				|

		52012PC0512

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról szóló 1093/2010/EU rendeletnek az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló …/…/EU tanácsi rendelettel való kölcsönhatásai tekintetében történő módosításáról /* COM/2012/0512 final - 2012/0244 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
Napjainkban a banki ágazat stabilitása számos
esetben még mindig ahhoz a tagállamhoz kötődik szorosan, amelyikben az
ágazathoz tartozó vállalkozások találhatók. Az államadósság fenntarthatóságát,
a gazdasági növekedési kilátásokat és a hitelintézetek életképességét
övező kételyek egymást kölcsönösen erősítő, negatív piaci
folyamatokat indítottak el. Ez kockázatokat hordoz egyes hitelintézetek
életképessége és a pénzügyi rendszer stabilitása tekintetében, és komoly
terheket jelenthet az érintett tagállamok már amúgy is feszített
államháztartása számára.
A helyzet sajátos veszélyforrást jelent az
euróövezetben, ahol az egységes valuta miatt a tagállamok egyikében kialakuló
folyamatok könnyen az euróövezet egészének gazdasági fejlődését és
stabilitását veszélyeztethetik. Emellett a nemzeti határok mentén történő
pénzügyi dezintegráció jelenlegi veszélye jelentős mértékben aláássa a
pénzügyi szolgáltatások egységes piacát, és akadályozza azt, hogy e piac hozzájáruljon
a gazdasági fellendüléshez.
Az európai felügyeleti hatóság (Európai
Bankhatóság) létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1093/2010/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet által létrehozott Európai Bankhatóság (EBH)
megalapítása és a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének kialakítása már
eddig is hozzájárult a tagállami pénzügyi felügyeletek közötti
együttműködés elmélyítéséhez és a pénzügyi szolgáltatások egységes uniós
szabályrendszerének kidolgozásához. A bankok felügyelete mindamellett
nagymértékben nemzeti keretek között maradt, és így nem tartott lépést a banki
piacok integrációjával. A felügyeletek által elkövetett hibák a bankválság
kezdete óta jelentős mértékben erodálták az uniós bankszektor iránti
bizalmat, és hozzájárultak az euróövezeti állampapírpiacokon kialakult
feszültségek fokozásához.
A Bizottság ezért a bankokba és az euróba
vetett bizalom helyreállítása érdekében 2012 májusában a gazdasági és
költségvetési integráció hosszabb távú terve keretében bankunió kialakítására
hívott fel. A bankunió egyik eleme egy olyan egységes uniós bankfelügyelet
lenne, amely közvetlenül felügyelhetné a bankokat a prudenciális szabályok
szigorú és részrehajlásmentes érvényesítése és a határokon átnyúló banki piacok
hatékony ellenőrzésének megvalósítása érdekében. Az euróövezeti
bankfelügyelet szigorú közös normák alá rendelése elősegíti majd a
tagállamok között szükséges bizalom kialakítását, amely minden közös védelmi
mechanizmus bevezetésének előfeltétele.
A 2012. június 29-i euróövezeti
csúcstalálkozón az állam- és kormányfők felkérték a Bizottságot, hogy
nyújtson be javaslatokat egy egységes felügyeleti mechanizmus létrehozására
vonatkozóan. Miután létrejött az euróövezeti bankokra vonatkozó mechanizmus,
lehetőség nyílna arra, hogy az ESM hivatalos döntést követően
közvetlenül tőkésítse fel a bankokat. A 2012. június 28–29-én tartott
európai tanácsi ülés következtetései megállapítják, hogy az euróövezeti
nyilatkozat és a Bizottság által ennek megfelelően benyújtandó javaslatok
figyelembevételével ki kell dolgozni „a valódi gazdasági és monetáris unió
megvalósításának konkrét, határidőket is tartalmazó ütemtervét”.
Az új mechanizmus értelmében az EKB széles
körű felügyeleti feladatokat lát majd el az euróövezeti tagállamokban
működő hitelintézetek vonatkozásában. A
belső piac fenntartása és elmélyítése érdekében más tagállamok szoros
együttműködést alakíthatnak ki az EKB-val.
Az egységes felügyeleti mechanizmus
létrehozását követően a belső piac szétaprózódását elkerülendő
biztosítani kell az Európai Bankhatóság megfelelő működését. Meg kell ezért őrizni az EBH szerepét az
egységes szabályrendszer kidolgozásának folytatása és a tagállami felügyeleti
gyakorlatok konvergenciájának biztosítása érdekében.
Az Európai Központi Banknak a hitelintézetek
prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön
feladatokkal történő megbízásáról szóló, az EUMSZ 127. cikkének (6)
bekezdése szerinti tanácsi rendeletre vonatkozó javaslathoz kapcsolódóan ez a
javaslat az Európai Bankhatóságot létrehozó rendeletet érintő bizonyos
módosításokról rendelkezik.
2.           KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL;
HATÁSVIZSGÁLAT
A Bizottság figyelembe vette az európai
felügyeleti hatóságokat létrehozó „felügyeleti csomag” elfogadásával
összefüggésben végzett elemzést, amely egy egységes felügyeleti mechanizmus
létrehozása szempontjából lényeges működési, irányítási, pénzügyi és jogi
vonatkozásokat vizsgált meg. Formális hatásvizsgálat elvégzésére a június 29-i
euróövezeti csúcstalálkozó által meghatározott szoros menetrend miatt nem volt
lehetőség.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
A javaslat az EUMSZ 114. cikkén alapul, mivel
az ugyanazon jogalapra támaszkodó 1093/2010/EU rendeletet módosítja.
Ez a javaslat az EBH működésével
kapcsolatos eljárási kérdések módosítására szorítkozik. E módosításokra az
EKB-ra ruházott felügyeleti feladatok figyelembevétele miatt és annak
biztosítása érdekében van szükség, hogy az EBH a továbbiakban is elláthassa a
pénzügyi szolgáltatások belső piaca integritásának, hatékonyságának és
rendezett működésének védelmére és a belső piaci pénzügyi rendszer
stabilitásának fenntartására irányuló feladatait. A javaslat nem módosítja az
EBH és a nemzeti hatóságok közötti hatáskörmegosztás tekintetében kialakult
egyensúlyt. A javaslat rendelkezései a kitűzött célok elérése szempontjából
szigorúan szükséges mértékre korlátozódnak. Következésképpen a javaslat
megfelel az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott
elveknek, nevezetesen a szubszidiaritás és az arányosság elvének.
4.           A javaslat részletes magyarázata
Az EBH hatáskörei, különös tekintettel a
kötelező erővel bíró közvetésre / vészhelyzeti fellépésre
Annak érdekében, hogy az EBH az EKB
vonatkozásában is elláthassa feladatait, a 18. cikk (1) bekezdésének, valamint
a 35. cikk (1)–(3) bekezdésének módosított szövege egyértelművé teszi,
hogy a „hatáskörrel rendelkező hatóságok” körébe az EKB is beletartozik,
hasonlóan a „hatáskörrel rendelkező hatóságokra” utaló többi cikkhez.
Biztosítandó, hogy az EBH a vitarendezésre és
a vészhelyzeti fellépésre vonatkozó feladatait az EKB vonatkozásában is
elláthassa, a 18. és a 19. cikk új (3a) bekezdéssel bővül, amely külön
eljárásról rendelkezik a 18. cikk (3) bekezdése és a 19. cikk (3) bekezdése
szerinti EBH-határozatok tekintetében. Az eljárás szerint, ha az EKB nem tesz
eleget az EBH vitarendezésre vagy vészhelyzet kezelésére irányuló
intézkedésének, ezt indokolnia kell. E valószínűtlen esetben, amennyiben a
vonatkozó követelményeket közvetlenül alkalmazandó uniós jog tartalmazza,
fellépésének érvényesítése céljából az EBH az érintett pénzügyi vállalkozásnak
címzett egyedi határozatot fogadhat el – és célszerű általában elfogadnia.
Ez biztosítani fogja az EBH vitarendezési és vészhelyzeti fellépéseinek
maradéktalan végrehajthatóságát.
Szavazási eljárások
Az a tény, hogy az euróövezeti tagállamok
álláspontját az EKB fogja koordinálni, szükségessé teszi az EBH-rendeletben
meghatározott jelenlegi szavazási szabályok felülvizsgálatát annak biztosítása
érdekében, hogy az EBH döntései figyelembe vegyék a pénzügyi szolgáltatások
belső piacának fenntartására és megerősítésére vonatkozó érdeket.
Az EBH-rendelet értelmében a szabályozási
kérdésekkel (a 10., 15. és 16. cikk szerinti kötelező technikai
standardok, iránymutatások és ajánlások, valamint pénzügyi tevékenységeket
korlátozó határozatok 9. cikk (5) bekezdése szerinti felülvizsgálata) és
költségvetési kérdésekkel (VI. fejezet) kapcsolatos határozatokat a felügyeleti
tanács tagjainak az EUSZ 16. cikkének (4) bekezdésében és az átmeneti
rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv (3) bekezdésében meghatározott
minősített többségével hozza meg.
Az egyéb kérdésekkel kapcsolatos határozatokat
(pl. a 17. cikk szerinti jogsértés, a 19. cikk szerinti vitarendezés, az
igazgatótanács megválasztása) a felügyeleti tanács szavazásra jogosult tagjainak
egyszerű többségével hozza meg az „egy ember, egy szavazat” elvnek
megfelelően.
Amennyiben a szavazati jogok változatlanok
maradnának, nem lenne garantálható, hogy az egyszerű többséggel hozott
döntések mindig az Unió egészének érdekeit képviselik majd. Ezért a szavazási
eljárásokat az egyszerű többség egyes meghatározott eseteiben ki kell
igazítani, biztosítandó egyrészt a belső piac integritásának
megőrzését, másrészt azt, hogy az EBH döntéshozatali mechanizmusa ne
bénulhasson meg.
E célt leginkább azáltal lehet elérni, ha
döntéshozatali jogkörrel ruházunk fel egy független munkacsoportot, és
erős fordított szavazási mechanizmusról rendelkezünk, amely biztosítja,
hogy a független munkacsoport által készített javaslatot az euróövezeti és a
nem euróövezeti tagállamok egyaránt támogassák. Ez egyúttal azt is biztosítja
majd, hogy az euróövezeti tagállamoknak nem lehet blokkoló kisebbségük az
egyikük ellen irányuló fellépés esetén.
Az EBH-rendelet 41. cikke módosításának célja
ezért, hogy a független munkacsoport erősebb döntéshozatali hatáskört
kapjon az uniós jog megsértésével és a nézeteltérések rendezésével kapcsolatos
kérdésekben, és hogy összetétele ennek megfelelően módosuljon.
Az EBH-rendelet 44. cikkének módosítása arról
rendelkezik, hogy a független munkacsoport határozatai elfogadottnak
tekintendők, ha azokat nem utasítja el olyan egyszerű többség,
amelyhez az egységes felügyeleti mechanizmusban részt vevő és abban részt
nem vevő tagállamok legalább három-három szavazata tartozik. Külön rendelkezés
kerül beillesztésre a független munkacsoport kinevezéséről.
Az igazgatótanács összetétele
Tekintve, hogy az egységes felügyeleti
mechanizmusban részt vevő vagy azzal szorosan együttműködő
tagállamokból érkező tagok döntő befolyást gyakorolnak az igazgatótanács
megválasztása során (a jelenlévő tagok egyszerű többsége), az
egységes felügyeleti mechanizmusban részt nem vevő tagállamokból
érkező tagok nem képviseltethették magukat megfelelően az
igazgatótanácsban. Az igazgatótanács kiegyensúlyozott, az EU egészét
tükröző és az egységes felügyeleti mechanizmusban részt nem vevő
tagállamok képviseletét biztosító összetétele céljából a javaslat módosítja az
EBH igazgatótanácsának összetételét, biztosítva, hogy annak legalább két tagja
olyan tagállamhoz tartozzon, amely nem vesz részt az egységes felügyeleti
mechanizmusban.
Az EBH-rendelet 45. cikke ezért módosul annak
biztosítása érdekében, hogy az igazgatótanácsban legalább két olyan tagállam
képviseltesse magát, amely nem vesz részt az egységes felügyeleti
mechanizmusban.
A szavazási eljárások felülvizsgálata a
jövőbeli fejlemények tükrében
Végül, az euróövezethez tartozó vagy a …/…/EU
rendelet 6. cikkének megfelelően szoros együttműködést kialakító
tagállamok számában bekövetkező változások figyelembevétele érdekében a
Bizottságnak felül kell vizsgálnia a javasolt rendelkezéseket, megvizsgálandó
azt, hogy e fejlemények fényében szükségesek-e további módosítások annak
biztosításához, hogy az EBH határozatai továbbra is a pénzügyi szolgáltatások
belső piacának fenntartásával és megszilárdításával kapcsolatos érdeket
szolgálják.
5.           KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK
A javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést
érintő vonzatai.
2012/0244 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság)
létrehozásáról szóló 1093/2010/EU rendeletnek az Európai Központi Banknak a
hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos
külön feladatokkal történő megbízásáról szóló …/…/EU tanácsi rendelettel
való kölcsönhatásai tekintetében történő módosításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[1],

tekintettel az Európai Központi Bank
véleményére[2],
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)       2012. június 29-én az
euróövezeti tagállamok állam- és kormányfői felkérték a Bizottságot, hogy
terjesszen elő javaslatokat egy, az Európai Központi Bank (EKB)
részvételével működő egységes bankfelügyeleti mechanizmusra
vonatkozóan. 2012. június 29-i következtetéseiben az Európai Tanács felkérte az
Európai Tanács elnökét, hogy a Bizottság, az eurócsoport és az EKB elnökével
szorosan együttműködve dolgozza ki a valódi gazdasági és monetáris unió
megvalósításának konkrét, határidőket is tartalmazó ütemtervét, amely a
pénzügyi szolgáltatások belső piaca egységességének és integritásának
megőrzésére vonatkozó konkrét javaslatokat tartalmaz, továbbá figyelembe
veszi az euróövezeti csúcstalálkozón kiadott nyilatkozatot és a Bizottság azon
szándékát is, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés
(EUMSZ) 127. cikke értelmében javaslatokat nyújt be.
(2)       Az egységes felügyeleti
mechanizmus létrehozása az első lépés egy európai bankunió megvalósítása
felé, amely bankunió a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó valóban egységes
szabályrendszeren alapul, és amelynek további része egy közös betétbiztosítási
és bankszanálási rendszer.
(3)       Az egységes felügyeleti
mechanizmus kialakítása érdekében a …/…/EU tanácsi rendelet[3] [a 127. cikk (6) bekezdése
szerinti rendelet] külön feladatokat ruház az EKB-ra az euróövezeti
tagállamokban működő hitelintézetek prudenciális felügyeletére
vonatkozó politikákkal kapcsolatban. Lehetővé teszi továbbá, hogy más
tagállamok is szoros együttműködést alakítsanak ki az EKB-val. A rendelet
szerint az EKB feladata, hogy koordinálja e tagállamoknak az Európai
Bankhatóság felügyeleti tanácsa által hozandó, az EKB feladatainak körébe
tartozó határozatokkal kapcsolatos álláspontját.
(4)       A bankfelügyeleti
feladatoknak az Unió tagállamai egy része tekintetében az EKB-ra történő
átruházása semmilyen módon nem akadályozhatja a belső piac működését
a pénzügyi szolgáltatások területén. Biztosítani kell ezért, hogy az EBH e
feladatátruházást követően is megfelelően működhessen.
(5)       A …/…/EU rendelet [a 127.
cikk (6) bekezdése szerinti rendelet] által az EKB-ra ruházott felügyeleti
feladatokra tekintettel biztosítani kell, hogy az EBH az EKB vonatkozásában is
elláthassa feladatait. a meglévő vitarendezési mechanizmusok és
vészhelyzeti eljárások további eredményes működését biztosítandó külön
eljárásról kell rendelkezni. Ennek megfelelően kötelezni kell az EKB-t
arra, hogy amennyiben nem tesz eleget az EBH vitarendezésre vagy vészhelyzet
kezelésére irányuló intézkedésének, ezt indokolja. Ebben az esetben az EBH-nak
az érintett pénzügyi vállalkozásnak címzett egyedi határozatot kell elfogadnia,
amennyiben közvetlenül alkalmazandó uniós jog szerinti követelmények alapján
erre lehetősége van.
(6)       Annak érdekében, hogy minden
tagállam érdekét megfelelően figyelembe lehessen venni, és hogy
biztosítható legyen az EBH-nak a pénzügyi szolgáltatások belső piacának
fenntartása és elmélyítése érdekében kifejtett megfelelő működése, ki
kell igazítani a felügyeleti tanácsi szavazási eljárásokat, különösen az EBH
egyszerű többséggel meghozandó határozatai tekintetében.
(7)       Az uniós jog megsértésével és
a nézeteltérések rendezésével kapcsolatos határozatokat a felügyeleti tanács
szavazásra jogosult tagjaiból álló, a felügyeleti tanács által kinevezett
független munkacsoportnak kell megvizsgálnia, melynek tagjai esetében nem áll
fenn összeférhetetlenség. A munkacsoport által a felügyelőtanácsnak
elfogadásra javasolt határozatok elfogadottnak tekintendők, ha azokat nem
utasítja el olyan egyszerű többség, amely megfelelő számú szavazatot
tartalmaz mind az egységes felügyeleti mechanizmusban részt vevő
tagállamból érkező tagoktól, mind az azon tagállamból érkező
tagoktól, amelyek nem vesznek részt a mechanizmusban.
(8)       Az 1093/2010/EU rendelet 41.
cikkének (2) bekezdése szerint létrehozott független munkacsoport tagjainak
helyzete nem tekintendő összeférhetetlennek pusztán amiatt, hogy az
egységes felügyeleti mechanizmusban részt vevő hatáskörrel rendelkező
hatóságot képviselnek, és a munkacsoport által tárgyalt adott ügy az egységes
felügyeleti mechanizmust érinti. Az EBH-nak eljárási szabályokat kell
kialakítania, amelyek biztosítják a munkacsoport függetlenségét és
objektivitását.
(9)       Az igazgatótanácsnak
kiegyensúlyozott összetételűnek kell lennie, és biztosítani kell az
egységes felügyeleti mechanizmusban részt nem vevő tagállamok
megfelelő képviseletét.
(10)     Az EBH megfelelő
működését és valamennyi tagállam megfelelő képviseletét biztosítandó,
a szavazási eljárásokat, az igazgatótanács és a független munkacsoport
összetételét megfelelő időszak elteltével, a tapasztalatokat és a
további fejleményeket figyelembe véve felül kell vizsgálni.
(11)     Mivel e rendelet
célkitűzéseit, nevezetesen a prudenciális szabályozás és felügyelet magas,
hatékony és egyenletes szintjének Unió-szerte történő biztosítását, a
pénzügyi piacok integritásának, hatékonyságának és szabályos működésének
védelmét, a pénzügyi rendszer stabilitásának fenntartását a tagállamok nem
tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok a fellépés terjedelme
miatt uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az
Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás
elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel
összhangban a rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez
az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó
politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló
…/…/EU tanácsi rendelettelszükséges mértéket,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 1093/2010/EU rendelet a következőképpen
módosul:
1.           A 4. cikk 2. pontjának i.
alpontja helyébe az alábbi szöveg lép:
„i. a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelvben
meghatározott hatáskörrel rendelkező hatóságok, köztük a …/…/EU tanácsi
rendelet* [az EUMSZ 127. cikkének (6) bekezdése szerinti tanácsi rendelet)]
által ráruházott feladatokkal kapcsolatos ügyek tekintetében az EKB, valamint a
2007/64/EK irányelv meghatározása szerinti és a 2009/110/EK irányelvben
említett hatáskörrel rendelkező hatóságok;”.
__________________________
*HL L […]., […], […]. o. "
2.           A 18. cikk a
következőképpen módosul:
a) az (1) bekezdés helyébe a következő
szöveg lép:
„(1) Káros
fejlemények esetén, amelyek komolyan veszélyeztethetik a pénzügyi piacok
szabályos működését és integritását vagy az Unió pénzügyi rendszere
egészének vagy egy részének stabilitását, a Hatóság aktívan elősegíti, és
ha szükséges, koordinálja az érintett hatáskörrel rendelkező felügyeleti
hatóságok által hozott intézkedéseket.
A Hatóságot – annak érdekében, hogy be tudja
tölteni ezt a segítő és koordináló szerepet – minden vonatkozó
fejleményről teljes körűen tájékoztatni kell, és megfigyelőként
meg kell hívni az érintett hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóságok
minden ezzel kapcsolatos találkozójára.”
b) a (3) bekezdés után a szöveg a következő
bekezdéssel egészül ki:
„(3a)    Ha a
Hatóság a (3) bekezdésnek megfelelően felkéri az EKB-t mint hatáskörrel
rendelkező hatóságot a szükséges intézkedés végrehajtására, az EKB
végrehajtja a határozatot, vagy legkésőbb 48 órán belül megfelelően
indokolja a Hatóság számára a végre nem hajtás okát.”

3.           A 19. cikk a (3) bekezdés
után a következő bekezdéssel egészül ki:
„(3a) Ha a Hatóság a (3) bekezdésnek
megfelelően felkéri az EKB-t mint hatáskörrel rendelkező hatóságot
valamely intézkedés végrehajtására vagy valamely intézkedéstől való
tartózkodásra, az EKB végrehajtja a kérést, vagy annak kézhezvételétől
számított tíz munkanapon belül megfelelően indokolja a Hatóság számára a
végre nem hajtás okát.”
4.           A 35. cikk (1), (2) és (3)
bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(1) A
Hatóság kérésére a hatáskörrel rendelkező hatóságok a Hatóság
rendelkezésére bocsátják az e rendelet által ráruházott feladatok elvégzéséhez
szükséges összes információt, feltéve, hogy jogszerűen hozzáférnek a
szóban forgó információkhoz, az információkérés pedig a szóban forgó feladat tekintetében
szükséges.
(2) A
Hatóság kérheti, hogy az információt rendszeres időközönként és a megadott
formátumban bocsássák rendelkezésére. E
kérelmeket lehetőség szerint egységes jelentéstételi formátumban kell
benyújtani.
(3) Valamely
hatáskörrel rendelkező hatóság kellően indokolt kérésére a Hatóság az
ágazati jogszabályokban és a 70. cikkben megállapított szakmai titoktartási
szabályokkal összhangban átadhat minden olyan információt, amelyre a
hatáskörrel rendelkező hatóságnak feladatai elvégzéséhez szüksége van.”
5.           A 41. cikk (2), (3) és (4)
bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(2) A 17. és 19. cikk alkalmazásában a
felügyeleti tanács független munkacsoportot hoz létre, amely az elnökből
és a felügyeleti tanács szavazati joggal rendelkező tagjai közül a
felügyeleti tanács által kijelölt két tagból áll. A független munkacsoportnak
legalább egy tagját az egységes felügyeleti mechanizmusban részt nem vevő
valamely tagállam adja a …/…/EU rendeletnek [az EUMSZ 127. cikkének (6)
bekezdése szerinti tanácsi rendelet] megfelelően.
A munkacsoport tagjai a 42. cikknek
megfelelően függetlenül és objektíven járnak el, nem képviselik sem az
érintett hatáskörrel rendelkező hatóságot, sem a nézeteltérésben részes
hatáskörrel rendelkező hatóságokat.
(3) A munkacsoport javaslatot tesz a
felügyeleti tanács által a 44. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésében
megállapított eljárással véglegesen elfogadandó határozatra.
(4) A felügyeleti tanács elfogadja a (2)
bekezdésben említett munkacsoport eljárási szabályait, köztük a (2) bekezdés
második albekezdésében meghatározott követelmény végrehajtására vonatkozó
szabályokat.”
6.           A 42. cikk a következő
bekezdéssel egészül ki:
„Az első és a második bekezdés nem érinti
a …/…/EU rendelet [az EUMSZ 127. cikkének (6) bekezdése szerinti tanácsi
rendelet] által az EKB-ra ruházott feladatokat.”
7.           A 44. cikk (1) bekezdésének
helyébe a következő szöveg lép:
„(1) A
felügyeleti tanács tagjainak egyszerű többségével határoz. Minden tag egy szavazattal rendelkezik.
Az e bekezdés első albekezdésében
foglaltaktól eltérve a felügyeleti tanács az Európai Unióról szóló
szerződés 16. cikke (4) bekezdésének, valamint az átmeneti
rendelkezésekről szóló (36.) jegyzőkönyv 3. cikkének megfelelően
tagjainak minősített többségével hozza meg döntéseit a 10–16. cikkben
meghatározott intézkedések, a 9. cikk (5) bekezdésének harmadik albekezdése
értelmében, valamint a VI. fejezet értelmében elfogadott valamennyi intézkedés
és határozat esetében.
A 17. és a 19. cikk szerinti határozatok
esetében a munkacsoport által javasolt határozat akkor tekintendő
elfogadottnak, ha azt nem utasítja el olyan egyszerű többség, amelyhez
legalább három, az egységes felügyeleti mechanizmusban részt vevő
tagállamból érkező tag és három olyan tagállamból érkező tag szavazata
tartozik, amely nem a …/…/EU rendelet [az EUMSZ 127. cikkének (6) bekezdése
szerinti tanácsi rendelet] szerinti részt vevő tagállam és nem alakított
ki az EKB-val az említett rendelet szerinti szoros együttműködést.
A harmadik albekezdéstől eltérve, attól a
naptól kezdve, amikor a …/…/EU rendelet [az EUMSZ 127. cikkének (6) bekezdése
szerinti tanácsi rendelet] szerinti részt nem vevő és az EKB-val az
említett rendelet szerinti szoros együttműködést ki nem alakító tagállamok
száma négy vagy kevesebb, a munkacsoport által javasolt határozat akkor
tekintendő elfogadottnak, ha azt nem utasítja el olyan egyszerű
többség, amelyhez legalább egy, e tagállamokból érkező tag szavazata
tartozik.
Minden tag egy szavazattal rendelkezik.
A munkacsoportnak a 41. cikk (2) bekezdése
szerinti összetétele tekintetében a felügyeleti tanács konszenzusra törekszik. Konszenzus hiányában a felügyeleti tanács tagjainak
háromnegyedes többségével határoz. Minden tag
egy szavazattal rendelkezik.”
8.           A 45. cikk
(1) bekezdésének harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„A felügyeleti tanács által választott tagok
megbízatása két és fél évre szól. A megbízatás
egyszer meghosszabbítható. Az igazgatótanács
összetétele kiegyensúlyozott, arányos, és az Unió egészét tükrözi. Az igazgatótanácsnak legalább két tagja olyan
tagállamot képvisel, amely nem [az EUMSZ 127. cikkének (6) bekezdése szerinti
tanácsi rendelet] szerinti részt vevő tagállam és nem alakított ki az
EKB-val az említett rendelet szerinti szoros együttműködést. A megbízatások átfedik egymást, és megfelelő
rotációs rendszert kell alkalmazni.”
2. cikk
Az 1093/2010/EU rendelet 81. cikkének sérelme
nélkül a Bizottság 2016. január 1-jéig jelentést tesz közzé e rendelet
rendelkezéseinek az alábbiakkal kapcsolatos alkalmazásáról:
a)           a szavazási eljárások
megfelelő mivoltát;
b)           az igazgatótanács
összetételét; valamint
c)           a 17. és 19. cikk
alkalmazásában hozandó határozatokat előkészítő független
munkacsoport összetételét.
A jelentés figyelembe veszi különösen az
euróövezethez tartozó vagy a …/…/EU rendelet 6. cikkének megfelelően
szoros együttműködést kialakító tagállamok számában bekövetkező
változásokat, és megvizsgálja, hogy e fejlemények fényében szükséges-e e
rendelkezések további módosítása annak biztosításához, hogy az EBH határozatai
továbbra is a pénzügyi szolgáltatások belső piacának fenntartásával és
megszilárdításával kapcsolatos érdeket szolgálják.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
[1]               HL C […]., […], […]. o.
[2]               HL C […]., […], […]. o.
[3]


Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0476

Javaslat : a Tanács rendelete az egyes halászati termékekre vonatkozó autonóm közösségi vámkontingensek 2010 és 2012 közötti időszakra történő megnyitásáról és kezeléséről  /* COM/2009/0476 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 11.9.2009COM(2009) 476 véglegesJavaslat:A TANÁCS RENDELETEaz egyes halászati termékekre vonatkozó autonóm közösségi vámkontingensek 2010 és 2012 közötti időszakra történő megnyitásáról és kezelésérőlINDOKOLÁS1. A JAVASLAT HÁTTERE |A javaslat indokolása és célkitűzései/Általános háttér A 2007 és 2009 közötti időszakra egyes halászati termékekre vonatkozó autonóm közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről szóló, 2007. február 24-i 824/2007/EK tanácsi rendelet (HL L 184.) alkalmazási időszaka 2009. december 31-én lejár. Ez a javaslat a fentihez hasonló rendszert vezet be a 2010 és 2012 közötti időszakra annak érdekében, hogy a közösségi ipar számára a 2010-től és 2012-ig terjedő időszakban megfelelő ellátási feltételek legyenek adottak.. Néhány tagállamban a feldolgozóipar számára komoly nehézséget jelent, hogy egyes halászati termékek esetében a közösségi forrásból beszerezhető mennyiség nem elegendő, ezért az EU-nak érdekében áll egyes meglévő autonóm vámkontingensek mennyiségének növelése. Ezenkívül a megváltozott ellátási szükségletek miatt a javaslat kiterjed egy új termékre, egy vámkontingens érvényességét nem hosszabbítja meg, más termékek esetében pedig csökkenti a kontingens mennyiségét. |Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A Tanács 824/2007/EK rendelete (2007. július 10.) a 2007 és 2009 közötti időszakra egyes halászati termékekre vonatkozó autonóm közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről |Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel A javaslat összhangban áll a mezőgazdasági, halászati, kereskedelmi, fejlesztési és külkapcsolati politikákkal. Nem érinti hátrányosan az EU-val kötött preferenciális kereskedelmi megállapodások – pl. az általános preferenciarendszer (GSP) és a gazdasági partnerségi megállapodások (GPM-ek) – előnyeit élvező fejlődő országokat. |2. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT |Konzultáció az érdekeltekkel |A konzultáció módja, a legfontosabb célterületek és a válaszadók köre A tagállamokkal a Halászatitermék-piaci Irányítóbizottságon, valamint a halászati és akvakultúra-ágazati tanácsadó bizottságon keresztül folytatott konzultáció. Informális konzultáció az iparág uniós képviselőivel (Haltermelők Európai Uniós Szövetsége, Halimportőrök és -exportőrök Nemzeti Szervezeteinek Szövetsége). Az észrevételek és felhasználásuk rövid ismertetése A javasolt intézkedéseket a tagállamok nagy többsége támogatja. |Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |Érintett tudományterületek/szakterületek A Halászatitermék-piaci Irányítóbizottságban a tagállamokat képviselő szakértők. Alkalmazott módszerek Nyílt konzultáció. A megkérdezett legfontosabb szervezetek/szakértők Az egyes tagállamok által kijelölt szakértők A Halászatitermék-piaci Irányítóbizottsággal, valamint a halászati és akvakultúra-ágazati tanácsadó bizottság piacokkal és kereskedelemmel foglalkozó III. munkacsoportjával folytatott konzultáció, továbbá a közösségi érdekelt felekkel, azaz a Haltermelők Európai Uniós Szövetségével (AIPCE) és a Halimportőrök és -exportőrök Nemzeti Szervezeteinek Szövetségével (CEP) 2009 első negyedévében megtartott találkozó. A beérkezett és felhasznált vélemények összefoglalása Nem merült fel, hogy a javaslat visszafordíthatatlan káros következményekkel járhat. A szakértői vélemények nyilvánosságának biztosítása A javaslat közzététele |Hatásvizsgálat Tárgytalan |3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI |A javaslat összefoglalása Javaslat: A Tanács rendelete az egyes halászati termékekre vonatkozó autonóm közösségi vámkontingensek 2010 és 2012 közötti időszakra történő megnyitásáról és kezeléséről |Jogalap Az EK-Szerződés 26. cikke |A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható. |Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt: |A feldolgozóipar súlyos ellátási problémáinak megoldása céljából intézkedéseket kell elfogadni a 2010-zel kezdődő hároméves időszakra. |Ez az intézkedéssorozat összhangban van a külkereskedelemben érintett szereplőkre vonatkozó eljárások egyszerűsítését célzó elvekkel, valamint a Bizottság autonóm vámfelfüggesztésekről és kontingensekről szóló közleményével (98/C 128/02). |A jogi aktus típusának megválasztása |Javasolt aktus: rendelet. |Más jogi eszköz a következő oknál fogva nem lenne megfelelő: Az EK-Szerződés 26. cikke értelmében az autonóm vámfelfüggesztéseket és kontingenseket bizottsági javaslat alapján a Tanács hagyja jóvá minősített többséggel. A Közösségen belüli közvetlen alkalmazhatóság és egységesség biztosítása érdekében rendelet megalkotására van szükség. |4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK |A legfrissebb (2008-as) teljes statisztikát alapul véve az e rendelet alkalmazásából fakadó bevételkiesés a 2010-ben kezdődő hároméves időszak első évében 75 millió EUR-ra becsülhető. Az említett összeget az MFN-vámtételek és a kontingensek teljes kihasználása alapján számítottuk ki. Az összeg tehát a bevételkiesés maximális értékét tükrözi, mivel a Közösség kedvezőbb kereskedelmi kedvezményeket nyújt a harmadik országok különböző csoportjainak (GSP, GSP+, FTA), továbbá a kontingens felhasználása a hatályát vesztő rendelet alkalmazásának első két évében átlagosan 78%, illetve 75% volt. Mivel azonban az MFN-vámtételek nem minden esetben alkalmazandók, a tényleges bevételkiesés általában alacsonyabb (hozzávetőleg 25 millió EUR). |5) KIEGÉSZÍTő INFORMÁCIÓK |Európai Gazdasági Térség A javasolt aktus érinti az Európai Gazdasági Térséget, ezért arra is ki kell terjeszteni. |Javaslat:A TANÁCS RENDELETEaz egyes halászati termékekre vonatkozó autonóm közösségi vámkontingensek 2010 és 2012 közötti időszakra történő megnyitásáról és kezeléséről(EGT-vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 26. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[1],mivel:1.  A Közösség egyes halászati termékekkel való ellátása jelenleg a harmadik országokból történő behozataltól függ. A halászati termékek tekintetében az EU önellátó képessége az utóbbi 10 évben 57 %-ról 36 %-ra zsugorodott. A Közösségnek érdekében áll, hogy a megfelelő mértékű közösségi vámkontingenseken belül részben vagy teljesen felfüggessze az e termékekre vonatkozó vámok kivetését. Annak érdekében, hogy ne kerüljön veszélybe a halászati termékek közösségi termelése, valamint hogy biztosítható legyen az uniós feldolgozó ipar megfelelő ellátása, e vámkontingenseket az adott termék közösségi piaci érzékenységének megfelelően indokolt megnyitni. Ezért a vámtételek csökkentése vagy eltörlése révén a 2010 és 2012 közötti időszakra helyénvaló megnyitni a szóban forgó vámkontingenseket.2.  A Tanács 2007. július 10-én elfogadta az egyes halászati termékekre vonatkozó autonóm közösségi vámkontingensek 2007 és 2009 közötti időszakra való megnyitásáról és kezeléséről szóló 824/2007/EK rendeletet[2]. Ez a rendelet a 824/2007/EK rendelet helyébe lép annak biztosítása érdekében, hogy a 2010 és 2012 közötti időszakban adottak legyenek a közösségi ipar számára megfelelő ellátási feltételek.3.  E vámkontingensekhez valamennyi közösségi importőr számára egyenlő és állandó hozzáférést kell biztosítani, továbbá a kontingensekre megállapított vámtételeket a vámkontingensek kimerítéséig megszakítás nélkül kell alkalmazni az érintett termékek valamennyi tagállamba történő importjára.4.  A vámkontingensek közös kezelésének hatékonysága érdekében a tagállamok számára indokolt engedélyezni, hogy a kontingens mennyiségéből levonják a tényleges importjuknak megfelelő szükséges mennyiségeket. A kezelésnek ez a módszere szoros együttműködést kíván meg a tagállamok és a Bizottság között, ezért a Bizottságnak képesnek kell lennie különösen arra, hogy nyomon kövesse a kontingensek felhasználásának mértékét, valamint hogy erről megfelelően tájékoztassa tagállamokat.5.  A Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet[3] rendelkezik a vámkontingens-kezelési rendszerről, amely a szabad forgalomba bocsátási nyilatkozatok elfogadása időpontjának időrendi sorrendjét követi. Az e rendelettel megnyitott vámkontingenseket a Bizottság és a tagállamok kezelik a fenti rendszerrel összhangban.6.  Az egyértelműség érdekében a 824/2007/EK rendeletet 2010. január 1-jei hatállyal szükséges hatályon kívül helyezni.7.  A kérdés sürgősségére tekintettel helyénvaló megállapodni az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösségeket létrehozó szerződésekhez csatolt, a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló jegyzőkönyv I. szakaszának 3. pontjában meghatározott hathetes időszak alóli mentességben,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikk8.  A mellékletben felsorolt termékekre kivetett behozatali vámokat a vámkontingenseken belül, a megadott vámtételek mellett fel kell függeszteni a mellékletben jelzett időszakokra és mennyiségekre.9.  A 104/2000/EK tanácsi rendelet[4] 29. cikkével összhangban a mellékletben felsorolt termékek importjára csak akkor terjednek ki az (1) bekezdésben említett kontingensek, ha a nyilatkozatban szereplő vámérték legalább azonos a rögzített vagy rögzítendő referenciaárral.2. cikkAz 1. cikkben említett vámkontingenseket a 2454/93/EGK rendelet 308a., 308b. és 308c. cikkével összhangban kell kezelni.3. cikkA Bizottság és a tagállami vámhatóságok szorosan együttműködnek e rendelet alkalmazásának megfelelő kezelése és ellenőrzése érdekében.4. cikkA 824/2007/EK rendelet hatályát veszti.5. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.Ezt a rendeletet 2010. január 1-jétől 2012. december 31-ig kell alkalmazni.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, [...]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLET1.2.0. jogcímcsoport | Saját forrásokra gyakorolt hatás | - 56,2/év |4. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEKAz e tanácsi rendeletben szereplő egyes termékek végső felhasználásának ellenőrzését a Közösségi Vámkódex végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 2454/93/EGK bizottsági rendelet 291–300. cikkével összhangban kell elvégezni.5. EGYÉB ÉSZREVÉTELEKMivel az autonóm vámkontingensekre vonatkozó korábbi rendszer érvényessége 2009. december 31-én lejár, a jelenlegi javaslat folytonosságot kíván teremteni és hasonló szabályozás bevezetését indítványozza a meglévő ellátási szükségletek és az általános körülmények figyelembevételével.E javaslat tartalmazza azokat a kiigazításokat, amelyeket át kell vezetni az alkalmazási időszakának végéhez érő rendelet mellékletébe annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni az új termékek felvételére, az autonóm vámtételek növelésére és az árumegnevezések módosítására vonatkozóan benyújtott és elfogadott kérelmeket.Az intézkedés becsült költségeA rendelet fő hatása a Közösséget érintő bevételkiesés. A legfrissebb (2008-as) teljes statisztikát alapul véve az e rendelet alkalmazásából fakadó bevételkiesés a 2010-ben kezdődő hároméves időszak első évében 75 millió EUR-ra becsülhető. Az előző rendelet hatása a számításaink szerint évi 69 millió EUR volt.Az említett összeget az MFN-vámtételek és a kontingensek teljes felhasználási aránya alapján számítottuk ki. Az összeg tehát a bevételkiesés maximális értékét tükrözi, mivel a Közösség kedvezőbb kereskedelmi kedvezményeket nyújt a harmadik országok különböző csoportjainak (GSP, GSP+, FTA), továbbá a kontingens felhasználási aránya az alkalmazási időszakának végéhez érő rendelet alkalmazásának első két évében átlagosan 78%, illetve 75% volt.Mivel azonban az MFN-vámtételek nem minden esetben alkalmazandók, a tényleges bevételkiesés általában alacsonyabb (hozzávetőleg 25 millió EUR). A becslések szerint a halászati termékek EU-ba irányuló behozatalát átlagban 3%-os értékvám sújtja, ezzel szemben a halászati termékekre vonatkozó MFN-vámtétellel átlagban 10,9%-os.Ugyanakkor a bevételkiesés kiszámításakor figyelembe vettük a közös piacszervezés által engedélyezett felfüggesztéseket.[pic][1] HL C […]., […], […]. o.[2] HL L 184., 2007.7.14., 1. o.[3] HL L 253., 1993.10.11., 1. o.[4] HL L 17., 2000.1.21., 22. o.[5] A hagyományos saját források (mezőgazdasági vámok, cukorlefölözések, vámok) tekintetében nettó összegeket kell megadni, vagyis a 25 %-os beszedési költség levonásával kapott bruttó összegeket.