				|

		52014PC0465

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a Bűnüldözési Képzés Európai Ügynökségének (CEPOL) létrehozásáról, valamint a 2005/681/IB határozat hatályon kívül helyezéséről /* COM/2014/0465 final - 2014/0217 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
1.1. Politikai háttér
Az Európai Rendőrakadémia (CEPOL) a 2005/681/IB tanácsi
határozattal[1]
jött létre 2005-ben uniós ügynökségként, a bűnüldöző szervek tagjai
számára nyújtott képzéssel kapcsolatos tevékenységek feladatával. Célja, hogy
európai dimenziójú rendőrségi képzések szervezésével megkönnyítse a
nemzeti rendőrségi erők közötti együttműködést. Továbbá közös
tantervet határoz meg adott témákkal kapcsolatban, releváns kutatási és bevált
gyakorlatokat terjeszt, csereprogramot koordinál vezető beosztású
rendőrségi tisztviselők és képzők számára, valamint egyes
projektek esetében uniós támogatások kedvezményezettjeinek partnereként léphet
fel. Székhelyét az Európai Rendőrakadémia (CEPOL) létrehozásáról szóló
2005/681/IB tanácsi határozat módosításáról szóló, 2014. május 29-én hatályba
lépett, 2014. május 15-i 543/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
Bramshillből (Egyesült Királyság) Budapestre (Magyarország) helyezte át.
2013. március 27-én a Bizottság rendeletjavaslatot terjesztett elő
az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) jogi keretének frissítéséről[2]. A CEPOL, valamint a
bűnüldöző szervek tagjainak képzése tekintetében a fenti javaslat
három célt tűzött ki. Először is, a CEPOL és az Europol javasolt
egyesítésével szinergiákat kívánt teremteni az operatív bűnüldözési
tevékenység és a képzési tevékenységek között, valamint igazgatási
megtakarításokat kívánt generálni, amelyeket majd a képzésre fordítottak volna.
Másodszor jobban fel kívánta vértezni az egyesített ügynökséget az unión belüli
bűnüldözési képzés támogatására, mégpedig úgy, hogy azt kellő
hatáskörökkel ruházta volna fel a Bizottság által az új Europol-rendeletre
irányuló javaslattal[3]
egyidejűleg közzétett európai bűnüldözési képzési rendszer (LETS)
végrehajtásához. Harmadszor pedig össze kívánta hangolni az Europol
irányításáról szóló szabályokat az EU decentralizált ügynökségeire vonatkozó,
az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2012 júliusában elfogadott
közös megközelítéssel.
Az
Európai Parlament és a Tanács nem értett egyet a CEPOL és az Europol javasolt
egyesítésével. Ehelyett 2014. május 6-án – a tagállamok által az EUMSZ 76.
cikke értelmében javasolt és az EUSZ 87. cikke (2) bekezdésének b) pontján
alapuló – rendeletet[4]
fogadtak el a független ügynökségként működő CEPOL székhelyének
Budapestre való áthelyezéséről. A javasolt egyesítéssel szembeni
tiltakozás miatt az Europolról szóló javaslat egyéb, képzéssel kapcsolatos
részeit az Európai Parlament és a Tanács részletesen nem vitatta meg.
A
CEPOL-t Budapestre áthelyező rendelet felkéri a Bizottságot, hogy nyújtson
be jelentést a határozat hatékonyságáról, adott esetben az ügynökségre
vonatkozó jogalkotási javaslattal együtt. E rendeletjavaslat a fenti
felkérésnek tesz eleget. Tükrözi továbbá a Stockholmi Programban[5] megfogalmazott azon
felkérést, hogy fokozni kell az Unióval kapcsolatos kérdésekről szóló
képzéseket, és azokat valamennyi érintett bűnüldözési szakember számára
szisztematikusan biztosítani kell, valamint az Európai Parlament azon kérését,
hogy a súlyos bűnözés egyre összetettebb és nemzetközibb jellegének
kezelése céljából képzési politikát kell kidolgozni bűnüldöző szervek
tagjai számára[6].
Összhangban van az EU belső biztonsági stratégiájának megvalósításáról
szóló közleményben[7]
szereplő prioritásokkal, valamint az EU decentralizált ügynökségeiről
szóló közös megközelítéssel. A bűnüldöző szervek tagjait célzó uniós
szintű képzés kidolgozásának, és ezáltal a gyakorlati együttműködés
és a LETS teljes körű végrehajtása támogatásának igénye a jövő egyik
kulcsfontosságú prioritásaként szerepelt a „Nyitott és biztonságos Európa:
váltsuk valóra!” című bizottsági közleményben[8] is.
E
rendeletjavaslat – eltekintve a CEPOL és Europol egyesítésének kérdésétől,
amelyről a társjogalkotók azóta döntöttek – a CEPOL jogalapjának
korszerűsítésével kapcsolatban a Bizottság által 2011-ben és 2012-ben
végzett előkészítő munkára épül. Ezért az új CEPOL számára szélesebb
körű célkitűzéseket és korszerűbb irányítást tartalmazó, a
2005/681/IB tanácsi határozattal létrehozott CEPOL-t hatályon kívül
helyező és helyettesítő jogi keretet biztosít.
1.2. Általános cél
Az elmúlt évtizedben nemcsak, hogy nőtt az EU-ban a súlyos és
szervezett bűnözés – például az emberkereskedelem – mértéke,
de megjelenési formája is diverzifikálódott.[9] Az Europol
fenyegetésértékelése az uniós súlyos és szervezett bűnözésről,
(SOCTA 2013) azt állapította meg, hogy „a súlyos és szervezett
bűnözés egyre dinamikusabb
és összetettebb jelenség, és továbbra is jelentős veszélyt jelent
az EU biztonságára és
jólétére.”[10]
A nemzetközi bűnözéssel szemben csak a rendőrség, a vámőrség, a
határőrség és más hatóságok határokon átnyúló együttműködésével lehet
felvenni a harcot. E hatóságok munkatársainak megfelelő képzése és
kellő kölcsönös bizalom hiányában ugyanakkor ez az együttműködés nem
lehet hatékony. A fentiek tekintetében a súlyos és szervezett határon átnyúló
bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelem stratégiai és operatív
célkitűzéseit a bűnüldöző szervek határon átnyúló együttműködésben
érintett tagjait célzó következetes, elismert és magas színvonalú képzéssel
kell alátámasztani a szakosított és központilag prioritásként jelölt
területeken.
E rendeletjavaslat általános célkitűzése ezért az, hogy a
bűnüldözési szervek tagjait célzó, a CEPOL által végrehajtandó új –az
operatív bűnüldözési együttműködés alakuló prioritásaival
következetes – képzési megközelítéssel javítsa az EU biztonságát.
Az új képzési megközelítést – vagy oktatási rendszert – a
bűnüldözési képzési rendszer (LETS) határozza meg, amelynek az a célja,
hogy a bűnüldöző szervek mindenféle besorolású (a
rendőrtisztektől a határőrökig és vámtisztekig, valamint
ideértve adott esetben más köztisztviselőket, például ügyészeket is) tagját
felvértezze az ahhoz szükséges tudással és készségekkel, hogy más
tagállamokbeli kollégáikkal, uniós ügynökségekkel, harmadik országokkal és
nemzetközi szervezetekkel hatékony együttműködésben eredményesen
előzzék meg és küzdjék le a határokon átnyúló bűnözést.
Az általános célkitűzés elérése céljából e rendelet az alábbi két
feladattal bízza meg a CEPOL-t: 1) végezzen kapcsolódó uniós szintű
képzést és cseréket, valamint 2) koordinálja a bűnüldözési képzési
rendszer (LETS) végrehajtását a képzési igények
stratégiai felmérése révén, valamint a bűnüldözési oktatás közös
minőségi keretének biztosításával.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL
FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI
A Bizottság és az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa, az
Europol és a CEPOL igazgatótanácsa, valamint a tagállami parlamentek
képviselői 2010 és 2011 között párbeszédet folytattak az Europol és a
CEPOL reformjáról, valamint az EU bűnüldözési képzéséről.
2.1 Külső tanulmányok
A CEPOL-határozat[11] 21. cikkének megfelelően 2010–2011-ben ötéves
külső értékelés készült a CEPOL-ról. A végső jelentést 2011.
január 31-én nyújtották be a CEPOL igazgatótanácsának[12]. A hatásvizsgálat összeállításának
elősegítésére megrendelt független külső tanulmány a
Stockholmi Program célkitűzéseinek fényében értékelte a CEPOL
működését és az irányítására vonatkozó jogszabályokat, valamint elemezte a
lehetséges jövőbeni fellépések hatásait. Az érdekelt felek széles körével
– nevezetesen a CEPOL nemzeti érdekelt feleinek képviselőivel, a CEPOL
tevékenységek felhasználóival, valamint a rendőrségi együttműködés és
képzés területének szakértőivel – konzultáltak. A tanulmányt 2012. április
23-án nyújtották be a Bizottságnak[13].
2.2 Külső konzultációk
A fentieken túl a Bizottság az összes tagállamot bevonta a
CEPOL-határozat működésének értékelésébe és annak felülvizsgálatába. A
CEPOL jövőbeni szerepét a Bizottság által 2011 második felében és 2012
első felében szervezett számos műhelymunka keretében is megvitatták,
hogy ötleteket gyűjtsenek az európai képzési rendszerről. A Bizottság 2012. február 7-én konzultációs
műhelymunkát szervezett 20 résztvevővel, főleg az Egyesült
Királyságból, Franciaországból, Németországból, Spanyolországból, Dániából,
Belgiumból, Szlovákiából, Lengyelországból, valamint a CEPOL-tól, a tanulmányban
feltárt problémák és ajánlások megvizsgálására, valamint alternatívák
mérlegelésére. 2012. május 3-án a Bizottság konzultációs célú konferenciát
szervezett az összes tagállam 60 résztvevőjével.
2.3 Belső konzultációk
A Belügyi Főigazgatóság belső
konzultációt végzett egy szolgálatok közötti szakcsoport létrehozásával,
amelyben az alábbi főigazgatóságok képviseltették magukat: SG, SJ, HR,
BUDG, JUST, IAS, OLAF és EEAS. A szakcsoport 2012. március
15-én, május 21-én és június 5-én ülésezett.
2.4 Hatásvizsgálat
A Bizottság szabályozásjavításra vonatkozó politikájával összhangban
elvégezte az Europollal és a CEPOL-lal kapcsolatos lehetséges szakpolitikai
alternatívák két hatásvizsgálatát.
A CEPOL-ról készített hatásvizsgálat azon kettős politikai
célkitűzésen alapult, miszerint i. magasabb minőségű,
összefogottabb és következetesebb képzést kell biztosítani a
bűnüldöző szervek tagjainak szélesebb köre számára a határokon
átnyúló bűnözés tekintetében, valamint ii. ennek elérése érdekében a decentralizált
uniós ügynökségekre vonatkozó közös megközelítésnek megfelelő keretet kell
létrehozni. A bűnüldözési képzési rendszer – melynek végrehajtásához
további erőforrásokra lesz szükség – előterjesztése alkalmával a
Bizottság különböző lehetőségeket vizsgált meg, többek között a CEPOL
különálló ügynökségként való megerősítését és egyszerűsítését,
illetve a CEPOL és az Europol feladatköreinek részleges vagy teljes
összevonását egy új Europol ügynökségbe.
A Bizottság kialakult módszertanának megfelelően, egy
szolgálatközi irányítócsoport segítségével, minden egyes szakpolitikai
lehetőséget megvizsgáltak a biztonságra, költségekre (ideértve az Európai
Unió intézményeinek költségvetését is) és az alapvető jogokra gyakorolt
hatás tükrében.
Az
Europolra irányuló rendeletjavaslat összefüggésében végzett elemzés átfogó
hatásának eredményeként az előnyben részesített szakpolitikai
lehetőség a CEPOL Europolba történő beillesztése volt. Az Európai
Parlament és a Tanács azonban nem értett egyet sem a javasolt egyesítéssel, sem
pedig annak alternatívájával, azaz, hogy a két ügynökséget Hágában (Hollandia)
egy fedél alá helyezzék[14],
és úgy határozott, hogy a CEPOL-t független ügynökségként Budapestre helyezi
át.
E rendeletjavaslat ennek megfelelően független ügynökségként
tartja fenn a CEPOL-t, budapesti székhellyel. Ebben a fázisban bármely más
lehetőség többletköltségekkel járna, és bizonytalanságot teremtene az
ügynökség és személyzetének jövőjét illetően, ami hátrányosan hatna
célkitűzései végrehajtására nézve.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
E javaslat jogalapja az Európai Unió
működéséről szóló szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b)
pontja.
A jogalkotási javaslat célkitűzése és tartalma
A javaslatnak az a célja, hogy
Megfelelő jogi
felhatalmazással ruházza fel a CEPOL-t, és ellássa a szükséges
erőforrásokkal ahhoz, hogy végrehajtsa a bűnüldözési képzési
rendszerről szóló, 2013 márciusában közzétett bizottsági közleményben
szereplő képzési célkitűzést.
Fejlessze a CEPOL
irányítását azáltal, hogy fokozott hatékonyságra törekszik, valamint összehangolja
a CEPOL-t az EU decentralizált ügynökségekre vonatkozó közös megközelítésében
meghatározott elvekkel.
A képzésre alkalmazott európai megközelítés
végrehajtása
A bűnüldözési képzési rendszerről szóló bizottsági közlemény
célja, hogy hatékonyabbá tegye a közös biztonsági kihívásokra adott uniós
választ, Unió-szerte javítsa a rendvédelmi tevékenység minőségét, és – a
kölcsönös bizalom és együttműködés eszközeként – elősegítse egy közös
bűnüldözési kultúra kialakítását. A rendszer a képzések európai és nemzeti
kiválósági központok általi támogatása és – megfelelő esetben –
koordinálása révén igyekszik azonosítani és felszámolni a határokon átnyúló
kérdésekkel foglalkozó, meglévő bűnüldözési képzési programok
hiányosságait[15].
A közlemény által előirányzott képzési rendszer végrehajtása érdekében e
rendeletjavaslat biztosítani kívánja a CEPOL számára a megfelelő jogi
felhatalmazást és a szükséges erőforrásokat.
A CEPOL megbízatásának körét kiterjesztettük, hogy
támogassa, fejlessze, végrehajtsa és koordinálja a bűnüldöző szervek
mindenféle besorolású tagjainak (nem leszűkítve a vezető beosztású
rendőrtisztekre, mint a jelenlegi CEPOL-határozat alapján), valamint a
vámtisztviselőknek és egyéb, határokon átnyúló ügyekkel foglalkozó
kapcsolódó szolgálatok tisztviselőinek továbbképzési tevékenységeit.
A javaslat szerint az ügynökség továbbra is
hálózati alapon fog működni: összekapcsolja a tagállamok bűnüldöző
szervek tagjait célzó képzést végző intézményeinek hálózatát, és minden
tagállamban egyetlen nemzeti egységgel áll összeköttetésben.
A CEPOL célkitűzéseit naprakésszé tettük és
pontosítottuk, hogy az ügynökség jobban tudatosíthassa és megismertethesse a
nemzetközi és uniós eszközöket, az Európai Unió intézményeit, ügynökségeit és
szerveit; ösztönözhesse a tagállamok közötti regionális és bilaterális
együttműködés fejlesztését; foglalkozhasson a bűnügyi vagy
rendőrségi tevékenység azon tematikus területeivel, amelyeken az uniós
szintű képzés a nemzeti szinthez képest hozzáadott értéket képviselhet, valamint
megfelelő és előkészítő képzéseket biztosíthasson a harmadik
országokban végrehajtott polgári missziókban való részvételhez.
E rendeletben a CEPOL feladatait a képzési
igényekről készített, a belső biztonság és annak külső
vonatkozásai területén meghatározott uniós prioritások megválaszolására
vonatkozó stratégiai felmérések alapján határozzuk meg, a kapcsolódó politikai
ciklusokkal összhangban és akkreditált tanúsítási rendszer bevezetésével.
Jobb irányítás
A javaslat javítja a CEPOL irányítását azáltal,
hogy – különösen az igazgatótanács és az ügyvezető igazgató tekintetében –
ésszerűsíti az eljárásokat, valamint a CEPOL-t összehangolja az EU
decentralizált ügynökségekre vonatkozó közös megközelítésében megállapított
elvekkel, szem előtt tartva, hogy a CEPOL-nak – uniós oktatási
tevékenységek központjaként – továbbra is támaszkodnia kell a tagállamok
képzési intézményeinek hálózatára, és minden tagállamban egyetlen nemzeti
egységgel kell kapcsolatban állnia.
A Bizottság és a tagállamok képviseltetik magukat a
CEPOL igazgatótanácsában. Az ügynökség megbízatásának megfelelően az
igazgatótanács tagjait a bűnüldöző szervek tagjainak képzése
területén szerzett ismereteik alapján jelölik ki, figyelembe véve a vonatkozó
vezetői, igazgatási és költségvetési készségeket. Az igazgatótanács
számára technikai képzési kérdésekkel foglalkozó tudományos bizottság
(tudományos képzési bizottság) nyújt tanácsokat.
Az igazgatótanácsot felruházzák a szükséges
hatáskörökkel, különösen a költségvetés megállapítása, végrehajtásának
ellenőrzése, megfelelő pénzügyi szabályok és tervezési dokumentumok
elfogadása, a CEPOL ügyvezető igazgatója általi döntéshozatal átlátható
munkaeljárásainak megállapítása, az éves tevékenységi jelentés elfogadása,
valamint az ügyvezető igazgató kinevezése tekintetében.
A CEPOL hatékony mindennapi működésének
biztosítása érdekében az ügyvezető igazgató egyben annak jogi
képviselője és irányítója is. Az ügyvezető igazgató feladatai
ellátása során teljesen függetlenül jár el, és biztosítja, hogy a CEPOL ellássa
az e rendeletben előírt feladatokat. Az ügyvezető igazgató
felelős különösen a döntéshozatal céljából az igazgatótanács elé
terjesztett, a CEPOL éves és többéves munkaprogramjait végrehajtó költségvetési
és tervezési dokumentumok és egyéb tervezési dokumentumok elkészítéséért.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK
Ahogyan
az a mellékelt pénzügyi kimutatásban is szerepel, e rendelet elfogadása nem jár
további költségvetési hatással. A pénzügyi kimutatásban szereplő
számadatok tartalmazzák a 2016–2020 közötti pénzügyi időszakra a CEPOL-ra
tervezett teljes összeget (COM(2013)519 közlemény), amelynek része a
bűnüldözési képzési rendszerrel kapcsolatos megbízatás végrehajtásához
szükséges, 3,710 millió EUR összegű pénzügyi szükségletet is.
A
bűnüldöző szervek tagjainak képzésével kapcsolatos új feladatok
végrehajtásához – azaz az európai bűnüldözési képzési rendszer
végrehajtásához szükséges tevékenységekhez – további 4 teljes munkaidős
egyenértékben kifejezett alkalmazottra lesz szükség. E további alkalmazottak
konkrét feladata az lesz, hogy koordinálják a rendszer négy ágát, valamint
biztosítsák, hogy a képzési tevékenységek a képzési igények rendszeres
felmérésén alapuljanak, és végrehajtásuk magas színvonalú legyen. A fentiek
mellett – az európai ombudsman tanácsával összhangban –egy teljes
munkaidős egyenértékben kifejezett alkalmazottat vesznek fel a jogi
tanácsadói álláshelyre. Figyelembe véve a COM(2013)519 közleményben már
előirányzott további álláshelyeket, 2016-ban mindössze egy további és
2017-ben még egy további teljes munkaidős egyenértékben kifejezett
alkalmazottat vesznek fel, és a COM(2013)519 közleményben 2018-ra
előirányzott további álláshelyet előre kell hozni 2017-re. Az 5%-os
csökkentés betartása érdekében a közlemény e módosításai pontos ellentételezést
tesznek szükségessé, ezért attól függenek, hogy az éves költségvetési eljárások
során szabadulnak-e fel erőforrások az ügynökségek gyűjtjében, és a
2016–2020 közötti időszakban a becslések szerint 1,305 millió EUR
személyzeti költséget eredményeznek.
A
CEPOL-székhely Bramshillből Budapestre történő áthelyezésének,
valamint az Egyesült Királyságra, illetve a Magyarországra vonatkozó korrekciós
szorzó különbözetének eredményeként a 2016–2020 közötti időszakban 6,092
millió EUR becsült megtakarítás keletkezik a személyzeti költségekben (az
iskoláztatási költségek kivételével). A CEPOL-személyzet gyermekeinek
iskoláztatási költségei ugyanebben az időszakban további 1,868 millió EUR
többletköltséget képeznek.
A
becslések szerint 0,658 millió EUR megtakarítás keletkezik az épület-,
felszerelés- és az igazgatótanács alacsonyabb költségeinek következtében.
Mintegy
40 alkalmazottnak a CEPOL jelenlegi bramshilli (Egyesült Királyság)
székhelyéről Budapestre történő áthelyezésére még e rendelet hatályba
lépése előtt sor kerül.
Így a jogalkotási javaslat költségvetési hatása a budapesti
székhelyű, független ügynökségként működő CEPOL-ra a 2016–2020
közötti időszakban összesen 45,383 millió EUR.
2014/0217 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
a Bűnüldözési Képzés Európai
Ügynökségének (CEPOL) létrehozásáról, valamint a 2005/681/IB határozat hatályon
kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 87. cikke (2)
bekezdésének b) pontjára,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti
parlamenteknek való megküldését követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)       Az Európai
Rendőrakadémiát a 2005/681/IB tanácsi határozat hozta létre[16] uniós szervként a
tagállami rendőrségek vezető beosztású tisztjeinek képzésére,
valamint a nemzeti rendőrségi erők közötti együttműködés európai
dimenziójú rendőrségi képzési tevékenységek szervezésével és koordinálásával
történő megkönnyítésére.
(2)       A „Stockholmi Program – A
polgárokat szolgáló és védő, nyitott és biztonságos Európa” célul
tűzi ki továbbá egy hiteles európai igazságügyi és rendészeti kultúra
megteremtését európai képzési és csereprogramok létrehozásával valamennyi
illetékes rendészeti személyzet számára nemzeti és uniós szinten.
(3)       Az európai bűnüldözési
képzési rendszer (LETS)[17]
megválaszolja az Európai Tanács Stockholmi Programban megfogalmazott, az
Unióval kapcsolatos kérdésekről szóló képzések megerősítésére és azok
minden érintett bűnüldözési szakember számára történő szisztematikus
biztosítására irányuló felkérését, valamint az Európai Parlament igazságügyi és
rendőrségi képzésekre vonatkozó uniós keret megerősítését szorgalmazó
kérését.
(4)       A fenti összefüggésben az
elkövetkező évek kulcsprioritása lesz a bűnüldöző szervek
tagjait célzó, a gyakorlati együttműködést támogató uniós szintű
képzés kifejlesztése és a LETS teljes körű végrehajtása.
(5)       A CEPOL működésének a
LETS fényében történő egyszerűsítése és fejlesztése kiszélesíti a
CEPOL lehetőségeit arra, hogy képzési tevékenységeket támogasson,
fejlesszen, nyújtson és koordináljon a tagállamok illetékes bűnüldöző
szervei számára, a tagállamok által a bűnüldöző szervek tagjainak
képzése területén tett nemzeti kezdeményezések sérelme nélkül.
(6)       Annak biztosítása céljából,
hogy a bűnüldöző szervek tagjait célzó uniós szintű képzés magas
minőségű, koherens és következetes legyen, a CEPOL-nak arra kell
törekednie, hogy azt a bűnüldözési képzési rendszer elveinek
megfelelően strukturálja. Az uniós szintű képzést a
bűnüldöző szervek mindenféle besorolású tagja számára elérhetővé
kell tenni. A CEPOL-nak gondoskodnia kell a képzés értékeléséről, és hogy
a képzési igényekről készített felmérések megállapításait a jövőbeni
fellépések hatékonyságának megerősítése érdekében a tervezésnél figyelembe
vegyék. A CEPOL-nak elő kell mozdítania az uniós szinten nyújtott képzés
tagállamokbeli elismerését.
(7)       A már létező európai
uniós ügynökségeken és más kapcsolódó szervek által az illetékes
bűnüldözési személyzet számára nyújtott képzési tevékenységek kettős
elvégzésének elkerülése céljából a CEPOL-nak stratégiai felméréseket kell
készítenie a képzési igényekről, valamint meg kell válaszolnia a
belső biztonság és annak külső vonatkozásai területén meghatározott
uniós prioritásokat, a vonatkozó politikai ciklusokkal összhangban.
(8)       Célkitűzései elérése
érdekében a CEPOL-nak – mint uniós szintű képzési tevékenységeket folytató
központnak – együttműködést kell fenntartania és ösztönöznie a tagállamok
képzési intézményeinek hálózatával. Továbbá, tevékenységét minden tagállamban
egy „nemzeti egységnek” kell támogatnia. A nemzeti egységek tevékenységeit
uniós szinten a CEPOL-nak kell koordinálnia.
(9)       A Bizottságnak és a
tagállamoknak képviseltetniük kell magukat a CEPOL igazgatótanácsában, hogy
hatékonyan felügyeljék utóbbi feladatköreinek gyakorlását. Az igazgatótanácsnak
olyan tagokból kell állnia, akiket köz- és magánszektorbeli szervezetek
irányításában szerzett tapasztalatuk, valamint a bűnüldöző szervek
tagjainak képzésére vonatkozó nemzeti politikát illető ismeretük alapján
neveznek ki. Az igazgatótanácsot fel kell hatalmazni a költségvetés
megállapításához, végrehajtása ellenőrzéséhez, megfelelő pénzügyi szabályok
és a CEPOL stratégiájának elfogadásához, a CEPOL általi döntéshozatal átlátható
munkaeljárásainak megállapításához, az igazgató kinevezéséhez,
teljesítménymutatók meghatározásához, valamint a kinevező hatósági
jogkörök gyakorlásához szükséges hatáskörökkel, a személyzeti szabályzattal és
az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételekkel összhangban.
(10)     A CEPOL hatékony mindennapi
működésének biztosítása érdekében az ügyvezető igazgató egyben a
CEPOL jogi képviselője és igazgatója is, aki teljes függetlenséggel látja
el valamennyi feladatát, és biztosítja, hogy a CEPOL elvégezze az e rendeletben
előírt feladatait. Az ügyvezető igazgató felelős különösen a
határozathozatal céljából az igazgatótanács elé terjesztett, a CEPOL éves és
többéves programozását, valamint éves munkaprogramját végrehajtó költségvetési
és tervezési dokumentumok elkészítéséért.
(11)     A CEPOL által folytatott
tevékenység tudományos minőségének biztosítása érdekében független
tanácsadó testületként eljáró tudományos bizottságot kell létrehozni, amelynek
tagjait az e rendeletben felölelt területeket érintő legmagasabb akadémiai
vagy szakmai körök független képviselői alkotják.
(12)     A CEPOL-nak biztosítania kell,
hogy képzése magába foglalja a kutatás kapcsolódó fejleményeit, valamint
erősebb partnerségeket kell ösztönöznie a tagállamokban működő
egyetemek és bűnüldözési képzéssel foglalkozó intézmények között.
(13)     A CEPOL teljes autonómiájának
és függetlenségének biztosítása érdekében önálló költségvetést kell biztosítani
számára, amelynek bevételei elsősorban az Európai Unió
költségvetéséből nyújtott hozzájárulásból származnak. Az uniós
hozzájárulás és az Európai Unió általános költségvetése terhére nyújtott egyéb
támogatások tekintetében az uniós költségvetési eljárást kell alkalmazni. A
könyvelés ellenőrzését a Számvevőszéknek kell végeznie.
(14)     Lehetővé kell tenni, hogy
feladatai ellátása céljából a CEPOL vissza nem térítendő támogatást
ítélhessen oda a tagállamok képzési és kutatóintézményei számára a CEPOL
kurzusainak, szemináriumainak és konferenciáinak végrehajtására. A
tagállamoknak odaítélt vissza nem térítendő támogatások várhatóan még
inkább hozzájárulnak a hálózaton belüli tagállami képzési intézmények közötti
együttműködés megerősítéséhez, valamint a bűnüldözés kölcsönös
elismerésének előmozdításához.
(15)     Küldetése teljesítésének
céljából, valamint a feladatai ellátásához szükséges mértékben a CEPOL számára
lehetővé kell tenni, hogy az e rendelettel összhangban kötött
munkamegállapodások vagy a 2005/681/IB tanácsi határozat 8. cikke alapján
harmadik országok nemzeti képzési intézményeivel kötött munkamegállapodások
keretében együttműködjön más európai uniós ügynökségekkel és kapcsolódó
szervekkel, harmadik országok illetékes hatóságaival, valamint az e rendelet
által felölelt kérdésekben illetékes nemzetközi szervezetekkel,
(16)     Az Európai Parlament és a
Tanács 2001. február 16-i 1049/2011/EK rendeletét[18] alkalmazni kell a
CEPOL-ra.
(17)     Ez a rendelet tiszteletben
tartja a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott
alapvető jogokat, és figyelembe veszi az ott elismert elveket, különösen a
Charta 8. és 9. cikkében, valamint a Szerződés 16. cikkében szereplő
személyes adatok védelméhez és a magánélethez való jogot,
(18)     Az Európai Unióról szóló
szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló
szerződéshez mellékelt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről
szóló (21. sz.) jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban e tagállamok részt
kívánnak venni e rendelet elfogadásában és alkalmazásában] VAGY [Az Európai
Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló
szerződéshez mellékelt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről
szóló (21. sz.) jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül e tagállamok nem
vesznek részt e rendelet elfogadásában, az rájuk nézve nem kötelező és nem
alkalmazandó.
(19)     Az Európai Unióról szóló
szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló
szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1.
és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az
elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I.
FEJEZET
AZ
ÜGYNÖKSÉG CÉLKITŰZÉSEI ÉS FELADATAI
1. cikk
A
bűnüldözési képzés európai ügynökségének létrehozása
(1)
A koherens európai bűnüldözési képzési
politika megerősítése céljából létrejön a Bűnüldözési Képzés Európai
Ügynöksége (CEPOL).
(2)
Az e rendelet által létrehozott CEPOL a 2005/681/IB
határozat által létrehozott CEPOL jogutódja.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
a)      „bűnüldöző szervek tagjai”: a
rendőrség, a vámhatóság vagy egyéb, két vagy több tagállamot érintő
súlyos bűncselekmények, a terrorizmus, valamint az uniós politika által
felölelt közös érdeket érintő bűncselekményformák megelőzésért
és az ellenük való küzdelemért, valamint a polgári válságkezelésért és
fontosabb események nemzetközi rendőrségi feladataiért felelős
kapcsolódó szolgálatok, ideértve uniós szerveket is, tisztviselői;
b)      „uniós szervek”: az Európai Unióról szóló
szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés
által vagy alapján létrehozott intézmények, szervezetek, szervek, missziók,
hivatalok és ügynökségek;
c)      „nemzetközi szervezetek”: olyan
nemzetközi szervezetek vagy alárendelt közjogi szerveik vagy olyan egyéb
szervek, amelyeket két vagy több állam közötti megállapodás hozott létre vagy
ilyen megállapodáson alapulnak;
3. cikk
Célkitűzések

(1)
A CEPOL – a bűnüldözési képzési rendszernek
megfelelően – támogatja, fejleszti és koordinálja a bűnüldöző
szervek tagjainak képzését, különösen a két vagy több tagállamot érintő
súlyos bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelem, a magas kockázatú
közrendi és sportesemények irányítása, a nem katonai célú uniós missziók
tervezése és vezérlése, valamint a bűnüldözési vezetés és nyelvismeretek
tekintetében a célból, hogy:
a)       tudatosítsa és megismertesse
i.        a bűnüldözési
együttműködés nemzetközi és uniós eszközeit;
ii.       az uniós szerveket – különösen az Europolt, Eurojustot és a
Frontexet –, működésüket és szerepüket;
iii.      a bűnüldözési együttműködés jogi vonatkozásait és
az információs csatornákhoz való hozzáférés gyakorlati tudnivalóit;
b)      ösztönözze regionális és bilaterális
együttműködés kialakítását a tagállamok között, valamint a tagállamok,
uniós szervek és harmadik országok között;
c)       foglalkozzon olyan konkrét bűnügyi
vagy rendőrségi témakörökkel, amelyekkel kapcsolatban az uniós szintű
képzés hozzáadott értéket képviselhet;
d)      közös tantervet dolgozzon ki a
bűnüldöző szervek tagjai számára, hogy kiképezze őket az Unió
misszióiban való részvételre;
e)       támogassa a tagállamok és uniós szervek
bűnüldözési kapacitásépítő tevékenységeit harmadik országokban;
f)       képezze az oktatókat képzőket,
valamint támogassa jó tanulási gyakorlatok fejlesztését és cseréjét.
(2)
A CEPOL oktatási eszközöket és módszertanokat fejleszt
ki és frissít rendszeresen, valamint az egész életen át tartó tanulás
távlatában alkalmazza azokat a bűnüldöző szervek tagjai készségeinek
megerősítése céljából. A jövőbeni fellépések minőségének,
koherenciájának és hatékonyságának megerősítése céljából a CEPOL értékeli
e fellépések eredményeit.
(3)
A CEPOL összekapcsolja egyrészt a tagállamok
bűnüldözési tisztképző intézményeinek hálózatát, és minden
tagállamban egyetlen, a hálózaton belül működő nemzeti egységgel áll
összeköttetésben, másrészt a tagállamok összes olyan illetékes hatóságát,
amelyek feladatai között szerepel a bűnüldöző szervek tagjainak
képzése.
(4)
Az (1) bekezdésben említett tanulmányi
tevékenységeket a CEPOL hajtja végre a tagállamok képzést végző
intézményeinek hálózatával együttműködésben, a CEPOL-ra alkalmazandó
pénzügyi szabályokkal összhangban.
4. cikk
Feladatok

(1)
A CEPOL többéves stratégiai elemzéseket készít a
képzési igényekről, valamint többéves tanulmányi programokat dolgoz ki.
(2)
A CEPOL képzési tevékenységeket és tanulmányi programokat
dolgoz ki és hajt végre, amelyek magukban foglalhatják az alábbiakat:
a)         tanfolyamok,
szemináriumok, konferenciák, internetalapú és e-tanulási tevékenységek;
b)         közös tanterv a határon átnyúló bűnözés jelenségeinek
tudatosítása, valamint az azzal kapcsolatos hiányosságok kezelése és/vagy közös
megközelítés elősegítése érdekében;
c)         a releváns célcsoportoknak szükséges készségek
összetettségi szintje vagy foka szerint kialakított fokozatos képzési modulok,
amelyek középpontjában egy meghatározott földrajzi régió, a
bűncselekmények konkrét tematikus területe vagy szakmai készségek konkrét
köre áll;
d)         bűnüldöző szervek tagjait érintő csere- vagy
kirendelési programok a működésen alapuló képzési megközelítés
összefüggésében.
(3)
A harmadik országokban megvalósuló missziókat és
kapacitásfejlesztést támogató átfogó európai képzési program biztosítása
érdekében a CEPOL:
a)         értékeli az már meglévő,
Unióval kapcsolatos bűnüldözési képzésre vonatkozó szakpolitikák és
kezdeményezések hatását;
b)         képzést fejleszt és nyújt a tagállamokban működő
bűnüldöző szervek tagjainak civil missziókban való részvételre
történő felkészítése céljából, ideértve annak lehetőségét is, hogy
megszerezzék a kapcsolódó nyelvtudást;
c)         képzést fejleszt és nyújt a harmadik országokban –
különösen az uniós csatlakozásra tagjelölt országokban, valamint az európai
szomszédságpolitika országaiban – működő bűnüldöző szervek
tagjai számára;
d)         a célhoz kötött uniós külső támogatási alapokat
igazgatja a célból, hogy támogassa harmadik országok kapacitásépítését a
vonatkozó szakpolitikai területeken, az Unió meghatározott prioritásaival
összhangban.
(4)
A CEPOL előmozdítja a tagállamokban folyó
bűnüldözéssel kapcsolatos képzés kölcsönös elismerését, valamint a
kapcsolódó meglévő európai minőségi előírásokat.
(5)
A CEPOL saját kezdeményezésére kommunikációs
tevékenységeket folytathat a megbízatása alá tartozó területeken. A
kommunikációs tevékenységek nem sérthetik az (1) bekezdésben említett
feladatokat, és azokat az igazgatótanács által elfogadott vonatkozó
kommunikációs és terjesztési tervekkel összhangban kell végezni.
5. cikk
Képzéssel
kapcsolatos kutatás
(1)        A CEPOL hozzájárul az e rendelet által felölelt képzési
tevékenységekkel kapcsolatos kutatás fejlesztéséhez, különös tekintettel a
képzések tevékenységek keretében tárgyalt súlyos bűnözés elleni
küzdelemre, valamint az általánosabb határon átnyúló bűnügyi kérdésekre.
(2)        A CEPOL partnerséget mozdít elő és alakít ki uniós
szervekkel, valamint állami és magán felsőoktatási intézményekkel,
valamint szorosabb partnerségek kialakítását ösztönzi a tagállamok egyetemei és
bűnüldözési képzéssel foglalkozó intézményei között.
II.
FEJEZET
EGYÜTTMŰKÖDÉS
A TAGÁLLAMOK ÉS A CEPOL KÖZÖTT
6. cikk
CEPOL
nemzeti egységek
(1)        Minden
tagállam nemzeti egységet hoz létre vagy jelöl ki az e cikkben felsorolt
feladatok ellátására. Minden tagállam kinevez egy tisztviselőt a nemzeti
egység vezetőjének. A nemzeti egységek vezetője a CEPOL nemzeti
kapcsolattartó pontja. Lehetőség szerint a nemzeti egység vezetője
egyben a tagállam képviselője is az igazgatótanácsban.
(2)        A
nemzeti egységek feladatai a következők:
a)         saját
kezdeményezésükre a CEPOL rendelkezésére bocsátják a feladatai ellátásához
szükséges információkat;
b)         hozzájárulnak
a CEPOL hatékony kommunikációjához és együttműködéséhez valamennyi
releváns képzést végző intézménnyel, ideértve a tagállamokban
működő releváns kutatóintézeteket is;
c)         hozzájárulnak
a CEPOL munkaprogramjaihoz, éves ütemezéséhez és weboldalához, valamint
előmozdítják azokat;
d)         megválaszolják
a CEPOL-tól érkező információ és tanácsadás iránti megkereséseket;
(3)        A
nemzeti egységek vezetői rendszeresen, az igazgatótanács vagy az
ügyvezető igazgató kérésére üléseznek, hogy operatív kérdésekben segítsék
a CEPOLT, és különösen azért, hogy:
a)         olyan
javaslatokat vizsgáljanak meg és dolgozzanak ki, amelyek javítják a CEPOL
operatív hatékonyságát, valamint ösztönözik a tagállamok
kötelezettségvállalását;
b)         időben
megszervezzék és koordinálják a tevékenységek résztvevőinek megfelelő
kinevezését;
c)         koordinálják
a tagállamukon belüli tevékenységek végrehajtását és az üléseket;
d)         támogassák
a bűnüldözési szervek tagjait érintő csereprogramok létrehozását
(4)        Minden
egyes tagállam nemzeti joga szerint határozza meg a nemzeti egység
megszervezését és személyzetét.
III.
FEJEZET
A
CEPOL SZERVEZETI FELÉPÍTÉSE
7. cikk
Igazgatási
és irányítási struktúra
A CEPOL igazgatási és
irányítási struktúrája a következőkből áll:
a)         az igazgatótanács, amely ellátja a 9. cikkben
meghatározott feladatokat;
b)         az ügyvezető igazgató, aki ellátja az 15. cikkben
meghatározott feladatokat;
c)         tudományos képzési bizottság a 16. cikkel összhangban;
d)         adott
esetben az igazgatótanács által a 9. cikkének (1) bekezdésével összhangban
létrehozott egyéb tanácsadó testület.
1.
SZAKASZ
IGAZGATÓTANÁCS
8. cikk
Összetétel

(1)        Az
igazgatótanács a tagállamok egy-egy képviselőjéből és a Bizottság két
képviselőjéből áll, akik valamennyien szavazati joggal rendelkeznek.
(2)        Az
igazgatótanács minden tagjának van egy póttagja. A tagot távollétében a póttag
képviseli.
(3)        Az
igazgatótanács tagjait és a póttagokat a bűnüldöző szervek tagjainak
képzése terén szerzett ismereteik alapján nevezik ki, a kapcsolódó
vezetői, igazgatási és költségvetési készségek figyelembe vételével. Az
igazgatótanács munkájának folytonosságát biztosítandó valamennyi képviselt fél
törekszik arra, hogy korlátozza az igazgatótanácson belüli képviselőinek
fluktuációját. Valamennyi fél arra törekszik, hogy a férfiak és nők
kiegyensúlyozott képviselettel rendelkezzenek az igazgatótanácsban.
(4)        A
tagok és a póttagok hivatali ideje négy év. A megbízatás meghosszabbítható.
9. cikk
Feladatkörök

(1)        Az igazgatótanács
feladatai:
a)         a szavazásra jogosult tagok
kétharmados többségével és a 10. cikkel összhangban minden évben programozási
dokumentumot fogad el a CEPOL többéves programozásáról és a következő évre
szóló éves munkaprogramjáról;
b)         a szavazati joggal
rendelkező tagok kétharmados többségével elfogadja a CEPOL éves
költségvetését, és ellátja a CEPOL költségvetéséhez kapcsolódó, a IV. fejezet
szerinti egyéb feladatokat;
c)         elfogadja a CEPOL előző
évre vonatkozó konszolidált éves tevékenységi jelentését, valamint azt minden
év július 1-jéig eljuttatja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak
és a Számvevőszéknek. A konszolidált éves tevékenységi jelentést
közzéteszik;
d)         a 21. cikknek megfelelően
elfogadja a CEPOL-ra alkalmazandó pénzügyi szabályokat;
e)         a csalással kapcsolatos
kockázatokkal arányos belső csalás elleni stratégiát fogad el, figyelembe
véve a végrehajtandó intézkedések költségeit és előnyeit;
f)         szabályokat fogad el a saját
tagjait, valamint a tudományos képzési bizottság tagjait érintő
összeférhetetlenségek megelőzésére és kezelésére;
g)         a szükségletek elemzése alapján elfogadja
a 4. cikkben említett kommunikációs és terjesztési terveket;
h)         elfogadja eljárási szabályzatát;
i)          a (2) bekezdésnek
megfelelően a CEPOL személyzete tekintetében gyakorolja a személyzeti
szabályzat által a kinevező hatóságra, valamint az egyéb alkalmazottakra
vonatkozó feltételek által a munkaszerződés megkötésére jogosult hatóságra
ruházott hatásköröket[19]
(a továbbiakban: kinevezési hatáskörök);
i)          a 2016-os programozásra
vonatkozóan többéves személyzetpolitikai tervet fogad el, miután figyelembe
vette a Bizottság véleményét[20]

j)          a személyzeti szabályzat 110.
cikkével összhangban megfelelő végrehajtási szabályokat fogad el a
személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási
feltételek betartására vonatkozóan;
k)         adott esetben belső
ellenőrzési részleget hoz létre;
l)          kinevezi az ügyvezető
igazgatót, és adott esetben hivatali idejét meghosszabbítja vagy megszüntetheti
a 23. cikkel összhangban;
m)        számvitelért felelős
tisztviselőt nevez ki – aki a személyzeti szabályzat és az egyéb
alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek hatálya alatt áll –, aki
feladatai ellátása során teljesen függetlenül jár el;
n)         kinevezi a tudományos képzési
bizottság tagjait;
o)         az igazgatótanáccsal együtt
biztosítja a belső vagy külső ellenőrzési jelentésekből és
értékelésekből, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF)
vizsgálati jelentéseiből származó megállapítások és ajánlások
megfelelő nyomon követését;
p)         az
ügymeneti és pénzügyi követelmények figyelembe vételével minden határozatot
meghoz a CEPOL belső szervezeti felépítésével és szükség esetén annak
módosításával kapcsolatban.
q)         adott esetben egyéb belső
szabályokat fogad el.
(2)        Az
igazgatótanács a személyzeti szabályzat 110. cikkével összhangban a személyzeti
szabályzat 2. cikkének (1) bekezdésén és az egyéb alkalmazottak alkalmazási
feltételeinek 6. cikkén alapuló határozatot fogad el a vonatkozó kinevezési
hatásköröknek az ügyvezető igazgatóra történő átruházásáról, és
meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett az átruházások
felfüggeszthetők. Az ügyvezető igazgató e hatásköröket maga is
átruházhatja másra.
(3)        Rendkívüli
körülmények által indokolt esetben az igazgatótanács határozat útján
átmenetileg felfüggesztheti a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott hatásköröknek
az ügyvezető igazgatóra történt átruházását, valamint e hatásköröknek
utóbbi általi továbbruházását, és e hatásköröket maga gyakorolhatja vagy
átruházhatja valamely tagjára, illetőleg a személyzetnek egy, az
ügyvezető igazgatón kívüli tagjára.
10. cikk
Éves
és többéves programozás
(1)        Az
igazgatótanács az ügyvezető igazgató által előterjesztett tervezet
alapján – a Bizottság véleményének figyelembe vételével, a többéves
programozással kapcsolatban pedig az Európai Parlamenttel és a nemzeti
parlamentekkel folytatott konzultációt követően – legkésőbb minden év
november 30-áig elfogadja a többéves programot és az éves munkaprogramot. Az
igazgatótanács továbbítja a programozási dokumentumot az Európai Parlamentnek,
a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.
A programtervezési dokumentum az általános
költségvetés végleges elfogadását követően válik véglegessé, és szükség
eseték ennek megfelelően kiigazítják.
(2)        A többéves
program ismerteti az átfogó stratégiai programozást, ideértve a célkitűzéseket,
a várt eredményeket és a teljesítménymutatókat. Meghatározza továbbá a
forrásokra vonatkozó tervet, a többéves költségvetést és személyzeti ügyeket is
beleértve. Stratégiát foglal magában a harmadik országokkal és nemzetközi
szervezetekkel való kapcsolatokra vonatkozóan.
A többéves programozást éves munkaprogramok
révén hajtják végre, és adott esetben a 33. cikkben említett külső és
belső értékelések eredményei alapján naprakésszé teszik. Ezen értékelések
következtetését adott esetben a következő évre vonatkozó éves munkaprogramban
is figyelembe veszik.
(3)        Az éves
munkaprogram tartalmazza a célkitűzések részletes leírását és a várt
eredményeket, ideértve a teljesítménymutatókat is. Tartalmazza továbbá a
finanszírozandó tevékenységek leírását és a tevékenységekre szánt pénzügyi és
humán erőforrásokat, a tevékenységalapú költségvetés és irányítás
alapelveinek megfelelően. Az éves munkaprogram összhangban áll az (1) és
(2) bekezdésben említett többéves munkaprogrammal. Egyértelműen
feltünteti, hogy az előző költségvetési évhez képest mely feladatokat
vették fel, változtatták meg vagy törölték. Az éves és/vagy többéves
programozás magában foglalja a harmadik országok vagy nemzetközi szervezetekkel
való kapcsolatokra vonatkozó, a 3. cikkben említett stratégiát és az e
stratégiához kapcsolódó fellépéseket.[21]
(4)        Amennyiben a
CEPOL-t új feladattal bízzák meg, az igazgatótanács módosítja az elfogadott
éves munkaprogramot.
Az éves munkaprogram valamennyi lényegi
módosítását az eredeti éves munkaprogramra vonatkozóval azonos eljárással kell
elfogadni. Az igazgatótanács felruházhatja az ügyvezető igazgatót az éves
munkaprogram nem lényegi módosításainak elfogadására vonatkozó hatáskörrel.

11. cikk
Elnök
(1)        Az
igazgatótanács szavazati joggal rendelkező tagjai közül elnököt és alelnököt
választ. Az elnököt és az alelnököt az igazgatótanács szavazati joggal
rendelkező tagjainak kétharmados többségével választják meg.
Az alelnök hivatalból
helyettesíti az elnököt, amennyiben ez utóbbi nem tudja ellátni feladatait.
(2)        Az
elnök és az alelnök hivatali ideje négy év. Hivatali idejük egyszer
megújítható. Amennyiben azonban igazgatótanácsi tagságuk megbízatásuk idején
jár le, ezzel egyidejűleg megbízatásuk is automatikusan lejár.
12. cikk
Ülések
(1)        Az igazgatótanács üléseit az elnök hívja össze.
(2)        A CEPOL ügyvezető igazgatója
részt vesz a tanácskozásokon, de szavazati joggal nem rendelkezik.
(3)        Az igazgatótanács évente két
rendes ülést tart. Ezenkívül elnöke kezdeményezésére, a Bizottság kérésére vagy
saját tagjai legalább egyharmadának kérésére is összeül.
(4)        Az igazgatótanács
megfigyelőként bármely olyan személyt meghívhat ülésére, akinek a
véleménye a vita tekintetében releváns lehet.
(5)        Az igazgatótanács tagjai – az
eljárási szabályzatra is figyelemmel – az üléseken tanácsadók és szakértők
segítségét is igénybe vehetik.
(6)        A CEPOL biztosítja az igazgatótanács titkárságát.
13. cikk
Szavazási
szabályok
(1)        A
9. cikk (1) bekezdése a) és b) pontjának, valamint 23. cikk (8) bekezdésének
sérelme nélkül az igazgatótanács szavazati joggal rendelkező tagjainak
többségével fogadja el határozatait.
(2)        Minden
szavazati joggal rendelkező tag egy szavazattal rendelkezik. Valamely
szavazati joggal rendelkező tag távollétében póttagja jogosult szavazati
jogának gyakorlására.
(3)        Az elnök részt
vesz a szavazásban.
(4)        Az ügyvezető
igazgató nem vesz részt a szavazásban.
(5)        Az
igazgatótanács eljárási szabályzata rögzíti a szavazás részletes módját,
különösen azon feltételeket, amelyek alapján egy tag egy másik tag nevében
eljárhat.
2.
SZAKASZ
ÜGYVEZETŐ
IGAZGATÓ
14. cikk
Az
ügyvezető igazgató felelősségi köre
(1)        A CEPOL-t az
ügyvezető igazgató irányítja. Az ügyvezető igazgató az
igazgatótanácsnak tartozik felelősséggel.
(2)        A Bizottság és
az Igazgatótanács hatásköreinek sérelme nélkül az ügyvezető igazgató
feladatai teljesítése során függetlenül jár el, utasításokat sem kormányoktól,
sem egyéb szervtől nem kérhet és nem fogadhat el.
(3)        Az
ügyvezető igazgató beszámol az Európai Parlamentnek tevékenységeiről,
amikor utóbbi erre kéri. A Tanács felkérheti az ügyvezető igazgatót, hogy
számoljon be feladatai ellátásáról.
(4)        Az ügyvezető igazgató a CEPOL
jogi képviselője.
(5)        Az
ügyvezető igazgató felelős a CEPOL e rendelet által kijelölt
feladatainak végrehajtásáért. Az ügyvezető igazgató feladatai különösen:
a)         a CEPOL napi szintű igazgatása;
b)         javaslattétel az igazgatótanácsnak a CEPOL belső
szervezeti felépítése tekintetében;
c)         az igazgatótanács által elfogadott határozatok végrehajtása;
d)         az éves munkaprogram és a többéves programozás kidolgozása és
a Bizottsággal folytatott konzultációt követően azok benyújtása az
igazgatótanácsnak;
e)         az éves munkaprogram és a többéves programozás végrehajtása,
valamint azok végrehajtásáról jelentéstétel az igazgatótanácsnak;
f)         a személyzeti szabályzat 110. cikkével összhangban
megfelelő végrehajtási szabálytervezetek elfogadása a személyzeti
szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó feltételek betartására
vonatkozóan;
g)         a CEPOL konszolidált éves tevékenységi jelentése
tervezetének kidolgozása és az igazgatótanácshoz jóváhagyás céljából
történő benyújtása;
h)         a belső és külső ellenőrzési
jelentésekből és értékelésekből fakadó következtetések, valamint az
Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által végzett vizsgálatok nyomon
követésére cselekvési terv kidolgozása, valamint az elért eredményekről
rendszeres jelentéstétel az igazgatótanácsnak és évente kétszer a Bizottságnak;
i)          az Unió pénzügyi érdekeinek védelme a csalás, vesztegetés
és egyéb illegális tevékenységek elleni megelőző intézkedések
alkalmazásával, hatékony ellenőrzésekkel, illetve szabálytalanságok
észlelése esetén a jogtalanul kifizetett összegek behajtásával és adott esetben
hatékony, arányos és visszatartó erejű igazgatási és pénzügyi
büntetésekkel;
j)          a CEPOL belső csalás elleni stratégiája tervezetének
kidolgozása és az igazgatótanácshoz jóváhagyás céljából történő
benyújtása;
k)         a CEPOL-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat tervezetének
összeállítása;
l)          a CEPOL előirányzott bevételeit és kiadásait
tartalmazó költségvetési tervezet előkészítése és a költségvetés
végrehajtása.
m)        az igazgatótanács elnökének támogatása az igazgatótanács
üléseinek előkészítésében;
n)         az e rendeletből fakadó egyéb feladatok
ellátása
3.
SZAKASZ
TUDOMÁNYOS
KÉPZÉSI BIZOTTSÁG
15. cikk
Célkitűzés
és feladatok
(1)        A tudományos képzési bizottság olyan független tanácsadó
testület, amely a CEPOL képzéssel kapcsolatos munkájának tudományos
minőségét garantálja és irányítja. E célból az ügyvezető igazgató
korán bevonja a tudományos képzési bizottságot a 9. cikkben említett valamennyi
dokumentum összeállításába, amennyiben azok a képzést érintik.
(2)        A tudományos képzési bizottság az e rendelet 4. cikkében
felölelt területeket érintő legmagasabb akadémiai vagy szakmai körök
tizenegy képviselőjéből áll. Az igazgatótanács az Európai Unió
Hivatalos Lapjában közzétett, átlátható pályázati felhívással és kiválasztási
eljárással jelöli ki a tagokat. Az igazgatótanács tagjai nem tagjai a
tudományos képzési bizottságnak. A tudományos képzési bizottság tagjai
független személyek. Semmilyen kormánytól vagy más szervtől sem kérhetnek
vagy fogadhatnak el utasítást.
(3)        A CEPOL közzéteszi honlapján a tudományos képzési bizottság
tagjainak listáját, és azt rendszeresen frissíti.
(4)        A tudományos képzési bizottság tagjainak hivatali ideje öt
évre szól. E hivatali idő nem hosszabbítható meg, és tagjai
felmenthetők, amennyiben nem felelnek meg a függetlenség feltételeinek.
(5)        A tudományos képzési bizottság öt éves hivatali időre
megválasztja elnökét és alelnökét. Állásfoglalásait egyszerű többséggel
fogadja el. A bizottságot az elnök évente egy-négy alkalommal hívja össze.
Szükség esetén az elnök saját kezdeményezésére vagy a bizottság legalább négy
tagjának kérésére rendkívüli üléseket hív össze.
(6)        Az ügyvezető igazgatót vagy képviselőjét
szavazati joggal nem rendelkező megfigyelőként hívják meg az
ülésekre.
(7)        A tudományos képzési bizottságot egy,
a bizottság által kijelölt vagy az ügyvezető igazgató által kinevezett
titkár segíti, aki a CEPOL személyzetének tagja.
(8)        A tudományos képzési bizottság különösen az alábbiakat
látja el:
a)         tanácsot ad az ügyvezető igazgatónak az éves
munkaprogram és egyéb stratégiai dokumentumok összeállításához, azok tudományos
minőségének és a vonatkozó uniós ágazati politikákkal és prioritásokkal
való koherenciájának biztosítása érdekében;
b)         független véleményt és tanácsot nyújt az igazgatótanácsnak
a hatáskörébe tartozó kérdésekben;
c)         független véleményt és tanácsot nyújt a tanterv, az
alkalmazott tanulási módszerek, tanulási lehetőségek minőségéről
és a tudományos fejleményekről;
d)         az igazgatótanács, az ügyvezető igazgató, vagy a
képzésért felelős ügyvezetőigazgató-helyettes kérésére ellát minden
egyéb olyan tanácsadási feladatot, ami fontos a CEPOL képzéssel kapcsolatos
tevékenysége tudományos vonatkozásainak szempontjából.
(9)        A tudományos képzési bizottság éves
költségvetését a CEPOL önálló költségvetési tételében különítik el.
IV.
FEJEZET
PÉNZÜGYI
RENDELKEZÉSEK
16. cikk
Költségvetés
(1)        A CEPOL
tervezett bevételeit és kiadásait minden – a naptári évvel egybeeső –
pénzügyi évre vonatkozóan el kell készíteni, és azt a CEPOL költségvetésében
fel kell tüntetni.
(2)        A CEPOL költségvetésének bevételei és
kiadásai egyensúlyban vannak.
(3)        Egyéb források
sérelme nélkül a CEPOL bevétele magában foglalja az Uniónak – az Európai Unió
általános költségvetésébe bevezetett – hozzájárulását.
(4)        A CEPOL
hatáskör-átruházási megállapodások vagy ad-hoc és kivételes támogatások
formájában uniós finanszírozásban részesülhet, a 21. cikkben említett pénzügyi
szabályaival, valamint az Unió szakpolitikáit támogató kapcsolódó jogi
aktusokban foglalt rendelkezésekkel összhangban.
(5)        A CEPOL
kiadásai magukban foglalják a személyi, az igazgatási, az infrastrukturális
költségeket és a működési kiadásokat.
(6)        A
nagyprojektekkel kapcsolatos, több pénzügyi évre kiterjedő intézkedésekre
vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalások felbonthatók több éven át
esedékes éves részletekre.
17. cikk
A
költségvetés megállapítása
(1)        Az ügyvezető
igazgató évente elkészíti a CEPOL következő költségvetési évre érvényes
előirányzott bevételeit és kiadásait tartalmazó költségvetési tervezetet,
ideértve a létszámtervet is, és azt megküldi az igazgatótanácsnak.
(2)        Az
igazgatótanács e költségvetési tervezet alapján elfogadja a CEPOL
következő pénzügyi évre vonatkozó, bevételeket és kiadásokat tartalmazó
ideiglenes költségvetési tervezetét.
(3)        A CEPOL
bevételeit és kiadásait tartalmazó előzetes költségvetési tervezetet
minden év január 31-ig meg kell küldeni a Bizottságnak. Az igazgatótanács
március 31-ig megküldi a Bizottságnak a költségvetési tervezet végleges
változatát.
(4)        A Bizottság az
előirányzatot az Európai Unió általános költségvetési tervezetével együtt
megküldi a költségvetési hatóságnak.
(5)        A
költségvetési tervezet alapján a Bizottság az Európai Unió általános
költségvetésének tervezetében feltünteti a létszámtervre való tekintettel
szükségesnek ítélt előirányzatokat, valamint az általános költségvetést
terhelő támogatás összegét, amelyet a Szerződés 313. és 314. cikkével
összhangban a költségvetési hatóság elé terjeszt.
(6)        A
költségvetési hatóság engedélyezi az Európai Unió által a CEPOL-nak nyújtandó
hozzájárulásra vonatkozó előirányzatokat.
(7)        A költségvetési hatóság elfogadja a
CEPOL létszámtervét.
(8)        A CEPOL
költségvetését az igazgatótanács fogadja el. A költségvetés az Európai Unió
általános költségvetésének végleges elfogadását követően válik véglegessé.
Szükség esetén ennek megfelelően ki kell igazítani.
(9)        A CEPOL
költségvetésére várhatóan jelentősen kiható építési projektek esetében az
1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet[22] rendelkezéseit kell
alkalmazni.
18. cikk
A
költségvetés végrehajtása
(1)        A CEPOL költségvetését az
ügyvezető igazgató hajtja végre.
(2)        Az
ügyvezető igazgató minden évben megküldi a költségvetési hatóságnak az
értékelési eljárás eredménye szempontjából lényeges összes információt.
19. cikk
Az
elszámolás bemutatása és mentesítés
(1)        A
következő pénzügyi év március 1-jéig a CEPOL számvitelért felelős
tisztviselője megküldi az előzetes elszámolást a Bizottság
számvitelért felelős tisztviselőjének és a Számvevőszéknek.
(2)        A CEPOL a
következő pénzügyi év március 31-ig megküldi a költségvetés
végrehajtásáról és a pénzgazdálkodásról szóló jelentést az Európai
Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek.

(3)        A Bizottság
számvitelért felelős tisztviselője a következő pénzügyi év
március 31-ig megküldi a Számvevőszéknek a CEPOL előzetes
elszámolásának a Bizottság elszámolásával konszolidált változatát.
(4)        A CEPOL
előzetes elszámolására vonatkozó számvevőszéki észrevételek
kézhezvételét követően a számvitelért felelős tisztviselő – a
költségvetési rendelet 148. cikkének megfelelően – elkészíti a CEPOL
végleges elszámolását. Az ügyvezető igazgató ezt véleményezésre benyújtja
az igazgatótanácsnak.
(5)        Az igazgatótanács véleményezi a CEPOL
végleges elszámolását.
(6)        A CEPOL
számvitelért felelős tisztviselője a végleges elszámolást minden
pénzügyi évet követően július 1-jéig az igazgatótanács véleményével együtt
megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a
Számvevőszéknek.
(7)        A végleges
elszámolást a következő év november 15-ig ki kell hirdetni az Európai Unió
Hivatalos Lapjában.
(8)        Az
ügyvezető igazgató szeptember 30-ig válaszol a Számvevőszéknek az
általa tett észrevételekre. Az ügyvezető igazgató ezt a választ az
igazgatótanácsnak is megküldi.
(9)        Az
ügyvezető igazgató az általános költségvetési rendelet 165. cikke (3)
bekezdésével összhangban kérésére benyújtja az Európai Parlamentnek a kérdéses
pénzügyi évvel kapcsolatos mentesítési eljárás zökkenőmentes
alkalmazásához szükséges valamennyi információt.
(10)      Az Európai
Parlament a Tanács minősített többséggel elfogadott ajánlása alapján
eljárva az n + 2. év május 15. előtt mentesíti az ügyvezető igazgatót
az n. évi költségvetés végrehajtására vonatkozó felelőssége alól.
20. cikk
Pénzügyi
szabályok
(1)        A CEPOL-ra
vonantkozó pénzügyi szabályokat a Bizottsággal folytatott konzultációt
követően az igazgatótanács fogadja el. E szabályok csak akkor és annyiban
térhetnek el az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelettől, ha és
amennyiben az eltérést a CEPOL működése kifejezetten szükségessé teszi, és
az eltéréshez a Bizottság előzetesen hozzájárulását adta.
(2)        A CEPOL pályázati felhívás nélkül vissza nem térítendő
támogatást ítélhet oda a tagállamoknak arra a célra, hogy a 4. cikk (2) és (3)
bekezdésében említett feladatokkal összefüggésben képzést nyújtsanak.
V.
FEJEZET
SZEMÉLYZET
21. cikk
Általános
tudnivalók
(1)        A CEPOL
személyzetére alkalmazni kell a személyzeti szabályzatot és az egyéb
alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételeket[23], valamint az Unió
intézményei által a fenti személyzeti szabályzat és egyéb alkalmazottakra
vonatkozó alkalmazási feltételek hatálybaléptetése céljából közösen elfogadott
szabályokat.
22. cikk
Ügyvezető
igazgató
(1)        Az
ügyvezető igazgató az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási
feltételek 2. cikkének a) pontja értelmében a CEPOL ideiglenes
alkalmazottjaként tevékenykedik.
(2)        Az
ügyvezető igazgatót nyílt és átlátható kiválasztási eljárás keretében a
Bizottság által javasolt jelöltek listájáról az igazgatótanács nevezi ki.
Az ügyvezető igazgató szerződésének
megkötése céljából a CEPOL-t az igazgatótanács elnöke képviseli.
(3)        Az
ügyvezető igazgató hivatali ideje öt év. Ezen időszak végéig a
Bizottság értékelést készít, amelyben figyelembe veszi az ügyvezető
igazgató teljesítményének értékelését, valamint a CEPOL előtt álló
jövőbeni feladatokat és kihívásokat.
(4)        Az
igazgatótanács a Bizottság (3) bekezdésben említett értékelést figyelembe
vevő javaslata alapján eljárva egyszer, legfeljebb öt évre
meghosszabbíthatja az ügyvezető igazgató hivatali idejét.
(5)        Az az
ügyvezető igazgató, akinek hivatali idejét meghosszabbították, a teljes
hivatali idő lejártát követően nem vehet részt az azonos munkakör
betöltésére irányuló kiválasztási eljárásban.
(6)        Az
igazgatótanács a Bizottság javaslata alapján határozhat arról, hogy visszahívja
hivatalából az ügyvezető igazgatót.
(7)        Az
ügyvezető igazgató kinevezéséhez, hivatali idejének meghosszabbításához
vagy felmentéséhez az igazgatótanács valamennyi szavazati joggal
rendelkező tagjának kétharmados szavazattöbbségére van szükség.
23. cikk
Kirendelt
nemzeti szakértők
(1)        A CEPOL kirendelt nemzeti
szakértőket vehet igénybe.
(2)        Az
igazgatótanács határozatot fogad el a nemzeti szakértők CEPOL-hoz
történő kirendelésére vonatkozó szabályok megállapításáról.
VI.
FEJEZET
VEGYES
RENDELKEZÉSEK
24. cikk
Jogállás
(1)        A CEPOL az Unió szerve. Jogi
személyiséggel rendelkezik.
(2)        A CEPOL az
egyes tagállamokban a nemzeti jog alapján a jogi személyeket megillető
legszélesebb körű jogképességet élvezi. A CEPOL különösen ingó és ingatlan
vagyont szerezhet és elidegeníthet, és bíróság előtt eljárhat.
(3)        A CEPOL székhelye Budapest
(Magyarország).
25. cikk
Kiváltságok
és mentességek
A CEPOL-ra és személyi állományára alkalmazni
kell az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló
jegyzőkönyvet.
26. cikk
Nyelvhasználat
(1)        Az 1. rendeletben[24] megállapított
rendelkezések alkalmazandók az CEPOL-ra.
(2)        Az
igazgatótanács tagjainak kétharmados többségével hoz határozatot a CEPOL
belső nyelvhasználatáról.
(3)        A CEPOL
működéséhez szükséges fordítási munkákat az Európai Unió Szerveinek
Fordítóközpontja biztosítja.
27. cikk
Átláthatóság
(1)        A CEPOL-nál tárolt dokumentumokra az
1049/2001/EK rendeletet kell alkalmazni.
(2)        Az
igazgatótanács az első ülése napjától számított hat hónapon belül
elfogadja az 1049/2001/EK rendelet alkalmazására vonatkozó részletes
szabályokat.
(3)        A CEPOL által
az 1049/2001/EK rendelet 8. cikke értelmében hozott határozatok ellen az
ombudsmannál panasszal vagy az Európai Unió Bíróságnál jogorvoslattal lehet
élni, a Szerződés 228. és 263. cikkében meghatározott feltételek szerint.
(4)        A CEPOL által
történő személyesadat-feldolgozásra a 45/2001/EK rendeletet[25] kell alkalmazni.
28. cikk
Csalás
elleni küzdelem
(1)        A 883/2013/EU,
Euratom rendelet[26]
szerinti csalás, korrupció és egyéb jogellenes tevékenységek elleni küzdelem
céljából a CEPOL működésének megkezdésétől számított hat hónapon
belül csatlakozik az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) belső
vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz[27], és a fenti
megállapodás mellékletében található minta alapján elfogadja a CEPOL
személyzetére alkalmazandó megfelelő rendelkezéseket.
(2)        Az Európai
Számvevőszék jogosult dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzést
végezni a támogatások kedvezményezettjeinél, valamint a CEPOL által uniós
forrásokban részesített vállalkozóknál és alvállalkozóknál.
(3)        Az OLAF a
883/2013/EU, Euratom rendeletben és a 2185/96/Euratom, EK rendeletben[28] meghatározott
rendelkezésekkel és eljárásokkal összhangban vizsgálatokat, többek között
helyszíni ellenőrzést és vizsgálatokat végezhet annak megállapítása
céljából, hogy valamely CEPOL által finanszírozott vissza nem térítendő
támogatással vagy szerződéssel kapcsolatban történt-e csalás, korrupció
vagy egyéb, az Unió pénzügyi érdekeit sértő jogellenes tevékenység.
(4)        Az (1),
(2) és (3) bekezdés sérelme nélkül a CEPOL harmadik országokkal és
nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodásaiban,
szerződéseiben, támogatási megállapodásaiban és támogatási határozataiban
az Európai Számvevőszéket és az OLAF-ot külön rendelkezés útján
kifejezetten fel kell hatalmazni arra, hogy saját hatáskörüknek
megfelelően ilyen ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezzenek.
29.
cikk
A
minősített adatokra és a nem minősített érzékeny adatokra vonatkozó
biztonsági szabályok
A CEPOL a Bizottságnak az EU-minősített
adatok és nem minősített érzékeny adatok védelmére vonatkozó, a
2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat[29] mellékletében
meghatározott biztonsági szabályaiban foglalt biztonsági elveket alkalmazza. A
biztonsági elvek alkalmazása többek között a minősített információk
cseréjére, feldolgozására és tárolására vonatkozó rendelkezéseket érinti.
30.
cikk
Felelősségre
vonhatóság
(1)        A CEPOL
szerződéses felelősségét az adott szerződésre alkalmazandó jog
határozza meg.
(2)        Az Európai
Unió Bírósága hatáskörrel rendelkezik arra, hogy a CEPOL által kötött
szerződésekben foglalt választottbírósági kikötés alapján ítéletet hozzon.
(3)        A
szerződésen kívüli felelősség esetén a CEPOL a tagállamok jogában
közös általános elveknek megfelelően megtéríti a szervezeti egységei vagy
alkalmazottai által feladataik teljesítése során okozott károkat.
(4)        A (3)
bekezdésben említett károk megtérítésével kapcsolatos jogvitákra az Európai
Unió Bírósága rendelkezik hatáskörrel.
(5)        A CEPOL-alkalmazottak
CEPOL-lal szembeni személyes felelősségét a rájuk alkalmazandó személyzeti
szabályzatban vagy alkalmazási feltételekben meghatározott előírások
szabályozzák.
31.
cikk
Értékelés
és felülvizsgálat
(1)        A Bizottság a
43. cikkben említett időponttól számított öt éven belül, majd azt
követően ötévente értékelést rendel meg, hogy felmérje különösen a CEPOL
és munkamódszereinek hatását, eredményességét és hatékonyságát. Az értékelés
különösen azt vizsgálja meg, hogy kell-e esetleg módosítani a CEPOL megbízását,
és milyen költségvetési vonzatai lennének egy ilyen módosításnak.
(2)        A Bizottság az
értékelő jelentést és a jelentéssel kapcsolatos következtetéseit
továbbítja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az igazgatótanácsnak. Az
értékelés megállapításait közzé kell tenni.
(3)        Minden második
értékelés alkalmával a CEPOL által célkitűzései, megbízatása és feladatai
tekintetében elért eredményeket is értékelik. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli
meg, hogy a CEPOL fenntartása a kitűzött célok, megbízás és feladatok
tekintetében már nem indokolt, javasolhatja e rendelet ennek megfelelő
módosítását vagy hatályon kívül helyezését.
32.
cikk
Igazgatási
vizsgálatok
A CEPOL tevékenységeit az európai ombudsman
ellenőrzi a Szerződés 228. cikkében meghatározott feltételek mellett.
33.
cikk
Együttműködés
uniós szervekkel, harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel
(1)        A CEPOL
nyitott azon harmadik országok részvétele előtt, amelyek e célból
megállapodást kötöttek az Unióval.
(2)        Amennyiben az
feladatai ellátásához szükséges, a CEPOL együttműködési kapcsolatokat
létesíthet és tarthat fenn uniós szervekkel – e szervek célkitűzéseivel
összhangban –, harmadik országok hatóságaival, harmadik országok képzéssel
foglalkozó intézményeivel, nemzetközi szervezetekkel és magánfelekkel.
(3)        Az (1) és (2)
bekezdéssel összhangban rendelkezéseket kell kidolgozni különösen annak
meghatározásával, hogy az érintett harmadik országok milyen jelleggel, milyen
mértékben és hogyan vehetnek részt a CEPOL munkájában, ideértve a CEPOL által
tett kezdeményezésekben való részvétellel, a pénzügyi hozzájárulással és a
személyzettel kapcsolatos rendelkezéseket is. A személyzeti kérdéseket
illetően a fenti rendelkezések minden körülmények között megfelelnek a
személyzeti szabályzatnak.
(4)        A CEPOL együttműködik az e rendelet által felölelt
kérdésekben illetékes és a (2) bekezdésben említett uniós szervekkel, az e
szervekkel kötött munkamegállapodások keretében, e rendelettel vagy a
2005/681/IB határozat vonatkozó rendelkezéseivel összhangban. Ilyen
munkamegállapodások csak az igazgatótanács engedélyezésével, és a Bizottság
előzetes jóváhagyásával köthetők.
34.
cikk
A
székhely-megállapodás és a működési feltételek
(1)        A CEPOL
Magyarországon biztosítandó elhelyezéséhez szükséges rendelkezéseket, valamint
az e tagállam által rendelkezésre bocsátandó létesítményekre, továbbá az
ügyvezető igazgatóra, az igazgatótanács tagjaira, valamint a CEPOL
személyi állományára és családtagjaikra a fogadó tagállamban alkalmazandó
konkrét szabályokat a CEPOL és Magyarország által – az igazgatótanács
jóváhagyásának megszerzése után és legkésőbb 2 évvel e rendelet hatályba
lépését követően – megkötött székhely-megállapodás rögzíti.
(2)        A CEPOL-t
befogadó tagállam a lehető legjobb körülményeket biztosítja a CEPOL
megfelelő működéséhez, ideértve a többnyelvű, európai
szemléletű iskoláztatás lehetőségét és a megfelelő közlekedési
kapcsolatokat is.
VII.
FEJEZET
ÁTMENETI
RENDELKEZÉSEK
35. cikk
Általános jogutódlás
(1)       Az e határozattal létrehozott CEPOL az általános jogutód a
2005/681/IB határozattal létrehozott CEPOL által kötött valamennyi
szerződés, az általa vállalt felelősség, és a megszerzett ingatlanok
tekintetében.
(2)       Ez a rendelet nem érinti a 2005/681/IB határozat által
létrehozott CEPOL által e rendelet hatályba lépése előtt kötött
megállapodások jogi érvényességét.
(3)       A 2005/681/IB határozat alapján kötött
székhely-megállapodás e rendelet alkalmazása megkezdésének napján
megszűnik.
36. cikk
Átmeneti intézkedések
az igazgatótanácsra vonatkozóan
(1)       A CEPOL igazgatótanácsa tagjainak a 2005/681/IB határozat
10. cikke alapján megállapított hivatali ideje … -án/-én[e rendelet
hatálybalépésének napján] jár le.
(2)       A … [e rendelet hatályba lépésének napja] és … [e
rendelet alkalmazása megkezdésének napja] közötti időszakban a 2005/681/IB
határozat 10. cikke alapján létrehozott igazgatótanács:
a)          ellátja az igazgatótanács e rendelet 9. cikkében említett
feladatait;
b)          előkészíti a az e rendelet 29. cikkében említett,
az 1049/2001/EK rendeletnek a CEPOL dokumentumai tekintetében történő
alkalmazására vonatkozó szabályok, továbbá az e rendelet 31. cikkében
említett, a diszkréciós és titoktartási kötelezettségre, valamint a különleges
és uniós minősített adatok védelmére vonatkozó szabályok elfogadását;
c)          előkészíti az e rendelet alkalmazásához szükséges
bármely más eszközt, és
d)          felülvizsgálja az igazgatótanács által a 2005/681/IB határozat alapján
elfogadott belső szabályokat és intézkedéseket, hogy az e rendelet 8.
cikke szerint létrehozott igazgatótanács határozatot hozhasson ugyanezen
rendelet 42. cikkének (2) bekezdése szerint.
37. cikk
Átmeneti intézkedések az ügyvezető igazgatóra és az
alkalmazottakra vonatkozóan
(1)       Hátralévő
hivatali idejére a CEPOL 2005/681/IB határozat 11. cikkének (1) bekezdése
alapján kinevezett igazgatóját jelölik ki az ügyvezető igazgató e rendelet
15. cikkében előírtak szerinti feladatköreinek ellátására. Szerződése
egyéb feltételei változatlanok maradnak. Amennyiben a hivatali idő … [e
rendelet hatályba lépésének napja] után, de … [e rendelet alkalmazása
megkezdésének napja] előtt jár le, hivatali idejét az e rendelet
alkalmazásának időpontjától számított egy évig automatikusan meg kell
hosszabbítani.
(2)       Amennyiben az
ügyvezető igazgató nem szándékozik vagy nem képes az (1) bekezdéssel
összhangban eljárni, az igazgatótanács ideiglenes ügyvezető igazgatót
jelöli ki, aki 18 hónapot nem meghaladó időtartamra, a 23. cikkben
előírt kinevezésekig gyakorolja az ügyvezető igazgató feladatköreit.
(3)       Ez a rendelet nem
érinti a 2005/681/IB határozat alapján foglalkoztatott alkalmazottak jogait és
kötelezettségeit.
(4)       Az első
albekezdésben említett alkalmazottak munkaszerződései e rendelet alapján
meghosszabbíthatók, a személyzeti szabályzattal és alkalmazási feltételekkel
összhangban.
38. cikk
Átmeneti
költségvetési rendelkezések
A 2005/681/IB határozat 25. cikke alapján
jóváhagyott költségvetések tekintetében a mentesítési eljárást a 2005/681/IB
határozatban megállapított szabályokkal összhangban végzik.
VIII.
FEJEZET
ZÁRÓ
RENDELKEZÉSEK
39.
cikk
Hatályon
kívül helyezés
E rendelet az alkalmazása megkezdésének
időpontjától a 2005/681/IB határozat helyébe lép.
40.
cikk
Az
igazgatótanács által elfogadott belső szabályok hatályban tartása
Az igazgatótanács által a 2005/681/IB határozat
alapján elfogadott belső szabályok és intézkedések hatályban maradnak [e
rendelet alkalmazásának napja] után, kivéve, ha az igazgatótanács e rendelet
végrehajtása során másként határoz.
41.
cikk
Hatálybalépés
(1)        Ez a rendelet
az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon
lép hatályba.
(2)        Ezt a rendeletet [alkalmazás
napja]-tól/-től kell alkalmazni.
Ugyanakkor a 36., 37. és 38. cikket
...-tól/-től [e rendelet hatálybalépésétől] kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező
és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban a Szerződéseknek
megfelelően.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
Pénzügyi kimutatás – „Ügynökségek”
a
következőhöz:
A BIZOTTSÁG
HATÁROZATA
az
Európai Unió általános költségvetésének (az Európai Bizottságra vonatkozó
szakasz) végrehajtására vonatkozó, a Bizottság szervezeti egységeinek
figyelmébe szánt belső szabályokról
[A jogalkotó hatóság számára a költségvetési rendelet 208.
és 209. cikkében említett szervekkel kapcsolatban benyújtandó valamennyi
javaslathoz és kezdeményezéshez
(a költségvetési rendelet 31. cikke és az alkalmazási
szabályok 19. cikke)]
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
FŐBB ADATAI
              1.1.    A
javaslat/kezdeményezés címe
              1.2.    A tevékenységalapú
irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett
szakpolitikai terület(ek)
              1.3.    A
javaslat/kezdeményezés típusa
              1.4.    Célkitűzés(ek):

              1.5.    A
javaslat/kezdeményezés indoklása
              1.6.    Az intézkedés és a
pénzügyi hatás időtartama
              1.7.    Tervezett
irányítási módszer(ek)
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
              2.1.    A nyomon követésre
és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
              2.2.    Irányítási és
kontrollrendszer
              2.3.    A csalások és a
szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
              3.1.    A többéves pénzügyi
keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit
érintik a kiadások?
              3.2.    A kiadásokra
gyakorolt becsült hatás
              3.2.1. A kiadásokra
gyakorolt becsült hatás összegzése
              3.2.2. A(z) [szerv]
operatív előirányzataira gyakorolt becsült hatás
              3.2.3. A(z) [szerv]
humánerőforrására gyakorolt becsült hatás
              3.2.4. A jelenlegi többéves
pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség
              3.2.5. Harmadik felek
részvétele a finanszírozásban
              3.3.    A bevételre
gyakorolt becsült hatás
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
FŐBB ADATAI
1.1.        A javaslat/kezdeményezés címe

Javaslat: Az
EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a Bűnüldözési Képzés Európai
Ügynökségének (CEPOL) létrehozásáról, valamint az Európai Rendőrakadémia
(CEPOL) létrehozásáról szóló 2005/681/IB határozat hatályon kívül
helyezéséről és helyettesítéséről
1.2.        A tevékenységalapú
irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett
szakpolitikai terület(ek)[30]

Szakpolitikai
terület: BELÜGYEK (18. cím)
Tevékenység:
18.02 Belső biztonság
1.3.        A javaslat/kezdeményezés
típusa
¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre
irányul
¨ A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő
intézkedést követő új intézkedésre[31] irányul
þ A
javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul
¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően
módosított intézkedésre irányul
1.4.        Célkitűzés(ek):
1.4.1.     A javaslat/kezdeményezés által
érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzés(ek)
A 2000-ben
tanácsi határozattal létrehozott Európai Rendőrakadémia (CEPOL) 2005-ben
vált uniós ügynökséggé (2005/681/IB tanácsi határozat). A CEPOL azzal a céllal
hozza össze a vezető beosztású rendőrtiszteket, hogy határon átnyúló
együttműködést ösztönözzön a bűnözés elleni küzdelemben, valamint a
közbiztonság és a közrend fenntartásában.
A Stockholmi
Program kimondja, hogy a hiteles európai igazságügyi és rendészeti kultúra
támogatása érdekében rendkívül fontos az Unióval kapcsolatos kérdésekről
szóló képzések számának növelése, és a szisztematikus európai képzési
rendszerek célkitűzésének követése. A Bizottság ennek megfelelően –
ezen új rendeletjavaslatot megelőzően – javaslatot terjesztett
elő egy európai bűnüldözési képzési rendszerről (LETS), amely a
CEPOL által jelenleg folytatott tevékenységekre épülne – tekintettel arra, hogy
a jelenlegi jogalapja szerint a CEPOL csak részben hajthatná végre a LETS-t,
mivel kompetenciája a vezető beosztású tisztekre korlátozódik.
1.4.2.     Konkrét célkitűzés(ek) és
a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett tevékenység(ek)
... sz.
konkrét célkitűzés
1. konkrét
célkitűzés: A bűnüldöző szervek tagjait érintő uniós
szintű képzés és csereprogramok koordinálása
2. konkrét
célkitűzés: A bűnüldözési képzési program (LETS) végrehajtásának
koordinálása
A
tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett tevékenység(ek)
18.02 –
Belső biztonság
1.4.3.     Várható eredmény(ek) és
hatás(ok)
Tüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolhat a
javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/célcsoportokra.
A
bűnüldöző szervek tagjainak képzése, és ezáltal a rendőrségi
tevékenység színvonalának növelése Európa-szerte, a bűnüldöző
ügynökségek közötti bizalom erősítése, hozzájárulás a közös rendészeti
kultúra megteremtéséhez, és ezáltal hatékonyabb uniós válasz a közös biztonsági
kihívásokra.
1.4.4.     Eredmény- és hatásmutatók
Tüntesse fel a javaslat/kezdeményezés megvalósításának
nyomon követését lehetővé tevő mutatókat.
– Az
igényfelmérések száma;
– A
minőségbiztosítási termékek száma;
– A közös
tantervek száma;
– A képzési
(és e-tanulási) modulok száma;
– A megtartott
kurzusok száma;
– A szervezett
cserék száma;
– Felhasználói
elégedettség.
1.5.        A javaslat/kezdeményezés
indoklása
1.5.1.     Rövid vagy hosszú távon
kielégítendő szükséglet(ek)
Az ügynökség
által megvalósítandó bűnüldözési képzés Európa-szerte növeli a rendőrségi
tevékenység színvonalát, hozzájárul a bűnüldöző szervek közötti
bizalom megerősítéséhez, hozzájárul a közös rendészeti kultúra
megteremtéséhez, és ezáltal hatékonyabb uniós választ tesz lehetővé a
közös biztonsági kihívásokra.
1.5.2.     Az uniós részvételből
adódó többletérték
Az EU
bűnüldözési képzésben való részvételének hozzáadott értékét az jelenti,
hogy koordinált megközelítést biztosít az ilyen képzés kidolgozásához és
végrehajtásához. E területen már jelenleg is sok minden történik, akár a tagállamok
által nemzeti szinten, akár a CEPOL által uniós szinten. Ahogy azonban azt az
európai bűnüldözési képzési rendszerről szóló bizottsági közleményben
ismertetjük, még többet kell tenni, például annak biztosítására, hogy a képzés
megfeleljen az uniós szinten prioritásként meghatározott bűnügyi témákkal
kapcsolatos kérdéseknek, valamint, hogy koherens megközelítés révén a
legmagasabb szintű minőségi előírásoknak megfelelő uniós
képzést biztosítsunk.
1.5.3.     Hasonló korábbi tapasztalatok
tanulsága
Az európai
bűnüldözési képzési rendszerről (LETS) szóló, e rendeletet
kísérő bizottsági közlemény a CEPOL által 2012-ben végzett
helyzetfelmérése, valamint a tagállamok szakértőivel és az IB
ügynökségekkel folytatott kimerítő konzultációkra épül. Az eredmények azt
mutatják, hogy összehangoltabb megközelítésre van szükség, ideértve egy uniós
ügynökség komoly szerepét mint a rendszer végrehajtásának hajtóereje és
koordinátora, egyéb ügynökségekkel és nemzeti képzési intézményekkel szoros
együttműködésben. 2011-ben befejeződött a CEPOL ötéves értékelése,
valamint a Bizottság külső tanulmányt rendelt a jövőbeni jogalkotási
javaslatra vonatkozó hatásvizsgálat előkészítésének támogatására. Az
eredmények azt mutatják, hogy a rendőrségi tevékenység uniós dimenziójával
kapcsolatban több képzésre, a CEPOL, a tagállamok és egyéb ügynökségek között
hatékonyabb koordinációra, valamint a CEPOL jelenlegi irányításának és
szerkezeti felépítésének fejlesztésére van szükség.
1.5.4.     Egyéb pénzügyi eszközökkel
való összeegyeztethetőség és lehetséges szinergia
A CEPOL
együttműködik a bel- és igazságügyek területén tevékenykedő egyéb
uniós ügynökségekkel (köztük az Europollal, a Frontex-szel, valamint az
Alapjogi Ügynökséggel). A CEPOL biztosítja az illetékes bűnüldöző
szerveket célzó képzési tevékenységek következetes kidolgozását, és már
létező európai ügynökségeken és más kapcsolódó szervek által e téren
ellátott feladatok kettős elvégzésének elkerülését azáltal, hogy a képzési
igényekről stratégiai felméréseket készít, valamint megválaszolja a
belső biztonság és annak külső vonatkozásai területén meghatározott
uniós prioritásokkal, a vonatkozó politikai ciklusokkal összhangban.
1.6.        Az intézkedés és a pénzügyi
hatás időtartama
¨ A
javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik
¨ A
javaslat/kezdeményezés időtartama: ÉÉÉÉ [HH/NN]-tól/-től ÉÉÉÉ
[HH/NN]-ig
¨ Pénzügyi hatás:
ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig
þ A
javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik
Beindítási időszak: 2016.1.1-től 2016.3.31-ig,
azt követően: rendes ütem.
1.7.        Tervezett irányítási
módszer(ek)[32]

A 2014. évi
költségvetésből
¨ Bizottság általi közvetlen
irányítás a következőkön keresztül:
–
¨  végrehajtó ügynökségek
–
     ¨ Megosztott irányítás
a tagállamokkal
þ Közvetett
irányítás a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos
feladatoknak a következőkre történő átruházásával:
¨ nemzetközi szervezetek és ügynökségeik
(nevezze meg);
¨az EBB és az Európai Beruházási Alap;
þ a költségvetési rendelet 208. és 209.
cikkében említett szervek;
¨ közjogi szervek;
¨ magánjog alapján működő,
közfeladatot ellátó szervek, olyan mértékben, amennyiben megfelelő
pénzügyi garanciákat nyújtanak;
¨ a valamely tagállam magánjoga alapján
működő, köz- és magánszféra közötti partnerség végrehajtásával
megbízott és megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtó szervek;
¨ az EUSZ V. címének értelmében a KKBP terén
konkrét fellépések végrehajtásával megbízott, és a vonatkozó alap-jogiaktusban
meghatározott személyek.
Megjegyzések
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
2.1.        A nyomon követésre és a
jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
Gyakoriság és feltételek
A
rendeletjavaslat alapján a CEPOL-nak minden évben programozási dokumentumot
kell kidolgoznia, amely tartalmazza a CEPOL többéves programozását és éves
munkaprogramját. Továbbá, a Bizottság öt évente értékelést készíttet különösen
a CEPOL és munkamódszerei hatásáról, hatékonyságáról és eredményességéről.
Az értékelés különösen azt vizsgálja meg, hogy kell-e esetleg módosítani a
CEPOL megbízását, és milyen költségvetési vonzatai lennének egy ilyen módosításnak.
2.2.        Irányítási és
kontrollrendszer
2.2.1.     Felismert kockázat(ok)
A CEPOL-nak a
LETS végrehajtásáért és az uniós szintű oktatás koordinálásáért
felelős ügynökséggé történő átalakítását az érdekelt felek túl
ambiciózusnak tekinthetik a CEPOL jelenlegi nagyságához képest. Ezért a
megbízásában bekövetkező változásoknak tükröződniük kell az új
ügynökség szerkezeti felépítésében és irányításában.
Továbbá,
figyelembe kell venni az ügynökség új székhelyére történő áthelyezésével
kapcsolatos – főleg a személyzetet érintő – kockázatokat.
2.2.2.     Tervezett ellenőrzési
mód(ok)
A CEPOL-t az
alábbi ellenőrzéseknek vetik alá: költségvetési ellenőrzés,
belső ellenőrzés, a Számvevőszék éves jelentése, az uniós
költségvetés végrehajtásával kapcsolatos éves mentesítés és az OLAF által
végzett esetleges vizsgálatok különösen annak biztosítására, hogy az
ügynökségek rendelkezésére álló erőforrásokat jól használják fel.
2.3.        A csalások és a
szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések
Tüntesse fel a meglévő vagy tervezett
megelőző és védintézkedéseket.
A csalás, a
korrupció és egyéb jogellenes tevékenységek elleni küzdelem érdekében a
883/2013/EK rendelet rendelkezéseit korlátozás nélkül kell alkalmazni az
ügynökségre, a rendelet 29. cikkében meghatározottak szerint.
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
3.1.        A többéves pénzügyi keret
mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit
érintik a kiadások?
·      Jelenlegi költségvetési tételek
A többéves pénzügyi
keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás
 Szám [Megnevezés…...….] || diff./nem diff. ([33])   || EFTA országokból[34]   || tagjelölt országokból[35]   || harmadik országokból || a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében
 3 || 18.0205 – az Európai Rendőrakadémia (CEPOL) || diff. || NEM || NEM || NEM || NEM
·      Létrehozandó új költségvetési tételek
A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig
a költségvetési tételek sorrendjében.
 Többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás
 Szám [Megnevezés…...….] || diff./nem diff. || EFTA országokból || tagjelölt országokból || harmadik országokból || a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.        A kiadásokra gyakorolt
becsült hatás
3.2.1.     A kiadásokra gyakorolt becsült
hatás összegzése
millió EUR (három tizedesjegyig)
 Többéves pénzügyi keret fejezete  || 3 || Biztonság és uniós polgárság
 CEPOL ||   ||   || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN
 1. cím: || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || (2) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2. cím: || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || (2 a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 3. cím: || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (3 a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Kifizetési előirányzatok || (3 b) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A CEPOL-hoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 ||   ||  8,641  ||   8,813 ||  9,126 ||   9,308 ||    9,495 ||     45,383
 Kifizetési előirányzatok || =2+2a +(3b) ||   ||   8,641 ||   8,813   ||  9,126 ||    9,308  ||   9,495  ||     45,383
Megjegyzés:
 Többéves pénzügyi keret fejezete || 5 || „Igazgatási kiadások”
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   ||   || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN
 Főigazgatóság: Belügyek ||
  Humánerőforrás ||   || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,660
  Egyéb igazgatási kiadások ||   || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,015
 BELÜGYI FŐIGAZGATÓSÁG ÖSSZESEN || Előirányzatok ||   || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,675
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN   || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) ||   || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,675
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   ||   || Év 2016 || Év 2017 || Év 2018 || Év 2019 || Év 2020 || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok ||   || 8,776 || 8,948 || 9,261 || 9,443 || 9,63 || 46,058
 Kifizetési előirányzatok ||   || 8,776 || 8,948 || 9,261 || 9,443 || 9,63 || 46,058
3.2.2.     A CEPOL előirányzataira
gyakorolt becsült hatás
–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív
előirányzatok felhasználását
–
þ  A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok
felhasználását vonja maga után:
Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR
(három tizedesjegyig)
 Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket   ò ||   ||   || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN ||
 Típus[36]   || Átlagos költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Összesített szám || Összköltség ||
 1. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[37] A bűnüldözési tisztviselők képzéséről szóló uniós szakpolitika végrehajtásának koordinálása, valamint kapcsolódó uniós szintű képzések és csereprogramok biztosítása ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Teljesítés     || Koordináció || 0,201 || 5 || 0,955 || 5 || 0,974 || 5 || 1,009 || 5 || 1,029 || 5 || 1,049 || 25 || 5,015 ||
 – Teljesítés || Közös tanterv, képzési modulok, e-tanulási modulok || 0,103 || 15 || 1,469 || 15 || 1,498 || 15 || 1,552 || 15 || 1,582 || 15 || 1,614 || 75 || 7,715 ||
 – Teljesítés || A megtartott tanfolyamok száma || 0,034 || 113 || 3,673 || 113 || 3,746 || 113 || 3,879 || 113 || 3,956 || 113 || 4,036 || 565 || 19,289 ||
 – Teljesítés || A szervezett cserék száma || 0,003 || 490 || 1,249 || 490 || 1,273 || 490 || 1,319 || 490 || 1,345 || 490 || 1,372 || 2450 || 86,558 ||
 Az 1. konkrét célkitűzés részösszege ||   || 7,345 ||   || 7,491 ||   || 7,758 ||   || 7,912 ||   || 8,071 ||   || 38,577 ||
 2. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS: A bűnüldözési képzési rendszer végrehajtása ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Teljesítés || A rendszer négy ágának koordinálása, szükségletelemzés és minőségbiztosítási termékek || 0,272 || 5 || 1,296 || 5 || 1,322 || 5 || 1,368 || 5 || 1,396 || 5 || 1,424 || 25 || 6,806 ||
 A 2. konkrét célkitűzés részösszege ||   || 1,296 ||   || 1,322 ||   || 1,368 ||   || 1,396 ||   || 1,424 ||   || 6,806 ||
 ÖSSZKÖLTSÉG ||   || 8,641 ||   || 8,813 ||   || 9,126 ||   || 9,308 ||   || 9,495 ||   || 45,383 ||
3.2.3.     A CEPOL humánerőforrására
gyakorolt becsült hatás
3.2.3.1.  Összegzés
–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási
előirányzatok felhasználását.
–
þ  A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok
felhasználását vonja maga után:
–      millió EUR (három tizedesjegyig)
 Humánerőforrás || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2016–2020
 A létszámtervben szereplő álláshelyek (főben) || 28 || 30 || 30 || 30 || 30 ||
 – ebből AD || 17 || 19 || 19 || 19 || 19 ||
 – ebből AST || 11 || 11 || 11 || 11 || 11 ||
 Külső munkatársak teljes munkaidős egyenértékben (FTE) kifejezve || 20 || 16 || 16 || 16 || 16 ||
 – ebből szerződéses alkalmazott || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 ||
 – ebből kirendelt nemzeti szakértő (END) || 10 || 6 || 6 || 6 || 6 ||
 Összes alkalmazott || 48 || 46 || 46 || 46 || 46 ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Személyzeti kiadások || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2016–2020
 A létszámtervben szereplő álláshelyek || 2,762 || 2,913 || 3,014 || 3,014 || 3,014 || 14,716
 – ebből AD || 1,657 || 1,808 || 1,909 || 1,909 || 1,909 || 9,191
 – ebből AST || 1,105 || 1,105 || 1,105 || 1,105 || 1,105 || 5,525
 Külső munkatársak || 1,008 || 1,008 || 0,889 || 0,889 || 0,889 || 4,682
 – ebből szerződéses alkalmazott || 0,533 || 0,533 || 0,533 || 0,533 || 0,533 || 2,664
 – ebből kirendelt nemzeti szakértő (END) || 0,475 || 0,475 || 0,356 || 0,356 || 0,356 || 2,018
 Összes személyzeti kiadás || 3,770 || 3,921 || 3,902 || 3,902 || 3,902 || 19,398
Megjegyzés:
A CEPOL létszámterve 2014-ben a
következő: 27 IA (16 AD + 11 AST), 10 AC és 5,5 END. Az ügynökségnek az a
célja, hogy 2016-ban egy további ideiglenes alkalmazottat vegyen fel a jogi
tanácsadó álláshelyre (1 AD), az európai ombudsman tanácsával összhangban.  A
LETS-hez szükséges három álláshely már benne van abban, hogy a 2013. július
10-i COM(2013)519 sz. közleménynek megfelelően a CEPOL személyzetét nem
csökkentik 25-re; a három további álláshely egyikét csak 2018-ban biztosítják.
Feltételezések szerint a LETS végrehajtásán munkálkodó további alkalmazottakat
2017-ben kell majd felvenni (+ 1 AD); így előre kell hozni a 2018-ra
tervezett további álláshelyet. A LETS-hez kapcsolódó négy alkalmazott feladata
az lesz, hogy koordinálják a rendszer négy ágát, valamint biztosítsák, hogy a
képzési tevékenységek a képzési igények rendszeres felmérésén alapuljanak, és
végrehajtásuk magas színvonalú legyen. Tekintettel arra, hogy a COM(2013)519
sz. közlemény már tartalmaz három további alkalmazottat a CEPOL számára, csak
egy teljes munkaidős egyenértékben kifejezett alkalmazottat kell 2016-ra
előrehozni, egy további alkalmazottat pedig 2017-ben kell találni annak
függvényében, hogy az éves költségvetési eljárások során az ügynökségek
tartalékában állnak-e rendelkezésre erőforrások.
Az összes személyzeti költséget a
Költségvetési főigazgatóság 2013. augusztus 8-i iránymutatásai alapján
számoltuk ki: 1 AT = 132 000 EUR/év, 1 AC = 70 000 EUR/év, 1 END = 78 000
EUR/év. A számításoknál figyelembe vettük a Magyarországra vonatkozó
kiigazítási szorzót (76,1%).
3.2.3.2.  Becsült szükségletek a
létszámtervi álláshelyekre és külső személyzetre
 A LÉTSZÁMTERVBEN SZEREPLŐ ÁLLÁSHELYEK
   ||   ||   ||   ||   ||
 Tisztségcsoport és besorolási fokozat || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Ideiglenes álláshelyek || Ideiglenes álláshelyek || Ideiglenes álláshelyek || Ideiglenes álláshelyek || Ideiglenes álláshelyek
 AD 16 ||   ||   ||   ||   ||
 AD 15 ||   ||   ||   ||   ||
 AD 14 ||   ||   || 1 || 1 || 1
 AD 13 || 1 || 1 ||   ||   ||
 AD 12 ||   ||   || 1 || 2 || 2
 AD 11 || 1 || 2 || 2 || 2 || 2
 AD 10 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 AD 9 || 3 || 3 || 3 || 3 || 4
 AD 8 ||   ||   ||   ||   ||
 AD 7 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 AD 6 ||   ||   ||   ||   ||
 AD 5 || 8 || 9 || 8 || 7 || 8
 AD összesen || 17 || 19 || 19 || 19 || 19
 AST 11 ||   ||   ||   ||   ||
 AST 10 ||   ||   ||   ||   ||
 AST 9 ||   ||   ||   ||   ||
 AST 8 ||   ||   || 1 || 2 || 2
 AST 7 ||   || 1 || 1 || 1 || 2
 AST 6 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1
 AST 5 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 AST 4 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 AST 3 || 6 || 5 || 4 || 3 || 2
 AST 2 ||   ||   ||   ||   ||
 AST 1 ||   ||   ||   ||   ||
 AST összesen || 11 || 11 || 11 || 11 || 11
 AST/SC 6 ||   ||   ||   ||   ||
 AST/SC 5 ||   ||   ||   ||   ||
 AST/SC 4 ||   ||   ||   ||   ||
 AST/SC 3 ||   ||   ||   ||   ||
 AST/SC 2 ||   ||   ||   ||   ||
 AST/SC 1 ||   ||   ||   ||   ||
 AST/SC összesen ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZESEN || 28 || 30 || 30 || 30 || 30
   ||   ||   ||   ||   ||
 KÜLSŐ MUNKATÁRSAK
   ||   ||   ||   ||   ||
 Szerződéses alkalmazott || 2016. évi becslés* || 2017. évi becslés* || 2018. évi becslés* || 2019. évi becslés* || 2020. évi becslés*
 FG IV || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 FG III || 7 || 7 || 7 || 7 || 7
 FG III || 1 || 1 || 1 || 1 || 1
 FG I ||   ||   ||   ||   ||
 Összesen || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
   ||   ||   ||   ||   ||
 Kirendelt nemzeti szakértők || 2016. évi becslés* || 2017. évi becslés* || 2018. évi becslés* || 2019. évi becslés* || 2020. évi becslés*
 Összesen || 10 || 6 || 6 || 6 || 6
 (*) Becslés átlagos költségek alapján
A létszámtervben
szereplő számadatok továbbra is irányadóak. A létszámtervről minden
évben a költségvetési hatóságok hoz határozatot. A létszámtervben szereplő
besorolási fokozatok növelése nem jelenti a személyzet automatikus felsőbb
kategóriába sorolását, arra a rendes értékelési és átsorolási eljárást kell
alkalmazni.
3.2.3.3.   Becsült
humánerőforrás-szükségletek az ügynökségért felelős
főigazgatóságnál
–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást.
–
þ  A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár:
A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb
egy tizedesjeggyel) kell kifejezni
   || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év
 18 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1
 ÖSSZESEN || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1
A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság
rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt személyzettel és/vagy
az adott főigazgatóságon belüli személyzet-átcsoportosítással kell eleget
tenni. A források adott esetben a költségvetési korlátok betartása mellett
kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító
főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal.
Az elvégzendő
feladatok leírása:
 Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || A Bizottság képviselete az ügynökség igazgatótanácsában. A CEPOL éves munkaprogramjával kapcsolatos bizottsági vélemény összeállítása és a végrehajtás ellenőrzése. A költségvetés végrehajtásának ellenőrzése. Az ügynökség támogatása tevékenységeinek uniós szakpolitikáknak megfelelő kialakításában, ideértve szakértői üléseken való részvétel.
A teljes munkaidős egyenértékben
kifejezett költségek kiszámításának leírását bele kell foglalni a melléklet 3.
szakaszába.
3.2.4.     A jelenlegi többéves pénzügyi
kerettel való összeegyeztethetőség
–
þ  A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves
pénzügyi kerettel.
–
o  A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a többéves pénzügyi keret
vonatkozó fejezetének átprogramozása.
Fejtse ki, miként kell átprogramozni a pénzügyi
keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő
összegeket.
–
– ¨           A
javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz alkalmazására
vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[38].
Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett
fejezeteket és költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.
[…]
3.2.5.     Harmadik felek részvétele a
finanszírozásban
–
þ  A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi
társfinanszírozást.
–
¨ A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült társfinanszírozást
irányozza elő:
előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)
   || N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || Összesen
 Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        A bevételre gyakorolt becsült
hatás
–
þ  A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre.
–
¨  A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre
gyakorolt hatása a következő:
¨         a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást
¨         a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást
millió EUR (három tizedesjegyig)
 Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[39]
 N. év || N+1. év || N+2.  év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető
 ...... jogcímcsoport ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Az egyéb címzett bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz
tartozó költségvetési tétel(eke)t.
[…]
Ismertesse a bevételre gyakorolt hatás számításának módszerét.
[…]
MELLÉKLET
a PÉNZÜGYI KIMUTATÁSHOZ
A
javaslat/kezdeményezés neve:
A Bizottság
határozata az Európai Unió általános költségvetésének (az Európai Bizottságra
vonatkozó szakasz) végrehajtására vonatkozó, a Bizottság szervezeti egységeinek
figyelmébe szánt belső szabályokról
1.           A
HUMÁNERŐFORRÁS-SZÜKSÉGLETEK SZÁMA ÉS KÖLTSÉGE
2.           AZ EGYÉB IGAZGATÁSI KIADÁSOK
KÖLTSÉGE
3.           A KÖLTSÉGEK KISZÁMÍTÁSÁRA
HASZNÁLT MÓDSZEREK
3.1.        Emberi erőforrások
3.2.        Egyéb igazgatási kiadások
Ezt a mellékletet csatolni kell a pénzügyi
kimutatáshoz a szolgálatközi konzultáció megindításakor.
Az adattáblázatokat
használták forrásként a pénzügyi kimutatásba foglalt táblázatokhoz. A
táblázatok kizárólag a Bizottságon belüli belső használatra készültek.
1.           A szükségesnek tekintett
humánerőforrások költségei
¨ A javaslat/kezdeményezés nem igényel
humánerőforrást.
þ A javaslat/kezdeményezés az alábbi
humánerőforrás-igénnyel jár:
millió EUR (három
tizedesjegyig)
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN
 FTE || Előirányzatok || FTE || Előirányzatok || FTE || Előirányzatok || FTE || Előirányzatok || FTE || Előirányzatok || FTE || Előirányzatok
  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak)
 18 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || AD || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,660
 AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (uniós küldöttségeknél) || AD ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Külső munkatársak [40]
 XX 01 02 01 (a teljes keretből) || AC ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 END ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (uniós küldöttségeknél) || AC ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 AL ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 END ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 JED ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege ||   ||   1 || 0,132 ||   1 || 0,132 ||   1 || 0,132 ||   1 || 0,132 ||   1 || 0,132 ||   1 || 0,660
XX az érintett szakpolitikai terület vagy
költségvetési cím.
A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság
rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt személyzettel és/vagy
az adott főigazgatóságon belüli személyzet-átcsoportosítással kell eleget
tenni. A források adott esetben a költségvetési korlátok betartása mellett
kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító
főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal.

 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN
 FTE || Előirányzatok || FTE || Előirányzatok || FTE || Előirányzatok || FTE || Előirányzatok || FTE || Előirányzatok || FTE || Előirányzatok
  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak)
 10 01 05 02 (közvetlen kutatás) || AD ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (közvetett kutatás) || AD ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Külső munkatársak [41]
 XX 01 04 yy Az operatív előirányzatokból finanszírozott külső munkatársakra vonatkozó részleges felső határérték (korábban: BA-tételek). || – a központban || AC ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 END ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – uniós küldöttségeknél || AC ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 AL ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 END ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 JED ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (közvetett kutatás) || AC ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 END ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (közvetlen kutatás) || AC ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 END ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX az érintett szakpolitikai terület vagy költségvetési cím.ÖSSZESEN ||   || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,660
A
humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló,
az intézkedés irányításához rendelt személyzettel és/vagy az adott
főigazgatóságon belüli személyzet-átcsoportosítással kell eleget tenni. A
források adott esetben a költségvetési korlátok betartása mellett
kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító
főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal.
2.           Az egyéb igazgatási kiadások
költsége
¨ A javaslat/kezdeményezés
nem vonja maga után igazgatási előirányzatok felhasználását
þ A javaslat/kezdeményezés
az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után:
millió EUR (három
tizedesjegyig)
   || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE ||   ||   ||   ||   ||   ||
             A központban: ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 01 02 11 01 – Kiküldetési és reprezentációs költségek || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,015
 XX 01 02 11 02XX 01 02 11 02 – Konferenciákkal és ülésekkel kapcsolatos költségek ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 11 03 – Bizottságok[42] ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 11 04 – Tanulmányok és konzultációk ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 03 01 03 – IKT felszerelések[43] ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 03 01 04 – IKT szolgáltatások4 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) ||   ||   ||   ||   ||   ||
             Uniós küldöttségeknél ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 12 01 – Kiküldetési, konferencia- és reprezentációs költségek ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 12 02 – A személyzet továbbképzése ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 03 02 01 – Ingatlanok vásárlása, bérlése és ezzel kapcsolatos kiadások ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 03 02 02 – Felszerelések, berendezés, készlet és szolgáltatások ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,015
XX az érintett szakpolitikai terület vagy
költségvetési cím.
millió EUR (három tizedesjegyig)
   || Év 2016 || Év 2017 || Év 2018 || Év 2019 || Év 2020 || A többéves pénzügyi keret
 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok ÖSSZESEN ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy  – Technikai és igazgatási segítségnyújtás (a külső munkatársakat nem számítva) az operatív előirányzatokból (korábbi BA-tételek) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – a központban ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – uniós küldöttségeknél ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 03 – A közvetett kutatással kapcsolatos egyéb igazgatási kiadások ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 03 – A közvetlen kutatással kapcsolatos egyéb igazgatási kiadások ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||
XX az érintett szakpolitikai terület vagy költségvetési
cím.
 A többéves pénzügyi keret  5. FEJEZETÉBE beletartozó és 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,015
A szükséges igazgatási
előirányzatokat a fellépés irányításához rendelt és/vagy az adott
főigazgatóságon belül átcsoportosított előirányzatokkal biztosítják.
Az előirányzatok adott esetben a meglévő költségvetési korlátok
betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az
irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal.
3.           A költségek kiszámítására
használt módszerek
3.1.        Humánerőforrás
Ez a rész ismerteti a szükségesnek tartott humán
erőforrások becslésére használt számítási módszert (a munkateherre vonatkozó
feltevések, beleértve a konkrét álláshelyeket (Sysper 2 munkakörök), a
személyzeti kategóriákat és az azoknak megfelelő átlagos költségeket)
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE
 Megjegyzések: A központban foglalkoztatott egyes személyzeti kategóriák átlagköltségei a Költségvetési Főigazgatóság honlapján érhetők el: http://www.cc.cec/budg/pre/legalbasis/pre-040-020_preparation_en.html#forms
  Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak Egy AD tisztviselő átlagos évi költsége a Költségvetési Főigazgatóság 2013. augusztus 8-i RUF körlevele alapján 132 000 EUR.
  Külső munkatársak
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok
  Csak a kutatási költségvetésből finanszírozott álláshelyek
  Külső munkatársak
3.2.        Egyéb igazgatási kiadások
Adja meg az egyes költségvetési sorok esetében
alkalmazott számítási módszer részleteit,
és különösen az azokat alátámasztó feltételezéseket
(pl. ülések száma évente, átlagköltségek, stb.)
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE
     Feltételezések: Évente hat, egyenként átlagosan 500 EUR költségű, kiküldetés (egy alkalmazott részvétele a nemzeti kapcsolattartó pontok 2 ülésén, 2 alkalmazott részvétele két igazgatótanácsi ülésen)
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok
[1]               HL L 256., 2005. október 1.
[2]               COM(2013) 173/2 final.
[3]               COM (2013) 172 final.
[4]               A fenti rendelet módosítja a 2005/681/IB tanácsi
határozat 4. cikkét, amely az Egyesült Királyságbeli Bramshillt jelöli ki
székhelyként.
[5]               A Stockholmi Program – A polgárokat szolgáló és
védő, nyitott és biztonságos Európa, HL C 115., 2010.5.4.,
1. o.
[6]               A Szervezett Bűnözés, a Korrupció és a Pénzmosás
Problémájával Foglalkozó Különbizottság 2013. február 22-i jelentése és az
Európai Parlament 2014. április 2-i állásfoglalása a Stockholmi Program
félidős értékeléséről
[7]               COM(2010) 673 végleges.
[8]               COM(2014) 154 final.
[9]               Europol (2011). Az Unión belüli szervezett bűnözés
általi fenyegetettség 2013-as értékelése
[10]             Europol (2013). Fenyegetésértékelés a súlyos és szervezett
bűnözésről (SOCTA).
[11]             Study on Five Years evaluation of CEPOL activity 21.1.2011
Consortium Blomeyer & Sanz, Centre for Strategy
and Evaluation Studies LLP and Evalutility Ltd.
[12]             www.cepol.europa.eu
[13]             Study on the amendment of the Council Decision
20905/681/JHA setting up CEPOL activity (Tanulmány a CEPOL tevékenységét
létrehozó 2005/681/IB tanácsi határozat módosításáról). Final Report (Végső
jelentés) 2012.4.21. – GHK Consultants.
[14]             Az egy fedél alá helyezésre vonatkozó forgatókönyvben a
CEPOL megtartotta volna jogi autonómiáját, irányítását, költségvetését,
küldetését és megbízatását, de bizonyos adminisztratív szolgálatokon osztozott
volna az Europollal.
[15]             A bűnüldözési képzési rendszerről szóló
bizottsági közlemény felhasználja a CEPOL által a képzési igényekről és
programokról készített értékelést, valamint a tagállami szakértőkkel és a
bel- és igazságügyi ügynökségekkel 2011 és 2012 folyamán rendezett négy
szakértői ülés és három konferencia keretében folytatott konzultációkat,
melyeken az Európai Parlament képviselői is részt vettek.
[16]             A Tanács 2005. szeptember 20-i 2005/681/IB határozata az
Európai Rendőrakadémia (CEPOL) létrehozásáról és a 2000/820/IB határozat
hatályon kívül helyezéséről (HL L 256., 2005.10.1., 63. o.).
[17]             COM (2013) 172 final.
[18]             Az Európai Parlament és a Tanács 2001. május 30-i
1049/2001/EK rendelete a nyilvánosságnak az Európai Parlament, a Tanács és a
Bizottság dokumentumaihoz történő hozzáféréséről (HL L 145.,
2001.5.31., 43. o.).
[19]             A Tanács 1968. február 29-i 259/68/EGK, Euratom, ESZAK
rendelete az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti
szabályzatáról, egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről, valamint
a Bizottság tisztviselőire ideiglenesen alkalmazandó különleges
intézkedések bevezetéséről (HL L 56., 1968. 03.04., 1. o.)
[20]             A felülvizsgált pénzügyi keretrendeletben (1271/2013/EU
felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet) szereplők szerint, a jelenlegi
többéves személyzetpolitikai terv a 9. cikk (1) bekezdésének a) pontjában
említett új programozási dokumentum része. 2016. január 1-jétől új
programozási szabályok alkalmazandók, 2017 pedig az új programozási
dokumentumban felölelt első év. Így a többéves személyzetpolitikai terv
külön elfogadásának kötelezettsége csak a 2016-ra vonatkozó programozásig áll
fenn.
[21]             E rendelkezést e bekezdés helyett e cikk (5) bekezdésébe
is be lehet illeszteni a többéves munkaprogrammal kapcsolatban.
[22]             HL L. 328., 2013.12.7., 42. o.
[23]             HL L 287., 2013.10.29., 15–62. o.
[24]             A Tanács 2005. június 13-i 920/2005/EK rendelete az 1958.
április 15-i 1. rendelet módosításáról
[25]             Az Európai Parlament és a Tanács 2001. december 18-i
45/2001/EK rendelete
a személyes
adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása
tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad
áramlásáról
[26]             Az Európai Parlament és a Tanács 2013. szeptember 11-i
883/2013/EU, Euratom rendelete az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által
lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül
helyezéséről
[27]             1999. május 25-i intézményközi megállapodás az Európai
Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága között
az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól (HL L 136.,
1999.5.31., 0015–0019. o.).
[28]             A Tanács 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK
rendelete az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb
szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni
ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292, 1996.11.15., 0002–0005.
o.).
[29]             A Bizottság 2006. augusztus 2-i 2006/548/EK, Euratom
határozata a 2001/844/EK, ESZAK, Euratom határozat
módosításáról
[30]             Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based
Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based
Budgeting).
[31]             A költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének a)
vagy b) pontja szerint.
[32]             Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a
költségvetési rendeletre való megfelelő hivatkozások megtalálhatók a
Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[33]             Diff. = Differenciált előirányzatok / Nem diff. = Nem differenciált előirányzatok.
[34]             EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.
[35]             Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni
potenciális tagjelölt országok.
[36]             A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra
vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza
kilométerben stb.).
[37]             Az 1.4.2. szakaszban („Konkrét célkitűzések...”)
feltüntetett célkitűzés.
[38]             Lásd a 2007–2013-as időszakra szóló intézményközi
megállapodás 19. és 24. pontját.
[39]             A tradicionális saját források (vámok, cukorilletékek)
tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek)
csökkentett bruttó összegeket kell megadni.
[40]             AC=szerződéses alkalmazott; AL=helyi
alkalmazott; END=kirendelt nemzeti szakértő; INT=kölcsönmunkaerő
(átmeneti alkalmazott); JED=küldöttségi pályakezdő szakértő
[41]             AC=szerződéses alkalmazott; AL=helyi
alkalmazott; END=kirendelt nemzeti szakértő; INT=kölcsönmunkaerő
(átmeneti alkalmazott); JED=küldöttségi pályakezdő szakértő
[42]             Nevezze meg a
bizottság típusát és azt a csoportot, amelyhez a bizottság tartozik.
[43]             IKT: Információs és kommunikációs technológiák