title: Javaslat a Tanács határozata az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött, a felsőoktatásban, a szakoktatásban és a szakképzésben történő együttműködésre irányuló program megújításáról szóló megállapodás aláírásáról # Javaslat a Tanács határozata az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött, a felsőoktatásban, a szakoktatásban és a szakképzésben történő együttműködésre irányuló program megújításáról szóló megállapodás megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0180(01)

Javaslat a Tanács határozata az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött, a felsőoktatásban, a szakoktatásban és a szakképzésben történő együttműködésre irányuló program megújításáról szóló megállapodás aláírásáról  /* COM/2006/0180 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 27.4.2006COM(2006) 180 végleges2006/0061 (CNS)JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött, a felsőoktatásban, a szakoktatásban és a szakképzésben történő együttműködésre irányuló program megújításáról szóló megállapodás aláírásárólJavaslatA TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött, a felsőoktatásban, a szakoktatásban és a szakképzésben történő együttműködésre irányuló program megújításáról szóló megállapodás megkötéséről(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁS1. A JAVASLAT HÁTTEREE javaslat kettős hátterében egyfelől az Európai Unió felsőoktatási politikája, másfelől a EU és az Amerikai Egyesült Államok közötti kapcsolatok állnak. Előbbi szerint az európai felsőoktatásnak relevancia és kiválóság terén világviszonylatban is követendő például kell szolgálnia, míg utóbbi az oktatási együttműködés kiszélesítését tűzi ki célul.Az oktatás a lisszaboni stratégia egyik lényeges alkotóelemévé vált. E stratégia egyebek mellett előirányozza, hogy az Európai Unió oktatási rendszere 2010-re a világ számára követendő például szolgáljon. Ez a célkitűzés csak akkor teljesíthető, ha az európai oktatás lépést tart a világban zajló fejleményekkel, különös tekintettel a világ legfejlettebb országaival, így az Amerikai Egyesült Államokkal (a továbbiakban: az USA) folytatott együttműködésre, valamint a módszereknek és követelményeknek ezekkel az országokkal történő összehasonlítására.Az EU számára stratégiai jelentőségűek az USA-val folytatott kapcsolatok, melyek egyre több területre terjednek ki. A 2004-ben Dromolandban rendezett EU-USA csúcstalálkozón részt vevő vezetők megállapodtak abban, hogy felkutatják a gazdasági növekedés, munkahelyteremtés és innováció fokozását célzó együttműködési eszközöket és sikeres gyakorlatokat. 2005. május 18-án a Bizottság az EU-USA partnerség erősítéséről szóló közleményt[1] fogadott el, amely a lisszaboni stratégiával összhangban megállapította, hogy az oktatási és képzési együttműködés fontos eszköze a tudásösztönzésnek és az innovációs lendületnek, valamint felszólított a jelenlegi felsőoktatási és szakképzési megállapodás megújítására és megerősítésére. 2005. június 20-án a washingtoni EU-USA csúcstalálkozó résztvevői megállapodtak egy, a transzatlanti gazdasági integráció és növekedés erősítését célzó kezdeményezésről, amely az oktatási együttműködést a „transzatlanti szinergiák fokozása” egyik eszközének tekinti az „egyre inkább tudásalapú gazdaságaink kialakulásának folyamatában”; valamint kötelezettséget vállaltak „a Fulbright/Európai Unió programot is magában foglaló USA-EU felsőoktatási és szakképzési megállapodás megújítására és megerősítésére, továbbá az oktatási együttműködés és a polgáraink közötti transzatlanti csereprogramok fellendítésére”.A jelenleg érvényben lévő megállapodást 2000-ben kötötték; ez a megállapodás az EU-USA programot további öt évre, 2005-ig megújította. A program külső értékelésére 2004 októbere és 2005 márciusa között került sor. A független értékelés arra a következtetésre jutott, hogy a program a transzatlanti felsőoktatásban és szakképzésben a tartós partnerségek és szinergiák létrehozásának hatékony eszköze, valamint hozzájárult a kölcsönös megértés és a humánerőforrás-fejlesztés minőségének javításához. 2005. június 27-én a Bizottság elfogadta az értékelés eredményeiről szóló közleményt[2].A Bizottság az USA képviselőivel folytatott tárgyalások során új megállapodást dolgozott ki a Bizottságot ezen tárgyalások lefolytatására felhatalmazó 2005. október 24-i tanácsi határozat[3] mellékletében megállapított tárgyalási irányelvek alapján.A Bizottság felkéri a Tanácsot, hogy hagyja jóvá az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti, 2006-2013 közötti időszakra szóló felsőoktatási, szakoktatási és szakképzési együttműködési program megújításáról szóló megállapodás aláírásáról és megkötéséről szóló határozatot.2. A JAVASLAT CÉLKITűZÉSEI2.1. Általános célAz EU-USA program általános célkitűzései a következők:1.  az Európai Közösség és az USA népei közötti kölcsönös egyetértés előmozdítása, beleértve egymás nyelveinek, kultúráinak és intézményeinek jobb megismerését, valamint2.  az emberi erőforrás-fejlesztés minőségének javítása az Európai Közösségben és az Egyesült Államokban, beleértve a globális tudásalapú gazdaság kihívásainak megfelelő képességek megszerzését.Az EU-USA program ezért a felsőoktatás és a szakképzés minőségének kölcsönös javítására törekszik.2.2. Egyedi célkitűzésekAz EU-USA program egyedi célkitűzései a következők:3.  az Európai Közösség és az USA közötti együttműködés fokozása a felsőoktatás és a szakképzés területén4.  a felsőoktatási és a szakképzési intézmények fejlesztéséhez való hozzájárulás5.  az egyéni résztvevők személyes fejlődésének elősegítése saját érdekükben, valamint a program általános céljainak előmozdítása érdekében, valamint6.  az EU és USA polgárai közötti transzatlanti csereprogramokhoz való hozzájárulás.2.3. Operatív célkitűzésekAz EU-USA program operatív célkitűzései a következők:7.  a felsőoktatási és szakképzési intézmények közötti együttműködés támogatása a közös tanulmányi programok és a mobilitás elősegítése céljából8.  a transzatlanti hallgatói mobilitás minőségének fejlesztése az átláthatóságnak, a képesítések és tanulmányi/képzési időszakok kölcsönös elismerésének, illetve adott esetben a kreditpontok hordozhatóságának előmozdításával9.  a felsőoktatás és szakképzés területén aktív állami és magánszervezetek együttműködésének támogatása a szakpolitikai kérdésekkel kapcsolatos eszmecsere és tapasztalatcsere ösztönzése céljából, valamint10.  a szakemberek transzatlanti mobilitásának támogatása az EK és az USA közötti kapcsolatok szempontjából lényeges kérdésekre vonatkozó kölcsönös egyetértés fokozása céljából.3. ÖSSZHANG MÁS POLITIKÁKKALAz EU-USA felsőoktatási és szakképzési program teljes mértékben összhangban van az e területekre vonatkozó egyéb EU-eszközökkel, illetve kiegészíti azokat, lehetővé téve a minőségi oktatásra vonatkozó célkitűzések elérését az EU és az USA közötti együttműködésen keresztül. Ezenfelül a program személyes kapcsolatokra épülő transzatlanti együttműködést hoz létre, amely hiányzik az EU egyéb oktatási és szakképzési programjaiból.A program továbbá kiegészíti az USA-beli egyetemeken működő EU kiválósági központok hálózatának tevékenységét további cserelehetőségek nyújtása, valamint az Atlanti-óceán két partján működő intézmények és szervezetek közötti strukturális együttműködés ösztönzése révén.Ezzel a program egyúttal elősegíti a Bizottság USA-beli nyilvános diplomáciai erőfeszítéseinek sikerét, beleértve a Bizottság washingtoni és New York-i képviseleteinek a nyilvános diplomácia terén kifejtett munkáját, összhangban az EU főbb stratégiai partnereinek irányában kifejtett fokozott nyilvános diplomáciai tevékenységre irányuló elkötelezettséggel.4. KONZULTÁCIÓK AZ ÉRDEKELT FELEKKEL-  2001. évi tanulmány a szakoktatási és szakképzési együttműködés részletes szabályairólA Bizottság megbízásából készített tanulmány aláhúzta az EU és az USA közötti szakoktatási és szakképzési együttműködés jelentőségét. Bár a szakképzési intézmények nem feltétlenül jól felkészültek a transzatlanti együttműködésre, komoly lehetőség van a tapasztalatok kölcsönös gazdagítására ennek az együttműködési formának a segítségével, mert általa új lehetőségek biztosíthatók olyan hallgatók, gyakornokok és oktatók transzatlanti mobilitására, akik e lehetőségekhez egyébként nem férnének hozzá. A tanulmány megállapította: ahhoz, hogy a szakképzési részterület továbbra is kiegészíthesse a felsőoktatási összetevőt, a költségvetés jelentős növelésére van szükség.-  Időközi külső értékelésA független külső értékelés 2005 elején lezárult. Az értékelés megerősítette, hogy a program hatékony, célszerű és előnyös az érintett intézmények, szakterületek és hallgatók számára. Az értékelés ugyanakkor megállapította, hogy a program nem elég kiterjedt ahhoz, hogy hatást gyakoroljon az Európai Unió és az USA népei közötti kölcsönös egyetértésre. A projektek túlnyomórészt fenntarthatók, bár nem minden tevékenység folytatható azonos módon. Az értékelők különösen kiegészítő mobilitási támogatások bevezetését javasolják a sikeres projektekre vonatkozóan. 2005. június 27-én a Bizottság elfogadta az értékelés eredményeiről szóló közleményt[4].-  2004. évi, Washingtonban megrendezett szeminárium az EU-USA együttműködés jövőjérőlAz USA és az EU vezető szakértőinek, valamint kormányzati képviselőinek részvételével 2004. november 27-én Washingtonban az USA Oktatási Minisztériumával (FISPE) közösen megrendezett kerekasztal-megbeszélésre került sor. A szakértők arra a következtetésre jutottak, hogy az EU-USA program rendkívül fontos az érintett intézmények, szakterületek és hallgatók számára, valamint stratégiai jelentőségű az EU és az USA polgárai közötti kapcsolatok tekintetében. Kiemelték, hogy a program lehetővé tette a többoldalú transzatlanti partnerségek fejlesztését, mely kedvezően hatott a szakterületekre és a csereprogramban részt vevő hallgatókra. Különösen ez utóbbiak bővíthették tudásukat rendkívüli mértékben más kultúrák megismerése révén, javíthatták alkalmazkodóképességüket, egyetemi teljesítményüket, és fokozhatták arra vonatkozó esélyeiket, hogy a nemzetközi piacon színvonalas munkahelyet találjanak. Azt is kiemelték, hogy többet kellene tenni annak biztosítására, hogy a programnak átfogóbb és tartósabb hatása legyen. Ez átfogóbb program létrehozását teszi szükségessé, és az egyedi projektek fenntarthatóságát támogató intézkedéseket igényel. Végül javasolták, hogy a programhoz a rendszert érintő kérdésekre vonatkozó intézkedéseket és szakpolitikai párbeszédet kell társítani.5. A MEGVIZSGÁLT LEHETőSÉGEK5.1. Módszerek és eszközök: Szakpolitikai párbeszéd és összehangolásAz Európai Unió és az USA közötti szakpolitikai párbeszéd egyértelműen hozzájárulhat az oktatási és képzési stratégiák jobb megértéséhez, elősegítheti a sikeres gyakorlatok cseréjét, és végső soron a polgárok életére közvetlenül kiható intézkedésekhez vezethet.Azonban a szakpolitikai párbeszéd önmagában nem képes alulról felfelé irányuló, személyes kapcsolatokat eredményező, innovatív együttműködési formák létrehozására, a fiatalok minőségi mobilitásának fokozására, és nem segíti elő a fiatalok és szervezetek hozzáférését a transzatlanti csereprogramokhoz. Ezek ösztönzésére és támogatására konkrét tevékenységeket előirányzó programra van szükség.5.2. A kiadási program lehetséges alternatívái5.2.1. Létező vagy javasolt keretekbe történő integrálásA jelenleg működő oktatási és képzési programok, így a Socrates vagy a Leonardo da Vinci a tagállamok polgárai számára készültek, és kizárólag rájuk irányulnak. Ezek döntéshozatali eljárásai, tevékenységtípusai és végrehajtási mechanizmusai nem illeszkednek az EU-USA kétoldalú felsőoktatási és szakképzési együttműködés kereteibe. Ugyanez vonatkozik az egész életen át tartó tanulás tervezett programjára is.Az Erasmus Mundus program célja az európai uniós felsőoktatás minőségének javítása, valamint nemzetközi elismertségének fokozása harmadik országok hallgatóinak és kutatóinak nyújtott ösztöndíjprogramon keresztül. Az Erasmus Mundus olyan felsőoktatási program, amely elsődlegesen az EU-n kívüli tagállamok azon hallgatóit veszi célba, akik tanulmányaikat mesterfokon folytatják. Így nem irányul sem kétoldalú csereprogramokra, sem nemzetközi tantervfejlesztésre vagy intézményi együttműködésre. Nem terjed ki a szakképzésre, és a felsőfokú végzettséggel rendelkező hallgatókra összpontosít, szemben a javasolt együttműködési programmal, amely elsősorban a felsőfokú végzettséggel még nem rendelkező hallgatókkal kapcsolatos tevékenységekre koncentrál.Más külső programok ugyancsak alkalmatlanok az EU-USA kétoldalú együttműködés célkitűzéseinek megvalósítására.5.2.2. A megállapodás megújítása és a program jelenlegi formában történő folytatásaA javasolt megállapodás és az általa létrehozandó program nem jelent gyökeres változást az együttműködés jelenlegi formájához képest; összhangban van egyrészt a Bizottság 2005. május 18-i közleményével[5], mely a jelenlegi együttműködés megerősítésére szólított fel, másrészt pedig a 2005 júniusában megrendezett EU-USA csúcstalálkozón tett közös kötelezettségvállalással, melynek célja a megállapodás megújítása és megerősítése az EU és az USA polgárai közötti oktatási együttműködés és a transzatlanti csereprogramok fellendítése céljából.A program figyelembe veszi az elmúlt időszakból, valamint a független, időközi értékelésből levont tapasztalatokat azáltal, hogy különbséget tesz a felsőoktatás és a szakképzés között, előmozdítja a közös tanulmányi programok kialakítását, épít a kiválóságra, és bővíti a hallgatók, gyakornokok és oktatók csereprogramjait.Az értékelés megállapította, hogy a jelenlegi program szűkös költségvetése korlátozza a program felsőoktatásra gyakorolt lehetséges hatását, és akadályozza a szakképzés területén megvalósuló jelentékeny együttműködés kialakulását. A javasolt megállapodással létrehozandó program a költségvetés növelésével jár (évi 2 millió EUR-ról átlagosan 6,5 millió EUR-ra), tekintettel az EU és az USA felsőoktatási és szakképzési rendszerének méretére, valamint az együttműködésben rejlő lehetőségekre.5.3. A figyelembe vett lehetőségek pozitív és negatív hatásainak vizsgálataCélkitűzéseinek elérése esetén a program rövid és hosszú távon is pozitív hatással lesz a fiatalokra, csakúgy, mint a felsőoktatási és szakképzési kérdésekkel foglalkozó intézményekre és szervezetekre. A transzatlanti mobilitás értékes tapasztalatokkal gazdagítja a résztvevőket, segítve őket abban, hogy könnyebben integrálódjanak a ma társadalmába és tudásalapú gazdaságába.Az egymás közötti együttműködés a sikeres gyakorlatok egymástól történő átvétele és új megközelítések közös kidolgozása révén segíti az intézményeket a jobb tantervek és oktatási módszerek kialakításában.Hosszú távon az együttműködés segít fenntartani az Európai Unió és az USA között a személyes dimenzióban elért magas fokú egyetértést.Társadalmi, gazdasági vagy környezeti szinten a hatások nem ütköznek egymással.5.4. Jelen lehetőség választásának indokaiSzéles körű az egyetértés abban, hogy a program központi eleme továbbra is a felsőoktatás maradjon. Ugyanakkor a program lehetőséget biztosít transzatlanti együttműködésre olyan szakoktatási és szakképzési szervezetek számára, amelyek egyébként nem vennének részt ilyen együttműködésben.Az egész életen át tartó oktatás keretében, valamint az EU-USA kapcsolatok személyes dimenziójának erősítése érdekében a program nyitott azon fiatal, elsősorban a felsőoktatás és a közigazgatás világán kívül tevékenykedő szakemberek számára is, akik az EU és az USA közötti kapcsolatokat specifikusan érintő, az USA hatóságaival folytatott konzultációk során meghatározandó területeken kívánnak tanulmányokat folytatni vagy képzésben részt venni.A program hatását fokozza szakpolitika-orientált projektek létrehozása az Európai Unió és az USA érdeklődésére egyaránt számot tartó területeken. Ezek rendszerszintű hatással bíró projektek, amelyek hatása túlmutathat a megvalósításukban közvetlenül érintett intézményeken, szervezeteken és egyéneken. Ezen projektek célja az ismeretek bővítése, illetve a sikeres gyakorlatok cseréje olyan kérdésekre vonatkozóan, mint az oktatási és képzési rendszerek minősége és összeegyeztethetősége, a mindenki számára elérhető, egész életen át tartó tanulás, valamint az oktatási és képzési rendszerek nemzetközi dimenzió felé történő nyitása.6. A JAVASLAT JOGI ELEMEI6.1. JogalapA javaslat alapja a Szerződés 149., 150. és 300. cikke.6.2. Szubszidiaritás és arányosságTöbboldalú együttműködési keret folytatását javasolva, a program kiegészíti a tagállamok és az USA közötti kétoldalú együttműködési rendszert. A program teljes mértékben tiszteletben tartja a tagállamok hatáskörét, meghagyva a kezdeményezés jogát a célintézményeknek és célszervezeteknek. A program javasolt megújítása nem tervez olyan szabályozási megközelítést, amely összeütközésbe kerülne a tagállamok e területen fennálló kizárólagos hatáskörével. Az arányosság érvényesülése biztosított.7. A BEAVATKOZÁS LEÍRÁSAA program az alábbi alprogramokon keresztül valósítja meg célkitűzéseit:7.1. A felsőoktatási és a szakképzési programhoz kapcsolódó alprogramok7.1.1. Társulási projektekEzen alprogram célcsoportját felsőoktatási és szakképzési intézmények és szervezetek, illetve azok oktatói, hallgatói és gyakornokai képezik. Az alprogram két konkrét célkitűzésnek felel meg: a felsőoktatási és szakképzési intézmények és szervezetek fejlesztéséhez való hozzájárulás, valamint az oktatók, hallgatók és gyakornokok mobilitásának fokozása.Ezek a projektek jórészt a jelenleg is támogatott közös projektek mintájára jönnek létre, és az EU és USA-beli felsőoktatási intézményeket tartalmazó többoldalú társulások által létrehozott és működtetett kettős vagy közös diploma-programokat támogatják, beleértve a hallgatói, szakterületi és oktatói ösztöndíjakat.A társulási projektek azokra a kiemelt területekre összpontosítanak, amelyek az USA hatóságaival történt konzultáció eredményeképpen kulcsfontosságúnak tekinthetők az EU-USA együttműködésben.7.1.2. Kiválósági mobilitási projektek (követő jelleggel)Ezen alprogram keretében a már kiválóan teljesített felsőoktatási vagy szakképzési társulási projektek – köztük a korábbi EU-USA megállapodás alapján már támogatott projektek – részesülhetnek elsősorban a hallgatói mobilitást ösztönző pénzügyi támogatásban. Ezen alprogram kiemeli a program profilját azáltal, hogy a kiválóságra helyezi a hangsúlyt. Ez növeli a finanszírozott projektek motivációját jó minőségű mobilitási projektek elkészítésére és az azok fenntarthatóságához való hozzájárulásra.7.2. Szakpolitika-orientált intézkedésekEzen alprogram célcsoportját a felsőoktatással és a szakképzéssel foglalkozó szervezetek képezik. Az alprogram konkrét célkitűzése az EU és az USA közötti együttműködés fokozása a felsőoktatás és szakképzés fejlesztése terén, egyes kiemelt kérdésekre összpontosítva. Hosszabb távon ez az alprogram hatással van a szakpolitika és a rendszer fejlődésére.Az ebbe a kategóriába tartozó tevékenységek magukba foglalják a tanulmányokat, konferenciákat, szemináriumokat, munkacsoportokat és teljesítményértékelési gyakorlatokat.7.3. Schuman-Fulbright egyéni mobilitási támogatásokEzen alprogram célcsoportjába a zömében a felsőoktatáson és a közigazgatáson kívül tevékenykedő olyan szakemberek, illetve tanulmányaikat folytató szakemberek (döntéshozók, szociális partnerek képviselői, újságírók stb.) tartoznak, akik az EU és az USA közötti kapcsolatokat közvetlenül érintő, az USA hatóságaival folytatott konzultáció során meghatározandó területeken kívánnak tanulmányokat folytatni vagy képzésben részt venni.7.4. Régi ösztöndíjasok egyesületeEnnek az alprogramnak a keretében a program támogatást biztosíthat korábbi ösztöndíjasok számára, köztük olyanok számára, akik az EU-USA felsőoktatási és szakképzési együttműködési program által támogatott csereprogramokban vettek részt.8. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATA javasolt program költsége legfeljebb 46 millió EUR a 2006-2013 közötti nyolcéves időszakban, feltéve, hogy az USA is hasonló nagyságú pénzeszközzel járul hozzá a programhoz.8.1. A költségvetés növelésének okaAmint az az 5.2. pontban megállapításra került, a 2000-2005 évi program szűkös költségvetése korlátozta a program felsőoktatásra gyakorolt lehetséges hatását, és akadályozta a szakképzés területén a jelentős együttműködés kialakulását.8.2. Költségszámítás – Referenciaösszegek számítási célokra8.2.1. A felsőoktatással és szakképzéssel kapcsolatos intézkedésekA mobilitást nem tartalmazó projektek esetében az támogatás átlagos összege 120 000 EUR.Társulási projektek: 664 000 EUR a négyéves projektek számára, amelyből 544 000 EUR hallgatói ösztöndíj támogatás (1000 EUR/hó + 2000 EUR utazási és költözési támogatás, összesen 32 hallgató részére, átlagosan 15 hónapos tanulmányi időszakra) és 60 000 EUR a konzorciumban társult partnerek részére nyújtott átalányösszeg (7500 EUR/intézmény/év: 7500x2x4), és 60 000 EUR szakterületi és oktatói mobilitási támogatás (1000 EUR/oktató/hét + 1000 EUR utazási támogatás).Kiválósági mobilitási projektek: támogatásuk a társulási projektek támogatásához hasonló módon történik.8.2.2. Egyéb intézkedésekSzakpolitika-orientált intézkedések: 100 000 EURSchuman-Fulbright egyéni mobilitási támogatások: 20 000 EUR (ösztöndíjasonként 3000 EUR/hó + 2000 EUR utazási támogatás, átlagosan 6 hónapos időszakra).A régi ösztöndíjasok egyesületének éves támogatása 15 000 euróra becsülhető.8.3. Eredmény-előirányzatA program a nyolcéves időszak alatt 274 projektet támogat majd (részletesen lásd a pénzügyi kimutatás 8. pontjában). A mobilitási tevékenységekben 6000 fő vesz részt az Európai Unióból és az USA-ból a program teljes időtartama alatt.JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött, a felsőoktatásban, a szakoktatásban és a szakképzésben történő együttműködésre irányuló program megújításáról szóló megállapodás aláírásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 149. és 150. cikkére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával,tekintettel a Bizottság javaslatára[6],mivel:11.  2005. október 24-i határozatával a Tanács felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy tárgyalásokat folytasson az Amerikai Egyesült Államokkal a felsőoktatási és szakképzési együttműködési program megújítására vonatkozó megállapodásról.12.  Azoknak a tárgyalási irányelveknek az alapján, amelyeket a Bizottságnak a felsőoktatási és szakképzési együttműködési program megújítására vonatkozó megállapodásról az Amerikai Egyesült Államokkal történő tárgyalások lefolytatására való felhatalmazásáról szóló tanácsi határozat mellékletében állapítottak meg, a Bizottság a Közösség nevében az Amerikai Egyesült Államokkal folytatott tárgyalások során megállapodást dolgozott ki.13.  A Közösség és az Amerikai Egyesült Államok remélik, hogy számukra kölcsönösen hasznos lesz ez az együttműködés, amely a Közösség oldaláról kiegészítő jellegű a tagállamok és az Amerikai Egyesült Államok közötti bilaterális programokhoz képest, és amely európai hozzáadott értéket nyújt.14.  A Bizottság által folytatott tárgyalások nyomán született megállapodást alá kell írni annak későbbi megkötése céljából,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:Egyetlen cikk1. A megállapodás egy későbbi időpontban történő megkötésére figyelemmel, a Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött, a felsőoktatásban, a szakoktatásban és a szakképzésben történő együttműködésre irányuló program megújításáról szóló megállapodás Közösség nevében történő aláírására jogosult személyt vagy személyeket.2. A megállapodás szövegét mellékletként csatolták e határozathoz.Kelt Brüsszelben, -án/-én.a Tanács részérőlaz elnök2006/0061 (CNS)JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött, a felsőoktatásban, a szakoktatásban és a szakképzésben történő együttműködésre irányuló program megújításáról szóló megállapodás megkötésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 149. és 150. cikkére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával, illetve a 300. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével,tekintettel a Bizottság javaslatára[7],tekintettel az Európai Parlament véleményére,mivel:15.  2005. október 24-i határozatával a Tanács felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy tárgyalásokat folytasson az Amerikai Egyesült Államokkal a felsőoktatási és szakképzési együttműködési program megújítására vonatkozó megállapodásról.16.  Azoknak a tárgyalási irányelveknek az alapján, amelyeket a Bizottságnak a felsőoktatási és szakképzési együttműködési program megújítására vonatkozó megállapodásról az Amerikai Egyesült Államokkal történő tárgyalások lefolytatására való felhatalmazásáról szóló tanácsi határozat mellékletében állapítottak meg, a Bizottság a Közösség nevében az Amerikai Egyesült Államokkal folytatott tárgyalások során megállapodást dolgozott ki.17.  A Közösség és az Amerikai Egyesült Államok remélik, hogy számukra kölcsönösen hasznos lesz ez az együttműködés, amely a Közösség oldaláról kiegészítő jellegű a tagállamok és az Amerikai Egyesült Államok közötti bilaterális programokhoz képest, és amely európai hozzáadott értéket nyújt.18.  Ezt a megállapodást a megállapodás egy későbbi időpontban történő megkötésére figyelemmel, a(z) […]-i …/…/EK tanácsi határozattal összhangban a Közösség nevében […]-án/-én aláírták.19.  A megállapodást jóvá kell hagyni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikk1. Az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött, a felsőoktatásban, a szakoktatásban és a szakképzésben történő együttműködésre irányuló program megújításáról szóló megállapodást a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.2. A megállapodás szövegét mellékletként csatolták e határozathoz.2. cikkA megállapodás 6. cikkében említett vegyes bizottságba delegált európai közösségi küldöttség tagjai a Bizottság egy képviselője, valamint az őt segítő, az egyes tagállamok által küldött egy-egy képviselő.3. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje a megállapodás 12. cikkének (1) bekezdésében előírt értesítés megtételére jogosult személyt.Kelt Brüsszelben, -án/-én.a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETMEGÁLLAPODÁS AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS AZ AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK KÖZÖTT A FELSőOKTATÁSBAN, A SZAKOKTATÁSBAN ÉS A SZAKKÉPZÉSBEN TÖRTÉNŐ EGYÜTTMűKÖDÉSRE IRÁNYULÓ PROGRAM MEGÚJÍTÁSÁRÓLEgyrészrőlAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG,és másrészrőlAZ AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK,a továbbiakban együttesen: a felek,MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Közösség és tagállamai (a továbbiakban: az Európai Közösség), valamint az Amerikai Egyesült Államok kormánya (a továbbiakban: az Egyesült Államok) által 1990 novemberében elfogadott Transzatlanti Nyilatkozat külön utalást tesz az olyan különböző területeken történő kölcsönös együttműködés megerősítésére, amelyek közvetlenül érintik állampolgáraik jelenlegi és jövőbeli jólétét, mint például az oktatás és a kultúra területét érintő csereprogramok és közös projektek, beleértve az egyetemi és ifjúsági csereprogramokatMEGÁLLAPÍTVA, hogy az 1995 decemberében Madridban tartott EU-USA csúcstalálkozón elfogadott új Transzatlanti Cselekvési Program IV. fejezete – Hidak építése az Atlanti-óceán felett – utal arra, hogy az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti, az oktatásban és szakképzésben történő együttműködésre irányuló program létrehozásáról szóló megállapodás előmozdíthatja a diákok és az oktatók számára közvetlen előnyöket kínáló, innovatív együttműködési tevékenységek széles körének megkezdését, valamint utal azon új technológiák bevezetésére az oktatásban, amelyek összekötik az Egyesült Államokban és az Európai Unióban működő oktatási intézményeket, és ösztönzik egymás nyelvének, történelmének és kultúrájának oktatását;MEGÁLLAPÍTVA, hogy az 1997. évi „Hídépítés az Atlanti-óceán felett – embereket összekötő kapcsolatok” című transzatlanti konferencia hangsúlyozta az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok közötti együttműködés lehetőségét a nem formális oktatás területénMEGÁLLAPÍTVA, hogy az 2005. évi EU-USA csúcstalálkozó résztvevői megállapodtak egy, a transzatlanti gazdasági integráció és növekedés erősítését célzó kezdeményezésről, amely az oktatási együttműködést a „transzatlanti szinergiák fokozása” egyik eszközének tekinti az „egyre inkább tudásalapú gazdaságaink kialakulásának folyamatában”, valamint kötelezettséget vállaltak „a Fulbright/Európai Unió programot is magában foglaló USA-EU felsőoktatási és szakképzési megállapodás megújítására és megerősítésére, továbbá az oktatási együttműködés és a polgáraink közötti transzatlanti csereprogramok fellendítésére”FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között a felsőoktatásban, a szakoktatásban és a szakképzésben történő együttműködésre irányuló program létrehozásáról szóló 1995. évi megállapodás, valamint az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között a felsőoktatásban, a szakoktatásban és szakképzésben történő együttműködésre irányuló program megújításáról szóló 2000. évi megállapodás elfogadása és végrehajtása megvalósítják a Transzatlanti Nyilatkozatban foglalt kötelezettségeket, és példaként szolgálnak a sikeres és költséghatékony együttműködésreELISMERVE, hogy az oktatás és a képzés döntő módon járul hozzá a globális, tudásalapú gazdaság követelményeinek megfelelni képes emberi erőforrások létrehozásáhozFELISMERVE, hogy az oktatás és a szakképzés területén történő együttműködésnek ki kell egészítenie az Európai Közösség és az Egyesült Államok közötti többi releváns együttműködési kezdeményezéstELISMERVE, hogy biztosítani kell a komplementaritást az OECD, az UNESCO, az Európa Tanács és egyéb nemzetközi szervezetek által a felsőoktatás és a szakképzés területén indított kezdeményezésekkelFELISMERVE, hogy a felek közös érdeke a felsőoktatás, szakoktatás és szakképzés terén megvalósuló együttműködésREMÉLVE, hogy a felsőoktatásban, a szakoktatásban és a szakképzésben végzett, együttműködésen alapuló tevékenységek kölcsönösen előnyösek lesznekFELISMERVE annak szükségességét, hogy kibővítsék az e megállapodás által támogatott tevékenységekben való részvétel lehetőségét, különösen a szakoktatási és szakképzési ágazatban folytatott tevékenységek esetében; valamintAZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy hivatalos alapot teremtsenek a felsőoktatásban, a szakoktatásban és a szakképzésben történő további együttműködéshez,A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:1. cikkCélEz a megállapodás megújítja a 2000. évi felsőoktatási, szakoktatási és szakképzési együttműködési programot (a továbbiakban: program), amelyet eredetileg az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között a felsőoktatásban, a szakoktatásban és a szakképzésben történő együttműködésre irányuló program létrehozásáról szóló 1995. évi megállapodás hozott létre.2. cikkFogalommeghatározásokE megállapodás alkalmazásában :1. „felsőoktatási intézmény”: az alkalmazandó jogszabályok és gyakorlat szerinti minden olyan létesítmény, amely felsőoktatási szintű képesítést és diplomát kínál, függetlenül a létesítmény megnevezésétől;2. „szakoktatási és szakképzési intézmény”: bármilyen köz-, félig köz-vagy magánintézményt, amelynek – függetlenül a megjelölésétől – az alkalmazandó jogszabályok és gyakorlat szerint az a célja, vagy arra vállal kötelezettséget, hogy szakoktatást vagy szakképzést, szakmai továbbképzést, kiegészítő szakképzést vagy átképzést folytasson; valamint3. „hallgató”: az a személy, aki az e cikkben meghatározott felsőoktatási vagy szakoktatási és szakképzési intézmény által szervezett oktatásban, tanfolyamon vagy képzési programban vesz részt.3. cikkCélkitűzések1. A program általános célkitűzései az alábbiak:20.  az Európai Közösség és az Egyesült Államok népei közötti kölcsönös egyetértés előmozdítása, beleértve egymás nyelveinek, kultúráinak és intézményeinek szélesebb körű megismerését; valamint21.  az emberi erőforrás-fejlesztés minőségének javítása az Európai Közösségben és az Egyesült Államokban, beleértve a globális tudásalapú gazdaság kihívásainak való megfeleléshez szükséges készségek megszerzését.2. A program egyedi célkitűzései az alábbiak:22.  az Európai Közösség és az Egyesült Államok közötti együttműködés fokozása a felsőoktatás és a szakképzés területén23.  a felsőoktatási és a szakképzési intézmények fejlesztéséhez való hozzájárulás24.  az egyéni résztvevők személyes fejlődésének elősegítése saját érdekükben, valamint a program általános céljainak előmozdítása érdekében; valamint25.  az EU és USA polgárai közötti transzatlanti csereprogramokhoz való hozzájárulás.3. A program operatív célkitűzései az alábbiak:26.  a felsőoktatási és szakképzési intézmények közötti együttműködés támogatása a közös tanulmányi programok és a mobilitás elősegítése céljából27.  a transzatlanti hallgatói mobilitás minőségének fejlesztése az átláthatóságnak, a képesítések és tanulmányi/képzési időszakok kölcsönös elismerésének, illetve adott esetben a kreditpontok hordozhatóságának előmozdításával28.  a felsőoktatás és szakképzés területén aktív állami és magánszervezetek együttműködésének támogatása a szakpolitikai kérdésekkel kapcsolatos eszmecsere és tapasztalatcsere ösztönzése céljából; valamint29.  szakemberek transzatlanti mobilitásának támogatása az EK és az USA közötti kapcsolatok szempontjából lényeges kérdésekre vonatkozó kölcsönös egyetértés fokozása céljából.4. cikkAlapelvekAz e megállapodás szerinti együttműködésre a következő alapelvek az irányadóak:1. az Európai Közösség tagállamai és az Amerikai Egyesült Államok szövetségi államai illetékességének, valamint a felsőoktatási, szakoktatási és szakképzési intézmények önkormányzati jogának teljes tiszteletben tartása2. az e megállapodás alapján vállalt tevékenységekből szármázó kölcsönös előnyszerzés3. az Európai Közösség tagállamai és az Amerikai Egyesült Államok széles körű részvétele; valamint4. az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok teljes kulturális, társadalmi és gazdasági sokszínűségének elismerése.5. cikkA program alprogramjaiA programot az e megállapodás szerves részét képező mellékletben leírt alprogramok útján kell megvalósítani.6. cikkVegyes bizottság1. Vegyes bizottságot kell létrehozni. A bizottságot a felek egyenlő számú képviselői alkotják.2. A vegyes bizottság feladatai a következők:30.  az e megállapodásban kitűzött együttműködési tevékenységek felügyelete; valamint31.  féléves beszámoló készítése a felek részére az e megállapodás alapján vállalt, együttműködésre épülő tevékenységek szintjéről, állapotáról és hatékonyságáról.3. A vegyes bizottság kétévente vagy a felek megállapodása alapján ül össze, és az üléseket felváltva az Európai Közösségben és az Amerikai Egyesült Államokban tartják.4. A vegyes bizottság határozatait egyhangúlag hozza meg. Minden ülésről jegyzőkönyv készül, amely a határozatokat és a főbb pontokat tartalmazza. A jegyzőkönyvet a felek által az ülés együttes levezetésére választott személyek hagyják jóvá, továbbá azt a féléves beszámolóval együtt hozzáférhetővé kell tenni mindkét fél megfelelő miniszteri szintű tisztviselői részére.7. cikkEllenőrzés és értékelésA programot együttműködés útján megfelelően ellenőrizni és értékelni kell. Ez szükség esetén lehetővé teszi a tevékenységek átirányítását a program működése során felmerülő bármilyen igények vagy lehetőségek fényében.8. cikkFinanszírozás1. Az e megállapodás szerinti tevékenységeket a rendelkezésre álló pénzalapok, valamint az Európai Közösség és az Egyesült Államok vonatkozó törvényei és rendeletei, politikái és programjai szerint kell megvalósítani. A finanszírozás lehetőség szerint úgy történik, hogy a felek egyenlő arányban járulnak hozzá a pénzalapokhoz. A felek törekednek arra, hogy hasonló módon előnyös és hasonló hatókörű programtevékenységeket kínáljanak.2. A vegyes bizottság részéről közvetlenül vagy a nevében felmerülő költségeket az a fél fedezi, amelyikhez – felelősségüket tekintve – a tagok tartoznak. A vegyes bizottság üléseihez közvetlenül kapcsolódó, az utazáson és a tartózkodáson kívüli egyéb költségeket a vendéglátó fél fedezi.9. cikkA személyzet bejutása az országbaMindkét fél megtesz minden tőle telhetőt, hogy elősegítse a másik fél e megállapodás szerinti együttműködési tevékenységekben részt vevő személyzetének és hallgatóinak, illetve az ugyanitt felhasznált tananyagának és felszerelésének a területére való bejutását, illetve a területéről való kijutását.10. cikkEgyéb megállapodásokEz a megállapodás nem váltja fel, illetve semmilyen egyéb módon nem érinti azokat a megállapodásokat vagy tevékenységeket, amelyekre az Európai Közösség tagállamai és az Amerikai Egyesült Államok közötti megállapodások vonatkoznak.11. cikkA megállapodás területi hatályaEzt a megállapodást egyrészről az Európai Közösséget létrehozó szerződés területi hatálya alá tartozó területeken kell alkalmazni, az ott meghatározott feltételek mellett, másrészről pedig az Egyesült Államok területén.12. cikkHatálybalépés és megszűnés1. E megállapodás azt a napot követő hónap első napján lép hatályba, amelyen a felek írásban értesítették egymást, hogy e megállapodás hatálybalépéséhez szükséges jogi követelményeknek eleget tettek; a két időpont közül a későbbi az irányadó. Ez a megállapodás teljes egészében felváltja az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között a felsőoktatásban, a szakoktatásban és a szakképzésben történő együttműködésre irányuló program megújításáról szóló 2000. évi megállapodást.2. Ez a megállapodás nyolc évig marad hatályban, és hatályát meghosszabbítani vagy a megállapodást módosítani kölcsönös írásos megállapodás alapján lehet.A módosítás vagy a meghosszabbítás azt a napot követő hónap első napján lép hatályba, amelyen a felek írásban értesítették egymást, hogy a szóban forgó módosításról vagy meghosszabbításról rendelkező megállapodás hatálybalépéséhez szükséges követelményeknek eleget tettek.3. A megállapodást mindkét fél bármikor, tizenkét hónapos határidővel, írásban felmondhatja. E megállapodás megszűnése vagy megszüntetése nem érinti a megállapodás alapján korábban tett megállapodások érvényességét vagy tartamát.13. cikkE megállapodás kelt 2006. (hó) (XX)-án (hely)-en; a megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák, valamint szlovén nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles. Ellentmondások esetén az angol nyelvű változat az irányadó.FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.az Európai Közösség részéről az Amerikai Egyesült Államok részérőlMELLÉKLETALPROGRAMOK1. ALPROGRAM – EK/USA-társulások keretében megvalósuló projektek1. A felek támogatást nyújtanak azoknak a felsőoktatási, szakoktatási és szakképzési intézményeknek, amelyek közös EK/USA-társulást hoznak létre abból a célból, hogy a felsőoktatás, szakoktatás és szakképzés területén közös projekteket valósítsanak meg.2. Minden egyes társulást az EK és az USA felsőoktatási és szakképzési intézményeinek többoldalú partnersége alkotja.3. A társulások keretében megvalósuló projekteknek rendszerint ki kell terjedniük közös tanulmányi programokban részt vevő hallgatók transzatlanti mobilitására, amelynek célja a mindkét irányba történő egyenlő mozgás, továbbá megfelelő nyelvi és kulturális előkészítésről kell gondoskodniuk.4. Mindkét oldal illetékes hatóságai az EK-USA együttműködés szempontjából kulcsfontosságú területek alapján kölcsönösen megállapodnak az EK/USA-társulások szempontjából támogatható területekről.2. ALPROGRAM – Kiválósági mobilitási projektek (követő jelleggel)Az alprogram keretében a felek által támogatott közös projektek végrehajtásában kiváló eredményeket elért felsőoktatási vagy szakképzési társulások részesülhetnek a hallgatói mobilitásra irányuló pénzügyi támogatásban.3. ALPROGRAM – Szakpolitika-orientált intézkedésekAz alprogram keretében a felsőoktatás és a szakképzés területén tevékenykedő szervezetek részvételével működő többoldalú projektek részesülhetnek az Európai Közösség és az Egyesült Államok közötti felsőoktatási és szakképzési együttműködés fejlesztését célzó pénzügyi támogatásban A szakpolitika-orientált intézkedések körébe tanulmányok, konferenciák, szemináriumok, munkacsoportok, teljesítményértékelési gyakorlatok tartoznak, és azok a felsőoktatás és szakképzés horizontális kérdéseire irányulnak, beleértve a képesítések elismerését.4. ALPROGRAM – Schuman-Fulbright ösztöndíjAz alprogram keretében a felek olyan, magas képesítéssel rendelkező szakembereket szándékoznak ösztöndíjban részesíteni (beleértve a további egyetemi vagy szakiskolai tanulmányokat folytató szakembereket is), akik az EU-USA kapcsolatok szempontjából fontos, a felek által együttesen meghatározandó területeken kívánnak tanulmányokat vagy képzést folytatni. A Schuman-Fulbright ösztöndíj előmozdítása és az ösztöndíjasok támogatása céljából a felek pénzügyi támogatást nyújthatnak egy általuk együttesen kiválasztott szervezetnek.5. ALPROGRAM – Régi ösztöndíjasok egyesületeAz alprogram keretében azok az ösztöndíjas egyesületek részesülhetnek pénzügyi támogatásban, amelyek tagjai az EK-USA felsőoktatási és szakképzési együttműködési program által támogatott hallgatói csereprogramok korábbi résztvevői. A régi ösztöndíjasok egyesületeit a felek által kiválasztott szervezetek is működtethetik.A PROGRAM IGAZGATÁSAAz alprogramokkal kapcsolatos igazgatási feladatokat az egyes felek arra jogosult tisztviselői végzik. E feladatok a következőket foglalhatják magukban:1. a pályázatok benyújtásának szabályairól és eljárásáról való döntés, beleértve a pályázókat érintő közös iránymutatások kidolgozását2. ütemtervek kidolgozása a pályázati felhívások közzététele, a benyújtási határidő és a pályázatok kiválasztása tekintetében3. a programra és annak végrehajtására vonatkozó tájékoztatás nyújtása4. az egyetemi tanácsadók és szakértők kijelölése5. az egyes felek illetékes hatóságai számára nyújtott tanácsadás azzal kapcsolatban, hogy mely projekteket finanszírozzák6. pénzügyi irányítás; valamint7. a program ellenőrzésére és értékelésére vonatkozó közös kezdeményezések támogatása.A főszabály szerint a projektek európai közösségi résztvevői számára az Európai Közösség, az egyesült államokbeli résztvevők számára az Egyesült Államok biztosít támogatást. A támogatás során a felek átalánytámogatást, egységnyi költség alapú rátát és/vagy ösztöndíjakat alkalmazhatnak.TECHNIKAI TÁMOGATÓ INTÉZKEDÉSEKA pénzeszközöket a program végrehajtásához szükséges szolgáltatások igénybevételéhez lehet felhasználni. A felek különösen szakértőket vonhatnak be, a program végrehajtását várhatóan megkönnyítő szemináriumokat, megbeszéléseket vagy egyéb üléseket rendezhetnek, valamint értékelő, tájékoztató, publikációs és terjesztő tevékenységet végezhetnek.PÉNZÜGYI KIMUTATÁS1. A JAVASLAT CÍME:A Tanács határozata az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között a felsőoktatásban, szakoktatásban és szakképzésben folytatott együttműködésre irányuló program megújításáról szóló megállapodás aláírásáról és megkötéséről.2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ GAZDÁLKODÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERETSzakpolitikai terület: OKTATÁS ÉS KULTÚRACélkitűzés: „Az oktatás minőségének kölcsönös javítása a harmadik országokkal folytatott együttműködésen keresztül.”Tevékenység: OKTATÁS3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek (korábban: BA tételek)) és megnevezések:15.02.03 Oktatási és szakképzési együttműködés a nem tagországokkal15.01.04.17 Oktatási és szakképzési együttműködés a nem tagországokkal – Igazgatási kiadások15.01.04.32 Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Hivatal – Támogatás a 4. fejezethez tartozó programok számára3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama: 2006-2013A fellépés végleges időtartamát a tárgyalások során alakítják ki, és azt félidős felülvizsgálati záradék szabályozza.3.3. Költségvetési jellemzők (a táblázat szükség szerint további sorokkal bővíthető)Költségvetési tétel | A kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Felvételt kérő országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete |15.02.03 | nem kötelező | diff. | NEM | NEM | NEM | 4 |15.01.04.17 | nem kötelező | diff. | NEM | NEM | NEM | 4 |15.01.04.32 | nem kötelező | diff. | NEM | NEM | NEM | 4 |4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE4.1. Pénzügyi források4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintésemillió EUR (három tizedesjegyig)Kiadás típusa | Szakasz száma | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 | Összesen |Működési kiadások |Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1 | a | 2,224 | 3,780 | 4,957 | 5,924 | 6,004 | 20,551 | 43,441 |Kifizetési előirányzatok | b | 0,994 | 3,158 | 4,486 | 5,537 | 5,972 | 23,294 | 43,441 |A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások[2] |Technikai és igazgatási segítségnyújtás (nem differenciált előirányzat, NDE) | 8.2.4 | c | 0,000 | 0,352 | 0,352 | 0,352 | 0,352 | 1,056 | 2,464 |TELJES REFERENCIAÖSSZEG |Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c | 2,224 | 4,132 | 5,309 | 6,276 | 6,356 | 21,607 | 45,905 |Kifizetési előirányzatok | b+c | 0,994 | 3,510 | 4,838 | 5,889 | 6,324 | 24,350 | 45,905 |A referenciaösszegbe nem tartozó igazgatási kiadások[3] |Személyi és a kapcsolódó kiadások (NDE) | 8.2.5 | d | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 1,134 | 3,024 |A referenciaösszegbe nem tartozó, a személyi és kapcsolódó kiadásoktól eltérő kiadások (NDE) | 8.2.6 | e | 0,010 | 0,028 | 0,010 | 0,028 | 0,010 | 0,065 | 0,150 |A társfinanszírozás részletezése: n.a.A megállapodással megújítandó program keretében az EU-beli intézmények és hallgatók részvételét az EU támogatja. Tagállamok vagy más testületek által nyújtott társfinanszírozás nem várható.4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség( A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.( A javaslat miatt a pénzügyi terv vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.( A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás[8] rendelkezéseinek alkalmazására (azaz rugalmassági eszköz alkalmazására vagy pénzügyi terv módosítására).A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással. A 2006-ra becsült kiadások és pénzügyi hatás összhangban van az erre az évre vonatkozó költségvetéssel, míg a 2007-2013 közötti kiadásokra és pénzügyi hatásra vonatkozó becslés indikatív, és a jelenlegi Bizottság új pénzügyi tervre vonatkozó álláspontját tükrözi. A kiadásokra vonatkozó e becslések nem befolyásolják a 4. fejezetben rendelkezésre álló forrásoknak a Tanács és a Parlament között a 2007-2013 időszakra szóló pénzügyi tervről szóló megállapodása nyomán meghatározott összegét, és azok e megállapodást követően módosíthatók.4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás( A javaslatnak nincs hatása a bevételre.4.1.4. Teljes munkaidős egyenértékben kifejezett személyi állomány (beleértve a tisztviselőket, az ideiglenes és a külső alkalmazottakat) – a részleteket lásd a 8.2.1. pontnálÉves szükségletek | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 éves alapon és később |A személyi állomány teljes létszáma | 2,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 |5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK5.1. Rövid vagy hosszú távon kielégítendő igényekA kétoldalú felsőoktatási, szakképzési és ifjúsági együttműködési megállapodás az EU és az USA népei közötti kölcsönös egyetértés fokozását, a polgárok tudásközpontú társadalomra való felkészítését, valamint a felsőoktatás, a képzés és a fiatalok nem formális oktatása minőségének kölcsönös fejlesztését célozza.A kétoldalú együttműködési megállapodás a felek legmagasabb szintű politikai akaratát tükrözi.5.2. A közösségi részvétel által képviselt hozzáadott érték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiájaAz EU számára stratégiai jelentőségűek az USA-val folytatott kapcsolatok, melyek egyre több területre terjednek ki. A 2004-ben Dromolandban rendezett EU-USA csúcstalálkozón részt vevő vezetők megállapodtak abban, hogy felkutatják a gazdasági növekedés, munkahelyteremtés és innováció fokozását célzó együttműködési eszközöket és sikeres gyakorlatokat. 2005. május 18-án a Bizottság az EU-USA partnerség erősítéséről szóló közleményt fogadott el, amely a lisszaboni célkitűzéssel összhangban megállapította, hogy az oktatási és képzési együttműködés fontos eszköze a tudásösztönzésnek és az innovációs lendületnek, valamint felszólított a jelenlegi felsőoktatási és szakképzési megállapodás megújítására és megerősítésére.Az EU-USA program több szinten is hozzáadott értéket képvisel: intézményes transzatlani kapcsolatokat hoz létre, transzatlanti hálózatokat létesít személyek, egyetemi oktatók, adminisztratív alkalmazottak, hallgatók között, elősegíti egyes szakterületek fejlődését. Az EU-USA felsőoktatási és szakképzési együttműködési program továbbá megőrzi és továbbfejleszti a többoldalú megközelítést, amely szerint az alprogramokban különböző tagállamok intézményei és polgárai vesznek részt. A többoldalú megközelítés mindeddig hatékonynak bizonyult a program céljainak, azaz a kölcsönös egyetértés előmozdításának és az EU-n és az USA-n belüli oktatás, illetve képzés minőségi fejlesztésének a megvalósításában. Ugyancsak előnyösebbnek bizonyult a kétoldalú programoknál méretgazdaságosság és minőségjavítás tekintetében.Az EU-USA felsőoktatási és szakképzési program céljai teljes mértékben összhangban vannak az e területeket érintő más EU-eszközök céljaival. A megállapodás olyan keretet hoz létre, amely azzal, hogy az EU és az USA közötti együttműködés révén lehetővé teszi a minőségi oktatás céljának megvalósítását, kiegészíti az egyéb programokat. Ezenfelül a program személyes kapcsolatokra épülő transzatlanti együttműködést hoz létre, amely hiányzik az EU többi oktatási és szakképzési programjából.Így a kétoldalú együttműködési program azzal, hogy a még nem végzett hallgatók mobilitására összpontosít, és lehetőséget ad transzatlanti csereprogramra a szakképzés területén, kiegészíti az Erasmus Mundus programot.A program további törekvése az Európai Unió által támogatott EU-központok tevékenységének kiegészítése további cserelehetőségek nyújtásával és az Atlanti-óceán két oldalán lévő intézmények és szervezetek közötti strukturális együttműködés ösztönzése által.5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, illetve az azzal összefüggő mutatók tevékenységalapú irányítás keretébenCél | Mutatók nem kimerítő listája |Általános célok |Az Európai Unió és az USA népei közötti kölcsönös egyetértés előmozdítása A polgárok felkészítése a tudásalapú társadalomra Az oktatás minőségének kölcsönös fokozása | A program felhasználói és érdekeltjei körében az időközi és utólagos értékelések során végzett felmérések során nyert kvantitatív adatok a program hasznosságáról |Konkrét célkitűzések |Az Európai Unió és az USA közötti együttműködés fokozása a felsőoktatás és a szakképzés területén A felsőoktatási és a szakképzési intézmények fejlesztéséhez való hozzájárulás Az egyéni résztvevők személyes fejlődésének elősegítése személyes érdekeik szem előtt tartásával, valamint a program általános céljának előmozdítása érdekében | Tisztviselők és ügyintézők személyes megkérdezése során nyert kvantitatív adatok a program hasznosságáról A programban részt vevő intézmények és szervezetek képviselői körében végzett felmérés során nyert kvantitatív adatok a program hasznosságáról A résztvevők körében végzett felmérés során nyert kvantitatív adatok a program hasznosságáról |A program eredményei abban az előnyben vagy hátrányban ragadhatók meg, amelyet a program közvetlen kedvezményezettjei a programban való részvételük végén érnek el. Ezeket az eredményeket ezért a program operatív célkitűzéseinek összefüggésében kell vizsgálni.Operatív célkitűzések | A résztvevők által elért eredmények |A felsőoktatási és szakképzési intézmények közötti együttműködés támogatása a közös tanulmányi programok és a mobilitás elősegítése céljából | Intézmények: jobb tantervek és fejlettebb oktatási módszertan; jobb átláthatóság és a kreditrendszer jobb megértése; a transzatlanti együttműködésre való jobb felkészültség Hallgatók: transzatlani tapasztalatok gazdagodása; nagyobb felkészültség és a másik kultúra jobb megértése |A felsőoktatás és szakképzés területén tevékeny állami és magánszervezetek közötti együttműködés támogatása a szakpolitikai kérdéseket érintő eszmecsere és tapasztalatcsere ösztönzése céljából | Szervezetek, intézmények: a szakpolitikai kérdések jobb megértése |Szakemberek transzatlanti mobilitásának támogatása az EU és az USA közötti kapcsolatok szempontjából lényeges kérdésekre vonatkozó kölcsönös egyetértés fokozása céljából | Egyének: az EU-USA kapcsolatok főbb kérdéseinek jobb megértése |5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)Az alábbiakban jelölje meg a fellépés végrehajtásához választott módszert (módszereket)[9].X Központosított irányításX közvetlenül a Bizottság általX közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:X végrehajtó hivatalٱ a Közösségek által létrehozott, a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerinti szervekٱ tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervekٱ Megosztott vagy decentralizált irányításٱ a tagállamokkalٱ harmadik országokkalٱ Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)A javasolt program az Európai Unióból és az Egyesült Államokból érkező közös finanszírozás elvén nyugszik. A pályázati felhívásokat az Európai Bizottság bonyolítja az USA-beli hatóságokkal előzetesen egyeztetett közös iránymutatások alapján.A program igazgatását az Európai Bizottság végrehajtó hivatalon keresztül is elláthatja. Az EU-USA programra javasolt pénzügyi keret fenntartása esetén lehetséges a végrehajtó hivatal alkalmazása. A végrehajtó hivatal alkalmazása ugyancsak indokolt abban az esetben, ha az EU-USA program költségvetését csökkentik, ám hasonló megállapodás jön létre Kanadával, amely méretgazdaságossági előnyöket eredményez, és ésszerűvé teszi egyes alprogramok végrehajtó hivatalon keresztül történő végrehajtását.6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS6.1. Felügyeleti rendszerA közös EU-USA projektek felügyeletére részben dokumentumellenőrzés keretében (a támogatottak által rendszeres időközönként benyújtott jelentések vizsgálatával), részben a Bizottság és az USA által kijelölt megfelelő szervezet által végrehajtott helyszíni ellenőrzések keretében kerül sor.6.2. Értékelés6.2.1. Előzetes értékelésAz előzetes értékelés a program jelenlegi szakaszának végrehajtása során szerzett tapasztalatokon, a program felhasználóitól származó közvetlen visszajelzéseken, a program szakképzési részterületéről készített tanulmányon, szakértői konzultációkon és a program jelenlegi szakaszának időközi értékelésén alapul.Az előzetes értékelés és a hatásvizsgálat főbb elemeit az indokolás tartalmazza.Az előzetes értékelés felsőoktatásra és szakképzésre vonatkozó főbb megállapításai a közvetkezők:-  a program hasznos mind az intézmények, mind a szakterületek és a részt vevő hallgatók számára; a program különösen hatékonyan segíti elő a más-más kultúrájú hallgatók és oktatók közötti egyetértést-  a program hozzájárult a tantervfejlesztéshez és különösen az egyetemek, szakképzési intézmények transzatlanti hálózatainak megszilárdításához-  a program ugyanakkor nem elég kiterjedt ahhoz, hogy hatást gyakoroljon az Európai Unió és az USA népei közötti kölcsönös egyetértésre-  a mobilitási projektek fenntarthatósága követő támogatás hiányában megkérdőjeleződött-  ahhoz, hogy a szakképzési részterület továbbra is kiegészíthesse a felsőoktatási összetevőt, a költségvetés jelentős növelésére van szükség-  a szakoktatás és szakképzés területe sajátos megközelítésmódot igényel, szükségessé téve egyes végrehajtási kritériumok a terület sajátosságainak megfelelő módosítását-  az időközi értékelés a következő operatív módosításokra tett javaslatot: a) a konzorciális projektek időtartamának növelése; b) a sikeres gyakorlatok azonosításának és kicserélésének fokozottabb hangsúlyozása; c) a sikeres projektek esetében további mobilitási támogatási rendszer felállítása.6.2.2. Az időközi/utólagos értékelés nyomán hozott intézkedések (hasonló, korábbi tapasztalatok tanulsága)A javasolt program tervezése során figyelembevételre kerülnek az előzetes értékelés következtetései, azaz a program:-  megőrzi és továbbfejleszti a program kipróbált és bizonyítottan sikeres elemeit-  egyedi megközelítésmódot alakít ki a szakképzés területén-  épít a sikeres projektekre-  megerősíti a mobilitást-  növeli a program pénzügyi keretét.6.2.3. A jövőbeli értékelések feltételei és gyakoriságaAz időközi értékelésre elvileg a végrehajtás első három évét követően kerül sor, míg az utólagos végső értékelés a program végeztével veszi kezdetét.7. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEKA támogatási döntések, valamint a Bizottság és a kedvezményezettek közötti szerződések biztosítják annak lehetőségét, hogy a Bizottság és a Számvevőszék helyszíni ellenőrzéseket végezzen az Európai Közösségtől származó támogatások kedvezményezettjeinek telephelyén, és hatáskört biztosítanak az e szerződésekkel, megállapodásokkal és jogi kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban felmerült kiadásokat igazoló bármely bizonylat bemutatásának előírására a szerződéses időszak végét követő öt éven belül.A kedvezményezettek kötelesek megfelelni a jelentéstételi és számviteli előírásoknak; a jelentések és a kiadások tartalmi és támogathatósági szempontból kerülnek értékelésre, tekintetbe véve az Európai Közösségi támogatás célját, és figyelemmel a szerződéses kötelezettségekre, valamint a takarékosság és ésszerű pénzgazdálkodás elveire.A pénzügyi megállapodáshoz csatolt adminisztratív és pénzügyi természetű információk célja annak meghatározása, hogy mi minősül támogatható kiadásnak e megállapodások tekintetében. Adott esetben a támogatást élvező projektek ellenőrzésének és könyvvizsgálatának (és a kiválasztást szolgáló értékelésnek) a megkönnyítése érdekében az Európai Közösség csak azon tényleges kiadási tételekre biztosít fedezetet, amelyek a kedvezményezett könyvviteli nyilvántartásában azonosíthatók és igazolhatók.8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségeiKötelezettségvállalási előirányzatok millió euróban (három tizedesjegyig)Operatív célok megnevezései | Teljesítések típusa | Átlagos költség | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 | ÖSSZESEN |2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 éves alapon |Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[10] (XX 01 01) | A*/adminisztrátor | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |B*,C*/asszisztens | ¾ 3/4 | 3/4 3/4 | 3/4 3/4 | 3/4 3/4 | 3/4 3/4 | 3/4 3/4 |A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány[11] | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |A(z) XX 01 04/05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány[12] | 0 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |ÖSSZESEN | 2,5 | 5,5 | 5,5 | 5,5 | 5,5 | 5,5 |8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírásaA*/adminisztrátor: szakpolitika-fejlesztés, programigazgatás, kapcsolatok a partnerországokkal;B*/asszisztens: pénzügyi asszisztensC*/asszisztens: titkári és pénzügyi támogatás.8.2.3. A – jogszabályban meghatározott – állomány származási helye(Több származási hely megjelölése esetén kérjük az álláshelyek számát minden származási helyre vonatkozóan megadni.)2,5 A cserére vagy meghosszabbításra kerülő program irányításához jelenleg hozzárendelt álláshelyek( Az n. évi politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek1 A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárásának a keretében igénylendő álláshelyek( Az érintett szolgálaton belül meglévő állomány átcsoportosításával betöltendő álláshelyek (belső áthelyezés)( Az n. évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben az adott évre nem előirányozott álláshelyek8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05 – Igazgatási kiadások)millió EUR (három tizedesjegyig)Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01.) | 0,270 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 2,916 |A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.)(a költségvetési tétel megjelölése) |Személyi és kapcsolódó – a referenciaösszegbe NEM tartozó – költségek összesen | 0,270 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 2,916 |Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak:(2,5 alkalmazott 2006-ban x 108.000 EUR) + (3,5 alkalmazott 2007-2013-ban x 7 év x 108.000 EUR) = 2.916.000 EUREz a számítás azon a feltételezésen alapul, hogy az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Hivatalt bevonják a program végrehajtásába. Ettől eltérő esetben további 2 fő bizottsági alkalmazott bevonására lesz szükség.Számítás – A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állományn.a.8.2.6. A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadásokmillió EUR (három tizedesjegyig)2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 | ÖSSZESEN |XX 01 02 11 01 – Kiküldetések | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,030 | 0,080 |XX 01 02 11 02 – Ülések és konferenciák[14] |XX 01 02 11 03 – Bizottságok A megállapodás által létrehozott EU-USA vegyes bizottság | 0,018 | 0,018 | 0,035 | 0,070 |XX 01 02 11 04 –Tanulmányok és konzultációk |XX 01 02 11 05 – Információs rendszerek |2 Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11) |3 Egyéb igazgatási jellegű kiadások |A személyi és kapcsolódó költségeken kívüli (a referenciaösszegbe NEM tartozó) igazgatási kiadások összesen | 0,010 | 0,028 | 0,010 | 0,028 | 0,010 | 0,065 | 0,150 |Számítás – A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadásokKiküldetések: 2 x 3000 (USA-ba) + 6 x 700 (tagállamokba) = EUR 10.200A tagállamokkal kétévente ülésező vegyes bizottság: 25 x 700 x 4 = EUR 70.000[1] COM(2005) 196[2] COM(2005) 274[3] Az Európai Unió Tanácsának (Mezőgazdaság és Halászat) 2005. október 24-25-én tartott 2685. ülésén elfogadott 13437/05 sz. dokumentumban az „A” napirendi pontok 6. pontja.[4] COM(2005) 274[5] COM(2005) 196[6] HL C […]., […]., […]. o.[7] HL C […]., […]., […]. o.[8] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.[9] Egynél több módszer feltüntetése esetén kérjük, adja meg e pont „Vonatkozó megjegyzések” részében a további részleteket.[10] Költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.[11] Költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.[12] Költségét tartalmazza a referenciaösszeg.[13] A már létező Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Hivatal alkalmazásának lehetőségét ezen hivatal értékelése során megvizsgálják. Az értékelésre 2006-ban kerül sor a 2007-2013 közötti időszakra szóló új oktatási programok végrehajtása tekintetében.[14] Nevezze meg a bizottság típusát és a csoportot, amelyhez tartozik.


title: Javaslat a Tanács határozata az Európai Közösség és Ausztrália kormánya között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról # Javaslat a Tanács határozata az Európai Közösség és Ausztrália kormánya között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52005PC0264(01)

Javaslat a tanács határozata az Európai Közösség és Ausztrália kormánya között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról  /* COM/2005/0264 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 21.06.2005COM(2005) 264 végleges2005/0112 (CNS)JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Közösség és Ausztrália kormánya között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásárólJavaslatA TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Közösség és Ausztrália kormánya között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás megkötéséről(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁSA tagállamok és harmadik országok közötti nemzetközi légi közlekedési kapcsolatok hagyományosan a tagállamok és harmadik országok között létrejött kétoldalú légi közlekedési megállapodások, azok mellékletei és az egyéb kétoldalú vagy többoldalú szerződések hatálya alá tartoznak.Az Európai Közösségek Bíróságának a C-466/98., C-467/98., C-468/98., C-471/98., C-472/98., C-475/98. és C-476/98. számú ügyben hozott határozatát követően a Közösség kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a külső légi közlekedés számos kérdését illetően. A Bíróság tisztázta a közösségi légi fuvarozóknak a Közösségen belüli szabad letelepedésből származó előnyökhöz való jogát, beleértve a megkülönböztetésmentes jogot a piachoz való hozzáférésre.A tagállamok kétoldalú légi közlekedési megállapodásainak a kijelölésre vonatkozó hagyományos záradékai sértik a közösségi jogot. Lehetővé teszik egy harmadik ország számára, hogy megtagadja, visszavonja vagy felfüggessze egy tagállam által kijelölt azon légi fuvarozó jogosítványait vagy engedélyeit, amelynek többségi tulajdona és tényleges ellenőrzése nem az adott tagállam vagy annak állampolgárai kezében van. Ez az egy tagállamban alapított, de más tagállamok állampolgárai tulajdonában lévő és általuk ellenőrzött közösségi légi fuvarozókkal szembeni hátrányos megkülönböztetésnek minősül. Ez ellentétes a Szerződés 43. cikkével, amely valamely tagállamnak a szabad letelepedés jogát gyakorló állampolgárai számára a fogadó tagállamban az adott tagállam állampolgáraival egyenlő bánásmódot biztosít.A Bíróság határozatait követően a Tanács 2003 júniusában felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdeményezzen harmadik országokkal a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek egy közösségi megállapodással való felváltása céljából[1].A Bizottságot a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek egy közösségi megállapodással való felváltása céljából harmadik országokkal folytatandó tárgyalások kezdeményezésére felhatalmazó tanácsi határozat mellékletében foglalt mechanizmusokkal és irányelvekkel összhangban, a Bizottság tárgyalásokat folytatott Ausztráliával egy olyan megállapodás megkötéséről, amely a tagállamok és Ausztrália között meglévő kétoldalú légi közlekedési megállapodások egyes rendelkezéseinek helyébe lép. A megállapodás 2. cikke szerint a kijelölésre vonatkozó hagyományos záradékok helyébe egy közösségi záradék lép, amely valamennyi közösségi légi fuvarozó számára lehetővé teszi, hogy a letelepedési jog előnyeiből részesüljön. Az 4. cikk (viteldíjak) a meglévő kétoldalú légi közlekedési megállapodások és a légi szolgáltatások vitel- és tarifadíjairól szóló 2409/92 tanácsi rendelet – amely a harmadik országbeli légi fuvarozóknak megtiltja, hogy a Közösségen belüli légi útvonalakon közlekedő légijáratok tekintetében a meglévőnél alacsonyabb árakat vezessenek be – közti ellentmondásokat oldja fel.A Tanácsot felkérik, hogy hagyja jóvá az Európai Közösség és Ausztrália kormánya között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás megkötéséről, aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló határozatot, valamint arra, hogy jelölje meg a felhatalmazott személyeket, akik a Közösség részéről aláírják a megállapodást.JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Közösség és Ausztrália kormánya között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával,tekintettel a Bizottság javaslatára[2],mivel:(1) A Tanács 2003. június 5-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdeményezzen harmadik országokkal a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek egy közösségi megállapodással való felváltásáról;(2) A Bizottság a Közösség nevében tárgyalásokat folytatott Ausztrália kormányával egy, a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás megkötésére a Bizottságot a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek egy közösségi megállapodással való felváltása céljából a harmadik országokkal folytatandó tárgyalások kezdeményezésére felhatalmazó tanácsi határozat mellékletében foglalt mechanizmusokkal és irányelvekkel összhangban;(3) A megállapodás egy későbbi időpontban történő megkötésére figyelemmel, a Bizottság által megtárgyalt megállapodást alá kell írni és azt ideiglenesen alkalmazni kell.A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:Egyetlen cikk1. A megállapodás egy későbbi időpontban történő megkötésére figyelemmel, a Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje az Európai Közösség és Ausztrália kormánya között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodásnak a Közösség nevében történő aláírására jogosult személyt vagy személyeket.2. A megállapodás hatálybalépéséig a megállapodást ideiglenesen kell alkalmazni az azt a napot követő hónap első napjától, amelyen a felek értesítik egymást arról, hogy az ehhez szükséges eljárások lezárultak. A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy a megállapodás 7. cikke (2) bekezdésében előírt értesítést megküldje.3. A megállapodás szövegét mellékletként e határozathoz csatolták.Kelt Brüsszelben, […]-án/-éna Tanács részérőlaz elnök2005/0112 (CNS)JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Közösség és Ausztrália kormánya között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás megkötésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával, illetve a 300. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével,tekintettel a Bizottság javaslatára[3],tekintettel az Európai Parlament véleményére[4],mivel:(1) A Tanács 2003. június 5-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdeményezzen harmadik országokkal a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek egy közösségi megállapodással való felváltásáról;(2) A Bizottság a Közösség nevében tárgyalásokat folytatott Ausztrália kormányával egy, a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás megkötésére a Bizottságot a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek egy közösségi megállapodással való felváltása céljából a harmadik országokkal folytatandó tárgyalások kezdeményezésére felhatalmazó tanácsi határozat mellékletében foglalt mechanizmusokkal és irányelvekkel összhangban;(3) Ezt a megállapodást a megállapodás egy későbbi időpontban történő megkötésére figyelemmel, a(z) […]-i …/…/EK tanácsi határozattal[5] összhangban a Bizottság a Közösség nevében […]-án/-én aláírta;(4) Ezt a megállapodást jóvá kell hagyni.A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikk1. Az Európai Közösség és Ausztrália kormánya között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodást a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.2. A megállapodás szövegét mellékletként e határozathoz csatolták.2. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodás 7. cikkének (1) bekezdésében előírt értesítés megtételére jogosult személyt.Kelt Brüsszelben, […]-án/-éna Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETMEGÁLLAPODÁSaz Európai Közösség és Ausztrália kormánya közötta légi szolgáltatások bizonyos kérdéseirőlAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG:egyrészről, valamintAUSZTRÁLIA KORMÁNYAmásrészről(a továbbiakban: a szerződő felek)MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Bíróság úgy találta, hogy számos tagállam és harmadik országok között olyan kétoldalú légi közlekedési megállapodások jöttek létre, amelyek a közösségi joggal ellentétes rendelkezéseket tartalmaznak,MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Közösség több tagállama és Ausztrália számos, hasonló rendelkezéseket tartalmazó légi közlekedési megállapodást kötött, és hogy a tagállamok kötelezettségei közé tartozik, hogy ezen megállapodások és az EK-Szerződés közötti összeegyeztethetetlenségeket megszüntessék,MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Közösség kizárólagos hatáskörrel rendelkezik számos olyan kérdést illetően, amelyre az Európai Közösség tagállamai és harmadik országok között létrejött kétoldalú légi közlekedési megállapodások kiterjedhetnek,MEGÁLLAPÍTVA, hogy a közösségi jog szerint a valamely tagállamban székhellyel rendelkező közösségi légi fuvarozóknak joguk van hátrányos megkülönböztetés nélkül hozzáférni az Európai Közösség tagállamai és harmadik országok közötti légi útvonalakhoz,TEKINTETTEL az Európai Közösség és egyes harmadik országok között létrejött megállapodásokra, amelyek a közösségi joggal összhangban az ilyen harmadik országok állampolgárai számára lehetővé teszik, hogy az Európai Közösség tagállamai által engedélyezett légi közlekedési vállalatokban tulajdonjogot szerezzenek,FELISMERVE, hogy a közösségi jog és az Európai Közösség tagállamai és Ausztrália között létrejött kétoldalú légi közlekedési megállapodások rendelkezéseinek összhangja rendezett jogi háttért teremt az Európai Közösség és Ausztrália közötti légi közlekedési szolgáltatásoknak és hozzájárul az ilyen légi szolgáltatások folytonosságának fenntartásához,TUDOMÁSUL VÉVE, hogy az Európai Közösség tagállamai és Ausztrália között létrejött kétoldalú légi közlekedési megállapodások azon rendelkezéseinek módosítása vagy felváltása, amelyek nem ellentétesek a közösségi joggal, nem szükséges,MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Közösségnek e megállapodásban nem célja az Európai Közösség és Ausztrália közötti légi forgalom mértékének növelése, a közösségi légi fuvarozók és Ausztrália légi fuvarozói közti egyensúly befolyásolása, vagy a meglévő kétoldalú légi közlekedési megállapodások rendelkezéseinek a forgalmi jogok tekintetében történő módosítása,A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:1. CIKKÁltalános rendelkezések1. E megállapodás alkalmazásában a „tagállamok” az Európai Közösség tagállamai. a „szerződő fél” a megállapodás szerződő fele; a „fél” a vonatkozó kétoldalú légi közlekedési megállapodás szerződő fele; „légi fuvarozó” a légitársaság is; „az Európai Közösség területe” azon tagállamok területe, amelyekre az Európai Közösséget létrehozó szerződés alkalmazandó.2. Az 1. mellékletben felsorolt valamennyi megállapodásban az adott megállapodásban szerződő félként szereplő tagállam állampolgáraira való hivatkozásokat az Európai Közösség tagállamainak állampolgáraira való hivatkozásként kell értelmezni.3. Az 1. mellékletben felsorolt valamennyi megállapodásban az adott megállapodásban szerződő félként szereplő tagállam légi fuvarozóira vagy légitársaságaira való hivatkozásokat az Európai Közösség tagállam által kijelölt légi fuvarozókra vagy légitársaságokra való hivatkozásként kell értelmezni.2. CIKKKijelölés, engedélyezés és engedélyvisszavonás1. A 2. melléklet a), illetve b) pontjában felsorolt cikkek vonatkozó rendelkezései helyébe az e cikk (3) és (4) bekezdésének rendelkezései lépnek az érintett tagállam légi fuvarozójának kijelölése, a légi fuvarozó részére az Ausztrália által megadott engedélyek és jogosítványok, valamint a légi fuvarozó ilyen engedélyeinek vagy jogosítványainak megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása tekintetében.2. A 2. melléklet a), illetve b) pontjában felsorolt cikkek vonatkozó rendelkezései helyébe az e cikk (3) és (4) bekezdésének rendelkezései lépnek az érintett tagállam légi fuvarozójának kijelölése, a légi fuvarozó részére az Ausztrália által megadott engedélyek és jogosítványok, valamint a légi fuvarozó ilyen engedélyeinek vagy jogosítványainak megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása tekintetében.3. Ezen kijelölés kézhezvételekor és a kijelölt légi fuvarozó(k)nak az előírt formában és módon benyújtott, működési engedélyekre és műszaki jogosítványokra irányuló kérelmeinek kézhezvételekor mindegyik fél a (4) és (5) bekezdés értelmében a lehető legrövidebb eljárási időn belül megadja a megfelelő engedélyeket és jogosítványokat, amennyiben:a) Egy tagállam által kijelölt légi fuvarozó esetén:i. a légi fuvarozó társaságot az Európai Közösséget létrehozó szerződés értelmében a kijelölő tagállamban alapították, és az a közösségi jognak megfelelő érvényes működési engedéllyel rendelkezik a tagállamtól; valamintii. a működési engedély kiadásáért felelős tagállam gyakorolja és fenntartja a légi fuvarozó hatékony szabályozási ellenőrzését, valamint az illetékes légiforgalmi hatóságot a kijelölésben egyértelműen meghatározza; valamintiii. a légi fuvarozó gazdasági tevékenységének székhelye azon tagállam területén található, amelyiktől az érvényes működési engedélyt kapta; valamintiv. a légi fuvarozó tulajdona és tényleges ellenőrzése közvetlenül vagy többségi tulajdon révén a tagállamok és/vagy a tagállamok állampolgárai, vagy a 3. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azok állampolgárai kezében van.b) Egy Ausztrália által kijelölt légi fuvarozó esetén:i. Ausztrália rendelkezik a légi fuvarozó tényleges ellenőrzési jogával és gyakorolja azt; valamintii. a légi fuvarozó gazdasági tevékenységének székhelye Ausztráliában van.4. Bármelyik félnek jogában áll a másik fél által kijelölt légi fuvarozó működési engedélyeit vagy műszaki jogosítványait megtagadni, visszavonni, felfüggeszteni vagy korlátozni, amennyiben:a) Egy tagállam által kijelölt légi fuvarozó esetén:i. a légi fuvarozó társaságot az Európai Közösséget létrehozó szerződés értelmében nem a kijelölő tagállamban alapították, és az nem rendelkezik a tagállamtól a közösségi jognak megfelelő érvényes működési engedéllyel; vagyii. nem a működési engedély kiadásáért felelős tagállam gyakorolja vagy tartja fenn a légi fuvarozó hatékony szabályozási ellenőrzését, valamint az illetékes légiforgalmi hatóság a kijelölésben nincs egyértelműen meghatározva; vagyiii. a légi fuvarozó gazdasági tevékenységének székhelye nem azon tagállam területén található, amelyiktől a működési engedélyt kapta; vagyiv. a légi fuvarozó tulajdona és tényleges ellenőrzése közvetlenül vagy többségi tulajdon révén nem a tagállamok és/vagy a tagállamok állampolgárai, vagy a 3. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azok állampolgárai kezében van; vagyv. egy Ausztrália és egy tagállam között létrejött kétoldalú megállapodás értelmében a légi fuvarozó már rendelkezik működési engedéllyel, és Ausztrália igazolni tudja, hogy az ezen megállapodás szerinti közlekedési jogok gyakorlása egy olyan útvonalon, amely érinti azon tagállam egy pontját, a másik megállapodás által előírt közlekedési jogok a harmadik, a negyedik vagy az ötödik szabadság vonatkozásában korlátozást jelentenének; vagyvi. a légi fuvarozónak van tagállam által kiadott működési engedélye, de Ausztrália és azon tagállam között nincs kétoldalú légi közlekedési megállapodás, és Ausztrália igazolni tudja, hogy a javasolt üzemeltetéshez szükséges közlekedési jogok az Ausztrália kijelölt légi fuvarozója/légi fuvarozói számára kölcsönösen nem hozzáférhetőek.(b) Egy Ausztrália által kijelölt légi fuvarozó esetén:i. Ausztrália nem rendelkezik a légi fuvarozó tényleges ellenőrzési jogával; vagyii. a légi fuvarozó gazdasági tevékenységének székhelye nem Ausztráliában van.5. A (4) bekezdés szerinti jogának gyakorlásakor és az ezen cikk (4) bekezdése a) pontjának v. és vi. alpontjában meghatározott jogainak sérelme nélkül Ausztrália nem tehet különbséget a tagállamok légi fuvarozói között nemzetiségi alapon.3. CIKKA szabályozási ellenőrzéshez kapcsolódó jogok1. A 2. melléklet c) pontjában felsorolt cikkek kiegészülnek az e cikk (2) bekezdésének rendelkezéseivel.2. Ha egy tagállam (első tagállam) olyan légi fuvarozót jelöl ki, amelynek szabályozási ellenőrzését egy második tagállam gyakorolja és tartja fenn, Ausztráliának a légi fuvarozót kijelölő első tagállam és az Ausztrália között létrejött megállapodásban foglalt biztonsági rendelkezések szerinti jogai a biztonsági előírásoknak az adott második tagállam általi elfogadása, végrehajtása és betartása során, valamint az adott légi fuvarozó működési engedélye tekintetében ugyanúgy érvényesülnek.4. CIKKViteldíjak az Európai Közösségen belül1. A 2. melléklet d) pontjában felsorolt cikkek kiegészülnek az e cikk (2) bekezdésének rendelkezéseivel.2. Az 1. mellékletben felsorolt, és a 2. melléklet d) pontjában foglalt rendelkezést tartalmazó megállapodás alapján az Ausztrália által kijelölt légi fuvarozó(k)nak az Európai Közösségen belüli légi útvonalakon közlekedő járataira vonatkozóan kiszabott viteldíjak az európai közösségi jog hatálya alá tartoznak.5. CIKKA megállapodás mellékleteiE megállapodás mellékletei a megállapodás szerves részét képezik.6. CIKKFelülvizsgálat vagy módosításA szerződő felek kölcsönös megegyezés alapján bármikor felülvizsgálhatják vagy módosíthatják ezt a megállapodást.7. CIKKHatálybalépés1. Ez a megállapodás azon a napon lép hatályba, amikor a szerződő felek írásban értesítették egymást arról, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásoknak eleget tettek.2. Az (1) bekezdéstől eltérve a felek megegyeznek abban, hogy az azt a napot követő első hónap első napjától, amikor a felek értesítik egymást, hogy a szükséges eljárások lezárultak, e megállapodást ideiglenesen alkalmazzák.3. A tagállamok és Ausztrália között létrejött azon megállapodásokat és egyéb szerződéseket, amelyek e megállapodás aláírásának napján még nem léptek hatályba, és amelyeket nem alkalmaznak ideiglenesen, az 1. melléklet b) pontja sorolja fel. Ezt a megállapodást minden ilyen megállapodásra és szerződésre azok hatálybalépésének vagy ideiglenes alkalmazásának napjától alkalmazni kell.8. CIKKMegállapodás megszűnése1. Ha az 1. mellékletben felsorolt valamelyik megállapodás hatályát veszti, e megállapodás minden olyan rendelkezése, amely az 1. mellékletben felsorolt szóban forgó megállapodásra vonatkozik, szintén hatályát veszti.2. Abban az esetben, ha az 1. mellékletben felsorolt összes megállapodás hatályát veszti, ez a megállapodás is hatályát veszti.FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.Kelt […]-ban/-ben, a(z) […] év […] havának […] napján, két-két eredeti példányban cseh, dán, holland, angol, észt, finn, francia, német, görög, magyar, olasz, lett, litván, máltai, lengyel, portugál, szlovák, szlovén, spanyol és svéd nyelven. Eltérés esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG RÉSZÉRŐL: AUSZTRÁLIA KORMÁNYA RÉSZÉRŐL:1. MELLÉKLETA megállapodás 1. cikkében említett megállapodások jegyzékea) Az Ausztrál Államszövetség és az Európai Közösség tagállamai között létrejött kétoldalú légi közlekedési megállapodások, amelyeket e megállapodás aláírásának napján már megkötöttek, aláírtak és/vagy ideiglenesen alkalmaznak-  az Osztrák Köztársaság kormánya és az Ausztrál Államszövetség kormánya között a légi közlekedési szolgáltatásokról létrejött módosított megállapodás, kelt Bécsben, 1967. március 22-én, a továbbiakban: az Ausztrália-Ausztria megállapodás,a Bécsben, 1999. március 25-én aláírt egyetértési nyilatkozattal módosítva,-  a Dán Királyság kormánya és Ausztrália kormánya között létrejött légi közlekedési megállapodás, melyet Canberrában parafáltak, 1998. október 16-án, a továbbiakban: az Ausztrália-Dánia megállapodástervezet,kiegészítve a Scandinavian Airlines System (SAS) vonatkozásában a skandináv országok között létrejött együttműködésről szóló egyetértési nyilatkozattal, amelyet Canberrában, 1998. október 16-án parafáltak,kiegészítve az 1998. október 16-i kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyvvel,-  a Finn Köztársaság kormánya és az Ausztrál Államszövetség kormánya között a légi közlekedési szolgáltatásokról létrejött megállapodás, amelyet 1999. június 15-én parafáltak, a továbbiakban: az Ausztrália-Finnország megállapodástervezet,a Helsinkiben, 1999. június 15-én aláírt egyetértési nyilatkozattal kiegészítve,-  a Francia Köztársaság kormánya és az Ausztrál Államszövetség kormánya között létrejött légi közlekedési megállapodás, kelt Canberrában, 1965. április 13-án, a továbbiakban: az Ausztrália-Franciaország megállapodás,a Párizsban, 1970. december 22-én és 1971. január 7-én kelt levélváltással módosítva,-  a Németországi Szövetségi Köztársaság kormánya és az Ausztrál Államszövetség kormánya között létrejött légi közlekedési megállapodás, kelt Bonnban, 1957. május 22-én, a továbbiakban: az Ausztrália-Németország megállapodás,-  a Görög Királyság kormánya és az Ausztrál Államszövetség kormánya között a légi közlekedési szolgáltatásokról létrejött módosított megállapodás, kelt Athénban, 1971. június 10-én, a továbbiakban: az Ausztrália-Görögország megállapodás,-  a Görög Köztársaság kormánya és az Ausztrál Államszövetség kormánya között a légi közlekedési szolgáltatásokról létrejött megállapodás, amelyet Athénban, 1997. november 11-én parafáltak, és az Athénban, 1997. november 11-én aláírt egyetértési nyilatkozathoz csatoltak, a továbbiakban: az Ausztrália-Görögország megállapodástervezet,-  légi közlekedési megállapodás Írország és Ausztrália között, amelyet az 1957. november 26-án és 1957. december 30-án kelt jegyzékváltással kötöttek. a továbbiakban: az Ausztrália-Írország megállapodás,-  az Olasz Köztársaság kormánya és az Ausztrál Államszövetség kormánya között a légi közlekedési szolgáltatásokról létrejött módosított megállapodás, kelt Rómában, 1960. november 10-én, a továbbiakban: az Ausztrália-Olaszország megállapodás,-  a Luxemburgi Nagyhercegség kormánya és Ausztrália kormánya között a légi közlekedési szolgáltatásokról létrejött megállapodás, amelyet a Luxemburgban, 1997. szeptember 3-án aláírt egyetértési nyilatkozat mellékleteként csatoltak, a továbbiakban: az Ausztrália-Luxemburg megállapodástervezet,-  a Málta kormánya és Ausztrália kormánya között a légi közlekedési szolgáltatásokról létrejött megállapodás, kelt Canberrában, 1996. szeptember 11-én, a továbbiakban: az Ausztrália-Málta megállapodás,2003. december 1-jén levélváltással módosítva,-  megállapodás a Holland Királyság kormánya és az Ausztrál Államszövetség kormánya között légi közlekedési szolgáltatások létrehozásáról, kelt Canberrában, 1951. szeptember 25-én, a továbbiakban: az Ausztrália-Hollandia megállapodás,-  a Lengyel Köztársaság kormánya és Ausztrália kormánya között a légi közlekedési szolgáltatásokról létrejött megállapodás, kelt Varsóban, 2004. április 28-án, a továbbiakban: az Ausztrália-Lengyelország megállapodás,-  a Svéd Királyság kormánya és Ausztrália kormánya között a légi közlekedési szolgáltatásokról létrejött megállapodás, melyet Canberrában parafáltak, 1998. október 16-án, a továbbiakban: az Ausztrália-Svédország megállapodástervezet,kiegészítve a Scandinavian Airlines System (SAS) vonatkozásában a skandináv országok között létrejött együttműködésről szóló egyetértési nyilatkozattal, amelyet Canberrában, 1998. október 16-án parafáltak,kiegészítve az 1998. október 16-i kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyvvel,-  a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának kormánya és az Ausztrál Államszövetség kormánya között a területeik között és azokon túli légi közlekedési szolgáltatásokról létrejött megállapodás, kelt Londonban, 1958. február 7-én, a továbbiakban: az Ausztrália-Egyesült Királyság megállapodás,-  a Londonban, 1996. november 14-én aláírt egyetértési nyilatkozat rendelkezéseinek megfelelően felülvizsgált, a légi közlekedési szolgáltatásokról létrejött megállapodás Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának kormánya és Ausztrália kormánya között, a továbbiakban: az Ausztrália-Egyesült Királyság megállapodástervezet,a Canberrában, 1999. február 11-én aláírt elfogadott jegyzőkönyvvel módosítva,amelyet a Londonban, 1999. október 28-án aláírt, elfogadott jegyzék módosított.b) Légi közlekedési megállapodások és egyéb szerződések, amelyeket az Ausztrál Államszövetség és az Európai Közösség tagállamai parafáltak vagy aláírtak, és amelyek e megállapodás aláírásának napján még nem léptek hatályba, és amelyeket nem alkalmaznak ideiglenesen[Az 1. melléklet b) pontja üresen marad.]2. MELLÉKLETAz 1. mellékletben felsorolt megállapodásokban szereplő és a megállapodás 2–5. cikkében említett cikkek jegyzékea) Tagállam általi kijelölés:-  az Ausztrália-Ausztria megállapodás 4. cikke,-  az Ausztrália-Dánia megállapodástervezet 3. cikke,-  az Ausztrália-Németország megállapodás 3. cikke,-  az Ausztrália-Görögország megállapodás 4. cikke,-  az Ausztrália-Görögország megállapodástervezet 4. cikke,-  az Ausztrália-Luxemburg megállapodástervezet 3. cikke,-  az Ausztrália-Írország megállapodás 4. cikke,-  az Ausztrália-Olaszország megállapodás 4. cikke,-  az Ausztrália-Málta megállapodás 4. cikke,-  az Ausztrália-Hollandia megállapodás 3. cikke,-  az Ausztrália-Lengyelország megállapodás 2. cikke,-  az Ausztrália-Svédország megállapodástervezet 3. cikke,-  az Ausztrália-Egyesült Királyság felülvizsgált megállapodástervezet 3. cikke,b) Az engedélyek vagy jogosítványok megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása:-  az Ausztrália-Ausztria megállapodás 7. cikke,-  az Ausztrália-Dánia megállapodástervezet 4. cikke,-  az Ausztrália-Finnország megállapodástervezet 5. cikke,-  az Ausztrália-Franciaország megállapodás 8. cikke,-  az Ausztrália-Németország megállapodás 4. cikke,-  az Ausztrália-Görögország megállapodás 5. cikke,-  az Ausztrália-Görögország megállapodástervezet 5. cikke,-  az Ausztrália-Írország megállapodás 7. cikke,-  az Ausztrália-Olaszország megállapodás 5. cikke,-  az Ausztrália-Luxemburg megállapodástervezet 4. cikke,-  az Ausztrália-Málta megállapodás 5. cikke,-  az Ausztrália-Hollandia megállapodás 6. cikke,-  az Ausztrália-Lengyelország megállapodás 2. cikke,-  az Ausztrália-Svédország megállapodástervezet 4. cikke,-  az Ausztrália-Egyesült Királyság felülvizsgált megállapodástervezet 3. cikke.c) Szabályozási ellenőrzés:-  az Ausztrália-Ausztria megállapodás 10. cikke,-  az Ausztrália-Dánia megállapodástervezet 17. cikke,-  az Ausztrália-Finnország megállapodástervezet 8. cikke,-  az Ausztrália kormánya és a Németországi Szövetségi Köztársaság kormánya légiforgalmi hatóságai közötti egyetértési nyilatkozat C. melléklete, amelyet Canberrában, 1998. június 12-én írtak alá – ahogyan az az Ausztrália-Németország megállapodás keretében átmenetileg alkalmazásra került,-  az Ausztrália-Görögország megállapodástervezet 8. cikke,-  az Ausztrália-Luxemburg megállapodástervezet 7. cikke,-  az Ausztrália-Málta megállapodás 8. cikke,-  Az Ausztrália kormánya és a Holland Királyság kormánya légiforgalmi hatóságai közötti egyetértési nyilatkozat C. melléklete, amelyet Hágában, 1997. szeptember 4-én írtak alá – ahogyan az az Ausztrália-Hollandia megállapodás keretében átmenetileg alkalmazásra került,-  az Ausztrália-Lengyelország megállapodás 5. cikke,-  az Ausztrália-Svédország megállapodástervezet 17. cikke,-  az Ausztrália-Egyesült Királyság felülvizsgált megállapodástervezet 11. cikke.d) Viteldíjak az Európai Közösségen belül:-  az Ausztrália-Ausztria megállapodás 11. cikke,-  az Ausztrália-Dánia megállapodástervezet 13. cikke,-  az Ausztrália-Franciaország megállapodás 10. cikke,-  az Ausztrália-Németország megállapodás 9. cikke,-  az Ausztrália-Görögország megállapodás 9. cikke,-  az Ausztrália-Görögország megállapodástervezet 14. cikke,-  az Ausztrália-Írország megállapodás 9. cikke,-  az Ausztrália-Olaszország megállapodás 9. cikke,-  az Ausztrália-Luxemburg megállapodástervezet 11. cikke,-  az Ausztrália-Málta megállapodás 14. cikke,-  az Ausztráli-Hollandia megállapodás mellékletének IV. szakasza,-  az Ausztrália-Lengyelország megállapodás 10. cikke,-  az Ausztrália-Svédország megállapodástervezet 13. cikke,-  az Ausztrália-Egyesült Királyság felülvizsgált megállapodástervezet 7. cikke.3. MELLÉKLETA megállapodás 2. cikkében említett egyéb államok jegyzékea) Az Izlandi Köztársaság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás értelmében);b) A Liechtensteini Hercegség (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás értelmében);c) A Norvég Királyság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás értelmében);d) A Svájci Államszövetség (az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti légi közlekedési megállapodás értelmében).[1] A 2003. június 5-i 11323/03 tanácsi határozat (korlátozott terjesztésű dokumentum)[2] HL C […]., [ …]., […]. o.[3] HL C […]., [ …]., […]. o.[4] HL C […]., [ …]., […]. o.[5] HL C […]., [ …]., […]. o.