               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.3.3.
            COM(2016) 94 final
            2016/0057(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és az Uruguayi Keleti Köztársaság között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja és XXVIII. cikke alapján, a Horvát Köztársaság engedményes listáján szereplő engedményeknek ezen ország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítására vonatkozóan, levélváltás formájában létrejött megállapodás aláírásának engedélyezéséről

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               A Horvát Köztársaság csatlakozásával kibővült az Európai Unió vámuniója. Ennek következtében a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) szabályai (az 1994. évi GATT XXIV. cikkének 6. pontja) értelmében az Európai Unió kompenzációs kiigazítás esetleges megállapítása érdekében köteles volt tárgyalásokat kezdeni azon WTO-tagokkal, amelyek Horvátország engedményes listái vonatkozásában tárgyalási joggal rendelkeznek. Ilyen kiigazítást abban az esetben kell elvégezni, ha az EU külső vámtarifarendszerének átvételéből eredően a vámtarifaszint emelkedésének mértéke meghaladja a csatlakozó ország által a WTO-ban vállalt szintet.

               2013. július 15-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy az 1994. évi GATT XXIV. cikkének 6. pontja alapján tárgyalásokat kezdjen. A Bizottság tárgyalásokat folytatott a WTO tárgyalási joggal rendelkező tagjaival a Horvát Köztársaság engedményes listájának ezen ország Európai Unióhoz való csatlakozása során történt visszavonásával kapcsolatos különleges engedmények visszavonására vonatkozóan.

               Az Uruguayi Keleti Köztársasággal folytatott tárgyalások eredményeképpen megállapodástervezet jött létre levélváltás formájában, amelyet 2015. december 18-án Nairobiban parafáltak (a továbbiakban: a megállapodás). Ennélfogva az Európai Bizottság javasolja a Tanácsnak, hogy engedélyezze a megállapodás aláírását.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  A javaslat összhangban áll a korábbi EU-bővítések során követett uniós gyakorlattal.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  A javaslat az EU külső tevékenységével és mezőgazdasági szakpolitikáival összhangban álló uniós gyakorlatot követ.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207. cikke, összefüggésben annak 218. cikke (5) bekezdésével a nemzetközi megállapodások aláírására.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               Ez a javaslat az Európai Unió működéséről szóló szerződés 3. cikke (1) bekezdésének e) pontja értelmében az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható.

               •Arányosság

               Az Uruguayi Keleti Köztársaságot érintette Horvátország engedményeinek visszavonása. A kompenzációs kiigazítás nem haladja meg Uruguay e tekintetben fennálló jogait. A javaslat megfelel az arányosság elvének.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

               Az EUMSZ 218. cikkének (5) bekezdése a megállapodás aláírását engedélyező tanácsi határozatot ír elő.

               3.AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  A Tanáccsal (Kereskedelempolitikai Bizottság) rendszeres konzultációt folytattak a tárgyalások tartalmáról és előrehaladásáról. Az Európai Parlamentet (Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság) pedig értesítették.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Lásd a pénzügyi kimutatást.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek

               A Bizottság javasolja a Tanácsnak az Uruguayi Keleti Köztársasággal levélváltás formájában létrejött megállapodás Unió nevében történő aláírását. Ezzel egyidejűleg az e megállapodás megkötésére irányuló külön javaslatot is benyújtották a Tanácsnak.

               A megállapodás eredményeként a Bizottság végrehajtási rendeletet fogad el a következő vámkontingensek kiterjesztésére az egységes közös piacszervezésről (KPSZ) szóló rendelet (1308/2013/EU) 187. cikkének a) pontja értelmében:

               –Az EU „szarvasmarhafélék húsa csont nélkül, frissen vagy hűtve; szarvasmarhafélékből származó, élelmezési célra alkalmas vágási melléktermék és belsőség: sovány és zsíros dagadó, frissen vagy hűtve” vámkontingensén belül Uruguaynak megítélt országspecifikus vámkontingens 76 tonnával bővül a jelenlegi 20 %-os (kontingensen belüli mennyiségre vonatkozó) vámtétel megtartása mellett (vámtarifaszámok: ex 0201 30 00 és ex 0206 10 95). Az új vámkontingens 4 076 tonna;

               –Az EU „szarvasmarhafélék húsa fagyasztva – élelmezési célra alkalmas szarvasmarhaféle vágási mellékterméke és belsősége, fagyasztva” vámkontingensén belül a vámkontingens 1 875 tonnával bővül a jelenlegi 20 %-os (kontingensen belüli mennyiségre vonatkozó) vámtétel megtartása mellett (vámtarifaszámok: 0202 és 0206 29 91). Az új vámkontingens 54 875 tonna.

               A releváns végrehajtási intézkedések előkészítése e javaslattal egyidejűleg történik.

               2016/0057 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió és az Uruguayi Keleti Köztársaság között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja és XXVIII. cikke alapján, a Horvát Köztársaság engedményes listáján szereplő engedményeknek ezen ország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítására vonatkozóan, levélváltás formájában létrejött megállapodás aláírásának engedélyezéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (5) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)2013. július 15-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy a Horvát Köztársaságnak az Európai Unióhoz való csatlakozása során az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja értelmében tárgyalásokat kezdjen a Kereskedelmi Világszervezet bizonyos egyéb tagjaival.

               (2)A Bizottság a tárgyalásokat a Tanács által kiadott tárgyalási irányelveket követve folytatta le.

               (3)E tárgyalások lezárultak, és az Európai Unió és az Uruguayi Keleti Köztársaság között az 1994. évi GATT XXIV. cikkének 6. pontja és XXVIII. cikke alapján, a Horvát Köztársaság engedményes listáján szereplő engedményeknek ezen ország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítására vonatkozóan, levélváltás formájában létrejött megállapodást 2015. december 18-án parafálták.

               (4)A megállapodást – melynek megkötésére egy későbbi időpontban kerül sor – az Európai Unió nevében alá kell írni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió és az Uruguayi Keleti Köztársaság között az 1994. évi GATT XXIV. cikkének 6. pontja és XXVIII. cikke alapján, a Horvát Köztársaság engedményes listáján szereplő engedményeknek ezen ország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítására vonatkozóan létrejött megállapodás aláírását a Tanács az Unió nevében engedélyezi, figyelemmel az említett megállapodás megkötésére.

               A megállapodás szövegét e határozat melléklete tartalmazza.

               2. cikk

               A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.

               3. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

               PÉNZÜGYI KIMUTATÁS A KIZÁRÓLAG A BEVÉTELI OLDALRA KORLÁTOZOTT KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSSAL JÁRÓ JAVASLATOKHOZ

               1.A JAVASLAT CÍME

               Javaslat – a Tanács határozata az Európai Unió és az Uruguayi Keleti Köztársaság között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja és XXVIII. cikke alapján, a Horvát Köztársaság engedményes listáján szereplő engedményeknek ezen ország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítására vonatkozóan, levélváltás formájában létrejött megállapodás aláírásának engedélyezéséről

               2.KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK:

               Bevételi tétel:
                     12. alcím – Közös vámtarifa szerinti vámok és egyéb vámok

               3.PÉNZÜGYI HATÁS

               ◻
                     ◻A javaslatnak nincs pénzügyi hatása.

               X A javaslatnak nincs pénzügyi hatása a kiadásokra, viszont van pénzügyi hatása a bevételekre.

               ◻
                     ◻A javaslatnak a címzett bevételekre van pénzügyi hatása – a hatás a következő:

               (millió EUR egy tizedesjegyig
                  1
               )

                        Bevételi tétel
                           2

                        N. év

                        N+1. év

                        1,3

                        1,3

                        Az intézkedést követő helyzet

                        Bevételi tétel

                        [n+1]

                        [n+2]

                        [n+3]

                        [n+4]

                        [n+5]

                        1,3

                        1,3

                        1,3

                        1,3

                        1,3

               4.CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEK

               Az uniós vám- és mennyiségi kontingensek igazgatásához kapcsolódó általános csalás elleni intézkedések alkalmazandóak.

               5.EGYÉB MEGJEGYZÉSEK

               (a bevételek kiszámítására használt módszer/képlet): A 2012–2014 közötti időszakra vonatkozó átlagos hasonló kereskedelmi behozatal egységértéke megszorozva az új vámkontingens-mennyiségekkel, megszorozva a kontingensen belüli vámtétellel (20 %), levonva 25 %-ot a beszedési költségekre.  A következő évekre vonatkozóan az egységérték állandónak tekinthető.

                     (1)
                  Az éves összegeknek az 5. szakaszban szereplő képleten alapuló becslésnek kell lennie, amelyet lábjegyzettel kell ellátni, pl. „indikatív összeg a megállapodásban foglalt képlet alapján”. Az induló évben az éves összeget általában csökkentés nélkül vagy arányosan fizetik ki.

                     (2)
                  A tradicionális saját források (mezőgazdasági vámok, cukorilletékek, vámok) esetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek) csökkentett bruttó összegeket kell megadni.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.3.3.
            COM(2016) 94 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            Javaslata Tanács határozata
            az Európai Unió és az Uruguayi Keleti Köztársaság között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja és XXVIII. cikke alapján, a Horvát Köztársaság engedményes listáján szereplő engedményeknek ezen ország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítására vonatkozóan, levélváltás formájában létrejött megállapodás aláírásának engedélyezéséről

               MEGÁLLAPODÁS LEVÉLVÁLTÁS FORMÁJÁBAN

               az Európai Unió és az Uruguayi Keleti Köztársaság között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja és XXVIII. cikke alapján, a Horvát Köztársaság engedményes listáján szereplő engedményeknek ezen ország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítására vonatkozóan

               A. Az Európai Unió levele

               Brüsszel, …………..

               Tisztelt Hölgyem/Uram!

               Engedje meg, hogy az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja és XXVIII. cikke alapján folytatott tárgyalásokat követően, amelyek a Horvát Köztársaság engedményes listájának ezen ország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítását érintették, az alábbi javaslatot tegyem:

               Az Európai Unió az EU-28 vámterületére vonatkozó engedményes listájába beépíti az EU-27-ekre vonatkozó engedményes listán szereplő engedményeket az alábbi módosításokkal:

               Az EU „szarvasmarhafélék húsa csont nélkül, frissen vagy hűtve; szarvasmarhafélékből származó, élelmezési célra alkalmas vágási melléktermék és belsőség: sovány és zsíros dagadó, frissen vagy hűtve” vámkontingensén belül Uruguaynak megítélt országspecifikus vámkontingens 76 tonnával bővül a jelenlegi 20 %-os (kontingensen belüli mennyiségre vonatkozó) vámtétel megtartása mellett (vámtarifaszámok: ex 0201 30 00 és ex 0206 10 95). Az új vámkontingens 4 076 tonna;

               Az EU „szarvasmarhafélék húsa fagyasztva – élelmezési célra alkalmas szarvasmarhaféle vágási mellékterméke és belsősége, fagyasztva” vámkontingensén belül a vámkontingens 1 875 tonnával bővül a jelenlegi 20 %-os (kontingensen belüli mennyiségre vonatkozó) vámtétel megtartása mellett (vámtarifaszámok: 0202 és 0206 29 91). Az új vámkontingens 54 875 tonna.

               Az Európai Unió és Uruguay értesítik egymást a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásaik lezárásáról. E megállapodás a legutolsó értesítés kézhezvételének időpontjától számított 14. napon lép hatályba.

               Várom szíves megerősítését kormányának egyetértéséről e levél tartalmára vonatkozóan. Kormánya egyetértése esetén e levél és az Ön válaszként küldött megerősítése együttesen fogja képezni az Európai Unió és Uruguay között levélváltás formájában létrejött megállapodást.

               Tisztelettel:

               az Európai Unió részéről

               B. Az Uruguayi Keleti Köztársaság levele

               Brüsszel, …………...

               Tisztelt Hölgyem/Uram!

               Megtiszteltetés számomra, hogy igazolhatom ………….-i levelének kézhezvételét, amely a következőképpen szól:

               „Engedje meg, hogy az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja és XXVIII. cikke alapján folytatott tárgyalásokat követően, amelyek a Horvát Köztársaság engedményes listájának ezen ország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítását érintették, az alábbi javaslatot tegyem:

               Az Európai Unió az EU-28 vámterületére vonatkozó engedményes listájába beépíti az EU-27-ekre vonatkozó engedményes listán szereplő engedményeket az alábbi módosításokkal:

               Az EU „szarvasmarhafélék húsa csont nélkül, frissen vagy hűtve; szarvasmarhafélékből származó, élelmezési célra alkalmas vágási melléktermék és belsőség: sovány és zsíros dagadó, frissen vagy hűtve” vámkontingensén belül Uruguaynak megítélt országspecifikus vámkontingens 76 tonnával bővül a jelenlegi 20 %-os (kontingensen belüli mennyiségre vonatkozó) vámtétel megtartása mellett (vámtarifaszámok: ex 0201 30 00 és ex 0206 10 95). Az új vámkontingens 4 076 tonna;

               Az EU „szarvasmarhafélék húsa fagyasztva – élelmezési célra alkalmas szarvasmarhaféle vágási mellékterméke és belsősége, fagyasztva” vámkontingensén belül a vámkontingens 1 875 tonnával bővül a jelenlegi 20 %-os (kontingensen belüli mennyiségre vonatkozó) vámtétel megtartása mellett (vámtarifaszámok: 0202 és 0206 29 91). Az új vámkontingens 54 875 tonna.

               Az Európai Unió és Uruguay értesítik egymást a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásaik lezárásáról. E megállapodás a legutolsó értesítés kézhezvételének időpontjától számított 14. napon lép hatályba.

               Várom szíves megerősítését kormányának egyetértéséről e levél tartalmára vonatkozóan. Kormánya egyetértése esetén e levél és az Ön válaszként küldött megerősítése együttesen fogja képezni az Európai Unió és Uruguay között levélváltás formájában létrejött megállapodást.”

               Örömömre szolgál, hogy kifejezhetem kormányom egyetértését a fenti levéllel.

               az Uruguayi Keleti Köztársaság részéről


				|

		52014PC0736

			Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdésének a) pontjától és 168. cikkétől eltérő intézkedések alkalmazásának Románia számára történő engedélyezéséről szóló 2012/232/EU határozat időbeli hatályának meghosszabbításáról /* COM/2014/0736 final - 2014/0352 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
A közös hozzáadottértékadó-rendszerről
szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK irányelv (a továbbiakban: a
héairányelv) 395. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tanács – a Bizottság
javaslata alapján – egyhangúlag eljárva bármelyik tagállamot felhatalmazhatja
arra, hogy az irányelvben foglaltaktól eltérő különös intézkedéseket
vezessen be a hozzáadottérték-adó beszedésének egyszerűsítésére vagy az
adócsalás és az adóelkerülés egyes formáinak megelőzésére.
A Bizottságnál 2014. február 13-án iktatott
levelében Románia felhatalmazást kért arra, hogy továbbra is az előzetesen
felszámított adóra vonatkozó héalevonási jogot szabályozó általános
alapelvektől eltérő intézkedést alkalmazhasson a közúti gépjárművek
bizonyos kategóriái esetében. A kérelmet 2014. szeptember 15-én a 2012/232/EU
határozat alkalmazására kiterjedő jelentéssel egészítették ki.
Háttér-információk
A héairányelv 168. cikke alapján az adóalany
jogosult az általa fizetendő adó összegéből levonni az adóköteles tevékenységeinek
folytatása céljából megvalósított beszerzésekre kivetett héa összegét.
Ugyanezen irányelv 26. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében a
vállalkozás vagyonát képező termék magáncélra történő használata
ellenérték fejében nyújtott szolgáltatásnak minősül, amennyiben a termék
héája levonható volt. E rendszer lehetővé teszi az eredetileg levont
héaösszeg behajtását a magáncélú használat tekintetében.
A személygépkocsik esetében nehéz ezt a
rendszert alkalmazni, különösen mivel nem könnyű különbséget tenni a
magáncélú és az üzleti célú használat között. Amennyiben készül nyilvántartás,
ennek vezetése és ellenőrzése még abban az esetben is külön terhet róna a
vállalkozásokra és a közigazgatásra, ha Románia élne a héairányelv 168a. cikkében
foglalt lehetőséggel, és a cégautókkal kapcsolatos kiadások esetében a
levonást az adóalany által történő tényleges üzleti célú használat
mértékére korlátozná.
A héabeszedés egyszerűsítése és az
adócsalás elleni küzdelem érdekében Románia 2011-ben olyan egyedi eltérést
kért, amely lehetővé teszi számára a héalevonás megengedett mértékének
50 %-ra történő korlátozását a közúti gépjárművek bizonyos
kategóriái esetében. A Tanács az eltérés iránti kérelmet a 2012. április 26-i
2012/232/EU határozattal hagyta jóvá, amely 2014. december 31-én hatályát
veszti. Egyes járműkategóriákat kifejezetten kizártak ebből a
korlátozásból, így a kizárólag szükséghelyzeti, biztonsági szolgálatok, illetve
futárszolgáltatás céljaira használt járműveket; az ügynökök által használt
járműveket és a taxikat, az autósiskolákban oktatási célra használt, a
bérbeadás vagy lízing céljára használt, illetve a kereskedelmi célból,
árucikként használt járműveket. Ezzel egyidejűleg a vállalkozások
mentesülnek a magáncélú használathoz kapcsolódó adó elszámolása alól.
A fent említett határozat 4. cikke (2)
bekezdésének második albekezdésében foglaltaknak megfelelően Románia
benyújtotta a szóban forgó határozat alkalmazásáról szóló jelentését, amely
magában foglalja a százalékos korlátozás értékelését is. A Románia által
szolgáltatott információkból kiderül, hogy megállapításuk szerint az
50 %-os korlátozás továbbra is megfelel a tényleges körülményeknek, és
ezért a szóban forgó korlátozást még mindig megfelelőnek kell tekinteni.
Az időbeli hatály meghosszabbítását
ugyanakkor indokolt korlátozni, lehetővé téve ezáltal annak értékelését,
hogy az eltérés alapjául szolgáló feltételek továbbra is fennállnak-e. Ezért a
javaslat értelmében az eltérés időbeli hatálya 2017 végéig
meghosszabbodik, Románia pedig felkérést kap arra, hogy amennyiben az
időbeli hatály újbóli, az említett időponton túlra történő
meghosszabbítását tervezi, nyújtson be új jelentést.
Meglévő rendelkezések a javaslat által
érintett területen
A héairányelv 176. cikke előírja, hogy a
Tanács megállapítja, milyen kiadások nem jogosítanak a héa levonására. Ennek
megtörténtéig felhatalmazza a tagállamokat az 1979. január 1-jén hatályban
lévő korlátozások fenntartására. Emiatt számos felfüggesztési záradék
létezik, amely korlátozza a személygépkocsikkal kapcsolatos héalevonás jogát.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT
KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI
Konzultáció az érdekelt felekkel
A javaslat alapját a Románia által benyújtott
kérelem képezi, és csak ezt a tagállamot érinti.
Szakértői vélemények
összegyűjtése és felhasználása
Külső szakértők bevonására nem volt
szükség.
Hatásvizsgálat
A határozatjavaslat célja
elsősorban az, hogy egyszerűsítse a héabeszedést a részben nem üzleti
célokra használt személygépkocsik vonatkozásában, ami pozitív hatással járhat.
Ugyanakkor felszámolható a hamis nyilvántartások révén történő adócsalás
is.
Az eltérés szűk
tárgyi és időbeli hatálya miatt azonban a hatás mindenképpen korlátozott
lesz. Az eltérés nem lesz kedvezőtlen hatással az Unió hozzáadottérték-adóból
származó saját forrásaira.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
Románia felhatalmazása arra, hogy továbbra is
alkalmazza azt a héairányelvben foglaltaktól eltérő intézkedést, amely
50 %-ra korlátozza az adóalany által levonható héa mértékét a nem kizárólag
üzleti célra használt gépjárművekkel kapcsolatos kiadások esetében. A
levonási jog korlátozása esetén az adóalany mentesül az autó magáncélú
használatára kivetett héa elszámolásának kötelezettsége alól. Az intézkedés
időbeli hatályának esetleges meghosszabbítása iránti kérelemhez jelentést
kell mellékelni az eltérés alkalmazásáról, beleértve a százalékos korlátozás
értékelését is.
Jogalap
A héairányelv 395. cikke.
A szubszidiaritás elve
A héairányelvnek a javaslat alapjául szolgáló
rendelkezésére tekintettel a javaslat az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe
tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható.
Az arányosság elve
A javaslat megfelel az
arányosság elvének a következők miatt:
A határozat egy tagállam
számára, annak saját kérelme nyomán ad felhatalmazást, kötelezettséget tehát
nem keletkeztet.
Tekintettel az eltérés
hatályának korlátozott mivoltára, a különös intézkedés arányban áll a
kitűzött céllal, vagyis az adócsalás elleni küzdelemmel és a héabeszedés
egyszerűsítésével.
A jogi aktus típusának
megválasztása
A héairányelv 395. cikke
értelmében a hozzáadottérték-adóra vonatkozó közös szabályoktól kizárólag abban
az esetben lehet eltérni, ha arra a Tanács a Bizottság javaslata alapján
egyhangúlag felhatalmazást ad. Ezenfelül a tanácsi határozat azért is a
legmegfelelőbb jogi aktus, mert egy-egy tagállamnak is címezhető.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK
A javaslat nincs hatással az uniós
költségvetésre.
5.           OPCIONÁLIS ELEMEK
A javaslat hatályvesztésre vonatkozó
rendelkezést tartalmaz.
2014/0352 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
a közös hozzáadottértékadó-rendszerről
szóló 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdésének a) pontjától és 168.
cikkétől eltérő intézkedések alkalmazásának Románia számára
történő engedélyezéséről szóló 2012/232/EU határozat időbeli
hatályának meghosszabbításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ
TANÁCSA,
tekintettel az Európai
Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a közös
hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK
tanácsi irányelvre[1]
és különösen annak 395. cikke (1) bekezdésére,
tekintettel az Európai
Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)       Románia a Bizottság által 2014.
február 13-án iktatott levelében felhatalmazást kért egy, a 2006/112/EK
irányelv 26. cikke (1) bekezdésének a) pontjától és 168. cikkétől
eltérő intézkedés további alkalmazására annak érdekében, hogy
korlátozhassa a héalevonási jogot a nem kizárólag üzleti célra használt közúti
gépjárművek bizonyos kategóriáival kapcsolatos kiadások esetében. A
Bizottságnál 2014. szeptember 15-én iktatott levélben Románia a 2012/232/EU
tanácsi határozat alkalmazásáról szóló jelentéssel egészítette ki a kérelmét.
(2)       A 2006/112/EK irányelv 395.
cikke (2) bekezdése második albekezdésének megfelelően a Bizottság 2014.
november 12-én kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot Románia
kérelméről. A Bizottság 2014. november 13-án kelt levelében
értesítette Romániát arról, hogy a kérelem elbírálásához szükséges valamennyi
információ rendelkezésére áll.
(3)       A 2006/112/EK irányelv 168.
cikke engedélyezi az adóalany számára, hogy levonja a részére teljesített
termékértékesítés vagy szolgáltatásnyújtás után felszámított héát, amennyiben e
termékeket és szolgáltatásokat az adóköteles tevékenységéhez használja fel. Az
említett irányelv 26. cikke (1) bekezdésének a) pontja héaelszámolást ír
elő abban az esetben, ha a vállalkozás vagyonát képező terméket az
adóalany saját, illetve alkalmazottai szükségleteinek kielégítésére vagy
általában vállalkozásidegen célokra használja fel.
(4)       A 2012/232/EU határozat
felhatalmazta Romániát, hogy 2006/112/EK irányelv 395. cikkének (1) bekezdése
szerinti eltérési intézkedést alkalmazzon annak érdekében, hogy 50%-ra
korlátozza a héalevonási jogot a gépjárművek beszerzése, EU-n belüli
beszerzése, importja, bérlése és lízingje, valamint az ilyen járművekkel
kapcsolatos kiadások esetében, amennyiben a járműveket nem kizárólag
üzleti célra használják.
(5)       A 2012/232/EU határozat 2014.
december 31-én hatályát veszti.
(6)       A 2012/232/EU rendelet 4.
cikke (2) bekezdésének második albekezdése értelmében Románia benyújtotta a
Bizottságnak az említett határozat alkalmazásáról, így a levonási jogra
alkalmazott százalékos korlátozás értékeléséről szóló jelentést. A korábbi
eltérésekhez hasonlóan Románia továbbra is fenntartja, hogy az 50%-os arány
indokolt.
(7)       Tekintve, hogy az eltérés a
végső fogyasztói szinten beszedett adóbevétel teljes összegét
elhanyagolható mértékben befolyásolná, ezért nincs kedvezőtlen hatással az
Unió hozzáadottérték-adóból származó saját forrásaira. Ezért indokolt
felhatalmazni Romániát arra, hogy meghatározott időtartamra, nevezetesen
2017. december 31-ig folytassa az intézkedés alkalmazását.
(8)       Amennyiben Romániának
szándékában áll az eltérési intézkedés időbeli hatályának újbóli, 2017-en
túli meghosszabbítása, legkésőbb 2017. március 31-éig új jelentést és
meghosszabbítás iránti kérelmet kell benyújtania a Bizottsághoz.
ELFOGADTA EZT A
HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2012/232/EU határozat a következőképpen
módosul:
1. A 4. cikk helyébe a következő szöveg
lép:
„4. cikk
Ez a határozat 2017.
december 31-én hatályát veszti.
Az e határozatban említett
intézkedések időbeli hatályának meghosszabbítására vonatkozó kérelmet
2017. március 31-ig kell benyújtani a Bizottsághoz.
A kérelemhez mellékelni
kell egy jelentést, amely magában foglalja a héa levonására vonatkozó jog
tekintetében az e határozatban foglaltak alapján alkalmazott százalékos
korlátozás értékelését.”
2. cikk
Ezt a határozatot 2015.
január 1-jétől kell alkalmazni.
3. cikk
Ennek a határozatnak
Románia a címzettje.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL L 347., 2006.12.11., 1. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.10.23.
            COM(2017) 613 final
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            Görögország EGF/2017/003 GR/Attica retail referenciaszámú kérelme nyomán az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről

               INDOKOLÁS

               A JAVASLAT HÁTTERE

               1.Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból (EGAA) nyújtott pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó szabályokat az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  1
                (a továbbiakban: EGAA-rendelet) határozza meg.

               2.2017. április 13-án Görögország EGF/2017/003 GR/Attica retail referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 47. ágazatban (Kiskereskedelem, kivéve: gépjármű, motorkerékpár) a görögországi Attika (EL30) és 10 másik NUTS 2 szintű régióban
                  2
                történt elbocsátásokat
                  3
                követően.

               3.A kérelem értékelése után a Bizottság az EGAA-rendelet valamennyi vonatkozó rendelkezése alapján megállapította, hogy az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás odaítélésének feltételei teljesülnek.

               A KÉRELEM ÖSSZEFOGLALÁSA

                        EGAA-kérelem

                        EGF/2017/003 GR/Attica retail

                        Tagállam

                        Görögország

                        Érintett régió(k) (NUTS
                           4
                         2 szint)

                        Kelet-Makedónia és Trákia (EL11)

                        Közép-Makedónia (EL12)

                        Nyugat-Makedónia (EL13)

                        Thesszália (EL14)

                        Epirusz (EL21)

                        Nyugat-Görögország (EL23)

                        Közép-Görögország (EL24)

                        Peloponnészosz (EL25)

                        Attika (EL30)

                        Déli-Égei-szigetek (EL42)

                        Kréta (EL43)

                        A kérelem benyújtásának dátuma

                        2017. április 13.

                        A kérelem átvételi elismervényén feltüntetett dátum

                        2017. április 13.

                        A fordítás kézhezvétele

                        2017. május 12.

                        A kiegészítő információk iránti kérelem dátuma

                        2017. május 26.

                        A kért információk benyújtására vonatkozó határidő két héttel való meghosszabbítására irányuló kérelem időpontja

                        2017. július 7.

                        A kiegészítő információk benyújtásának határideje

                        2017. július 21.

                        A kiegészítő információk fordításának kézhezvétele

                        2017. augusztus 16.

                        Az értékelés befejezésének határideje

                        2017. november 8.

                        Beavatkozási kritérium

                        Az EGAA-rendelet 4. cikkének (2) bekezdése

                        Az érintett vállalatok száma

                        9

                        Gazdasági ágazat(ok)

                        (NACE Rev. 2. rendszer szerinti ágazat)
                           5

                        47. ágazat (Kiskereskedelem, kivéve: gépjármű, motorkerékpár)

                        Referencia-időszak (kilenc hónap):

                        2016. április 19. – 2017. január 19.

                        Az elbocsátottak száma összesen

                        725

                        A támogatható kedvezményezettek száma összesen

                        725

                        A megcélzott kedvezményezettek száma összesen

                        725

                        A személyre szabott szolgáltatásokhoz kapcsolódó költségvetés (EUR)

                        4 720 250

                        Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó költségvetés
                           6
                         (EUR)

                           195 000

                        Teljes költségvetés (EUR)

                        4 915 250

                        EGAA-hozzájárulás (60 %) (EUR)

                        2 949 150

               A KÉRELEM ÉRTÉKELÉSE

               Az eljárás

               4.Görögország 2017. április 13-án kérelmet nyújtott be „EGF/2017/003 GR/Attica retail” referenciaszámon, 12 héten belül attól az időponttól számítva, hogy az EGAA-rendelet 4. cikkében meghatározott beavatkozási kritériumok teljesültek. A Bizottság még ugyanazon a napon visszaigazolta a kérelem beérkezését, és 2017. május 26-án kiegészítő információkat kért Görögországtól. A kiegészítő információkat a kérelemtől számítva nyolc héten belül benyújtották, miután Görögország kellően indokolt kérelme nyomán a határidőt két héttel meghosszabbították. A teljes kérelem kézhezvételétől számított 12 hetes határidő, amelyen belül a Bizottságnak le kell zárnia annak értékelését, hogy a kérelem megfelel-e a pénzügyi hozzájárulás feltételeinek, 2017. november 8-án jár le.

               A kérelem elfogadhatósága

               Az érintett vállalatok és kedvezményezettek

               5.A kérelem 725 munkavállalót érint, akiket a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 47. gazdasági ágazatban (Kiskereskedelem, kivéve: gépjármű, motorkerékpár) bocsátottak el. A 9 vállalattól történt elbocsátásokra Attika (EL30) és 10 másik NUTS 2 szintű régióban
                  7
                került sor.

                        A vállalatok neve és a referencia-időszakon belül elbocsátott személyek száma

                        ΗΛΕΚΤΡΟΝΙΚΗ ΑΘΗΝΩΝ Α.Ε.Ε.

                        428

                        ΝΟΤΟΣ COM ΣΥΜΜΕΤΟΧΕΣ Α.Ε.

                        33

                        DIXONS SOUTH - EAST EUROPE SA

                        42

                        ΠΕΤ ΣΙΤΙ ΑΕΒΕ

                        23

                        ΗΛΕΚΤΡΟΛΟΓΙΚΑ ΕΛΛΑΣ

                        37

                        ΣΑΡΑΦΙΔΗΣ Α.Ε.

                        28

                        ΑΤΗΝΗ ΧΟΝΤΟΣ Α.Ε.Ε

                        29

                        ΑΦΟΙ ΒΕΡΟΠΟΥΛΟΙ Α.Ε.

                        49

                        ΜΕΤΡΟ ΑΕΒΕ

                        56

                        A vállalatok száma összesen: 9
                           8

                        Az elbocsátott munkavállalók száma összesen:

                        725

                        A tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozók száma összesen:

                        0

                        A támogatásra jogosult munkavállalók és önálló vállalkozók száma összesen:

                        725

               Beavatkozási kritériumok

               6.A görög hatóságok e kérelmet az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontjától eltérést biztosító 4. cikke (2) bekezdésében említett beavatkozási kritérium alapján nyújtották be; az előbbi az EGAA hozzájárulását ahhoz köti, hogy egy kilenchónapos referencia-időszak alatt egy tagállam ugyanazon NUTS 2 szintű régiójában vagy két egymással határos NUTS 2 szintű régiójában található és a NACE Rev. 2. rendszer ágazati szintjén meghatározott ugyanazon gazdasági ágazatban működő vállalatoktól legalább 500 munkavállalót bocsássanak el. Az Attika (EL30) NUTS 2 szintű régióban 513 munkavállalót bocsátottak el.

               7.A kérelemmel összefüggő kilenchónapos referencia-időszak 2016. április 19-től 2017. január 19-ig tartott.

               Az elbocsátottak és a tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozók számának kiszámítása

               8.A referencia-időszak alatt bekövetkezett elbocsátásokat a következőképpen vették figyelembe:

               –269 elbocsátást a munkaadó által a munkavállaló elbocsátásáról vagy a munkaszerződésének megszüntetéséről adott személyre szóló értesítés időpontjától,

               –456 elbocsátást a munkaszerződés tényleges megszüntetésének vagy lejáratának időpontjától.

               Támogatható kedvezményezettek

               9.A támogatható kedvezményezettek száma 725.

               Az elbocsátások és az 546/2009/EK rendelet tárgyát képező pénzügyi és gazdasági világválság közötti kapcsolat

               10.Az elbocsátások, valamint az 546/2009/EK rendeletben említett globális pénzügyi és gazdasági válság közötti kapcsolat bizonyítása érdekében Görögország azzal érvel, hogy a görög gazdaság a válság 2008-as kitörése óta súlyos recesszióban volt. Az ELSTAT, a görög statisztikai hivatal szerint Görögország GDP-je 2008 és 2016 között 26,2 százalékkal csökkent, az állami fogyasztás 22,8 százalékkal, a magánfogyasztás pedig 24,4 százalékkal esett vissza, míg a munkanélküliség mintegy 14 százalékponttal nőtt. Noha a becslések szerint a görög gazdaság várhatóan élénkülni fog, és az előrejelzések alapján néhány, a 2017-es évre vonatkozó növekedési mutató
                  9
                pozitív előjelű lesz, a munkaerőpiacon továbbra is nehézségek várhatók a közeljövőben.

               11.A külföldi adósságtörlesztés érdekében a görög kormány 2008 óta olyan intézkedéseket hozott, mint az adókulcsok növelése, a közkiadások karcsúsítása és a közalkalmazottak fizetésének csökkentése. A magánszektorban is csökkentették a béreket annak érdekében, hogy megpróbálják növelni a görög gazdaság versenyképességét.

               12.A jövedelmek csökkenésének azonnali következménye volt a fogyasztás visszaesése, különösen a nem alapvető fogyasztási cikkeket illetően. Görögországban a háztartások fogyasztása 2009-től tovább csökkent egészen 2013-ig, annak ellenére, hogy az EU-28 szintjén lassú fellendülés volt tapasztalható. Miután 2014-ben enyhe fellendülés következett be, a görög háztartások fogyasztása 2015-ben ismét csökkenni kezdett
                  10
               .

               13.Az ELSTAT által a háztartások jövedelméről és életkörülményeiről készített jelentés szerint 2016-ban a görögök 21,2 %-a élt a szegénységi küszöb
                  11
                alatt.

               14.Az IME-GSEVEE
                  12
                által készített, 2016 januárjában közzétett tanulmány
                  13
                szerint minden harmadik háztartás úgy nyilatkozott, hogy jövedelmi szintje 2015-ben visszaesett az előző évihez képest, és a háztartások 94,2 %-a nyilatkozott úgy, hogy jövedelme a válság kezdete óta jelentősen csökkent.

               15.A 2009 és 2016 közötti időszakban a fogyasztói bizalom mutatója
                  14
                az első négy évben jelentősen romlott: a 2009-es –46 értékről 2012-re –75-re esett vissza; majd a 2014–2015. évi fellendülés ellenére (–49) a mutató 2016 óta jelentős mértékben leromlott, és 2017 februárjára –73,3-es értéket ért el
                  15
               .

               16.A kiskereskedelmi ágazatra vonatkozóan a mai napig hét EGAA-kérelmet
                  16
                nyújtottak be, amelyek mind a globális pénzügyi és gazdasági válsággal kapcsolatosak.

               Az elbocsátásokhoz és az önálló vállalkozók tevékenységének megszüntetéséhez vezető események

               17.A görög hatóságok szerint főként az alábbi két esemény vezetett az elbocsátásokhoz: 1. csökkent a háztartások rendelkezésére álló jövedelem – az adóterhek növekedése, a fizetések csökkenése és a munkanélküliség fokozódása miatt –, aminek következtében rendkívüli mértékben visszaesett a vásárlóerő; 2. a görög bankok likviditási problémái miatt drámai mértékben beszűkültek a vállalkozások és a magánszemélyek rendelkezésére álló hitelforrások. A Görög Központi Bank szerint a görög bankok által a háztartásoknak és vállalkozásoknak nyújtott hitelek volumenének éves növekedése 2010 óta negatív
                  17
               .

               18.A görög háztartások vásárlóerejének 2008 óta tartó csökkenése miatt az alapvető áruk és a tartós fogyasztási cikkek iránti kereslet visszaesett. Ez a kiskereskedelmi értékesítések jelentős – a háztartási készülékek esetében 60 %-os, az élelmiszer-kiskereskedelemben 30 %-os, a szupermarketek esetében pedig 23 %-os – visszaeséséhez vezetett 2008 és 2015 között
                  18
               . Az Infobank Hellastat SA
                  19
                szerint a kiskereskedelmi forgalom csökkenése várhatóan a jövőben is folytatódni fog.

               19.Ebben a helyzetben komoly problémák veszélyeztették a kiskereskedelmi vállalatok életképességét, mivel finanszírozásuk és teljesítményük egyre csak súlyosbodott a válság időszakában. A kiskereskedelmi ágazatban a teljes forgalom mutatója folyamatosan csökkenő tendenciára utalt: a 2008 és 2016 közötti időszakban több mint 63 %-kal, a 2008. évi 112,6-os értékről 2016-ra 71,1-re csökkent
                  20
               .

               20.A görög fogyasztók jövedelemének folyamatos csökkenése megváltoztatta fogyasztási szokásaikat és hozzáállásukat. Az e-értékesítések arányának folyamatos növekedése, amely 2016 novemberére elérte a 18,3 %-ot, további nyomást gyakorolt a hagyományos kiskereskedelmi üzletekre
                  21
               . Mindezek következtében tovább romlott a már amúgy is magas munkanélküliségi ráta
                  22
               . A Görög Munkavállalók Általános Konföderációja (GSEE) Munkaügyi Intézetének 2016. évi jelentése szerint 2008 és 2015 között 164 000 munkahely szűnt meg a kiskereskedelemben, a feldolgozóiparban és az építőiparban, ami az összes megszűnő munkahely 64,2 %-ának felelt meg
                  23
               .

               Az elbocsátások várható hatása a helyi, a regionális és az országos gazdaságra és foglalkoztatásra

               21.Bár az elmúlt négy évben Görögországban lassan enyhült a munkanélküliség, a munkanélküliségi ráta 2016-ban még mindig itt volt a legmagasabb (23,6 %) az EU-ban.

               22.A görög hatóságok érvelése szerint az érintett 11 régióban bekövetkezett elbocsátások tovább fogják súlyosbítani a foglalkoztatási helyzetet, amely már egyébként is leromlott a gazdasági és pénzügyi válság következtében. 2016-ban Görögország munkanélküliségi rátája volt a legmagasabb az Unióban, és a tizenötödik legmagasabb a világon
                  24
               .

               Munkanélküliségi ráta

                     Forrás: Eurostat
                  25
                és ELSTAT

               23.Az elbocsátások többsége (70,7 %) Attika régióra koncentrálódott, míg a fennmaradó rész (29,3 %) a másik 10 régióban
                  26
                következett be. 2016 végén a munkanélküliségi ráta Attikában 22,9 % volt, míg a 10 másik érintett régió esetében ez az arány az Égei-tenger régióban mért 19,5 %-tól az Epirusz és Nyugat-Makedónia régiókban mért 26,8 %-ig terjedt
                  27
               . Ráadásul a munkakeresők nagy számához viszonyítva a régiókban kevés a munkalehetőség. Csak az attikai régióban 306 749 álláskereső volt ugyanebben az időszakban (2016 februárjában).

               24.Ebben a helyzetben a kiskereskedelmi vállalatoknál bekövetkezett elbocsátások túlterhelték a válság negatív következményei által már eleve súlyosan érintett régiókat.

               A kérelem elfogadhatóságát indokoló kivételes körülmények bemutatása

               25.Görögország szerint a foglalkoztatottságra, valamint a helyi, regionális vagy nemzeti gazdaságra gyakorolt súlyos hatás miatt fennálló kivételes körülményekre tekintettel a kérelem hasonlít az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint benyújtott kérelmekhez. A 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában foglalt követelmények nem teljesülnek teljes egészükben, mivel nehéz bizonyítani, hogy a víz által elválasztott két NUTS 2 szintű régió (EL42 és EL43)
                  28
                a többi érintett régióval határos, és ugyanazon helyi vagy regionális munkaerőpiachoz tartozik.

               26.Az EGAA-rendelet két, víz által elválasztott régiónak a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontja értelmében vett „határos” jellegét nem határozza meg, és Görögország úgy érvel, hogy azt a 20 munkavállalót
                  29
               , akiket az ugyanazon anyavállalathoz, az Electroniki Athinon SA vállalathoz tartozó üzletektől bocsátottak el, egyenlően kell kezelni, és esetükben ugyanazokat az intézkedéseket kell alkalmazni, mint a szárazföldön található régiókban elbocsátott többi munkavállaló esetében.

               27.Ezenkívül ez a két, vízzel elválasztott régió kisméretű, elszigetelt helyi munkaerőpiaccal rendelkezik, és mindkét régióban nagyon magas a munkanélküliségi ráta: a Déli-Égei-szigetek régióban 19,5 %, Kréta régióban pedig 23,5 %.

               A megcélzott kedvezményezettek és a javasolt intézkedések

               A megcélzott kedvezményezettek

               28.Az intézkedésekben várhatóan részt vevő elbocsátott munkavállalók becsült száma 725. E munkavállalók adatai nemek, állampolgárság és életkor szerinti bontásban:

                        Kategória

                        A megcélzott kedvezményezettek száma

                        Nem:

                        Férfiak:

                        408

                        (56,3 %)

                        Nők:

                        317

                        (43,7 %)

                        Állampolgárság:

                        Uniós polgárok:

                        714

                        (98,5 %)

                        Nem uniós polgárok:

                        11

                        (1,5 %)

                        Korcsoport:

                        15 és 24 év közöttiek:

                        0

                        (0,0 %)

                        25 és 29 év közöttiek:

                        26

                        (3,6 %)

                        30 és 54 év közöttiek:

                        81

                        (11,2 %)

                        55 és 64 év közöttiek:

                        438

                        (60,4 %)

                        64 év felettiek:

                        180

                        (24,8 %)

               A javasolt intézkedések támogathatósága

               29.Az elbocsátott munkavállalóknak nyújtott, személyre szabott szolgáltatások az alábbiakat foglalják magukban:

               –Szakmai tanácsadás: Ez a kísérő intézkedés, amelyet valamennyi résztvevő igénybe vehet majd, különös tekintettel az idősebb kedvezményezettekre, 25 egyenként 45 perces, szakosodott tanácsadó által tartott egyedi ülésből áll, és a következő szakaszokra terjed ki:

               1. Tájékoztatás Ez az első, valamennyi résztvevő számára biztosított intézkedés alapvető tájékoztatást nyújt a projektről és a résztvevők kilátásairól abban az esetben, ha úgy döntenek, részt vesznek benne.

               2. A kedvezményezettek nyilvántartásba vétele és a szükségletek feltárása Ez a rendelkezésre álló szolgáltatásokról és képzési programokról, valamint a készségekről és a képzési követelményekről szóló tájékoztatást, továbbá az összes résztvevő személyi aktájának elkészítését foglalja magában.

               3. Személyes és szakmai értékelés E szakasznak az a célja, hogy a munkavállalók segítséget kapjanak készségeik feltérképezéséhez, az érdeklődési körüknek megfelelő lehetőségek és korlátok meghatározásához, valamint egy reális karrierterv kidolgozásához. Az eredmény egy személyes és szakmai értékelés lesz, amely a résztvevő képességeit, képesítéseit és képzési igényeit tartalmazza.

               4. Személyes és szakmai fejlesztési folyamat Ez a következőket foglalja magában: 1) a horizontális készségekre vonatkozó képzés
                  30
               , 2) a munkakereséshez nyújtott támogatás és munkakeresési technikák, képzés a szakmai önéletrajzok és motivációs levelek elkészítéséről, valamint a felvételi beszélgetésre való felkészülésről, 3) karrier-tanácsadás, amely során a tanácsadók naprakész információkkal szolgálnak a munkaerőpiacról, és meghatározott álláslehetőségek felé orientálják az elbocsátott munkavállalókat, 4) a kezdeti összefoglaló egyéni projekt és cselekvési terv elkészítése.

               5. Az egyéni cselekvési terv kidolgozása és elkészítése A tanácsadók a munkavállalók mellett állnak a képzési útirányok követése és a foglalkoztatásba való visszailleszkedést szolgáló egyéni terveik végrehajtása során is. Azok a résztvevők, akik érdeklődnek a vállalkozásindítás iránt, a vállalkozóvá válást szolgáló általános támogatásban és tanácsadásban részesülnek.

               6. Nyomon követés Ez a szakasz a résztvevők figyelemmel kísérését biztosítja az intézkedések végrehajtásának befejezését követő hat hónap során.

               –Képzés, átképzés és szakképzés: Ez az intézkedés a munkavállalók – különösen az idősebb kedvezményezettek – és a munkaerőpiac igényeinek megfelelő szakképzéseket nyújt. A képzés két típusát a folyamatos szakképzési programok, valamint a speciális képzések vagy oktatási programok alkotják. A képzéseket szakmai gyakorlattal is ki lehet egészíteni.

               –Vállalkozásalapításhoz nyújtott hozzájárulás: A vállalkozás ösztönzése érdekében azok a munkavállalók, akik saját vállalkozást alapítanak, legfeljebb 15 000 EUR összegű hozzájárulásban részesülnek az alapítási költségek fedezésére. Ennek az a feltétele, hogy a kedvezményezettek legalább egy éven keresztül fenntartsák vállalkozásukat.

               –Álláskeresési támogatás és képzési támogatás: A szakmai tanácsadáson való részvétellel összefüggésben felmerülő költségek fedezésére a kedvezményezettek egy tanácsadóval 45 perces ülésen való részvétel ellenében 40 EUR-t kapnak a kiadásaik fedezésére. Képzés idejére a támogatás 3,33 EUR/óra.

               –Munkahely-teremtési támogatás: A munkaerő-felvétel ösztönzéseként a munkaadók hat hónapig személyenként (bruttó) 650 EUR támogatásban részesülnek, feltéve, hogy a támogatás megszűnése után további hat hónapig fenntartják az EGAA kedvezményezettjének szerződését.

               30.Az itt leírt javasolt intézkedések az EGAA-rendelet 7. cikkében meghatározott támogatható tevékenységek közé sorolható aktív munkaerőpiaci intézkedéseknek minősülnek. Ezek az intézkedések nem helyettesítik a passzív szociális védelmi intézkedéseket.

               31.Görögország megadta a szükséges információkat a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében az érintett vállalatra nézve kötelező intézkedésekről. Megerősítette, hogy az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás nem helyettesíti ezeket az intézkedéseket.

               Becsült költségvetés

               32.A költségek teljes becsült összege 4 915 250 EUR, amely a személyre szabott szolgáltatásokra fordított 4 720 250 EUR-t, továbbá az előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint ellenőrzési és jelentéstételi tevékenységekre fordított 195 000 EUR összegű kiadásokat foglalja magában.

               33.Az EGAA-ból igényelt teljes pénzügyi hozzájárulás összege 2 949 150 EUR (az összköltség 60 %-a).

                        Intézkedések

                        A résztvevők becsült száma

                        Az egy résztvevőre eső becsült költség
                        (EUR)

                        Becsült összköltség

                        (EUR)

                        Személyre szabott szolgáltatások (az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) és c) pontja szerinti intézkedések)

                        Szakmai tanácsadás (Επαγγελματική συμβουλευτική)

                        725

                        1 250

                        906 250

                        Szakképzés (Επαγγελματική Κατάρτιση)

                        680

                        1 500

                        1 020 000

                        Speciális képzés/oktatás (Εξειδικευμένη κατάρτιση / εκπαίδευση)

                        45

                        4 000

                        180 000

                        Vállalkozásalapításhoz nyújtott hozzájárulás (Συνεισφορά για σύσταση επιχείρησης)

                        65

                        15 000

                        975 000

                        Részösszeg (a):

                        A személyre szabott szolgáltatáscsomag százalékaránya

                        –

                        3 081 250

                        (65,28 %)

                        Juttatások és ösztönzők (az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti intézkedések)

                        Álláskeresési támogatás (Επιδόματα αναζήτησης εργασίας)

                        725

                        1 000

                        725 000

                        Képzési támogatás (Επιδόματα κατάρτισης)

                        680

                        1 000

                        680 000

                        Munkahely-teremtési támogatás (Επιδότηση θέσεων εργασίας)

                        60

                        3 900

                        234 000

                        Részösszeg (b):

                        A személyre szabott szolgáltatáscsomag százalékaránya:

                        –

                        1 639 000

                        (34,72 %)

                         Az EGAA-rendelet 7. cikkének (4) bekezdése szerinti intézkedések

                        1. Előkészítő tevékenységek

                        –

                        25 000

                        2. Irányítás

                        –

                        90 000

                        3. Tájékoztatás és nyilvánosság

                        –

                        55 000

                        4. Ellenőrzés és jelentéstétel

                        –

                        25 000

                        Részösszeg (c):

                        Százalékarány az összköltséghez képest:

                        –

                        195 000

                        (3,97 %)

                        Összköltség (a + b + c):

                        –

                        4 915 250

                        EGAA-hozzájárulás (az összköltségek 60 %-a)

                        –

                        2 949 150

               34.A fenti táblázatban az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelő intézkedésként meghatározott intézkedések költsége nem haladja meg a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja összköltségének 35 %-át. Görögország megerősítette, hogy ezen intézkedések a munkakereső vagy képzési tevékenységekben részt vevő megcélzott kedvezményezettek tevékeny részvételétől függnek.

               35.Görögország megerősítette, hogy az önálló vállalkozáshoz, vállalkozásalapításhoz, valamint a vállalkozás alkalmazottak által történő átvételéhez kapcsolódó beruházás költsége kedvezményezettenként nem haladja meg a 15 000 EUR-t.

               A kiadások támogathatóságának időszaka

               36.Görögország 2017. július 13-án kezdte meg a személyre szabott szolgáltatások nyújtását a megcélzott kedvezményezettek részére. Az említett intézkedésekkel kapcsolatos kiadásokhoz ezért 2017. július 13-tól 2019. július 13-ig nyújtható pénzügyi támogatás az EGAA-ból.

               37.Görögország számára 2017. június 5-én merült fel először az EGAA végrehajtásához kapcsolódó igazgatási kiadás. Az előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint ellenőrzési és jelentéstételi tevékenységekre fordított kiadások ezért 2017. június 5. és 2020. január 13. között támogathatók az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulásból.

               A nemzeti vagy uniós forrásokból finanszírozott intézkedéseket kiegészítő jelleg

               38.A tagállami előfinanszírozás vagy társfinanszírozás forrása a Görög Gazdasági és Fejlesztési Minisztérium közberuházási programja.

               39.Görögország megerősítette, hogy a fentiekben ismertetett, az EGAA-ból nyújtott pénzügyi hozzájárulásban részesülő intézkedések nem részesülnek pénzügyi támogatásban egyéb uniós pénzügyi eszközökből.

               A megcélzott kedvezményezettekkel vagy képviselőikkel, a szociális partnerekkel, illetve a helyi és regionális hatóságokkal folytatott konzultáció során követett eljárások

               40.Görögország jelezte, hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja a Görög Munkavállalók Általános Konföderációja (GSEE) Munkaügyi Intézetének főtitkárával és képviselőivel folytatott egyeztetés eredményeként készült el.

               41.2017 januárjában hat ülésre került sor a Munkaügyi Minisztérium főtitkárának hivatalában; három ülésre a főtitkár és a GSEE képviselői, a másik háromra pedig a főtitkár és az elbocsátott munkavállalók koordinációs bizottsága között.

               Irányítási és kontrollrendszer

               42.A kérelem tartalmazza az irányítási és ellenőrzési rendszer leírását, amely meghatározza az érintett szervek felelősségi körét. Görögország értesítette a Bizottságot arról, hogy a pénzügyi hozzájárulást ugyanazok a szervek fogják irányítani és ellenőrizni, mint amelyek az Európai Szociális Alap (ESZA) görögországi finanszírozását irányítják és ellenőrzik. A Munkaügyi, Társadalombiztosítási és Társadalmi Szolidaritási Minisztérium Foglalkoztatási és Szociális Gazdasági Főosztályának nemzeti stratégiai referenciakerettel foglalkozó munkacsoportja lesz az irányító hatóság, az EDEL (a pénzügyi ellenőrző bizottság) az ellenőrző hatóság, a társfinanszírozott programok tanúsításáért és hitelesítéséért felelős különleges szolgálat pedig az igazoló hatóság.

               Az érintett tagállam által vállalt kötelezettségek

               43.Görögország minden szükséges biztosítékot megadott az alábbiak tekintetében:

               –a javasolt intézkedésekhez való hozzáférés és azok megvalósítása során tiszteletben tartják az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség elvét;

               –a nemzeti és uniós jogszabályokban a csoportos létszámcsökkentések vonatkozásában előírt követelményeknek eleget tettek;

               –az elbocsátó vállalatok, amelyek a leépítések után folytatták a tevékenységüket, eleget tettek az elbocsátásokra vonatkozó jogi kötelezettségeiknek és a munkavállalóikkal szemben is ennek megfelelően jártak el;

               –a javasolt intézkedések nem részesülnek egyéb uniós alapok vagy pénzügyi eszközök pénzügyi támogatásában, és megtették a szükséges intézkedéseket a kettős finanszírozás megelőzésére;

               –a javasolt intézkedések kiegészítik a strukturális alapok által finanszírozott intézkedéseket;

               –az EGAA-ból nyújtott pénzügyi hozzájárulás megfelel az állami támogatásra vonatkozó uniós eljárási és anyagi szabályoknak.

               KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               Javasolt költségvetés

               44.Az EGAA-támogatás éves maximális összege (2011-es árakon számítva) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  31
                12. cikkében meghatározottaknak megfelelően 150 millió EUR.

               45.Miután megvizsgálta a kérelmet az EGAA-rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek szempontjából, valamint figyelembe vette a megcélzott kedvezményezettek számát, a javasolt intézkedéseket és a becsült költségeket, a Bizottság azt javasolja, hogy a javasolt intézkedések összköltségének 60 %-át kitevő 2 949 150 EUR összeget folyósítsák az EGAA-ból a kérelemben igényelt pénzügyi hozzájárulás biztosítása érdekében.

               46.Az EGAA igénybevételére vonatkozó javasolt határozatot az Európai Parlament és a Tanács közösen hozza meg, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás
                  32
                13. pontja értelmében.

               Kapcsolódó jogi aktusok

               47.A Bizottság az EGAA igénybevételéről szóló határozatra irányuló javaslatának benyújtásával egyidejűleg javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak 2 949 150 EUR összegnek az érintett költségvetési sorba történő átcsoportosításra is.

               48.A Bizottság az EGAA igénybevételéről szóló határozatra irányuló javaslatával egyidejűleg végrehajtási aktus formájában egy pénzügyi hozzájárulásról szóló határozatot is elfogad, amely abban az időpontban lép hatályba, amikor az Európai Parlament és a Tanács elfogadja az EGAA igénybevételéről szóló határozatjavaslatot.

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               Görögország EGF/2017/003 GR/Attica retail referenciaszámú kérelme nyomán az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  33
                és különösen annak 15. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra
                  34
                és különösen annak 13. pontjára,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (a továbbiakban: EGAA) célja, hogy támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások miatt vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság elhúzódása, illetve egy újabb globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak és tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozóknak a munkaerőpiacon történő újbóli beilleszkedéshez.

               (2)Az EGAA éves maximális összege (2011-es árakon számítva) az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  35
                12. cikkében meghatározottaknak megfelelően 150 millió EUR.

               (3)Görögország az Európai Unión belül folyó gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozásának („NACE”) Revision 2. rendszere szerinti 47. ágazatban (Kiskereskedelem, kivéve: gépjármű, motorkerékpár) a görögországi Attika (EL30), Kelet-Makedónia és Trákia (EL11), Közép-Makedónia (EL12), Nyugat-Makedónia (EL13), Thesszália (EL14), Epirusz (EL21), Nyugat-Görögország (EL23), Közép-Görögország (EL24), Peloponnészosz (EL25), Déli-Égei-szigetek (EL42) és Kréta (EL43) statisztikai célú területi egységek nómenklatúrája (NUTS)
                  36
                2 szintű régiókban történt elbocsátásokra tekintettel 2017. április 13-án kérelmet nyújtott be az EGAA igénybevétele iránt. A kérelmet az 1309/2013/EU rendelet 8. cikke (3) bekezdésének megfelelően további információkkal egészítette ki. Az említett kérelem eleget tesz az 1309/2013/EU rendelet 13. cikkében az EGAA-ból folyósított pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek.

               (4)Az 1309/2013/EU rendelet 4. cikkének (2) bekezdése értelmében Görögország kérelme elfogadható, mivel az elbocsátások súlyos hatással vannak a foglalkoztatásra és a helyi, regionális vagy nemzeti gazdaságra.

               (5)Az EGAA-t ezért igénybe kell venni a Görögország által benyújtott kérelem alapján nyújtandó, 2 949 150 EUR összegű pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében.

               (6)Az EGAA igénybevételéhez szükséges idő minimálisra csökkentése érdekében ez a határozat az elfogadásának napjától alkalmazandó,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió 2017-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének keretein belül az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból 2 949 150 EUR összeg igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában.

               2. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba. Ezt a határozatot [the date of its adoption]*-tól/-től kell alkalmazni.

                  37Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

                     (1)
                  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

                     (2)
                  Kelet-Makedónia és Trákia (EL11), Közép-Makedónia (EL12), Nyugat-Makedónia (EL13), Thesszália (EL14), Epirusz (EL21), Nyugat-Görögország (EL23), Közép-Görögország (EL24), Peloponnészosz (EL25), Déli-Égei-szigetek (EL42), Kréta (EL43)

                     (3)
                  Az EGAA-rendelet 3. cikke értelmében.

                     (4)
                  A Bizottság 1046/2012/EU rendelete (2012. november 8.) az új regionális bontásra vonatkozó idősorok továbbítása tekintetében a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 310., 2012.11.9., 34. o.).

                     (5)
                  HL L 393., 2006.12.30., 1. o.

                     (6)
                  Az 1309/2013/EU rendelet 7. cikkének (4) bekezdése alapján.

                     (7)
                  Lásd a 3. lábjegyzetet.

                     (8)
                  A 9 vállalat üzletekkel és szupermarketekkel rendelkezik, amelyek elektronikai cikkeket, elektromos készülékeket, számítógépeket, kozmetikai termékeket, ruházati cikkeket, lábbeliket, élelmiszereket, italokat stb. értékesítenek. Két vállalat (ΗΛΕΚΤΡΟΝΙΚΗ ΑΘΗΝΩΝ Α.Ε.Ε és ΣΑΡΑΦΙΔΗΣ Α.Ε.) csődbe ment, a másik hét pedig folytatta tevékenységét.

                     (9)

                  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/ecfin_forecast_spring_110517_el_en.pdf

                     (10)
                  GDP és fő alkotóelemei (kibocsátás, kiadás és bevétel), kód: nama_10_gdp.

                     (11)
                  Görögországban a szegénységi küszöb évi 4500 EUR/fő (egyének esetében), illetve 9 450 EUR a két felnőttből és két gyermekből álló háztartások esetében.

                     (12)
                  A szellemi szabadfoglalkozásúak, kisiparosok és kereskedők hellén konföderációjának kisvállalkozási intézete.

                     (13)

                  http://www.imegsevee.gr/dtimegsevee/1078--l-r

                     (14)
                  A fogyasztói bizalom mutatója a pozitív és negatív válaszok súlyozott százalékos aránya.

                     (15)

                  http://iobe.gr/docs/situation/BCS_01032017_PRE_GR.pdf

                     (16)
                  EGF/2010/010 CZ/Unilever, EGF/2010/016 ES/Aragón Retail, EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas, EGF/2014/009 EL/Sprider Stores, EGF/2014/013 EL/Odyssefs Fokas, EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa, EGF/2016/005 NL/Drenthe Overijssel Retail

                     (17)

                  http://www.bankofgreece.gr/BogEkdoseis/Summary_Annrep2016.pdf

                     (18)

                  https://www.nbg.gr/greek/the-group/press-office/e-spot/reports/Documents/SMEs%20Survey_Retail%20Trade%20(September%202016).pdf

                     (19)
                  http://www.pressreader.com/greece/naftemporiki/20170111/281784218780186

                     (20)

                  http://www.statistics.gr/en/statistics/-/publication/DKT39/2017-M05

                     (21)

                  www.greekecommerce.gr/gr/file-download/eltrun-ecommerce-b2c-2016

                     (22)
                  Eurostat: tsdec450 kód.

                     (23)

                  http://www.inegsee.gr/ekdosi/etisia-ekthesi-2016-ine-gsee-i-elliniki-ikonomia-ke-i-apascholisi/

                     (24)
                  Forrás: ILO.
                  http://www.ilo.org/global/about-the-ilo/multimedia/maps-and-charts/WCMS_442905/lang--en/index.htm

                     (25)
                  tsdec450 kód.

                     (26)
                  Lásd a 3. lábjegyzetet.

                     (27)

                  http://www.statistics.gr/documents/20181/44dfe0a4-2f54-47c0-aa04-83b6d56508f8

                     (28)
                  EL42 – Déli-Égei-szigetek és EL43 – Kréta

                     (29)
                  12 munkavállaló az EL42 – Déli-Égei-szigetek és 8 az EL43 – Kréta régióban.

                     (30)
                  Horizontális készségek, például az új helyzetekhez való alkalmazkodás, döntéshozatal, álláskeresés stb.

                     (31)
                  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

                     (32)
                  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (33)
                  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

                     (34)
                  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (35)
                  A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

                     (36)
                  A Bizottság 1046/2012/EU rendelete (2012. november 8.) az új regionális bontásra vonatkozó idősorok továbbítása tekintetében a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 310., 2012.11.9., 34. o.).

                     (37)
                  Date to be inserted by the Parliament before the publication in OJ.