Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0582

Javaslat a Tanács rendelete A Kínai Népköztársaságból származó kumarin behozatalára a 769/2002/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak az Indonéziában vagy Malajziában feladott, akár Indonéziából, akár Malajziából származónak bejelentett kumarin behozatalára történő kiterjesztéséről  /* COM/2006/0582 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 9.10.2006COM(2006) 582 véglegesJavaslatA TANÁCS RENDELETEA Kínai Népköztársaságból származó kumarin behozatalára a 769/2002/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak az Indonéziában vagy Malajziában feladott, akár Indonéziából, akár Malajziából származónak bejelentett kumarin behozatalára történő kiterjesztéséről(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSA JAVASLAT HÁTTERE |110 | A javaslat indokai és célkitűzései Ez a javaslat a legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletnek (a továbbiakban: az alaprendelet) az Indonéziából vagy Malajziából feladott – akár Indonéziából, akár Malajziából származónak bejelentett – kumarin behozatalával kapcsolatos eljárásban történő alkalmazására vonatkozik. |120 | Általános háttér Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásának összefüggésében készült, és annak a vizsgálatnak az eredménye, melyre az alaprendeletben megállapított tartalmi és eljárási követelményekkel összhangban került sor. |130 | A javaslat által érintett területet szabályozó hatályos rendelkezések Hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács a 769/2002/EK rendelettel (a továbbiakban: az eredeti rendelet) 3479 EUR/tonna végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK) származó, ex 2932 21 00 KN-kód alá besorolt kumarin behozatalára. 2004 decemberében, miután bebizonyosodott az intézkedések Indián és Thaiföldön keresztül történő kijátszása, az intézkedéseket a 2272/2004/EK rendelettel kiterjesztették az Indiában vagy Thaiföldön feladott kumarinra is, függetlenül attól, hogy azt Indiából vagy Thaiföldről származónak jelentették-e be. |141 | Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Nem alkalmazható. |KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |Konzultáció az érdekelt felekkel |211 | A konzultáció módszerei, a legfontosabb célterületek, valamint a válaszadók általános jellemzői Az érdekelt felek lehetőségek kaptak arra, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és a kezdeményező rendeletben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek. Minden felet tájékoztattak arról, hogy az együttműködés hiánya az alaprendelet 18. cikkének alkalmazásához, valamint a rendelkezésre álló tények alapján tett megállapításokhoz vezethet. |212 | A válaszok összefoglalása és figyelembevételük összegzése Nem érkeztek válaszok. |Szakvélemények összegyűjtése és felhasználása |229 | Külső szakértők bevonására nem volt szükség. |230 | Hatásvizsgálat E javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, viszont tartalmazza a megvizsgálandó feltételek részletes listáját. |A JAVASLAT JOGELEMEI |305 | A javasolt intézkedés összefoglalása A Bizottsághoz 2006. február 13-án az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése alapján kérelmet nyújtottak be a KNK-ból származó kumarin behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések állítólagos kijátszásának kivizsgálására. A kérelmet az Európai Vegyipari Tanács (CEFIC) (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be az egyetlen közösségi gyártó nevében. A Bizottság a 499/2006/EK rendelettel (a továbbiakban: a kezdeményező rendelet) a KNK-ból származó kumarin behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseknek a kumarin Indonéziában vagy Malajziában feladott – akár Indonéziából, akár Malajziából származónak bejelentett – behozatala általi állítólagos kijátszása tekintetében vizsgálatot kezdeményezett az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdése és 14. cikke (5) bekezdése alapján, és utasította a vámhatóságokat, hogy tartsák nyilván az ex 2932 21 00 KN-kód (TARIC kód 2932 21 00 16) alá besorolt, Indonéziában vagy Malajziában feladott kumarin behozatalát – függetlenül attól, hogy Indonéziából vagy Malajziából származónak jelentették-e be. A vizsgálat során bebizonyosodott, hogy az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdése értelmében kijátszásra került sor. Ezért a KNK-ból származó érintett termék behozatalára vonatkozó meglévő dömpingellenes intézkedéseket ki kell terjeszteni az Indonéziában vagy Malajziában feladott ugyanazon termékre, függetlenül attól, hogy azt Indonéziából vagy Malajziából származónak jelentették-e be. A kiterjesztett vámnak meg kell egyeznie az eredeti rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében megállapított vámmal. Az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdésével és 14. cikkének (5) bekezdésével összhangban – amely előírja, hogy a kiterjesztett intézkedések a nyilvántartásba vétel napjától kezdődően alkalmazandók a nyilvántartott importtermékekre – a dömpingellenes vámot le kell fölözni az Indonéziában vagy Malajziában feladott kumarin azon behozatala esetén, amely a kezdeményező rendelet által előírt nyilvántartásba vétellel érkezett a Közösségbe. |310 | Jogalap A legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet. |329 | A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ennélfogva nem alkalmazható. |Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következő ok(ok) miatt. |331 | Az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet írja le, és nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak. |332 | Nem szükséges annak feltüntetése, hogy a Közösségre, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, a gazdasági szereplőkre és az állampolgárokra eső pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható. |Az eszközök megválasztása |341 | Javasolt eszköz: rendelet. |342 | Egyéb eszközök nem felelnének meg a következő ok(ok) miatt: Más eszköz azért nem lenne megfelelő, mert az alaprendelet nem irányoz elő alternatív lehetőségeket. |KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK |409 | A javaslat nincs hatással a Közösség költségvetésére. |1.  JavaslatA TANÁCS RENDELETEA Kínai Népköztársaságból származó kumarin behozatalára a 769/2002/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak az Indonéziában vagy Malajziában feladott, akár Indonéziából, akár Malajziából származónak bejelentett kumarin behozatalára történő kiterjesztésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 13. cikkére,tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott egyeztetést követően benyújtott bizottsági javaslatra,mivel:A. ELJÁRÁS1. Meglévő intézkedések(1) Hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács a 769/2002/EK rendelettel[2] (a továbbiakban: az eredeti rendelet) 3479 EUR/tonna végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK) származó, ex 2932 21 00 KN-kód alá besorolt kumarin behozatalára.(2) 2004 decemberében, miután bebizonyosodott az intézkedések Indián és Thaiföldön keresztül történő kijátszása, az intézkedéseket a 2272/2004/EK rendelettel[3] kiterjesztették az Indiában vagy Thaiföldön feladott kumarinra is, függetlenül attól, hogy azt Indiából vagy Thaiföldről származónak jelentették-e be.2. A kérelem(3) A Bizottsághoz 2006. február 13-án az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése alapján kérelmet (a továbbiakban: a kérelem) nyújtottak be a KNK-ból származó kumarin behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések állítólagos kijátszásának kivizsgálására. A kérelmet az Európai Vegyipari Tanács (CEFIC) (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be az egyetlen közösségi gyártó nevében.(4) A kérelemben azt állították – és erre elegendő prima facie bizonyítékot szolgáltattak –, hogy a KNK-ból származó kumarin behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések és kijátszás elleni intézkedések bevezetését követően változás állt be a kereskedelem szerkezetében, amelyet jól mutat, hogy jelentősen megnövekedett ugyanazon terméknek az Indonéziából és Malajziából történő behozatala.(5) A kereskedelmi folyamatok változásáról azt állították, hogy az a KNK-ból származó kumarin Indonéziában és Malajziában történő átrakodásából származik. Kijelentették továbbá, hogy erre a gyakorlatra a KNK-ból származó kumarinra kivetett dömpingellenes intézkedések fennállásán kívül nincsen más megfelelő magyarázat vagy gazdasági indok.(6) A kérelmező végezetül bizonyítékot szolgáltatott arra nézve, hogy a KNK-ból származó kumarinra vonatkozó meglévő dömpingellenes intézkedések javító hatását mind a mennyiség, mind az ár tekintetében aláásták. Úgy tűnik, hogy a KNK-ból származó kumarin behozatalát az Indonéziából és Malajziából származó, jelentős mennyiségű kumarin behozatala váltotta fel. Emellett elegendő bizonyíték állt rendelkezésre arról, hogy a behozatal mennyiségének növekedése olyan árakon történt, amelyek jóval a meglévő intézkedésekhez vezető vizsgálatban megállapított, kárt nem okozó ár szintje alatt voltak, és a KNK-ból származó kumarinra előzőleg megállapított rendes értékhez viszonyítva dömping állt fenn.3. Eljárás kezdeményezése(7) A Bizottság a 499/2006/EK rendelettel[4] (a továbbiakban: a kezdeményező rendelet) a KNK-ból származó kumarin behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseknek a kumarin Indonéziában vagy Malajziában feladott – akár Indonéziából, akár Malajziából származónak bejelentett – behozatala általi állítólagos kijátszása tekintetében vizsgálatot kezdeményezett az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdése és 14. cikke (5) bekezdése alapján, és utasította a vámhatóságokat, hogy tartsák nyilván az ex 2932 21 00 KN-kód (TARIC-kód 2932 21 00 16) alá besorolt, Indonéziában vagy Malajziában feladott kumarin behozatalát, függetlenül attól, hogy azt Indonéziából vagy Malajziából származónak jelentették-e be.4. A vizsgálat(8) A Bizottság hivatalosan értesítette a KNK, Indonézia és Malajzia hatóságait, a gyártókat/exportőröket, az ismert érintett közösségi importőröket és a kérelmezőt a vizsgálat kezdeményezéséről. A KNK-beli gyártók/exportőrök és a kérelemben megnevezett importőrök számára kérdőíveket küldtek. Indonéziában és Malajziában nem volt ismert gyártó. Az érdekelt felek lehetőségek kaptak arra, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és a kezdeményező rendeletben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek. Minden felet tájékoztattak arról, hogy az együttműködés hiánya az alaprendelet 18. cikkének alkalmazásához, valamint a rendelkezésre álló tények alapján tett megállapításokhoz vezethet.(9) A kérdőívekre sem a KNK-beli, sem az indonéziai vagy malajziai gyártók vagy exportőrök nem válaszoltak. Az indonéz hatóságok tájékoztatása szerint Indonéziában nem volt olyan ismert gyártó, aki kumarint állított volna elő.5. Vizsgálati időszak(10) A vizsgálati időszak (a továbbiakban: VI) 2005. március 1-jétől 2006. február 28-ig tartott. Az adatgyűjtés 2002-től a vizsgálati időszak végéig folyt annak kivizsgálására, hogy a kereskedelem szerkezete valóban megváltozott-e.B. A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI1. Általános szempontok/az együttműködés mértékea) Indonézia és Malajzia(11) A kumarin indonéziai és malajziai gyártói vagy exportőrei nem jelentkeztek a Bizottságnál, és nem tanúsítottak együttműködést a vizsgálatban sem. Ennek megfelelően az Indonéziában és Malajziában feladott és a Közösségbe szállított kumarin kivitele tekintetében a megállapításokat az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló adatok alapján kellett megtenni. A vizsgálat kezdetekor az indonéz és malajziai hatóságokat értesítették az együttműködés megtagadásának az alaprendelet 18. cikke (6) bekezdésében meghatározott következményeiről.b) KNK(12) A vizsgálatban egyetlen kínai gyártó vagy exportőr sem tanúsított együttműködést.(13) Felhívták az ismert vállalatok figyelmét arra, hogy az együttműködés elmulasztása az alaprendelet 18. cikkének alkalmazásához vezethet.2. Érintett termék és hasonló termék(14) Az érintett termék az eredeti rendeletben meghatározottak szerint a jelenleg az ex 2932 21 00 KN-kód alá sorolt kumarin. A kumarin kristályszerű fehéres por, amelynek jellegzetes szaga a frissen kaszált szénáéhoz hasonlít. Főleg aromavegyszerként és rögzítőszerként használják olyan illatosító anyagok készítésekor, amelyeket a mosószerek, kozmetikumok és finom parfümök gyártásában alkalmaznak.(15) A kumarin két különböző gyártási folyamattal állítható elő: fenolból, Perkin-reakcióval vagy ortokrezolból Rasching-reakcióval. A kétféle gyártási folyamat során előállított kumarin azonban ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkezik, és felhasználási módja is megegyezik.(16) Mivel az indonéziai és malajziai felek nem működtek együtt, a rendelkezésre álló információk alapján és az ennek ellentmondó bizonyítékok hiányában azt a következtetést lehet levonni, hogy a KNK-ból a Közösségbe exportált kumarin és az Indonéziában, illetve Malajziában feladott kumarin alapvető fizikai és kémiai jellemzői, valamint felhasználási módjai megegyeznek. Ezért hasonló termékeknek tekintendők az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében.3. Változás a kereskedelem szerkezetében(17) A negyedik preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változásról azt állították, hogy az Indonézián és Malajzián történő átszállítás következménye.Indonézia(18) Mivel az indonéziai vállalatok nem működtek együtt a vizsgálatban, az Indonéziából a Közösségbe irányuló kivitelt az alaprendelet 18. cikke szerint a rendelkezésre álló tények alapján kellett meghatározni. Ennélfogva a legmegfelelőbb rendelkezésre álló információnak minősülő Eurostat-adatokat használták fel az Indonéziából származó exportárak és -mennyiségek megállapításához.(19) Az Indonéziából a Közösségbe irányuló jelentős mennyiségű behozatal közvetlenül az előző, Indiára és Thaiföldre irányuló, az intézkedések kijátszását feltáró vizsgálat kezdeményezését követően jelent meg; 2004-ben a 12,5 tonna, 2005-ben a 15 tonna, a vizsgálati idő során pedig a 10 tonna szintet elérve (ami az EU fogyasztásának 1,7 %-a). Ezzel párhuzamosan az Indonéziába irányuló kínai behozatal mennyisége a 2003. évi 57 tonnáról a vizsgálat során 83,8 tonnára nőtt.(20) Együttműködés, továbbá bármely ellenkező bizonyíték hiányában azt a következtetést vonták le, hogy a KNK, Indonézia és a Közösség közötti kereskedelem szerkezetében változás volt megfigyelhető 2004-től a vizsgálati időszak lezárultáig, és ez a változás a KNK-ból származó kumarin Indonézián keresztül történő átrakodásából fakadt.Malajzia(21) Mivel a malajziai vállalatok nem működtek együtt a vizsgálatban, a Malajziából a Közösségbe irányuló kivitelt az alaprendelet 18. cikke szerint a rendelkezésre álló tények alapján kellett meghatározni. Ennélfogva a legmegfelelőbb rendelkezésre álló információnak minősülő Eurostat-adatokat használták fel a Malajziából származó exportárak és -mennyiségek megállapításához.(22) A Malajziából származó, a Közösségbe irányuló behozatal 2005-ben jelent meg, 2005 során 13 tonna, a vizsgálati időszak során pedig 23 tonna szintet elérve (ami az EU fogyasztásának 3,9 %-át jelenti). Ugyanakkor a Malajziába irányuló kínai kivitel a 2004. évi 23,6 tonnáról a vizsgálati időszak folyamán 43,76 tonnára nőtt.(23) Együttműködés, illetve bármely ellenkező bizonyíték hiányában azt a következtetést vonták le, hogy a KNK, Malajzia és a Közösség közötti kereskedelem szerkezetében változás volt megfigyelhető 2005-től a vizsgálati időszaki lezárultáig, és ez a változás a KNK-ból származó kumarin Malajzián keresztül történő átrakodásából fakadt.4. Megfelelő magyarázat vagy gazdasági indok hiányaIndonézia(24) Az együttműködés, illetve bármely ellenkező bizonyíték hiányában azt a következtetést lehet levonni, hogy mivel a jelentős mennyiségű behozatal közvetlenül az Indiára és Thaiföldre vonatkozó, a kijátszásokat feltáró vizsgálat kezdeményezését követően jelent meg, a kínai kumarin Indonéziába irányuló kivitelének növekedésével párhuzamosan, a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változás a dömpingellenes intézkedések hatására jelentkezett, nem pedig bármilyen más, az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdése szerinti megfelelő magyarázat vagy gazdasági indok következtében. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy nincs arra bizonyíték, hogy a kumarint ténylegesen gyártják Indonéziában.Malajzia(25) Az együttműködés, illetve bármely ellenkező bizonyíték hiányában megállapítható, hogy mivel a behozatal 2005-ben, az intézkedéseknek az Indiában és Thaiföldön feladott behozatalra való kiterjesztését követően jelentkezett, és hogy ezzel párhozamosan a Malajziába irányuló kínai kivitel a 2004.évi 23,6 tonnáról 2005-ben 43,76 tonnára nőtt, a kereskedelem szerkezetében bekövetkező változás a dömpingellenes intézkedések bevezetése hatására jelentkezett, nem pedig bármilyen más, az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdése szerinti megfelelő magyarázat vagy gazdasági indok következtében. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy nincs arra bizonyíték, hogy a kumarint ténylegesen gyártják Malajziában.5. A vám javító hatásainak a hasonló termékek árával és/vagy mennyiségével megvalósuló aláásásaIndonézia(26) A kereskedelmi folyamatok fent elvégzett elemzése alapján megállapították, hogy a Közösség importjának szerkezetében bekövetkezett változás kapcsolódik ahhoz a tényhez, hogy dömpingellenes és kijátszás elleni intézkedések állnak fenn. Habár az Indonéziából származónak bejelentett behozatal 2003 előtt nem jelent meg a közösségi piacon, 2003-ban 4 tonnát tett ki, 2004-ben 12,5 tonnát, 2005-ben 15 tonnát, a vizsgálati időszak során pedig 10 tonnát, ami a közösségi fogyasztás 1,7 %-ának felel meg.(27) A vizsgálat során kiderült, hogy az Indonéziából származó behozatal árszintje az eredeti vizsgálat árszintje alatt és jóval az eredeti rendes érték alatt maradt.(28) A fentiek alapján arra a következtetésre jutottak, hogy a kereskedelem szerkezetében bekövetkező változás, együttesen az Indonéziából származó kivitel rendellenesen alacsony áraival, aláássa a dömpingellenes intézkedések ellensúlyozó hatásait a hasonló termékek mennyiségei és árai tekintetében.Malajzia(29) A kereskedelmi folyamatok fent elvégzett elemzése alapján megállapították, hogy a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változás kapcsolódik ahhoz a tényhez, hogy dömpingellenes és kijátszás elleni intézkedések állnak fenn. 2005 előtt nem exportáltak kumarint a Közösségbe, 2005-ben azonban a kumarin behozatala 13 tonnát tett ki, a vizsgálati időszakban pedig 23 tonnát.(30) A vizsgálat során kiderült, hogy a Malajziából származó behozatal árszintje az eredeti vizsgálat árszintje alatt és jóval az eredeti rendes érték alatt maradt.(31) A fentiek alapján arra a következtetésre jutottak, hogy a kereskedelem szerkezetében bekövetkező változás együttesen a Malajziából származó kivitel rendellenesen alacsony áraival aláássa a dömpingellenes intézkedések ellensúlyozó hatásait a hasonló termékek mennyiségei és árai tekintetében.6. A dömping bizonyítása a hasonló termékekre korábban megállapított rendes értékhez viszonyítvaIndonézia(32) Annak megállapítása érdekében, hogy bizonyítható-e a dömping fennállása a vizsgálati időszak során az Indonéziából a Közösségbe exportált kumarin tekintetében, az alaprendelet 18. cikkének megfelelően az Eurostat adatait használták.(33) Az alaprendelet 13 cikkének (1) bekezdése előírja, hogy bizonyítani kell a dömpinget a hasonló vagy ugyanolyan termékekre előzőleg megállapított rendes értékhez viszonyítva.(34) A rendes érték és az exportár közötti tisztességes összehasonlítás céljából kiigazítások formájában figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. Ezeket a szállítás és biztosítás tekintetében tett kiigazításokat az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése alapján végezték a rendelkezésre álló tények alapján, azaz a kérelemben megfogalmazottak szerint, az alaprendelet 18. cikkével összhangban.(35) Az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban, az eredeti vizsgálatban megállapított rendes érték súlyozott átlagának a jelenlegi vizsgálat vizsgálati időszakának exportárai súlyozott átlagának összehasonlítása, a közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve, vámfizetés nélkül, dömpinget mutatott ki az Indonéziából a Közösségbe irányuló kumarin behozatalát tekintve. A közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett, vám megfizetése nélküli dömpingkülönbözet 100 % felett volt.Malajzia(36) Annak megállapítása érdekében, hogy bizonyítható-e a dömping fennállása a vizsgálati időszak során a Malajziából a Közösségbe exportált kumarin tekintetében, az alaprendelet 18. cikkének megfelelően az Eurostat adatait használták.(37) A rendes érték és az exportár közötti tisztességes összehasonlítás céljából kiigazítások formájában figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. Ezeket a szállítás és biztosítás tekintetében tett kiigazításokat az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése alapján végezték a rendelkezésre álló tények alapján, azaz a kérelemben megfogalmazottak szerint, az alaprendelet 18. cikkével összhangban.(38) Az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban, az eredeti vizsgálatban megállapított rendes érték súlyozott átlagának a jelenlegi vizsgálat vizsgálati időszakának exportárai súlyozott átlagának összehasonlítása, a közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve, vámfizetés nélkül, dömpinget mutatott ki a Malajziából a Közösségbe irányuló kumarin behozatalát tekintve. A közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett, vám megfizetése nélküli dömpingkülönbözet 100 % felett volt.C. INTÉZKEDÉSEK(39) Figyelembe véve az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében a kijátszásra vonatkozó fenti megállapításokat, a KNK-ból származó érintett termék behozatalára vonatkozóan meglévő dömpingellenes intézkedéseket ki kell terjeszteni ugyanezen termék Indonéziában vagy Malajziában feladott behozatalára, függetlenül attól, hogy azt Indonéziából vagy Malajziából származónak jelentették-e be.(40) A kiterjesztett vámnak meg kell egyeznie az eredeti rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében megállapított vámmal.(41) Az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdésével és 14. cikkének (5) bekezdésével összhangban – amelyek előírják, hogy a kiterjesztett intézkedések a nyilvántartásba vétel napjától kezdődően alkalmazandók a nyilvántartott importtermékekre – a dömpingellenes vámot le kell fölözni az Indonéziában vagy Malajziában feladott kumarin azon behozatala esetén, amely a kezdeményező rendelet által előírt nyilvántartásba vétellel érkezett a Közösségbe.D. MENTESSÉG IRÁNTI KÉRELMEK(42) Annak ellenére, hogy a vizsgálat során nem találtak Indonéziában vagy Malajziában kumarin gyártásával foglalkozó valódi gyártót, illetve nem jelentkezett ilyen gyártó a Bizottságnál, azoknak az új gyártóknak, akik az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdése alapján kérelmet szándékoznának benyújtani a kiterjesztett dömpingellenes vám alóli mentesítésre, kérdőívet kell kitöltetniük, hogy a Bizottság eldönthesse, indokolt-e a mentesség. A mentesség például a következők felmérését követően adható meg: az érintett termék piaci helyzete, termelőkapacitás és kapacitáskihasználás, beszerzés és értékesítés, olyan gyakorlat valószínűsíthető további megléte, amelyre nincs megfelelő magyarázat vagy gazdasági indok, valamint a dömping fennállásának bizonyítéka. A Bizottság rendes körülmények között helyszíni ellenőrző vizsgálatot is folytatna. A kérelmet ilyen esetben a Bizottságnak kell haladéktalanul benyújtani, valamennyi lényeges információval együtt, különös tekintettel a vállalat tevékenységében bekövetkezett, a termeléssel és értékesítéssel kapcsolatos változásokra.(43) Az importőrök az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésével összhangban olyan mértékben mentesülhetnek az intézkedések alól, mint amekkora mértékben behozataluk a mentességben részesülő termelőktől származik.(44) Mentesség megadása esetén a Tanács annak megfelelően módosítja e rendeletet. Ezt követően a Bizottság minden engedélyezett mentességet felülvizsgál annak érdekében, hogy biztosítsa azok megfelelését a meghatározott feltéteknek.E. ELJÁRÁS(45) Az érdekelt feleket tájékoztatták azon lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Tanács a hatályos végleges dömpingellenes vámokat ki kívánja terjeszteni, továbbá lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére és a meghallgatásra. Nem érkezett olyan jellegű észrevétel, amely a fent említett következtetések megváltoztatásához vezetne,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikk1. Az ex 2932 21 00 KN-kód alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból származó kumarin behozatalára a 769/2002/EK tanácsi rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámot ki kell terjeszteni ex 2932 21 00 KN-kód (TARIC-kód 2932 21 00 16) alá besorolt, Indonéziában vagy Malajziában feladott kumarin behozatalára, függetlenül attól, hogy azt Indonéziából vagy Malajziából származónak jelentették-e be.2. Az (1) bekezdés által kiterjesztett vámot a 499/2006/EK rendelet 2. cikkével, valamint a 384/96/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdésével és 14. cikke (5) bekezdésével összhangban nyilvántartásba vett behozatalra kell beszedni.3. A vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.2. cikk1. Az 1. cikkben kiterjesztett vám alóli mentesség iránti kérelmet a Közösség valamelyik hivatalos nyelvén, a kérelmező képviseletére felhatalmazott személy aláírásával, írásban kell benyújtani. A kérelmet a következő címre kell elküldeni:European CommissionDirectorate-General for TradeDirectorate BOffice: J-79 05/17B - 1049 BrusselsFax (32 2) 295 65 052. A 384/96/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság engedélyezheti a behozatal mentességét az 1. cikkben kiterjesztett vám alól, ha az nem játssza ki a 769/2002/EK rendelet által kivetett dömpingellenes intézkedéseket.3. cikkA vámhatóságok kötelesek megszüntetni a 499/2006/EK bizottsági rendelet 2. cikkével összhangban meghatározott importtermékek nyilvántartásba vételét.4. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való megjelenését követő napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazható valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.[2] HL L 123., 2002.5.9., 1. o. A legutóbb az 1854/2003/EK rendelettel (HL L 272., 2003.10.23., 1. o.) módosított rendelet.[3] HL L 396., 2004.12.31., 18. o.[4] HL L 91., 2006.3.29., 3. o.


|

52011PC0165

Javaslat A TANÁCS RENDELETE a többek között a Kínai Népköztársaságból származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1425/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról  /* COM/2011/0165 végleges - NLE 2011/0071 */

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2011.4.4.COM(2011) 165 végleges2011/0071 (NLE)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa többek között a Kínai Népköztársaságból származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1425/2006/EK tanácsi rendelet módosításárólINDOKOLÁSa javaslat háttere-  A javaslat okai és céljaiE javaslat az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) alkalmazását érinti a többek között a Kínai Népköztársaságból származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozataláról szóló 1425/2006/EK tanácsi rendelettel elrendelt dömpingellenes intézkedések lehetséges kijátszásának feltárását célzó vizsgálatban.-  Háttér-információkEz a javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben készült, és az alaprendeletben és különösen annak 13. cikkében megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően elvégzett vizsgálat eredményeként jött létre.-  Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területenA hatályos intézkedéseket a többek között a Kínai Népköztársaságból származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 2006. szeptember 25-i 1425/2006/EK tanácsi rendelet vezette be.-  Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivelTárgytalan.Konzultáció az érdekeltekkel; hatásvizsgálat-  Konzultáció az érdekeltekkelAz eljárásban érintett érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban a vizsgálat során megvédjék érdekeiket.-  Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználásaKülső szakértők bevonására nem volt szükség.-  HatásvizsgálatEz a javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre.Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, viszont tartalmazza a megvizsgálandó körülmények teljes körű listáját.A JAVASLAT JOGI ELEMEI-  A javasolt intézkedés összefoglalása2010. augusztus 20-án a Bizottság kihirdette a Kínai Népköztársaságból származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalára az 1425/2006/EK tanácsi rendelettel kivetett dömpingellenes intézkedéseknek egyes műanyag zsákoknak és zacskóknak egy alacsonyabb vámtétel alá eső kínai vállalaton keresztül történő behozatala általi esetleges kijátszására vonatkozó vizsgálat megindításáról és az ilyen behozatal nyilvántartásba vételének elrendeléséről szóló 748/2010/EU rendeletet. A vizsgálat hivatalból történő megindítása elégséges prima facie bizonyítékon alapult arra vonatkozóan, hogy az érintett termékre vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket a kereskedelmi szerkezet és az értékesítési csatornák átszervezése útján kijátsszák.A mellékelt tanácsi rendeletre irányuló javaslat az alaprendelet 18. cikkének megfelelően az elvégzett vizsgálat megállapításain és a rendelkezésre álló tényeken alapul.A vizsgálat megerősítette, hogy a kereskedelem szerkezetének az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti megváltozására került sor.Ezért javasolt az 1425/2006/EK tanácsi rendelet által kivetett dömpingellenes maradványvám kiterjesztése a vizsgált vállalatra.Ezenkívül annak érdekében, hogy a mintában nem szereplő vállalatok kereskedelmi forgalma a továbbiakban több adatra támaszkodva legyen figyelemmel kísérhető, az 1425/2006/EK tanácsi rendelet I. mellékletében szereplő minden, a mintában nem szereplő vállalathoz TARIC kiegészítő kódot kell hozzárendelni.A Bizottság ezért azt javasolja, hogy a Tanács fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot, és a rendeletet legkésőbb 2011. május 20-áig hirdessék ki.-  JogalapA Tanács 1225/2009/EK rendelete (2009. november 30.) az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről és különösen annak 13. cikke.-  A szubszidiaritás elveA javaslat az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható.-  Az arányosság elveA javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt:Az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet írja le, és nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak.Nem szükséges annak feltüntetése, hogy az Unióra, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, a gazdasági élet szereplőire és a polgárokra háruló pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható, és e teher milyen mértékben arányos a javaslat célkitűzésével.-  A jogi aktus típusának megválasztásaJavasolt aktus: rendelet.Más jogi aktus nem felelne meg a következők miatt:Más jogi aktus nem felelne meg, mivel az alaprendelet nem rendelkezik más választási lehetőségről.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOKA javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést érintő vonzatai.2011/0071 (NLE)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa többek között a Kínai Népköztársaságból származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1425/2006/EK tanácsi rendelet módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1225/2009/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére, 14. cikke (3) bekezdésére és 14. cikke (5) bekezdésére,tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,mivel:1.  ELJÁRÁS2.  A meglévő intézkedések3.  A Tanács az 1425/2006/EK rendelettel[2] (a továbbiakban: eredeti rendelet) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes műanyag zsákok és zacskók Unióba történő behozatalára. Tekintettel az együttműködő kínai exportáló gyártók nagy számára, az exportáló gyártók köréből mintavételre került sor, és a mintában szereplő vállalatok esetében 4,8%-tól 12,8%-ig terjedő egyedi vámtételeket állapítottak meg, míg más, a mintában nem szereplő, az eredeti rendelet I. mellékletében felsorolt együttműködő vállalatokra 8,4%-os vámtételt állapítottak meg. A nem jelentkező, illetve a vizsgálatban együtt nem működő vállalatok esetében 28,8%-os vám (a továbbiakban: maradványvám) került kivetésre.4.  A 189/2009/EK rendelettel[3], valamint az eredeti rendelet 2. cikkének megfelelően az I. mellékletben szereplő kínai gyártók listája három kínai vállalattal egészült ki.5.  A vizsgálat hivatalból történő megindítása6.  A Bizottság rendelkezésére álló prima facie bizonyíték szerint az intézkedések bevezetését követően a kereskedelem szerkezetében – többek között a Kínai Népköztársaságból az Unióba történő behozatalban – olyan változások történtek, amelyekre nincs más elegendő és ésszerű indok vagy magyarázat, mint a hatályos dömpingellenes vámok kivetése. A jelek szerint ez a kereskedelmi szerkezetváltozás abból eredt, hogy a maradványvám fizetésére kötelezett kínai exportáló gyártók az általuk előállított érintett terméket egy olyan kínai exportáló gyártó (az eredeti rendelet I. mellékletében szereplő Xiamen Xingxia Polymers Co., Ltd, a továbbiakban: Xiamen) közreműködésével exportálták az Unióba, amelynek vonatkozásában alacsonyabb vámtételt állapítottak meg.7.  A bizonyíték továbbá rámutatott arra is, hogy az érintett termékre vonatkozó jelenlegi dömpingellenes intézkedések javító hatásait az árak tekintetében ez a tény rontja. Elegendő prima facie bizonyíték áll rendelkezésre emellett arra is, hogy az érintett termék behozatala olyan árakon történt, melyek jóval alacsonyabbak a meglévő intézkedésekhez vezető vizsgálat során megállapított, kárt nem okozó árnál.8.  Végezetül a Bizottságnak elegendő prima facie bizonyíték állt rendelkezésére arra vonatkozóan, hogy az érintett termék ára a korábban megállapított rendes értékhez viszonyítva dömpingár.9.  Minthogy a tanácsadó bizottsággal való konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre egy, az alaprendelet 13. cikke szerinti vizsgálat megindításához, a Bizottság a dömpingellenes intézkedések állítólagos kijátszására irányuló vizsgálat megindítása céljából az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdette a 748/2010/EU rendeletet[4] (a továbbiakban: a vizsgálatot megindító rendelet). Az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének alapján a Bizottság a vizsgálatot megindító rendelettel utasította a vámhatóságokat is, hogy a Xiamen által gyártott termékként bejelentett érintett termék behozatalait a hozzájuk rendelt A981 TARIC kiegészítő kód alatt vegyék nyilvántartásba annak érdekében, hogy amennyiben a vizsgálat megállapítja a kijátszás tényét, akkor az ilyen behozatalok nyilvántartásba vételének napjától számítva visszamenőlegesen lehessen megfelelő mértékű dömpingellenes vámot kivetni.10.  Vizsgálat11.  A Bizottság a vizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette Kína hatóságait, a Xiamen vállalatot, valamint azokat a vállalatokat, amelyek termékeiket állítólag a Xiamen közvetítésével exportálják (a továbbiakban: a többi exportáló gyártó), és kérdőíveket küldött részükre. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és a vizsgálatot megindító rendeletben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek. Az érdekelt feleket tájékoztatták arról, hogy az együttműködés hiánya az alaprendelet 18. cikkének alkalmazását vonhatja maga után, és hogy a rendelkezésre álló tények alapján fogalmazzák meg a vizsgálat megállapításait.12.  A többi exportáló gyártótól nem érkezett válasz, a Xiamen pedig hiányos választ nyújtott be.13.  Vizsgálati időszak14.  A vizsgálati időszak 2009. január 1-jétől 2010. június 30-ig tartott. Az adatgyűjtés, melynek célja a kereskedelem szerkezetében végbement állítólagos változás és az alaprendelet 13. cikkében meghatározott egyéb szempontok vizsgálata volt, a 2006 januárjától a vizsgálati időszak végéig terjedő időszakra vonatkozott.15.  A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI16.  Általános szempontok/az együttműködés foka/módszerek17.  Amint arra a fenti (4) preambulumbekezdés is rámutat, a Xiamen részleges, hiányos választ nyújtott be a kérdőívre. A Bizottság szolgálatai a Xiamen vállalatnak küldött levelükben rámutattak a kérdőívre adott válasz hiányosságaira, és hiánytalan, következetes tájékoztatást kértek, amire a Xiamentől nem érkezett válasz. Ezenkívül a Xiamen visszautasította az adatok helyszíni ellenőrzésére tett javaslatot.18.  Ennek következtében a Bizottság arról tájékoztatta a Xiament, hogy e körülmények között az alaprendelet 18. cikke szerint nem együttműködő vállalatnak tekinti, és hogy megállapításai alapjául a rendelkezésre álló tények fognak szolgálni. Arra is felhívta a Xiamen figyelmét, hogy a vizsgálat kedvezőtlenebb eredménnyel zárulhat, mintha teljes mértékben együttműködött volna. A Xiamen nem reagált erre a levélre.19.  A fentiekre tekintettel és mivel nem álltak rendelkezésre statisztikai adatok az exportvolumen és az árak vállalati szinten történő meghatározására a vizsgálati időszakra vonatkozóan, az intézkedések állítólagos kijátszását illetően a rendelkezésre álló tények alapján, az alaprendelet 18. cikkének megfelelően kellett ténymegállapításokat tenni, mindenekelőtt a tagállamok vámhatóságai által szolgáltatott bizonyítékok és a Xiamen által a kérdőívre adott részleges, nem ellenőrzött válasz alapján.20.  Érintett termék21.  Az érintett termék a legalább 20 tömegszázalék polietilént tartalmazó, legfeljebb 100 mikrométer (μm) vastagságú, a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 3923 21 00, ex 3923 29 10 és ex 3923 29 90 KN-kód alá besorolt (TARIC-kódok: 3923 21 00 20, 3923 29 10 20 és 3923 29 90 20) műanyag zsákok és zacskók.22.  A kereskedelem szerkezetének megváltozása23.  Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésével összhangban az intézkedések kijátszásának megállapítása érdekében megvizsgálták, hogy megváltozott-e a kereskedelem szerkezete Kína és az Unió egyes vállalatai között, és hogy ez a változás olyan gyakorlatból, folyamatból vagy munkából eredt-e, amelynek a vám kivetésén kívül nem volt egyéb ésszerű oka vagy gazdasági indoka, valamint hogy volt-e bizonyíték a kárra vagy arra, hogy az érintett termék árai és/vagy mennyiségei gyengítették a vám javító hatásait, és hogy van-e bizonyíték a dömpingre a hasonló termék vonatkozásában korábban meghatározott rendes értékekhez képest.24.  Mivel az Eurostat adatai nem használhatók fel az exportvolumen és az árak vállalati szinten történő meghatározására, ugyanis csak összesített országos adatok állnak rendelkezésre és egyéb vállalati szintű statisztikai adatok nincsenek, a Xiamen által részlegesen kitöltött kérdőívben megnevezett exportvolumen és árak kerültek felhasználásra.25.  A Xiamen által szolgáltatott adatok alapján az Unióba irányuló értékesítések jelentős mértékben megnövekedtek az intézkedések 2006. szeptemberi bevezetését követően. Egyes időszakokban a kivitel megkétszereződött az eredeti vizsgálat mintavételi időszakához (2004. április 1. – 2005. március 31.) viszonyítva, és a megnevezett árak az eredeti vizsgálat során megállapított átlagos uniós irányár alatt maradtak.26.  A dömpingellenes vám kivetésén kívüli megfelelő magyarázat és gazdasági indok hiánya27.  Az értékesítések volumenének növekedése mellett meg kell jegyezni, hogy a mintavételhez kapcsolódó eredeti vizsgálat során szolgáltatott információk alapján a Xiamen azt nyilatkozta, hogy nem áll kapcsolatban más vállalatokkal, és fő üzemén kívül nem folytatott termelő tevékenységet. Az intézkedések kijátszását vizsgáló kérdőívre adott részleges válaszában a Xiamen azt nyilatkozta, hogy a vizsgálati időszak alatt kiszervezte a termelés bizonyos szakaszait, például a színes nyomtatást és a csomagolást, és hogy időről időre nyersanyagokat értékesít szerződő vállalatai számára.28.  A kérdőívre adott részleges válasz megerősítette, hogy a Xiamen által említett szerződő vállalatok azok az egyéb exportőrök, amelyek a prima facie bizonyíték szerint az Unióba irányuló kivitelt állítólagosan átirányították. A válasz ugyanakkor arra is rámutatott, hogy jelen esetben nemcsak egy kiszervezési megállapodásról van szó, amelynek keretében a nyersanyag és a kész termék a megbízó vállalat tulajdonában marad, hanem – mint arra a következő okok rámutatnak – ennél többről.29.  Valamennyi olyan esetben, amelyben a jelentések alapján „részleges feldolgozás” történt, az európai ügyfelek átutalásai nem a Xiamenhez, hanem a két, a kivitel lebonyolításában állítólagosan érintett vállalat bankszámlájára érkeztek. Ezek az értékesítések 2009-ben az összes uniós értékesítés több mint 20 %-át tették ki. Emellett a Xiamen által benyújtott, az értékesítési ügyleteket feltüntető lista több számlázási módszerre utal, amelyek alfanumerikus szerkezetüket és hosszukat tekintve is eltérnek egymástól. Azoknak az értékesítéseknek az esetében, amelyekre vonatkozóan a két vállalat egyikénél történő „részleges feldolgozást” jelentettek be, és amelyek az érintett értékesítések többségét teszik ki, úgy tűnik, hogy a számlasorszám a kivitel átirányításában állítólagosan érintett vállalat nevére utaló két betűt tartalmaz. Mi több, a két vállalat a Xiamentől mintegy 1000 km-re található, ami megkérdőjelezi egy ilyen eljárás gazdasági indokoltságát.30.  Emellett nem zárható ki, hogy a Xiamen által benyújtott, az ügyleteket részletesen feltüntető listán azonosított értékesítéseken kívül több értékesítést is érint az állítólagos átirányítás, mivel az ugyancsak a Xiamen által benyújtott termelési és kapacitási statisztikák alapján 2007-ben, 2008-ban és 2009-ben a termelés több mint 40 %-át kiszervezték.31.  Az is megállapítást nyert, hogy a „részleges feldolgozás” alatt bejelentett értékesítéseket 2009 októberében leállították, vagyis azután, hogy egyes tagállamok vámhatóságai megtagadták a Xiamenre érvényes egyéni dömpingellenes vámtétel alkalmazását bizonyos behozatalok esetében, amelyeket a jelek szerint a többi exportáló gyártó állított elő.32.  A fentiek tehát arra engednek következtetni, hogy az érintett termékre vonatkozó intézkedések bevezetése nyomán megváltozott a kereskedelem szerkezete, aminek nincs más megfelelő magyarázata vagy gazdasági indoka, mint a hatályos dömpingellenes maradványvám elkerülése.33.  A dömpingellenes vám javító hatásának csökkentése34.  A Xiamen neve alatt bejelentett behozatal jelentős mennyiségi növekedésen ment keresztül. A kérdőívre adott válaszok alapján a Xiamen 2007-ben és 2008-ban közel megkétszerezte az EU-ba irányuló értékesítéseit az eredeti vizsgálati időszakban bejelentett értékesítésekhez képest, ami főként a két másik exportáló gyártó közreműködésének tulajdonítható. Az eredeti vizsgálat során megállapított átlagos uniós irányárnak és az exportárak súlyozott, a vizsgálati időszak alatt bejelentett átlagának az összehasonlítása áron aluli értékesítésre enged következtetni.35.  Ebből adódóan azt a következtetést kell levonni, hogy a fent leírt gyakorlat mind a mennyiségeket, mind az árakat illetően aláássa az intézkedések javító hatását.36.  A dömping bizonyítéka37.  Végül az alaprendelet 13. cikkének (1) és (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy volt-e bizonyíték a dömpingre a korábban megállapított rendes érték vonatkozásában.38.  Összehasonlítva az eredeti vizsgálatban megállapított rendes érték súlyozott átlagát (az analóg országból, Malajziából származó rendes érték) és az exportárnak a jelenlegi vizsgálati időszakra vonatkozó súlyozott átlagát – amint az a Xiamen által részlegesen kitöltött kérdőívben szerepel –, megállapítható, hogy a dömpingkülönbözet meghaladja a mintában nem szereplő vállalatokra érvényes eredeti vizsgálat során megállapított dömpingkülönbözetet.39.  INTÉZKEDÉSEK40.  A fentiek fényében és az alaprendelet 18. cikkét alkalmazva arra a következtetésre jutottak, hogy a kereskedelem szerkezetének az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti megváltozására került sor. Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének második mondatának megfelelően a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó dömpingellenes maradványvámot ezért ki kell terjeszteni a Xiamen által gyártott termékként bejelentett azonos termék behozatalára. A gyakorlatban ezeket a behozatalokat e rendelet hatálybalépésétől az A999 TARIC kiegészítő kóddal kell bejelenteni.41.  Ezenkívül annak érdekében, hogy a mintában nem szereplő vállalatok kereskedelmi forgalma a továbbiakban több adatra támaszkodva legyen figyelemmel kísérhető, az eredeti rendelet I. mellékletében szereplő minden, a mintában nem szereplő vállalat esetében TARIC kiegészítő kódot kell alkalmazni.42.  Az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdése és 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően – amely előírja, hogy a kiterjesztett intézkedéseket alkalmazni kell a vizsgálatot megindító rendeletben előírtak szerint nyilvántartásba vett, az Unióba érkező behozatalokra – be kell szedni a Xiamen által feladott behozatalokra vonatkozó vámokat.43.  NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL44.  Az érdekelt feleket tájékoztatták azon lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Tanács a hatályos dömpingellenes maradványvámot ki kívánja terjeszteni a Xiamenre, továbbá lehetőséget nyújtottak számukra észrevételeik és álláspontjuk ismertetésére. Nem érkezett olyan észrevétel, amely befolyásolta volna a fent említett következtetéseket,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikk45.  A Kínai Népköztársaságból származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozataláról szóló 1425/2006/EK rendelettel bevezetett, „minden más vállalatra” alkalmazandó 28,8 %-os végleges dömpingellenes vám kiterjesztésre kerül a XIAMEN XINGXIA POLYMERS CO., LTD. által gyártott termékként bejelentett termékek behozatalára.46.  Az 1425/2006/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében szereplő táblázat helyébe a következő táblázat lép:Ország | Vállalat | Dömpingellenes vámtétel (%) | TARIC kiegészítő kód |Kínai Népköztársaság | Cedo (Shanghai) Limited és Cedo (Shanghai) Household Wrappings, Shanghai | 7,4 | A757 |Jinguan (Longhai) Plastics Packing Co., Ltd., Longhai | 5,1 | A758 |Sunway Kordis Shanghai Ltd. és Shanghai Sunway Polysell Ltd., Shanghai | 4,8 | A760 |Suzhou Guoxin Group Co. Ltd., Suzhou Guoxin Group Taicang Yihe Import & Export Co., Ltd., Taicang Dongyuan Plastic Co., Ltd. és Suzhou Guoxin Group Taicang Giant Packaging Co., Ltd., Taicang | 7,8 | A761 |Wuxi Jiayihe Packaging Co., Ltd. és Wuxi Bestpac Packaging Co., Ltd., Wuxi | 12,8 | A763 |Zhong Shan Qi Yu Plastic Products Co Ltd., Zhongshan | 5,7 | A764 |Huizhou Jun Yang Plastics Co,. Ltd., Huizhou | 4,8 | A765 |Xinhui Alida Polythene Limited, Xinhui | 4,3 | A854 |Az I. mellékletben felsorolt vállalatok | 8,4 | Lásd az I. MELLÉKLETET. |Minden más vállalat | 28,8 | A999 |Thaiföld | King Pac Industrial Co Ltd., Chonburi és Dpac Industrial Co., Ltd., Bangkok | 14,3 | A767 |Multibax Public Co., Ltd., Chonburi | 5,1 | A768 |Naraipak Co., Ltd. és Narai Packaging (Thaiföld) Ltd., Bangkok | 10,4 | A769 |Sahachit Watana Plastic Industry Co., Ltd., Bangkok | 6,8 | A770 |Thai Plastic Bags Industries Group Co., Ltd., Nakornpathorn | 5,8 | A771 |A II. mellékletben felsorolt vállalatok | 7,9 | A772 |Minden más vállalat | 14,3 | A999 |47.  Az 1425/2006/EK rendelet I. melléklete helyébe az e rendelet mellékletében található szöveg lép.2. cikk48.  Az 1. cikk által kiterjesztett vámot a 748/2010/EU rendelet 2. cikkének megfelelően nyilvántartásba vett behozatalok után kell beszedni.49.  A vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.3. cikkA vámhatóságok utasítást kapnak arra, hogy szüntessék meg a behozataloknak a 748/2010/EU rendelet 2. cikke szerinti nyilvántartásba vételét.4. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba. A 2. cikket azonban a 748/2010/EU rendelet hatálybalépésétől kell alkalmazni.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETI. MELLÉKLET: A mintában nem szereplő kínai együttműködő exportáló gyártókVállalat | Város | TARIC kiegészítő kód |BAO XIANG PLASTIC BAG MANUFACTURING (SHENZHEN) CO., LTD. | Shenzhen | B014 |BEIJING LIANBIN PLASTIC & PRINTING CO LTD. | Peking | B015 |CHANGLE BEIHAI PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Zhuliu | B016 |CHANGLE UNITE PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Changle | B017 |CHANGLE HUALONG PLASTIC PRODUCTS CO LTD. | Changle | B018 |CHANGLE SANDELI PLASTIC PRODUCTS CO LTD. | Changle | B019 |CHANGLE SHENGDA RUBBER PRODUCTS CO., LTD. | Changle | B020 |CHANGZHOU HUAGUANG PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Wujin | B021 |CHEONG FAT PLASTIC BAGS (CHINA) PRINTING FACTORY | Shenzhen | B022 |CHUN HING PLASTIC PACKAGING MANUFACTORY LTD | Hongkong | B023 |CHUN YIP PLASTICS (SHENZHEN) LIMITED | Shenzhen | B024 |CROWN POLYETHYLENE PRODUCTS (INT'L) LTD. | Hongkong | B025 |DALIAN JINSHIDA PACKING PRODUCTS CO., LTD | Dalian | B026 |DONG GUAN HARBONA PLASTIC & METALS FACTORY CO., LTD. | Dongguan | B027 |DONGGUAN CHERRY PLASTIC INDUSTRIAL, LTD | Dongguan | B028 |DONGGUAN FIRSTWAY PLASTIC PRODUCTS CO., LTD | Dongguan | B029 |DONGGUAN MARUMAN PLASTIC PACKAGING COMPANY LIMITED | Dongguan | B030 |DONGGUAN NAN SING PLASTICS LIMITED | Dongguan | B031 |DONGGUAN NOZAWA PLASTIC PRODUCTS CO. LTD | Dongguan | B032 |DONGGUAN RUI LONG PLASTICS FACTORY | Dongguan | B033 |FOSHAN SHUNDE KANGFU PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Shunde | B034 |FU YUEN ENTERPRISES CO. | Hongkong | B035 |GOLD MINE PLASTIC INDUSTRIAL LIMITED | Jiangmen | B036 |GOOD-IN HOLDINGS LTD. | Hongkong | B037 |HANG LUNG PLASTIC FACTORY (SHENZHEN) LTD | Shenzhen | B038 |HUIYANG KANLUN POLYETHYLENE MANUFACTURE FACTORY | Huizhou | B039 |JIANGMEN CITY XIN HUI HENGLONG PLASTIC LTD. | Jiangmen | B040 |JIANGMEN TOPTYPE PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Jiangmen | B041 |JIANGMEN XINHUI FENGZE PLASTIC COMPANY LTD. | Jiangmen | B042 |JIANGYIN BRAND POLYTHENE PACKAGING CO., LTD. | Jiangyin | B043 |JINAN BAIHE PLASTIC CO., LTD. | Jinan | B044 |JINAN CHANGWEI PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Jinan | B045 |JINAN CHENGLIN PLASTIC PRODUCTS COMPANY LTD. | Jinan | B046 |JINAN MINFENG PLASTIC CO., LTD. | Jinan | B047 |JINYANG PACKING PRODUCTS (WEIFANG) CO. LTD | Qingzhou | B048 |JUXIAN HUACHANG PLASTIC CO., LTD | Liuguanzhuang | B049 |JUXIAN HUAYANG PLASTIC PRODUCTS CO., LTD | Liuguanzhuang | B050 |KIN WAI POLY BAG PRINTING LTD. | Hongkong | B051 |LAIZHOU JINYUAN PLASTICS INDUSTRY & TRADE CO., LTD. | Laizhou | B052 |LAIZHOU YUANXINYIE PLASTIC MACHINERY CO., LTD. | Laizhou | B053 |LICK SAN PLASTIC BAGS (SHENZHEN) CO., LTD. | Shenzhen | B054 |LINQU SHUNXING PLASTIC PRODUCTS CO. LTD. | Linqu | B055 |LONGKOU CITY LONGDAN PLASTIC CORPORATION LTD. | Longkou | B056 |NEW CARING PLASTIC MANUFACTORY LTD. | Jiangmen | B057 |NEW WAY POLYPAK DONGYING CO., LTD. | Dongying | B058 |NINGBO HUASEN PLASTHETICS CO., LTD. | Ningbo | B059 |NINGBO MARUMAN PACKAGING PRODUCT CO. LTD. | Ningbo | B060 |POLY POLYETHYLENE BAGS AND PRINTING CO. | Hongkong | B061 |QINGDAO NEW LEFU PACKAGING CO., LTD. | Qingdao | B062 |QUANZHOU POLYWIN PACKAGING CO. LTD. | Nanan | B063 |RALLY PLASTICS CO., LTD. ZHONGSHAN | Zhongshan | B064 |RIZHAO XINAO PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Liuguanzhuang | B065 |DONGGUAN SEA LAKE PLASTIC PRODUCTS MANUFACTURING CO., LTD. | Dongguan | B066 |SHANGHAI HANHUA PLASTIC PACKAGE PRODUCT CO., LTD. | Shanghai Foreign Trade Xiasha No. | B067 |SHANGHAI HUAYUE PACKAGING PRODUCTS CO., LTD. | Shanghai Foreign Trade Xiasha No. | B068 |SHANGHAI LIQIANG PLASTICS INDUSTRY CO., LTD. | Zhangyan | B069 |SHANGHAI MINGYE PLASTICS GOODS COMPANY LIMITED | Shanghai Foreign Trade Xiasha No. | B070 |SHANGHAI QUTIAN TECHNOLOGY INDUSTRY DEVELOPMENT CO. LTD. | Shanghai Foreign Trade Xiasha No. | B071 |SHANTOU ULTRA DRAGON PLASTICS LTD. | Shantou | B072 |SHAOXING YUCI PLASTICS AND BAKELITE PRODUCTS CO., LTD. | Shangyu | B073 |SHENG YOUNG INDUSTRIAL (ZHONGSHAN) CO., LTD. | Zhongshan | B074 |SUPREME DEVELOPMENT COMPANY LIMITED | Hongkong | B075 |TAISHING PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. ZHONGSHAN | Zhongshan | B076 |TIANJIN MINGZE PLASTIC PACKAGING CO., LTD. | Tianjin | B077 |UNIVERSAL PLASTIC & METAL MANUFACTURING LIMITED | Hongkong | B078 |WAI YUEN INDUSTRIAL AND DEVELOPMENT LTD. | Hongkong | B079 |WEIFANG DESHUN PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Changle | B080 |WEIFANG HENGSHENG RUBBER PRODUCTS CO., LTD. | Changle | B081 |WEIFANG HONGYUAN PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Changle | B082 |WEIFANG HUASHENG PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Changle | B083 |WEIFANG KANGLE PLASTICS CO., LTD. | Changle | B084 |WEIFANG LIFA PLASTIC PACKING CO., LTD. | Weifang | B085 |WEIFANG XINLI PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Weifang | B086 |WEIFANG YUANHUA PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Weifang | B087 |WEIFANG YUJIE PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Weifang | B088 |WEIHAI WEIQUAN PLASTIC AND RUBBER PRODUCTS CO. LTD. | Weihai | B089 |WINNER BAGS PRODUCT COMPANY (SHENZHEN) LIMITED | Shenzhen | B090 |WUI HING PLASTIC BAGS PRINTING (SHENZHEN) COMPANY LIMITED | Shenzhen | B091 |XIAMEN EGRET PLASTICS CO., LTD. | Gaoqi | B092 |XIAMEN RICHIN PLASTIC CO., LTD | Xiamen | B093 |XIAMEN UNITED OVERSEA ENTERPRISES LTD. | Xiamen | B094 |XIAMEN XINGYATAI PLASTIC INDUSTRY CO. LTD. | Xiamen | B095 |XINTAI CHUNHUI MODIFIED PLASTIC CO., LTD | Xintai | B096 |YANTAI BAGMART PACKAGING CO., LTD. | Yantai | B097 |YANTAI LONGQUAN PLASTIC AND RUBBER PRODUCTS CO. LTD. | Yantai | B098 |YAU BONG POLYBAGS PRINTING CO., LTD. | Hongkong | B099 |YINKOU FUCHANG PLASTIC PRODUCTS. CO., LTD. | Yingkou | B100 |YONGCHANG (CHANGLE) PLASTIC INDUSTRIES CO., LTD. | Weifang | B101 |ZHANGJIAGANG YUANHEYI PAPER & PLASTIC COLOR PRINTING & PACKING CO., LTD | Zhangjiagang | B102 |ZHONGSHAN DONGFENG HUNG WAI PLASTIC BAG MFY | Zhongshan | B103 |ZHONGSHAN HUANGPU TOWN LIHENG METAL & PLASTIC FACTORY | Zhongshan | B104 |ZHUHAI CHINTEC PACKING TECHNOLOGY ENTERPRISE CO. LTD. | Zhuhai | B105 |ZIBO WEIJIA PLASTIC PRODUCTS CO., LTD. | Zibo | B106 |Xiamen Good Plastic Co., Ltd. | Xiamen | B109 |[1] HL L 343., 2009.12.22., 51. o.[2] HL L 270., 2006.9.29., 4. o.[3] HL L 67., 2009.3.12., 5. o.[4] HL L 219., 2010.8.20., 1. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0508

Javaslat: a Tanács rendelete a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló 1104/2008/EK rendelet módosításáról  /* COM/2009/0508 végleges - CNS 2009/0136 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 2009.9.29.COM(2009) 508 végleges2009/0136 (CNS)Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló 1104/2008/EK rendelet módosításárólINDOKOLÁS1. A javaslat háttere• A javaslat okai és céljaiA Bizottság hozzájárul az új SIS II funkcióinak hozzáférhetőségéhez, és ezáltal a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térsége magas biztonsági szintjének fenntartásához. Arra törekszik, hogy új lendületet adjon a SIS II fejlesztésének az elemzési és javítási időszakot követően, amely során számos ismert problémát és hibát kijavítottak, valamint orvoslásukra megoldásokat dolgoztak ki vagy hajtottak végre.E javaslat és az azonos tárgyú tanácsi határozatra irányuló javaslat célja annak megelőzése, hogy a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállást szabályozó 1104/2008/EK rendelet még azt megelőzően hatályát veszítse, hogy az átállás technikailag megvalósíthatóvá válik. A jelen javaslat emellett jogi rugalmasságot biztosít a SIS II-nek a SIS1+ RE alternatív technikai forgatókönyv segítségével történő fejlesztéséhez, amennyiben az említett forgatókönyvre történő átállás valósul meg.Egyidejűleg átfogó programirányítási tanácsot hozunk létre a SIS II fejlesztése és az átállás hatékony irányítása érdekében. A tanács a teljes SIS II program és a kapcsolódó tevékenységek egészének hatékonyabb irányítását és összehangolását, valamint a központi és nemzeti rendszerek fejlesztésének összhangját biztosító szakértői csoportként működik. A mostani javaslat összhangban áll az Európai Tanács 2009. június 4–5-i elnökségi következtetéseivel, amelyben felkérték a Bizottságot, hogy építve a 2009. február 26–27-i tanácsi következtetésekkel létrehozott átfogó SIS II programirányítási megközelítéssel kapcsolatban nyert tapasztalatokra és tanulságokra, valamint összhangban a jogi kerettel, a SIS II projektre vonatkozóan terjesszen elő fejlettebb irányítási megközelítést.A meglévő jelentéstételi kötelezettség révén folyamatosan biztosítjuk az Európai Parlament számára a SIS II fejlesztési folyamatának átláthatóságát.• Háttér-információkA Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormányai között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló, 1990. június 19-i egyezmény (a továbbiakban: a Schengeni Egyezmény) IV. címének rendelkezései értelmében felállított Schengeni Információs Rendszer (a továbbiakban: SIS) és az annak alapján kifejlesztett SIS 1+ alapvető eszközt jelent az Európai Unió keretébe illesztett schengeni vívmányok rendelkezéseinek alkalmazása tekintetében.A Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről szóló, 2001. december 6-i 2424/2001/EK tanácsi rendelet és 2001/886/IB tanácsi határozat értelmében a Bizottságot bízták meg a SIS második generációjának (SIS II) kifejlesztésével. A SIS II a SIS 1+ rendszert váltja fel. A SIS II fejlesztése során hasznosítják az informatika legújabb eredményeit, és lehetővé teszik további funkciók bevezetését.A SIS II létrehozására, működtetésére és használatára vonatkozó rendelkezéseket a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2006. december 20-i 1987/2006/EK parlamenti és a tanácsi rendelet[1], valamint a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2007. június 12-i 2007/533/IB tanácsi határozat[2] tartalmazza. E jogi aktusok előírják, hogy az említett rendelkezések a SIS 1+-ban részt vevő tagállamok számára csak a SIS 1+-ban részt vevő tagállamok kormányait képviselő tagok egyhangú szavazatával eljáró Tanács által meghatározott időponttól alkalmazandók. E rendelkezések felváltják majd a schengeni vívmányok SIS 1+ rendszert szabályozó rendelkezéseit, közelebbről pedig a Schengeni Egyezmény ilyen vonatkozású rendelkezéseit.Ennek bekövetkezte előtt a SIS 1+ felhasználóinak át kell térniük a SIS II környezet használatára. Ezért jogi keretet határoztak meg a SIS 1+ rendszerről a SIS II-re történő áttérésre. A SIS 1+ műveleteihez létrehozott ideiglenes műszaki architektúra lehetővé teszi majd, hogy az átmeneti időszak ideje alatt a SIS 1+ és a SIS II felépítésének bizonyos műszaki elemei párhuzamosan működhessenek annak érdekében, hogy csökkenjen a szolgáltatás átállás alatti megszakadásának kockázata.Nem tűnik tarthatónak a mostani átállásról szóló jogi aktusokban szereplő határidők, és különösen a jelenlegi rendelkezés szerint 2010. június 30-án megszűnő időbeli hatály. Ennélfogva a mostani javaslat célja annak megelőzése, hogy az 1104/2008/EK rendelet az átállás megvalósítása előtt hatályát veszítse. Az átfogó programirányítási tanács azt a szerepet tölti majd be, hogy a SIS II átfogó fejlesztésében részt vevő szereplők és érdekeltek között kapcsolattartóként jár el. A tanács lehetővé tenné, hogy a Bizottság és a tagállamok – a központi és a tagállami SIS II projektekkel kapcsolatos hatásköreik és tevékenységeik fenntartása mellett – a program egészét összehangolják.Jelen javaslat korszerűsíti az irányítási eljárásokat, ugyanakkor fenntartja a Bizottság, Franciaország, valamint a részt vevő tagállamok közötti – a módosítandó jogi aktusba már belefoglalt – alapvető hatáskörmegosztást.• Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen-  A Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormánya között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló, 1990. június 19-i egyezmény[3] (Schengeni Egyezmény),-  a 2006. december 21-i 1988/2006/EK tanácsi rendelettel[4] módosított, a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről szóló, 2001. december 6-i 2424/2001/EK tanácsi rendelet[5],-  a 2006. december 21-i 2006/1007/IB tanácsi határozattal[6] módosított, a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről szóló, 2001. december 6-i 2001/886/IB tanácsi határozat[7],-  az Európai Parlament és a Tanács 1987/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról,-  a Tanács 2007/533/IB határozata (2007. június 12.) a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról,-  az Európai Parlament és a Tanács 1986/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a járművek forgalmi engedélyének kiadására hatáskörrel rendelkező tagállami szolgálatoknak a Schengeni Információs Rendszer második generációjához (SIS II) való hozzáféréséről[8],-  a Bizottság 2007/170/EK és 2007/171/EK határozata (2007. március 16.) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára vonatkozó hálózati követelmények megállapításáról[9],-  a Tanács 189/2008/EK rendelete (2008. február 18.) a Schengeni Információs Rendszer (SIS II) második generációjának teszteléséről[10],-  a Tanács 2008/173/EK határozata (2008. február 18.) a Schengeni Információs Rendszer (SIS II) második generációjának teszteléséről[11],-  a Tanács 1104/2008/EK rendelete (2008. október 24.) a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról[12],-  a Tanács 2008/839/IB határozata (2008. október 24.) a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról[13].• Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivelTárgytalan.2. Konzultáció az érdekeltekkel, hatásvizsgálat• Konzultáció az érdekeltekkelA tagállamok szakemberei szorosan együttműködnek a SIS II folyamatos fejlesztésében, különösen a SIS VIS bizottság keretében. Emellett a Tanács előkészítő szerveiben, valamint a Tanács 2009. június 4-i ülésén megvitatták a SIS II fejlesztését. Az Európai Tanács 2009. június 4–5-i elnökségi következtetéseiben felkérték a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2009 októberéig terjesszen elő megfelelő jogalkotási javaslatokat az átállásról szóló jogi aktusok módosítására.• Az észrevételek és felhasználásuk rövid ismertetéseA jelenlegi javaslat figyelembe veszi a tagállamokkal – különösen a 36. cikk szerinti bizottság keretében, valamint a Tanács 2009. június 4-i ülésén – folytatott részletes megbeszélések eredményét.• Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználásaE javaslat elkészítésébe nem vontak be külső szakértőket.• HatásvizsgálatA Bizottság éves jogalkotási munkaprogramjában nem szereplő ezen tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz nem szükséges hatásvizsgálat, mivel olyan technikai projekt folytatását képezi, amelynek gazdasági, társadalmi és környezeti hatása nem határozható meg egyértelműen.3. A javaslat jogi elemei• A javaslat összefoglalásaJelen javaslat célkitűzései az alábbiak: annak megelőzése, hogy az 1104/2008/EK rendelet az átállást megelőzően hatályát veszítse; a SIS II funkcióinak biztosítását a SIS 1+ alapján megvalósító alternatív technikai forgatókönyvhöz szükséges rugalmasság biztosítása, amennyiben az átállásra az említett forgatókönyv alapján kerül sor; a SIS II fejlesztése és az átállás lehető leghatékonyabb irányításának biztosítása, különös tekintettel a bizottsági és tagállami projektek összehangolása. Az utóbbi cél érdekében globális programszintű szakértői csoportként működő átfogó programirányítási tanácsot hozunk létre.• JogalapE rendelet jogalapja az EK-Szerződés 66. cikke, mivel e cikk intézkedéseket ír elő a tagállamok közigazgatásának megfelelő szervezeti egységei között, valamint ezen egységek és a Bizottság között a személyek szabad mozgásával foglalkozó szakpolitikák területén történő együttműködés biztosítására.• A szubszidiaritás elveAz EK-Szerződés 5. cikkében rögzített szubszidiaritás elvével összhangban a javasolt intézkedés fő célkitűzése, nevezetesen a SIS 1+-ről a SIS II-re történő áttérés a tagállamok által egyénileg nem valósítható meg.• Az arányosság elveA javaslat nem lépi túl a kitűzött célok eléréséhez szükséges mértéket. A javaslat megfelel az arányosság elvének, mivel a Bizottság tevékenységei továbbra is a SIS II Központi Részére, a koordinációs tevékenységekre, valamint a SIS 1+ adatok SIS 1+ és SIS II közötti sikeres cseréjét lehetővé tevő technikai eszköz (konverter) biztosítására korlátozódnak. Továbbá az átfogó programirányítási tanács a meglévő jogi aktusok által előírt koordinációra szolgáló, informális konzultációs szervként már eddig is létezett. A SIS II teljes sikere érdekében a Bizottság és a tagállamok közötti koordinációra van szükség.• A jogi aktusok típusának megválasztásaA tanácsi rendelet az egyetlen olyan rendelkezésre álló jogi forma, amellyel meghosszabbítható az 1104/2008/EK rendelet eredetileg megállapított időbeli hatálya. A mostani javaslat fennmaradó része tekintetében a javasolt intézkedés megvalósításához legalkalmasabb eszköz a rendelet, mivel egységes szabályokat és eljárásokat kell alkalmazni a SIS II fejlesztésére és az átállás irányítására. E rendelet rendelkezéseinek pontosan megfogalmazott, feltétel nélküli és közvetlenül alkalmazandó rendelkezéseknek kell lenniük, amelyek jellegüknél fogva nem teszik szükségessé a tagállamok nemzeti jogba történő átültetésre irányuló intézkedését.A SIS II kétpilléres jellege miatt a javasolt tanácsi rendeletet ki kell egészíteni az Európai Unióról szóló szerződés 30. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontján, valamint 34. cikke (2) bekezdésének c) pontján alapuló tanácsi határozattal.4. Költségvetési vonzatokA Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről szóló 2424/2001/EK tanácsi rendelet és 2001/886/IB tanácsi határozat megállapította, hogy a SIS II kifejlesztésének költségei az Európai Unió általános költségvetését terhelik.Hasonlóképpen, a 2006. december 20-i 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikke és a 2007. június 12-i 533/2007/EK tanácsi határozat 5. cikke értelmében a központi SIS II és a kommunikációs infrastruktúra felállításának, működtetésének és fenntartásának költségeit az Európai Unió általános költségvetése viseli. Minden egyes N.SIS II felállításának, működtetésének és fenntartásának költségeit az érintett tagállam viseli.A 1104/2008/EK rendelet és a 2008/839/IB tanácsi határozat 15. cikke szerint – ezen jogi aktusok korábbi megfogalmazásának megfelelően – az átállással, teszteléssel, karbantartással és a központi szintű fejlesztéssel (SIS II Központi Rész, illetve a kommunikációs infrastruktúra) kapcsolatos járulékos költségeket szintén az Európai Unió általános költségvetése viseli. A nemzeti rendszerek, ezen belül a N.SIS II tesztelési, áttérési, karbantartási és fejlesztési költségeit az érintett tagállamok továbbra is saját maguk viselik.A mostani javaslat nem változtatja meg ezt az alapstruktúrát. Ugyanakkor a 2010. június 30-tól az átállásáig tartó időszakra is kiterjeszti a 1104/2008/EK rendeletben és a 2008/839/IB tanácsi határozatban meghatározott, meglévő jogalapot. Emellett az Európai Unió általános költségvetése viseli majd az e javaslattal felállításra kerülő átfogó programirányítási tanács ülései kapcsán felmerülő költségeket, így a tagok és a szakértők részvételével kapcsolatos kiadásokat is. Az átfogó programirányítási tanács ülései kapcsán felmerülő költségek fedezéséhez szükséges előirányzatok a jelenleg a Schengeni Információs Rendszer (SIS II) 2010–2013-as pénzügyi programozására elkülönített előirányzatokból származnak majd.A SIS 1+ szintű tevékenységek, így a Franciaország által a tagállamok nevében végrehajtott (SIS 1+ vonatkozású) kiegészítő intézkedések költségeit továbbra is a Schengeni Egyezmény 119. cikkével összhangban kell felosztani. E cikk rendelkezései értelmében az Egyezmény 92. cikkének (3) bekezdésében hivatkozott SIS 1+ technikai támogatóegység telepítésének és működtetésének költségeit, ideértve a Schengeni Információs Rendszer nemzeti részét a technikai támogatóegységgel összekötő vezetékek költségeit is, a tagállamok együttesen, míg a Schengeni Információs Rendszer nemzeti szakaszának létesítési és működési költségeit a tagállamok külön-külön viselik.A Bizottság pénzügyi kimutatást készített, amelyet mellékelt ezen javaslathoz.5. Kiegészítő információk• Meglévő jogszabályok módosításaA javaslat elfogadása szükségessé teszi az 1104/2008/EK rendelet módosítását.• Felülvizsgálatra/módosításra/megszüntetésre vonatkozó rendelkezésA javaslat módosított megszüntető záradékot tartalmaz. Az 1987/2006/EK rendelet 55. cikkének (2) bekezdésével összhangban, az említett jogi aktus a Tanács által megállapított új időpontban veszti hatályát.• ÜtemtervJelen rendeletet az előkészületek folyamatosságának és az érintett tevékenységek időbeni végrehajtásának biztosítása érdekében legkésőbb 2010 júniusában kell elfogadni.2009/0136 (CNS)Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló 1104/2008/EK rendelet módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 66. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[14],tekintettel az Európai Parlament véleményére[15],mivel:(1) A Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[16], valamint a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2007. június 12-i 2007/533/IB tanácsi határozat[17] létrehozta a Schengeni Információs Rendszer második generációját (SIS II).(2) A SIS 1+-ról a SIS II-re történő átállásra vonatkozó feltételeket, eljárásokat és hatásköröket a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló, 2008. október 24-i 1104/2008/EK tanácsi rendelet[18], valamint a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló, 2008. október 24-i 2008/839/IB tanácsi határozat[19] állapítja meg. Ezek a jogi aktusok azonban legkésőbb 2010. június 30-án hatályukat vesztik.(3) 2010. június 30-ig nem teljesülnek az átállás előfeltételei. Ezért az átállás lezárultáig továbbra is alkalmazni kell a 1104/2008/EK rendeletet és a 2008/839/IB határozatot, hogy a SIS II – az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat előírásainak megfelelően – működőképessé váljon.(4) A folyamat lezárása érdekében a Bizottság és a tagállamok továbbra is szorosan együttműködnek az átállás minden egyes szakaszában. A jelenlegi szervezeti struktúra kiegészítése céljából szakértői csoportot kell létrehozni.(5) A SIS II Központi Részéért és kommunikációs infrastruktúrájáért a jövőben is a Bizottság felel. Folytatni kell a SIS II Központi Részének és kommunikációs infrastruktúrájának karbantartását és adott esetben a továbbfejlesztését. A SIS II Központi Része kiegészítő fejlesztésének minden esetben ki kell terjednie a hibajavításokra. A Bizottságnak koordinációt és támogatást kell biztosítania a közös tevékenységekhez.(6) A SIS II funkcióinak biztosítása érdekében műszaki készenléti tervet kell előirányozni. Ezért ki kell igazítani az átállási felépítmény műszaki alkotóelemeinek leírását annak érdekében, hogy a SIS II Központi Részének fejlesztésével kapcsolatos más műszaki megoldások is lehetővé váljanak.(7) Saját nemzeti rendszereikért (N.SIS II) jelenleg és továbbra is a tagállamoknak kell a felelősséget viselniük. Változatlanul folytatni kell az N.SIS II karbantartását, adott esetben továbbfejlesztését.(8) Továbbra is Franciaország tartozik felelősséggel a C.SIS rendszert illetően.(9) Mivel a tagállamok nem tudják a tervezett fellépés célkitűzéseit – nevezetesen az átállás során alkalmazott ideiglenes architektúra létrehozását és az adatok SIS 1+-ból SIS II-be történő átvitelét – kielégítően megvalósítani, és ezért azok a fellépés nagyságrendje és hatásai miatt közösségi szinten hatékonyabban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket fogadhat el a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvével összhangban. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.(10) Az Európai Unióról szóló szerződéshez, valamint az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően Dánia nem vesz részt e rendelet elfogadásában, amely így az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel ez a rendelet az EK-Szerződés harmadik részének IV. címe értelmében a schengeni vívmányokon alapul, Dániának – az említett jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban – az e rendelet elfogadását követő hat hónapon belül kell döntenie arról, hogy nemzeti jogában e rendeletet végrehajtja-e.(11) Ez a rendelet a schengeni vívmányok olyan rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyekben az Egyesült Királyság nem vesz részt, összhangban a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozattal[20]; ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, amely így rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.(12) Ez a rendelet a schengeni vívmányok olyan rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyekben Írország nem vesz részt, összhangban az Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozattal[21]; ennélfogva Írország nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, amely így rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.(13) E rendelet nem sérti a 2000/365/EK határozatban, illetőleg a 2002/192/EK határozatban megállapított, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a schengeni vívmányokban való részleges részvételére vonatkozó rendelkezéseket.(14) Izland és Norvégia tekintetében e rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között létrejött, az utóbbi államoknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás[22] értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az e megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló, 1999. május 17-i 1999/437/EK tanácsi határozat[23] 1. cikkének G. pontjában említett terület alá tartoznak.(15) Svájc tekintetében e rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás[24] értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat 1. cikkének G. pontjában említett területhez tartoznak, összefüggésben az e megállapodásnak az Európai Unió és a megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő megkötéséről szóló 2008/146/EK tanácsi határozat[25] 3. cikkével.(16) Liechtenstein tekintetében e rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyek az 1999. május 17-i 1999/437/EK tanácsi határozat 1. cikkének G. pontjában említett területhez tartoznak, összefüggésben az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Közösség nevében történő aláírásáról és egyes rendelkezéseinek ideiglenes alkalmazásáról szóló, 2008. február 28-i 2008/261/EK tanácsi határozat[26] 3. cikkével,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz 1104/2008/EK rendelet a következőképpen módosul:(1) A 4. cikk bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:„A SIS 1+-ról a SIS II-re történő átállás biztosítása érdekében a következő alkotóelemeket kell a szükséges mértékben hozzáférhetővé tenni:”(2) A 10. cikkben a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:„3. A konverter az adatokat a C.SIS és a SIS II Központi Rész között két irányban a szükséges mértékben alakítja át, és szükséges mértékben biztosítja a C.SIS és a SIS II Központi Rész szinkronizálását.”(3) A 11. cikkben a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:„2. A SIS 1+-ban részt vevő tagállamok az ideiglenes átállási felépítés használatával, valamint Franciaország és a Bizottság támogatásával végrehajtják az N.SIS-ről az N.SIS II-re történő átállást.”(4) A határozat a következő 17a. cikkel egészül ki:„17a. cikkÁtfogó programirányítási tanács1. Átfogó programirányítási tanács elnevezésű műszaki szakértői csoport jön létre a Bizottság, Franciaország és a SIS 1+-ban részt vevő tagállamok hatásköreinek és tevékenységinek sérelme nélkül. Az átfogó programirányítási tanács fórumot biztosít a központi és tagállami SIS II projektek összehangolásához.2. Az átfogó programirányítási tanácsot legfeljebb 10 szakértő alkotja. A Tanács keretein belül eljáró tagállamok legfeljebb nyolc szakértőt és azonos számú póttagot neveznek ki. A Bizottság hatáskörrel rendelkező főigazgatóságának főigazgatója két szakértőt és két póttagot nevez ki a Bizottság tisztviselői közül. Az eljárásokban érdekelt egyéb bizottsági tisztviselők részt vehetnek a tanács ülésein.3. Az átfogó programirányítási tanács szükség esetén további szakértőket is felkérhet az ülésein történő részvételre annak érdekében megvalósíthassa az (1) bekezdésben meghatározott célkitűzéseit.4. Az átfogó programirányítási tanács a Bizottság helyiségeiben ülésezik. A titkársági teendők ellátásáról a Bizottság gondoskodik.5. Az átfogó programirányítási tanács kidolgozza a saját feladatköreit, amelyek a Bizottság hatáskörrel rendelkező főtitkárságának főtitkára által adott kedvező állásfoglalást követően lépnek hatályba.6. A 15. cikk (2) cikkének sérelme nélkül, az átfogó programirányítási tanács tevékenységével összefüggésben felmerülő adminisztratív és utazási költségeket – amennyiben megtérítésük egyéb forrásból nem történik meg– az Európai Unió általános költségvetése viseli. A Tanács keretein belül eljáró tagállamok által az átfogó programirányítási tanácsba kinevezett szakértőknek, valamint az e cikk (3) bekezdésének megfelelően meghívott szakértőknek a tanács munkájával összefüggésben felmerült utazási költségei tekintetében a „Bizottságon kívüli, szakértőként meghívott személyek költségtérítésére vonatkozó bizottsági szabályok” alkalmazandók.”(5) A 19. cikk utolsó mondatának helyébe a következő szöveg lép:„Ez a rendelet a Tanács által az 1987/2006/EK rendelet 55. cikkének (2) bekezdésével összhangban megállapított időpontban veszti hatályát.”2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban, az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek megfelelően.Kelt Brüsszelben, -án/-én.a Tanács részérőlaz elnökPÉNZÜGYI KIMUTATÁS1. A JAVASLAT CÍME:Ez a kimutatás a következő két jogalkotási javaslathoz tartozik:Javaslat – A Tanács rendelete a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló 1104/2008/EK rendelet módosításárólJavaslat – A Tanács határozata Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló 2008/839/IB határozat módosításáról2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ IRÁNYÍTÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERETÉrintett szakpolitikai terület(ek) és kapcsolódó tevékenység(ek):18. cím: A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség18 02. fejezet: Szolidaritás – Külső határok, vízumpolitika és a személyek szabad mozgása3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek [korábban: BA-tételek]), beleértve a következő megnevezéseket:18.02.04 01. – A Schengeni Információs Rendszer II (SIS II)3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama:Kizárólag a fejlesztési és átállási szakasz 2010. június 30-án túli meghosszabbítása által okozott költségeket vesszük figyelembe, hiszen e módosító jogi aktusok meghosszabbítják a módosított jogi aktusokban meghatározott időbeli hatályt. Így figyelmen kívül hagyjuk a 2010. június 30-ig vállalandó költségeket.Szintén figyelmen kívül hagyjuk az egyéb jogalapra – így különösen az 1987/2006/EK rendeletre és a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2006. december 20-i 2007/533/IB határozatra – építve finanszírozott működési költségeket.A módosító jogi aktusokból származó kötelezettségvállalási előirányzatok a 2010. június 30-tól az átállásig tartó időszakra, vagyis a nagyméretű IT-rendszerek finanszírozására lekötött programozott kereten belüli jogi aktusok hatályának megszűnését követő időszakra vonatkoznak.3.3. Költségvetési jellemzők (a táblázat szükség szerint további sorokkal bővíthető) :Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Csatlakozni kívánó országok hozzájárulásai | A pénzügyi keret fejezete |18 02 04 01 | nem kötelező | diff.[27] | NEM | NEM | NEM | 3a |4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE4.1. Pénzügyi források4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintésemillió EUR (három tizedesjegyig)Kiadás típusa | Szakasz száma | 2010 | 2011 | 2012 | Összesen |Működési kiadások[28] |Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1. | a | 6,566 | 6,284 | 0 | 12,850 |Kifizetési előirányzatok | b | 4,924 | 6,355 | 1,571 | 12,850 |A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások[29] |Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | 8.2.4. | c |TELJES REFERENCIAÖSSZEG |Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c | 6,566 | 6,284 | 12,850 |Kifizetési előirányzatok | b+c | 4,924 | 6,355 | 1,571 | 12,850 |A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások[30] |Személyi és kapcsolódó kiadások (NDE) | 8.2.5. | d | 2,593 | 3,890 | 6,483 |A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások, a személyi és kapcsolódó költségek kivételével (NDE) | 8.2.6. | e | 0,177 | 0,241 | 0,418 |A fellépés indikatív összköltsége |TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | 9,336 | 10,415 | 19,751 |TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | 7,694 | 10,486 | 1,571 | 19,751 |A társfinanszírozás részletezéseHa a javaslat tagállamok vagy más szervek (kérjük, nevezze meg) által biztosított társfinanszírozást tartalmaz, az alábbi táblázatban adja meg a társfinanszírozás becsült szintjét (a táblázat további sorokkal bővíthető, ha a társfinanszírozást várhatóan több szerv nyújtja): Nincs adat-  Norvégia (2,200081 %) és Izland hozzájárulása (0,113386 %, 2007-os adatok) a működési költségekhez, melynek alapja az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás 12. cikke (1) bekezdésének második albekezdése (HL L 176., 1999.7.10., 36. o.).-  Svájc hozzájárulása (2,402999 %, 2007-os adatok) a működési költségekhez, melynek alapja az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás 11. cikke (3) bekezdésének második albekezdése (HL L 53., 2008.2.27., 52. o.).Izland és Norvégia tekintetében e javaslatok az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között megkötött, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás A. melléklete szerinti schengeni vívmányokra épülnek. Az említett megállapodás 12. cikke (1) bekezdésének utolsó mondata kimondja: „Azokban az esetekben, ahol a működési költségeket az Európai Közösség általános költségvetésére terhelik, Izland és Norvégia bruttó nemzeti terméküknek a többi résztvevő állam bruttó nemzeti termékéhez viszonyított arányával összhangban, az említett költségvetéshez történő egy éves összeggel hozzájárulással osztoznak e költségekben.”Svájc tekintetében e javaslatok a schengeni vívmányok rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében. Az említett megállapodás 11. cikkének (2) bekezdése kimondja: „A II. Schengeni Információs Rendszer fejlesztési költségei tekintetében, Svájc az Európai Közösségek költségvetésébe – a részt vevő országok együttes bruttó hazai termékéhez viszonyított bruttó hazai termékének megfelelően, a 2002. költségvetési évtől kezdődően az adott évre vonatkozóan – éves hozzájárulást fizet.”4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség( A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással. Az átfogó programirányítási tanács ülései kapcsán felmerülő költségek fedezéséhez szükséges előirányzatok a jelenleg a Schengeni Információs Rendszer (SIS II) 2010–2013-as pénzügyi programozására elkülönített előirányzatokból származnak majd.( A javaslat miatt a pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.( A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás rendelkezéseinek alkalmazására[31] (azaz a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi terv módosítására).4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás( A javaslatnak nincs hatása a bevételre( A javaslatnak van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:millió EUR (egy tizedesjegyig)A fellépést megelőzően [n–1. év] | A fellépés után |A személyi állomány teljes létszáma | 50 | 50 |5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK5.1. Rövid vagy hosszú távon megvalósítandó célkitűzésekA javaslat célja az átállás jogalapjának meghosszabbítása mindaddig, amíg az átállás műszakilag megvalósíthatóvá nem válik. A javaslat továbbá olyan irányítási struktúra létrehozására irányul, amely összhangban áll az irányítás területén nemzetközileg elfogadott, bevált módszerekkel. Emellett a javaslat jogi rugalmasságot biztosít ahhoz, hogy a SIS II funkcióit a SIS 1+ alapján megvalósító alternatív technikai forgatókönyv segítségével biztosíthassák, amennyiben az átállásra az említett forgatókönyv alapján kerül sor. A javaslat nem változtatja meg sem a hatáskörök, sem a finanszírozás alapszerkezetét.5.2. A közösségi részvételből adódó többletérték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiájaFigyelemmel a schengeni vívmányoknak az Európai Unió intézményi keretébe történő beillesztésére, továbbá arra, hogy a SIS II közösségi és uniós hatásköröket egyaránt érint, a nagyméretű közös IT-rendszer létrehozására irányuló projekt szükségessé teszi a Közösség részvételét.5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, valamint a kapcsolódó mutatók a tevékenységalapú irányítás keretébenA javaslat legfőbb célkitűzése a SIS II sikeres beindításának biztosítása. E javaslat várt eredménye a SIS 1+-ból a SIS II-be történő zökkenőmentes adatáttöltés, illetve a SIS II-re történő teljes átállás biztosítása. Az eredménymutató az, hogy valamennyi résztvevő tagállam sikeresen migrálni tudja adatait és rendszereit.5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)( Centralizált irányítás( közvetlenül a Bizottság által( közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:( végrehajtó ügynökségek( a Közösségek által létrehozott, a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerinti szervek( tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervek( Megosztott vagy decentralizált irányítás( a tagállamokkal( harmadik országokkal( Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)Megjegyzések: Nincs adat6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS6.1. Felügyeleti rendszerA fejlődést rendszeresen értékelik, és a teljesítményt a megkövetelt normák és előre meghatározott kritériumok alapján mérik. A fentieket elsősorban a minőségbiztosítási szerződéses megbízott útján valósítják meg.6.2. Értékelés6.2.1. Előzetes értékelésAz Elnökség a SIS II további irányáról szóló értékelő és összehasonlító jelentést terjeszt a Tanács elé, a Bizottság pedig előzetes értékelést készít. A fentiek alapján a 2009. június 4–5-i tanácsi következtetések megállapítják, hogy lezárult a SIS II javítási és elemzési szakasza, amelynek során számos ismert problémát és hibát kijavítottak, valamint orvoslásukra megoldásokat dolgoztak ki vagy hajtottak végre. A Tanács leszögezte, hogy a SIS II fejlesztését a jelenlegi SIS II projekt alapján kell folytatni, továbbá a SIS1+RE-t készenléti tervként meg kell tartani.6.2.2. Időközi/utólagos értékelés nyomán hozott intézkedések (hasonló, korábbi tapasztalatok tanulsága)E javaslatok átfogó programirányítási tanácsot hoznak létre, figyelembe véve ezáltal a most módosított jogi aktusok által életre hívott működési struktúrában a SIS II fejlesztésének irányítása során szerzett tapasztalatokat.6.2.3. A későbbi értékelések feltételei és gyakoriságaA jövőbeni értékelésre – a 2009. június 4–5-i tanácsi következtetések megállapításának megfelelően – 6 hónapos „mérföldkövek” alapján kerül sor.7. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEKAMENNYIBEN TOVÁBBI SZERZőDÉSEK BIZONYULNÁNAK SZÜKSÉGESNEK, A KÖZBESZERZÉSI SZERZőDÉSEK KÖZÖSSÉGI JOGÁVAL VALÓ ÖSSZHANG BIZTOSÍTÁSA ÉRDEKÉBEN A BIZOTTSÁG SZERZőDÉS-ODAÍTÉLÉSI ELJÁRÁSAIT ALKALMAZZÁK MAJD.8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségeiKötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)(Fel kell tüntetni a célkitűzésekre, a fellépésekre és a teljesítésekre vonatkozó megnevezéseket) | Teljesítések típusa | Átlagos költség | 2010-es év | 2011-es év | ÖSSZESEN |2010-es év | 2011-es év |Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[32] (XX 01 01.) | A*/AD | 24 | 24 |B*, C*/AST | 9 | 9 |A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány[33] | 17 | 17 |A(z) XX 01 04/05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány[34] |ÖSSZESEN | 50 | 50 |8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása-  programkoordináció-  projektmenedzsment-  technikai igazgatás-  értékelés és jelentéstétel-  közbeszerzés, szerződéskezelés és pénzügyi irányítás.8.2.3. A Személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó személyi állomány eredete( A felváltandó vagy meghosszabbítandó program irányításához jelenleg hozzárendelt álláshelyek( Az n. évre vonatkozó éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek( A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárásának a keretében igénylendő álláshelyek( Az érintett szolgálat állományán belül átcsoportosítandó álláshelyek (belső átcsoportosítás)( Az n. évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben nem előirányozott álláshelyek8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05. – Igazgatási kiadások)Nincs adat8.2.5. A referenciaösszegbe bele nem tartozó személyi és kapcsolódó költségekmillió EUR (három tizedesjegyig)A személyi állomány típusa | 2010-es év (július 1-től időarányosan) | 2011-es év (az átállás becsült időpontjáig időarányosan) |Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01.) | 2,013 | 3,020 |A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (nevezze meg a költségvetési tételt) | 0,580 | 0,870 |A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségek összesen | 2,593 | 3,890 |Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak |AD/AST – 122 000 EUR/év × 33 fő = 4,026 millió EUR |Számítás – A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány |Szerződéses állomány (18 01 02 01 01. jogcím): 64 000 EUR/év × 9 fő = 0,576 millió EUR |Nemzeti szakértők (18 01 02 01 03. jogcím): 73 000 EUR/év × 8 fő = 0,584 millió EUR |8.2.6. A referenciaösszegbe bele nem tartozó egyéb igazgatási kiadások millió EUR (három tizedesjegyig) |2010-es év | 2011-es év | ÖSSZESEN |XX 01 02 11 01. – Kiküldetések | 0,082 | 0,099 | 0,181 |XX 01 02 11 02. – Ülések és konferenciák | 0,095 | 0,142 | 0,237 |2. Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11.) | 0,177 | 0,241 | 0,418 |3. Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) |A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségeken kívüli igazgatási kiadások összesen | 0,177 | 0,241 | 0,418 |A kiküldetések az alábbiakra terjednek ki: évente 1 fő látogatása a 27 résztvevő tagállamban, valamint hetente 2 fő Strasbourgba történő utazása az átállás becsült időpontjáig.A humán- és igazgatási erőforrásra irányuló igényt az éves elosztási eljárás keretén belül a költségvetési megszorítások figyelembevételével az irányító főigazgatóságnak odaítélhető keretösszeg fedezi.[pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][1] HL L 381., 2006.12.28., 4. o.[2] HL L 205., 2007.8.7., 63. o.[3] HL L 239., 2000.9.22., 19. o., a legutóbb a 2008. október 24-i 2008/839/IB tanácsi határozattal (HL L 299., 2008.11.8., 43. o.) módosított egyezmény.[4] HL L 411., 2006.12.30., 1. o.[5] HL L 328., 2001.12.13., 4. o.[6] HL L 411., 2006.12.30., 78. o.[7] HL L 328., 2001.12.13., 1. o.[8] HL L 381., 2006.12.28., 1. o.[9] HL L 79., 2007.3.20., 20. o. és HL L 79., 2007.3.20., 29. o.[10] HL L 57., 2008.3.1., 1. o.[11] HL L 57., 2008.3.1., 14. o.[12] HL L 299., 2008.11.8., 1. o.[13] HL L 299., 2008.11.8., 43. o.[14] HL C ., [ …]., . o.[15] HL C ., [ …]., . o.[16] HL L 381., 2006.12.28., 4. o.[17] HL L 205., 2007.8.7., 63. o.[18] HL L 299., 2008.11.8., 1. o.[19] HL L 299., 2008.11.8., 43. o.[20] HL L 131., 2000.6.1., 43. o.[21] HL L 64., 2002.3.7., 20. o.[22] HL L 176., 1999.7.10., 31. o.[23] HL L 176., 1999.7.10., 36. o.[24] HL L 53., 2008.2.27., 52. o.[25] HL L 53., 2008.2.27., 1. o.[26] HL L 83., 2008.3.26., 3. o.[27] Differenciált előirányzat.[28] Olyan kiadások, amelyek nem tartoznak az érintett xx. cím xx 01. alcíme alá.[29] A(z) xx cím xx 01 04. jogcímcsoportja alá tartozó kiadások.[30] A(z) xx 01. alcím alá tartozó, a(z) xx 01 04. és a(z) xx 01 05. jogcímcsoporton kívüli kiadások.[31] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.[32] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.[33] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.[34] Amelynek költségét tartalmazza a referenciaösszeg.