               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.10.28.
            COM(2020) 678 final
            2020/0309(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az egyrészről az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a gépjárművekről és gépjárműalkatrészekről szóló 2-C. melléklet 2-C-1. és 2-C-2. függelékének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által az egyrészről az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a gépjárművekről és gépjárműalkatrészekről szóló 2-C. melléklet 2-C-1. és 2-C-2. függelékének módosításáról szóló vegyes bizottsági határozat tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Gazdasági partnerségi megállapodás az Európai Unió és Japán között

               Az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) célja a kereskedelem és a beruházások liberalizálása és előmozdítása, valamint a Felek közötti szorosabb gazdasági kapcsolat előmozdítása. A megállapodás 2019. február 1-jén hatályba lépett.

               2.2.A vegyes bizottság

               A megállapodás 22.1. cikkének (1) bekezdése a két Fél képviselőiből álló vegyes bizottságot hoz létre. A 22.1. cikk (4) bekezdése szerint annak biztosítása érdekében, hogy a megállapodás megfelelően és hatékonyan működjön, „a vegyes bizottság:

               a)az első ülésén elfogadja az eljárási szabályzatát; továbbá

               b)első ülésén elfogadja a választottbírói testület eljárási szabályzatát és a választottbírák magatartási kódexét a 21.30. cikkben említettek szerint, valamint a 21.6. cikk (2) bekezdésében említett közvetítői eljárást.”

               A 22.2. cikk (3) bekezdése szerint a vegyes bizottság valamennyi határozatának és ajánlásának meghozatala konszenzussal történik.

               2.3.A vegyes bizottság tervezett jogi aktusa

               A Japánban és az EU-ban az ENSZ EGB-előírások végrehajtása tekintetében bekövetkezett szabályozási fejlemények figyelembevétele érdekében javasoljuk, hogy a vegyes bizottság fogadjon el határozatot a megállapodás 2-C. melléklete 2-C-1. és 2-C-2. függelékének módosításáról. A módosítások a 2-C-1. függeléknek az 53., 85., 145. és 146. ENSZ EGB-előírással való kiegészítését foglalják magukban, a 2-C-2. függelékből pedig törlik az 53. és 85. ENSZ EGB-előírást.

               A megállapodás 22.2. cikke (1) bekezdésének megfelelően a tervezett jogi aktus kötelező lesz a Felekre nézve. Az említett cikk így rendelkezik: „A vegyes bizottság az e megállapodásban előírt esetekben hozhat döntéseket. Az elfogadott határozatok a Felekre nézve kötelező érvényűek. Mindegyik Fél megteszi a meghozott határozatok végrehajtásához szükséges intézkedéseket.”

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Ez a tanácsi határozatra irányuló javaslat meghatározza a megállapodás 2-C. melléklete 2-C-1. és 2-C-2. függelékének módosításával kapcsolatban a megállapodás által létrehozott vegyes bizottságban az Unió által képviselendő álláspontot.

               A Felek a gépjárművekkel és gépjárműalkatrészekkel foglalkozó első munkacsoport értékelése alapján megállapodtak abban, hogy javasolják a vegyes bizottságnak a fent említett függelékek módosításáról szóló határozat elfogadását annak érdekében, hogy tükrözzék az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) szabályozással kapcsolatos megbeszélésein a megállapodás aláírása óta elért eredményeket.

               E további ENSZ-előírásoknak a vonatkozó függelékekbe való felvétele növelné a jogbiztonságot a gazdasági szereplők számára a Felek közötti preferenciális kereskedelmi kapcsolatok szabályozási kerete tekintetében.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Alapelvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  1
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A vegyes bizottság egy megállapodással, az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott szerv.

               A vegyes bizottság által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. A tervezett jogi aktus a megállapodás 22.2. cikkének megfelelően a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Alapelvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a közös kereskedelempolitikával kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 207. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 207. cikke, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Mivel a vegyes bizottság jogi aktusa módosítani fogja a megállapodás 2-C. mellékletének 2-C-1. és 2-C-2. függelékeit, elfogadását követően helyénvaló azt kihirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2020/0309 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az egyrészről az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a gépjárművekről és gépjárműalkatrészekről szóló 2-C. melléklet 2-C-1. és 2-C-2. függelékének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 2019. február 1-jén hatályba lépett
                  2
               .

               (2)A gépjárművekről és gépjárműalkatrészekről szóló 2-C. melléklet a 2-C-1. függelékben tartalmazza a mindkét Fél által alkalmazott ENSZ-előírások jegyzékét, a 2-C-2. függelékben pedig az egyik Fél által alkalmazott és a másik Fél által még figyelembe nem vett ENSZ-előírások jegyzékét.

               (3)A megállapodás aláírása óta, valamint az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságában (ENSZ EGB) folytatott szabályozási megbeszélések eredményeként a Felek olyan további ENSZ-előírásokat alkalmaznak, amelyek eredetileg nem szerepeltek a 2-C-1. és a 2-C-2. függelékben. E további ENSZ-előírásoknak a vonatkozó függelékekbe való felvétele növelné a jogbiztonságot a gazdasági szereplők számára a Felek közötti preferenciális kereskedelmi kapcsolatok szabályozási kerete tekintetében.

               (4)A megállapodás 23.2. cikkének (3) bekezdése és 23.2. cikke (4) bekezdésének b) pontja értelmében a vegyes bizottság a Felek vonatkozó belső jogi eljárásainak megfelelően határozatokat fogadhat el a megállapodás 2-C. melléklete 2-C-1. és 2-C-2. függelékének módosításáról.

               (5)Jogilag kötelező meghatározni a vegyes bizottságban az Unió által képviselendő álláspontot, mivel a vegyes bizottság tervezett határozata kötelező erejű lesz az Unióra nézve.

               (6)A vegyes bizottság határozata módosítani fogja a megállapodást; ezért helyénvaló az említett határozatot a vegyes bizottság általi elfogadását követően kihirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A megállapodás 2-C. melléklete 2-C-1. és 2-C-2. függelékének módosítására vonatkozóan az Unió nevében a vegyes bizottságban képviselendő álláspontot a melléklet tartalmazza.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               3. cikk

               A vegyes bizottság határozatát az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (2)

                        HL L 330., 2018.12.27., 1. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.10.28.
            COM(2020) 678 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az egyrészről az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a gépjárművekről és gépjárműalkatrészekről szóló 2-C. melléklet 2-C-1. és 2-C-2. függelékének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               TERVEZET

               AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS JAPÁN KÖZÖTTI GAZDASÁGI PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁSSAL LÉTREHOZOTT VEGYES BIZOTTSÁG 3/2020 HATÁROZATA

               [dátum]

               a gépjárművekről és gépjárműalkatrészekről szóló 2-C. melléklet 2-C-1. és 2-C-2. függelékének módosításáról

               A VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 2-C. melléklete 23.2. cikkének (3) bekezdésére és (4) bekezdésének b) pontjára, valamint 9. cikkének (1) bekezdésére,

               mivel:

               (1)A megállapodás aláírása óta, valamint az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságában (ENSZ EGB) folytatott szabályozási megbeszélések eredményeként az Európai Unió és Japán (a továbbiakban: a Felek) olyan további ENSZ-előírásokat alkalmaz, amelyek eredetileg nem szerepeltek a 2-C-1. és a 2-C-2. függelékben. E kiegészítő ENSZ-előírások felvétele a 2-C-1. függelékbe növelné a gazdasági szereplők jogbiztonságát a Felek közötti preferenciális kereskedelmi kapcsolatok szabályozási kerete tekintetében.

               (2)A gépjárművekkel és gépjárműalkatrészekkel foglalkozó munkacsoport 2019. november 11-i kedvező értékelését követően megerősítést nyert, hogy a 2-C-1. függeléket ki kell egészíteni az 53., 85., 145. és 146. ENSZ EGB-előírással, valamint hogy a 2-C-2. függelék jegyzékéből törölni kell az 53. és 85. ENSZ EGB-előírást.

               (3)A Felek már lezárták az ahhoz szükséges belső eljárásaikat, hogy a határozatot a megállapodás szerinti vegyes bizottság elfogadhassa, és ezért tervezik, hogy a határozatot megerősítő diplomáciai jegyzékeket az elfogadást követő 15 napon belül kicserélik,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1)A megállapodás 2-C-1. függeléke helyébe e határozat 1. mellékletének szövege lép.

               (2)A megállapodás 2-C-2. függeléke helyébe e határozat 2. mellékletének szövege lép.

               2. cikk

               Ez a határozat két-két eredeti példányban készült a megállapodás hiteles nyelvein, a megállapodás 23.8. cikkének (1) bekezdésében előírtak szerint, a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

               3. cikk

               Ezt a határozatot a megállapodás 23.2. cikke (3) bekezdésének megfelelően diplomáciai jegyzékváltással kell megerősíteni és hatályba léptetni. Ez a határozat a diplomáciai jegyzékváltás napját követő hónap első napján lép hatályba.

               Kelt …,

                        A megállapodással létrehozott vegyes bizottság részéről

                        [Japán] társelnöke

                        [Az EU] társelnöke

               1. melléklet

               2-C-1. FÜGGELÉK

               A MINDKÉT FÉL ÁLTAL ALKALMAZOTT ENSZ-ELŐÍRÁSOK

                        Előírás

                        Szám

                        Cím

                        3

                        Egységes rendelkezések a gépjárművekre és pótkocsijaikra felszerelt fényvisszaverő eszközök jóváhagyásáról

                        4

                        Egységes rendelkezések a gépjárművek és pótkocsijaik hátsórendszámtábla-megvilágító berendezéseinek jóváhagyásáról

                        6

                        Egységes rendelkezések a gépjárművek és pótkocsijaik irányjelző lámpáinak jóváhagyásáról

                        7

                        Egységes rendelkezések a gépjárművek (a motorkerékpárok kivételével) és pótkocsijaik első és hátsó helyzetjelző lámpáinak, féklámpáinak és méretjelző lámpáinak jóváhagyásáról

                        10

                        Egységes rendelkezések gépjárművek elektromágneses összeférhetőségük tekintetében történő jóváhagyásáról

                        11

                        Egységes rendelkezések járművek ajtózárak és ajtórögzítő elemek tekintetében történő jóváhagyásáról

                        12

                        Egységes rendelkezések járműveknek ütközés esetén a vezető kormányberendezéssel szembeni védelme tekintetében történő jóváhagyásáról

                        13

                        Egységes rendelkezések az M, N és O kategóriájú járművek fékezés tekintetében történő jóváhagyásáról

                        13-H

                        Egységes rendelkezések személygépjárművek fékezés tekintetében történő jóváhagyásáról

                        14

                        Egységes rendelkezések a járműveknek a biztonsági öv rögzítési pontjai, az ISOFIX rögzítési rendszerek, az ISOFIX felső hevederrögzítési pontok és az i-Size ülőhelyek tekintetében történő jóváhagyásáról

                        16

                        Egységes rendelkezések a következők jóváhagyásáról:

                        I. A gépjárművekben utazók biztonsági övei, utasbiztonsági rendszerei, gyermekbiztonsági rendszerei és ISOFIX gyermekbiztonsági rendszerei

                        Biztonsági övekkel, a biztonsági öv bekapcsolására figyelmeztető berendezésekkel, utasbiztonsági rendszerekkel, gyermekbiztonsági rendszerekkel, ISOFIX gyermekbiztonsági rendszerekkel és i-Size gyermekbiztonsági rendszerekkel felszerelt járművek

                        17

                        Egységes rendelkezések a járműveknek az ülések, azok rögzítései és a fejtámlák tekintetében történő jóváhagyásáról

                        19

                        Egységes rendelkezések gépjárművek első ködlámpáinak jóváhagyásáról

                        21

                        Egységes rendelkezések a járművek belső berendezéseinek jóváhagyásáról

                        23

                        Egységes rendelkezések a gépjárművekre és pótkocsijaikra felszerelt tolatólámpák és manőverezőlámpák jóváhagyásáról

                        25

                        Egységes rendelkezések a jármű ülésével egybeépített vagy különálló fejtámlák (fejtámaszok) jóváhagyásáról

                        26

                        A járművek kiálló részeinek jóváhagyására vonatkozó egységes rendelkezések

                        27

                        Egységes rendelkezések az elakadásjelző háromszögek jóváhagyásáról

                        28

                        Egységes rendelkezések a hangjelző berendezések, valamint gépjárművek hangjelzésük tekintetében történő jóváhagyásáról

                        30

                        Egységes rendelkezések gépjárművek és pótkocsijuk gumiabroncsainak jóváhagyásáról

                        34

                        Egységes rendelkezések a járművek tűzveszély elleni védelme tekintetében történő jóváhagyásáról

                        37

                        Egységes rendelkezések a gépjárművek és pótkocsijaik jóváhagyott lámpaegységeiben való használatra szánt izzólámpák jóváhagyásáról

                        38

                        Egységes rendelkezések gépjárművek és pótkocsik hátsó ködlámpáinak jóváhagyásáról

                        39

                        Egységes rendelkezések a gépjárművek sebességmérő és kilométerszámláló berendezése, valamint annak beépítése tekintetében történő jóváhagyásáról

                        41

                        Egységes rendelkezések motorkerékpároknak az általuk keltett zaj tekintetében történő jóváhagyásáról

                        43

                        Egységes rendelkezések biztonsági üvegezésre alkalmas anyagok és azok járművekbe való beszerelésének jóváhagyásáról

                        44

                        Egységes rendelkezések a gépjárművekben utazó gyermekek rögzítőeszközeinek („gyermekbiztonsági rendszerek”) jóváhagyásáról

                        45

                        Egységes rendelkezések fényszórótisztítók és gépjárművek fényszórótisztítójuk tekintetében történő jóváhagyásáról

                        46

                        Egységes rendelkezések a közvetett látást biztosító eszközök és a gépjárművek ilyen eszközök beépítése tekintetében történő jóváhagyásáról

                        48

                        Egységes rendelkezések járműveknek a világító- és fényjelző berendezések beépítése tekintetében történő jóváhagyásáról

                        50

                        Egységes rendelkezések az L kategóriájú járművek első és hátsó helyzetjelző lámpáinak, féklámpáinak, irányjelző lámpáinak és hátsórendszámtábla-megvilágító berendezéseinek jóváhagyásáról

                        51

                        Egységes rendelkezések a legalább négykerekű gépjárművek jóváhagyásáról, tekintettel azok zajkibocsátására

                        53

                        Egységes rendelkezések az L3 kategóriájú járműveknek a világító- és fényjelző berendezések beépítése tekintetében történő jóváhagyásáról

                        54

                        Egységes rendelkezések haszongépjárművek és pótkocsijuk gumiabroncsainak jóváhagyásáról

                        58

                        Egységes rendelkezések a következők jóváhagyásáról:

                        I.Hátsó ráfutásgátlók [aláfutásgátlók] (RUPD)

                        II.Járművek, jóváhagyott típusú hátsó ráfutásgátló beépítése tekintetében

                        III.Járművek, hátsó ráfutás elleni védelem (RUP) tekintetében

                        60

                        Egységes rendelkezések a kétkerekű motorkerékpároknak és mopedeknek a vezető által működtetett kezelőszervek – többek között a kezelőszervek, a visszajelző lámpák és a kijelzők azonosítása – tekintetében történő jóváhagyásáról

                        62

                        Egységes rendelkezések kormányrúddal ellátott gépjárművek jogosulatlan használat elleni védelem tekintetében történő jóváhagyásáról

                        64

                        Egységes rendelkezések gépjárművek berendezéseik (többek között: ideiglenes használatra szánt tartalék kerék, defekttűrő gumiabroncsok és/vagy defekttűrő rendszer és/vagy abroncsnyomás-ellenőrző rendszer

                        66

                        Egységes rendelkezések a nagy személyszállító járműveknek a felépítményük szilárdsága tekintetében történő jóváhagyásáról

                        70

                        Egységes rendelkezések a nehéz és hosszú járművek hátulsó figyelmeztető táblájának jóváhagyásáról

                        75

                        Egységes rendelkezések az L kategóriájú járművek gumiabroncsainak jóváhagyásáról

                        77

                        Egységes rendelkezések gépjárművek parkolólámpáinak jóváhagyására vonatkozóan

                        78

                        Egységes rendelkezések az L1, L2, L3, L4 és L5 kategóriájú járművek fékezés tekintetében történő jóváhagyásáról

                        79

                        A járművek kormányberendezésének jóváhagyására vonatkozó egységes rendelkezések

                        80

                        Egységes rendelkezések nagy személyszállító gépjárművek üléseinek és az ilyen járműveknek az ülések és rögzítéseik szilárdsága tekintetében történő jóváhagyásáról

                        81

                        Egységes rendelkezések az oldalkocsival rendelkező vagy nem rendelkező kétkerekű gépjárművek visszapillantó tükreinek a visszapillantó tükrök kormányrúdra való felszerelése tekintetében történő jóváhagyásáról

                        85

                        Egységes rendelkezések az M és N kategóriájú gépjárművek meghajtására szánt belső égésű motoroknak és elektromos hajtásláncoknak a hasznos teljesítmény és az elektromos hajtásláncok 30 perces legnagyobb teljesítménye tekintetében történő jóváhagyására vonatkozóan

                        87

                        Egységes rendelkezések gépjárművek nappali menetjelző lámpáinak jóváhagyásáról

                        91

                        Egységes rendelkezések a gépjárművekre és pótkocsijaikra felszerelt oldalsó helyzetjelző lámpák jóváhagyásáról

                        93

                        Egységes rendelkezések a következők jóváhagyásáról:

                        I.Elülső aláfutásgátló berendezések

                        II.Járművek, jóváhagyott típusú elülső aláfutásgátló beépítése tekintetében

                        III.Járművek, elülső aláfutás elleni védelem tekintetében

                        94

                        Egységes rendelkezések gépjárműveknek az utasok frontális ütközéssel szembeni védelme tekintetében történő jóváhagyásáról

                        95

                        Egységes rendelkezések járműveknek az utasok oldalirányú ütközés esetén történő védelme tekintetében történő jóváhagyásáról

                        98

                        Egységes rendelkezések gázkisüléses fényforrással ellátott gépjárműfényszórók jóváhagyásáról

                        99

                        Egységes rendelkezések gépjárművek jóváhagyott gázkisüléses lámpaegységeiben használatos gázkisüléses fényforrások jóváhagyásáról

                        100

                        Egységes rendelkezések járművek elektromos hajtórendszerük tekintetében történő jóváhagyásáról

                        104

                        Egységes rendelkezések az M, N és O kategóriájú járműveken használandó fényvisszavető jelölések jóváhagyásáról

                        110

                        Egységes rendelkezések a következők jóváhagyásáról:

                        I.Sűrített földgázzal (CNG) és/vagy cseppfolyósított földgázzal (LNG) üzemelő meghajtórendszerrel felszerelt járművek különleges alkatrészeinek jóváhagyása

                        II.Sűrített földgázzal (CNG) és/vagy cseppfolyósított földgázzal (LNG) üzemelő meghajtórendszerrel felszerelt járműveknek a jóváhagyott típusú különleges alkatrészek beszerelése tekintetében történő jóváhagyása

                        112

                        Egységes rendelkezések a gépjárművek aszimmetrikus tompított fényt, távolsági fényt vagy mindkettőt kibocsátó, izzólámpával és/vagy fénykibocsátó diódás (LED-) modulokkal felszerelt fényszóróinak jóváhagyásáról

                        113

                        Egységes rendelkezések a gépjárművek szimmetrikus tompított fényt, távolsági fényt vagy mindkettőt kibocsátó, izzólámpával, gázkisüléses fényforrással vagy LED-modullal felszerelt fényszóróinak jóváhagyásáról

                        116

                        Egységes rendelkezések a gépjárművek jogosulatlan használat elleni védeleméről

                        117

                        Egységes rendelkezések a gumiabroncsok gördülésizaj-kibocsátás és/vagy nedves tapadás és/vagy gördülési ellenállás tekintetében történő jóváhagyásáról

                        119

                        Egységes rendelkezések gépjárművek kanyarodási lámpáinak jóváhagyásáról

                        121

                        Egységes rendelkezések a járműveknek a kézi működtetésű kezelőszervek, a visszajelző lámpák és kijelzők elhelyezésének és azonosításának tekintetében történő jóváhagyásáról

                        123

                        Egységes rendelkezések gépjárművek adaptív fényszórórendszereinek (AFS) jóváhagyásáról

                        125

                        Egységes rendelkezések gépjárműveknek a gépjárművezető menetirányú látómezője tekintetében történő jóváhagyásáról

                        127

                        Egységes rendelkezések gépjárművek gyalogosbiztonsági teljesítményük tekintetében történő jóváhagyásáról

                        128

                        Egységes rendelkezések a gépjárművek vagy pótkocsijaik jóváhagyott lámpaegységeiben való használatra szánt világító diódás (LED-es) fényforrások jóváhagyásáról

                        129

                        Egységes rendelkezések a gépjárművekben használt megerősített gyermekbiztonsági rendszerek jóváhagyásáról

                        130

                        Egységes rendelkezések járművek sávelhagyásra figyelmeztető rendszereik tekintetében történő jóváhagyásáról

                        131

                        Egységes rendelkezések a gépjárművek fejlett vészfékező rendszerek (AEBS) tekintetében történő jóváhagyásáról

                        134

                        Egységes rendelkezések a gépjárműveknek és alkatrészeiknek a hidrogénüzemű járművek (HFCV) biztonságot érintő teljesítménye tekintetében történő jóváhagyásáról
                           1

                        135

                        Egységes rendelkezések gépjárművek oszloppal való oldalirányú ütközés esetén mutatott viselkedésük tekintetében történő jóváhagyásáról (PSI)

                        136

                        Egységes rendelkezések az L kategóriájú járművek elektromos meghajtórendszerükre vonatkozó egyedi követelmények tekintetében történő jóváhagyásáról

                        137

                        Egységes rendelkezések személygépkocsik az utasbiztonsági rendszerük által frontális ütközés esetén biztosított védelem tekintetében történő jóváhagyásáról

                        138

                        Egységes rendelkezések a csendes közúti járművek korlátozott hallhatóságuk tekintetében történő jóváhagyásáról

                        139

                        Egységes rendelkezések személygépkocsik fékrásegítő rendszerük (BAS) tekintetében történő jóváhagyásáról

                        140

                        Egységes rendelkezések személygépkocsik elektronikus menetstabilizáló (ESC) rendszerük tekintetében történő jóváhagyásáról

                        141

                        Egységes rendelkezések gépjárművek abroncsnyomás-ellenőrző rendszereik (TPMS) tekintetében történő jóváhagyásáról

                        142

                        Egységes rendelkezések gépjárművek gumiabroncsaik beépítése tekintetében történő jóváhagyásáról

                        145

                        Egységes rendelkezések a járműveknek az ISOFIX rögzítési rendszerek, az ISOFIX felső hevederrögzítési pontok és az i-Size ülőhelyek tekintetében történő jóváhagyásáról

                        146

                        Egységes rendelkezések gépjárműveknek és alkatrészeiknek az L1, L2, L3, L4 és L5 kategóriájú, hidrogénmeghajtású járművek biztonságot érintő teljesítmény tekintetében történő jóváhagyásáról

               2. melléklet

               2-C-2. FÜGGELÉK

               AZ EGYIK FÉL ÁLTAL ALKALMAZOTT, DE A MÁSIK FÉL ÁLTAL MÉG FIGYELEMBE NEM VETT ENSZ-ELŐÍRÁSOK

                        Előírás száma

                        Cím

                        A másik fél általi alkalmazás időpontja
                           2

                        73

                        Egységes rendelkezések a következők jóváhagyásáról: I. Járművek oldalsó aláfutásgátló (LPD) tekintetében II. Oldalsó aláfutásgátlók (LPD) III. Járművek, ezen előírás II. része szerint jóváhagyott típusú oldalsó aláfutásgátló beépítése tekintetében

                        126

                        Egységes rendelkezések az elmozdult csomagokkal szemben utasvédelmet biztosító, az eredeti járműfelszereltségnek részét nem képező elválasztó rendszerek jóváhagyásáról

                     (1)
                  a)
                        a Japán nagynyomású gázok biztonságáról szóló törvényének megfelelő kérvényezés során a gyártó vagy annak japán jogi képviselője köteles bemutatni, hogy: b)
                        Japán nagynyomású gázok biztonságáról szóló törvénye 49. és a 49-4. cikkének megfelelően az egyes járművek hidrogéntároló rendszerét kétévente időszakos ellenőrzésnek kell alávetni, 15 évvel azok gyártási dátuma után pedig el kell távolítani. Ez a lábjegyzet hatályát veszti, amikor mindkét Fél elvégezte a 13. számú, hidrogénüzemű és üzemanyagcellás járművekre vonatkozó globális műszaki előírás (GTR) második szakaszában meghatározott munkát, valamint az 1958. évi megállapodás értelmében alkalmazta a megfelelő ENSZ-előírást.
                        Amennyiben a konténereket Japán nagynyomású gázok biztonságáról szóló törvényének (1951. évi 204. számú törvény) 46. cikke szerint megjelölik, az Európai Unió bármely típusjóváhagyási hatósága által a 134. számú ENSZ-előírásnak megfelelően jóváhagyott járműtípus Japánban történő jóváhagyásának feltételei az alábbiak: i.
                        a konténerek anyaga a G 3214 számú JIS (japán ipari szabvány) szerinti SUS F 316L-lel egyenértékű; a jelen pont alkalmazásában ez a követelmény a DIN1.4435 szabványnak e megállapodás hatálybalépésének időpontjában való megfelelés esetén teljesítettnek tekinthető; ii.
                        „a nikkel ekvivalens” (tömegszázalék) több mint 28,5; e pont alkalmazásában a „nikkel ekvivalens” (tömegszázalék) meghatározása: “12.6[C]+0,35[Si]+1,05[Mn]+[Ni]+0,65[Cr]+0,98[Mo]”, és azt az anyagfeldolgozási adatlapnak igazolnia kell; továbbá iii.
                        a „területcsökkenés” vizsgálati eredménye 75 %-nál kevesebb; 72 % és 75 % közötti vizsgálati eredmények esetén az igénylést megvizsgálják „a nikkel ekvivalens” figyelembevételével; továbbá

                     (2)

                        Az időpontok a jelen melléklet 5. cikkének (2) bekezdése alapján kerülnek megállapításra.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.8.4.
            COM(2020) 353 final
            2020/0162(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a Nemzetközi Gabonatanácsban az Egyesült Királyságnak az 1995. évi Gabonakereskedelmi Egyezményhez való csatlakozásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által a Nemzetközi Gabonatanácsban az Egyesült Királyságnak az 1995. évi Gabonakereskedelmi Egyezményhez való csatlakozásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Az 1995. évi Gabonakereskedelmi Egyezmény

               Az 1995. évi Gabonakereskedelmi Egyezmény (a továbbiakban: az egyezmény) célja a nemzetközi együttműködés előmozdítása a gabonakereskedelem minden területén, a nemzetközi gabonakereskedelem bővülésének elősegítése, valamint az érintett áruk lehető legszabadabb kereskedelmének biztosítása. Ezen túlmenően az egyezmény a lehető legnagyobb mértékben hozzá kíván járulni az összes tag érdekét szolgáló nemzetközi gabonapiaci stabilitás megteremtéséhez és a világ élelmezésbiztonságának fokozásához, továbbá egyeztető és vitafórumot kíván biztosítani a tagok számára a gabonakereskedelemmel kapcsolatban felmerülő problémák megvitatásához.

               Az egyezmény 1995. július 1-jén lépett hatályba.

               Az Unió részes fele az egyezménynek
                  1
               .

               2.2.A Nemzetközi Gabonatanács

               Az egyezmény végrehajtásáért felelős Nemzetközi Gabonatanács egy londoni székhelyű kormányközi szervezet, amely az egyezmény 1. cikkében meghatározott célkitűzések megvalósítására törekszik. A Nemzetközi Gabonatanács céljai különösen a következők:

               a)a nemzetközi együttműködés előmozdítása a gabonakereskedelem minden területén;

               b)a gabonaágazatban a nemzetközi kereskedelem bővítésének, nyitottságának és tisztességességének elősegítése;

               c)hozzájárulás a nemzetközi gabonapiac stabilitásának megteremtéséhez, a világ élelmezésbiztonságának fokozása, valamint hozzájárulás azon országok fejlődéséhez, amelyek gazdasága függ a gabonakereskedelemtől.

               E célkitűzések megvalósítását a tanács a piac átláthatóságának javítása révén kívánja elérni, és ennek érdekében gondoskodik a piacra és a szakpolitikai fejleményekre vonatkozó információk megosztásáról, elemzéséről és az ezekkel kapcsolatos konzultációk lefolytatásáról.

               A Nemzetközi Gabonatanácsnak jelenleg 29 tagja van; számos, a világ legnagyobb gabonatermelői és -importőrei közé tartozó ország is részt vesz a munkájában. Az Unió mellett tagja többek között Argentína, Ausztrália, Kanada, Egyiptom, India, Japán, Oroszország, Ukrajna és az USA. Az egyezményhez utoljára a Szerb Köztársaság csatlakozott, amely 2020. április 1-jén vált a szervezet tagjává. Kína és Brazília azonban nem tagjai.

               A Nemzetközi Gabonatanács 29 tagja összesen 2 000 szavazattal rendelkezik.

               A költségvetési eljárások (lásd az egyezmény 11. cikkét) és ezeken belül a tagok éves pénzügyi hozzájárulásainak meghatározása tekintetében az Unió a 2019/20-as pénzügyi évben
                  2
                372 szavazattal rendelkezik.

               Döntéshozatal (azaz szavazások) esetén (lásd az egyezmény 12. cikkét) 1 000 szavazaton a 11 exportáló tag (köztük az Unió 245 szavazattal) és 1 000 szavazaton a 18 importáló tag osztozik. Hangsúlyozni kell, hogy elvben a Nemzetközi Gabonatanács konszenzus alapján működik, és nagyon ritka, hogy ténylegesen sor kerül szavazásra.

               A Nemzetközi Gabonatanács értekezletein az Uniót az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikke értelmében a Bizottság képviseli. A tagállamok részt vehetnek a Nemzetközi Gabonatanács értekezletein, különösen a tanácsi üléseken.

               2.3.A Nemzetközi Gabonatanács tervezett jogi aktusa

               2020. április 9-én az Egyesült Királyság hivatalosan kérelmezte, hogy csatlakozhasson az egyezményhez
                  3
               . 2020. április 14-én a Nemzetközi Gabonatanács titkársága tájékoztatta a tagokat az Egyesült Királyság kérelméről. Az Egyesült Királyság 2021. január 1-jétől, azaz az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból való kilépését követő átmeneti időszak lejárta után kíván a Nemzetközi Gabonatanács tagjává válni.

               Az egyezmény 27. cikkének (2) bekezdése értelmében az egyezményhez bármely állam kormánya csatlakozhat a tanács által megfelelőnek ítélt feltételek mellett. A Gabonakereskedelmi Egyezmény keretében elfogadott eljárási szabályzat (a továbbiakban: az eljárási szabályzat) 33.d) szabályával összhangban az Adminisztratív Bizottság megvizsgálja a csatlakozás iránt a 27. cikk (2) bekezdése alapján benyújtott kérelmeket, és ajánlásokat fogalmaz meg azokra vonatkozóan a tanács számára.

               Az eljárási szabályzat 33.b) szabálya alapján a csatlakozó ország szavazatainak számát az egyezmény 11. cikkének alkalmazásában (azaz a tagok éves pénzügyi hozzájárulásának meghatározása céljából) a csatlakozó ország teljes gabonakereskedelmének a Nemzetközi Gabonatanács összes tagországának teljes gabonakereskedelméhez viszonyított részaránya alapján kell megállapítani.

               Az egyezmény 12. cikkének (1) bekezdése értelmében a tanácsnak meg kell határoznia, hogy az egyezmény alkalmazásában mely országok minősülnek exportáló tagnak, és melyek minősülnek importáló tagnak, figyelembe véve az érintett tagok gabonakereskedelmének szerkezetét és az általuk e tekintetben képviselt álláspontot. A tanács ugyanazon cikk (2) és (3) bekezdése alapján határoz továbbá a tagok szavazati jogairól is.

               Az Egyesült Királyság kérelméről szóló megbeszélések 2020. május 11-én kezdődtek meg a Nemzetközi Gabonatanács Adminisztratív Bizottságában, és 2020. június 8-án (videokonferencia útján) folytatódtak a tanács 51. ülésén. Ezen a tanácsi ülésen megállapodás született arról, hogy az Egyesült Királyság kérelmére vonatkozó hivatalos határozatot írásbeli eljárás (levélben történő szavazás) útján kell meghozni, és a Nemzetközi Gabonatanács tagjainak 2020. október 30-ig kell eljuttatniuk az észrevételeiket a titkársághoz. Amennyiben 2020. október 30-ig a Nemzetközi Gabonatanács egyetlen tagja sem nyújt be írásbeli kifogást a tanács titkárságához, úgy kell tekinteni, hogy az Egyesült Királyságnak a tanácson belüli tagsága 2021. január 1-jei hatállyal jóváhagyásra kerül.

               Noha az egyezmény nem tartalmaz konkrét szabályokat a postai úton történő szavazás eljárására (avagy az írásbeli eljárásra) vonatkozóan, az egyezménynek a tanács határozatairól rendelkező 14. cikke nem írja elő, hogy az ilyen határozatokat a tanács ülésein kell meghozni.

               A kilépésről rendelkező megállapodás

               A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás
                  4
                (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás) 129. cikkének (2) bekezdésével összhangban az átmeneti időszakban továbbra is az Unió képviseli az Egyesült Királyságot az Unió által megkötött nemzetközi megállapodásokkal létrehozott szervek munkájában. Az Egyesült Királyságnak az átmeneti időszak alatt tartózkodnia kell minden olyan cselekedettől vagy kezdeményezéstől, amely valószínűsíthetően sérti az Unió érdekeit. Mindazonáltal a kilépésről rendelkező megállapodás 129. cikkének (4) bekezdésében foglaltak szerint az Egyesült Királyság a saját nevében tárgyalásokat folytathat az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozó területeken megkötendő nemzetközi megállapodásokról, illetve aláírhat vagy megerősíthet ilyeneket, feltéve, hogy ezek a megállapodások nem lépnek hatályba vagy alkalmazandók az átmeneti időszak alatt.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

                  Az 1995. évi Gabonakereskedelmi Egyezményt az Unió a 96/88/EK tanácsi határozattal
                     5
                   kötötte meg 1998. június 30-ig terjedő hatállyal. Az egyezmény 33. cikkének megfelelően az egyezmény hatálya annak minden meghosszabbításakor legfeljebb két évvel hosszabbodik meg. Legutóbb 2019 júniusában, a Nemzetközi Gabonatanács határozatával hosszabbították meg, így 2021. június 30-ig marad hatályban
                     6
                  .

                  Az Unió mindig is aktív tagja volt a Nemzetközi Gabonatanácsnak és támogatta a szervezet kibővítését.

                  Az Egyesült Királyság nagy mennyiségű mezőgazdasági terméket állít elő, többek között olyan gabonaféléket, amelyek a Nemzetközi Gabonatanács tevékenysége által érintett legfontosabb termények. Uniós tagsága alatt az Egyesült Királyság jelentős volumenű gabonakereskedelmet folytatott más uniós tagállamokkal.

                  Az Egyesült Királyságnak az Unióból való kilépését követő átmeneti időszak alatt az Egyesült Királyságot továbbra is kötik az Unió nemzetközi megállapodásai, és továbbra is az Unió képviseli az Egyesült Királyságot a Nemzetközi Gabonatanácsban.

                  Az egyezmény 21. cikkének (5) bekezdése értelmében a tagok az éves pénzügyi hozzájárulásaikat azok értékének megállapítását követően haladéktalanul kötelesek befizetni. Az Unió ezért a Nemzetközi Gabonatanács számára folyósítandó éves hozzájárulásait július-augusztus folyamán fizeti be a teljes érintett pénzügyi évre, amely júliusban kezdődik és a következő év júniusában ér véget. Az Unió a 2020/2021-es pénzügyi évre esedékes hozzájárulását a 2020. évi uniós költségvetésből fogja befizetni, amelyhez az Egyesült Királyság is hozzájárul.

                  Következésképpen az Unió által a Nemzetközi Gabonatanács számára fizetett hozzájárulás a teljes 2020/2021-es pénzügyi év tekintetében fedezi az Egyesült Királyság hozzájárulását is.

                  E javaslat célja az Unió által a Nemzetközi Gabonatanácsban az Egyesült Királyságnak az egyezményhez 2021. január 1-jétől kezdődően történő csatlakozásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározása.

                  Tekintettel arra, hogy az egyezmény rendelkezései szerint a csatlakozási eljárásról a Nemzetközi Gabonatanács határoz, az Unió álláspontját az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése alapján kell meghatározni.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Alapelvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok.

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A Nemzetközi Gabonatanács tervezett jogi aktusa a Nemzetközi Gabonatanács tagságának kibővítését vonja maga után. A Nemzetközi Gabonatanács tervezett jogi aktusa joghatással bír, mivel meghatározza a szóban forgó csatlakozás feltételeit, és különösen mivel kihat a döntéshozatali egyensúlyra a tanácson belül, amelynek határozatait az exportáló és az importáló tagok többségének meg kell szavaznia, és e határozatok az egyezmény 14. cikkében foglaltak értelmében a tagokra nézve kötelező érvényűek. A tervezett jogi aktus az egyes részes felek pénzügyi hozzájárulásait is érinti. Következésképpen meg kell határozni az uniós álláspontot.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Alapelvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a mezőgazdasági termékek kereskedelméhez kapcsolódik.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2020/0162 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által a Nemzetközi Gabonatanácsban az Egyesült Királyságnak az 1995. évi Gabonakereskedelmi Egyezményhez való csatlakozásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az 1995. évi Gabonakereskedelmi Egyezményt (a továbbiakban: az egyezmény), amely 1995. július 1-jén lépett hatályba, az Unió a 96/88/EK tanácsi határozat
                  7
                révén kötötte meg. Az egyezményt a részes felek eredetileg három évre kötötték meg.

               (2)Az egyezmény 33. cikke értelmében a Nemzetközi Gabonatanács alkalmanként két évet meg nem haladó, egymást követő időszakokra meghosszabbíthatja az egyezményt. A tanács az egyezményt annak megkötése óta rendszeresen meghosszabbította további kétéves időszakokra. A Nemzetközi Gabonatanács legutóbb a 2019. június 10-én hozott határozatában hosszabbította meg az egyezményt
                  8
               , így az 2021. június 30-ig marad hatályban.

               (3)Az egyezmény 27. cikkének (2) bekezdése értelmében az egyezményhez bármely állam kormánya csatlakozhat a Nemzetközi Gabonatanács által megfelelőnek ítélt feltételek mellett.

               (4)2020. április 9-én az Egyesült Királyság hivatalosan kérelmezte, hogy 2021. január 1-jétől csatlakozhasson az egyezményhez.

               (5)Az Egyesült Királyság jelentős gabonatermelő; különösen árpa- és búzatermelésének volumene számottevő. Amennyiben az Egyesült Királyságnak az egyezményhez való csatlakozásra és abból következően a tanács munkájában való részvételre irányuló kérelme jóváhagyásra kerül, az Egyesült Királyság az egyezmény 12. cikke értelmében importáló tag lesz. Mivel az Unió exportáló tag, az Egyesült Királyság csatlakozása nem befolyásolja az Unió számára az egyezmény 12. cikke alapján kiosztott szavazatok számát. Ugyanakkor az Egyesült Királyság csatlakozása nyomán a 2021/2022-es pénzügyi évtől csökkenni fog az Unió számára az egyezmény 11. cikke alapján kiosztott szavazatok száma, amelynek figyelembevételével a tagok által fizetendő pénzügyi hozzájárulás meghatározása történik.

               (6)Helyénvaló meghatározni az Unió által a Nemzetközi Gabonatanácsban képviselendő álláspontot és – az e határozathoz mellékelt pénzügyi kimutatásban részletezett várható feltételek alapján, valamint feltéve, hogy a csatlakozás hatálybalépésére és az egyezménynek az Egyesült Királyság tekintetében történő ideiglenes alkalmazására nem kerül sor a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás 126. cikkében említett átmeneti időszak lejárta előtt – jóváhagyni az Egyesült Királyságnak az egyezményhez való csatlakozását,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Nemzetközi Gabonatanácsban az Unió által képviselendő álláspont a következő: az e határozathoz mellékelt pénzügyi kimutatásban részletezett várható feltételek alapján, valamint feltéve, hogy a csatlakozás hatálybalépésére és az egyezménynek az Egyesült Királyság tekintetében történő ideiglenes alkalmazására nem kerül sor a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás 126. cikkében említett átmeneti időszak lejárta előtt, jóvá kell hagyni az Egyesült Királyságnak az 1995. évi Gabonakereskedelmi Egyezményhez való csatlakozását.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                        PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

                        Fin Stat/20/MK/pl/3413793

                        agri.ddg3.g.4(2020)3325110

                        2020.6.22.

                        DÁTUM: 2020. június 6.

                        1.

                        KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL:

                        05 06. alcím – A „MEZŐGAZDASÁG ÉS VIDÉKFEJLESZTÉS” SZAKPOLITIKAI TERÜLET NEMZETKÖZI VONATKOZÁSAI

                        05 06 01. – Nemzetközi mezőgazdasági megállapodások

                        ELŐIRÁNYZATOK:

                        2020. évi költségvetés: 6 300 000 EUR

                        2.

                        CÍM:
                        Javaslat: A Tanács határozata az Európai Unió által a Nemzetközi Gabonatanácsban az Egyesült Királyságnak az 1995. évi Gabonakereskedelmi Egyezményhez való csatlakozásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

                        3.

                        JOGALAP: E javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207. cikkének (4) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

                        4.

                        CÉLKITŰZÉSEK:

                        Annak jóváhagyása, hogy az Egyesült Királyság csatlakozzon az 1995. évi Gabonakereskedelmi Egyezményhez.

                        5.

                        PÉNZÜGYI HATÁSOK

                        12 HÓNAPOS IDŐSZAK

                           (EUR)

                        FOLYÓ PÉNZÜGYI ÉV: 2020

                        (EUR)

                        KÖVETKEZŐ PÉNZÜGYI ÉV: 2021

                        (EUR)

                        5.0.

                        KIADÁSOK

                        –
                              AZ EU-KÖLTSÉGVETÉS TERHÉRE
                           (VISSZATÉRÍTÉSEK/BEAVATKOZÁSOK)

                        –
                              NEMZETI HATÓSÁGOK

                        –
                              EGYÉB

                        −3 024

                        5.1.

                        BEVÉTELEK

                        –
                              AZ EU SAJÁT FORRÁSAI
                           (LEFÖLÖZÉSEK/VÁMOK)

                        –
                              NEMZETI SZINTŰ BEVÉTELEK

                        5.0.1.

                        KIADÁSI ELŐIRÁNYZAT

                        5.1.1.

                        BEVÉTELI ELŐIRÁNYZAT

                        5.2.

                        SZÁMÍTÁSI MÓDSZER: 4 szavazattal kevesebb az EU-nak, 756 GBP / szavazat

                        6.0.

                        FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS VONATKOZÓ ALCÍMÉBEN SZEREPLŐ ELŐIRÁNYZATOKBÓL?

                        IGEN NEM

                        6.1.

                        FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS ALCÍMEI KÖZÖTTI ÁTCSOPORTOSÍTÁSSAL?

                        IGEN NEM

                        6.2.

                        SZÜKSÉG LESZ-E PÓTKÖLTSÉGVETÉSRE?

                            IGEN NEM

                        6.3.

                        SZÜKSÉG LESZ-E ELŐIRÁNYZATOK BEVEZETÉSÉRE A JÖVŐBENI KÖLTSÉGVETÉSEKBE?

                        IGEN NEM

                        A határozatnak csekély mértékű pozitív hatása lesz az EU költségvetésére a 2021. évi költségvetéstől kezdve. Az EU hozzájárulásának összege várhatóan 3 024 EUR-val csökken, mivel az Egyesült Királyság maga fizeti a saját tagdíját. A csökkenés összege a szavazatonként GBP-ben fizetendő összegtől és az EUR/GBP átváltási árfolyamtól függően változhat.

                     (1)

                        HL L 21., 1996.1.27., 47. o.

                     (2)

                        A Nemzetközi Gabonatanács pénzügyi év alapján működik, amely július 1-től a következő év június 30-ig tart.

                     (3)

                        A DEFRA (Környezetvédelmi, Élelmiszer- és Vidékügyi Minisztérium), a DFID (Nemzetközi Fejlesztési Minisztérium), valamint az FCO (Külügyek és Nemzetközösségi Ügyek Minisztériuma) minisztereinek levele útján.

                     (4)

                        Megállapodás Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről.

                     (5)

                        HL L 21., 1996.1.27., 47. o.

                     (6)

                        A Tanács (EU) 2019/813 határozata (2019. május 17.) (HL L 133., 2019.5.21., 19. o.).

                     (7)

                        A Tanács 96/88/EK határozata (1995. december 19.) az 1995. évi Nemzetközi Gabonaügyi Megállapodást alkotó Gabonakereskedelmi Egyezmény és Élelmiszersegély-egyezmény Európai Közösség által történő jóváhagyásáról (HL L 21., 1996.1.27., 47. o.).

                     (8)

                        A Tanács (EU) 2019/813 határozata (2019. május 17.) a Nemzetközi Gabonatanácsban az 1995. évi Gabonakereskedelmi Egyezmény időbeli hatályának meghosszabbítására tekintettel az Európai Unió által képviselendő álláspontról (HL L 133., 2019.5.21., 19. o.).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.8.4.
            COM(2020) 355 final
            2020/0163(CNS)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Kanári-szigeteken alkalmazandó AIEM adóról
            {SWD(2020) 154 final}

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) – amelynek hatálya az Unió legkülső régióira, köztük a Kanári-szigetekre is kiterjed – elvben semmilyen eltérést nem tesz lehetővé a helyi termékek, illetőleg a Spanyolországból vagy más tagállamokból érkező termékek adóztatásában. Az EUMSZ 349. cikke lehetővé teszi az EU legkülső régióira vonatkozó egyedi intézkedések meghozatalát, mivel elismeri, hogy bizonyos tényezők állandósága és együttes hatása súlyosan hátráltatja e régiók fejlődését, továbbá befolyásolja gazdasági és társadalmi helyzetüket.

               A javaslat tárgya a jelenleg hatályos, 2014. június 12-i 377/2014/EU tanácsi határozat
                  1
                felváltására irányuló tanácsi határozat. Ez az EUMSZ 349. cikke alapján elfogadott határozat engedélyezi Spanyolország számára, hogy az „Arbitrio sobre Importaciones y Entregas de Mercancías en las Islas Canarias” (a továbbiakban: AIEM) elnevezésű adó vonatkozásában 2020. december 31-ig mentességet vagy kedvezményt nyújtson egyes, a Kanári-szigeteken helyben előállított termékekre.

                  Az AIEM olyan közvetett állami adó, amelyet egyetlen szakaszban vetnek ki a Kanári-szigeteken történő termékértékesítésekre. A 377/2014/EU határozat hatálya alá tartozó egyedi intézkedések differenciált adóztatási formát hoznak létre, amely bizonyos termékek helyi termelésének kedvez. Ez az adókedvezmény állami támogatásnak minősül, amelyet a spanyol hatóságok jelenleg az általános csoportmentességi rendelet
                     2
                   regionális támogatásra vonatkozó szakasza alapján nyújtanak.

                  Ezen intézkedés célja, hogy kárpótolja a Kanári-szigetek termelőit az elszigeteltséghez, a nyersanyag- és energiafüggőséghez, a készletfelhalmozási kötelezettséghez, a helyi piac kis méretéhez és az alacsony szintű exporttevékenységhez kapcsolódó állandó korlátok miatt. E korlátok együttes fennállása azt jelenti, hogy a termelési költségek – és így a helyben előállított áruk önköltségi árai – magasabbak, így egyedi intézkedések nélkül a helyi termelők kevésbé lennének versenyképesek, mint az európai kontinens termelői, még az áruk Kanári-szigetekre történő szállításához kapcsolódó költségek beszámítása esetén is. Mindez pedig tovább nehezítené a helyi termelés fenntartását. Az egyedi intézkedések célja a helyi ipar megerősítése azáltal, hogy ellentételezik a termelők többletköltségeit, és ezáltal egyenlő versenyfeltételeket teremtenek.

                  Spanyolország 2019. április 24-én kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a 377/2014/EU határozat alkalmazási idejének meghosszabbítása iránt.

                  Ami a 377/2014/EU határozat alkalmazási idejének meghosszabbítására irányuló kérelmet illeti, a Bizottság egy külső tanulmányt rendelt meg annak érdekében, hogy értékelni tudja a jelenlegi rendszert, valamint a 2020 utáni időszakra vonatkozó lehetséges opciók esetleges hatásait, beleértve azt a lehetőséget is, amelyre a jelenlegi javaslat épül. E tanulmány alapján a Bizottság úgy véli, hogy a jelenlegi rendszer bizonyos módosításai mellett a kért meghosszabbítás engedélyezése indokolt.

                  Ezért ez a javaslat az AIEM 2020. január 1. és 2027. december 31. közötti jogi keretének létrehozását, valamint a rendszer rugalmasabbá és átláthatóbbá tételét célzó jelenlegi rendelkezések felülvizsgálatát egyaránt magában foglalja.

                  A jelenlegi rendszerhez képest a javasolt módosítások a következők:

               a)A támogatható termékek azonosítására vonatkozó kritériumok felülvizsgálata.

                  A felülvizsgált rendszer új módszert javasol a különleges adórendszer által támogatott termékek azonosítására. A jelenlegi megközelítés helyett, amely szerint a határozat minden egyes terméket kifejezetten megjelöl (a KN4-től a TARIC10-ig terjedő kód alapján), a javasolt határozat csak a támogatható termékkategóriákat (KN4) tünteti fel, míg az egyes (KN8 vagy magasabb kategóriába tartozó) termékeket a nemzeti hatóságok jogi és közigazgatási keretrendszerei részletezik.

                  A spanyol hatóságok azt kérték, hogy a Harmonizált Rendszer (HR) szerinti vámtarifaszámok
                     3
                   közül 99 termékkategória – a Kombinált Nómenklatúra négy számjegyből álló kódjai alapján – részesülhessen az intézkedés nyújtotta előnyökből. A Bizottság egyetért az I. mellékletben szereplő listával, mivel ezek a termékkategóriák megfelelnek a jogosultsági kritériumoknak.

               A termékek kiválasztása a következő kritériumok alapján történik:

               –a helyi termelés létezik, és részesedése a helyi piacon legalább 5 %-ot tesz ki;

               –jelentős áruimport áll fenn (beleértve a Spanyolország szárazföldi részéről és más tagállamokból származó termékeket is), amely veszélyeztetheti a helyi termelés fenntartását, és részesedése a helyi piacon belül legalább 10 %-ot tesz ki; valamint

               –olyan többletköltségek állnak fenn, amelyek növelik a helyi termelés önköltségi árát a máshol előállított termékekhez képest, ami veszélyezteti a helyben előállított termékek versenyképességét.

               A piaci részesedési küszöbértékektől kellően indokolt körülmények között el lehet térni, ideértve a következőket: a munkaerő-igényes termelés; a helyi fejlesztés szempontjából egyébként stratégiai jelentőségű termelés; időszakos ingadozásoknak kitett termelés; a különösen hátrányos helyzetű területeken történő termelés; az egészségügyi válságok kezeléséhez szükséges gyógyszerek és egyéni védőeszközök előállítása.

               b)A maximális megengedett eltérés megállapítására szolgáló mechanizmusok felülvizsgálata.

                  A felülvizsgált rendszer célja, hogy egyszerűsítse az adókülönbözet megállapítására vonatkozó rendelkezéseket, és a jelenlegi négy különböző terméklistát egyetlen listával váltsa fel, ahol a megengedett legnagyobb adókülönbözet küszöbértéke az új határozat I. mellékletében felsorolt valamennyi termék esetében egységesen maximálisan 15 %.

                  A spanyol hatóságok döntenek arról, hogy az egyes termékek esetében melyik százalék a megfelelő, és ezt az információt az új tanácsi határozat hatálybalépése előtt a Bizottság rendelkezésére bocsátják. Mindazonáltal az elmaradt bevételekre vonatkozó évi 150 millió EUR-s mennyiségi korlátot a kellően indokolt esetek kivételével alkalmazni kell.

                  Ez a terméklista és a megengedett legnagyobb adókülönbözet az EUMSZ 349. cikkében foglalt azon célkitűzésnek felel meg, amely szerint egyedi intézkedéseket kell elfogadni a Kanári-szigetek mint az EU legkülső régiója sajátos jellemzőinek figyelembevétele érdekében, ugyanakkor ez ne torzítsa oly módon a versenyt, amely alááshatja a belső piacot.

               c)Felülvizsgált nyomonkövetési intézkedések.

                  E javaslat célja továbbá a gyakori újraértékelés terhének csökkentése, valamint a nyomonkövetési és értékelési tevékenységek hasznosságának és hatékonyságának fokozása. Ezért olyan szabványosított jelentéstételi struktúrát javasol, amely az EU valamennyi, különleges adórendszerben részesülő legkülső régiójára vonatkozó, harmonizált mutatókon alapul.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  A „Szorosabb és megújított stratégiai partnerség az EU legkülső régióival” című 2017. évi közlemény
                     4
                   megállapítja, hogy a legkülső régiók továbbra is komoly kihívásokkal néznek szembe, amelyek közül sok állandó jellegű. Ez a közlemény a Bizottság megközelítését ismerteti e régiók abban való támogatása tekintetében, hogy építsenek egyedülálló adottságaikra, továbbá a növekedés és a munkahelyteremtés lehetővé tétele szempontjából új ágazatokat határozzanak meg.

                  Ebben az összefüggésben e javaslat célja az, hogy támogassa Spanyolország legkülső régióját abban, hogy saját egyedülálló adottságaira építve a helyi ágazatban lehetővé tegye a növekedést és a munkahelyteremtést. Ez a javaslat kiegészíti a távoli fekvéssel és szigetjelleggel összefüggő támogatási programot (POSEI)
                     5
                  , amely az elsődleges ágazatnak és a nyersanyagtermelésnek nyújtott támogatásra irányul, az Európai Tengerügyi és Halászati Alapot (ETHA)
                     6
                  , valamint az Európai Regionális Fejlesztési Alapból (ERFA)
                     7
                   nyújtott egyedi kiegészítő támogatást.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  A javaslat összhangban van a 2015-ös belső piaci stratégiával
                     8
                  , amelyben a Bizottság az összes érdekelt fél számára előnyös, mélyebb és méltányosabb egységes piac megvalósítását tűzi ki célul. A javasolt intézkedés egyik célja, hogy mérsékelje a legkülső régiókban működő vállalkozások többletköltségeit, amelyek gátolják az egységes piacon való teljes körű részvételüket. Az érintett termelés korlátozott mennyisége és az AIEM csak a Kanári-szigetekre korlátozódó hatálya miatt nem várhatók negatív hatások az egységes piac zavartalan működésére nézve.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  A javaslat jogalapja az EUMSZ 349. cikke. Ez a rendelkezés lehetővé teszi a Tanács számára, hogy olyan egyedi rendelkezéseket fogadjon el, amelyek kiigazítják a Szerződések alkalmazását az EU legkülső régiói tekintetében.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  Kizárólag a Tanács jogosult – az EUMSZ 349. cikke alapján – egyedi intézkedéseket elfogadni azzal a céllal, hogy a Szerződések – és ezen belül a közös politikák – alkalmazását a legkülső régiók gazdasági és társadalmi helyzetét befolyásoló állandó korlátok fennállása miatt az adott régiók tekintetében kiigazítsa. Ez az EUMSZ 110. cikkétől való eltérések engedélyezésére is érvényes. A tanácsi határozatra irányuló javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének.

               •Arányosság

                  A javaslat megfelel az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkének (4) bekezdésében meghatározott arányossági elvnek. A javasolt módosítások nem lépik túl a szóban forgó kérdések kezeléséhez, ezáltal pedig a belső piac megfelelő és hatékony működésének biztosítására vonatkozóan a Szerződésben foglalt célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  A Bizottság tanácsi határozat elfogadását javasolja a 377/2014/EU tanácsi határozat felváltása céljából.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Az AIEM-rendszer hatálya megfelelően elégíti ki az érintett gazdasági szereplők igényeit. Az AIEM különleges rendszerének célja a helyi termékek támogatása azáltal, hogy csökkenti a helyi termékek versenyképessége és a szigeteken kívül előállított termékek versenyképessége közötti szakadékot, amelynek kialakulása és fennállása a Kanári-szigeteket érintő állandó korlátok miatt felmerülő termelési többletköltségekre vezethető vissza. Az AIEM-rendszer a becsült többletköltségeknek csak egy részét ellensúlyozza. A kedvezményes adómérték átlagosan a többletköltségek mintegy egynegyedét fedezi, de pénzben kifejezve a teljes kompenzáció – amelyet az importra kivetett teljes adóhoz viszonyítva mérnek – az összes többletköltségnek csupán 14 %-át teszi ki. Ebben az értelemben az AIEM elsősorban a Kanári-szigetek helyi iparának hanyatlását mérsékli ahelyett, hogy teljes mértékben támogatná a fejlődést és a növekedést.

                  A külső tanulmány kvantitatív adatelemzésének eredményei arra engednek következtetni, hogy az AIEM támogatása nélkül a helyi termelő ágazatok teljesítménye jelentősen rosszabb lett volna. Az AIEM által támogatott termékek értékének mintegy egyharmada (kb. 570 millió EUR) elméletileg az adókülönbözeti mechanizmusnak köszönhetően jött létre, amely kedvező hatást gyakorolt a foglalkoztatásra – 2014 óta közel 2 000 egységgel növelve annak mértékét az AIEM-ágazatokban –, valamint az aktív vállalkozások számára, amely ugyanebben az időszakban körülbelül 300 egységgel nőtt. Nincs bizonyíték arra, hogy a rendszer a beruházások összértéke és a termelés diverzifikációja szempontjából bármilyen előnnyel járt volna. Ami a hatékonyságot illeti, a különleges rendszer teljesítménye általában pozitív: az intézkedés „költsége” (az elmaradt adóbevétel) és az általa valószínűsíthetően lehetővé tett további helyi termelés közötti arány közel 1:3.

               •Konzultáció az érdekelt felekkel

                  Összességében mintegy 120 érdekelt felet kérdeztek meg a jelenlegi rendszer elemzését alátámasztó külső tanulmány részeként. Az interjúprogramban részt vettek a Bizottság illetékes szolgálatai és Spanyolország képviselői.

                  E konzultáció során figyelmet fordítottak az érdekelt felek megfelelő képviseletének és egyensúlyának biztosítására, beleértve mind a helyi termelő ágazatok képviselőit – azaz a különleges rendszerek kedvezményezettjeit –, mind pedig az általuk közvetlenül vagy közvetve érintett kereskedelmi és szolgáltatási ágazatokat.

               •Hatásvizsgálat

               Ez a kezdeményezés szorosan egymást követő értékelések – a jelenlegi rendszer utólagos értékelése, közvetlenül utána pedig előretekintő értékelés – keretében valósul meg. A meglévő rendszer folytatásának és esetleges módosításának lehetséges hatásaira irányuló értékelés egy elemző dokumentumban szerepelt, amely az értékelésről szóló mellékletet is tartalmazott. Ez a dokumentum egy külső tanulmányon és a tagállam által szolgáltatott információkon alapul.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A javaslat nincs hatással az uniós költségvetésre.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  Az eltérés végrehajtásának és működésének nyomon követése az eddigi gyakorlatnak megfelelően a spanyol hatóságok és a Bizottság feladata lesz.

                  A spanyol hatóságoknak 2025. szeptember 30-ig jelentést kell benyújtaniuk a 2019 és 2024 közötti időszakra vonatkozóan. A jelentés a következőket tartalmazza: a termeléssel járó többletköltségekre vonatkozó információk; gazdasági torzulások és piaci hatások; az eredményesség, a hatékonyság és a más uniós szakpolitikákkal való koherencia értékeléséhez szükséges információk; valamint a jogszabályok folyamatos relevanciájára és uniós hozzáadott értékére vonatkozó információk.

                  A jelentéstétel során arra is törekedni kell, hogy minden lényeges érdekelt féltől gyűjtsenek információt a termelési többletköltségeik és a megfelelési költségeik mértékére és alakulására, valamint a piactorzulások eseteire vonatkozóan.

                  Annak biztosítása érdekében, hogy a spanyol hatóságok által összegyűjtött információk tartalmazzák a szükséges adatokat ahhoz, hogy a Bizottság a jövőben megalapozott döntést hozhasson a rendszer érvényességéről és működőképességéről, a Bizottság külön iránymutatást fog kidolgozni az előírt információkról. Ez az iránymutatás lehetőség szerint meg fog egyezni az EU legkülső régiói számára létrehozott, hasonló jogszabályok hatálya alá tartozó más ilyen rendszerekre vonatkozó iránymutatásokkal.

                  Ez lehetővé teszi a Bizottság számára annak értékelését, hogy továbbra is fennállnak-e az eltérést indokoló okok, hogy a Spanyolország által nyújtott adóelőny arányos-e, és hogy lehetséges-e alternatív intézkedéseket hozni az adóeltérési rendszer helyett, figyelembe véve azok nemzetközi dimenzióját.

                  A nyomonkövetési jelentés felépítését és az abban feltüntetendő adatokat a javaslat II. melléklete tartalmazza. Amikor a spanyol hatóságok benyújtják a nyomonkövetési jelentést, a Bizottság értékelni fogja a differenciált adómértékek hatásait, és felméri, hogy szükség van-e változtatásokra.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  Ez a rész nem alkalmazandó, mivel a cikkek maguktól értetődőek.

               2020/0163 (CNS)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Kanári-szigeteken alkalmazandó AIEM adóról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 349. cikkére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek részére való megküldését követően,

               tekintettel az Európai Parlament véleményére
                  9
               ,

               különleges jogalkotási eljárás keretében,

               mivel:

               (1)Az EUMSZ 349. cikke értelmében a Tanács – figyelembe véve a legkülső régiók strukturális társadalmi és gazdasági korlátait, beleértve távoli fekvésüket, szigetjellegüket, kis méretüket, kedvezőtlen domborzati viszonyaikat és néhány terméktől való gazdasági függésüket – egyedi intézkedéseket fogad el, amelyek célja különösen az, hogy meghatározza a Szerződések – így a közös politikák – alkalmazásának feltételeit ezekben a régiókban.

               (2)Ezért egyedi intézkedéseket kell elfogadni a Szerződés szóban forgó régiókra történő alkalmazására vonatkozó feltételek megállapítására. Az ilyen intézkedéseknek figyelembe kell venniük e régiók sajátosságait és korlátait anélkül, hogy aláásnák a közösségi jogrend integritását és koherenciáját, beleértve a belső piacot és a közös politikákat.

               (3)A Kanári-szigeteknek a szolgáltatási ágazattól és különösen a turizmustól való gazdasági függése – a régió ezen ágazathoz kapcsolódó GDP-részesedésében mérve – jelentős korlátnak minősül. Ez az ágazat hangsúlyosan nagyobb szerepet játszik a Kanári-szigetek gazdaságában, mint az ipari ágazat.

               (4)A szigetcsoport elszigeteltsége és sziget jellege akadályozza a személyek, áruk és szolgáltatások szabad mozgását, és ez a Kanári-szigeteket sújtó második legnagyobb korlát. A szigetek elhelyezkedése növeli a légi és tengeri közlekedéstől való függésüket. A távoli és elszigetelt szigetekre irányuló, onnan kiinduló és ezeken a szigeteken történő szállítás tovább növeli a helyi iparágak termelési költségeit. A termelési költségek azért magasabbak, mert ezek a közlekedési módok kevésbé hatékonyak és drágábbak, mint a közúti vagy vasúti közlekedés.

               (5)Ugyancsak növelik a termelési költségeket az elszigeteltség olyan további következményei, mint a szigetek nyersanyag- és energiaimporttól való függősége, a készletfelhalmozási kötelezettség, valamint a termelőberendezések ellátását érintő nehézségek.

               (6)A méretgazdaságosság lehetőségeit korlátozza a piac kis mérete és az alacsony szintű exporttevékenység, a szigetcsoport földrajzi széttagoltsága, valamint a kényszer, hogy változatos, de kis szériás gyártósorokat tartsanak fenn annak érdekében, hogy a kis méretű piac követelményeinek megfeleljenek.

               (7)A Kanári-szigeteken sok esetben nehezebb vagy költségesebb szakosított és karbantartási szolgáltatásokhoz jutni, valamint vezetőknek és technikusoknak szóló képzést igénybe venni, illetve alvállalkozásba kiadni vagy előmozdítani a vállalkozásoknak a regionális piacon kívüli terjeszkedését. Az elosztási módszerek szűk köre is a raktárkészlet felhalmozásához vezet.

               (8)A környezetet illetően az ipari hulladék ártalmatlanítása és a mérgező hulladék kezelése magasabb környezetvédelemmel kapcsolatos költségekhez vezet. Ezek a költségek azért magasabbak, mert csak bizonyos termékek esetében léteznek újrahasznosító üzemek, és a hulladékot feldolgozás céljából a Kanári-szigeteken kívülre kell szállítani.

               (9)A helyzet alapos vizsgálata megerősíti, hogy helyt kell adni Spanyolország azon kérelmének, hogy újítsák meg az adónak a helyi termékekre vonatkozó mentességben részesíthető termékek listájára történő alkalmazására vonatkozó engedélyt.

               (10)Az AIEM adó a Kanári-szigetek ipari termelési ágazatainak önálló fejlesztését és a szigetek gazdaságának diverzifikálását szolgálja.

               (11)Az EK-Szerződés 299. cikke alapján elfogadott 2002. június 20-i 2002/546/EK tanácsi határozat eredetileg azt engedélyezte Spanyolország számára, hogy az „Arbitrio sobre Importaciones y Entregas de Mercancías en las Islas Canarias” (a továbbiakban: AIEM) elnevezésű adó vonatkozásában 2011. december 31-ig mentességet vagy kedvezményt nyújtson egyes, a Kanári-szigeteken helyben előállított termékek tekintetében. Az említett határozat melléklete felsorolja azokat a termékeket, amelyekre alkalmazható az adó alóli mentesség vagy az arra vonatkozó kedvezmény. A helyben előállított termékek és az egyéb termékek adóztatásában jelentkező különbség – terméktől függően – nem haladhatja meg az 5, a 15 vagy a 25 százalékpontot.

               (12)A 2011. december 19-i 895/2011/EU tanácsi határozat módosította a 2002/546/EK tanácsi határozatot, és annak alkalmazási idejét 2013. december 31-ig meghosszabbította.

               (13)A 2013. december 17-i 1413/2013/EU tanácsi határozat módosította a 2002/546/EK tanácsi határozatot, és annak alkalmazási idejét 2014. június 30-ig meghosszabbította.

               (14)A 2014. június 12-i 377/2014/EU tanácsi határozat engedélyezte Spanyolország számára, hogy a Kanári-szigeteken helyben előállított egyes termékekre 2020. december 31-ig az AIEM elnevezésű adó tekintetében mentességet vagy kedvezményt alkalmazzon. Az említett határozat melléklete felsorolja azokat a termékeket, amelyekre az adómentesség vagy az adókedvezmény alkalmazható.

               (15)A szóban forgó ipari termékekre alkalmazható legmagasabb különbözeti adómérték 15 %. A szubszidiaritás elvének megfelelően a spanyol hatóságok döntenek az egyes termékekre vonatkozó adómértékről. Az engedélyezett adókülönbözet nem haladhatja meg az igazolt többletköltségeket. Mindazonáltal ez az adókedvezmény – a kellően indokolt esetek kivételével – évi 150 millió EUR összeghatárig alkalmazható.

               (16)A szubszidiaritás elvének megfelelően és a rugalmasság biztosítása érdekében a spanyol hatóságok módosíthatják a termékeket és az engedélyezett adókülönbözetüket annak érdekében, hogy azok tükrözzék az ilyen termékek Kanári-szigeteken történő előállítása során felmerülő többletköltségek tényleges szintjét. Ebben az összefüggésben a spanyol hatóságok számára lehetővé kell tenni, hogy alacsonyabb differenciált adómértékeket alkalmazzanak, és szükség esetén minimumadót állapítsanak meg egyes termékekre, feltéve, hogy az esetleges módosítások összhangban állnak az EUMSZ 349. cikkének célkitűzéseivel. A terméklista módosításának a következő jogosultsági kritériumokon kell alapulnia: a helyi termelés létezik, és részesedése a helyi piacon legalább 5 %-ot tesz ki; jelentős áruimport áll fenn (beleértve a Spanyolország szárazföldi részéről és más tagállamokból származó termékeket is), amely veszélyeztetheti a helyi termelés fenntartását, és részesedése a helyi piacon belül legalább 10 %-ot tesz ki; olyan többletköltségek állnak fenn, amelyek növelik a helyi termelés önköltségi árát a máshol előállított termékekhez képest, ami veszélyezteti a helyben előállított termékek versenyképességét.

               (17)A piaci részesedési küszöbértékektől kellően indokolt körülmények között el lehet térni, ideértve a következőket: munkaerő-igényes termelés; a helyi fejlesztés szempontjából egyébként stratégiai jelentőségű termelés; időszakos ingadozásoknak kitett termelés; a különösen hátrányos helyzetű területeken történő termelés; az egészségügyi válságok kezeléséhez szükséges gyógyszerek és egyéni védőeszközök előállítása. Lehetővé kell tenni a spanyol hatóságok számára, hogy módosítsák a termékek jegyzékét és az engedélyezett adókülönbözetüket, feltéve, hogy az esetleges módosítások összhangban állnak az EUMSZ 349. cikkének célkitűzéseivel.

               (18)A Kanári-szigetek társadalmi-gazdasági fejlesztésének elősegítésére bevetett eszközöket nemzeti szinten az adó és az abból származó bevételek biztosítják. Az AIEM adóból származó bevételnek a Kanári-szigetek gazdasági és adórendszerének forrásai közé történő felvétele és a helyi tevékenységek ösztönzését magába foglaló gazdasági és társadalmi fejlesztési stratégiához történő felhasználása jogi kötelezettség.

               (19)Az AIEM adó alóli mentességeket vagy adókedvezményeket 7 évig lehet alkalmazni. Annak érdekében, hogy a Bizottság értékelhesse, hogy az engedélyezést indokoló feltételek továbbra is teljesülnek-e, Spanyolországnak 2025. szeptember 30-ig nyomonkövetési jelentést kell benyújtania a Bizottság részére.

               (20)E határozat nem sérti az EUMSZ 107. és 108 cikkének lehetséges alkalmazását,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1) Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 28., 30. és 110. cikkétől eltérve a spanyol hatóságok engedélyt kapnak arra, hogy a Kanári-szigeteken helyben előállított, az I. mellékletben felsorolt kategóriákba tartozó termékek vonatkozásában 2027. december 31-ig az „Arbitrio sobre las Importaciones y Entregas de Mercancías en las islas Canarias (AIEM)” elnevezésű adó alóli teljes körű mentességet vagy részleges kedvezményeket állapítsanak meg. E mentességeknek a Kanári-szigetek gazdasági és társadalmi fejlesztésére irányuló stratégia részét kell képezniük, és hozzá kell járulniuk a helyi tevékenységek ösztönzéséhez.

               (2) Az (1) bekezdésben említett összes mentesség vagy kedvezmény alkalmazása az I. mellékletben felsorolt kategóriákba tartozó termékek esetében nem vezethet 15 %-ot meghaladó eltéréshez.

               Spanyolország biztosítja, hogy a termékekre alkalmazott mentességek vagy kedvezmények ne haladják meg a helyi tevékenységek fenntartásához, előmozdításához és fejlesztéséhez feltétlenül szükséges mértéket. Az engedélyezett adókülönbözet nem haladhatja meg az igazolt többletköltségeket.

               (3) Ez az adókedvezmény – kellően indokolt esetek kivételével – évi 150 millió EUR összeghatárig alkalmazható.

               2. cikk

               Az e határozat 1. cikkének (1) bekezdésében említett termékeket a következő kritériumok figyelembevételével kell kiválasztani:

               a) a helyi termelés létezik, és részesedése a helyi piacon legalább 5 %-ot tesz ki;

               b) jelentős áruimport áll fenn (beleértve a Spanyolország szárazföldi részéről és más tagállamokból származó termékeket is), amely veszélyeztetheti a helyi termelés fenntartását, és részesedése a helyi piacon belül legalább 10 %-ot tesz ki;

               c) olyan többletköltségek állnak fenn, amelyek növelik a helyi termelés költségeit a máshol előállított termékekhez képest, ami veszélyezteti a helyben előállított termékek versenyképességét.

               Az a) és a b) pontban említett piaci részesedési küszöbértékektől kellően indokolt körülmények között lehet eltérni, ideértve a következőket:

               i. munkaerő-igényes termelés;

               ii. a helyi fejlesztés szempontjából egyébként stratégiai jelentőségű termelés;

               iii. időszakos ingadozásoknak kitett termelés;

               iv. a különösen hátrányos helyzetű területeken történő termelés;

               v. az egészségügyi válságok kezeléséhez szükséges gyógyszerek és egyéni védőeszközök előállítása.

               3. cikk

               A spanyol hatóságok 2021. január 1-jéig közlik a Bizottsággal azon termékek kiinduló jegyzékét, amelyekre mentességeket vagy kedvezményeket alkalmaznak. A szóban forgó termékeknek az e határozat I. mellékletében meghatározott termékkategóriákba kell tartozniuk.  E termékjegyzéket a spanyol hatóságok módosíthatják, feltéve, hogy a Bizottságot minden vonatkozó információról értesítik.

               4. cikk

               Spanyolország legkésőbb 2025. szeptember 30-ig jelentést nyújt be a Bizottságnak, amely lehetővé teszi annak értékelését, hogy továbbra is teljesülnek-e az e határozat 1. cikkében meghatározott engedélyezést indokoló feltételek. A jelentésnek tartalmaznia kell a II. mellékletben előírt információkat.

               5. cikk

               Ez a határozat 2021. január 1-jétől alkalmazandó.

               6. cikk

               Ennek a határozatnak a Spanyol Királyság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács 377/2014/EU határozata (2014. június 12.) a Kanári-szigeteken alkalmazandó AIEM adóról(HL L 182., 2014.6.21., 4. o.).

                     (2)

                        Az általános csoportmentességi rendelet (a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendelet) az az uniós jogalap, amelynek alapján az AIEM szerinti állami támogatási rendszer az uniós szabályok értelmében engedélyezett.

                     (3)

                        A Kombinált Nómenklatúra (KN) az áruk besorolásának a Közös Vámtarifa esetében használt eszköze, amelyet a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet szabályoz. A Harmonizált Rendszer (HR) szerinti nómenklatúrán alapul, amelyet a Vámigazgatások Világszervezete (WCO) tart fenn. Vámtarifaszámai 4 számjegyből állnak.

                     (4)

                        COM(2017) 623 final.

                     (5)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 228/2013/EU rendelete (2013. március 13.).

                     (6)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 508/2014/EU rendelete (2014. május 15.) az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról.

                     (7)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1303/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról.

                     (8)

                        A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az egységes piac továbbfejlesztése: a polgárok és vállalkozások lehetőségeinek bővítése (COM(2015) 550 final), 4. o.

                     (9)

                        HL C , ,  o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.8.4.
            COM(2020) 355 final
            MELLÉKLETEK
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            a Kanári-szigeteken alkalmazandó AIEM adóról
            {SWD(2020) 154 final}

               I. MELLÉKLET

               Az 1. cikk (1) bekezdésében említett termékjegyzék a Harmonizált Rendszer vámtarifaszámai szerinti termékkategóriáknak megfelelően

               Földművelés, állattartás, erdőgazdálkodás és halászat

               0203
                      0204
                     0207
                     0407
                     0603
                     0701
                     0703
                     0706
                     0708
                     0810

               Bányászat és kőfejtés

               2516
                      6801
                     6802
                     6810

               Építőanyagok

               2523
                      3816
                     3824
                     6809
                     7006
                     7007
                     7008
                     7009
                     7010

               Vegyi anyagok

               2804
                     2807
                      2811
                     2828
                     2853
                     3102
                     3105
                     3208
                     3209
                     3212
                     3213
                     3214
                     3304

               3401
                     3402
                     3406
                     3814
                      3917
                     3920
                     3923
                     3925
                     4012

               Fémfeldolgozó ipar

               7308
                      7309
                      7604
                     7608
                     7610
                     8415
                     8424
                     8907
                     9403
                     9404
                     9406

               Élelmiszer- és italgyártás

               0210
                      0305
                     0403
                     0406
                     0901
                     1101
                     1102
                     1601
                     1602
                     1702
                     1704
                     1806
                     1901 1902
                     1904
                     1905
                     2002
                     2005
                     2006
                     2007
                     2008
                     2009
                     2103
                     2105
                     2106
                     2201

               2202
                     2203
                     2204
                     2208
                     2309

               Dohány

               2402

               Textil, bőr és lábbeli

               6109
                     6112

               Papíráru

               4808
                     4811
                     4818
                     4819
                     4821
                     4823

               Grafika

               4909
                     4910
                     4911

               II. MELLÉKLET

               A 4. cikkben említett nyomonkövetési jelentésben feltüntetendő információk

               1. Becsült többletköltségek. A spanyol hatóságok összefoglaló jelentést küldenek, amelynek elegendő adatot kell tartalmaznia annak értékeléséhez, hogy fennáll-e az a többletköltség, amely a máshol előállított termékekhez képest növeli a helyi termelés önköltségi árát. Az összefoglaló jelentésben szereplő információknak legalább a következő információkat kell tartalmazniuk, amennyiben ilyen információk rendelkezésre állnak: ráfordítási költségek, túlkészletek költségei, felszerelési költségek, munkaerő-többletköltségek és pénzügyi költségek. Ezeket az adatokat legalább a Harmonizált Rendszer vámtarifaszámai alá tartozó termékkategóriákra való hivatkozással kell megadni, a Kombinált Nómenklatúra négy számjegyből álló formátuma szerint.

               A jelentésnek tartalmaznia kell a Spanyolország által rendszeres időközönként elkészítendő, többletköltségekről szóló részletes ad hoc tanulmányok összefoglaló eredményeit.

               2. Egyéb támogatások. A spanyol hatóságok megküldik a gazdasági szereplőknél a Kanári-szigetek legkülső régió státuszával összefüggésben felmerülő működési többletköltségek ellentételezésére irányuló valamennyi egyéb támogatás és támogatási intézkedés jegyzékét.

               3. Az állami költségvetésre kifejtett hatás. A spanyol hatóságok kitöltik az 1. táblázatot, megadva az AIEM-rendszer keretében beszedett vagy be nem szedett adók becsült teljes összegét (EUR-ban).

               1. táblázat

                        Tárgyév*

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        Megjegyzések**

                        Adóbevétel-kiesés

                        Adóbevételek – import

                        Adóbevételek – helyi termelés

               Megjegyzések a táblázathoz:

               (1)„Adóbevétel-kiesés”: a helyi termelésre alkalmazott adókülönbözetek (kedvezmények/mentességek) miatt be nem szedett adó teljes összege (EUR-ban). Termékszinten a helyi piacon értékesített termékek értékét (az export nélkül) meg kell szorozni az alkalmazott adókülönbözettel. A mutatót ezután a termékszintű becslések összegzésével számítják ki.

               (2)„Adóbevételek – import”: az adóköteles termékek behozatalára kivetett adó teljes összege (EUR-ban).

               (3)„Adóbevételek – helyi termelés”: a helyi adóköteles termékekre kivetett adó teljes összege (EUR-ban).

               (4)(*) Előfordulhat, hogy az információk a felsoroltak közül nem minden évre vonatkozóan állnak rendelkezésre.

               (5)(**) Tegye meg a szükségesnek ítélt észrevételeket és pontosításokat.

               4. Az általános gazdasági teljesítményre gyakorolt hatás. A spanyol hatóságok kitöltik a 2. táblázatot, amely tartalmazza a csökkentett adóknak a régió társadalmi-gazdasági fejlődésére gyakorolt hatását igazoló adatokat. A táblázatban előírt mutatók a támogatott ágazatoknak a regionális gazdaság általános teljesítményéhez viszonyított teljesítményére vonatkoznak. Ha néhány mutató nem áll rendelkezésre, alternatív jelentési adatokat kell megadni a régió általános társadalmi-gazdasági teljesítményéről.

               2. táblázat

                        Tárgyév*

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        Megjegyzések**

                        Regionális bruttó hozzáadott érték

                        -A támogatott ágazatokban

                        Regionális összfoglalkoztatás

                        -A támogatott ágazatokban

                        Aktív vállalkozások száma

                        -A támogatott ágazatokban

                        Árszínvonalindex – anyaország

                        Árszínvonalindex – régió

               Megjegyzések a táblázathoz:

               (1)„Támogatott ágazatok”: azok a gazdasági ágazatok (NACE-definíció vagy hasonló), amelyekben a termelés (termelési volumen alapján) jellemzően adókedvezményben/adómentességben részesül.

               (2)(*) Előfordulhat, hogy az információk a felsoroltak közül nem minden évre vonatkozóan állnak rendelkezésre.

               (3)(**) Tegye meg a szükségesnek ítélt észrevételeket és pontosításokat.

               5. A rendszer részletezése. A spanyol hatóságok minden egyes (az esettől függően 4, 6 vagy 8 számjegyű KN-kóddal, illetve 10 számjegyű TARIC-kóddal megadott) termékre és az érintett időszak (2019–2024) minden egyes évére vonatkozóan kitöltik a 3. és 4. táblázatot. A lista csak azokat a termékeket tartalmazza, amelyekre differenciált adómérték vonatkozik.

               3. táblázat: A termékek és az alkalmazott adómértékek azonosítása

                        Támogatott termékek – KN-kód (4, 6, 8 vagy 10 számjegy)

                        Tárgyév

                        Jóváhagyott KN4 kategória

                        A kódokra vonatkozó előírások

                        Külső adómérték

                        Belső adómérték

                        Alkalmazott adókülönbözet

                        Megjegyzések**

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

               Megjegyzések a táblázathoz:

               (1)„Jóváhagyott KN4 kategória”: az e határozattal jóváhagyott KN4 kategória.

               (2)„A kódokra vonatkozó előírások”: abban az esetben, ha az eltérő adóügyi megítélést különböző 10 számjegyű kódokra terjesztik ki, vagy a KN/TARIC fogalommeghatározások egyéb ad hoc előírásain alapulnak.

               (3)„Külső adómérték”: az importra alkalmazott adómérték.

               (4)„Belső adómérték”: a helyi termelésre alkalmazott adómérték.

               (5)„Alkalmazott adókülönbözet”: a külső és a belső adómérték különbözete.

               (6)(**) Tegye meg a szükségesnek ítélt észrevételeket és pontosításokat.

               4. táblázat: A támogatott termékek piaci részesedése

                        Támogatott termékek – KN-kód (4, 6, 8 vagy 10 számjegy)*

                        Tárgyév

                        Volumen

                        Érték (EUR-ban)

                        Megjegyzések**

                        helyi termelés

                        egység

                        import

                        Piaci részesedés**

                        helyi termelés

                        import

                        Piaci részesedés**

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

               Megjegyzések a táblázathoz:

               (1)(*) az adategyeztetés lehetővé tétele érdekében az első oszlopnak meg kell egyeznie az előző táblázattal.

               (2)„Volumen”: az „egység” oszlopban adja meg a mértékegységet (tonna, hl, darab stb.).

               (3)„Érték”: az import esetében egybeesik az adóalappal.

               (4)(**) „Piaci részesedés”: a piaci részesedést a helyi termékek exportjának levonásával kell kiszámítani.

               (5)(***) Tegye meg a szükségesnek ítélt észrevételeket és pontosításokat.

               6. Szabálytalanságok. A spanyol hatóságok tájékoztatást nyújtanak minden, az engedély alkalmazásával összefüggésben közigazgatási szabálytalanságok, különösen adókijátszás vagy csempészet tárgyában folytatott vizsgálatról. Emellett részletes információkkal kell szolgálniuk legalább az ügy jellegéről, annak értékéről és a szóban forgó időszakról.

               7. Panaszok. A spanyol hatóságok tájékoztatást nyújtanak arról, hogy a helyi, regionális vagy nemzeti hatóságokhoz érkezett-e panasz az engedély alkalmazásával kapcsolatban akár a kedvezményezettektől, akár másoktól.