               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.8.23.
            COM(2016) 532 final
            2016/0257(COD)
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE
            az Európai Szakképzésfejlesztési Központ (Cedefop) létrehozásáról és a 337/75/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               A javaslat célja az Európai Szakképzésfejlesztési Központ (Cedefop) 1975-ös alapító rendeletének felülvizsgálata. A felülvizsgálatot két ok indokolja.

               A Cedefop alapító rendeletének felülvizsgálata összehangolja a Cedefop tekintetében irányadó jelenlegi rendeletet a decentralizált ügynökségek tekintetében elfogadott közös megközelítéssel.

               A felülvizsgálat egyben lehetőséget kínál a Cedefop céljainak és feladatainak naprakésszé tételére is. A központ 1975-ös létrehozásától kezdve tevékenységét az általános társadalmi, intézményi és gazdasági változásokhoz, valamint az európai szakpolitikákban a szakképzés terén kibontakozó tendenciákhoz igazította. Ide tartozik a technológiai fejlődés is, hiszen a szakképzést igénylő foglalkozások egyre nagyobb mértékben támaszkodnak a digitális technológia használatára. A változó szakpolitikai kontextusra válaszul a Cedefop jelenlegi tevékenysége nem csupán a szakképzést érinti, hanem a képesítésekre – különösen az európai képesítési keretrendszerre –, a készségelemzésre és -előrejelzésre, valamint a nem formális és az informális tanulás érvényesítésére vonatkozó munkát is, mindezt pedig szükséges elismerni. A célok és feladatok új meghatározása megfelelőbben tükrözi majd e fejleményeket.

                  A felülvizsgálat nem a célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT) keretében született kezdeményezés.

                  A Cedefop alapító rendeletének felülvizsgálatával párhuzamosan az Európai Unió másik két úgynevezett háromoldalú ügynöksége, az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség (EU-OSHA) és az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound) alapító rendelete szintén felülvizsgálatra kerül.

               •Összhang a szakpolitikai területen már meglévő rendelkezésekkel

               A Cedefop alapító rendelete eddig ötször módosult: 1993-ban, 1994-ben, 1995-ben, 2003-ban és 2004-ben, elsősorban az EU bővítése vagy a Szerződésben bekövetkezett változások figyelembevétele érdekében. Ezek a módosítások azonban az Ügynökség alapvetéseit nem változtatták meg jelentősen.

                  A jelenlegi felülvizsgálat pontosabban meghatározza a Cedefop szerepét a szakképzésre, a készségekre és a képesítésekre vonatkozó szakpolitikák kialakítása és végrehajtása terén. Aktualizálja a Cedefop e politikai területek elemző, kutató és szakpolitika-figyelő központjaként fennálló megbízatását.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  Mivel a Cedefop a szakképzés és a munkaerőpiac érintkezési pontja, a felülvizsgálat figyelembe veszi egyrészt a meglévő uniós oktatási és képzési szakpolitikákat
                     1
                  , valamint a készségekre vonatkozó szakpolitikákat
                     2
                  , másrészt pedig a foglalkoztatáspolitikákat. Komplementaritást irányoz elő a területen már folyamatban lévő, illetve tervezett, uniós finanszírozással megvalósuló – például az uniós kutatási finanszírozási programok keretében finanszírozott – kutatással.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               A javasolt jogalap az Európai Unió működéséről szóló szerződés 166. cikkének (4) bekezdése, amely olyan szakképzési politikára hivatkozik, amely támogatja és kiegészíti a tagállamok tevékenységét, ugyanakkor teljes mértékben tiszteletben tartja a tagállamoknak a szakképzés tartalmára és szervezeti felépítésére vonatkozó hatáskörét; a 165. cikk (4) bekezdése, amely arra hivatkozik, hogy az Unió a tagállamok közötti együttműködés ösztönzésével és szükség esetén tevékenységük támogatásával és kiegészítésével hozzájárul a minőségi oktatás fejlesztéséhez, ugyanakkor teljes mértékben tiszteletben tartja a tagállamoknak az oktatás tartalmára és szervezeti felépítésére vonatkozó hatáskörét; valamint a 149. cikk, amely olyan ösztönző intézkedések elfogadására hivatkozik, amelyek arra szolgálnak, hogy bátorítsák az együttműködést a tagállamok között és támogassák fellépésüket a foglalkoztatás terén.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               Ez a javaslat az uniós ügynökség belső és az uniós intézményi keretben való működésének egyes vonatkozásaival foglalkozik. Ezért a javaslat célkitűzései nemzeti szintű fellépéssel nem valósíthatóak meg.

               •Arányosság

                  Az arányosság elvének tiszteletben tartásához az alapító rendelet felülvizsgálatát az adminisztratív és a költségvetési terhekre gyakorolt hatása vonatkozásában kell vizsgálni. A felülvizsgálat egyik általános vezérelve az a szükségszerűség, hogy az alapító rendelet szövege egyszerű, egyértelmű és rugalmas maradjon, a részletes rendelkezések tekintetében a szabályozás más formáinak (pl. eljárási szabályzat) igénybevétele mellett. Az alapító rendeletnek középtávra kell szólnia, és biztosítania kell a lehetséges jövőbeni szervezeti fejlemények további módosítás nélküli kiszolgálásához szükséges rugalmasságot.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  A jogi aktus az Európai Parlament és a Tanács rendelete lesz, amely hatályon kívül helyezi és felváltja a meglevő 337/75/EGK tanácsi rendeletet.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése/célravezetőségi vizsgálata

               A Bizottság megbízásából a legutóbb végzett, 2013-ban véglegesített külső értékelés a Cedefop alapító rendeletének módosítását javasolta annak érdekében, hogy az az Ügynökség feladatai között megjelenítse az Ügynökségnek a készségekre és képesítésekre irányuló munkáját, valamint hogy egyértelműbben integrálja a szakpolitikai jelentéstételre és a közös európai eszközökre és kezdeményezésekre vonatkozó tevékenységét.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

               Uniós szinten konzultációk folytak a szociális partnerekkel az uniós fellépés lehetséges irányáról és a tervezett javaslat tartalmáról egyaránt. Mind a munkaadói, mind a munkavállalói oldal ragaszkodott az Ügynökség háromoldalú jellegének megtartásához és ennek az Ügynökség céljai között és az irányítási struktúrákban valamennyi csoport kiegyensúlyozott képviselete útján történő megjelenítéséhez.

               A Bizottság a többi érdekelt felet is folyamatosan tájékoztatta a felülvizsgálatot érintő nagyobb horderejű döntésekről, és szükség szerint konzultációt folytatott velük.

               •A szakvélemények összegyűjtése és felhasználása

                  Tárgytalan.

               •Hatásvizsgálat

                  Az alapító jogi aktus korlátozott felülvizsgálatára tekintettel hatásvizsgálatra nem került sor.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  Tárgytalan. A javaslat nem kötődik a REFIT-hez.

               •Alapvető jogok

                  Tárgytalan.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Az emberi és a pénzügyi erőforrások tekintetében a pénzügyi kimutatásban részletesebben bemutatott költségvetési hatások megfelelnek a COM(2013) 519 bizottsági közleményben foglaltaknak.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  A javaslat – a közös megközelítéssel összhangban – rendelkezik az Ügynökség Bizottság általi értékeléséről. A Bizottság e javaslat előterjesztésén túlmenően tervezi egy, az Ügynökség célkitűzéseire, megbízatására, irányítására és feladatainak értékelésére irányuló átfogó értékelés elvégzését, amely kiterjed a munkaerőpiac, a munkakörülmények, a szakképzés és a készségfejlesztés területén tevékenykedő más ügynökségekkel kapcsolatos vonatkozásokra is.

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

                  Tárgytalan.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  Az alapító rendelet felülvizsgálata lehetőséget nyújt a Cedefop célkitűzéseinek és feladatainak oly módon történő aktualizálására, hogy azok tükrözzék az alapító rendelet elfogadása óta az Ügynökségen belül, valamint a működési környezetben történt változásokat. Lehetővé fogja tenni a Cedefop szerepének újbóli megerősítését a szakképzésre, a készségekre és a képesítésekre vonatkozó szakpolitikák kialakítása és végrehajtása terén a Bizottság számára nyújtott támogatás tekintetében.

                  Ezen túlmenően a felülvizsgálatnak köszönhetően lehetőség nyílik a csalásellenes intézkedések, az összeférhetetlenség, az értékelés, a felülvizsgálat, valamint a székhely-megállapodás szabályozására.

                  A felülvizsgálat során sor kerül a programozásra és jelentéstételre vonatkozó rendelkezéseknek a módosított költségvetési keretrendeletben meghatározott követelményekkel való harmonizálására is. A felülvizsgálat következtében az igazgató (ügyvezető igazgató) kinevezésének eljárása módosul, és összhangba kerül a közös megközelítésben előírt eljárással. A kinevező hatóság szerepe az Ügynökség igazgatótanácsához kerül. Az irányítási struktúra terminológiája is a közös megközelítéshez fog igazodni. A javaslat – megfelelő értékelés hiányában – nem terjed ki az alapító jogi aktus egyes elemeinek a közös megközelítés figyelembevételével történő felülvizsgálatára.

                  Az igazgatótanács tagállami munkaadói és munkavállalói szervezeteket képviselő tagjainak a Tanács általi kijelölését illetően az a javaslat született, hogy ez a szociális partnerek uniós szervezetei által benyújtott lista alapján történjen.

               2016/0257 (COD)

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

               az Európai Szakképzésfejlesztési Központ (Cedefop) létrehozásáról és a 337/75/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 166. cikke (4) bekezdésére, 165. cikke (4) bekezdésére és 149. cikkére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

               tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére
                  3
               ,

               tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére
                  4
               ,

               rendes jogalkotási eljárás keretében,

               mivel:

               (1)Az Európai Szakképzésfejlesztési Központot (Cedefop) a 337/75/EGK tanácsi rendelet
                  5
                hozta létre azzal a céllal, hogy támogatást nyújtson a Bizottságnak a szakképzés és a munkahelyi képzés előmozdításának és fejlesztésének uniós szintű ösztönzése terén.

               (2)A Cedefop létrehozása óta jelentős szerepet tölt be a közös szakképzési politika formálásának támogatásában. Ugyanakkor a szakképzés fogalma és jelentősége a munkaerőpiaci változások, a – különösen a digitális területen tapasztalható – technológiai fejlődés, valamint a fokozódó munkavállalói mobilitás hatására nagymértékben átalakult. A szakképzési politikák ennek megfelelően módosultak, és mára az eszközök és a kezdeményezések széles skáláját ölelik fel, melyek némelyike – nevezetesen a készségekhez és a képesítésekhez (ideértve a tanulási eredmények érvényesítését is) kapcsolódók mindegyike – szükségszerűen átlépi a szakképzés hagyományos határait. A Cedefop tevékenységének jellegét ezért egyértelműen meg kell határozni, a releváns terminológiát pedig ki kell igazítani, ugyanakkor a Szerződés rendelkezéseiben a szakképzésre vonatkozóan előírt hatáskörön belül maradva.

               (3)A Cedefop 2013-as értékeléséről készült jelentés következtetései szerint a 337/75/EGK rendeletet módosítani szükséges annak érdekében, hogy az az Ügynökség feladatai között megjelenítse az Ügynökségnek a készségekre irányuló munkáját, továbbá hogy egyértelműbben integrálja a szakpolitikai jelentéstételre és a közös európai eszközökre és kezdeményezésekre vonatkozó tevékenységét.

               (4)A szakképzési politika végrehajtása során figyelmet kell fordítani az oktatás és képzés, illetve a munka világának kapcsolódási pontjaira, biztosítva, hogy az elsajátított ismeretek, készségek és kompetenciák elősegítsék a foglalkoztathatóságot a munkaerőpiaci változások közepette, és relevánsak legyenek mind a polgárok, mind pedig a társadalom szükségletei szempontjából.

               (5)A 337/75/EGK tanácsi rendelet többször módosult. Mivel további módosításokra van szükség, az áttekinthetőség érdekében új jogi aktussal kell felváltani.

               (6)Az Ügynökség irányítására és működtetésére a lehető legnagyobb mértékben alkalmazni kell az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság decentralizált ügynökségekről kiadott, 2012. július 19-i közös nyilatkozatának elveit. A javaslat nem érinti a Cedefop alapító rendeletének azon további módosításait, amelyekre a Bizottság további – ebben a jogi aktusban előírt vagy saját kezdeményezésű – értékelést követően javaslatot tehet. A Bizottság értékelni fogja valamennyi olyan uniós ügynökség célkitűzéseit, megbízatását, irányítását és feladatait, amely a munkaerőpiac, a munkakörülmények, a szakképzés és a készségek területén végzi tevékenységét.

               (7)Mivel a három háromoldalú ügynökség – a Cedefop, az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound) és az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség (EU-OSHA) – a munkaerőpiaccal, a munkakörnyezettel, a szakképzéssel és a készségekkel összefüggő kérdésekkel foglalkozik, elengedhetetlen a három ügynökség szoros együttműködése, valamint a hatékonyság és a szinergiák fokozását lehetővé tevő módszerek kiaknázása. Emellett az indokolt körben az Ügynökségnek törekednie kell az Európai Bizottság belső kutatási kapacitásaival való hatékony együttműködésre.

               (8)A 337/75/EGK rendeletben szereplő pénzügyi rendelkezéseket, valamint a programozásra és jelentéstételre vonatkozó rendelkezéseket hozzá kell igazítani az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelethez.
                  6

               (9)A Cedefop személyzetére vonatkozóan a 337/75/EGK rendeletben szereplő rendelkezéseket hozzá kell igazítani az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatához (a továbbiakban: személyzeti szabályzat) és az Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekhez, amelyeket a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet
                  7
                állapít meg.

               (10)Az Ügynökségnek meg kell hoznia a bizalmas információk biztonságos kezelésének és feldolgozásának biztosításához szükséges intézkedéseket. A Cedefopnak szükség szerint el kell fogadnia az (EU, Euratom) 2015/443 bizottsági határozatban
                  8
                és az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozatban előírt biztonsági szabályokat.

               (11)Annak biztosítása érdekében, hogy az Ügynökség tevékenysége e rendelet hatálybalépéséig folytatódjon, rendelkezni kell átmeneti költségvetési szabályokról, valamint az igazgatótanácsra, az ügyvezető igazgatóra és a Cedefop személyzetére vonatkozó átmeneti rendelkezésekről,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

               I. FEJEZET

               AZ ÜGYNÖKSÉG CÉLJAI ÉS FELADATAI

               1. cikk – Az Ügynökség létrehozása és céljai

               (1)Az Európai Unió ügynökségeként létrejön az Európai Szakképzésfejlesztési Központ („Cedefop”, a továbbiakban: Ügynökség).

               (2)A Cedefop célja, hogy támogassa a Bizottságot a szakképzésre, a készségekre és a képesítésekre vonatkozó szakpolitikák kialakítása és végrehajtása terén. E célból az Ügynökség az uniós és tagállami szereplők – különösen a kormányok és a szociális partnerek – számára a politikai döntéshozatalt és a tudásmegosztást elősegítő ismeretanyagot bocsát rendelkezésre, illetve ilyen célú szolgáltatásokat nyújt.

               2. cikk – Feladatok

               (1)Az Ügynökség a szakképzésre, a készségekre és a képesítésekre vonatkozó szakpolitikák tekintetében a következő feladatokat látja el:

               a)a különböző országok szakpolitikáinak és gyakorlatainak összehasonlító elemzése, valamint az e területeken történt változások vizsgálata;

               b)a munkaerőpiaci tendenciák elemzése a készségek és a képesítések összefüggésében;

               c)hozzájárulás a képesítések kidolgozásához és megszerzéséhez, a képesítések keretrendszerbe szervezéséhez, valamint azok munkaerőpiaci funkciójához kapcsolódó változásokhoz a képesítések nagyobb átláthatóságának és elismerésének érdekében;

               d)a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítése terén történt fejlemények elemzése és hozzájárulás az érvényesítés előmozdításához;

               e)a releváns társadalmi-gazdasági változásokra és a kapcsolódó szakpolitikai kérdésekre vonatkozó vizsgálatok és kutatások elvégzése vagy megrendelése;

               f)fórumok biztosítása a kormányok, a szociális partnerek és az érdekeltek közötti tapasztalat- és információcsere számára nemzeti szinten, továbbá a reformok és a szakpolitikák támogatása nemzeti szinten;

               g)információterjesztés a szakpolitikákhoz való hozzájárulásként, valamint a szakképzésben a foglalkoztathatóság, a vállalati termelékenység és az egész életen át tartó tanulás fokozása és támogatása szempontjából rejlő potenciál megértése és az ezzel kapcsolatos tudatosság növelése céljából;

               h)a készségekre, a foglalkozásokra és a képesítésekre vonatkozó eszközök, adatkészletek és szolgáltatások kezelése és rendelkezésre bocsátása a polgárok, a vállalkozások, a politikai döntéshozók, a szociális partnerek és más érdekelt felek számára.

               (2)Az Ügynökség a tevékenységének végzése során figyelembe veszi a szakképzés, valamint az oktatás és képzés más ágazatai közötti összefüggéseket.

               (3)Az Ügynökség a feladatainak ellátása során intenzív párbeszédet folytat különösen a szakosodott – tagállami és nemzetközi – köz- és magánszervezetekkel, a hatóságokkal, az oktatási intézményekkel, valamint a munkavállalói és a munkáltatói szervezetekkel. Az átfedések megelőzése és a tevékenységük közötti szinergiák és kapcsolódások előmozdítása céljából az Ügynökség saját céljainak sérelme nélkül biztosítja az együttműködést az Európai Unió más ügynökségeivel, ideértve különösen az Európai Képzési Alapítványt, az Eurofoundot és az EU-OSHA-t.

               II. FEJEZET

               AZ ÜGYNÖKSÉG FELÉPÍTÉSE

               3. cikk – Igazgatási és irányítási struktúra

               Az Ügynökség igazgatási és irányítási struktúráját a következők alkotják:

               a)az igazgatótanács, amely az 5. cikkben meghatározott feladatokat látja el;

               b)a felügyelőtestület, amely az 10. cikkben meghatározott feladatokat látja el;

               c)az ügyvezető igazgató, aki a 11. cikkben meghatározott feladatokat látja el.

               1. SZAKASZ

               IGAZGATÓTANÁCS

               4. cikk – Az igazgatótanács összetétele

               (1)Az igazgatótanács összetétele a következő:

               a)minden tagállamból egy tag a kormány képviseletében;

               b)minden tagállamból egy tag a munkáltatói szervezetek képviseletében;

               c)minden tagállamból egy tag a munkavállalói szervezetek képviseletében;

               d)három tag a Bizottság képviseletében.

               Az a)–d) pontban említett minden tag rendelkezik szavazati joggal.

               Az a), a b) és a c) pontban említett tagokat a Tanács jelöli ki a tagállamok, valamint az európai munkaadói és munkavállalói szervezetek által benyújtott, a jelöltek nevét tartalmazó listák alapján. A Bizottság képviseletét ellátó tagokat a Bizottság jelöli ki.

               (2)Az igazgatótanács minden tagjának van egy póttagja. A tagot távollétében a póttag képviseli. A póttagokat az (1) bekezdésben előírt eljárás szerint kell kijelölni.

               (3)Az igazgatótanács tagjai és a póttagok kijelölése a szakképzés, készségek és képesítések területén meglévő ismereteikre figyelemmel, a megfelelő vezetői, igazgatási és költségvetési készségeket figyelembe véve történik. Az igazgatótanácsban képviselt valamennyi fél törekszik arra, hogy képviselőinek személyét az igazgatótanács munkája folyamatosságának biztosítása érdekében ne változtassa gyakran. Az igazgatótanácsban képviselt valamennyi fél törekszik a nemek kiegyensúlyozott képviseleti arányának biztosítására.

               (4)A tagok és a póttagok megbízatása négy évre szól. Ez az időtartam meghosszabbítható. Megbízatásuk lejártával vagy lemondáskor a tagok a megbízatásuk megújításáig, illetve az új tag kijelöléséig ellátják feladataikat.

               (5)Az igazgatótanácson belül a kormányok, a munkaadói szervezetek és a munkavállalói szervezetek külön csoportot alkotnak. A csoportokon belüli és a csoportok közötti tanácskozások hatékonyságának növelése érdekében minden csoport kijelöl egy koordinátort. A munkaadói és a munkavállalói csoport esetében koordinátorként az adott szervezetek európai szintű képviselőjét kell kijelölni, és vele szemben nem követelmény, hogy kijelölt tagja legyen az igazgatótanácsnak. Azon koordinátorok, akik az (1) bekezdés értelmében nem kijelölt tagjai az igazgatótanácsnak, az igazgatótanács ülésein szavazati jog nélkül vesznek részt.

               5. cikk – Az igazgatótanács feladatai

               (1)Az igazgatótanács:

               a)kijelöli az Ügynökség tevékenységének általános irányát és a szavazásra jogosult tagok kétharmadának szavazatával, a 6. cikknek megfelelően minden évben elfogadja az Ügynökség programdokumentumát;

               b)a szavazásra jogosult tagok kétharmadának szavazatával elfogadja az Ügynökség éves költségvetését és ellátja az Ügynökség költségvetéséhez kapcsolódó, a III. fejezet szerinti egyéb feladatokat;

               c)elfogadja a konszolidált éves tevékenységi jelentést, az Ügynökség tevékenységéről szóló értékelésével együtt, és ezeket minden év július 1-jéig megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Európai Számvevőszéknek. A konszolidált éves tevékenységi jelentést nyilvánosságra kell hozni;

               d)elfogadja az Ügynökségre a 16. cikknek megfelelően irányadó költségvetési szabályokat;

               e)a csalással kapcsolatos kockázatokkal arányban álló csalásellenes stratégiát fogad el, figyelembe véve a végrehajtandó intézkedések költségeit és hasznait;

               f)szabályokat fogad el tagjai tekintetében az összeférhetetlenség megelőzésére és kezelésére;

               g)a szükségletek elemzése alapján kommunikációs és terjesztési tervet fogad el és azt rendszeresen frissíti;

               h)elfogadja eljárási szabályzatát;

               i)a (2) bekezdésnek megfelelően az Ügynökség személyzete vonatkozásában gyakorolja a személyzeti szabályzatban a kinevező hatóságra és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételekben a munkaszerződések megkötésére jogosult hatóságra ruházott hatásköröket (a továbbiakban: kinevezési hatáskörök);

               j)a személyzeti szabályzat 110. cikkével összhangban megfelelő szabályokat fogad el a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek végrehajtása céljából;

               k)a 18. cikknek megfelelően kinevezi az ügyvezető igazgatót, és adott esetben meghosszabbítja hivatali idejét vagy felmenti hivatalából;

               l)számvitelért felelős tisztviselőt nevez ki a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek szerint, aki feladatai ellátásában teljes mértékben független;

               m)figyelemmel kíséri a belső vagy külső ellenőrzési jelentésekből és értékelésekből, illetve az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálataiból származó megállapítások és ajánlások nyomán megtett intézkedések megfelelőségét;

               n)az Ügynökség tevékenységével kapcsolatos igények és a hatékony és eredményes költségvetési gazdálkodás figyelembevételével meghozza az Ügynökség belső struktúráinak kialakításával és szükség szerint azok módosításával kapcsolatos összes döntést.

               o)a 29. cikk (1) bekezdésével összhangban engedélyezi a munkamegállapodások megkötését.

               (2)Az igazgatótanács a személyzeti szabályzat 110. cikkével összhangban, a személyzeti szabályzat 2. cikkének (1) bekezdése és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 6. cikke alapján határozat elfogadása útján megfelelő kinevezési hatásköröket ruház az ügyvezető igazgatóra, és meghatározza azon feltételeket, amelyek mellett a hatáskör-átruházás felfüggeszthető. Az ügyvezető igazgató jogosult e hatáskörök további átruházására.

               Amennyiben rendkívüli körülmények azt szükségessé teszik, az igazgatótanács határozatban ideiglenesen felfüggesztheti a kinevezésre jogosult hatóság hatásköreinek az ügyvezető igazgatóra történő átruházását és az utóbbi általi további átruházását, és azokat maga gyakorolhatja, vagy valamelyik tagjára, vagy a személyzetnek az ügyvezető igazgatótól eltérő tagjára ruházhatja.

               6. cikk – Éves és többéves programozás

               (1)Az ügyvezető igazgató a 11. cikk (5) bekezdése c) pontjának megfelelően az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet
                  9
                32. cikke szerint, a Bizottság iránymutatásait is figyelembe véve minden évben elkészíti az éves és a többéves programozást tartalmazó programdokumentumot.

               (2)Az igazgatótanács minden évben november 30-ig elfogadja az (1) bekezdésben említett programdokumentumot, és legkésőbb január 31-ig továbbítja azt az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak; hasonlóképpen gondoskodik a dokumentum későbbi aktualizált változatainak továbbításáról is.

               A programdokumentum az Unió általános költségvetésének végleges elfogadását követően válik véglegessé, és szükség esetén ki kell igazítani.

               (3)Az éves munkaprogramban a részletes célkitűzéseket és az elvárt eredményeket, valamint a kapcsolódó teljesítménymutatókat kell meghatározni. Emellett – a tevékenységalapú költségvetés-tervezés és irányítás elveivel összhangban – ismertetni kell benne a finanszírozandó fellépéseket, és meg kell jelölni az egyes fellépésekhez rendelt pénzügyi és humánerőforrásokat. Az éves munkaprogramnak összhangban kell állnia a (4) bekezdésben említett többéves munkaprogrammal. Egyértelműen jeleznie kell, hogy az előző pénzügyi évhez képest az Ügynökség mely megbízatása és feladata új, változott vagy szűnt meg.

               (4)Amikor az Ügynökség új feladatot kap, az igazgatótanács módosítja az elfogadott éves munkaprogramot. Az igazgatótanács az éves munkaprogram nem lényeges módosítására vonatkozó hatáskörét az ügyvezető igazgatóra átruházhatja. Az éves munkaprogram minden lényeges módosítását az eredeti éves munkaprogramra vonatkozó eljárással kell elfogadni.

               (5)A többéves munkaprogramnak az az átfogó stratégiai programozást kell meghatároznia, ideértve a célkitűzéseket, az elvárt eredményeket és a teljesítménymutatókat is. Ismertetnie kell az erőforrások programozását, ideértve a többéves költségvetést és a személyzeti tervet is. Tartalmaznia kell továbbá a 29. cikkben említett harmadik országokkal és a nemzetközi szervezetekkel ápolt kapcsolatokra vonatkozó stratégiát, az azokhoz rendelt erőforrások meghatározásával.

               Az erőforrások programozását évente aktualizálni kell. A stratégiai programozást az indokolt esetekben – és különösen a 27. cikkben említett értékelés kimenetelének figyelembe vétele céljából – aktualizálni kell.

               7. cikk – Az igazgatótanács elnöke

               (1)Az igazgatótanács elnököt és három alelnököt választ a következő módon: – egy főt a tagállamokat képviselő tagok, egyet a munkaadói szervezeteket képviselő tagok, egyet a munkavállalói szervezeteket képviselő tagok, egyet pedig a Bizottságot képviselő tagok közül. Az elnök és az alelnökök megválasztása az igazgatótanács szavazásra jogosult tagjai kétharmadának szavazatával történik.

               (2)Az elnök és az elnökhelyettesek megbízatása két évre szól. A megbízatás egy alkalommal megújítható. Ha azonban igazgatótanácsi tagságuk megbízatásuk időtartama alatt bármikor megszűnik, ugyanezen a napon megbízatásuk is automatikusan megszűnik.

               8. cikk – Az igazgatótanács ülései

               (1)Az igazgatótanács üléseit az elnök hívja össze.

               (2)Az Ügynökség ügyvezető igazgatója a tanácskozásokon szavazati jog nélkül vesz részt.

               (3)Az igazgatótanács évente egy rendes ülést tart. Ezen túlmenően az igazgatótanács az elnök kezdeményezésére, a Bizottság kérésére vagy tagjai egyharmadának kérésére ül össze.

               (4)Az igazgatótanács üléseire megfigyelőként meghívhat bármely egyéb olyan személyt, akinek véleménye érdeklődésre tarthat számot.

               (5)Az ügynökség az igazgatótanács számára titkárságot biztosít.

               9. cikk – Az igazgatótanács szavazási szabályai

               (1)A 5. cikk (1) bekezdése a) és b) pontjának, valamint 18. cikk (7) bekezdésének sérelme nélkül az igazgatótanács szavazati joggal rendelkező tagjainak többségével fogadja el határozatait.

               (2)Az igazgatótanács minden tagja egy szavazattal rendelkezik. A szavazati joggal rendelkező valamely tag távollétében annak póttagja jogosult szavazati jogának gyakorlására.

               (3)Az elnök részt vesz a szavazásban.

               (4)Az ügyvezető igazgató a tanácskozásban szavazati jog nélkül vesz részt.

               (5)Az igazgatótanács eljárási szabályzata részletesen rendelkezik a szavazás szabályairól és különösen arról, hogy egy tag milyen feltételek mellett szavazhat egy másik tag nevében.

               2. SZAKASZ

               ÜGYVEZETŐ TESTÜLET

               10. cikk – Felügyelőtestület

               (1)Az igazgatótanács munkáját felügyelőtestület támogatja.

               (2)A felügyelőtestület:

               a)előkészíti az igazgatótanács által elfogadandó határozatokat.

               b)az igazgatótanáccsal együtt figyelemmel kíséri a belső vagy külső ellenőrzési jelentésekből és értékelésekből, illetve az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálataiból származó megállapítások és ajánlások nyomán megtett intézkedések megfelelőségét;

               c)az ügyvezető igazgató vonatkozásában a 11. cikkben meghatározott feladatok i sérelme nélkül segítséget nyújt és tanácsot ad számára az igazgatótanács határozatainak végrehajtásában, az igazgatási és költségvetési irányítás felügyeletének megerősítése céljából.

               (3)Sürgős esetekben a felügyelőtestület az igazgatótanács nevében meghozhat bizonyos ideiglenes határozatokat, különösen az igazgatási irányítást érintő kérdésekben, ideértve a kinevezési hatáskörök átruházásának felfüggesztését és a költségvetési kérdéseket is.

               (4)A felügyelőtestület az igazgatótanács elnökéből, a három alelnökből, a három csoport 4. cikk (5) bekezdésében említett három csoport koordinátorából és a Bizottság egy képviselőjéből áll. A 4. cikk (5) bekezdésében említett mindegyik csoport legfeljebb két póttagot jelölhet a felügyelőtestület ülésein a teljes jogú tagok távollétében történő részvételre. Az igazgatótanács elnöke egyben a felügyelőtestület elnöke is. Az ügyvezető igazgató részt vesz a felügyelőtestület ülésein, de szavazati joggal nem rendelkezik.

               (5)A felügyelőtestület tagjainak megbízatása két évre szól. Ez az időtartam meghosszabbítható. A felügyelőtestület tagjainak megbízatása a végrehajtó bizottsági tagságuk megszűntével megszűnik.

               (6)A felügyelőtestület évente legalább három alkalommal ülésezik. Ezenkívül az elnöke kezdeményezésére vagy a tagjai kérésére is összeül.

               (7)A felügyelőtestület eljárási szabályzatát az igazgatótanács állapítja meg.

               3. SZAKASZ

               ÜGYVEZETŐ IGAZGATÓ

               11. cikk – Az ügyvezető igazgató feladatai

               (1)Az Ügynökséget az ügyvezető igazgató irányítja. Az ügyvezető igazgató a tevékenységéért az igazgatótanácsnak tartozik felelősséggel.

               (2)A Bizottság, az igazgatótanács és a felügyelőtestület hatásköreinek sérelme nélkül az ügyvezető igazgató feladatainak ellátásában független, és sem kormányoktól, sem más szervektől nem kérhet vagy fogadhat el utasításokat.

               (3)Az ügyvezető igazgató a tevékenységéről beszámol az Európai Parlamentnek, amikor utóbbi erre kéri. A Tanács felkérheti az ügyvezető igazgatót a tevékenységéről való beszámolásra.

               (4)Az ügyvezető igazgató az Ügynökség törvényes képviselője.

               (5)Az ügyvezető igazgató felel az Ügynökség e rendelet szerinti feladatainak végrehajtásáért. Az ügyvezető igazgató felelősségi körébe különösen a következők tartoznak:

               a)az Ügynökség napi ügyvitele;

               b)az igazgatótanács által elfogadott határozatok végrehajtása;

               c)a programdokumentum elkészítése és annak benyújtása az igazgatótanácshoz a Bizottsággal való konzultációt követően;

               d)a programdokumentum végrehajtása és beszámolás az igazgatótanácsnak annak végrehajtásáról;

               e)konszolidált éves jelentés készítése az Ügynökség tevékenységéről és annak benyújtása az igazgatótanácshoz értékelésre és elfogadásra;

               f)cselekvési terv elkészítése a belső vagy külső ellenőrzési jelentésekből és értékelésekből, illetve az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálataiból származó megállapítások és ajánlások nyomán megteendő intézkedésekről, évente két alkalommal beszámolás az előrehaladásról a Bizottságnak, valamint rendszeresen az igazgatótanácsnak és a felügyelőtestületnek;

               g)az Unió pénzügyi érdekeinek védelme csalást, korrupciót és minden más jogellenes tevékenységet megelőző intézkedések alkalmazásával, hathatós ellenőrzésekkel, továbbá szabálytalanságok felfedése esetén a jogalap nélkül nyújtott összegek visszafizettetésével, illetőleg adott esetben hathatós, arányos és kellő visszatartó erejű igazgatási és pénzügyi szankciók kiszabásával;

               h)az Ügynökség csalásellenes stratégiájának elkészítése és annak jóváhagyás céljából az igazgatótanács elé terjesztése;

               i)az Ügynökség pénzügyi szabályzata tervezetének elkészítése;

               j)az Ügynökség a tervezett bevételekre és kiadásokra vonatkozó kimutatásának elkészítése és költségvetésének végrehajtása.

               (6)Az ügyvezető igazgató feladata továbbá annak eldöntése, hogy szükséges-e – az Ügynökség feladatainak hatékony és eredményes végrehajtása céljából – egy vagy több tagállamban egy vagy több helyi irodát nyitni. A döntés a Bizottság, az igazgatótanács és azon tagállam előzetes hozzájárulását igényli, ahol a helyi iroda nyílik. A döntésről hozott határozatban meg kell határozni az adott helyi iroda által ellátandó tevékenységek körét olyan módon, hogy megelőzhetők legyenek a szükségtelen költségek és az Ügynökségen belüli igazgatási feladatkörök közötti indokolatlan átfedések.

               III. FEJEZET

               PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK

               12 cikk – Költségvetés

               (1)A naptári évvel megegyező minden pénzügyi évre össze kell állítani az Ügynökség összes tervezett bevételének és kiadásának előirányzatát, és azt fel kell tüntetni az Ügynökség költségvetésében.

               (2)Az Ügynökség költségvetésében szereplő bevételeknek és kiadásoknak egyensúlyban kell lenniük.

               (3)Más források sérelme nélkül az Ügynökség bevételei a következőkből származnak:

               a)az Európai Unió általános költségvetésében szereplő uniós hozzájárulás;

               b)a tagállamok esetleges önkéntes pénzügyi hozzájárulása;

               c)az Ügynökség által készített kiadványokért, illetve az általa nyújtott szolgáltatásokért felszámított díjak;

               d)az Ügynökség munkájában a 29. cikkben előírtak szerint részt vevő harmadik országok esetleges hozzájárulása.

               (4)Az Ügynökség kiadásai magukban foglalják a személyzeti és az igazgatási költségeket, az infrastruktúra költségeit és az operatív kiadásokat.

               13. cikk – A költségvetés megállapítása

               (1)Az ügyvezető igazgató minden évben elkészíti az Ügynökség következő pénzügyi évre vonatkozó, a létszámtervet is tartalmazó előzetes bevételi és kiadási előirányzat-tervezetét, és megküldi azt az igazgatótanácsnak.

               (2)Az igazgatótanács az előzetes előirányzat-tervezet alapján elfogadja az Ügynökség következő pénzügyi évre szóló bevételi és kiadási előirányzat-tervezetét.

               (3)Az Ügynökség következő pénzügyi évre szóló bevételi és kiadási előirányzat-tervezetét minden évben január 31-ig meg kell küldeni a Bizottságnak.

               (4)A Bizottság az előirányzat-tervezetet az Európai Unió általános költségvetésének tervezetével együtt megküldi a költségvetési hatóságnak.

               (5)Az előirányzat-tervezet alapján a Bizottság a létszámtervhez általa szükségesnek tartott összegeket, valamint az általános költségvetést terhelő hozzájárulás összegét bevezeti az Európai Unió általános költségvetésének tervezetébe, amelyet a Szerződés 313. és 314. cikkének megfelelően a költségvetési hatóság elé terjeszt.

               (6)A költségvetési hatóság engedélyezi az Ügynökségnek juttatandó hozzájárulási előirányzatokat.

               (7)A költségvetési hatóság elfogadja az Ügynökség létszámtervét.

               (8)Az Ügynökség költségvetését az igazgatótanács fogadja el. A költségvetés az Unió általános költségvetésének végleges elfogadását követően válik véglegessé. A költségvetést szükség szerint a végleges költségvetésnek megfelelően ki kell igazítani.

               (9)Az Ügynökség költségvetésére feltehetően jelentős kihatással járó építési projektek esetében az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelet rendelkezései alkalmazandók.

               14. cikk – A költségvetés végrehajtása

               (1)Az Ügynökség költségvetését az ügyvezető igazgató hajtja végre.

               (2)Az ügyvezető igazgató minden évben megküldi a költségvetési hatóságnak az értékelési eljárások megállapításai szempontjából jelentős összes információt.

               15. cikk – A beszámoló bemutatása és mentesítés

               (1)Az Ügynökség számvitelért felelős tisztviselője a következő pénzügyi év március 1-jéig megküldi az előzetes beszámolót a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének és az Európai Számvevőszéknek.

               (2)Az Ügynökség a következő pénzügyi év március 31-éig megküldi a költségvetési és pénzgazdálkodási jelentést az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Számvevőszéknek.

               A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője a következő pénzügyi év március 31-éig megküldi a Számvevőszéknek az Ügynökség előzetes beszámolójának a Bizottság elszámolásával konszolidált változatát.

               (3)Az Európai Számvevőszék által az Ügynökség előzetes beszámolójára vonatkozóan tett észrevételeknek a költségvetési rendelet 148. cikke szerinti kézhezvételét követően az ügyvezető igazgató saját hatáskörében elkészíti az Ügynökség végleges beszámolóját, és azt véleményezésre benyújtja az igazgatótanácshoz.

               (4)Az igazgatótanács véleményezi az Ügynökség végleges beszámolóját.

               (5)A számvitelért felelős tisztviselő minden pénzügyi évet követően július 1-jéig megküldi a végleges beszámolót és az igazgatótanács véleményét az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek.

               (6)A végleges beszámolót a következő év november 15-éig ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               (7)A Számvevőszék észrevételeire az ügyvezető igazgató legkésőbb szeptember 30-ig megküldi válaszát az Európai Számvevőszéknek. Az ügyvezető igazgató ezt a választ az igazgatótanácsnak is megküldi.

               (8)A költségvetési rendelet 165. cikke (3) bekezdésének megfelelően az ügyvezető igazgató az Európai Parlament részére, annak kérésére megküld minden olyan információt, amely az adott pénzügyi évre vonatkozó mentesítési eljárás zavartalan lebonyolításához szükséges.

               (9)Az Európai Parlament a Tanács minősített többséggel elfogadott ajánlása alapján eljárva az N+2-edik év április 15-e előtt mentesíti az ügyvezető igazgatót az N-edik évi költségvetés végrehajtására vonatkozó felelőssége alól.

               16. cikk – Pénzügyi szabályok

               A Bizottsággal folytatott konzultációt követően az igazgatótanács elfogadja az Ügynökségre vonatkozó pénzügyi szabályokat. Ezek a szabályok nem térhetnek el az 1271/2013/EU rendelettől, kivéve, ha az eltérés az Ügynökség működéséhez kifejezetten szükséges, és ahhoz a Bizottság előzetesen hozzájárult.

               IV. FEJEZET

               SZEMÉLYZET

               17. cikk – Általános rendelkezések

               (1)Az Ügynökség személyzetére a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek, valamint az uniós intézmények közötti megállapodással a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek végrehajtása céljából elfogadott szabályok alkalmazandók.

               (2)Az igazgatótanács a személyzeti szabályzat 110. cikkével összhangban a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó feltételek végrehajtása céljából megfelelő szabályokat fogad el.

               18. cikk – Ügyvezető igazgató

               (1)Az ügyvezető igazgató a személyzet tagja, és az Ügynökség az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 2. cikkének a) pontja alapján ideiglenes alkalmazottként foglalkoztatja.

               (2)Az ügyvezető igazgatót nyílt és átlátható kiválasztási eljárást követően az igazgatótanács nevezi ki a Bizottság által javasolt jelöltek listájáról.

               Az ügyvezető igazgatóval történő szerződéskötés céljából az Ügynökséget az igazgatótanács elnöke képviseli.

               (3)Az ügyvezető igazgató hivatali ideje öt év. Ezen időszak végéig a Bizottság az ügyvezető igazgató teljesítményének értékelését és az Ügynökség jövőbeli feladatait és kihívásait figyelembe vevő felmérést végez.

               (4)Az igazgatótanács a (3) bekezdésben említett értékelést figyelembe vevő bizottsági javaslat alapján eljárva az ügyvezető igazgató hivatali idejét egy alkalommal, legfeljebb öt évre meghosszabbíthatja.

               (5)Az az ügyvezető igazgató, akinek hivatali ideje meghosszabbításra került, a teljes időszak leteltekor nem vehet részt az azonos álláshelyre vonatkozó újabb kiválasztási eljárásokban.

               (6)Az ügyvezető igazgató kizárólag az igazgatótanácsnak a Bizottság javaslata alapján meghozott határozatával hívható vissza hivatalából.

               (7)Az igazgatótanács az ügyvezető igazgató kinevezéséről, hivatali idejének meghosszabbításáról és felmentéséről a szavazásra jogosult tagok kétharmadának szavazatával dönt.

               19. cikk – Kirendelt nemzeti szakértők és egyéb személyzet

               (1)Az Ügynökség igénybe vehet kirendelt nemzeti szakértőket és egyéb, nem az Ügynökség alkalmazásában álló személyzetet.

               (2)Az igazgatótanács határozatot fogad el a nemzeti szakértők Ügynökséghez történő kirendelése szabályainak megállapításáról.

               V. FEJEZET

               ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

               20. cikk – Jogállás

               (1)Az Ügynökség uniós szerv. Az Ügynökség jogi személy.

               (2)Az ügynökség minden egyes tagállamban az ottani jogszabályok szerint a jogi személyeket megillető legteljesebb jogképességgel rendelkezik. Ebből fakadóan különösen ingó és ingatlan vagyont szerezhet és elidegeníthet, és bíróság előtt eljárhat.

               (3)Az Ügynökség székhelye Szaloniki, Görögország.

               (4)Az Ügynökség egy vagy több tagállamban – e tagállamok hozzájárulásával és a 11. cikk (6) bekezdésével összhangban – helyi irodákat hozhat létre.

               21. cikk –Kiváltságok és mentességek

               Az Ügynökségre és személyzetére alkalmazni kell az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet.

               22. cikk – Nyelvhasználat

               (1)Az Ügynökségre az 1. rendeletben megállapított rendelkezések vonatkoznak.

               (2)Az igazgatótanács dönthet az Ügynökség belső működése során használt nyelvekről.

               (3)Az Ügynökség működéséhez szükséges fordítási szolgáltatásokat az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja biztosítja.

               23. cikk – Átláthatóság

               (1)Az Ügynökség birtokában levő dokumentumokra az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  10
                vonatkozik.

               (2)Az igazgatótanács az első ülésétől számított hat hónapon belül elfogadja az 1049/2001/EK rendelet alkalmazásának részletes szabályait.

               (3)A személyes adatok Ügynökség általi kezelésére a 45/2001/EK rendelet vonatkozik. Az igazgatótanács az első ülésétől számított hat hónapon belül intézkedéseket fogad el a 45/2001/EK rendeletnek az Ügynökség általi alkalmazására, beleértve az Ügynökség adatvédelmi tisztviselőjének kinevezésére vonatkozó intézkedéseket is. Ezeket az intézkedéseket az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultációt követően kell elfogadni.

               24. cikk – Csalás elleni küzdelem

               (1)A csalás, a korrupció és más jogellenes cselekmények elleni, az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  11
                értelmében folyó küzdelem elősegítésére az Ügynökség az e rendelet alkalmazásának napjától számított hat hónapon belül csatlakozik az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz, és a megállapodás mellékletében szereplő minta alapján elfogadja az Ügynökség személyzetére alkalmazandó megfelelő rendelkezéseket.

               (2)Az Európai Számvevőszék jogosult dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzést végezni az Ügynökségtől uniós forrásokban részesülő valamennyi kedvezményezettnél, vállalkozónál és alvállalkozónál.

               (3)Az OLAF az 1073/1999/EK rendeletben, valamint a 2185/96/Euratom, EK rendeletben foglalt rendelkezéseknek és eljárásoknak megfelelően vizsgálatokat, többek között helyszíni ellenőrzéseket folytathat annak megállapítására, hogy valamely, az Ügynökség által finanszírozott vissza nem térítendő támogatással vagy szerződéssel kapcsolatban történt-e csalás, korrupció vagy egyéb, az Unió pénzügyi érdekeit sértő jogellenes tevékenység.

               (4)Az (1), a (2) és a (3) bekezdés sérelme nélkül az Ügynökség harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodásainak, szerződéseinek, támogatási megállapodásainak és támogatási határozatainak tartalmazniuk kell olyan rendelkezéseket, amelyek – hatáskörüknek megfelelően – kifejezetten feljogosítják az Európai Számvevőszéket és az OLAF-ot ilyen ellenőrzések és vizsgálatok lefolytatására.

               25. cikk – Biztonsági szabályok a minősített és nem minősített érzékeny adatok védelmére

               Az Ügynökség az (EU, Euratom) 2015/443
                  12
                és az (EU, Euratom) 2015/444
                  13
                bizottsági határozatnak megfelelően szükség szerint a Bizottság biztonsági szabályaival egyenértékű saját biztonsági szabályokat fogad el az EU-minősített adatok és a nem minősített bizalmas adatok védelmére. Az Ügynökség biztonsági szabályainak – többek között és szükség szerint – ezen adatok cseréjére, feldolgozására és tárolására kell vonatkozniuk.

               26. pont – Felelősség

               (1)Az Ügynökség szerződéses felelősségét az adott szerződésre alkalmazandó jog szabályozza.

               (2)Az Ügynökség által megkötött szerződések választottbírósági kikötései alapján a felmerülő jogvitákban az Európai Unió Bírósága rendelkezik hatáskörrel.

               (3)Szerződésen kívüli felelősség esetén az Ügynökség a tagállamok jogában közös általános elveknek megfelelően megtéríti a szervezeti egységei vagy alkalmazottai által feladataik teljesítése során okozott károkat.

               (4)A (3) bekezdésben említett károk megtérítésével kapcsolatos jogvitákban az Európai Unió Bírósága rendelkezik hatáskörrel.

               (5)Az Ügynökség alkalmazottainak az Ügynökséggel szembeni személyes felelősségét a személyzeti szabályzat vagy az alkalmazási feltételek rendelkezései határozzák meg.

               27. cikk – Értékelés

               (1)A Bizottság legkésőbb a 36. cikkben említett időpont után öt évvel, majd azt követően ötévente a bizottsági iránymutatásoknak megfelelően az Ügynökség célkitűzései, megbízatása és feladatai tükrében értékeli az Ügynökség teljesítményét. Az értékelés keretében foglalkozik különösen az Ügynökség megbízatása módosításának esetleges szükségességével és e módosítások pénzügyi hatásaival.

               (2)Amennyiben a Bizottság megítélése szerint az Ügynökség fenntartása a kitűzött célokra, megbízatásra és feladatokra tekintettel a továbbiakban nem indokolt, javasolhatja e rendelet megfelelő módosítását vagy hatályon kívül helyezését.

               (3)A Bizottság az értékelés megállapításairól beszámol az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az igazgatótanácsnak. Az értékelés megállapításait nyilvánosságra kell hozni.

               28. cikk – Igazgatási vizsgálatok

               Az Ügynökség tevékenységét az európai ombudsman a Szerződés 228. cikkével összhangban vizsgálja.

               29. cikk – Együttműködés a harmadik országokkal és a nemzetközi szervezetekkel

               (1)Az e rendeletben meghatározott célok eléréséhez szükséges mértékben és a tagállamok és az uniós intézmények hatásköreinek sérelme nélkül az Ügynökség együttműködhet harmadik országok illetékes hatóságaival és/vagy nemzetközi szervezetekkel.

               Ebből a célból az Ügynökség a Bizottság előzetes jóváhagyásával a harmadik országok hatóságaival és a nemzetközi szervezetekkel munkamegállapodásokat köthet. Ezek a megállapodások az Unióval és tagállamaival szemben jogi kötelezettséget nem keletkeztethetnek.

               (2)Az Ügynökség nyitott azon harmadik országok részvételére, amelyek ebből a célból az Unióval megállapodást kötnek.

               Az (1) bekezdésben említett megállapodások alapján olyan rendelkezéseket kell létrehozni, amelyek meghatározzák különösen a harmadik országnak az Ügynökség munkájában való részvétele jellegét, mértékét és módját, ideértve az Ügynökség által indított kezdeményezésekben való részvételre, a pénzügyi hozzájárulásra és a személyzetre vonatkozó rendelkezéseket is. A személyzeti kérdéseket illetően ezeknek a rendelkezéseknek minden esetben meg kell felelniük a személyzeti szabályzatnak.

               (3)Az igazgatótanács az Ügynökség hatáskörébe tartozó kérdések vonatkozásában stratégiát fogad el a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel fenntartott kapcsolatokról.

               30. cikk – Székhely-megállapodás és működési feltételek

               (1)A fogadó tagállamban az Ügynökség elhelyezésére, a tagállam által rendelkezésre bocsátandó létesítményekre, valamint a fogadó tagállamban az ügyvezető igazgatóra, az igazgatótanács tagjaira, az Ügynökség személyi állományára és családtagjaikra vonatkozó konkrét szabályokat az Ügynökség és a székhely helye szerinti tagállam közötti székhely-megállapodásban kell megállapítani.

               (2)Az Ügynökség fogadó tagállama a lehető legjobb feltételeket biztosítja az Ügynökség működéséhez, ideértve a többnyelvű, európai orientáltságú iskoláztatást és a megfelelő közlekedési összeköttetéseket is.

               VI. FEJEZET

               ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

               31. cikk – Az igazgatótanácsra vonatkozó átmeneti rendelkezések

               (1)A Cedefop igazgatótanácsa tagjainak a 337/75/EGK rendelet 4. cikke alapján megállapított hivatali ideje … -án/-én [e rendelet hatálybalépésének napján] megszűnik.

               (2)A … [e rendelet hatálybalépésének napja] és … [e rendelet alkalmazása megkezdésének napja] közötti időszakban az igazgatótanács e rendelet 5. cikkében meghatározott feladatait a 337/75/EGK rendelet 4. cikke alapján létrehozott igazgatótanács látja el.

               32. cikk – A személyzetre vonatkozó átmeneti rendelkezések

               Az Ügynökségnek a 337/75/EGK tanácsi rendelet 6. cikke alapján kinevezett igazgatója a hivatali idejéből hátralévő időre megbízást kap az ügyvezető igazgató e rendelet 11. cikkében előírt feladatainak ellátására. Szerződésének egyéb feltételei változatlanok maradnak.

               33. cikk – Átmeneti költségvetési rendelkezések

               A 337/75/EGK rendelet 11. cikke alapján jóváhagyott költségvetések tekintetében a mentesítési eljárást a 337/75/EGK rendeletben megállapított szabályokkal összhangban kell lefolytatni.

               VII. FEJEZET

               ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

               34. cikk – Hatályon kívül helyezés

               A 337/75/EGK rendelet [e rendelet alkalmazása megkezdésének napja]-án/-én hatályát veszti, és a hatályon kívül helyezett rendeletre való hivatkozásokat e rendeletre való hivatkozásokként kell értelmezni.

               35. cikk – Az igazgatótanács által elfogadott belső szabályok hatályban tartása

               Hacsak az igazgatótanács e rendelet alkalmazásában másként nem dönt, az igazgatótanács által a 337/75/EGK rendelet alapján elfogadott belső szabályok hatályban maradnak [e rendelet alkalmazása megkezdésének napja] után.

               36. cikk – Hatálybalépés

               (1)Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

               (2)A rendeletet [az alkalmazás megkezdésének napja]-tól/től kell alkalmazni.

               (3)A 31., a 32. és a 33. cikket azonban [e rendelet hatálybalépésének napja]-tól/től kezdve kell alkalmazni.

               (4)Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

               PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

               1.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI

               1.1.A javaslat/kezdeményezés címe

               1.2.A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)

               1.3.A javaslat/kezdeményezés típusa

               1.4.Célkitűzés(ek)

               1.5.A javaslat/kezdeményezés indoklása

               1.6.Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

               1.7.Tervezett irányítási módszer(ek)

               2.IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK

               2.1.A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések

               2.2.Irányítási és kontrollrendszer

               2.3.A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések

               3.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

               3.1.A többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások?

               3.2.A kiadásokra gyakorolt becsült hatás

               3.2.1.A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

               3.2.2.A Cedefop humán erőforrására gyakorolt becsült hatás

               3.2.3.A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség

               3.2.4.Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

               3.3.A bevételre gyakorolt becsült hatás

               PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

               1.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI

               1.1.A javaslat/kezdeményezés címe

                  Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Szakképzésfejlesztési Központ (CEDEFOP) létrehozásáról

               1.2.A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)
                  14

                  04: Foglalkoztatás, szociális ügyek és társadalmi befogadás

                  04 03: Foglalkoztatás, szociális ügyek és társadalmi befogadás

                  04 03 13: Európai Szakképzésfejlesztési Központ (Cedefop)

               1.3.A javaslat/kezdeményezés típusa

               ◻ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul

               ◻ A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet / előkészítő intézkedést követő új intézkedésre
                  15
                irányul

               ⌧ A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul

               ◻ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul

               1.4.Célkitűzés(ek)

               1.4.1.A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzés(ek)

                  A célkitűzések/uniós hozzáadott értékek összhangban vannak az Európa 2020 stratégiával, az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerével („Oktatás és képzés 2020”), melyet a Tanács és a Bizottság 2015 novemberében elfogadott 2015. évi közös jelentése aktualizált, a 2015 júniusi rigai következtetésekkel és a közelmúltban elfogadott új európai készségfejlesztési programmal
                     16
                  :

                  – a munkaalapú tanulás valamennyi formájának támogatása, különös tekintettel a tanulószerződéses gyakorlati képzésre, a szociális partnerek, a vállalkozások, a kamarák és a szakképzést nyújtó szervezetek bevonásával, valamint az innováció és a vállalkozói készség támogatásával;

                  – a minőségbiztosítási mechanizmusok továbbfejlesztése a szakképzés terén, a szakképzés európai minőségbiztosítási referenciakeretére (EQAVET) vonatkozó ajánlásnak megfelelően, minőségbiztosítási rendszerek részeként, az alapképzés és a továbbképzés rendszereihez visszavezető, a tanulási eredményeken alapuló folyamatos információs és visszajelzési hurkokat hozva létre;

                  – a szakképzéshez és a képesítésekhez való hozzáférés javítása mindenki számára rugalmasabb és átjárhatóbb rendszerek útján, elsősorban hatékony és integrált orientációs szolgáltatások biztosításával és a nem formális és az informális tanulás eredményei érvényesítésének elérhetővé tételével;

                  – a kulcskompetenciák további erősítése a szakképzési tantervekben és hatékonyabb lehetőségek biztosítása arra, hogy a tanulók az alapképzésben és továbbképzésben megszerezzék vagy fejlesszék ezeket a készségeket;

                  – a szakképzésben dolgozó tanárok, oktatók és mentorok alapképzése és folyamatos szakmai fejlődése terén rendszerszintű megközelítések bevezetése és alkalmak teremtése mind az iskolai, mind a munkán alapuló környezetben;

                  – a tanulási célú mobilitás elősegítése;

                  – az átláthatóságot és az elismerést szolgáló uniós eszközök megerősítése és egyszerűsítése;

                  – a készségekkel kapcsolatos információgyűjtés javítása és a szakképzett munkaerő hiányának kezelése konkrét gazdasági ágazatokban, ideértve a munkaerőpiac készségigényeire vonatkozó előrejelzések erősítését, figyelembe véve a technológiai fejlődést.

               1.4.2.Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)

                  … sz. konkrét célkitűzés

                  A Cedefop célkitűzése, hogy támogassa a Bizottságot a szakképzésre, a készségekre és a képesítésekre vonatkozó szakpolitikák kialakítása és végrehajtása terén.

                  A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)

                  04 03 13 – Európai Szakképzésfejlesztési Központ (Cedefop) – hozzájárulás az 1., 2. és 3. cím keretében.

               1.4.3.Várható eredmény(ek) és hatás(ok)

               Tüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/célcsoportokra.

                  Az alapító rendelet felülvizsgálatának céljai:

                  –A Cedefop alapító rendeletének a decentralizált ügynökségek tekintetében elfogadott közös megközelítéshez történő hozzáigazítása.

                  –Az Ügynökség megbízatásának és feladatainak a jelenlegi szakpolitikai prioritásokhoz és stratégiákhoz való hozzáigazítása, figyelembe véve a szakképzés, a készségek és a képesítések területén a közelmúltban bekövetkezett szakpolitikai fejleményeket, valamint a központ 1975-ös alapítása óta az EU-ban történt társadalmi, intézményi és gazdasági változásokat.

                  A Cedefop feladatait az 1975-es alapító rendelet határozza meg:

                  A Központ célja, hogy segítse a Bizottságot a szakképzés és a továbbképzés ösztönzésének és fejlesztésének közösségi szintű előmozdításában.

                  Ennek érdekében a Központ, a Közösség által megállapított iránymutatások keretén belül, tudományos és műszaki tevékenységével járul hozzá a közös szakképzési politika végrehajtásához.

                  Különösen ösztönzi az információcserét és a tapasztalatok összehasonlítását.

                  A Cedefop az európai együttműködés erősítésén dolgozik, és olyan ismeretanyagot kíván rendelkezésre bocsátani, amely az európai szakképzési, készségekre és képesítésekre vonatkozó szakpolitikák alapjául tud szolgálni. A Cedefop munkájának hozzáadott értékét az összehasonlító elemzések kiváló minősége, valamint a kutatás és hálózatos együttműködés révén nyert szakértelem adja.

                  A Cedefop szorosan együttműködik az Európai Bizottsággal, a tagállamok kormányaival, a munkáltatói képviseletekkel, a szakszervezetekkel, valamint a szakképzés területén dolgozó kutatókkal és gyakorlati szakemberekkel. Naprakész információkkal látja el őket a szakképzés területének változásaival kapcsolatban, emellett pedig szakpolitikai vitára is lehetőséget biztosít.

                  A Cedefop az információkat weboldalain keresztül, kiadványokban, a közösségi médiát felhasználva, hálózatok, valamint konferenciák és szakmai találkozók segítségével terjeszti. A Cedefop tevékenységét fő feladatai és középtávú prioritásai vezérlik.

                  Az Ügynökség a weboldalain keresztül a lehető legszélesebb hozzáférést kívánja biztosítani a nyilvánosság számára a birtokában lévő dokumentumokhoz.

               1.4.4.Eredmény- és hatásmutatók

               Tüntesse fel a javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő mutatókat.

                  A többéves munkaprogramok vonatkozásában már bevezetésre került mind az előzetes, mind az utólagos átfogó monitoring- és értékelési rendszer. Ezt fogja kiegészíteni a Bizottság által ötévente elvégzendő értékelés és felülvizsgálat.

               1.5.A javaslat/kezdeményezés indoklása

               1.5.1.Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek)

                  A 166. cikk (4) bekezdése olyan szakképzési politikára hivatkozik, amely támogatja és kiegészíti a tagállamok ez irányú tevékenységét, ugyanakkor teljes mértékben tiszteletben tartja a tagállamoknak a szakképzés tartalmára és szervezeti felépítésére vonatkozó hatáskörét. A 165. cikk (4) bekezdése arra hivatkozik, hogy az Unió a tagállamok közötti együttműködés ösztönzésével és szükség esetén tevékenységük támogatásával és kiegészítésével hozzájárul a minőségi oktatás fejlesztéséhez, ugyanakkor teljes mértékben tiszteletben tartja a tagállamoknak az oktatás tartalmára és szervezeti felépítésére vonatkozó hatáskörét.

                  A Cedefop a következők tekintetében járul hozzá a Bizottság hosszú távú szakpolitikai munkájához:

                  – a szakképzés, a készségek és a képesítések területén új ismeretek és ismeretanyag rendelkezésre bocsátása;

                  – a szakpolitikai tendenciák figyelemmel kísérése, a szakképzésre, a készségekre és a képesítésekre vonatkozó szakpolitikákban bekövetkező változások szakpolitikai elemzése;

                  – a jövőbeli készségigények megfelelőbb előrejelzése, többek között a technológiai változások figyelembevételével, továbbá a készségek és a munkaerőpiaci igények jobb összehangolása;

                  – rövid távon hozzájárulás nyújtása a közös szakképzési politika végrehajtásához, valamint az európai oktatási eszközök megvalósításához, követve az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének („Oktatás és képzés 2020”) égisze alatt közzétett 2015-ös közös jelentés és a közelmúltban indult új európai készségfejlesztési program által aktualizált, a szakképzésre vonatkozó uniós prioritásokat (2011–2020).

               1.5.2.Az uniós részvételből adódó többletérték

                  A Cedefop többletértéke háromoldalú jellegéből adódik, amely a nemzeti és európai szinten a különböző érdekeltektől kapott bemeneti adatok alapján kiváló minőségű összehasonlító elemzések elvégzését és szaktudásfejlesztést tesz lehetővé a szakképzésre, a készségekre és a képesítésekre vonatkozó szakpolitikák területén. E jelentős szakértelem az uniós és nemzeti szakpolitikák kidolgozása és végrehajtása terén nyújtott konkrét támogatásban jelenik meg a következő feladatokon keresztül:

                  a)
                        a különböző országok szakpolitikáinak és gyakorlatainak összehasonlító elemzése, valamint az ezekben bekövetkező változások vizsgálata;

                  b)
                        a munkaerőpiaci tendenciák elemzése a készségek és a képesítések összefüggésében;

                  c)
                        hozzájárulás a képesítések kidolgozásához és megszerzéséhez, a képesítések keretrendszerbe szervezéséhez, valamint azok munkaerőpiaci funkciójához kapcsolódó változásokhoz a képesítések nagyobb átláthatóságának és elismerésének érdekében;

                  d)
                        a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítése terén történt fejlemények elemzése és hozzájárulás az érvényesítés előmozdításához;

                  e)
                        a releváns társadalmi-gazdasági változásokra és a kapcsolódó szakpolitikai kérdésekre vonatkozó vizsgálatok és kutatások elvégzése vagy megrendelése;

                  f)
                        fórumok biztosítása a kormányok, a szociális partnerek és az érdekeltek közötti tapasztalat- és információcsere számára nemzeti szinten, továbbá a reformok és a szakpolitikák támogatása nemzeti szinten;

                  g)
                        információterjesztés a szakpolitikákhoz való hozzájárulásként, valamint a szakképzésben a foglalkoztathatóság, a vállalati termelékenység és az egész életen át tartó tanulás fokozása és támogatása szempontjából rejlő potenciál megértése és az ezzel kapcsolatos tudatosság növelése céljából;

                  h)
                        a készségekre, a foglalkozásokra és a képesítésekre vonatkozó eszközök, adatkészletek és szolgáltatások kezelése és rendelkezésre bocsátása a polgárok, a vállalkozások, a politikai döntéshozók, a szociális partnerek és más érdekeltek számára.

               1.5.3.Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága

                  A Bizottság ötévente külső értékelés keretében méri fel a Cedefop működését A korábbi értékelések megerősítették, hogy a Cedefop jelentősen hozzájárul a Bizottság elemző és szakpolitikai munkájához a szakképzés területén. A Cedefop legutóbbi értékelésére 2013-ban került sor (a 2007-től 2012 közepéig tartó időszak vonatkozásában)
                     17
                  . Az értékelő jelentés szerint a központ hagyományos, nyílt forrásként szolgáló funkciójától még inkább elmozdult a szakpolitikai támogató funkció irányába. A Cedefop alapító rendeletét módosítani szükséges annak érdekében, hogy az az Ügynökség feladatai között megjelenítse az Ügynökségnek a készségekre és képesítésekre irányuló munkáját, valamint hogy egyértelműbben integrálja a szakpolitikai jelentéstételre és a közös európai eszközökre és kezdeményezésekre vonatkozó tevékenységét.

               1.5.4.Egyéb releváns eszközökkel való összeegyeztethetőség és lehetséges szinergia

                  A Cedefop együttműködik más, kapcsolódó területeken tevékenykedő uniós ügynökségekkel. Együttműködési megállapodást kötött az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökséggel (EU-OSHA), az Európai Alapítvánnyal az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound), valamint az Európai Képzési Alapítvánnyal (ETF). Ezek a megállapodások előirányozzák különösen a munkaprogramok kialakításáról már a korai stádiumban folytatandó konzultációt, és kiegészítésük céljából olyan éves cselekvési tervek készülnek, amelyek a szakembercsere és adott esetben a közös tevékenységek további formáit rögzítik. Ez biztosítja, hogy a különböző ügynökségek tevékenysége egymást kiegészítse, és lehetővé teszi a szinergiák kihasználását.

               1.6.Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

               ◻ A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik

               –◻
                     A javaslat/kezdeményezés időtartama: ÉÉÉÉ [HH/NN]-tól/-től ÉÉÉÉ [HH/NN]-ig

               –◻
                     Pénzügyi hatás: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig

               ⌧ A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik

               –Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/től ÉÉÉÉ-ig,

               –– azt követően: rendes ütem.

               1.7.Tervezett irányítási módszer(ek)

               ◻ Bizottság általi közvetlen irányítás

               –◻
                     végrehajtó ügynökségen keresztül

               ◻ Megosztott irányítás a tagállamokkal

               ⌧ Közvetett irányítás, a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatoknak a következőkre történő átruházásával:

               ◻ nemzetközi szervezetek és ügynökségeik (nevezze meg)

               ◻az EBB és az Európai Beruházási Alap

               ⌧a költségvetési rendelet 208. és 209. cikkében említett szervek

               ◻ közjogi szervek

               ◻ magánjog alapján működő, közfeladatot ellátó szervek, olyan mértékben, amennyiben megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtanak

               ◻ a valamely tagállam magánjoga alapján működő, köz- és magánszféra közötti partnerség végrehajtásával megbízott és megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtó szervek

               ◻ az EUSZ V. címének értelmében a KKBP terén konkrét fellépések végrehajtásával megbízott és a vonatkozó alap-jogiaktusban meghatározott személyek.

               Megjegyzések

                  nem alkalmazandó

               2.IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK

               2.1.A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések

               Gyakoriság és feltételek.

                  Minden uniós ügynökség szigorú nyomon követési rendszerrel működik, amelynek része egy belső ellenőrzési koordinátor, a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata, az igazgatótanács, a Bizottság, a Számvevőszék és a költségvetési hatóság. A továbbiakban is ezt a Cedefop létrehozásáról szóló rendeletben meghatározott rendszert kell alkalmazni.

               2.2.Irányítási és kontrollrendszer

               2.2.1.Felismert kockázat(ok)

                  nincs

               2.2.2.Tervezett ellenőrzési mód(ok)

                  nem alkalmazandó

               2.3.A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések

               Tüntesse fel a meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket.

                  A javaslat 24. cikke a csalással szembeni küzdelemre vonatkozó rendelkezéseket ír elő.

                  A Cedefop 2014. október 22-én – az összeférhetetlenség megelőzésére és kezelésére vonatkozó szabályokkal együtt – csalásellenes stratégiát fogadott el. A csalásellenes stratégiához a szabálytalanságok jelentésére vonatkozó, jogi keretet és alapelveket is tartalmazó belső eljárást mellékeltek.

               3.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

               3.1.A többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások?

               Jelenlegi költségvetési tételek

               A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében.

                        A többéves pénzügyi keret fejezete

                        Költségvetési tétel

                        Kiadástípusa

                        Hozzájárulás

                        1A fejezet – Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

                        diff./nem diff
                           18
                        .

                        EFTA-országoktól
                           19

                        tagjelölt országoktól
                           20

                        harmadik országoktól

                        a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében

                        15 02 11 Európai Szakképzésfejlesztési Központ (Cedefop)

                        Diff.

                        IGEN

                        NEM

                        NEM

                        IGEN

               Létrehozandó új költségvetési tételek

               A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében.

                        A többéves pénzügyi keret fejezete

                        Költségvetési tétel

                        Kiadás
                        típusa

                        Hozzájárulás

                        1A fejezet – Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

                        diff./nem diff.

                        EFTA országoktól

                        tagjelölt országoktól

                        harmadik országoktól

                        a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében

                        04 03 13 Európai Szakképzésfejlesztési Központ (Cedefop)

                        Kül.

                        IGEN

                        NEM

                        NEM

                        IGEN

               3.2.A kiadásokra gyakorolt becsült hatás

               A kiadásokra gyakorolt, alább bemutatott hatás megfelel a COM(2013) 519 bizottsági közleménynek.

               3.2.1.A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        A többéves pénzügyi keret
                        fejezete

                        1A

                        Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért

                        Európai Szakképzésfejlesztési Központ (Cedefop)

                        2013

                        2014

                        2015

                        2016

                        2017

                        2018

                        2019

                        2020

                        ÖSSZESEN

                        •Operatív előirányzatok

                        Költségvetési tétel száma

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        (1)

                        17 434

                        17 434

                        17 434

                        17 434

                        17 434

                        17 434

                        17 783

                        18 138

                        123 091

                        Kifizetési előirányzatok

                        (2)

                        17 434

                        17 434

                        17 434

                        17 434

                        17 434

                        17 434

                        17 783

                        18 138

                        123 091

                        Költségvetési tétel száma

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        (1a)

                        Kifizetési előirányzatok

                        (2a)

                        Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok
                           21

                        N.a.

                        N.a.

                        N.a.

                        N.a.

                        N.a.

                        N.a.

                        N.a.

                        N.a.

                        Költségvetési tétel száma

                        (3)

                        Az Európai Szakképzésfejlesztési Központhoz (Cedefop)
                        tartozó előirányzatok összesen

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        =1+1a +3

                        17 434

                        17 434

                        17 434

                        17 434

                        17 434

                        17 434

                        17 783

                        18 138

                        123 091

                        Kifizetési előirányzatok

                        =2+2a

                        +3

                        17 434

                        17 434

                        17 434

                        17 434

                        17 434

                        17 434

                        17 783

                        18 138

                        123 091

               3.2.2.A Cedefop humán erőforrására gyakorolt becsült hatás

               3.2.2.1.Összegzés

               –◻
                     A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok felhasználását.

               –⌧ A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után:

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        2016

                        2017

                        2018

                        2019

                        2020

                        ÖSSZESEN

                        Tisztviselők (AD és AST besorolás összesen)

                        16

                        15

                        14

                        14

                        14

                        Szerződéses alkalmazottak

                        25

                        25

                        25

                        25

                        25

                        Ideiglenes alkalmazottak

                        78

                        77

                        77

                        77

                        77

                        Kirendelt nemzeti szakértők

                        4

                        4

                        4

                        4

                        4

                        ÖSSZESEN

                        123

                        121

                        120

                        120

                        120

               3.2.2.2.Az ügynökségért felelős főigazgatóság becsült humánerőforrás-szükségletei

               –◻
                     A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást.

               –⌧
                     A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár:

                        2016

                        2017

                        2018

                        2019

                        2020

                        A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak)

                        XX 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken)

                        1,5

                        1,5

                        1,5

                        1,5

                        1,5

                        XX 01 01 02 (a küldöttségeknél)

                        XX 01 05 01. (közvetett kutatás)

                        10 01 05 01 (közvetlen kutatás)

                        •Külső munkatársak teljes munkaidős egyenértékben (FTE) kifejezve
                           22

                        XX 01 02 01 (AC, END, INT a teljes keretből)

                        XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél)

                        XX 01 04 yy
                           23

                        - a központban
                           24

                        - a küldöttségeknél

                        XX 01 05 02 (AC, END, INT– közvetett kutatásban)

                        10 01 05 02 (AC, END, INT – közvetlen kutatásban)

                        Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni)

                        ÖSSZESEN

               A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal.

               Az elvégzendő feladatok leírása:

                        Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak

                        A Bizottság álláspontjának koordinálása és képviselete az Ügynökség felé.

                        Külső munkatársak

               3.2.3.A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség

               –⌧
                     A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel.

               –◻
                     A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átprogramozása.

                  Fejtse ki, miként kell átprogramozni a pénzügyi keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.

               –◻
                     A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára.
                  25

                  Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett fejezeteket és költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.

               3.2.4.Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

               –A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást.

               –A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült társfinanszírozást irányozza elő:

               EUR

                        2017

                        2018

                        2019

                        2020

                        Hozzájárulás Norvégiától és Izlandtól

                        475 949

                        475 949

                        485 480

                        495 170

                        Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN

                        475 949

                        475 949

                        485 480

                        495 170

               3.3.A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás

               –⌧
                     A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre.

               –◻
                     A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

               –◻
                     a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást

               –◻
                     a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        Bevételi költségvetési tétel:

                        Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok

                        A javaslat/kezdeményezés hatása
                           26

                        N.
                        év

                        N+1.
                        év

                        N+2.év

                        N+3.év

                        A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető

                        … jogcímcsoport

               Az egyéb címzett bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési tétel(eke)t.

                  […]

               Ismertesse a bevételre gyakorolt hatás számításának módszerét.

                  […]

                     (1)
                  Ideértve az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerét (Oktatás és képzés 2020), amelyet a közelmúltban aktualizált a 2015-ös közös jelentés, valamint a szakképzés terén az európai együttműködést előmozdítani hivatott koppenhágai folyamatot.

                     (2)
                  Az új európai készségfejlesztési programban a közelmúltban megfogalmazottaknak megfelelően: a Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának (COM(2016) 381/2).

                     (3)
                  HL

                     (4)
                  HL

                     (5)
                  A Tanács 1975. február 10-i 337/75/EGK rendelete az Európai Szakképzésfejlesztési Központ létrehozásáról (HL L 39., 1975.2.13., 1. o.).

                     (6)
                  A Bizottság 2013. szeptember 30-i 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról (HL L 328., 2013.12.7., 42. o.).

                     (7)
                  A Tanács 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendelete (HL L 56., 1968.3.4., 1. o.).

                     (8)
                  A Bizottság (EU, Euratom) 2015. március 13-i 2015/443 határozata a Bizottságon belüli biztonságról (HL L 72, 2015.3.17., 41. o.).

                     (9)
                  A Bizottság 2013. szeptember 30-i 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról (HL L 328., 2013.12.7., 42. o.).

                     (10)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2001. május 30-i 1049/2001/EK rendelete az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (HL L 145, .2001.5.31., 43.o.).

                     (11)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 1999. május 25-i 1073/1999/EK rendelete az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról (HL L 136., 1999.5.31., 1. o.).

                     (12)
                  A Bizottság (EU, Euratom) 2015. március 13-i 2015/443 határozata a Bizottságon belüli biztonságról (HL L 72, 2015.3.17., 41. o.).

                     (13)
                  A Bizottság 2015. március 13-i (EU, Euratom) 2015/444 határozata az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 72, 2015.3.17., 53. o.).

                     (14)
                  Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based Budgeting).

                     (15)
                  A költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint.

                     (16)
                  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának (COM(2016) 381/2).

                     (17)

                     http://www.cedefop.europa.eu/en/content/final-report-external-evaluation-cedefop-9-december-2013

                     (18)
                  Diff. = Differenciált előirányzatok / Nem diff. = Nem differenciált előirányzatok.

                     (19)
                  EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.

                     (20)
                  Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok.

                     (21)
                  Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.

                     (22)
                  AC=szerződéses alkalmazott; AL=helyi alkalmazott; END=kirendelt nemzeti szakértő; INT=kölcsönmunkaerő (átmeneti alkalmazott); JED=küldöttségi pályakezdő szakértő.

                     (23)
                  Az operatív előirányzatokból finanszírozott külső munkatársakra vonatkozó részleges felső határérték (korábban: BA-tételek).

                     (24)
                  Főként a strukturális alapok, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap (EHA) vonatkozásában.

                     (25)
                  Lásd a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet 11. és 17. cikkét.

                     (26)
                  A tradicionális saját források (vámok, cukorilletékek) tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25%-kal (beszedési költségek) csökkentett bruttó összegeket kell megadni.