               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.12.17.
            COM(2020) 814 final
            2020/0357(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió nevében az 1972. évi jegyzőkönyvvel módosított, 1961. évi Egységes Kábítószer Egyezmény és a pszichotrop anyagokról szóló, 1971. évi egyezmény szerinti anyagjegyzékekbe való felvétel tekintetében a Kábítószer-bizottság 64. ülésszakán képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT TÁRGYA

               E javaslat tárgya az ENSZ-nek az 1972. évi jegyzőkönyvvel módosított, 1961. évi Egységes Kábítószer Egyezménye és az ENSZ pszichotrop anyagokról szóló, 1971. évi egyezménye szerinti anyagjegyzékekbe való felvétel tekintetében a Kábítószer-bizottság 64. ülésszakán az Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat. A Kábítószer-bizottság 64. ülésszakára a tervek szerint 2021. április 12–16. között kerül sor.2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1. Az ENSZ-nek az 1972. évi jegyzőkönyvvel módosított, 1961. évi Egységes Kábítószer Egyezménye és az ENSZ pszichotrop anyagokról szóló, 1971. évi egyezménye

               Az Egyesült Nemzetek Szervezetének (ENSZ) az 1972. évi jegyzőkönyvvel módosított, 1961. évi Egységes Kábítószer Egyezménye (a továbbiakban: a Kábítószer Egyezmény)
                  1
                arra irányul, hogy összehangolt nemzetközi fellépéssel vegye fel a küzdelmet a kábítószerekkel való visszaéléssel szemben. Az intervenció és ellenőrzés két, egymással összefüggően működő formáját határozza meg. Először is, kizárólag orvosi és tudományos célokra kívánja korlátozni a kábítószerek birtoklását, alkalmazását, kereskedelmét, forgalmazását, behozatalát, kivitelét, gyártását és előállítását. Másodszor, a kábítószer-kereskedők visszatartását és elrettentését célzó nemzetközi együttműködéssel küzd a kábítószer-kereskedelem ellen.

               A pszichotrop anyagokról szóló, 1971. évi ENSZ-egyezmény (a továbbiakban: a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény)
                  2
                létrehozza a pszichotrop anyagok nemzetközi ellenőrzési rendszerét. Az egyezmény a kábítószerek körének diverzifikációjára és bővülésére reagálva ellenőrzéseket vezetett be számos szintetikus kábítószerre vonatkozóan, figyelembe véve egyrészt az azokkal való visszaélés lehetőségét, másrészt pedig terápiás értéküket.

               Valamennyi uniós tagállam részes fele az egyezményeknek, az Unió viszont nem.

               2.2.A Kábítószer-bizottság

               A Kábítószer-bizottság az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsának bizottsága, amelynek feladat- és jogkörét többek között a két egyezmény határozza meg. A bizottságot az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsa által kiválasztott 53 ENSZ-tagállam alkotja. 12 uniós tagállam
                  3
                a Kábítószer-bizottság tagja, amelyek 2021 márciusában szavazati joggal rendelkeznek majd. Az Unió megfigyelői státusszal rendelkezik a Kábítószer-bizottságban.

               2.3.A Kábítószer-bizottság tervezett jogi aktusa

               A Kábítószer-bizottság a kábítószer-függőséggel foglalkozó szakértői bizottság tanácsadása alapján eljáró Egészségügyi Világszervezet (WHO) ajánlásai alapján rendszeresen módosítja az egyezmények mellékleteibe foglalt anyagjegyzékeket.

               A WHO azt ajánlotta az ENSZ Főtitkárának, hogy egészítse ki az egyezményekhez csatolt jegyzékeket a tizenegy olyan anyag közül nyolccal, amelyeket a WHO kábítószer-függőséggel foglalkozó szakértői bizottsága kritikai elemzés alá vetett.

               A Kábítószer-bizottságnak a 2021. április 12–16. között Bécsben megrendezésre kerülő 64. ülésszakán határozatokat kell elfogadnia ezen anyagoknak az egyezményekhez csatolt jegyzékekbe való felvételéről.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az egyezmények jegyzékeinek változtatásai minden tagállam esetében közvetlen hatást gyakorolnak a kábítószer-ellenőrzés terén meglévő uniós jog tárgyi hatályára. A tiltott kábítószer-kereskedelem területén a bűncselekmények tényállási elemeire és a büntetésekre vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló, 2004. október 25-i 2004/757/IB tanácsi kerethatározat
                  4
                (a továbbiakban: a kerethatározat) 1. cikkének 1. pontja kimondja, hogy a kerethatározat alkalmazásában „kábítószer”: a Kábítószer Egyezmény vagy a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény hatálya alá tartozó anyagok bármelyike, valamint a kerethatározat mellékletében felsorolt anyagok bármelyike. Ezért a kerethatározatot alkalmazni kell a Kábítószer Egyezményhez és a pszichotrop anyagokról szóló egyezményhez csatolt jegyzékekben felsorolt anyagokra. Ezért az ezen egyezményekhez csatolt jegyzékek bármely változása – az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 3. cikke (2) bekezdésének megfelelően – közvetlenül érinti a közös uniós szabályokat, és módosítja azok hatályát. Ez nem függ attól, hogy a szóban forgó anyagot Unió-szerte ellenőrzés alatt áll-e
                  5
               .

               A kábítószer-függőséggel foglalkozó szakértői bizottság által felülvizsgált tizenegy anyag egyike az egész Unióban ellenőrzési intézkedések alá tartozik. Az izotonitazént felvették a „kábítószer” 2004/757/IB kerethatározat
                  6
                szerinti fogalommeghatározásába. Egy anyagot (MDMB-4en-PINACA) a Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja fokozott ellenőrzés alatt tart; erről az anyagról kockázatértékelési jelentés is készül. A további 9 anyagot a Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja ellenőrzi.

               Az uniós álláspont tervezetére irányuló bizottsági javaslat a WHO ajánlásainak támogatását javasolja, mivel ezek összhangban állnak a tudományos ismeretek jelenlegi állásával. Ami az új pszichoaktív anyagokat illeti, a Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontjának az új kábítószerekre vonatkozó európai adatbázisából származó információk is alátámasztják ezeknek az anyagoknak az egyezmények jegyzékeibe való felvételét.

               A Tanácsnak meg kell határoznia a Kábítószer-bizottság azon ülésein képviselendő uniós álláspontot, amelyeken döntenie kell az anyagok jegyzékéről. Az Unió megfigyelői státuszából adódó korlátozások miatt ezt az álláspontot a Kábítószer-bizottságban 2021 márciusában tagsággal rendelkező tagállamoknak kell képviselniük, amelyek a Kábítószer-bizottságban együttesen, az Unió érdekében járnak el. Az Unió nem részes fele ezeknek az egyezményeknek, azonban kizárólagos hatáskörrel rendelkezik ezen a területen.

               Ezért a Bizottság javaslatot tesz a Kábítószer-bizottság 64. ülésszakán a Kábítószer-bizottságban 2021 márciusában tagsággal rendelkező tagállamok által a Kábítószer Egyezmény és a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény szerinti anyagjegyzékekbe való felvétel tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő uniós álláspontra. A Bizottság most ötödik alkalommal terjeszt elő ilyen uniós álláspontra irányuló javaslatot
                  7
               . A Tanács elfogadta az uniós álláspontokat
                  8
               , és ez lehetővé tette, hogy az EU egységesen lépjen fel a nemzetközi anyagjegyzékekbe való felvétel tekintetében a Kábítószer-bizottság korábbi ülésein, mivel a Kábítószer-bizottságban részt vevő tagállamok az elfogadott uniós álláspontnak megfelelően az anyagoknak a jegyzékekbe való felvétele mellett szavaztak.

               4.JOGALAP

               4.1.Eljárási jogalap

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése attól függetlenül alkalmazandó, hogy az Unió tagja-e a szervnek vagy részes fele-e a megállapodásnak
                  9
               . A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  10
               .

               A Kábítószer-bizottság e cikk értelmében véve „megállapodással létrehozott szerv”, mivel az Egyesült Nemzetek Szervezetének egyik szerve, az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsa által létrehozott szerv, valamint a konkrét feladatkörét a Kábítószer Egyezmény és a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény alapján biztosították.

               A Kábítószer-bizottság jegyzékbevételi határozatai az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése értelmében vett „joghatással bíró jogi aktusok”. A Kábítószer Egyezmény és a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény szerint a Kábítószer-bizottság határozatai automatikusan kötelező erejűek, kivéve ha az egyik fél a vonatkozó határidőn belül határozat felülvizsgálata iránti kérelmet nyújt be az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsához
                  11
               . Az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsának az ügyre vonatkozó határozatai véglegesek. A Kábítószer-bizottság jegyzékbevételi határozatai az uniós jogból eredően az uniós jogrendben is joghatással rendelkeznek, mivel e határozatok meghatározó módon befolyásolhatják az uniós szabályozás, nevezetesen a 2004/757/IB tanácsi kerethatározat tartalmát. Az egyezmények jegyzékeinek változtatásai közvetlen hatást gyakorolnak ezen uniós jogi eszköz tárgyi hatályára.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül.

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a tiltott kábítószer-kereskedelemmel kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 83. cikkének (1) bekezdése, amely a több tagállamra kiterjedő vonatkozású, különösen súlyos bűncselekmények egyikeként említi a tiltott kábítószer-kereskedelmet, és felhatalmazza az Európai Parlamentet és a Tanácsot a bűncselekményi tényállásokra és a büntetési tételekre vonatkozó szabályozási minimumok meghatározására a tiltott kábítószer-kereskedelem területén.

               4.3.Változó geometria

               Dániára nézve kötelező a 2018. november 21-ig alkalmazandó 2004/757/IB tanácsi kerethatározat, amelynek 1. cikke kimondja, hogy „kábítószer”: a Kábítószer Egyezményben és a pszichotrop anyagokról szóló egyezményben foglalt anyagok bármelyike.

               Mivel a Kábítószer-bizottság jegyzékbevételi határozatai érintik a tiltott kábítószer-kereskedelem területére vonatkozó közös szabályokat, amelyek kötelezőek Dániára nézve, Dánia részt vesz a szóban forgó jegyzékbevételi határozatok elfogadásakor az Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról szóló tanácsi határozat elfogadásában.

               4.4.Következtetés

               E javaslat jogalapja az EUMSZ 83. cikkének (1) bekezdése, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével.

               5.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               A javaslatnak nincs költségvetési vonzata.

               2020/0357 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió nevében az 1972. évi jegyzőkönyvvel módosított, 1961. évi Egységes Kábítószer Egyezmény és a pszichotrop anyagokról szóló, 1971. évi egyezmény szerinti anyagjegyzékekbe való felvétel tekintetében a Kábítószer-bizottság 64. ülésszakán képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 83. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Egyesült Nemzetek Szervezetének (ENSZ) az 1972. évi jegyzőkönyvvel módosított, 1961. évi Egységes Kábítószer Egyezménye
                  12
                (a továbbiakban: a Kábítószer Egyezmény) 1975. augusztus 8-án hatályba lépett.

               (2)A Kábítószer Egyezmény 3. cikke értelmében a Kábítószer-bizottság dönthet bizonyos anyagoknak az említett egyezmény jegyzékeibe történő felvételéről. A jegyzékeket csupán az Egészségügyi Világszervezet (WTO) ajánlásainak megfelelően módosíthatja, azonban úgy is dönthet, hogy nem hajtja végre a WHO által ajánlott változtatásokat.

               (3)A pszichotrop anyagokról szóló, 1971. évi ENSZ-egyezmény (a továbbiakban: a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény)
                  13
                1976. augusztus 16-án hatályba lépett.

               (4)A pszichotrop anyagokról szóló egyezmény 2. cikke értelmében a Kábítószer-bizottság – a WHO ajánlásai alapján – dönthet bizonyos anyagoknak az említett egyezmény jegyzékeibe történő felvételéről vagy azokból való törléséről. A Kábítószer-bizottság széles mérlegelési jogkörrel rendelkezik a gazdasági, szociális, jogi, adminisztratív és egyéb tényezők figyelembevétele érdekében, azonban nem járhat el önkényesen.

               (5)A két egyezmény jegyzékeinek változtatásai közvetlen hatást gyakorolnak a kábítószer-ellenőrzés terén alkalmazandó uniós jog tárgyi hatályára. A 2004/757/IB tanácsi kerethatározatot
                  14
                alkalmazni kell az egyezményekhez csatolt jegyzékeiben felsorolt anyagokra. Ezért az egyezményekhez csatolt jegyzékek bármely változása – az Európai Unió működéséről szóló szerződés 3. cikke (2) bekezdésének megfelelően – közvetlenül érinti a közös uniós szabályokat, és módosítja azok hatályát.

               (6)A Kábítószer-bizottság az előzetes tervek szerint 2021. április 12–16. között Bécsben megrendezésre kerülő 64. ülésszakán várhatóan döntést hoz 8 új anyagnak az ENSZ-egyezmények jegyzékeibe való felvételéről.

               (7)Az Unió nem részes fele a Kábítószer Egyezménynek és a pszichotrop anyagokról szóló egyezménynek. Szavazati jogot nem biztosító megfigyelői státusszal rendelkezik a Kábítószer-bizottságban, amelyben tizenkét tagállam
                  15
                2021 márciusától szavazati joggal rendelkezik majd. Ezért a Tanácsnak fel kell hatalmaznia a tagállamokat az Unió álláspontjának képviseletére a Kábítószer Egyezmény, valamint a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény szerinti anyagjegyzékekbe való felvétel tekintetében, mivel az új anyagoknak az egyezmények jegyzékeibe való felvétele az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik.

               (8)A WHO azt ajánlotta, hogy egészítsék ki egy új anyaggal a Kábítószer Egyezményhez csatolt I. jegyzéket, négy új anyaggal a pszichotrop anyagokról szóló egyezményhez csatolt II. jegyzéket és három új anyaggal az ahhoz csatolt IV. jegyzéket.

               (9)A Kábítószer és Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja az 1920/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  16
                feltételei szerinti új pszichoaktív anyagként ellenőrzi a WHO kábítószer-függőséggel foglalkozó szakértői bizottsága (a továbbiakban: a szakértői bizottság) által elemzésnek alávetett és a WHO által jegyzékbe vételre javasolt valamennyi anyagot.

               (10)A szakértői bizottság értékelése szerint az izotonitazén (kémiai neve: N,N-dietil-2-[[4-(1-metiletoxi)fenil]metil]-5-nitro-1H-benzimidazol-1-etánamin) egy szintetikus opioid analgetikum, és közeli rokona az 1961. évi Kábítószer Egyezmény alapján nemzetközi ellenőrzés alá vont etonitazénnek és klonitazénnek. Az izotonitazént nem alkalmazzák gyógyászati célra, és gyógyszerként sem kapott forgalombahozatali engedélyt. Elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a tekintetben, hogy visszaélnek vagy valószínűleg visszaélnek az izotonitazénnel, és ez népegészségügyi és társadalmi problémának minősülhet, ami indokolttá teszi az anyag nemzetközi ellenőrzés alá vonását. A WHO ezért azt ajánlja, hogy az izotonitazént vegyék fel a Kábítószer Egyezmény I. jegyzékébe.

               (11)Az izotonitazént egy felhatalmazáson alapuló bizottsági irányelv
                  17
                révén felvették a „kábítószer” 2004/757/IB kerethatározat szerinti fogalommeghatározásába.

               (12)Ezért célszerű, hogy a tagállamok arra az álláspontra helyezkedjenek, hogy az izotonitazént fel kell venni a Kábítószer Egyezmény I. jegyzékébe.

               (13)A szakértői bizottság értékelése szerint az MDMB-4en-PINACA (kémiai neve: metil 3,3-dimetil-2-(1-(pent-4-én-1-il)-1H-indazol-3-karboxamid)butanoát) egy szintetikus kannabinoid. Az MDMB-4en-PINACA-t nem alkalmazzák gyógyászati célra, és gyógyszerként sem kapott forgalombahozatali engedélyt. Elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a tekintetben, hogy visszaélnek vagy valószínűleg visszaélnek az MDMB-4en-PINACA-val, és ez népegészségügyi és társadalmi problémának minősülhet, ami indokolttá teszi az anyag nemzetközi ellenőrzés alá vonását. A WHO ezért azt ajánlja, hogy az MDMB-4en-PINACA-t vegyék fel a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény II. jegyzékébe.

               (14)Az MDMB-4en-PINACA jelenlétét 20 tagállamban mutatták ki, és 14 tagállamban ellenőrzik. Kilenc halálesettel hozható kapcsolatba; 11, nem halálos kimenetelű mérgezéssel is összefüggésbe hozták. Az MDMB-4en-PINACA jelenleg részletes vizsgálat tárgyát képezi, amelynek eredményeként a Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja kockázatértékelési jelentést készít.

               (15)Ezért célszerű, hogy a tagállamok arra az álláspontra helyezkedjenek, hogy az MDMB-4en-PINACA-t fel kell venni a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény II. jegyzékébe.

               (16)A szakértői bizottság értékelése szerint a CUMYL-PeGACLONE (kémiai neve: 2-(1-metil-1-fenil-etil)-5-pentil-pirido[4,3-b]indol-1-on) egy szintetikus kannabinoid. Úgy tűnik, hogy a CUMYL-PeGACLONE-t nem engedélyezték gyógyászati célra, és gyógyszerként sem kapott forgalombahozatali engedélyt. Elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a tekintetben, hogy visszaélnek vagy valószínűleg visszaélnek a CUMYL-PeGACLONE-nal, és ez népegészségügyi és társadalmi problémának minősülhet, ami indokolttá teszi az anyag nemzetközi ellenőrzés alá vonását. A WHO ezért azt ajánlja, hogy a CUMYL-PeGACLONE-t vegyék fel a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény II. jegyzékébe.

               (17)A CUMYL-PeGACLONE jelenlétét tizenegy tagállamban mutatták ki, és legalább öt tagállamban ellenőrzik. Legalább három halálesettel hozható kapcsolatba, és hat, súlyos nemkívánatos eseményekkel összefüggésbe hozható biológiai mintában mutatták ki.

               (18)Ezért célszerű, hogy a tagállamok arra az álláspontra helyezkedjenek, hogy a CUMYL-PeGACLONE-t fel kell venni a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény II. jegyzékébe.

               (19)A szakértői bizottság értékelése szerint a flubromazolám (kémiai neve: 8-bróm-6-(2-fluorfenil)-1-metil-4H-[1,2,4]triazol[4,3-a][1,4]benzodiazepin) egy benzodiazepin típusú anyag. A flubromazolámot feszültségoldó tulajdonságai és csökkent nyugtató, hipnotikus és ataxikus mellékhatásai miatt kutatták, de úgy tűnik, hogy nem engedélyezték gyógyászati célra, és gyógyszerként sem kapott forgalombahozatali engedélyt. Elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a tekintetben, hogy visszaélnek vagy valószínűleg visszaélnek a flubromazolámmal, és ez népegészségügyi és társadalmi problémának minősülhet, ami indokolttá teszi az anyag nemzetközi ellenőrzés alá vonását. A WHO ezért azt ajánlja, hogy a flubromazolámot vegyék fel a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény IV. jegyzékébe.

               (20)A flubromazolám jelenlétét 15 tagállamban mutatták ki, és legalább hét tagállamban ellenőrzik. Két halálesettel és három, nem halálos kimenetelű mérgezéssel hozható kapcsolatba; 44, halálesettel összefüggésbe hozható biológiai mintában is kimutatták.

               (21)Ezért célszerű, hogy a tagállamok arra az álláspontra helyezkedjenek, hogy a flubromazolámot fel kell venni a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény IV. jegyzékébe.

               (22)A szakértői bizottság értékelése szerint a klonazolám (más néven: klonitrazolám; kémiai neve: 6-(2-klórfenil)-1-metil-8-nitro-4H-[1,2,4]triazol[4,3-a][1,4]benzodiazepin) egy benzodiazepin típusú anyag. Úgy tűnik, hogy a klonazolámot nem engedélyezték gyógyászati célra, és gyógyszerként sem kapott forgalombahozatali engedélyt. Elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a tekintetben, hogy visszaélnek vagy valószínűleg visszaélnek a klonazolámmal, és ez népegészségügyi és társadalmi problémának minősülhet, ami indokolttá teszi az anyag nemzetközi ellenőrzés alá vonását. A WHO ezért azt ajánlja, hogy a klonazolámot vegyék fel a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény IV. jegyzékébe.

               (23)A klonazolám jelenlétét 15 tagállamban mutatták ki, és legalább négy tagállamban ellenőrzik. Két halálesettel és öt, nem halálos kimenetelű mérgezéssel hozható összefüggésbe.

               (24)Ezért célszerű, hogy a tagállamok arra az álláspontra helyezkedjenek, hogy a klonazolámot fel kell venni a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény IV. jegyzékébe.

               (25)A szakértői bizottság értékelése szerint a diklazepám (más néven: Ro 5-3448; kémiai neve: 7-klór-5-(2-klórfenil)-1-metil-1,3-dihidro-2H-1,4-benzodiazepin-2-on) egy benzodiazepin típusú anyag. Úgy tűnik, hogy a diklazepámot nem engedélyezik gyógyászati célra, és gyógyszerként sem kapott forgalombahozatali engedélyt. Elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a tekintetben, hogy visszaélnek vagy valószínűleg visszaélnek a diklazepámmal, és ez népegészségügyi és társadalmi problémának minősülhet, ami indokolttá teszi az anyag nemzetközi ellenőrzés alá vonását. A WHO ezért azt ajánlja, hogy a diklazepámot vegyék fel a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény IV. jegyzékébe.

               (26)A diklazepám jelenlétét 16 tagállamban mutatták ki, és legalább nyolc tagállamban ellenőrzik. Legalább két halálesettel hozható kapcsolatba; 8, halálesettel összefüggésbe hozható biológiai mintában is kimutatták.

               (27)Ezért célszerű, hogy a tagállamok arra az álláspontra helyezkedjenek, hogy a diklazepámot fel kell venni a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény IV. jegyzékébe.

               (28)A szakértői bizottság értékelése szerint a 3-MeO-PCP (kémiai neve: 1-[1-(3-metoxifenil)ciklohexil]piperidin) egy disszociatív típusú anyag. Úgy tűnik, hogy a 3-MeO-PCP-t nem engedélyezik gyógyászati célra, és gyógyszerként sem kapott forgalombahozatali engedélyt. Elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a tekintetben, hogy visszaélnek vagy valószínűleg visszaélnek a 3-MeO-PCP-vel, és ez népegészségügyi és társadalmi problémának minősülhet, ami indokolttá teszi az anyag nemzetközi ellenőrzés alá vonását. A WHO ezért azt ajánlja, hogy a 3-MeO-PCP-t vegyék fel a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény II. jegyzékébe.

               (29)A 3-MeO-PCP jelenlétét 18 tagállamban mutatták ki, és legalább nyolc tagállamban ellenőrzik. Legalább hét halálesettel és öt, nem halálos kimenetelű mérgezéssel hozható kapcsolatba; 18, súlyos nemkívánatos eseménnyel összefüggésbe hozható biológiai mintában is kimutatták.

               (30)Ezért célszerű, hogy a tagállamok arra az álláspontra helyezkedjenek, hogy a 3-MeO-PCP-t fel kell venni a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény II. jegyzékébe.

               (31)A szakértői bizottság értékelése szerint a difenidin (kémiai neve: 1-(1,2-difeniletil)piperidin) egy disszociatív típusú anyag. Úgy tűnik, hogy a difenidint nem engedélyezik gyógyászati célra, és gyógyszerként sem kapott forgalombahozatali engedélyt. Elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a tekintetben, hogy visszaélnek vagy valószínűleg visszaélnek a difenidinnel, és ez népegészségügyi és társadalmi problémának minősülhet, ami indokolttá teszi az anyag nemzetközi ellenőrzés alá vonását. A WHO ezért azt ajánlja, hogy a difenidint vegyék fel a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény II. jegyzékébe.

               (32)A difenidin jelenlétét 17 tagállamban mutatták ki, és legalább nyolc tagállamban ellenőrzik. Legalább két, súlyos nemkívánatos eseménnyel hozható kapcsolatba, és öt, súlyos nemkívánatos eseményekkel összefüggésbe hozható biológiai mintában mutatták ki.

               (33)Ezért célszerű, hogy a tagállamok arra az álláspontra helyezkedjenek, hogy a difenidint fel kell venni a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény II. jegyzékébe.

               (34)Helyénvaló meghatározni az Unió által a Kábítószer-bizottságban képviselendő álláspontot, mivel a nyolc anyag jegyzékbe vételével kapcsolatos határozatokra vonatkozó döntések meghatározó módon befolyásolják majd az uniós szabályozás, nevezetesen a 2004/757/IB kerethatározat tartalmát.

               (35)Az Unió álláspontját azon tagállamok képviselik együttesen eljárva, amelyek tagjai a Kábítószer-bizottságnak.

               (36)Dániára nézve a 2004/757/IB kerethatározat a 2018. november 21-ig alkalmazandó formájában kötelező, ezért részt vesz ennek a határozatnak az elfogadásában és alkalmazásában.

               (37)Írországra nézve a 2004/757/IB kerethatározat kötelező, ezért részt vesz ennek a határozatnak az elfogadásában és alkalmazásában,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A tagállamoknak az Unió nevében az e határozat mellékletében foglaltaknak megfelelő álláspontot kell képviselniük a Kábítószer-bizottság 64. ülésszakán, 2021. április 12–16-án, amikor a testület eleget tesz annak a felszólításnak, hogy fogadjon el olyan határozatokat, amelyek további anyagokkal egészítik ki az ENSZ 1972. évi jegyzőkönyvvel módosított, 1961. évi Egységes Kábítószer Egyezményének, valamint a pszichotrop anyagokról szóló, 1971. évi ENSZ-egyezménynek a jegyzékeit.

               2. cikk

               Az 1. cikkben említett álláspontot azon tagállamok képviselik együttesen eljárva, amelyek tagjai a Kábítószer-bizottságnak.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a Szerződéseknek megfelelően a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                        a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Az Egyesült Nemzetek Szerződéseinek Tára, 978. kötet, 14152. szám.

                     (2)

                        Az Egyesült Nemzetek Szerződéseinek Tára, 1019. kötet, 14956. szám.

                     (3)

                        Ausztria, Belgium, a Cseh Köztársaság, Franciaország, Hollandia, Horvátország, Lengyelország, Magyarország, Németország, Olaszország, Spanyolország és Svédország.

                     (4)

                        HL L 335., 2004.11.11., 8. o., a 2004/757/IB tanácsi kerethatározatnak a kábítószer fogalommeghatározása új pszichoaktív anyagokkal való kiegészítése céljából történő módosításáról és a 2005/387/IB tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. november 15-i (EU) 2017/2103 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 305., 2017.11.21., 12. o.) módosított szövegváltozatában.

                     (5)

                        Lásd a kerethatározat mellékletét.

                     (6)

                        A Bizottság (EU) 2020/1687 felhatalmazáson alapuló irányelve (2020. szeptember 2.) a 2004/757/IB tanácsi kerethatározat mellékletének a „kábítószer” fogalommeghatározását az N,N-dietil-2-[[4-(1-metiletoxi)fenil]metil]-5-nitro-1H-benzimidazol-1-etánamin (izotonitazén) új pszichoaktív anyaggal kiegészítő módosításáról (HL L 379., 2020.11.13., 55. o.).

                     (7)

                        COM(2017) 72 final; COM(2018) 31 final; COM(2018) 862 final; COM(2019) 631 final.

                     (8)

                        A Tanács az álláspontokat 2017. március 7-én, 2018. február 27-én, 2019. március 5-én és 2020. február 11-én fogadta el.

                     (9)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. pont.

                     (10)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (11)

                        A Kábítószer Egyezmény 3. cikkének (7) bekezdése; a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény 2. cikkének (7) bekezdése.

                     (12)

                        Az Egyesült Nemzetek Szerződéseinek Tára, 978. kötet, 14152. szám.

                     (13)

                        Az Egyesült Nemzetek Szerződéseinek Tára, 1019. kötet, 14956. szám.

                     (14)

                        A Tanács 2004/757/IB kerethatározata (2004. október 25.) a tiltott kábítószer-kereskedelem területén a bűncselekmények tényállási elemeire és a büntetésekre vonatkozó minimumszabályok megállapításáról (HL L 335., 2004.11.11., 8. o.).

                     (15)

                        Ausztria, Belgium, a Cseh Köztársaság, Franciaország, Hollandia, Horvátország, Lengyelország, Magyarország, Németország, Olaszország, Spanyolország és Svédország.

                     (16)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1920/2006/EK rendelete (2006. december 12.) a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjáról (HL L 376., 2006.12.27., 1. o.).

                     (17)

                        A Bizottság (EU) 2020/1687 felhatalmazáson alapuló irányelve (2020. szeptember 2.) a 2004/757/IB tanácsi kerethatározat mellékletének a „kábítószer” fogalommeghatározását az N,N-dietil-2-[[4-(1-metiletoxi)fenil]metil]-5-nitro-1H-benzimidazol-1-etánamin (izotonitazén) új pszichoaktív anyaggal kiegészítő módosításáról, C(2020) 5897 final, (HL L 379., 2020.11.13., 55. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.12.17.
            COM(2020) 814 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Európai Unió nevében az 1972. évi jegyzőkönyvvel módosított, 1961. évi Egységes Kábítószer Egyezmény és a pszichotrop anyagokról szóló, 1971. évi egyezmény szerinti anyagjegyzékekbe való felvétel tekintetében a Kábítószer-bizottság 64. ülésszakán képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               A Kábítószer-bizottságban tagsággal rendelkező, az Unió érdekében együttesen eljáró tagállamok által a Kábítószer-bizottság az előzetes tervek szerint 2021. április 12–16. között tartandó 64. ülésszakán az anyagok ellenőrzésének hatályát érintő változtatások tekintetében képviselendő álláspont:

               1.Az izotonitazént fel kell venni a Kábítószer Egyezmény I. jegyzékébe;

               2.az MDMB-4en-PINACA-t fel kell venni a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény II. jegyzékébe;

               3.a CUMYL-PeGACLONE-t fel kell venni a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény II. jegyzékébe;

               4.a flubromazolámot fel kell venni a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény IV. jegyzékébe;

               5.a klonazolámot fel kell venni a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény IV. jegyzékébe;

               6.a diklazepámot fel kell venni a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény IV. jegyzékébe;

               7.a 3-MeO-PCP-t fel kell venni a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény II. jegyzékébe;

               8.a difenidint fel kell venni a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény II. jegyzékébe.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.12.17.
            COM(2020) 847 final
            2020/0376(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a polgári légi járművekhez nyújtott exporthitelekről szóló ágazati megállapodás tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által a polgári légi járművekhez nyújtott exporthitelekről szóló ágazati megállapodás (a továbbiakban: légijármű-ágazati megállapodás, Aircraft Sector Understanding vagy ASU) tekintetében az ASU 4. részének 3. szakaszával összhangban tervezett közös állásponttal (Common Line) kapcsolatban képviselendő álláspont megállapításáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.A polgári légi járművekhez nyújtott exporthitelekről szóló ágazati megállapodás

               A légijármű-ágazati megállapodás célja, hogy a 4. cikkének a) pontjában meghatározott légi járművek, valamint a kapcsolódó áruk és szolgáltatások értékesítésével vagy bérlésével kapcsolatos hivatalosan támogatott exporthitelek kiszámítható, következetes és átlátható alkalmazásához keretet nyújtson. A légijármű-ágazati megállapodás 2011. február 1-jén lépett hatályba.

               A légijármű-ágazati megállapodás a hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló megállapodás (a továbbiakban: exporthitel-megállapodás) III. mellékletét képezi. Ez utóbbi megállapodás igazgatási szempontból az OECD részét képezi, és azt az OECD exporthitel-titkársága támogatja. Mindazonáltal sem az exporthitel-megállapodás, sem a légijármű-ágazati megállapodás nem OECD-jogszabály
                  1
               .

               Az Európai Unió részes fele mind az exporthitel-megállapodásnak, mind pedig a légijármű-ágazati megállapodásnak, és mindkettőt a 2011. november 16-i 1233/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  2
                ültette át a közösségi vívmányokba. Ezért az exporthitel-megállapodás és a légijármű-ágazati megállapodás az uniós jog értelmében jogilag kötelező erejű.

               2.2.Az ASU részes felei

               A légijármű-ágazati megállapodásának jelenleg tíz részes fele van (a továbbiakban: az ASU részes felei): Az Amerikai Egyesült Államok, Ausztrália, Brazília, az Európai Unió, Japán, Kanada, Korea, Norvégia, Svájc és Új-Zéland. Az ASU részes felei dönthetnek az ASU módosításairól, és az ASU 4. részének 3. szakaszával összhangban elfogadhatnak közös álláspontokat. A döntéseket konszenzussal születnek, így ha valamelyik részes fél kifogást emel, az ASU módosítása vagy a közös álláspont nem fogadható el.

               Az Uniót az Európai Bizottság képviseli az ASU részes feleinek ülésein, valamint a felek írásbeli döntéshozatali eljárásaiban.

               A közös álláspont az ASU egyik eszköze, amely lehetővé teszi a feleknek, hogy kivételes esetben eltérjenek az ASU rendelkezéseitől egy adott ügylet tekintetében, vagy – ideiglenesen – nem meghatározott számú ügylet esetében. A közös álláspontok írásbeli eljárásban hallgatással is elfogadhatók, mivel a hallgató felet úgy kell tekinteni, hogy elfogadta a közös álláspontra vonatkozó javaslatot. Ugyanez vonatkozik arra is, ha egy részes fél azt jelzi, hogy nincs álláspontja. A közös álláspontra vonatkozó javaslatra elvileg 20 naptári napon belül kell válaszolni (az ASU 29. cikke). Az OECD exporthitel-titkársága tájékoztatja a feleket arról, hogy a közös álláspontot elfogadták-e, és az elfogadott közös álláspont a bejelentéstől számított három naptári napon belül hatályba lép-e (az ASU 32. cikke).

               2.3.Az ASU részes feleinek tervezett jogi aktusa

               A tervezett intézkedés egy közös álláspontra vonatkozó javaslat lenne, amely az ASU 4. részének 3. szakaszával összhangban lenne benyújtva az ASU résztvevőinek. A javasolt közös álláspont sürgős és kivételes intézkedés lenne a Covid19 egészségügyi válságból eredő gazdasági visszaesésre való reagálás és a válság által az európai polgári légi közlekedési ágazatra gyakorolt súlyos hatás csökkentése érdekében (részletesebben lásd az alábbi 3. szakaszt). A javasolt közös álláspont – elfogadása esetén – átmenetileg módosítaná az ASU tőketörlesztésre vonatkozó rendelkezését (az ASU 13. cikke), ami következésképpen – mivel uniós jogról van szó – joghatásokat váltana ki az EU-ban is (lásd a fenti 2.1 szakaszt).

               Tekintettel az intézkedés sürgősségi jellegére, a javaslatot a lehető leghamarabb be kellene nyújtani, megállapodás esetén pedig a tervezett közös álláspontnak valamennyi részes fél tekintetében a lehető leghamarabb alkalmazandónak kell lennie. Az ASU-ban meghatározott 20 napos hallgatólagos beleegyezési eljárás eredményeként (lásd a fenti 2.2 szakaszt) a felek a közös álláspont végleges változataként automatikusan elfogadhatják a közös álláspontra vonatkozó uniós javaslatot, ha nem emelnek kifogást, és a javaslat az eljárás lezárását követően három nappal hatályba is léphet.

               A fentiek fényében helyénvaló az Unió javaslatát egy megállapodással létrehozott szervben az Unió által képviselendő álláspontként meghatározni, mivel a határozat kötelező érvényű lesz az Unióra nézve, és hatással lesz az uniós jogra az 1233/2011/EU rendelet 1. cikke értelmében, amely kimondja, hogy a „hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) iránymutatásait az Unióban alkalmazni kell. A megállapodás szövegét csatolták e rendelethez.”

               A közös álláspontra vonatkozó eljárást az ASU résztvevői várhatóan 2021 januárjában kezdik meg és 2021 februárjában fejezik be.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               A tervezett közös álláspont lehetővé tenné az ASU részes feleinek, hogy ideiglenesen támogassák saját polgárilégijármű-gyártóikat, amelyek üzleti tevékenységét a Covid19 kitörését követően az új légi járművek és hajtóművek üzemeltetőinek és vevőinek rövid távú likviditási problémái fenyegetik. Jelenleg a legtöbb – ha nem az összes – légitársaság jelentős bevételcsökkenéssel néz szembe, és ezek a vállalatok a koronavírus-válságot követő kilábalás során továbbra is törékeny likviditási helyzetben lesznek, hiszen kezelniük kell a válság pénzügyi utóhatásait és a csökkent keresletet.

               A javasolt közös álláspont konkrétan lehetővé tenné az új légi járművek és hajtóművek vásárlóinak, hogy a szállítást követően 12, illetve – bizonyos feltételek teljesülése esetén – 18 hónappal elhalasszák a hitel tőketörlesztéseinek megkezdését, miközben a gyártóknak is lehetővé tenné, hogy a következő 12 hónapban leszállított új légi járművekért és hajtóművekért megkapják a kifizetéseket. A közös álláspont érvényessége 12 hónap.

               Figyelembe véve, hogy a tervezett közös álláspont célja a Covid19 egészségügyi válság által az európai polgári légiközlekedési ágazatra gyakorolt súlyos hatás csökkentése, és hogy az Unió az e közös álláspontra vonatkozó javaslat előterjesztését tervezi, az Unió által képviselendő álláspont az e határozat mellékletében szereplő javaslattervezet elfogadása és támogatása.

               3.1.Eljárási jogalap

               3.1.1.Elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint ugyan nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által […] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  3
               .

               3.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Az ASU részes felei által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. A tervezett jogi aktus joghatással bír a hivatalosan támogatott exporthitelek terén bizonyos iránymutatások alkalmazásáról, valamint a 2001/76/EK és a 2001/77/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. november 16-i 1233/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 1. cikke értelmében, amely kimondja, hogy a „hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) iránymutatásait az Unióban alkalmazni kell. A megállapodás szövegét csatolták e rendelethez.”

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               3.2.Anyagi jogalap

               3.2.1.Elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatok anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül.

               3.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a közös kereskedelempolitikával kapcsolatos. Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja a 207. cikk.

               3.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével összefüggésben értelmezett 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése.

               4.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Mivel az ASU részes feleinek jogi aktusa módosítani fogja a légijármű-ágazati megállapodást, elfogadását követően helyénvaló kihirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2020/0376 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a polgári légi járművekhez nyújtott exporthitelekről szóló ágazati megállapodás tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A polgári légi járművekhez nyújtott exporthitelekről szóló ágazati megállapodást (a továbbiakban: légijámű-ágazati megállapodás, Aircraft Sector Understanding vagy ASU) – amely a hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló megállapodás III. mellékletét képezi – átültették, és így azt az 1233/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  4
                jogilag kötelező erejűvé tette az Európai Unióban.

               (2)A légijármű-ágazati megállapodás részes felei (a továbbiakban: az ASU részes felei) az ágazati megállapodás 4. részének 3. szakaszával összhangban írásbeli eljárással határoznak az Európai Unió közös álláspontra vonatkozó javaslatáról annak érdekében, hogy a jelenlegi és a kialakuló Covid19 gazdasági visszaesésre figyelemmel lehetővé tegyék az új légi járművek és hajtóművek vevőinek a tőketörlesztés ideiglenes elhalasztását.

               (3)Helyénvaló az Unió javaslatát az Unió által az ASU részes feleinek írásbeli eljárása során képviselendő álláspontként meghatározni, mivel a határozat meghatározó módon befolyásolhatja az uniós jog tartalmát a hivatalosan támogatott exporthitelek terén bizonyos iránymutatások alkalmazásáról, valamint a 2001/76/EK és a 2001/77/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. november 16-i 1233/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet révén.

               (4)A közös álláspontra vonatkozó javaslat lehetővé tenné az ASU 8. cikke a) pontjának 1. alpontjában meghatározott új légi járművek vevőinek, valamint az ASU 20. cikkének a), b) és c) pontjában meghatározott tartalék hajtóművekre és tartalék alkatrészekre vonatkozó támogatás vevőinek, hogy a szállítást követően 12, illetve – bizonyos feltételek teljesülése esetén – 18 hónappal elhalasszák a hitel tőketörlesztését. Erre a rendkívüli intézkedésre azért van szükség, hogy reagálni lehessen a Covid19 egészségügyi válságból eredő gazdasági visszaesésre, és csökkenteni lehessen a válságnak a polgári légi közlekedési ágazatra gyakorolt súlyos hatását, amelynek üzleti tevékenységét az új légi járművek és hajtóművek üzemeltetőinek és vevőinek rövid távú likviditási problémái fenyegetik,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A légijármű-ágazati megállapodás 4. részének 3. szakaszával összhangban a közös álláspontra vonatkozó javaslattal kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont e határozat mellékletén alapul.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Az OECD-egyezmény 5. cikkében meghatározottak szerint.

                     (2)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1233/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a hivatalosan támogatott exporthitelek terén bizonyos iránymutatások alkalmazásáról, valamint a 2001/76/EK és a 2001/77/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 326., 2011.12.8., 45. o.).

                     (3)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (4)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1233/2011/EU rendelete (2011. november 16.) a hivatalosan támogatott exporthitelek terén bizonyos iránymutatások alkalmazásáról, valamint a 2001/76/EK és a 2001/77/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 326., 2011.12.8., 45. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.12.17.
            COM(2020) 847 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            a polgári légi járművekhez nyújtott exporthitelekről szóló ágazati megállapodás tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               Az EU javaslata egy az ASU 28. skk. cikke szerinti közös álláspontra – törlesztés halasztása

               1.Hivatkozási szám: EU [•]/2020

               2.Importáló ország neve: több

               3.Az ügylet leírása: Új légi járművek és tartalék hajtóművek hivatalos támogatása

               4.A közös álláspontra irányuló javaslat: két alternatív törlesztési konstrukció ideiglenes hozzáadása az ASU 13. cikkének a) pontjához

               5.Az ismert ajánlattevők állampolgársága és neve: tárgytalan

               6.A pályázati/ajánlattételi időszak zárónapja: tárgytalan

               7.Egyéb információ:

               Háttér-információk:

               Az EU a jelenlegi és a kialakuló Covid19-válság fényében javaslatot tesz egy azonnal hatályba lépő ideiglenes közös álláspontra az új légi járművek és hajtóművek üzemeltetőit és vásárlóit érintő rövid távú likviditási problémák kezelése érdekében. Egyértelmű, hogy a legtöbb – ha nem az összes – légitársaság jelentős bevételcsökkenéssel néz szembe, és ezek a vállalatok még a koronavírus-válságot követő kilábalási időszakban is sokkal törékenyeb likviditási helyzetben lesznek, hiszen kezelniük kell a válság pénzügyi utóhatásait, és egy ideig még csökkent keresletet tapasztalhatnak.

               A javasolt közös álláspont célja, hogy enyhítse a válságnak a nemzeti gyártókra gyakorolt lehetséges pénzügyi hatását azáltal, hogy lehetővé teszi a részes feleknek olyan finanszírozási feltételeket kínálását, amelyek megfelelnek a légijármű-ágazati megállapodás elveinek, miközben a jelenleg megfigyelhető konkrét rövid távú likviditási hatást is kezelik.

               ·Általános feltételek

               A javaslat célja a probléma orvoslása azáltal, hogy a vásárlóknak ideiglenesen lehetővé teszi, hogy 12 vagy 18 hónappal elhalasszák a tőketörlesztést, miközben a gyártóknak is lehetővé teszi, hogy a következő 12 hónapban leszállított új légi járművekért és hajtóművekért megkapják a kifizetéseket.

               ·A környezetvédelmi bónusz indoklása

               A kivételes körülmények miatt a vevők és a hitelfelvevők rendkívül szűk finanszírozási pozícióval rendelkeznek a kereslet hirtelen visszaesése miatt. Ebben az összefüggésben a vevők és a hitelfelvevők további 6 hónapos halasztásra jogosultak. Cserébe arra kapnak ösztönzést, hogy fogadják el az üvegházhatásgáz-kibocsátás nyomon követésére és csökkentésére irányuló intézkedésekkel kapcsolatos legjobb gyakorlatokat.

               Az egyes exporthitel-ügynökségek által az ügyletre vonatkozóan végzett átfogó kockázatelemzést követően az első tőkerészlet törlesztése legkésőbb a hiteltörlesztés kezdő időpontját követő 18 hónappal kezdődik, a kamatrészletek törlesztése pedig a hiteltörlesztés kezdő időpontját követő három hónappal – vagy előzetes bejelentés alapján legkésőbb hat hónappal – kezdődik, ha évente nyilvánosan rendelkezésre áll egy nyomonkövetési és egy csökkentési vagy ellentételezési terv (a továbbiakban: az üvegházhatásúgáz-kibocsátási terv), amely a következőket tartalmazza:

               i.az üvegházhatásúgáz-kibocsátás nyomon követése elismert és elfogadható módszertan alkalmazásával;

               és

               ii.az üvegházhatásúgáz-kibocsátásra vonatkozó mennyiségi célkitűzés, valamint az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése vagy ellentételezése érdekében már meglévő vagy végrehajtandó intézkedések nyilvánosságra hozatala.

               A vevők vagy hitelfelvevők akkor is jogosultak lehetnek a fent leírt további 6 hónapos meghosszabbításra, ha az üvegházhatásúgáz-kibocsátásra vonatkozó terv ugyan még nem készült el és nem érhető el nyilvánosan, de a kérelem benyújtásakor kifejezetten vállalják, hogy azt az alternatív visszafizetési konstrukció 12 hónapja alatt észszerű időn belül elfogadják, és biztosítják a megfelelő nyilvánosságra hozatalát.

               Ha a vevő vagy hitelfelvevő az alternatív törlesztési konstrukció 12 hónapja alatt nem hoz nyilvánosságra ilyen jelentést vagy tervet, akkor az általános feltételeket kell alkalmazni, és az első tőkerészletet legkésőbb a hiteltörlesztés kezdő időpontját követő 12 hónapon belül meg kell fizetni.

               Javaslat:

               Javasolt, hogy egy közös álláspont révén az ASU 13. cikkének a) pontja (Tőketörlesztés és kamatfizetés) alapján egy 12 hónapos időtartamra álljon a részes felek rendelkezésére egy alternatív visszafizetési konstrukció. A részes fél rendelkezésére álló új törlesztési konstrukció a következőképpen lenne meghatározva:

               13. a)A részes felek a tőketörlesztésre és a kamatfizetésre az alábbi 1., 2., 3. és 4. alpontban meghatározottak szerinti konstrukciót alkalmazzák:

               1.…az ASU-ban meghatározottak szerint.

               2.…az ASU-ban meghatározottak szerint.

               3.Előzetes bejelentés alapján, a kombinált tőke- és kamattörlesztést egyenlő részletekben kell teljesíteni:

               a)a részletek legalább háromhavi gyakorisággal fizetendők, és:

               i.az első tőkerészletet a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számítva legkésőbb 12 hónapon belül kell megfizetni. A kétségek elkerülése végett az 1. vagy 2. alpont szerint rendesen az első 12 hónapon belül esedékes tőkefizetéseket arányosan kell alkalmazni a 3. alpont szerinti tőkerészletekre.

               ii.vagy másik lehetőségként, és ha a vevő vagy a hitelfelvevő

               –nyilvánosságra hoz egy éves jelentést, amely tartalmazza az üvegházhatásúgáz-kibocsátás nyomon követését és az ilyen kibocsátások csökkentésére vagy ellentételezésére vonatkozó tervet (a továbbiakban: üvegházhatásúgáz-kibocsátási terv);

               vagy

               –a kérelem benyújtásakor hivatalosan vállalja, hogy a fenti 3. alpont a) alpontjának i. alpontja szerinti alternatív visszafizetési konstrukció 12 hónapja alatt észszerű időn belül elfogad egy ilyen tervet, és biztosítja annak megfelelő nyilvánosságra hozatalát;

               Az első tőkerészletet a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számítva legkésőbb 18 hónapon belül kell megfizetni. A kétségek elkerülése végett az 1. vagy 2. alpont szerint rendesen az első 18 hónapon belül esedékes tőkefizetéseket arányosan kell alkalmazni a 3. alpont szerinti tőkerészletekre.

               Ha a vevő vagy hitelfelvevő az alternatív törlesztési konstrukció 12 hónapja alatt nem hoz nyilvánosságra ilyen jelentést vagy tervet, akkor az első tőkerészletet a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számítva legkésőbb 12 hónapon belül meg kell fizetni.

               b)a kamatrészletek legalább háromhavi gyakorisággal fizetendők úgy, hogy az első részletet a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számítva legkésőbb 3 hónapon belül kell megfizetni.

               c)másik lehetőségként a tőke- és kamatrészletek hathavi gyakorisággal fizethetők úgy, hogy az a) alpont ii. alpontja szerinti első tőkerészletet a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számítva legkésőbb 12 hónapon vagy legkésőbb 18 hónapon belül kell megfizetni, a kamatrészletek pedig legkésőbb a hiteltörlesztés kezdő időpontját követően hat hónappal fizetendők. Ebben az esetben a II. függelékkel összhangban a számított minimális kockázati díjra 15 %-os felárat kell alkalmazni.

               d)változó kamatozású ügyletek esetében a tőketörlesztési konstrukciót legfeljebb öt munkanappal a folyósítás időpontját megelőzően, az akkor érvényes változó vagy csereügyleti kamat alapján a teljes futamidőre meg kell határozni.

               4.Előzetes bejelentés alapján, a tőketörlesztést egyenlő részletekben, a csökkenő egyenlegek után fizetendő kamatokkal kell teljesíteni:

               a)a tőkerészletek legalább háromhavi gyakorisággal fizetendők, és:

               i.az első részletet a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számítva legkésőbb 12 hónapon belül kell megfizetni. A kétségek elkerülése végett az 1. vagy 2. alpont szerint rendesen az első 12 hónapon belül esedékes tőkefizetéseket arányosan kell alkalmazni a 4. alpont szerinti tőkerészletekre.

               ii.vagy másik lehetőségként, ha a vevő vagy a hitelfelvevő

               –nyilvánosságra hoz egy éves jelentést, amely tartalmazza az üvegházhatásúgáz-kibocsátás nyomon követését és az ilyen kibocsátások csökkentésére vagy ellentételezésére vonatkozó tervet;

               vagy

               –a kérelem benyújtásakor hivatalosan vállalja, hogy a fenti 4. alpont a) alpontjának i. alpontja szerinti alternatív visszafizetési konstrukció 12 hónapja alatt észszerű időn belül elfogad egy ilyen tervet, és biztosítja annak megfelelő nyilvánosságra hozatalát;

               Az első tőkerészletet a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számítva legkésőbb 18 hónapon belül kell megfizetni. A kétségek elkerülése végett az 1. vagy 2. alpont szerint rendesen az első 18 hónapon belül esedékes tőkefizetéseket arányosan kell alkalmazni a 4. alpont szerinti tőkerészletekre.

               Ha a vevő vagy hitelfelvevő az alternatív törlesztési konstrukció 12 hónapja alatt nem hoz nyilvánosságra ilyen jelentést vagy tervet, akkor az első tőkerészletet a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számítva legkésőbb 18 hónapon belül meg kell fizetni.

               b)a kamatrészletek legalább háromhavi gyakorisággal fizetendők úgy, hogy az első részletet a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számítva legkésőbb 3 hónapon belül kell megfizetni.

               c)másik lehetőségként a tőke- és kamatrészletek hathavi gyakorisággal fizethetők úgy, hogy az a) alpont ii. alpontja szerinti első tőkerészletet a hiteltörlesztés kezdő időpontjától számítva legkésőbb 12 hónapon vagy legkésőbb 18 hónapon belül kell megfizetni, a kamatrészletek pedig legkésőbb a hiteltörlesztés kezdő időpontját követően hat hónappal fizetendők. Ebben az esetben a II. függelékkel összhangban a számított minimális kockázati díjra 15 %-os felárat kell alkalmazni.

               Hatály:

               Javasolt, hogy a közös álláspont:

                        i.

                        2020. november 1-től tizenkét hónapig legyen alkalmazandó;

                        ii.

                        csak az ASU 8. cikke a) pontjának 1. alpontjában meghatározott új légi járművekre, valamint 20. cikke a), b) és c) pontjában meghatározott tartalék hajtóművek és tartalék alkatrészek támogatására vonatkozzék;

                        iii.

                        ne vonatkozzék azokra a légi járművekre, amelyeket nem jövedelemtermelő műveletekre használnak személy- vagy áruszállítással, vagy operatív lízinggel;

                        iv.

                        csak a fenti ii. pontban meghatározott olyan új üzleti tevékenységekre vonatkozzék, amelynél a hivatalos támogatást a közös álláspont időbeli hatályán belül nyújtják;

                        v.

                        csak a ii. pont szerint meghatározott azon légi járművekre és hajtóművekre vonatkozzék, amelyeket 2020. március 11-én vagy azt megelőzően végrehajtott adásvételi megállapodások alapján rendeltek;

                        vi.

                        a 8. cikk b) pontjában meghatározott ideiglenes finanszírozási megállapodások esetében rugalmasság csak akkor legyen megengedett, ha a szállítás és az ideiglenes finanszírozási megállapodás egyaránt a közös álláspont időbeli hatályán belül történik;

                        vii.

                        legyen hozzáférhető valamennyi vevő vagy hitelfelvevő számára, amennyiben az a részes fél rendelkezésére bocsát egy cash flow-hatáselemzést, amely bemutatja, hogy miért van szükség a közös álláspontra;

                        viii.

                        késedelmes szállítás esetén is alkalmazható legyen, amennyiben a tényleges szállítás legkésőbb a közös álláspont tényleges lejárati időpontját követő 90 napon belül megtörténik; és

                        ix.

                        nem érintse az ASU egyéb feltételeinek alkalmazását, amelyeket továbbra is alkalmazni kell.

               A kétségek elkerülése végett a javasolt közös álláspont alkalmazása nem változtat azon, hogy a részes felek az ASU 7. cikkével összhangban megállapodhatnak a veszteség minimalizálására irányuló intézkedésekről.

               Késedelmes szállítás:

               Amennyiben valamely részes fél kötelezettségvállalást bocsát ki arra, hogy a javasolt közös állásponttal összhangban hivatalos támogatást nyújt egy szállításhoz, és az említett szállítás a közös álláspont tényleges lejárati időpontján túlra tolódik, a részes fél mindaddig eleget tehet az eredeti kötelezettségvállalás feltételeinek, amennyiben a tényleges szállítás legkésőbb a közös álláspont tényleges lejárati időpontját követő 90 napon belül megtörténik.

               Az a részes fél, amely késedelmes szállítás esetén meg kívánja hosszabbítani a közös álláspont feltételeinek rendelkezésreállási időszakát, a kötelezettségvállalás kibocsátását követő értesítésben kifejti a meghosszabbítás elfogadásának okait.

               Szállítás 2020. november 1. és a közös álláspont elfogadásának időpontja között

               Azok a vevők vagy hitelfelvevők, akik 2020. november 1. és a közös álláspont elfogadásának időpontja között hivatalos támogatással vesznek át légi járművet, jogosultak lesznek a hivatalos támogatási ügylet feltételeit úgy módosítani, hogy a közös álláspont feltételei alkalmazandók legyenek, minden esetben a részt vevő exporthitel-ügynökségeknek az ügylet támogatásához való hozzájárulását követően és az alábbi bekezdés szerinti kiegészítő kockázati díj kifizetése után.

               Minimális kockázati díjak:

               Az ASU II. függelékében meghatározott kockázatidíj-szabályokat továbbra is alkalmazni kell a közös álláspont alapján támogatott ügyletekre. A fent ismertetett javaslatnak megfelelő új konstrukció kialakítása azzal a hatással jár, hogy növeli az ügylet súlyozott átlagidőtartamát, és ezért a felárat – az előzetes alapon történő felszámítás helyett – a hitel teljes futamidejére felszámító részes felet magasabb kockázati díj felszámításával kell kompenzálni, amennyiben a közös álláspontban javasolt feltételek alkalmazása mellett dönt.

               Kockázati besorolás:

               Azon vevő vagy hitelfelvevő esetében, amelynek ASU kockázati besorolását 2020. március 11-én vagy korábban fogadták el, az ASU II. függelékében leírt rendes eljárás szerint javasolni kell a kockázati besorolás frissítését e közös álláspont feltételeinek alkalmazása érdekében.

               Bejelentések:

               A javasolt közös álláspont részes felek általi alkalmazását az ASU-ban meghatározott előzetes bejelentési eljárás szerint csak tájékoztatási céllal kell bejelenteni.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.2.9.
            COM(2021) 64 final
            2021/0034(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodással létrehozott partnerségi tanácsban a kereskedelmi és együttműködési megállapodás ideiglenes alkalmazása megszűnésének időpontja tekintetében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               A Bizottság javasolja, hogy a Tanács határozza meg az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodással (a továbbiakban: a kereskedelmi és együttműködési megállapodás) létrehozott partnerségi tanácsban a kereskedelmi és együttműködési megállapodás ideiglenes alkalmazása megszűnésének időpontjával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontot.

               2.A javaslat háttere

               2.1.A kereskedelmi és együttműködési megállapodás

               2020. december 29-én a Tanács elfogadta az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodásnak, valamint az Európai Unió és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti, a minősített adatok cseréjére és védelmére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló (EU) 2020/2252 határozatot
                  1
               .

               A kereskedelmi és együttműködési megállapodás megteremti az Unió és az Egyesült Királyság közötti széles körű kapcsolat alapját, amely kölcsönös jogokat és kötelezettségeket, közös fellépéseket és különleges eljárásokat foglal magában.

               Az adatbiztonsági megállapodás a kereskedelmi és együttműködési megállapodást kiegészítő megállapodás, amely különösen az alkalmazás és a megszüntetés időpontja tekintetében lényegében kapcsolódik az utóbbi megállapodáshoz.

               Az (EU) 2020/2252 tanácsi határozat 12. cikkének (1) bekezdése értelmében, amint arról a Felek a kereskedelmi és együttműködési megállapodás FINPROV.11. cikkének (2) bekezdésében megállapodtak, a megállapodásokat ideiglenes jelleggel alkalmazni kell 2021. január 1-jétől a hatálybalépésükhöz szükséges eljárások lezárásáig.

               2.2.A partnerségi tanács tervezett határozata

               A kereskedelmi és együttműködési megállapodás FINPROV.11. cikkének (2) bekezdése értelmében az ideiglenes alkalmazás a következő időpontok valamelyikén szűnik meg, attól függően, hogy melyik a korábbi időpont:

               a) 2021. február 28-án, vagy a megállapodás INST.1. cikke alapján létrehozott partnerségi tanács által meghatározott más időpontban; vagy

               b) az azt követő hónap első napján, amelyben a Felek értesítették egymást arról, hogy teljesítették a kötelező erejűvé nyilvánításhoz szükséges belső követelményeiket és eljárásaikat.

               Mivel az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak időre van szüksége ahhoz, hogy megfelelően ellenőrizze a megállapodásokat mind a 24 hiteles nyelven, az Unió 2021. február 28. előtt nem fogja tudni megkötni a kereskedelmi és együttműködési megállapodást.

               A partnerségi tanácsnak ezért 2021. február 28-nál későbbi időpontot kell megállapítania az ideiglenes alkalmazás végére vonatkozóan, figyelembe véve a megállapodás valamennyi nyelvi változatának jogász-nyelvészi felülvizsgálatához és hitelesítéséhez szükséges időt.

               A tervezett partnerségi tanácsi határozat, amelyre vonatkozóan meg kell határozni az Unió által képviselendő álláspontot, ezen időpont megállapítására irányul.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Tekintettel a megállapodások mind a 24 hiteles nyelven való rendelkezésre állásának tervezett időpontjára, az időpontot 2021. április 30-ban kell megállapítani.

               Az Unió által képviselendő álláspontnak ezért támogatnia kell a kereskedelmi és együttműködési megállapodás FINPROV.11. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti, az ideiglenes alkalmazás megszűnésének 2021. április 30-i új időpontját megállapító partnerségi tanácsi határozat elfogadását, összhangban a jelen javaslathoz csatolt határozattervezettel.

               4.Jogalap

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése tanácsi határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A partnerségi tanács által elfogadandó határozat joghatással bíró jogi aktus.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a kereskedelmi és együttműködési megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               A tervezett jogi aktus egyetlen célkitűzése és tartalma az ideiglenes alkalmazás megszűnésének időpontjára vonatkozó uniós álláspont kialakításához kapcsolódik. A kereskedelmi és együttműködési megállapodás aláírása az EUMSZ 217. cikkén alapult.

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 217. cikke, összefüggésben a 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Mivel a partnerségi tanács határozatának célja az ideiglenes alkalmazás megszűnése időpontjának elhalasztása, helyénvaló a partnerségi tanács határozatát elfogadását követően kihirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2021/0034 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodással létrehozott partnerségi tanácsban a kereskedelmi és együttműködési megállapodás ideiglenes alkalmazása megszűnésének időpontja tekintetében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 217. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)2020. december 29-én a Tanács elfogadta az egyrészről az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodásnak (a továbbiakban: a kereskedelmi és együttműködési megállapodás), valamint az Európai Unió és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti, a minősített adatok cseréjére és védelmére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodásnak (a továbbiakban: az adatbiztonsági megállapodás) (a továbbiakban együttesen: a megállapodások) az Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló (EU) 2020/2252 határozatot
                  2
               .

               (2)Az adatbiztonsági megállapodás a kereskedelmi és együttműködési megállapodást kiegészítő megállapodás, amely különösen az alkalmazás és a megszüntetés időpontja tekintetében lényegében kapcsolódik az utóbbi megállapodáshoz.

               (3)Az (EU) 2020/2252 tanácsi határozat 12. cikkének (1) bekezdése értelmében, amint arról a Felek a kereskedelmi és együttműködési megállapodás FINPROV.11. cikkének (2) bekezdésében megállapodtak, a megállapodásokat ideiglenes jelleggel alkalmazni kell 2021. január 1-jétől a hatálybalépésükhöz szükséges eljárások lezárásáig.

               (4)A kereskedelmi és együttműködési megállapodás FINPROV.11. cikkének (2) bekezdése értelmében az ideiglenes alkalmazás a következő időpontok valamelyikén szűnik meg, attól függően, hogy melyik a korábbi időpont: a) 2021. február 28-án, vagy a kereskedelmi és együttműködési megállapodás INST.1. cikke alapján létrehozott partnerségi tanács által meghatározott más időpontban; vagy b) az azt követő hónap első napján, amelyben a Felek értesítették egymást arról, hogy teljesítették a kötelező erejűvé nyilvánításhoz szükséges belső követelményeiket és eljárásaikat.

               (5)Mivel az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak időre van szüksége ahhoz, hogy megfelelően ellenőrizze a megállapodásokat mind a 24 hiteles nyelven, az Unió 2021. február 28. előtt nem fogja tudni megkötni a kereskedelmi és együttműködési megállapodást.

               (6)A partnerségi tanácsnak ezért későbbi időpontot kell megállapítania az ideiglenes alkalmazás megszűnésére vonatkozóan, figyelembe véve az összes nyelvi változat felülvizsgálatához és hitelesítéséhez szükséges időt. Tekintettel a megállapodások mind a 24 hiteles nyelven való rendelkezésre állásának tervezett időpontjára, a partnerségi tanácsnak ezt az időpontot 2021. április 30-ban kell megállapítania.

               (7)Helyénvaló ezért meghatározni az Unió által a partnerségi tanácsban képviselendő álláspontot.

               (8)Az e határozatban előírt intézkedések mihamarabbi alkalmazásának lehetővé tétele érdekében e határozatnak az elfogadása napján hatályba kell lépnie,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A kereskedelmi és együttműködési megállapodás INST.1. cikkével létrehozott partnerségi tanácsban az Unió által – a megállapodás FINPROV.11. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban hozandó határozattal kapcsolatban – képviselendő álláspont a partnerségi tanács határozatának az e határozathoz csatolt tervezetén alapul.

               2. cikk

               A partnerségi tanács határozatát az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

               3. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 444., 2020.12.31., 2. o.

                     (2)

                        A Tanács (EU) 2020/2252 határozata (2020. december 29.) az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodásnak, valamint az Európai Unió és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti, a minősített adatok cseréjére és védelmére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 444., 2020.12.31., 2. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.2.9.
            COM(2021) 64 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Európai Unió által az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodással létrehozott partnerségi tanácsban a kereskedelmi és együttműködési megállapodás ideiglenes alkalmazása megszűnésének időpontja tekintetében képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               Az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodással létrehozott partnerségi tanács 1/2021 határozata

               (...)

               a kereskedelmi és együttműködési megállapodás ideiglenes alkalmazása megszűnésének időpontja tekintetében

               A PARTNERSÉGI TANÁCS,

               tekintettel az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodásra
                  1
                (a továbbiakban: a kereskedelmi és együttműködési megállapodás) és különösen annak FINPROV.11. cikke (2) bekezdésének a) pontjára,

               mivel:

               (1)A kereskedelmi és együttműködési megállapodás FINPROV.11. cikkének (2) bekezdése értelmében a Felek megállapodtak abban, hogy az említett megállapodást 2021. január 1-jétől ideiglenesen alkalmazzák, feltéve, hogy ezen időpont előtt értesítették egymást arról, hogy az ideiglenes alkalmazáshoz szükséges belső követelményeik és eljárásaik teljesültek. Az ideiglenes alkalmazás a következő időpontok valamelyikén szűnik meg, attól függően, hogy melyik a korábbi időpont: a) 2021. február 28-án, vagy a partnerségi tanács által meghatározott más időpontban; vagy b) az azt követő hónap első napján, amelyben a Felek értesítették egymást arról, hogy teljesítették a kötelező erejűvé nyilvánításhoz szükséges belső követelményeiket és eljárásaikat.

               (2)Mivel az Európai Unió belső eljárási követelmények miatt 2021. február 28-ig nem tudja megkötni a kereskedelmi és együttműködési megállapodást, a partnerségi tanácsnak 2021. április 30-át kell megállapítania az ideiglenes alkalmazás FINPROV.11. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti megszűnésének időpontjaként,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az ideiglenes alkalmazás a kereskedelmi és együttműködési megállapodás FINPROV.11. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében 2021. április 30-án szűnik meg.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt ..., -án/-én.

               a partnerségi tanács részéről

               a társelnökök

                     (1)

                        HL L 444., 2020.12.31., 14. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.11.3.
            COM(2021) 671 final
            2021/0352(NLE)

            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet közgyűlésének 32. ülésén a szemlézés és hitelesítés harmonizált rendszere szerinti iránymutatások módosításainak elfogadása tekintetében az Unió nevében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) közgyűlésének 2021. december 6–15. között virtuálisan megrendezésre kerülő 32. ülésén az Unió nevében képviselendő álláspontot megállapító határozat.

               A közgyűlés 32. ülésén (A 32) a tervek szerint elfogadják a szemlézés és hitelesítés harmonizált rendszere (HSSC) szerinti 2021-es szemlézési iránymutatások tervezetét, és visszavonják a szemlézés és hitelesítés harmonizált rendszere (HSSC) szerinti 2019-es szemlézési iránymutatásokról szóló A.1140(31) sz. határozatot, amelyet az IMO közgyűlése 31. ülésén fogadott el.

               2.A javaslat háttere

               2.1.A Nemzetközi Tengerészeti Szervezet létrehozásáról szóló egyezmény

               A Nemzetközi Tengerészeti Szervezetről (IMO) szóló egyezmény létrehozza az IMO-t, melynek célja fórumot biztosítani az együttműködéshez a nemzetközi kereskedelmi hajózást érintő bármely technikai kérdéshez kapcsolódó szabályozási és gyakorlati kérdésekben. Ösztönzi továbbá a tengeri biztonsággal, a hajózás hatékonyságával, a hajókról származó tengerszennyezés megelőzésével és szabályozásával kapcsolatos lehető legszigorúbb normák általános elfogadását, az egyenlő versenyfeltételek megteremtését, valamint a vonatkozó adminisztratív és jogi kérdések rendezését.

               Az egyezmény 1958. március 17-én lépett hatályba.

               Az egyezménynek valamennyi tagállam részes fele.

               2.2.A Nemzetközi Tengerészeti Szervezet

               A Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) az Egyesült Nemzeteknek a hajózás biztonságáért és védeleméért, valamint a hajók által okozott tengerszennyezés megelőzéséért felelős szakosított ügynöksége. Az IMO a nemzetközi hajózás biztonságával, védelemével és környezeti teljesítményével kapcsolatos szabványok megalkotásáért világszinten felelős hatóság. A szervezet legfőbb feladata egy igazságos, hatékony, egységesen elfogadott és alkalmazott szabályozási keret kialakítása a hajózási ágazat számára.

               Az IMO-ban való tagság valamennyi állam előtt nyitva áll, és az IMO-nak valamennyi uniós tagállam a tagja. Az EU és az IMO közötti kapcsolatok elsősorban a Kormányközi Tengerészeti Tanácsadó Szervezet (IMCO) és az Európai Közösségek Bizottsága között 1974-ben létrejött, a felek kölcsönös érdeklődésére számot tartó kérdésekben való együttműködésről és összefogásról szóló megállapodáson alapulnak.

               Az IMO közgyűlése a szervezet irányító testülete. A közgyűlés tagja valamennyi IMO-tagállam; a testület kétévente ülésezik, és olyan intézkedéseket fogadhat el, amelyekről az IMO öt fő bizottságában megállapodás született. Ezen öt bizottság közé tartozik a Tengerészeti Biztonsági Bizottság (MSC) és a Tengerikörnyezet-védelmi Bizottság (MEPC).

               2.3.Az IMO közgyűlésének tervezett jogi aktusa

               A közgyűlés 2021. december 6–15. között tartandó 32. ülésén módosításokat tervez elfogadni a szemlézés és hitelesítés harmonizált rendszere szerinti iránymutatásokra vonatkozóan.

               A tervezett módosítások célja az iránymutatások naprakésszé tétele annak érdekében, hogy azok tükrözzék a 2021. december 31-ig bezárólag hatályba lépő releváns, kötelezően alkalmazandó eszközök módosításaiból eredő követelményeket.

               3.Az Unió nevében képviselendő álláspont

               3.1.A szemlézés és hitelesítés harmonizált rendszere szerinti 2021-es szemlézési iránymutatások elfogadása és az A.1140(31) sz. határozat visszavonása

               A lobogó szerinti állam általi végrehajtással foglalkozó albizottság – az IMO-eszközök végrehajtásával foglalkozó albizottság (III. albizottság) elődje – megállapodott a HSSC szerinti szemlézési iránymutatások rendszeres felülvizsgálatáról. A szemlézési iránymutatásokat ennek megfelelően az IMO közgyűlésének minden ülésén aktualizálják. A szemlézési iránymutatások legutóbbi változatát a közgyűlés 2019. évi 31. ülésén elfogadott A.1140(31) sz. határozat rögzíti.

               A III. albizottság a 6. ülésén – Kína koordinációja mellett – létrehozta a HSSC szerinti szemlézési iránymutatások felülvizsgálatával foglalkozó kapcsolattartó csoportot, valamint összeállította az IMO-eszközök végrehajtásáról szóló szabályzat (III. szabályzat) szempontjából releváns eszközök keretében teljesítendő kötelezettségek nem kimerítő listáját. Ez a III. albizottság korábbi ülésein ugyanígy történt.

               A kapcsolattartó csoport felkérést kapott, hogy folytassa a szemlézési iránymutatások módosítástervezetének kidolgozását. A naprakésszé tételre a 2021. december 31-ig bezárólag hatályba lépő releváns, kötelezően alkalmazandó eszközök módosításai miatt van szükség, figyelembe véve az MEPC és az MSC üléseinek eredményeit. A HSSC szerinti aktualizált szemlézési iránymutatások elfogadása és a jelenlegi iránymutatásokat tartalmazó A.1140(31) sz. határozat visszavonása az MSC 104. ülésén és az MEPC 77. ülésén kerül jóváhagyásra. A két bizottság általi jóváhagyást követően a határozattervezetet az A 32 elé terjesztik elfogadásra.

               A rendszeres felülvizsgálat biztosítja, hogy a HSSC szerinti szemlézési iránymutatások naprakészek legyenek. Az elfogadni tervezet módosítás egyértelművé teszi többek között, hogy azok a lejárt primer elemek, amelyek megfeleltek az MSC.149(77) sz. határozat mellékletének 12.6. szakaszában foglalt követelményeknek, kizárólag az URH adó-vevő készülékek működésének vizsgálatához és ellenőrzéséhez használhatók. Az Uniónak ezért támogatnia kell az említett módosításokat, mivel azok biztosítják, hogy a HSSC szerinti szemlézési iránymutatások igazodjanak az új fejleményekhez.

               3.2.A vonatkozó uniós jogszabályok és az uniós hatáskör

               A 391/2009/EK rendelet
                  1
                megállapítja a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályait és szabványait. A rendelet I. melléklete B. része 7. pontjának k) alpontjában foglalt követelmény értelmében az elismert szervezeteknek biztosítaniuk kell, hogy a jogszabályban meghatározott szemlék és vizsgálatok végzése a szemlézés és hitelesítés harmonizált rendszere szerinti, az IMO által elfogadott szemlézési iránymutatásokkal összhangban történjen.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése attól függetlenül alkalmazandó, hogy az Unió tagja-e a szervnek vagy részes fele-e a megállapodásnak
                  2
               .

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  3
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Az IMO közgyűlése egy megállapodás, a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) létrehozásáról szóló egyezmény által létrehozott szerv.

               A közgyűlés által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. A tervezett jogi aktus meghatározó módon befolyásolhatja a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló, 2009. április 23-i 391/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet tartalmát. Ennek az a magyarázata, hogy a jogiaktus-tervezet előírja az elismert szervezetek számára annak biztosítását, hogy a jogszabályban meghatározott szemlék és ellenőrzések végzése a szemlézés és hitelesítés harmonizált rendszere szerinti, az IMO által elfogadott szemlézési iránymutatásokkal összhangban történjen.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a tengeri szállítással kapcsolatos. Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 100. cikkének (2) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 100. cikkének (2) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2021/0352 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet közgyűlésének 32. ülésén a szemlézés és hitelesítés harmonizált rendszere szerinti iránymutatások módosításainak elfogadása tekintetében az Unió nevében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Nemzetközi Tengerészeti Szervezetről (IMO) szóló egyezmény 1958. március 17-én lépett hatályba.

               (2)Az IMO az Egyesült Nemzeteknek a hajózás biztonságáért és védeleméért, valamint a hajók által okozott tengerszennyezés és légköri szennyezés megelőzéséért felelős szakosított ügynöksége. Az IMO-nak valamennyi uniós tagállam a tagja. Az Unió nem tagja az IMO-nak.

               (3)A megállapodás 15. cikkének j) pontja értelmében a közgyűlés elfogadhat a tagoknak szóló rendeleteket és iránymutatásokat a tengerbiztonságra, a hajók által okozott tengerszennyezés megelőzésére és ellenőrzésére, valamint a hajózás tengeri környezetre gyakorolt hatásával kapcsolatos egyéb, a nemzetközi jogi eszközök által vagy azok alapján a szervezet hatáskörébe utalt ügyekre vonatkozóan, illetve elfogadhatja az ilyen rendeletek és iránymutatások módosításait.

               (4)Az IMO közgyűlése 2021. december 6–15. között virtuálisan megrendezésre kerülő 32. ülésén várhatóan elfogadja a szemlézés és hitelesítés harmonizált rendszere (HSSC) szerinti 2021-es szemlézési iránymutatásokat, és visszavonja a HSSC szerinti 2019-es szemlézési iránymutatásokat tartalmazó A.1140(31) sz. közgyűlési határozatot.

               (5)Helyénvaló meghatározni az IMO közgyűlésének 32. ülésén az Unió nevében képviselendő álláspontot, mivel a HSSC szerinti szemlézési iránymutatások módosításai meghatározó módon befolyásolhatják majd az uniós jog, nevezetesen a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló, 2009. április 23-i 391/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet tartalmát.

               (6)A HSSC szerinti 2021-es szemlézési iránymutatások elfogadása és a HSSC szerinti 2019-es szemlézési iránymutatások visszavonása a rendszeres felülvizsgálat részét képezi. Az Uniónak ezért támogatnia kell a szóban forgó módosításokat, mivel azok biztosítják, hogy a HSSC szerinti szemlézési iránymutatások naprakészek legyenek.

               (7)Az Unió álláspontját az Unió azon tagállamai képviselik együttesen eljárva, amelyek tagjai az IMO közgyűlésének,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) közgyűlésének 32. ülésén az Unió nevében képviselendő álláspont az, hogy az Unió egyetért a szemlézés és hitelesítés harmonizált rendszere szerinti 2021-es szemlézési iránymutatások elfogadásával a III 7/17/Add.1. számú dokumentum 8. szakaszának és 6. mellékletének megfelelően, ebből következően pedig az IMO A.1140(31) sz. közgyűlési határozatának visszavonásával.

               2. cikk

               Az 1. cikkben említett álláspontot az Unió azon tagállamai képviselik együttesen eljárva, amelyek tagjai az IMO közgyűlésének.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 391/2009/EK rendelete (2009. április 23.) a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól; HL L 131., 2009.5.28., 11. o.

                     (2)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. pont.

                     (3)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.