               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.9.3.
            COM(2021) 534 final
            2021/0285(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a Balti-tenger térsége tengeri környezetének védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: Helsinki Egyezmény) keretében az egyezmény III. melléklete II. részének módosítására vonatkozó ajánlás elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió nevében a Balti-tengeri Környezetvédelmi Bizottságban a Helsinki Egyezmény III. melléklete II. részének módosítására irányuló ajánlás tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontot ismertető határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.A Helsinki Egyezmény

               A Balti-tenger térsége tengeri környezetének védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: az egyezmény) célja, hogy megvédje a Balti-tenger térségének tengeri környezetét minden szennyezési forrástól, az iparosítástól és egyéb emberi tevékenységektől. Az egyezmény 1980. május 3-án lépett hatályba. Az egyezményt 1992-ben módosították.

               Az Európai Unió az egyezmény részes fele
                  1
               .

               2.2.A Balti-tengeri Környezetvédelmi Bizottság (HELCOM)

               A Balti-tengeri Környezetvédelmi Bizottság – más néven Helsinki Bizottság (HELCOM) – az egyezmény tíz szerződő felének
                  2
                képviselőiből áll. Rendszeres időközönként és különleges körülmények miatt bármikor ülésezik. Feladatai közé tartozik az egyezmény végrehajtásának felügyelete, valamint a tengeri terület állapotának, az elfogadott intézkedések hatékonyságának, a prioritásoknak és az esetleges kiegészítő vagy eltérő intézkedések szükségességének a felülvizsgálata.

               Az egyezmény 23. cikke értelmében minden részes fél egy szavazattal rendelkezik a bizottságban. Az EU annyi szavazattal van felruházva, ahány tagállama részes fele az egyezménynek. Az EU nem szavaz abban az esetben, ha tagállamai gyakorolják saját szavazati jogukat, és fordítva.

               Az egyezmény 19. cikkének (5) bekezdése szerint a bizottság a részes felek egyhangú szavazatával hozza meg határozatait.

               2.3.A Balti-tengeri Környezetvédelmi Bizottság tervezett jogi aktusa

               2021. október 20-án a 2021. évi HELCOM miniszteri találkozón a Balti-tengeri Környezetvédelmi Bizottság ajánlást tervez elfogadni a Helsinki Egyezmény III. melléklete II. részének módosítására vonatkozóan (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus).

               A módosítás célja a megállapodás III. mellékletének II. részében foglalt követelmények korszerűsítése a helyes mezőgazdasági gyakorlatokra vonatkozó legújabb tudományos ismereteket és a meglévő uniós jogszabályokat figyelembe vevő új szószedet beillesztése, valamint a tápanyag-újrahasznosításról szóló új bekezdés beillesztése révén a bizottság 2018. évi brüsszeli, uniós elnökség alatt tartott miniszteri találkozójának eredményei alapján.

               A tervezett jogi aktus elfogadása megindítja az egyezmény 32. cikke szerinti hallgatólagos elfogadási eljárást az említett egyezmény III. melléklete II. részének módosítása céljából. Az egyezmény III. melléklete II. részének módosítása kötelező érvényű lesz az Unióra nézve.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Több alkalommal is elismerték a Balti-tenger tengeri biodiverzitása és ökoszisztémája védelmének szükségességét, többek között a nemzeti joghatóságon kívül eső tengeri területeket illetően.

               A Helsinki Egyezmény mezőgazdaságból származó környezetszennyezés megelőzéséről szóló III. melléklete II. részének módosítása az egyezmény követelményeinek korszerűsítését célozza. A trágyatárolásról szóló 3. pontot és a szerves trágya kijuttatásáról szóló 6. pontot úgy igazították ki, hogy azok tükrözzék a helyes mezőgazdasági gyakorlatokkal kapcsolatos legújabb tudományos ismereteket. Ezenkívül a szöveg a tápanyag-újrahasznosításról szóló új bekezdéssel egészül ki, amely tükrözi a HELCOM 2018. évi, az uniós elnökség alatt tett nyilatkozatában e tekintetben tett kötelezettségvállalásokat, valamint egy új glosszáriummal, amely figyelembe veszi a meglévő uniós jogszabályokat.

               Tekintettel a 2021. októberi HELCOM miniszteri találkozóra, uniós álláspontot kell kialakítani, mivel a tervezett ajánlás megindítja a Balti-tenger térsége tengeri környezetének védelméről szóló egyezmény 32. cikke szerinti hallgatólagos elfogadási eljárást az egyezmény III. melléklete II. részének módosítása céljából. Az egyezmény III. melléklete II. részének módosítása kötelező érvényű lesz az Unióra nézve. Mivel a melléklet módosítása korszerűsíti a Balti-tenger védelmére vonatkozó követelményeket, módosítja az EU nemzetközi kötelezettségvállalásait és törekvéseit, és fokozza a környezet védelmét, javasolt, hogy az Unió támogassa az ajánlás elfogadását.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat.”

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által […] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  3
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A Balti-tengeri Környezetvédelmi Bizottságot egy megállapodás, nevezetesen a Balti-tenger térsége tengeri környezetének védelméről szóló egyezmény hozta létre.

               A Balti-tengeri Környezetvédelmi Bizottság által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. A tervezett jogi aktus joghatással bír, mivel megindítja a megállapodás III. melléklete II. részének módosítása céljából az egyezmény 32. cikke szerinti hallgatólagos elfogadási eljárást.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem is módosítja az egyezmény intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen anyagi jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a környezetvédelemmel kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2021/0285 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által a Balti-tenger térsége tengeri környezetének védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: Helsinki Egyezmény) keretében az egyezmény III. melléklete II. részének módosítására vonatkozó ajánlás elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Balti-tenger térsége tengeri környezetének védelméről szóló, 1992-ben felülvizsgált egyezményt (a továbbiakban: az egyezmény) az Unió a 94/157/EK tanácsi határozattal
                  4
                kötötte meg.

               (2)Az egyezmény 32. cikke értelmében a Balti-tengeri Környezetvédelmi Bizottság módosításokat fogadhat el az egyezmény mellékleteire vonatkozóan.

               (3)A 2021. október 20-i miniszteri találkozón a Balti-tengeri Környezetvédelmi Bizottság ajánlást tervez elfogadni a megállapodás III. melléklete II. részének módosítására vonatkozóan.

               (4)Helyénvaló meghatározni az Unió által a Balti-tengeri Környezetvédelmi Bizottságban képviselendő álláspontot, mivel a mellékletek bizottság által javasolt módosításait az egyezmény 32. cikkében előírt hallgatólagos elfogadási eljárással fogadják el. Az egyezmény III. melléklete II. részének módosítása kötelező érvényű lesz az Unióra nézve.

               (5)Mivel a III. melléklet II. részének tervezett módosítása korszerűsíti a Balti-tenger védelmére vonatkozó követelményeket, módosítja az EU nemzetközi kötelezettségvállalásait és törekvéseit, valamint fokozza a környezetvédelmet, javasoljuk, hogy az Unió támogassa az ajánlás elfogadását.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Balti-tengeri Környezetvédelmi Bizottság 2021. évi miniszteri találkozóján az Unió által képviselendő álláspont az, hogy támogatni kell a Helsinki Egyezmény III. melléklete II. részének módosítására vonatkozó ajánlás elfogadását.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 73., 1994.3.16., 19. o.

                     (2)

                        Dánia, az Európai Unió, Észtország, Finnország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Németország, az Oroszországi Föderáció és Svédország.

                     (3)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (4)

                        HL L 73., 1994.3.16., 19. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.9.3.
            COM(2021) 532 final
            2021/0283(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Aarhusi Egyezmény részes felei ülésének hetedik ülésszakán az ACCC/C/2008/32. és az ACCC/C/2015/128. számú megfelelési ügyben az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az a határozat, amely meghatározza, hogy az Aarhusi Egyezmény részes feleinek hetedik ülésén az Európai Unió által az egyezményből eredő kötelezettségeknek való megfelelésről szóló VII.8f. határozat tervezett elfogadásával kapcsolatban az Uniónak milyen álláspontot kell képviselnie

               2.A javaslat háttere

               2.1.Az Aarhusi Egyezmény

               A környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló egyezmény (a továbbiakban: Aarhusi Egyezmény)
                  1
                egy multilaterális környezetvédelmi megállapodás, amely az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) égisze alatt jött létre.

               Az Aarhusi Egyezményt 2005. február 17-én
                  2
                hagyta jóvá az Európai Közösség, és az aláíráskor nyilatkozatot is tett
                  3
               . Valamennyi tagállam a megállapodás részes fele. Az 1367/2006/EK rendelet (a továbbiakban: aarhusi rendelet) elősegíti az egyezménynek az uniós intézmények és szervek tekintetében történő végrehajtását
                  4
               .

               2.2.Az Aarhusi Egyezmény

               Az Aarhusi Egyezmény szerződő felei négyévente üléseznek, és a napirend egyik állandó pontja a felek egyezménynek való megfelelése. A megfelelést az egyezmény 15. cikke alapján létrehozott Megfelelési Bizottság értékeli. A Megfelelési Bizottság megállapításai véglegesek.

               A Megfelelési Bizottság megállapításait a megfelelés vizsgálatáról szóló I/7. határozat
                  5
                37. cikkének megfelelően jóváhagyás céljából az Aarhusi Egyezmény részes feleinek ülése elé terjesztik. Jóváhagyásuk esetén e megállapítások az Aarhusi Egyezmény hivatalos értelmezésének minősülnek, és ezáltal kötelező érvényűek a szerződő felekre és az egyezmény szerveire nézve.

               A részes felek ülése általában konszenzussal határoz. Amennyiben a konszenzus elérése érdekében tett minden erőfeszítés kudarcot vall, az érdemi kérdésekkel kapcsolatos határozatokat a jelen lévő és szavazó részes felek háromnegyedes többségével hozzák
                  6
               . Az EU-nak a 46 szavazatból 27 szavazata van, amennyiben valamennyi fél jelen van.

               A részes felek ülését megelőzően az uniós álláspontokat a Tanács nemzetközi környezetvédelmi kérdésekkel foglalkozó munkacsoportja határozza meg.

               2.3.Az Aarhusi Egyezmény tervezett jogi aktusa

               Az Aarhusi Egyezmény részes felei ülésének 2021. október 18–20-i hetedik ülésszakán a tervek szerint elfogadják az Aarhusi Egyezményből eredő kötelezettségeknek az Európai Unió általi teljesítéséről szóló VII.8f. határozatot (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus).

               A tervezett jogi aktus célja egyrészt annak megállapítása, hogy az Európai Unió megfelel-e az egyezmény rendelkezéseinek, különösen az ACCC/C/2008/32. és az ACCC/C/2015/128. sz. ügy tekintetében, másrészt a megfelelés biztosításához szükséges feltételek meghatározása és adott esetben rendszeres jelentéstételi kötelezettségek előírása, valamint az érintett fél felkérése arra, hogy hozzon sürgős intézkedéseket a megfelelés biztosítása érdekében.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

                  A Megfelelési Bizottság 2017. március 17-én közzétette a ClientEarth nevű nem kormányzati szervezet (NGO) által az uniós szintű igazságszolgáltatáshoz való jog tekintetében indított ACCC/C/2008/32. sz. üggyel kapcsolatos megállapításait
                     7
                  . A Megfelelési Bizottság úgy ítélte meg, hogy a Szerződésnek az uniós bíróságok általi igazságszolgáltatáshoz való jogra vonatkozó, általuk értelmezett szabályai, valamint a közigazgatási felülvizsgálathoz való jognak az aarhusi rendeletben meghatározott kritériumai sértik az egyezményt.

               Egy külön megfelelőségi ügyben (ACCC/C/2015/128)
                  8
               , amelynek megállapításait 2021. március 17-én tették közzé, a Megfelelőségi Bizottság megállapította, hogy az EU megsértette az egyezményt, mivel nem biztosított hozzáférést a nyilvánosság tagjai számára az Európai Bizottság által hozott állami támogatási intézkedésekre vonatkozó határozatok megtámadását lehetővé tevő közigazgatási vagy bírósági eljárásokhoz.

               A Megfelelőségi Bizottság ACCC/C/2008/32. sz. ügyben tett megállapításaira válaszul a Bizottság 2020. október 14-én javaslatot nyújtott be az aarhusi rendelet módosításáról
                  9
               , valamint közleményt adott ki az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról
                  10
               . Ezzel eleget tett egyrészt a Tanács azon felkérésének
                  11
               , hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatot, másrészt az európai zöld megállapodásról szóló közleményben tett kötelezettségvállalásainak is.

                  A jogalkotási folyamat végeredményeként 2021. július 12-én háromoldalú egyeztetésen politikai megállapodás született, amely az ACCC/C/2008/32. sz. ügyben a Megfelelési Bizottság által felvetett valamennyi aggályra választ adott.

                  Az ACCC/C/2015/128. sz. ügy az aarhusi rendeletben az állami támogatásokra vonatkozóan megállapított kivételekkel foglalkozik, melyekre a Bizottság fent említett jogalkotási javaslata nem terjedt ki. A 2021. július 12-i háromoldalú egyeztetésen azonban a Bizottság a felülvizsgált aarhusi rendelet elfogadásához vezető kompromisszum részeként nyilatkozatot adott ki, amelyben kötelezettséget vállalt arra, hogy megvizsgálja az ezen ügyben tett megállapításokat és az eredményeket 2022 végéig közzéteszi. A Bizottság azt is kijelentette, hogy 2023 végéig adott esetben intézkedéseket fog előterjeszteni a kérdés megoldása céljából, figyelembe véve az EU-nak és tagállamainak az Aarhusi Egyezmény szerinti kötelezettségeit, valamint az állami támogatásokra vonatkozó uniós jogi szabályokat.

               Ezen kezdeményezés célja a fentebb említett két ügyre vonatkozó tanácsi határozattervezet létrehozása, melynek alapján az EU a részes felek 2021. október 18–20-i ülésén egységes álláspontot képviselhet.

               Az ACCC/C/2008/32. sz. üggyel kapcsolatban az EU arra számít, hogy a részes felek ülése elfogadja azt, hogy az uniós intézkedések – elfogadásukat és hatálybalépésüket követően – biztosítani fogják az Aarhusi Egyezménynek való megfelelést. Mivel a részes felek ülésén meghozandó határozat tervezete az aarhusi rendeletre vonatkozó jogalkotási eljárás hivatalos lezárása előtt készült el, szükség lehet arra, hogy az EU kérje a részes felek ülésén meghozandó határozat tervezetének aktualizálását annak érdekében, hogy az teljes mértékben összhangban legyen ezzel a rendkívül jelentős uniós fejleménnyel.

               Az állami támogatásokkal kapcsolatos ügyben az EU olyan határozatot tudna elfogadni, amely elismeri, de nem hagyja jóvá a megállapításokat, és a felek következő, 2025-re várható ülésén visszatér a kérdésre, miközben a Bizottság nyilatkozatában meghatározott határidőkön belül jelentést tesz az Egyezmény szerveinek.

               A fentiekre tekintettel a részes felek ülésének soron következő hetedik ülésszakán az EU-nak el kell fogadnia az ACCC/C/2008/32. sz. ügyben tett megállapításokat, e tanácsi határozattervezet rendelkezéseire is figyelemmel. Az EU-nak továbbá el kell ismernie az ACCC/C/2015/128. sz. ügyben tett megállapításokat, de kérnie kell, hogy e megállapítások jóváhagyását halasszák el a részes felek ülésének nyolcadik ülésszakára.

               Ezenkívül alapvető fontosságú, hogy az Egyezmény ismerje el egyrészt az EU-beli nemzeti bíróságoknak mint az uniós jog rendes bíróságainak központi szerepét
                  12
               , másrészt az előzetes döntéshozatali eljárásoknak az EUMSZ 267. cikke szerinti uniós rendszerét mint az igazságszolgáltatáshoz való jog és a jogorvoslat érvényes eszközét környezetvédelmi ügyekben. Ennek tükröződnie kell a részes felek ülésén elfogadott határozat szövegében.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által […] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  13
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Az Aarhusi Egyezmény az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának égisze alatt létrejött megállapodás által létrehozott szerv.

               A részes felek ülésén elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. A tervezett jogi aktus a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz az Aarhusi Egyezmény 15. cikkével és a megfelelés vizsgálatáról szóló I/7. sz. határozat rendelkezéseivel, különösen annak 37. cikkével összhangban
                  14
               .

               A tervezett jogi aktus azonban nem egészíti ki és nem is módosítja az egyezmény intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a környezetvédelmi politikával kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja a 192. cikk (1) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2021/0283 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Aarhusi Egyezmény részes felei ülésének hetedik ülésszakán az ACCC/C/2008/32. és az ACCC/C/2015/128. számú megfelelési ügyben az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló egyezményt (a továbbiakban: Aarhusi Egyezmény)
                  15
                2005. február 17-én az Európai Közösség nevében a 2005/370/EK tanácsi határozat
                  16
                jóváhagyta.

               (2)Az Aarhusi Egyezmény 10. cikkének (2) bekezdése értelmében a szerződő felek ülése határozatokat fogadhat el az Egyezmény betartásával kapcsolatban.

               (3)Az Aarhusi Egyezmény részes feleinek ülése a 2021. október 18–20-i hetedik ülésszakán várhatóan elfogadja az Egyezményből eredő kötelezettségeknek az Európai Unió általi teljesítéséről szóló VII.8f. sz. határozatot, beleértve az ACCC/C/2008/32. sz. ügyben és az ACCC/C/2015/128. sz. ügyben tett megállapításokat is.

               (4)Indokolt meghatározni az Aarhusi Egyezményben az Unió által képviselendő álláspontot, mivel az egyezményből eredő kötelezettségeknek az Európai Unió általi teljesítéséről szóló VII.8f. sz. határozat kötelező érvényű lesz az Unióra nézve.

               (5)Az Unió végrehajtotta az egyezményből fakadó kötelezettségeket az uniós intézmények és szervek tekintetében, nevezetesen a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló, 2006. szeptember 6-i 1367/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (a továbbiakban: az aarhusi rendelet).

               (6)Az Aarhusi Egyezmény 15. cikke alapján létrejött az Aarhusi Egyezmény Megfelelési Bizottsága (a továbbiakban: Megfelelési Bizottság), amelynek hatáskörébe tartozik annak vizsgálata, hogy a felek megfelelnek-e az egyezmény rendelkezéseinek. A megfelelés vizsgálatáról szóló I/7. sz. határozat 37. cikke értelmében a Megfelelési Bizottság megállapításait a részes felek ülésének jóvá kell hagynia.

               (7)2017. március 17-én az Unió megkapta az uniós szinten az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés tekintetében indított ACCC/C/2008/32 sz. üggyel kapcsolatos megállapításokat
                  17
               . A Megfelelési Bizottság a megállapítások 123. pontjában úgy ítélte meg, hogy „az érintett fél a nyilvánosság tagjainak az igazságszolgáltatáshoz való joga tekintetében nem felel meg az egyezmény 9. cikke (3) és (4) bekezdésének, mert sem az aarhusi rendelet, sem a Bíróság ítélkezési gyakorlata nem hajtja végre az említett bekezdésekből fakadó kötelezettségeket vagy felel meg azoknak”.

               (8)Az EU által az egyezmény aláírásakor tett és annak jóváhagyásakor megerősített nyilatkozat felhívja az Aarhusi Egyezmény szerveinek figyelmét arra, hogy „a Közösség intézményei az egyezmény által szabályozott területen a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó meglévő és a jövőben készülő jogszabályaiknak, valamint a közösségi jog egyéb vonatkozó szabályainak keretein belül alkalmazzák az egyezményt”.

               (9)Az aarhusi rendelet szerinti közigazgatási felülvizsgálati eljárás kiegészíti a bírósági jogorvoslat átfogó uniós rendszerét, amely lehetővé teszi a nyilvánosság tagjai számára, hogy a közigazgatási aktusokat uniós szintű közvetlen bírósági jogorvoslat útján, nevezetesen az EUMSZ 263. cikkének (4) bekezdése alapján, valamint – az EUMSZ 267. cikkével összhangban – a nemzeti bíróságok révén vizsgáltassák felül, amelyek a Szerződések szerinti uniós rendszer szerves részét képezik. Ebben a rendszerben alapvető fontosságú, hogy a nemzeti bíróságok az EUMSZ 267. cikke alapján előzetes döntéshozatal iránti kérelmet terjeszthetnek az Európai Unió Bírósága elé. Az EUMSZ 267. cikke értelmében a tagállamok nemzeti bíróságai az uniós jog rendes bíróságaiként szerves részét képezik az EU bírói jogvédelmi rendszerének
                  18
               .

               (10)Figyelembe véve a Megfelelési Bizottság által az ACCC/C/2008/32. sz. ügyben megfogalmazott aggályokat, a Bizottság 2020. október 14-én jogalkotási javaslatot
                  19
                terjesztett elő az aarhusi rendelet módosítása céljából, amelyről a társjogalkotókkal a 2021. július 12-i háromoldalú egyeztetésen nem hivatalos megállapodás született. A módosított aarhusi rendelet biztosítani fogja, hogy az uniós jog összhangban legyen az Aarhusi Egyezménynek a környezetvédelmi ügyekben az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosítására vonatkozó rendelkezéseivel, méghozzá az uniós jog alapelveivel és annak bírósági jogorvoslati rendszerével összeegyeztethető módon.

               (11)A Bizottság 2021. július 16-án tájékoztatta a Megfelelési Bizottságot a politikai megállapodás részleteiről, 2021. július 23-án megküldte neki a szöveg egységes szerkezetbe foglalt változatát – miután azt a Coreper jóváhagyta –, és tájékoztatta a Megfelelési Bizottságot a jogalkotási eljárás végeredményéről, továbbítva neki az Európai Unió Hivatalos Lapjában [2021. október xxx]-án/-én közzéteendő szöveget is. A részes felek ülésének határozatában ezért üdvözölni kell ezeket az új intézkedéseket, és meg kell jegyezni, hogy amint azok hatályba lépnek, teljes mértékben választ adnak a Megfelelési Bizottság ACCC/C/2008/32. sz. ügyben tett megállapításaira.

               (12)A Megfelelőségi Bizottságnak az ACCC/C/2015/128. sz. ügyben
                  20
                2021. március 17-én tett megállapításai szerint az EU megsértette az egyezményt, mivel nem biztosított hozzáférést a nyilvánosság tagjai számára az Európai Bizottság által hozott állami támogatási intézkedésekre vonatkozó határozatok megtámadását lehetővé tevő közigazgatási vagy bírósági eljárásokhoz.

               (13)A Megfelelési Bizottság által az ACCC/C/2015/128. sz. ügyben megfogalmazott aggályokat és megállapításokat elismerve a Bizottság a felülvizsgált aarhusi rendelet elfogadását eredményező kompromisszum részeként nyilatkozatot adott ki, amelyben kötelezettséget vállalt arra, hogy „elemzi a megállapítások következményeit és megvizsgálja a rendelkezésre álló lehetőségeket. A Bizottság 2022 végéig befejezi a vizsgálatot és közzéteszi annak eredményét. Amennyiben szükséges, 2023 végéig intézkedéseket fog előterjeszteni a kérdés megoldása céljából, figyelembe véve az EU-nak és tagállamainak az Aarhusi Egyezmény szerinti kötelezettségeit, valamint az állami támogatásokra vonatkozó uniós jogi előírásokat.”

               (14)Az ACCC/C/2008/32. és az ACCC/C/2015/128. sz. ügyben tett megállapításokat a VII.8f. sz. határozattervezet
                  21
                formájában az Aarhusi Egyezményben részes felek ülésének 2021 októberében Genfben tartandó hetedik ülésszaka elé terjesztik, és a határozattervezet elfogadása esetén a megállapítások az Aarhusi Egyezmény hivatalos értelmezésének minősülnek, így a szerződő felekre és az egyezmény szerveire nézve kötelezővé válnak.

               (15)Az ACCC/C/2015/128. sz. ügyet illetően azonban a fent említett nyilatkozattal összhangban az Uniónak kötelezettséget kell vállalnia arra, hogy elemzi a megállapítások következményeit és megvizsgálja, hogy az uniós jogrend keretében, annak sajátosságait figyelembe véve milyen lehetőségek állnak rendelkezésre. Ez lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy elvégezze és közzétegye a nyilatkozatban említett vizsgálatot, és adott esetben intézkedéseket javasoljon a Megfelelési Bizottság által felvetett probléma kezelésére, a nyilatkozatban megjelölt határidőkön belül és figyelembe véve az állami támogatásokkal kapcsolatos uniós jogrend sajátosságait. Ezért az Uniónak azt is javasolnia kell a részes felek ülésének, hogy az ACCC/C/2015/128. sz. ügyben tett megállapításokat ne hagyják jóvá, hanem halasszák a jóváhagyást a részes felek ülésének nyolcadik ülésszakára,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Aarhusi Egyezmény részes felei ülésének hetedik ülésszakán az Aarhusi Egyezményből eredő kötelezettségeknek az Európai Unió általi teljesítéséről szóló VII.8f. sz. határozattervezettel kapcsolatban az ACCC/C/2008/32. sz. ügy tekintetében az Unió által képviselendő álláspont az, hogy el kell fogadni a fent említett határozattervezetet, és jóvá kell hagyni a megállapításokat. Az Uniónak azonban biztosítania kell, hogy a határozat tükrözze az alábbi pontokat:

               –A határozatnak üdvözölnie kell, hogy az EU megtett minden szükséges lépést annak érdekében, hogy az egyezmény 9. cikkének (3) és (4) bekezdésével összhangban biztosítsa az érintett nyilvánosság számára a környezetvédelmi ügyekben az igazságszolgáltatáshoz való jogot. A határozatnak azt is egyértelművé kell tennie, hogy amint a felülvizsgált aarhusi rendelet valamennyi rendelkezése hatályba lép, az ACCC/C/2008/32. sz. ügyben az Unió tekintetében megállapított meg nem felelés megszűnik.

               –Amennyiben a határozattervezet megismétli, hogy a Megfelelési Bizottság nem fogadja el az előzetes döntéshozatali eljárást, ezt el kell utasítani. Alapvetően fontos, hogy a határozat ismerje el egyrészt az EU nemzeti bíróságainak mint az uniós jog rendes bíróságainak központi szerepét, másrészt az EUMSZ 267. cikke szerinti előzetes döntéshozatali eljárások uniós rendszerét mint a jogorvoslat érvényes eszközét.

               2. cikk

               Az Aarhusi Egyezmény részes felei ülésének hetedik ülésszakán az Aarhusi Egyezmény szerinti kötelezettségeknek az Európai Unió általi teljesítéséről szóló VII.8f. sz. határozattervezettel kapcsolatban az ACCC/C/2015/128. sz. ügy tekintetében az Unió által képviselendő álláspont az, hogy el kell ismerni a Megfelelési Bizottság aggályait és megállapításait. A határozatnak továbbá meg kell ismételnie az aarhusi rendelet felülvizsgálatával kapcsolatos legutóbbi, 2021. július 12-i háromoldalú egyeztetésen tett bizottsági nyilatkozat szövegét.

               E nyilatkozat szerint:

               „A Bizottság továbbra is elkötelezett annak biztosítása iránt, hogy az EU tiszteletben tartsa az Aarhusi Egyezménnyel kapcsolatos nemzetközi kötelezettségeit, és ezzel összefüggésben tudomásul veszi az Aarhusi Egyezmény Megfelelési Bizottsága által az ACCC/C/2015/128. sz. ügyben
                  22
                az állami támogatással kapcsolatban 2021. március 17-én megfogalmazott aggályokat és elfogadott megállapításokat. A megállapításokban a Megfelelési Bizottság arra szólította fel az EU-t, hogy tegye meg az aarhusi rendelet módosításához vagy egy új uniós jogszabály elfogadásához szükséges jogalkotási, szabályozási és egyéb intézkedéseket annak érdekében, hogy az egyezmény 9. cikkének (3) és (4) bekezdésével összhangban a nyilvánosság tagjai számára egyértelműen biztosítsa a hozzáférést azon közigazgatási vagy bírósági eljárásokhoz, melyek révén megtámadhatják az Európai Bizottság által az állami támogatási intézkedésekkel kapcsolatban az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése alapján hozott határozatokat, amennyiben e határozatok sértik a környezetvédelemmel kapcsolatos uniós jogot.”

               A Bizottság jelenleg elemzi a megállapítások következményeit és vizsgálja a rendelkezésre álló lehetőségeket. A Bizottság 2022 végéig befejezi a vizsgálatot és közzéteszi annak eredményét. Amennyiben szükséges, 2023 végéig intézkedéseket fog előterjeszteni a kérdés megoldása céljából, figyelembe véve az EU-nak és tagállamainak az Aarhusi Egyezmény szerinti kötelezettségeit, valamint az állami támogatásokra vonatkozó uniós jogi előírásokat.”

               Ennek megfelelően az Uniónak kötelezettséget kell vállalnia arra, hogy elemzi a megállapítások következményeit és megvizsgálja, hogy az uniós jogrend keretében, annak sajátosságait figyelembe véve milyen lehetőségek állnak rendelkezésre. A vizsgálatot 2022 végéig be kell fejeznie, és közzé kell tennie annak eredményét. Továbbá, amennyiben szükséges, 2023 végéig intézkedéseket kell előterjesztenie a kérdés megoldása céljából, figyelembe véve az EU-nak és tagállamainak az Aarhusi Egyezmény szerinti kötelezettségeit, valamint az állami támogatásokra vonatkozó uniós jogi előírásokat.

               Ez lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy elvégezze a nyilatkozatban említett vizsgálatot, közzétegye annak eredményét, és adott esetben intézkedéseket javasoljon a Megfelelési Bizottság által felvetett probléma kezelésére a nyilatkozatban megjelölt határidőkön belül.

               Ezért az Uniónak azt is javasolnia kell a részes felek ülésének, hogy az ACCC/C/2015/128. sz. ügyben tett megállapításokat ne hagyják jóvá, hanem halasszák a jóváhagyást a részes felek ülésének nyolcadik ülésszakára.

               3. cikk

               Az e határozatban körvonalazott megközelítéssel összhangban lévő egyéb kisebb módosításokat el lehet fogadni helyszíni koordináció keretében és a VII.8f. sz. határozattervezettel kapcsolatos esetleges tárgyalások eredményének figyelembevételével.

               4. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Közzétéve az ENSZ-EGB honlapján:

                  http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/cep43e.pdf

                     (2)

                        A Tanács 2005/370/EK határozata, HL L 124., 2005.5.17., 1. o.

                     (3)

                        Az EU nyilatkozatát az ENSZ-EGB honlapján a „Nyilatkozatok és fenntartások” cím alatt tették közzé, lásd:
                  https://treaties.un.org/Pages/ViewDetails.aspx?src=IND&mtdsg_no=XXVII-13&chapter=27&clang=_en

                     (4)

                        HL L 264., 2006.9.25., 13. o.

                     (5)

                        Lásd:
                  g0430994.doc (unece.org)

                     (6)

                        Az eljárási szabályzatról szóló I/1. határozat (vö. különösen a döntéshozatalról szóló 35. cikkel), lásd:
                  http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/mop1/ece.mp.pp.2.add.2.e.pdf

                     (7)

                        Az ACCC/C/2008/32. sz. üggyel kapcsolatos megállapításokat és tanácsokat lásd itt:

                  Https://unece.org/env/pp/cc/accc.c.2008.32_european-union
                   és itt:

                     https://unece.org/env/pp/cc/accc.m.2017.3_european-union

                     (8)

                  https://unece.org/sites/default/files/2021-03/C128_EU_findings_advance%20unedited.pdf

                     (9)

                        COM(2020) 642.

                     (10)

                        COM(2020) 643.

                     (11)

                        A Tanács (EU) 2018/881 határozata (2018. június 18.) a Bizottságnak az Aarhusi Egyezmény Megfelelési Bizottsága által az ACCC/C/2008/32. számú ügyben tett megállapítások kezelésével kapcsolatos uniós opciókra vonatkozó tanulmány, valamint az 1367/2006/EK rendeletet módosító európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat benyújtására való felkéréséről, ST/9422/2018/INIT, HL L 155., 2018.6.19., 6. o.

                     (12)

                        1/09. sz. vélemény, A szabadalmi jogviták rendezésére szolgáló egységes rendszer létrehozása, ECLI:EU:C:2011:123, 80. pont.

                     (13)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (14)

                        Fentebb idézve.

                     (15)

                  http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/cep43e.pdf

                     (16)

                        A Tanács 2005/370/EK határozata (2005. február 17.) a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló egyezménynek az Európai Közösség nevében való megkötéséről (HL L 124., 2005.5.17., 1. o.).

                     (17)

                  http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/compliance/C2008-32/Findings/C32_EU_Findings_as_adopted_advance_unedited_version.pdf

                     (18)

                        A Bíróságnak az EUMSZ 218. cikk (11) bekezdése alapján hozott 1/09. sz. véleménye (teljes ülés), 2011. március 8., A szabadalmi jogviták rendezésére szolgáló egységes rendszer létrehozása, ECLI:EU:C2011:123, 80. pont.

                     (19)

                        COM(2020) 642.

                     (20)

                  https://unece.org/sites/default/files/2021-03/C128_EU_findings_advance%20unedited.pdf

                     (21)

                  https://unece.org/environment/documents/2021/08/item-7-b-draft-decision-vii8f-concerning-compliance-european-union
                  .

                     (22)

                        Lásd:
                  https://unece.org/env/pp/cc/accc.c.2015.128_european-union
                  , 132. pont.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.10.26.
            COM(2021) 668 final
            2021/0348(NLE)

            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény (a Barcelonai Egyezmény) keretében a Földközi-tengernek a kontinentális talapzat és tengerfenék, illetve az ezek alatti altalaj feltárásából és kiaknázásából eredő szennyezése elleni védelméről szóló jegyzőkönyvhöz (a tengeri kitermelésről szóló jegyzőkönyvhöz) csatolt mellékleteket módosító határozat elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya a Földközi-tenger szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény (a Barcelonai Egyezmény) és jegyzőkönyvei részes feleinek 22. ülésén a Földközi-tengernek a kontinentális talapzat és tengerfenék, illetve az ezek alatti altalaj feltárásából és kiaknázásából eredő szennyezése elleni védelméről szóló jegyzőkönyv (a tengeri kitermelésről szóló jegyzőkönyv) mellékleteit módosító határozat tervezett elfogadásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.A Földközi-tengernek a kontinentális talapzat és tengerfenék, illetve az ezek alatti altalaj feltárásából és kiaknázásából eredő szennyezése elleni védelméről szóló jegyzőkönyv

               A földközi-tengeri cselekvési terv keretében elfogadott Barcelonai Egyezmény és annak hét jegyzőkönyve képezik a Földközi-tengerre vonatkozó legfontosabb jogilag kötelező erejű többoldalú regionális környezetvédelmi megállapodást.

               A Földközi-tengernek a kontinentális talapzat és tengerfenék, illetve az ezek alatti altalaj feltárásából és kiaknázásából eredő szennyezése elleni védelméről szóló jegyzőkönyv (a tengeri kitermelésről szóló jegyzőkönyv) a Barcelonai Egyezmény hét jegyzőkönyvének egyike. A jegyzőkönyv a Földközi-tengeren zajló olaj- és gázipari tevékenységek különböző vetületeivel foglalkozik, és intézkedéseinek célja csökkenteni a tenger szennyezését az ilyen tevékenységek valamennyi szakaszában, valamint reagálni a tengerszennyezéssel járó balesetekre, mind felelősségi, mind kompenzációs szempontból.

               Az Európai Unió a jegyzőkönyv részes fele
                  1
               .

               2.2.A Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek ülése

               A Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek ülésein az Egyezmény és a jegyzőkönyvek szerződő feleit képviselő miniszterek és vezető tisztviselők vesznek részt.

               A tengeri kitermelésről szóló jegyzőkönyv 31. cikke szerint a Barcelonai Egyezmény bármely jegyzőkönyvére vonatkozó rendelkezések e jegyzőkönyvre is alkalmazandók.

               A Barcelonai Egyezmény 25. cikkének megfelelően az Európai Unió (az Unió) az egyezményben és annak egy vagy több jegyzőkönyvében részes tagállamai számával egyenlő számú szavazattal gyakorolja szavazati jogát. Az Unió nem szavaz abban az esetben, ha tagállamai gyakorolják saját szavazati jogukat, és fordítva.

               A Barcelonai Egyezmény 22. cikke értelmében bármely jegyzőkönyv módosítását az adott jegyzőkönyv szerződő feleinek háromnegyedes többsége támogatásával kell elfogadni.

               2.3.A Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek 22. ülésén elfogadandó jogi aktus

               2021. december 7. és 10. között tartandó 22. ülésükön a Barcelonai Egyezmény és a tengeri kitermelésről szóló jegyzőkönyv szerződő felei, amely a Földközi-tengeren zajló olaj- és gázipari tevékenységek különböző vetületeivel foglalkozik, és az ilyen tevékenységek valamennyi szakaszában foglalkozik a tengerszennyezés csökkentésével, valamint reagál a tengerszennyezéssel járó balesetekre (a tervezett jogi aktus).

               A javasolt módosítások a kontinentális talapzat és tengerfenék védelmével foglalkozó jegyzőkönyv I., II., III., IV. és VIIA. mellékletét érintik, céljuk összehangolni ezeket a globális és regionális szinten a tengeri kitermelési tevékenységek terén elért jelentős szabályozási, tudományos és technikai fejleményekkel, köztük a földközi-tengeri cselekvési terv barcelonai egyezményi rendszere fejlődésével.

               A tengeri kitermelésről szóló jegyzőkönyvhöz csatolt mellékletek módosításai a Barcelonai Egyezmény 29. cikke értelmében kötelező érvényűek lesznek az Unióra nézve.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az Unió már számos alkalommal elismerte a Földközi-tenger biodiverzitása és ökoszisztémái védelmének szükségességét, a nemzeti joghatóságokon kívül eső tengeri területek vonatkozásában is.

               A tengeri kitermelésről szóló jegyzőkönyv mellékletei módosításainak köszönhetően e mellékletekben tükröződni fognak a tengeri kitermelési tevékenységek terén globális és regionális szinten elért jelentős szabályozási, tudományos és technikai fejlemények, köztük a földközi-tengeri cselekvési terv barcelonai egyezményi rendszerének fejlődése, és különösen az ökoszisztéma-alapú megközelítés alkalmazásával és a fenntartható fogyasztás előmozdításával kapcsolatos fejlemények.

               A Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek 22. ülésére tekintettel meg kell határozni az Unió álláspontját az említett mellékleteket módosító tervezett jogi aktusról. A módosítások a Barcelonai Egyezmény 29. cikke értelmében kötelező érvényűek lesznek az Unióra nézve. Mivel a mellékletek módosításai naprakésszé fogják tenni a Földközi-tenger védelmére vonatkozó követelményeket, módosítva az Unió nemzetközi kötelezettségeit és törekvéseit, és javítják a környezet védelmét, javasolt, hogy az Unió támogassa a tervezett jogi aktus elfogadását.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Alapelvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése rendelkezik határozatok elfogadásáról „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok.

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek ülése egy megállapodással, a Barcelonai Egyezménnyel létrehozott szerv.

               A tervezett jogi aktus módosítani fogja a Barcelonai Egyezmény egyik jegyzőkönyve, nevezetesen a tengeri kitermelésről szóló jegyzőkönyv mellékleteit, ezért elfogadásával joghatással bíró jogi aktus jön létre.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a Barcelonai Egyezmény intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Alapelvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a környezet védelmével kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2021/0348 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény (a Barcelonai Egyezmény) keretében a Földközi-tengernek a kontinentális talapzat és tengerfenék, illetve az ezek alatti altalaj feltárásából és kiaknázásából eredő szennyezése elleni védelméről szóló jegyzőkönyvhöz (a tengeri kitermelésről szóló jegyzőkönyvhöz) csatolt mellékleteket módosító határozat elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Földközi-tenger szennyezés elleni védelméről szóló egyezménynek (a Barcelonai Egyezménynek) a Földközi-tengernek a kontinentális talapzat és tengerfenék, illetve az ezek alatti altalaj feltárásából és kiaknázásából eredő szennyezése elleni védelméről szóló jegyzőkönyvét (a tengeri kitermelésről szóló jegyzőkönyvet) az Unió az 2013/5/EU tanácsi határozattal
                  2
                kötötte meg, és az 2013. március 29-én lépett hatályba.

               (2)A Barcelonai Egyezmény 18. cikke értelmében a Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek ülése fogadhatja el az egyezmény jegyzőkönyveinek módosításait.

               (3)2021. december 7. és 10. között tartandó 22. ülésükön a Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei szerződő felei a Földközi-tengernek a kontinentális talapzat és tengerfenék, illetve az ezek alatti altalaj feltárásából és kiaknázásából eredő szennyezése elleni védelméről szóló jegyzőkönyv mellékleteit módosító határozatot terveznek elfogadni.

               (4)Meg kell határozni a Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek ülésén az Unió által képviselendő álláspontot, mert az említett határozat módosítani fogja a tengeri kitermelésről szóló jegyzőkönyv mellékleteit, amelyek jogilag kötelező erejűek az Unióra nézve.

               (5)Mivel a mellékletek tervezett módosításai naprakésszé fogják tenni a Földközi-tenger védelmére vonatkozó követelményeket, kihatnak az Unió nemzetközi kötelezettségeire és törekvéseire, valamint javítják a környezet védelmét, javasoljuk, hogy az Unió támogassa a határozat elfogadását,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek 22. ülésén az Unió támogatja a Földközi-tengernek a kontinentális talapzat és tengerfenék, illetve az ezek alatti altalaj feltárásából és kiaknázásából eredő szennyezése elleni védelméről szóló jegyzőkönyvhöz (a tengeri kitermelésről szóló jegyzőkönyvhöz) csatolt mellékleteket módosító határozat elfogadását.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 4., 2013.1.9., 13. o.

                     (2)

                        HL L 4., 2013.1.9., 13. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.10.26.
            COM(2021) 666 final
            2021/0346(NLE)

            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény (a Barcelonai Egyezmény) keretében a Földközi-tenger hulladékok hajókról és légi járművekről történő kiengedéséből, illetve tengeren történő elégetéséből eredő szennyezésének megelőzéséről és kiküszöböléséről szóló jegyzőkönyv (a kidobással okozott szennyezés megelőzéséről szóló jegyzőkönyv) mellékletét módosító határozat elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya a Földközi-tenger szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény (a Barcelonai Egyezmény) és jegyzőkönyvei részes feleinek 22. ülésén a Földközi-tenger hulladékok hajókról és légi járművekről történő kiengedéséből, illetve tengeren történő elégetéséből eredő szennyezésének megelőzéséről és kiküszöböléséről szóló jegyzőkönyv (a kidobással okozott szennyezés megelőzéséről szóló jegyzőkönyv) mellékletét módosító határozat tervezett elfogadásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározása.

               2.A javaslat háttere

               2.1.A Földközi-tenger hulladékok hajókról és légi járművekről történő kiengedéséből, illetve tengeren történő elégetéséből eredő szennyezésének megelőzéséről és kiküszöböléséről szóló jegyzőkönyv

               A földközi-tengeri cselekvési terv keretében elfogadott Barcelonai Egyezmény és annak hét jegyzőkönyve képezik a Földközi-tengerre vonatkozó legfontosabb jogilag kötelező erejű többoldalú regionális környezetvédelmi megállapodást.

               A Földközi-tenger hulladékok hajókról és légi járművekről történő kiengedéséből, illetve tengeren történő elégetéséből eredő szennyezésének megelőzéséről és kiküszöböléséről szóló jegyzőkönyv (a kidobással okozott szennyezés megelőzéséről szóló jegyzőkönyv) a Barcelonai Egyezmény hét jegyzőkönyvének egyike. Célja megelőzni, enyhíteni és a lehető legnagyobb mértékben megszüntetni a Földközi-tenger hulladékok és egyéb anyagok kidobásával okozott szennyezését.

               Az Európai Unió a jegyzőkönyv részes fele
                  1
               .

               2.2.A Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek ülése

               A Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek ülésein az Egyezmény és a jegyzőkönyvek szerződő feleit képviselő miniszterek és vezető tisztviselők vesznek részt.

               A kidobással okozott szennyezés megelőzéséről szóló jegyzőkönyv 15. cikke szerint a Barcelonai Egyezmény bármely jegyzőkönyvére vonatkozó rendelkezések e jegyzőkönyvre is alkalmazandók.

               A Barcelonai Egyezmény 25. cikkének megfelelően az Európai Unió (az Unió) az egyezményben és annak egy vagy több jegyzőkönyvében részes tagállamai számával egyenlő számú szavazattal gyakorolja szavazati jogát. Az Unió nem szavaz abban az esetben, ha tagállamai gyakorolják saját szavazati jogukat, és fordítva.

               2.3.A Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek 22. ülésén elfogadandó jogi aktus

               2021. december 7. és 10. között tartandó 22. ülésükön a Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei szerződő felei a kidobással okozott szennyezés megelőzéséről szóló jegyzőkönyv mellékletét módosító határozatot terveznek elfogadni a Földközi-tengeren a hulladékok és egyéb anyagok kidobásával okozott szennyezés lehető legnagyobb mértékű kiküszöbölése érdekében (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus).

               A tervezett jogi aktus célja, hogy a kidobással okozott szennyezés megelőzéséről szóló jegyzőkönyv mellékletében módosítsa a jegyzőkönyv 6. cikkének megfelelő tengeri hulladékkibocsátási engedélyek kiadásakor figyelembe veendő tényezőket. A szóban forgó módosítások figyelembe veszik a hulladék és egyéb anyagok tengeren történő kibocsátását szabályozó nemzetközi eszközök, azaz az 1972. évi Londoni Egyezmény és annak 1996. évi jegyzőkönyve rendelkezéseit, adott esetben a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv rendelkezéseit és az ökoszisztéma-alapú megközelítést.

               A kidobással okozott szennyezés megelőzéséről szóló jegyzőkönyvhöz csatolt melléklet módosításai a Barcelonai Egyezmény 29. cikke értelmében kötelező érvényűek lesznek az Unióra nézve.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az Unió már számos alkalommal elismerte a Földközi-tenger biodiverzitása és ökoszisztémái védelmének szükségességét.

               A tervezett jogi aktus célja, hogy a kidobással okozott szennyezés megelőzéséről szóló jegyzőkönyv mellékletében módosítsa a jegyzőkönyv 6. cikkének megfelelő tengeri hulladékkibocsátási engedélyek kiadásakor figyelembe veendő tényezőket. A szóban forgó módosítások figyelembe veszik a hulladék és egyéb anyagok tengeren történő kibocsátását szabályozó nemzetközi eszközök, azaz az 1972. évi Londoni Egyezmény és annak 1996. évi jegyzőkönyve rendelkezéseit, valamint szükség szerint a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv rendelkezéseit és az ökoszisztéma-alapú megközelítést.

               A Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek 22. ülésére tekintettel meg kell határozni az Unió álláspontját arról a tervezett jogi aktusról, amely módosítani fogja a kidobással okozott szennyezés megelőzéséről szóló jegyzőkönyvhöz csatolt mellékletet, mert az a Barcelonai Egyezmény 29. cikke értelmében kötelező érvényű lesz az Unióra nézve. Mivel a melléklet módosításai korszerűbbé fogják tenni a Földközi-tenger védelmére vonatkozó követelményeket, módosítva az EU nemzetközi kötelezettségeit és törekvéseit, és javítják a környezet védelmét, javasolt, hogy az Unió támogassa a tervezett jogi aktus elfogadását.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Alapelvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése rendelkezik határozatok elfogadásáról „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok.

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek ülése egy megállapodással, a Barcelonai Egyezménnyel létrehozott szerv.

               A tervezett jogi aktus a Barcelonai Egyezmény egyik jegyzőkönyvéhez, a kidobással okozott szennyezés megelőzéséről szóló jegyzőkönyvhöz csatolt mellékletet fogja módosítani. Elfogadásával joghatással bíró jogi aktus jön létre.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a Barcelonai Egyezmény intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Alapelvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a környezet védelmével kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2021/0346 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény (a Barcelonai Egyezmény) keretében a Földközi-tenger hulladékok hajókról és légi járművekről történő kiengedéséből, illetve tengeren történő elégetéséből eredő szennyezésének megelőzéséről és kiküszöböléséről szóló jegyzőkönyv (a kidobással okozott szennyezés megelőzéséről szóló jegyzőkönyv) mellékletét módosító határozat elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Földközi-tenger szennyezés elleni védelméről szóló egyezménynek (a Barcelonai Egyezménynek) a Földközi-tenger hulladékok hajókról és légi járművekről történő kiengedéséből, illetve tengeren történő elégetéséből eredő szennyezésének megelőzéséről és kiküszöböléséről szóló jegyzőkönyvét (a kidobással okozott szennyezés megelőzéséről szóló jegyzőkönyv) az Unió a 77/585/EGK tanácsi határozattal
                  2
                kötötte meg, és az 1978. április 15-én lépett hatályba.

               (2)A Barcelonai Egyezmény 18. cikke értelmében a Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek ülése fogadhatja el az egyezmény jegyzőkönyveinek módosításait.

               (3)2021. december 7. és 10. között tartandó 22. ülésükön a Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei szerződő felei a kidobással okozott szennyezés megelőzéséről szóló jegyzőkönyv mellékletét módosító határozatot terveznek elfogadni a jegyzőkönyv 6. cikke figyelembevételével kiadott tengeri hulladékkibocsátási engedélyek feltételeinek kapcsán mérlegelendő tényezők módosítása érdekében.

               (4)Meg kell határozni a Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek ülésén az Unió által képviselendő álláspontot, mert az említett határozat módosítani fogja a kidobással okozott szennyezés megelőzéséről szóló jegyzőkönyv mellékletét, amely jogilag kötelező erejű az Unióra nézve.

               (5)Mivel a melléklet tervezett módosításai korszerűbbé fogják tenni a Földközi-tenger védelmére vonatkozó követelményeket, kihatva az Unió nemzetközi kötelezettségeire és törekvéseire, valamint javítják a környezet védelmét, javasoljuk, hogy az Unió támogassa a határozat elfogadását,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek 22. ülésén az Unió támogatja a Földközi-tenger hulladékok hajókról és légi járművekről történő kiengedéséből, illetve tengeren történő elégetéséből eredő szennyezésének megelőzéséről és kiküszöböléséről szóló jegyzőkönyv (a kidobással okozott szennyezés megelőzéséről szóló jegyzőkönyv) mellékletét módosító határozat elfogadását.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 240., 1977.9.19. 1.o.

                     (2)

                        HL L 240., 1977.9.19., 1. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.10.26.
            COM(2021) 667 final
            2021/0347(NLE)

            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény (a Barcelonai Egyezmény) keretében a Földközi-tenger szárazföldi forrásokból és tevékenységekből származó szennyezés elleni védelméről szóló jegyzőkönyvhöz (a szárazföldi eredetű szennyezésről szóló jegyzőkönyvhöz) csatolt I., II., és IV. mellékletet módosító határozat elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya a Földközi-tenger szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény (a Barcelonai Egyezmény) és jegyzőkönyvei részes feleinek 22. ülésén a Földközi-tenger szárazföldi forrásokból és tevékenységekből származó szennyezés elleni védelméről szóló jegyzőkönyvhöz (a szárazföldi eredetű szennyezésről szóló jegyzőkönyv) csatolt I., II., és IV. mellékletet módosító határozat tervezett elfogadásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.A Földközi-tenger szárazföldi forrásokból és tevékenységekből származó szennyezés elleni védelméről szóló jegyzőkönyv

               A földközi-tengeri cselekvési terv keretében elfogadott Barcelonai Egyezmény és annak hét jegyzőkönyve képezik a Földközi-tengerre vonatkozó legfontosabb jogilag kötelező erejű többoldalú regionális környezetvédelmi megállapodást.

               A Földközi-tenger szárazföldi forrásokból és tevékenységekből származó szennyezés elleni védelméről szóló jegyzőkönyv a Barcelonai Egyezmény hét jegyzőkönyvének egyike. Célja a jegyzőkönyvben felsorolt mérgező és perzisztens anyagok csökkentése és fokozatos megszüntetése révén megelőzni, enyhíteni és a lehető legnagyobb mértékben megszüntetni a Földközi-tenger szárazföldi forrásokból és tevékenységekből származó szennyezését. A szárazföldi eredetű szennyezésről szóló jegyzőkönyv 1983-ban lépett hatályba.

               Az Európai Unió a (módosított) jegyzőkönyv részes fele
                  1
               .

               2.2.A Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek ülése

               A Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek ülésein az Egyezmény és a jegyzőkönyvek szerződő feleit képviselő miniszterek és vezető tisztviselők vesznek részt.

               A szárazföldi eredetű szennyezésről szóló jegyzőkönyv 16. cikke szerint a Barcelonai Egyezmény bármely jegyzőkönyvére vonatkozó rendelkezések e jegyzőkönyvre is alkalmazandók.

               A Barcelonai Egyezmény 25. cikkének megfelelően az Európai Unió (EU) az egyezményben és annak egy vagy több jegyzőkönyvében részes tagállamai számával egyenlő számú szavazattal gyakorolja szavazati jogát. Az EU nem szavaz abban az esetben, ha tagállamai gyakorolják saját szavazati jogukat, és fordítva.

               A Barcelonai Egyezmény 22. cikkének (3) bekezdése szerint bármely jegyzőkönyv módosítását az adott jegyzőkönyv szerződő feleinek háromnegyedes többsége támogatásával kell elfogadni.

               2.3.A Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek 22. ülésén elfogadandó jogi aktus

               2021. december 7. és 10. között tartandó 22. ülésén a Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei szerződő felei a Földközi-tenger szárazföldi forrásokból és tevékenységekből származó szennyezés elleni védelméről szóló jegyzőkönyv I., II. és IV. mellékletét módosító határozatot terveznek elfogadni (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus).

               A tervezett jogi aktus célja a szárazföldi forrásokkal és tevékenységekkel kapcsolatban globális és regionális szinten elért szabályozási, tudományos és technikai fejlemények, köztük a földközi-tengeri cselekvési terv barcelonai egyezményi rendszere fejlődésének figyelembevétele, különösen a Földközi-tenger jó környezeti állapotának elérését szolgáló ökoszisztéma-alapú megközelítés végrehajtásával összefüggésben.

               A szárazföldi eredetű szennyezésről szóló jegyzőkönyvhöz csatolt mellékletek módosításai a Barcelonai Egyezmény 29. cikke értelmében kötelező érvényűek lesznek az Unióra nézve.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az Unió már számos alkalommal elismerte a Földközi-tenger biodiverzitása és ökoszisztémái védelmének szükségességét, a nemzeti joghatóságokon kívül eső tengeri területek vonatkozásában is.

               A szárazföldi eredetű szennyezésről szóló jegyzőkönyvhöz csatolt I., II. és IV. melléklet módosításainak célja a szárazföldi forrásokkal és tevékenységekkel kapcsolatban globális és regionális szinten elért szabályozási, tudományos és technikai fejlemények figyelembevétele. A javasolt módosítások naprakésszé kívánják tenni azon ágazatok felsorolását, amelyekre vonatkozik a jegyzőkönyv I. melléklete szerinti cselekvési tervek és intézkedések kidolgozása, a jegyzőkönyv I. mellékletében felsorolt anyagkategóriák naprakésszé tétele, a jegyzőkönyv II. melléklete szerinti engedélyezési eljárás keretében figyelembe veendő néhány új elemre, pl. a zajra és a mesterséges fényre vonatkozó rendelkezések megerősítése. A IV. melléklet módosításai a fenntartható fogyasztást és termelést támogató eszközöket érintik, nevezetesen a körforgásos gazdasági megközelítések alkalmazását a termelési folyamatokban.

               A Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek 22. ülésére tekintettel meg kell határozni az Unió álláspontját arról a tervezett jogi aktusról, amely módosítani fogja a Földközi-tenger szárazföldi forrásokból és tevékenységekből származó szennyezés elleni védelméről szóló jegyzőkönyvhöz csatolt mellékleteket, amelyek a Barcelonai Egyezmény 29. cikke értelmében kötelező érvényűek lesznek az Unióra nézve. Mivel a mellékletek módosításai naprakésszé fogják tenni a Földközi-tenger védelmére vonatkozó követelményeket, módosítva az EU nemzetközi kötelezettségeit és törekvéseit, és javítják a környezet védelmét, javasolt, hogy az Unió támogassa a tervezett jogi aktus elfogadását.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Alapelvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése rendelkezik határozatok elfogadásáról „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok.

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek ülése egy megállapodással, a Barcelonai Egyezménnyel létrehozott szerv.

               A tervezett jogi aktus a Barcelonai Egyezmény egyik jegyzőkönyvéhez, a Földközi-tenger szárazföldi forrásokból és tevékenységekből származó szennyezés elleni védelméről szóló jegyzőkönyvhöz csatolt mellékleteket fogja módosítani. Elfogadásával joghatással bíró jogi aktus jön létre.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a Barcelonai Egyezmény intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Alapelvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a környezet védelmével kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2021/0347 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény (a Barcelonai Egyezmény) keretében a Földközi-tenger szárazföldi forrásokból és tevékenységekből származó szennyezés elleni védelméről szóló jegyzőkönyvhöz (a szárazföldi eredetű szennyezésről szóló jegyzőkönyvhöz) csatolt I., II., és IV. mellékletet módosító határozat elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Földközi-tenger szennyezés elleni védelméről szóló egyezménynek (a Barcelonai Egyezménynek) a Földközi-tenger szárazföldi forrásokból és tevékenységekből származó szennyezés elleni védelméről szóló jegyzőkönyvét (a szárazföldi eredetű szennyezésről szóló jegyzőkönyvet) az Unió az 1999/801/EK tanácsi határozattal
                  2
                kötötte meg, és az 2008. május 11-én lépett hatályba.

               (2)A Barcelonai Egyezmény 18. cikke értelmében a Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek ülése fogadhatja el az egyezmény jegyzőkönyveinek módosításait.

               (3)2021. december 7. és 10. között tartandó 22. ülésükön a Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei szerződő felei a Földközi-tenger szárazföldi forrásokból és tevékenységekből származó szennyezés elleni védelméről szóló jegyzőkönyv I., II. és IV. mellékletét módosító határozatot terveznek elfogadni a globális és regionális szinten a szárazföldi forrásokkal és tevékenységekkel kapcsolatban elért szabályozási, tudományos és technikai fejlemények figyelembevétele érdekében.

               (4)Meg kell határozni a Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek ülésén az Unió által képviselendő álláspont, mert az említett határozat módosítani fogja a Földközi-tenger szárazföldi forrásokból és tevékenységekből származó szennyezés elleni védelméről szóló jegyzőkönyv I., II. és IV. mellékletét, melyek jogilag kötelező érvényűek az Unióra nézve.

               (5)Mivel az I., a II. és a IV. melléklet tervezett módosításai korszerűbbé fogják tenni a Földközi-tenger védelmére vonatkozó követelményeket, kihatnak az Unió nemzetközi kötelezettségeire és törekvéseire, valamint javítják a környezet védelmét, javasoljuk, hogy az Unió támogassa a határozat elfogadását,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek 22. ülésén az Unió támogatja a Földközi-tenger szárazföldi forrásokból és tevékenységekből származó szennyezés elleni védelméről szóló jegyzőkönyv (a szárazföldi eredetű szennyezésről szóló jegyzőkönyv) I., II., és IV. mellékletét módosító határozat elfogadását.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 322., 1999.12.14., 18. o.

                     (2)

                        HL L 322., 1999.12.14., 18. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.10.26.
            COM(2021) 669 final
            2021/0349(NLE)

            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény (a Barcelonai Egyezmény) keretében a Földközi-tenger teljes terültének a hajókról történő szennyezés megelőzéséről szóló nemzetközi egyezmény (MARPOL-egyezmény) VI. melléklete alapján kén-oxid-kibocsátás-ellenőrzési területként (MED SOx ECA) való kijelöléséről szóló határozat elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya a Földközi-tenger szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény (a Barcelonai Egyezmény) és jegyzőkönyvei részes feleinek 22. ülésén a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) Tengerikörnyezet-védelmi Bizottságának 2022-ben esedékes hetvennyolcadik ülésszaka (MEPC 78) elé terjesztendő, a teljes Földközi-tenger kénoxid-kibocsátás-ellenőrzési területté (Med SOx ECA) minősítésére irányuló javaslat és a kapcsolódó kötelezettségek hatálybalépésének időpontja kapcsán az Unió által képviselendő álláspont.

               2.A javaslat háttere

               2.1.A Földközi-tenger szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény

               A földközi-tengeri cselekvési terv keretében elfogadott Barcelonai Egyezmény és annak hét jegyzőkönyve képezik a Földközi-tengerre vonatkozó legfontosabb jogilag kötelező erejű többoldalú regionális környezetvédelmi megállapodást.

               A Barcelonai Egyezmény célja megelőzni, csökkenteni, illetve megszüntetni a Földközi-tenger medencéjének szennyezését, ugyanakkor javítani az emberi egészség és a tengeri környezet védelmét e térségben, valamint hozzájárulni annak fenntartható fejlődéséhez.

               Az Európai Unió a (módosított) Barcelonai Egyezmény fele
                  1
               .

               2.2.A Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek ülése

               A Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek ülésein az Egyezmény és a jegyzőkönyvek szerződő feleit képviselő miniszterek és vezető tisztviselők vesznek részt. A részes felek találkozójára 2021. december 7. és 10. között a törökországi Antalyában kerül sor.

               A Barcelonai Egyezmény 25. cikkének megfelelően az Európai Unió az egyezményben és annak egy vagy több jegyzőkönyvében részes tagállamai számával egyenlő számú szavazattal gyakorolja szavazati jogát. Az Unió nem szavaz abban az esetben, ha tagállamai gyakorolják saját szavazati jogukat, és fordítva.

               A Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek üléseire vonatkozó eljárási szabályzat 43. pontja szerint hacsak az Egyezmény másként nem rendelkezik, a jegyzőkönyveket vagy pénzügyi keretfeltételeket, az érdemi határozatokat, az ajánlásokat és az állásfoglalásokat a jelenlévő és szavazó szerződő felek kétharmados többségének támogatásával kell elfogadni.

               2.3.A Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek 22. ülésén elfogadandó jogi aktus

               A Barcelonai Egyezmény 6. cikke értelmében a szerződő felek a nemzetközi joggal összhangban minden intézkedést meghoznak a földközi-tengeri térség hajókról történő kibocsátás által okozott szennyezésének megelőzése, csökkentése, megakadályozása és lehető legteljesebb mértékű megszüntetése érdekében, valamint az ilyen jellegű szennyezés ellenőrzésére szolgáló, nemzetközi szinten elfogadott rendelkezéseknek a térségben való hatékony végrehajtása érdekében.

               A Barcelonai Egyezmény 18. cikke (1) bekezdésének vii. pontjával összhangban a részes felek találkozója megvitathat és meghozhat minden olyan intézkedést, amely szükségesnek tűnik az egyezmény és a jegyzőkönyvek céljainak eléréséhez.

               A kén-oxidok kibocsátás-ellenőrzési területének létrehozása megfelel a fent említett célkitűzéseknek, hiszen a hajókról származó légszennyezést csökkentő különös követelményeket vezetne be.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az Unió már számos alkalommal elismerte a Földközi-tenger biodiverzitása és ökoszisztémái védelmének szükségességét, a nemzeti joghatóságokon kívül eső tengeri területek vonatkozásában is.

               A hajók légszennyezőanyag-kibocsátása jelentős káros hatást gyakorol az emberi egészségre és a környezetre egyaránt. A hajókról történő kibocsátás jelentette kihívás leküzdésének egyik módja az, ha a hajókról történő szennyezés megelőzéséről szóló nemzetközi egyezmény (a MARPOL-egyezmény) VI. melléklete alapján a Földközi-tengert kijelölik kén-oxid-kibocsátás-ellenőrzési területté (Med SOx ECA), ahol a hajók kibocsátásainak csökkentését célzó követelmények alkalmazandók.

               A javaslat jogilag kötelező erejű hatásaira tekintettel meg kell határozni az Unió álláspontját. Mivel a javaslat összhangban áll a környezetszennyezés csökkentésére és a környezetvédelem javítására irányuló uniós törekvésekkel, javasolt, hogy az Unió támogassa a tervezett jogi aktus elfogadását.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Alapelvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése rendelkezik határozatok elfogadásáról „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  2
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek ülése egy megállapodással, a Barcelonai Egyezménnyel létrehozott szerv.

               A tervezett jogi aktus javaslatot fog előterjeszteni 2022-ben az IMO MEPC 78. ülése elé a Földközi-tenger kén-oxid-kibocsátás-ellenőrzési területként (MED SOx ECA) való kijelöléséről. A javaslat elfogadásával joghatással bíró jogi aktus jön létre.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a Barcelonai Egyezmény intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Alapelvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a környezetvédelemmel kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2021/0349 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény (a Barcelonai Egyezmény) keretében a Földközi-tenger teljes terültének a hajókról történő szennyezés megelőzéséről szóló nemzetközi egyezmény (MARPOL-egyezmény) VI. melléklete alapján kén-oxid-kibocsátás-ellenőrzési területként (MED SOx ECA) való kijelöléséről szóló határozat elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Földközi-tenger szennyezés elleni védelméről szóló módosított egyezményt (a továbbiakban: Barcelonai Egyezmény) az Unió az 1999/802/EK tanácsi határozattal
                  3
                kötötte meg, és az 2004. július 9-én lépett hatályba.

               (2)A Barcelonai Egyezmény 18. cikke (1) bekezdésének vii. pontjával összhangban a részes felek találkozója megvitathat és meghozhat minden olyan intézkedést, amely szükségesnek tűnik az egyezmény és a jegyzőkönyvek céljainak eléréséhez. A Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek üléseire vonatkozó eljárási szabályzat 43. pontja szerint hacsak az Egyezmény másként nem rendelkezik, a jegyzőkönyveket, pénzügyi keretfeltételeket és érdemi határozatokat a jelenlévő és szavazó szerződő felek kétharmados többségének támogatásával kell elfogadni.

               (3)2021. december 7. és 10. között tartandó 22. ülésükön a Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei szerződő felei határozatot készülnek elfogadni egy javaslatról, amelyet a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) Tengerikörnyezet-védelmi Bizottságának 2022-ben esedékes hetvennyolcadik ülésszaka (MEPC 78) elé kell terjeszteni. A javaslat értelmében a Földközi-tenger teljes területét kén-oxid-kibocsátás-ellenőrzési területté (Med SOx ECA) kell nyilvánítani, meghatározva ennek hatálybalépése napját.

               (4)Ezért meg kell határozni az Unió által a Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei szerződő feleinek ülésén képviselendő álláspontot, mivel a tervezett határozat értelmében egy szervezet, melynek az Unió is részes fele, javaslatot terjeszt az IMO MEPC 78. ülése elé a Földközi-tenger teljes területének kén-oxid-kibocsátás-ellenőrzési területté (MED SOx ECA) való kijelöléséről, melynek elfogadásával joghatással bíró jogi aktus jön létre.

               (5)Mivel a tervezett határozat korszerűbbé kívánja tenni a Földközi-tenger védelmére vonatkozó követelményeket, ami összhangban áll a tengeri környezetszennyezés csökkentésére és az emberi egészség védelmére irányuló uniós törekvésekkel, javasoljuk, hogy az Unió támogassa a határozat elfogadását,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek 22. ülésén az Unió támogatja a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) Tengerikörnyezet-védelmi Bizottságának hetvennyolcadik ülésszaka (MEPC 78) elé terjesztendő, a teljes Földközi-tenger kén-oxid-kibocsátás-ellenőrzési területté (Med SOx ECA) minősítésére irányuló javaslatra vonatkozó határozat és az intézkedés hatálybalépési időpontja elfogadását.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 322., 1999.12.14., 32. o.

                     (2)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (3)

                        HL L 322., 1999.12.14., 32. o.