alkalmazhatnak a szükséges hozamok megállapítása érdekében, amennyiben az a 2 éves államkötvények interpolációs tartományán belül van, egészen a 15 éves államkötvényekkel bezárólag. Az alacsonyabb vagy magasabb kötvényhozamra történő extrapoláció nem megengedett.

               10.Abban az esetben, ha egy vagy több szükséges államkötvényre vonatkozóan nem szerezhetők be adatok (a 8. és 9. pont szerint), ezen pénznem tekintetében CIRR-kamatláb nem kerül meghatározásra az ilyen futamidőhöz kötött ügyletekre vonatkozóan (lásd a 7. pontot), kivéve, ha a hiányzó adatok rövidebb futamidőkre vonatkoznak, és a hosszabb futamidőkre (legfeljebb 10 évre) vonatkozó adatszolgáltatás megtörtént. Ebben az esetben az ilyen rövidebb futamidőhöz kötött alapkamatlábakat a legközelebbi hosszabb futamidejű államkötvény hozamai alapján kell kiszámítani.

               II.A FELÁR MEGÁLLAPÍTÁSA

               11.A felárat negyedévente számítják ki (minden év január 15-én, április 15-én, július 15-én és október 15-én) az ötéves csereügyleti felár hozamainak megfelelően (az ötéves államkötvény kamatlába és az ötéves csereügyleti kamatláb közötti különbség).

               12.A felárat a következő képlettel kell kiszámítani: 0,5 * (az ötéves csereügyleti felár napi hozamainak háromhavi átlaga) + 80 bázispont. Az eredményt a legközelebbi bázispontra kerekítik, felső határát maximum 120 bázispontban, alsó határát pedig minimum 80 bázispontban határozzák meg.

               13.Az alkalmazandó ötéves csereügyleti felár napi értékeinek háromhavi átlagát az adott pénznemben az utolsó három naptári hónapra eső napi ötéves csereügyleti felár számtani átlagának kiszámításával állapítják meg. Ezeket legkésőbb öt nappal minden negyedév végét követően jelenteni kell a titkárságnak.

               14.Abban az esetben, ha az ötéves csereügyleti felár nem áll rendelkezésre a piacon egy adott pénznemre vonatkozóan, a felárat 100 bázispontban határozzák meg.

               15.Az így kapott felárakat minden negyedév elején nyilvánosságra hozzák.

               2. SZAKASZ:A CIRR-KAMATLÁBAK ALKALMAZÁSA

               16.Ha a hivatalos finanszírozási támogatást változó kamatozású kölcsönökhöz nyújtják, a bankok és más finanszírozó intézetek nem kínálhatnak lehetőséget arra, hogy a kölcsön időtartama alatt a CIRR-kamatláb (az eredeti szerződés időpontjában) vagy a rövid lejáratú piaci kamatláb közül az alacsonyabb legyen választható.

               I.A CIRR-KAMATLÁBAK ÉRVÉNYESSÉGI IDEJE

               17.A CIRR-kamatláb a pénzügyi szerződés időpontja előtt, a pénzügyi szerződés időpontjában vagy azt követően zárolható.

               18.Abban az esetben, ha a CIRR-kamatlábat a pénzügyi szerződés időpontja előtt zárolják és tartják fenn, a fenntartási időszak nem haladhatja meg a 12 egymást követő hónapot
                  3
               , a fenntartási időszak hosszát legkésőbb a jegyzés időpontjában kell meghatározni, és az alkalmazandó CIRR-kamatlábat egy további felárral kell kiegészíteni az alábbi táblázatnak megfelelően.

                        Fenntartási időszak (hónapokban)

                        Fenntartási időszak költsége

                        1 hónapos fenntartás

                        20 bázispont

                        2 hónapos fenntartás

                        20 bázispont

                        3 hónapos fenntartás

                        20 bázispont

                        4 hónapos fenntartás

                        20 bázispont

                        5 hónapos fenntartás

                        20 bázispont

                        6 hónapos fenntartás

                        20 bázispont

                        7 hónapos fenntartás

                        23 bázispont

                        8 hónapos fenntartás

                        26 bázispont

                        9 hónapos fenntartás

                        30 bázispont

                        10 hónapos fenntartás

                        34 bázispont

                        11 hónapos fenntartás

                        39 bázispont

                        12 hónapos fenntartás

                        44 bázispont

               19.Ha a fenntartási időszak a pénzügyi szerződés időpontja előtt lejár, a CIRR-kamatláb azonnal vagy egy későbbi időpontban újból meghatározható, és egy új fenntartási időszakra fenntartható. Ha a kereskedelmi szerződés aláírására az újbóli meghatározás előtt került sor, az újból meghatározott kamatláb nem lehet alacsonyabb a legutóbb zárolt kamatlábnál. Nincs korlátozás arra vonatkozóan, hogy a CIRR-kamatlábat hányszor lehet újból meghatározni.

               20.A kamatképződési időszakban a pénzügyi szerződés időpontját megelőzően vagy a pénzügyi szerződés időpontjában bekövetkező bármely változás a CIRR-alapkamatláb újraszámítását vonja maga után. Ezt az újraszámítást az új kamatképződési időszak alapján kell elvégezni az eredeti jegyzési időpontban érvényes alapkamatlábak alkalmazásával; ami nem tekinthető a CIRR-kamatláb újbóli meghatározásának vagy törlésének.

               II.A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI DÍJ

               21.A közvetlen hitelekért kötelezettségvállalási díjat kell felszámítani. Ha a CIRR-kamatlábat a pénzügyi szerződés időpontját megelőzően vagy a pénzügyi szerződés időpontjában zárolták, a kötelezettségvállalási díjat közvetlenül a pénzügyi szerződés időpontját követően kell felszámítani. Ha a CIRR-kamatlábat a pénzügyi szerződés időpontját követően zárolták, a kötelezettségvállalási díjat közvetlenül a jegyzés időpontját követően kell felszámítani.

               22.A felek a kereskedelmi piaci gyakorlatok alapján vagy azokhoz képest magasabb kötelezettségvállalási díjat számíthatnak fel, feltéve, hogy ez az információ rendelkezésre áll.

               III.ÖNKÉNTES TÖRLÉS ÉS ÖNKÉNTES ELŐTÖRLESZTÉS

               23.Ha a CIRR-kamatlábat önkéntesen törlik, bármely későbbi CIRR-kamatláb, amelyet ugyanarra az ügyletre és ugyanazon exportőrre vonatkozóan adtak meg, nem lehet alacsonyabb a legutóbb jegyzett CIRR-kamatlábnál.

               24.A pénzügyi szerződés időpontja előtt a CIRR-kamatláb törlése vagy a változó kamatlábra való áttérés nem jár költségekkel.

               25.A pénzügyi szerződés időpontjának bekövetkezésekor és függetlenül attól, hogy a CIRR-kamatlábat mikor határozták meg, a kölcsönnek vagy bármekkora hányadának önkéntes felmondása vagy önkéntes előtörlesztése esetén a kölcsönfelvevőnek meg kell térítenie a hivatalos finanszírozási támogatást nyújtó állami intézménynek az előtörlesztés következtében felmerülő összes költségét és veszteségét. Ez magában foglalja az állami intézménynek az előtörlesztés vagy az önkéntes törlés által megszakított, várható fix készpénzbevételének pótlásával kapcsolatban felmerült költségeit.

               3. SZAKASZ:FELÜLVIZSGÁLAT ÉS ÁTMENETI MEGÁLLAPODÁSOK

               26.Az e mellékletben foglalt rendelkezések a reformról szóló megállapodás időpontjától számított két év elteltével lépnek hatályba az ettől az időponttól kezdődően megkötött ügyletekre vonatkozóan.

               27.A felek a reformról való megállapodás időpontjától számított legkésőbb négy év elteltével elvégzik a CIRR-kamatlábakra vonatkozó, e mellékletben részletezett rendelkezések átfogó felülvizsgálatát.

               II.A XV. MELLÉKLET KIEGÉSZÍTÉSEI (FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK LISTÁJA)

               ·A pénzügyi szerződés időpontja: az az időpont, amikor a pénzügyi szerződés valamennyi részes fél számára kötelezővé válik, figyelembe véve a kapcsolódó jogi kötelezettségeket.

               ·A jegyzés napja: az az időpont, amikor a CIRR-kamatlábat zárolják.

               ·Fenntartási időszak: a jegyzés időpontjában kezdődő és a pénzügyi szerződés időpontjában végződő időszak.

               ·Kamatképződési időszak: az az időszak, amely alatt a kamatok felhalmozódnak (azaz az első folyósítástól az utolsó tőketörlesztésig: lehívási időszak + futamidő).

               III.A 20. CIKKNEK A REFORM HATÁLYBALÉPÉSEKOR TÖRTÉNŐ MÓDOSÍTÁSA

               20.A CIRR-KAMATLÁBAK KIALAKÍTÁSA ÉS ALKALMAZÁSA

               a)A hajókhoz megállapodás és annak valamennyi melléklete – a polgári légi járművekhez nyújtott exporthitelekről szóló ágazati megállapodás (III. melléklet) kivételével – alapján nyújtott hivatalos finanszírozási támogatásra vonatkozó CIRR-kamatláb meghatározása és alkalmazása a XVI. melléklet rendelkezéseinek megfelelően történik.

               b)A megállapodás és annak valamennyi melléklete – a hajókhoz nyújtott exporthitelekről szóló ágazati megállapodás (I. melléklet) és a polgári légi járművekhez nyújtott exporthitelekről szóló ágazati megállapodás (III. melléklet) kivételével – alapján nyújtott hivatalos finanszírozási támogatásra vonatkozó CIRR-kamatláb meghatározása és alkalmazása a XVII. melléklet rendelkezéseinek megfelelően történik.

                     (1)

                        A törlesztési gyakoriság éves törlesztés esetén = 1, féléves törlesztések esetén = 0,5, negyedéves törlesztések esetén pedig = 0,25.

                     (2)

                        tli = a(z) x. részlet időpontja; tsp = a kezdő időpont; Dli = a(z) x. részlet alkalmával fizetett összeg.

                     (3)

                        A CIRR-kamatláb újbóli meghatározása esetén a hónapok visszaszámlálása a nullára áll vissza.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.6.2.
            COM(2021) 275 final
            2021/0132(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Fejlesztési Alap részes felei által az ezen alapba fizetendő, a 2021. évi második részletet is magában foglaló pénzügyi hozzájárulásokról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  A javaslat az Európai Fejlesztési Alap (a továbbiakban: EFA) részes felei által 2021-ben a 11. EFA-ba fizetendő pénzügyi hozzájárulás második részletéről szóló tanácsi határozattervezetre vonatkozik.

                  A 11. EFA-t és a többi még nyitva lévő EFA-alapot (8., 9. és 10. EFA) a következő szabályok szerint igazgatják:

                  Az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti jelenlegi partnerségi megállapodás (a továbbiakban: AKCS–EU partnerségi megállapodás) legutóbb módosított változata
                     1
                  .

                  Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságának 2020. december 4-én elfogadott 2/2020 határozata
                     2
                  , amely módosította az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságának az AKCS–EU partnerségi megállapodás 95. cikkének (4) bekezdése szerinti átmeneti intézkedések elfogadásáról szóló 3/2019 határozatát
                     3
                   abból a célból, hogy ismételten meghosszabbítsa az AKCS–EU partnerségi megállapodás rendelkezéseinek alkalmazási időtartamát vagy 2021. november 30-ig, vagy az új AKCS–EU megállapodás (a továbbiakban: az új megállapodás) hatálybalépéséig, vagy az új megállapodásnak az Unió és az AKCS-államok közötti ideiglenes alkalmazása kezdő időpontjáig, attól függően, hogy melyik a legkorábbi időpont.

                  A Tanács (EU) 2020/2233 határozata az AKCS beruházási kereten belül a 9., 10. és 11. Európai Fejlesztési Alap műveleteinek pénzügyi eszközeiből befolyó bevételekből származó pénzeszközökre vonatkozó kötelezettségvállalásról
                     4
                  .

                  Belső megállapodás az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között az AKCS–EU partnerségi megállapodással összhangban a 2014–2020 közötti időtartamra szóló többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó európai uniós támogatás finanszírozásáról, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról
                     5
                   (a továbbiakban: a 11. EFA-ra vonatkozó belső megállapodás).

                  A Tanács (EU) 2018/1877 rendelete a 11. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról
                     6
                   (a továbbiakban: a 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat).

                  A fent említett dokumentumok az EFA részes feleinek az EFA-költségvetés pénzügyi támogatására irányuló, többéves kötelezettségvállalásait tartalmazzák. A 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat arról rendelkezik, hogy az EFA részes feleinek előre meghatározott pénzügyi kötelezettségvállalások alapján rendszeresen hozzá kell járulniuk az EFA költségvetéséhez. A rendszeres hozzájárulásokra technikai jellegű tanácsi határozatok útján kerül sor, melyek a korábban eldöntött pénzügyi hozzájárulásokat hajtják végre.

               Ezért az indokolás bizonyos fejezetei nem alkalmazandók a rendszeres hozzájárulás-lehívásokra, mint például erre.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  A 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 19. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Tanács legkésőbb 21 naptári nappal az Európai Unió nevében eljáró Európai Bizottság javaslatának előterjesztését követően határoz erről a javaslatról.

               2021/0132 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Fejlesztési Alap részes felei által az ezen alapba fizetendő, a 2021. évi második részletet is magában foglaló pénzügyi hozzájárulásokról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között létrejött, az AKCS–EU partnerségi megállapodással összhangban a 2014–2020 közötti időtartamra szóló többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó európai uniós támogatás finanszírozásáról, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról szóló belső megállapodásra
                  7
                és különösen annak 7. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 14. cikke (3) bekezdésével,

               tekintettel a 11. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról és az (EU) 2015/323 rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. november 26-i (EU) 2018/1877 tanácsi rendeletre
                  8
                (EFA) (a továbbiakban: a 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat) és különösen annak 19. cikke (3) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az (EU) 2018/1877 tanácsi rendelet
                  9
                19–22. cikkében meghatározott eljárás alapján az Európai Bizottság 2021. június 15-ig javaslatot terjeszt elő, amelyben feltünteti a 2021. évre vonatkozó hozzájárulás második részletének összegét, valamint a 2021. évre vonatkozó hozzájárulásnak a felülvizsgált éves összegét, amennyiben az összeg eltér a tényleges igényektől.

               (2)Az Európai Beruházási Bank (EBB) az (EU) 2018/1877 rendelet 46. cikkével összhangban 2021. április 6-án megküldte a Bizottságnak az általa kezelt eszközök kötelezettségvállalásaira és kifizetéseire vonatkozó aktualizált becsléseket.

               (3)Az (EU) 2018/1877 rendelet 20. cikkének (1) bekezdése értelmében a hozzájárulások lehívása során először a korábbi Európai Fejlesztési Alapokra (a továbbiakban: az EFA-k) meghatározott összegeket kell felhasználni. Következésképpen az EBB-nek és a Bizottságnak az (EU) 2018/1877 rendelet alapján kell pénzösszegeket lehívnia.

               (4)A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás (a továbbiakban: kilépésről rendelkező megállapodás) 152. cikke értelmében Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (a továbbiakban: Egyesült Királyság) a 11. EFA és a többi még lezáratlan EFA lezárásáig az EFA részes fele marad. A kilépésről rendelkező megállapodás 153. cikke értelmében azonban az Egyesült Királyságnak a 11. EFA projektjeiből visszavont pénzeszközökből való részesedése – amennyiben ezeket a pénzeszközöket 2020. december 31. után vonták vissza – vagy a korábbi EFA-k projektjeiből visszavont pénzeszközökből való részesedése nem használható fel újra.

               (5)Az (EU) 2020/1708 tanácsi határozat
                  10
                a 2021. évi tagállami EFA-hozzájárulások éves összegét az Európai Bizottság részére 3 700 000 000 EUR-ban, az Európai Beruházási Bank részére pedig 300 000 000 EUR-ban rögzítette.

               (6)Az e határozatban foglalt intézkedések azonnali alkalmazása érdekében e határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján kell hatályba lépnie,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Fejlesztési Alaphoz történő, 2021. évre szóló hozzájárulások második részleteként az Európai Bizottságnak és az Európai Beruházási Banknak fizetendő egyes összegeket az Európai Fejlesztési Alap részes feleinek a melléklet alapján kell fizetniük.

               2. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

                     (2)

                        HL L 420., 2020.12.14., 32. o.

                     (3)

                        HL L 1., 2020.1.3., 3. o.

                     (4)

                        HL L 438., 2020.12.28., 188. o.

                     (5)

                        HL L 210., 2013.8.6., 1. o.

                     (6)

                        HL L 307., 2018.12.3., 1. o.

                     (7)

                        HL L 210., 2013.8.6., 1. o.

                     (8)

                        HL L 58., 2015.3.3., 17. o.

                     (9)

                        A Tanács (EU) 2018/1877 rendelete (2018. november 26.) a 11. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról és az (EU) 2015/323 rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 307., 2018.12.3., 7. o.).

                     (10)

                        A Tanács (EU) 2020/1708 határozata (2020. november 13.) a tagállamok által az Európai Fejlesztési Alapba fizetendő, a 2022-re vonatkozó felső határt, a 2021-ben fizetendő éves összeget, a 2021. évi első részletet és a 2023-ban és 2024-ben fizetendő hozzájárulások várható éves összegeire vonatkozó indikatív, nem kötelező erejű előrejelzést is magában foglaló pénzügyi hozzájárulásokról (HL L 385., 2020.11.13., 13. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.6.2.
            COM(2021) 275 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Fejlesztési Alap részes felei által az ezen alapba fizetendő, a 2021. évi második részletet is magában foglaló pénzügyi hozzájárulásokról

               MELLÉKLET

                        TAGÁLLAMOK ÉS EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

                        A 11. EFA-ra vonatkozó kulcs (%)

                        2021. évi 2. részlet (EUR)

                        Összesen

                        EBB

                        Bizottság

                        11. EFA

                        11. EFA

                        BELGIUM

                        3,24927

                        4 224 051,00

                        38 991 240,00

                        43 215 291,00

                        BULGÁRIA

                        0,21853

                        284 089,00

                        2 622 360,00

                        2 906 449,00

                        CSEHORSZÁG

                        0,79745

                        1 036 685,00

                        9 569 400,00

                        10 606 085,00

                        DÁNIA

                        1,98045

                        2 574 585,00

                        23 765 400,00

                        26 339 985,00

                        NÉMETORSZÁG

                        20,57980

                        26 753 740,00

                        246 957 600,00

                        273 711 340,00

                        ÉSZTORSZÁG

                        0,08635

                        112 255,00

                        1 036 200,00

                        1 148 455,00

                        ÍRORSZÁG

                        0,94006

                        1 222 078,00

                        11 280 720,00

                        12 502 798,00

                        GÖRÖGORSZÁG

                        1,50735

                        1 959 555,00

                        18 088 200,00

                        20 047 755,00

                        SPANYOLORSZÁG

                        7,93248

                        10 312 224,00

                        95 189 760,00

                        105 501 984,00

                        FRANCIAORSZÁG

                        17,81269

                        23 156 497,00

                        213 752 280,00

                        236 908 777,00

                        HORVÁTORSZÁG

                        0,22518

                        292 734,00

                        2 702 160,00

                        2 994 894,00

                        OLASZORSZÁG

                        12,53009

                        16 289 117,00

                        150 361 080,00

                        166 650 197,00

                        CIPRUS

                        0,11162

                        145 106,00

                        1 339 440,00

                        1 484 546,00

                        LETTORSZÁG

                        0,11612

                        150 956,00

                        1 393 440,00

                        1 544 396,00

                        LITVÁNIA

                        0,18077

                        235 001,00

                        2 169 240,00

                        2 404 241,00

                        LUXEMBURG

                        0,25509

                        331 617,00

                        3 061 080,00

                        3 392 697,00

                        MAGYARORSZÁG

                        0,61456

                        798 928,00

                        7 374 720,00

                        8 173 648,00

                        MÁLTA

                        0,03801

                        49 413,00

                        456 120,00

                        505 533,00

                        HOLLANDIA

                        4,77678

                        6 209 814,00

                        57 321 360,00

                        63 531 174,00

                        AUSZTRIA

                        2,39757

                        3 116 841,00

                        28 770 840,00

                        31 887 681,00

                        LENGYELORSZÁG

                        2,00734

                        2 609 542,00

                        24 088 080,00

                        26 697 622,00

                        PORTUGÁLIA

                        1,19679

                        1 555 827,00

                        14 361 480,00

                        15 917 307,00

                        ROMÁNIA

                        0,71815

                        933 595,00

                        8 617 800,00

                        9 551 395,00

                        SZLOVÉNIA

                        0,22452

                        291 876,00

                        2 694 240,00

                        2 986 116,00

                        SZLOVÁKIA

                        0,37616

                        489 008,00

                        4 513 920,00

                        5 002 928,00

                        FINNORSZÁG

                        1,50909

                        1 961 817,00

                        18 109 080,00

                        20 070 897,00

                        SVÉDORSZÁG

                        2,93911

                        3 820 843,00

                        35 269 320,00

                        39 090 163,00

                        EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

                        14,67862

                        19 082 206,00

                        176 143 440,00

                        195 225 646,00

                        EU-27 ÉS EGYESÜLT KIRÁLYSÁG ÖSSZESEN

                        100,00

                        130 000 000,00

                        1 200 000 000,00

                        1 330 000 000,00