				|

		52014PC0673

			Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA a 2003/96/EK irányelv 19. cikkével összhangban Horvátország részére a humanitárius aknamentesítésre szolgáló gépek üzemeltetéséhez felhasznált gázolajra vonatkozó adómentesség alkalmazásának engedélyezéséről /* COM/2014/0673 final - 2014/0312 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
Az energiatermékek és a villamos energia uniós
adóztatását a 2003/96/EK tanácsi irányelv ([1])
(a továbbiakban: energiaadó-irányelv vagy irányelv) szabályozza.
Az irányelv 19. cikkének (1) bekezdése
értelmében az 5., 15. és 17. cikkben külön meghatározott rendelkezéseken felül
a Tanács meghatározott szakpolitikai megfontolásokból egyhangúlag, a Bizottság
javaslatára eljárva bármely tagállam számára engedélyezheti az adómértékeket
érintő további mentességek vagy kedvezmények bevezetését.
E javaslat célja lehetővé tenni
Horvátország számára, hogy adómentességet alkalmazzon a humanitárius
aknamentesítésre szolgáló különleges gépek üzemeltetéséhez felhasznált
gázolajra. E mentesség az aknamentesítési tevékenységre bejegyzett jogi
személyek költségeinek csökkentésére, és ezáltal ezen tevékenységek
felgyorsítására, illetve a humanitárius aknamentesítés horvátországi végrehajtásának
elősegítésére irányul.
Az adócsökkentés fel fogja gyorsítani az
aknamentesítési munkálatokat, amelyek a gyalogsági aknák alkalmazásának,
felhalmozásának, gyártásának és átadásának betiltásáról, valamint
megsemmisítéséről szóló nemzetközi egyezménnyel (az 1998-as Ottawai
Egyezmény), továbbá a kazettás lőszerekről szóló – a kazettás
lőszerek használatát, átadását és felhalmozását tiltó, a felhalmozott
kazettás lőszerek nyolc éven belüli megsemmisítését előíró – 2008-ban
Oslóban aláírt egyezménnyel, valamint a Horvát Köztársaság által a humanitárius
aknamentesítésről 2005-ben elfogadott törvénnyel összhangban zajlanak.
A Horvátország által alkalmazni kívánt
intézkedés célja a feltételezett aknamezők gyorsabb megtisztításának
ösztönzése, mezőgazdasági és erdőterületek felszabadítása, ezáltal
pedig gazdasági tevékenységek folytatására történő újbóli rendelkezésre
bocsátása. A várakozások szerint az elaknásított és fel nem robbant
hadianyagokkal szennyezett területeken az intézkedésnek közvetlen pozitív hatásai
lesznek az emberi életre és egészségre.
Az intézkedés alkalmazása nélkül a
Horvátország területén aknamentesítési munkálatok végzésére feljogosított,
aknamentesítő gépeket üzemeltető gazdasági szereplőknek a
motorüzemanyagként felhasznált gázolaj után a nemzeti jövedékiadó-mértéknek
megfelelő adót kell fizetniük, melynek mértéke jelenleg 2 860 HRK
(kb. 375,54 EUR) ([2])
és amely egyaránt alkalmazandó a motorhajtóanyagként, valamint a helyhez kötött
motorok, a nehéz gépek és a közúthálózaton kívüli használatra szánt
járművek üzemeltetéséhez felhasznált gázolajra is (az energiaadó-irányelv
8. cikke (2) bekezdésének b)–d) pontja). A korlátozott ideig
hatályban maradó adómentesség lehetővé tenné a gazdasági szereplők
részére, hogy csökkentsék az aknamentesítési tevékenységgel járó költségeiket
és korlátozott ideig megnöveljék a nyereségrátájukat, ami által ösztönözve
lennének arra, hogy az intézkedés alkalmazási idejére fokozzák tevékenységük
intenzitását. Ez fel fogja gyorsítani az aknamentesítés folyamatát.
A kérelem és annak háttere
2014. április 8-i levelükben a
horvát hatóságok engedélyt kértek arra, hogy a 2003/96/EK irányelv
19. cikkével összhangban Horvátország adómentességet alkalmazhasson a
humanitárius aknamentesítésére szolgáló gépek üzemeltetéséhez felhasznált
gázolajra. A horvát hatóságok 2014. július 15-én kiegészítő
információkat és pontosításokat közöltek.
A horvát hatóságok célja, hogy adómentességet
alkalmazzanak a humanitárius aknamentesítésre szolgáló gépek üzemeltetéséhez
felhasznált gázolajra. Az elaknásított területek megtisztításának
felgyorsítására irányuló intézkedés a megfizetett jövedéki adó tekintetében
alkalmazott visszatérítési rendszeren keresztül kerül végrehajtásra. A
jövedékiadó-kötelezettség alól mentesített gázolajjal üzemelő gépeket
rendeltetésük, munkaeszközeik és működési módjuk szerint osztályozni
fogják.
A horvát hatóságok által a
2014. január 1-jei állapotról közölt információk szerint a
feltételezhetően elaknásított, illetve fel nem robbant hadianyagokkal
szennyezett horvátországi területek nagysága 613,6 km2-t tett
ki. Horvátország becslése szerint az elaknásított erdőterületek
kihasználatlan termelési potenciálja évente mintegy 30 millió EUR-nak
megfelelő veszteséget jelent. A mezőgazdasági területek 55 %-a
szántóföld, míg a fennmaradó részt mezők, legelők teszik ki.
Becslések szerint 900 000 ember (a népesség 20 %-a) még mindig
feltételezhetően elaknásított területek közvetlen közelében él. Ezen
elaknásított területeken 1991 és 2013 között az aknákkal összefüggésben 1 353
esemény, illetve baleset történt, amelyek következtében 1 976 ember sérült
meg, közülük 510 ember életét vesztette.
Horvátország az irányelv 19. cikkének (2)
bekezdésében meghatározott maximális időszakra, azaz hat évre kérte a
mentesség megadására vonatkozó engedélyt.
Alkalmazási kör
Az intézkedés kedvezményezettjei a Horvát
Aknamentesítési Központ által feljogosított jogi személyek lesznek, amelyeket a
humanitárius aknamentesítésről szóló törvénnyel([3]), a humanitárius
aknamentesítés végzésére vonatkozó szabályokkal([4])
és a humanitárius aknamentesítésére használt gépek műszaki alkalmassági
követelményeire vonatkozó szabályokkal([5])
összhangban nyilvántartásba vesznek humanitárius aknamentesítési tevékenység
folytatására. A kedvezményezettek az aknamentesítésre szolgáló gépekkel
aknamentesítést és a terület tisztítását fogják végezni, továbbá megfelelő
feltételeket teremtenek a tűzszerészek számára a fel nem robbant aknák
hatástalanításához. Az adómentességre vonatkozó engedéllyel rendelkező
gépeket típusuk, rendeltetésük és – a tisztítás mélységétől, a gépek
sebességétől, a tisztítás sűrűségétől és a gépek által
helyenként tömör földréteggel borított területeken végzett munka
hatékonyságától függő – üzemanyag-fogyasztásuk alapján fogják
meghatározni. Az intézkedés a megfizetett jövedéki adó visszatérítése
formájában fog megvalósulni, az említett felhasználáshoz kapcsolódó számlák
összegyűjtésén keresztül. A nyilvántartásokban vezetni kell a vevő
adatait, a gépek sorozatszámát, üzemeltetési idejét, a vásárolt gázolaj
mennyiségét és a vásárlás idejét.
A horvát hatóságok által közölt adatok szerint
Horvátországban a nyilvántartások alapján 36 jogi személy összesen 47
humanitárius aknamentesítésre szolgáló géppel rendelkezik. Az intézkedés
ugyanakkor nem korlátozódna csupán ezen, engedéllyel rendelkező gazdasági
szereplőkre, hanem azt bármely új, engedéllyel rendelkező gazdasági
szereplőre és az aknamentesítés céljára felhasználható gépre alkalmaznák a
jövőben. A humanitárius aknamentesítésre igénybe venni szándékozott új
aknamentesítő gépeket a Horvát Aknamentesítési Központ engedélyezi és
tartja nyilván.
A horvát
hatóságok szerint az intézkedés révén az adott kedvezményezettnek juttatott
előny mértéke az aknamentesítésre használt gépek által megtisztítandó terület
nagyságától és e terület aknamentesítése során igénybe vett gépek összesített
gázolajfogyasztásától fog függni. Horvátország becslése szerint a 2013-ban
aknamentesítésben részt vevő valamennyi gazdasági szereplő átlagos
üzemanyag-felhasználása alapján számítva az adócsökkentésből fakadó
kedvezmény összege mintegy 2 907 038 HRK-nak (azaz kb.
381 736,50 EUR-nak) felel meg, ami alapján gépenként évente átlagosan
61 859,15 HRK vagyis 8 123,01 EUR adódik. A horvát
hatóságok várakozása szerint az intézkedés alkalmazási idejét lefedő hat
év folyamán a becsült átlagos fogyasztás alapján számított éves költségvetési
kiadás összege emelkedni fog az alábbiak szerint: 2 965 179 HRK
(kb. 389 371,23 EUR) 2015-ben, 3 024 482 HRK (kb. 397 158,66 EUR)
2016-ban, 3 084 971 HRK (kb. 405 101,83 EUR)
2017-ben, 3 146 671 HRK (kb. 413 203,87 EUR)
2018-ban, 3 209 604 HRK (kb. 421 467,94 EUR)
2019-ben, 3 273 796 HRK (kb. 429 897,30 EUR)
2020-ban, a teljes összeg pedig: 18 704 706 HRK (kb. 2 456 200,83 EUR).
Az intézkedés működése
A gépek üzemeltetését a Horvát Aknamentesítési
Központ illetékes főosztályai fogják felügyelni és nyilvántartani. A
nyilvántartásokat projektenként (helyszínenként) fogják vezetni. Minden egyes
géphez külön űrlapon kell majd naponta vezetni az üzemidőt, a gép
teljesítményét és az üzemanyag-fogyasztást.
Az adott projekt lezárásakor az
aknamentesítést végző gazdasági szereplő benyújtja majd az adott
helyszínen alkalmazott gépeihez kapcsolódó jövedékiadó-visszatérítési
űrlapot, amelyhez csatolja az egyes gépek munkanaplóját. Az űrlapokat
a helyszíni munkavezető fogja jóváhagyni és a Horvát Aknamentesítési
Központ adott projekt nyomon követéséért felelős tisztviselője fogja
hitelesíteni, aki helyszíni ellenőrzések lefolytatása céljából
folyamatosan jelen lesz az aknamentesítési munkálatok helyszínén.
A jövedékiadó-szabályozás végrehajtásáért
viselt általános felelősségének eleget téve a Pénzügyminisztérium
adóigazgatási részlege – a monitoringgal összefüggő egyéb feladatai
mellett – az aknamentesítési munkálatok helyszínére vonatkozó információk
alapján rendszeres ellenőrzéseket fog végezni az aknamentesítés céljából
igénybe vett gépek üzemanyag-felhasználása tekintetében. Az adómentesség a
megfizetett jövedéki adó visszatérítésén keresztül fog megvalósulni.
A
horvát hatóságok érvei az intézkedés belső piacot érintő hatásait
illetően
Az intézkedés nem
részesít előnyben bizonyos vállalkozásokat más vállalkozások kárára, mivel
az intézkedés a humanitárius aknamentesítésben részt vevő összes
vállalkozásra alkalmazandó, így egyetlen megkülönböztetett vállalkozás sem
részesül gazdasági előnyben. Horvátország úgy véli továbbá, hogy az
intézkedés különleges jellegéből, továbbá abból kifolyólag, hogy az
intézkedés hatálya az elaknásított horvátországi területekre korlátozódik, az
intézkedés nem lesz hatással az Unión belüli kereskedelemre.
Meglévő rendelkezések a javaslat
által érintett területen
Az energiatermékek és a villamos energia
közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló,
2003. október 27-i 2003/96/EK tanácsi irányelv, különösen annak 8.
cikkének (1) bekezdése, 8. cikke (2) bekezdésének c) és
d) pontja.
A javasolt intézkedés értékelése a
2003/96/EK irányelv 19. cikke alapján
Szakpolitikai megfontolások
A 19. cikk (1) bekezdésének első
albekezdése a következőképpen rendelkezik:
„Az
előző cikkekben, különösen az 5., 15. és 17. cikkben meghatározott
rendelkezéseken felül a Tanács meghatározott politikai megfontolásokból
egyhangúlag, a Bizottság javaslatára eljárva bármely tagállam számára
engedélyezheti további mentességek vagy kedvezmények bevezetését.”
A szóban forgó adómentességgel a horvát
hatóságok a Horvátország különböző régióban található, még mindig
elaknásított területek aknamentesítésének felgyorsítását kívánják elérni. Az
intézkedés nélkül a humanitárius aknamentesítésre szolgáló gépek
üzemeltetéséhez felhasznált gázolaj után 1000 literenként 2 860 HRK
(kb. 375,54 EUR) jövedéki adót kellene fizetni. Meg kell jegyezni, hogy
Horvátország ugyanolyan adómértéket alkalmaz a motorhajtóanyagként felhasznált
gázolajra és a 2003/96/EK irányelv 8. cikke (2) bekezdésének c) és
d) pontjában meghatározott célokra felhasznált gázolajra. Másrészről
a kérelmezett adómentesség korlátozott időbeli hatálya arra irányuló
ösztönzést jelentene a humanitárius aknamentesítési tevékenységet végző
gazdasági szereplők részére, hogy az intézkedés hat éves hatályának
lejárta előtt fejezzék be a munkálatokat, hozzájárulva ezáltal a
hangoztatott szakpolitikai célhoz, nevezetesen a fennmaradó szennyezett
területek aknamentesítésének felgyorsításához. A tervezett intézkedésen felül
Horvátországban nincsenek más, az aknákkal szennyezett területek
aknamentesítésével foglalkozó gazdasági szereplőkre alkalmazandó
támogatások.
Horvátország érvelése szerint az az
elaknásított és fel nem robbant hadianyagokkal szennyezett területeken az
intézkedés alkalmazásának közvetlen pozitív hatásai lennének az emberi életre
és egészségre. A fenti állítással kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy a
horvát hatóságoktól kapott tájékoztatás szerint az 1991 és 2013 közötti
időszakban az aknák következtében Horvátországban 1 976 ember sérült
meg, közülük 510-en életüket vesztették. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy az
elaknásított mezőgazdasági területek megművelésének hiánya akár 50 millió EUR
összegű bevételkiesést is okozhat.
Megállapítható, hogy a Horvátország
különböző régióban humanitárius aknamentesítésre szolgáló gépek
üzemeltetéséhez felhasznált gázolajra vonatkozó adómentesség alkalmazására
irányuló szándéknak konkrét szakpolitikai, mindenekelőtt szociális,
biztonsági, egészségügyi és regionális politikai megfontolások képezik az
alapját.
Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival
és célkitűzéseivel
A kérelmezett intézkedés elsősorban az
Unió egészségügyi, regionális és környezetvédelmi politikáját érinti, mivel az
intézkedés részben hozzájárul a Horvát Köztársaság aknákkal szennyezett
területeinek gyorsabb megtisztításához, mely területek veszélyt jelentenek az
emberek, a háziállatok és a vadon élő állatok élete és egészsége
szempontjából. A Bizottság megjegyzi, hogy becslések szerint Horvátországban
még ma is 900 000 ember él a feltételezett aknamezők közelében,
egészségüket és biztonságukat veszélynek kitéve ezzel.
A Bizottság megjegyzi, hogy az intézkedés a
kifejezetten az elaknásított területek megtisztítására kifejlesztett és
megépített különleges célú, engedéllyel rendelkező gépekben felhasznált
gázolajra korlátozódik, másrészről az intézkedés hatálya a Horvát
Köztársaságban található elaknásított területekre korlátozódik. Meg kell említeni
továbbá, hogy ezek a gépek közúti szállításra semmilyen körülmények között nem
alkalmazhatók.
Megállapítható tehát, hogy az intézkedés
összhangban van az Unió egészségügyi, környezetvédelmi, energiaügyi és
közlekedéspolitikájával.
A fent leírt körülmények között az intézkedés
a belső piac megfelelő működése és a tisztességes verseny
biztosítása szempontjából is elfogadhatónak mondható, különösen abból a
tényből kifolyólag, hogy intézkedés nem részesít előnyben bizonyos
vállalkozásokat más vállalkozások kárára, mivel az intézkedés a horvátországi
humanitárius aknamentesítésben részt vevő összes vállalkozásra
alkalmazandó. Továbbá az intézkedés különleges jellegéből, valamint abból
kifolyólag, hogy az intézkedés hatálya az elaknásított horvátországi területekre
korlátozódik, az intézkedés nem lesz hatással az Unión belüli kereskedelemre.
Az
intézkedés alkalmazási ideje
A Bizottság javasolja, hogy az alkalmazási
időt a 2003/96/EK irányelvben engedélyezett maximális időtartamnak
megfelelően rögzítsék, azaz az hat év legyen. Ez az időszak
megfelelő hosszúságúnak tűnik ahhoz, hogy a horvát hatóságok
összegyűjthessék az intézkedés eredményeinek értékeléséhez szükséges
információkat, egyúttal kellő kiszámíthatóságot és elegendő időt
biztosít az intézkedés előnyeit élvező gazdasági szereplőknek
ahhoz, hogy befejezzék az elaknásított területek megtisztítását.
Az állami támogatásra vonatkozó szabályok
A jövedéki adó visszatérítése formájában a
horvát hatóságok adómentességet terveznek biztosítani a humanitárius
aknamentesítésre szolgáló gépek üzemeltetéséhez felhasznált gázolajra. Az
intézkedés állami támogatásnak minősül és az EUMSZ 108. cikke
(3) bekezdésének megfelelően be kell jelenteni a Bizottságnak.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL
FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI
Konzultáció
az érdekelt felekkel
A javaslat alapját a Horvátország által
benyújtott kérelem képezi, és csak ezt a tagállamot érinti.
Szakértői
vélemények összegyűjtése és felhasználása
Külső szakértők bevonására nem volt
szükség.
Hatásvizsgálat
A javaslat egy tagállam egyedi engedélyére
vonatkozik, saját kérése alapján.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
A szubszidiaritás elve
Az Európai Unió működéséről szóló
szerződés 113. cikke alá tartozó közvetett adózás önmagában nem
tartozik az Európai Uniónak az Európai Unió működéséről szóló
szerződés 3. cikke szerinti kizárólagos hatáskörébe.
Az uniós jog azonban szigorúan körülírja és
korlátozza e területen a tagállami hatáskör alkalmazását. A 2003/96/EK irányelv
19. cikke értelmében csak a Tanács rendelkezik felhatalmazással arra, hogy
a tagállamok számára az említett rendelkezés szerinti további mentességeket
vagy kedvezményeket engedélyezzen. A tagállamok nem vehetik át a Tanács e
szerepkörét.
A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás
elvének.
Az
arányosság elve
A javaslat megfelel az arányosság elvének. Az
adómentesség nem haladja meg a szóban forgó célkitűzés eléréséhez
szükséges mértéket (lásd a belső piaccal és a tisztességes versennyel
kapcsolatban fentebb említett szempontokat).
A jogi aktus
típusának megválasztása
Javasolt aktus(ok): tanácsi határozat.
A 2003/96/EK irányelv 19. cikke kizárólag ezt
az intézkedést teszi lehetővé.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK
Az intézkedés nem ró az Unióra pénzügyi vagy
igazgatási terhet. A javaslat ezért nincs hatással az uniós költségvetésre.
2014/0312 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
a 2003/96/EK irányelv 19. cikkével
összhangban Horvátország részére a humanitárius aknamentesítésre szolgáló gépek
üzemeltetéséhez felhasznált gázolajra vonatkozó adómentesség alkalmazásának
engedélyezéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az energiatermékek és a villamos
energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló,
2003. október 27-i 2003/96/EK tanácsi irányelvre ([6]) és különösen annak 19.
cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)       2014. április 8-i
levelükben a horvát hatóságok engedélyt kértek arra, hogy a 2003/96/EK irányelv
19. cikkével összhangban Horvátország adómentességet alkalmazhasson a
humanitárius aknamentesítésére szolgáló gépek üzemeltetéséhez felhasznált
gázolajra.
(2)       Az általa alkalmazni
szándékozott adómentességgel Horvátország fel kívánja gyorsítani a
különböző régiókban található, még továbbra is elaknásított területek
megtisztítását. Az intézkedés ezáltal közvetlen pozitív hatásokat eredményez az
emberi élet és egészség tekintetében az érintett régiókban.
(3)       Az intézkedés az elaknásított
területek megtisztítására kifejlesztett és megépített különleges célú, engedéllyel
rendelkező gépekre korlátozódik.
(4)       Az intézkedés a
Horvátországban található elaknásított területekre korlátozódik.
(5)       Az intézkedés a horvátországi
humanitárius aknamentesítésben részt vevő összes gazdasági szereplőre
alkalmazandó lesz, így egyetlen megkülönböztetett szereplő sem részesül
gazdasági előnyben.
(6)       Következésképpen az
intézkedés elfogadható a belső piac megfelelő működésének és a
tisztességes verseny biztosítása szükségességének szempontjából, és
összeegyeztethető az Európai Unió egészségügyi, környezetvédelmi,
energiaügyi és közlekedési szakpolitikájával.
(7)       A 2003/96/EK irányelv
19. cikkének (2) bekezdése értelmében az e cikk alapján engedélyezett
intézkedéseket szigorú időkerethez kell kötni. Annak érdekében, hogy az
érintett gazdasági szereplők megfelelő szintű kiszámíthatóságot
élvezhessenek, valamint, hogy elegendő idejük legyen az elaknásított
területek megtisztításának befejezésére, a Tanács az engedélyt hat évre adja
meg.
(8)       Ez a határozat nem érinti az
állami támogatásokra vonatkozó uniós előírások alkalmazását,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Horvátország engedélyt kap arra, hogy a
területének humanitárius aknamentesítésére szolgáló gépek üzemeltetéséhez
felhasznált gázolaj tekintetében adómentességet alkalmazzon. Az intézkedés az
elaknásított területek megtisztítására kifejlesztett és megépített különleges
célú, engedéllyel rendelkező gépekre korlátozódik.
2. cikk
Ez a határozat az erről szóló értesítés
napján lép hatályba. A határozat hat évvel hatálybalépését követően
hatályát veszti.
3. cikk
Ennek a
határozatnak a Horvát Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben,
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
([1])            A
Tanács 2003. október 27-i 2003/96/EK irányelve az energiatermékek és a villamos
energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről (HL L 283.,
2003.10.31., 51. o.).
([2])            Valamennyi
számítás a 2013. október 1-jei, 1 EUR=7,6153 HRK árfolyamon alapul.
vö. HL C 286., 2013.10.2.
([3])            A
Horvát Köztársaság Hivatalos Lapja – NN Nos 153/2005., 63/2007. és 152/2008.
([4])            A
Horvát Köztársaság Hivatalos Lapja – NN Nos 53/2007., 111/2007. és 141/2011.
([5])            A
Horvát Köztársaság Hivatalos Lapja – NN Nos 53/2007., 39/2011. és 57/2013.
([6])            HL
L 283., 2003.10.31., 51. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.10.25.
            COM(2016) 684 final
            2016/0341(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának adott bizottságaiban az ENSZ 7., 16., 37., 44., 45., 46., 48., 53., 78., 80., 83., 86., 87., 99., 105., 107., 110., 121., 128. és 129. számú előírásának módosításaira irányuló javaslatok, a nehéz tehergépjárművekbe a motor vegyes üzeművé alakítása céljából utólagosan beszerelhető rendszerekről (HDDF-ERS) szóló új ENSZ-előírásra irányuló javaslat, az ENSZ 15. és 16. számú globális műszaki előírásának módosításaira irányuló javaslatok, az ENSZ-nek a két- vagy háromkerekű gépjárművek kibocsátásainak, illetve fedélzeti diagnosztikai rendszerének mérési eljárására vonatkozó két új globális műszaki előírására irányuló javaslatok, és a fényforrás-kategóriákra vonatkozó egységes előírásokról szóló új határozatra (R.E.4) irányuló javaslat tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               Az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ EGB) nemzetközi szinten harmonizált követelményeket dolgoz ki, melyek célja, hogy felszámolják az 1958. évi felülvizsgált megállapodásban részes szerződő felek közötti gépjármű-kereskedelem műszaki akadályait, valamint biztosítsák, hogy az ilyen járművek nagyfokú biztonságot nyújtsanak, és óvják a környezetet.

               Az 1997. november 27-i 97/836/EK tanácsi határozat értelmében az Unió csatlakozott az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodásához („1958. évi felülvizsgált megállapodás”), továbbá a kerekes járművekről, valamint a kerekes járművekre felszerelhető és/vagy azokon használható berendezésekről és felszerelésekről szóló globális műszaki előírások kidolgozására irányuló megállapodás („párhuzamos megállapodás”) megkötéséről szóló, 2000. január 31-i 2000/125/EK tanácsi határozat értelmében az Unió csatlakozott a párhuzamos megállapodáshoz.

               Az ENSZ EGB keretében működő Járműelőírások Harmonizálása Világfórumot (WP.29) évente háromszor – márciusban, júniusban és novemberben – rendezik meg. Minden ülésen új ENSZ-előírásokat, illetve a meglévő ENSZ-előírásokat vagy az ENSZ globális műszaki előírásait érintő módosításokat fogadnak el a műszaki fejlődés érdekében. A WP.29 egyes ülései előtt a WP.29 keretében tevékenykedő hat munkacsoport egyike elfogadja ezeket a módosításokat.

               Ezután a WP.29 ülésén határozatképesség esetén sor kerül a végső szavazásra a módosítások, kiegészítések és helyesbítések elfogadásáról, feltéve, hogy a szerződő felek között minősített többség alakul ki. Az EU a WP.29 keretében két megállapodásban (az 1958. évi és az 1998. évi megállapodásban) részes szerződő fél. Minden alkalommal tanácsi határozat, ún. „megahatározat” készül, amely tartalmazza az előírások, módosítások, kiegészítések és helyesbítések listáját, és felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a WP.29 ülésein az Unió nevében szavazzon.

               Ez a tanácsi határozat a WP.29 2016. november 14–20-i ülésén szavazásra kerülő előírásokról, módosításokról, kiegészítésekről és helyesbítésekről szóló szavazáskor képviselendő uniós álláspontot határozza meg.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               A javaslat kiegészíti az Unió gépjárműiparra vonatkozó belső piaci politikáját, és teljes mértékben összhangban áll azzal.

               A WP.29 rendszer még inkább összehangolja nemzetközi szinten a járművekre vonatkozó szabványokat. Az 1958. évi megállapodás kulcsszerepet játszik e célkitűzés elérésében, mivel az uniós gyártók annak tudatában alkalmazhatnak egy sor közös típus-jóváhagyási előírást, hogy a szerződő felek a nemzeti jogszabályaiknak megfelelőként fogják elismerni a gyártók termékeit. Ez a rendszer tette lehetővé, hogy a gépjárművek általános biztonságáról szóló 661/2009/EK rendelet több mint 50 uniós irányelvet hatályon kívül helyezzen, és azok helyébe az 1958. évi megállapodás keretében elfogadott vonatkozó előírásokat léptesse.

               A 2007/46/EK irányelv is hasonló megközelítést alkalmazott, amennyiben a tagállamok jóváhagyási rendszereit egy uniós jóváhagyási eljárással váltotta fel, és olyan harmonizált keretrendszert hozott létre, amely közigazgatási rendelkezéseket és általános műszaki előírásokat tartalmaz valamennyi új járműre, valamint azok rendszereire, alkatrészeire és önálló műszaki egységeire vonatkozóan. Az irányelv vagy típus-jóváhagyási követelmény formájában, vagy az uniós jogszabályok alternatívájaként beépítette az ENSZ előírásait az EU típus-jóváhagyási rendszerébe. Az említett irányelv elfogadása óta egyre több ENSZ-előírás épült be az uniós jogszabályokba az EU-típusjóváhagyás keretében.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

               A WP.29 rendszer az Unió versenyképességi politikájához kapcsolódik, amelyre e kezdeményezés kedvező hatással van. A javaslat összhangban áll az uniós közlekedési és energiaügyi szakpolitikákkal is, amelyeket az 1958. évi megállapodás hatálya alá tartozó ENSZ-előírások megszövegezése és elfogadása során kellőképpen figyelembe vettek.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               E javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek a 218. cikke (9) bekezdésével összefüggésben értelmezett 114. cikke.

               •Szubszidiaritás

               Az ENSZ-előírásokra és az ENSZ-előírások módosításaira irányuló javaslatokhoz és a globális műszaki előírások tervezeteihez hasonló nemzetközi jogi eszközök megszavazása – annak érdekében, hogy azok a gépjárművek uniós típus-jóváhagyási rendszerének részévé váljanak – csak uniós szinten lehetséges. Ez nemcsak a belső piac széttagolódását akadályozza meg, hanem az Unió területén belül egységes környezetvédelmi és biztonsági szabványokat is biztosít. Előnyökkel jár továbbá a méretgazdaságosság terén is: a termékek a teljes uniós piac, sőt a nemzetközi piac számára gyárthatók, mivel nem egyéni igényeknek megfelelően kell őket kialakítani az egyes tagállamok nemzeti típusjóváhagyásának megszerzéséhez.

               A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének.

               •Arányosság

                  E tanácsi határozat feljogosítja a Bizottságot arra, hogy az Unió nevében szavazzon, a 97/836/EK tanácsi határozat 5. cikke (1) bekezdésének megfelelően pedig arányos eszközt jelent az ENSZ EGB-ben a WP.29 ülésének napirendjén javasolt munkadokumentumokra irányuló szavazáson képviselendő egységes uniós álláspont meghatározásához. Ezért e javaslat megfelel az arányosság elvének, mert a belső piac megfelelő működésének biztosítására irányuló célkitűzések teljesítéséhez szükségesnél nagyobb mértékben nem avatkozik be, ugyanakkor nagyfokú közbiztonságot és védelmet garantál.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése a nemzetközi megállapodások által létrehozott testületekben képviselendő uniós álláspontok kialakítására tanácsi határozat alkalmazását írja elő.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

               Tárgytalan.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

               Tárgytalan.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

               A javaslat szempontjából nincs szükség külső szakértői véleményre. A javaslatot ugyanakkor a „Műszaki Bizottság – Gépjárművek” elnevezésű bizottság felülvizsgálta.

               •Hatásvizsgálat

               Ez a javaslat nem vethető alá hatásvizsgálatnak, mivel nem jogalkotási jellegű dokumentum, és nincs meglévő, illetve lehetséges szakpolitikai alternatívája.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

               A kezdeményezés nincs kihatással az adminisztratív terhekre, mivel az ún. „megahatározathoz” csatolt, a módosításokkal kapcsolatos hivatkozások nem jelentenek új jelentéstételi vagy egyéb közigazgatási kötelezettségeket a vállalatok, köztük a kkv-k számára. Éppen ellenkezőleg, az adminisztratív terhek csökkentése a cél, mivel a világszinten harmonizált követelmények alkalmazása lehetővé teszi a gyártók számára, hogy az 1958. évi megállapodás Unión kívüli szerződő feleinek exportpiacain is benyújthassák a járművek rendszereire és alkatrészeire vonatkozó jóváhagyási okmányokat.

               A javaslat igen kedvező hatással van a gépjárművek uniós versenyképességére és nemzetközi kereskedelmére. A kereskedelmet érintő nem vámjellegű akadályok felszámolására és az uniós gépjárműipari vállalkozások piacra jutásának lehetővé tételére vagy bővítésére elismerten az a legjobb módszer, ha az Unió kereskedelmi partnerei elismerik a nemzetközileg harmonizált járműelőírásokat.

               •Alapjogok

               A javaslat nem érinti az alapjogok védelmét.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               A javaslatnak nincsenek költségvetési vonzatai.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

               Tárgytalan.

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

               Tárgytalan.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

               A javaslat meghatározza

               –az ENSZ 7., 16., 37., 44., 45., 46., 48., 53., 78., 80., 83., 86., 87., 99., 105., 107., 110., 121., 128. és 129. számú előírásának módosításairól;

               –a nehéz tehergépjárművekbe a motor vegyes üzeművé alakítása céljából utólagosan beszerelhető rendszerekről (HDDF-ERS) szóló új ENSZ-előírásra irányuló javaslatról;

               –az ENSZ 15. és 16. számú globális műszaki előírásának módosításaira irányuló javaslatokról;

               –az ENSZ-nek a két- vagy háromkerekű gépjárművek kibocsátásainak, illetve fedélzeti diagnosztikai rendszerének mérési eljárására vonatkozó két új globális műszaki előírására irányuló javaslatokról; valamint

               –a fényforrás-kategóriákra vonatkozó egységes előírásokról szóló új határozatra (R.E.4) irányuló javaslatról történő szavazás során képviselendő uniós álláspontot.

               2016/0341 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának adott bizottságaiban az ENSZ 7., 16., 37., 44., 45., 46., 48., 53., 78., 80., 83., 86., 87., 99., 105., 107., 110., 121., 128. és 129. számú előírásának módosításaira irányuló javaslatok, a nehéz tehergépjárművekbe a motor vegyes üzeművé alakítása céljából utólagosan beszerelhető rendszerekről (HDDF-ERS) szóló új ENSZ-előírásra irányuló javaslat, az ENSZ 15. és 16. számú globális műszaki előírásának módosításaira irányuló javaslatok, az ENSZ-nek a két- vagy háromkerekű gépjárművek kibocsátásainak, illetve fedélzeti diagnosztikai rendszerének mérési eljárására vonatkozó két új globális műszaki előírására irányuló javaslatok, és a fényforrás-kategóriákra vonatkozó egységes előírásokról szóló új határozatra (R.E.4) irányuló javaslat tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A 97/836/EK tanácsi határozat
                  1
                értelmében az Unió csatlakozott az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodásához („1958. évi felülvizsgált megállapodás”).

               (2)A 2000/125/EK tanácsi határozat
                  2
                értelmében az Unió csatlakozott a kerekes járművekre, valamint a kerekes járművekre felszerelhető és/vagy azokon használható berendezésekről és felszerelésekről szóló globális műszaki előírások kidolgozására irányuló megállapodáshoz („párhuzamos megállapodás”).

               (3)A 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
                  3
                a tagállamok jóváhagyási rendszereit egy uniós jóváhagyási eljárással váltotta fel, és olyan harmonizált keretrendszert hozott létre, amely valamennyi új járműre, valamint azok rendszereire, alkatrészeire és önálló műszaki egységeire vonatkozóan magában foglalja a közigazgatási rendelkezéseket és általános műszaki előírásokat. Az irányelv vagy típus-jóváhagyási követelmény formájában, vagy az uniós jogszabályok alternatívájaként az 1958. évi felülvizsgált megállapodás alapján elfogadott előírásokat (a továbbiakban: ENSZ-előírások) beépítette az EU-típusjóváhagyás rendszerébe. Az említett irányelv elfogadása óta egyre több ENSZ-előírás épült be az uniós jogszabályokba az EU-típusjóváhagyás keretében.

               (4)A tapasztalatok és a műszaki fejlődés fényében az ENSZ 7., 16., 37., 44., 45., 46., 48., 53., 78., 80., 83., 86., 87., 99., 105., 107., 110., 121., 128. és 129. számú előírása, valamint 15. és 16. számú globális műszaki előírása által érintett egyes elemekkel vagy tulajdonságokkal kapcsolatos követelményeket hozzá kell igazítani a műszaki fejlődéshez.

               (5)Továbbá új ENSZ-előírás elfogadására van szükség annak érdekében, hogy egységes rendelkezések legyenek érvényben a nehéz tehergépjárművekbe a motor vegyes üzeművé alakítása céljából utólagosan beszerelhető rendszerek (HDDF-ERS) jóváhagyására.

               (6)Két új globális műszaki ENSZ-előírás elfogadására van szükség annak érdekében, hogy egységes műszaki rendelkezések legyenek érvényben a két- vagy háromkerekű gépjárművek kibocsátásainak, illetve fedélzeti diagnosztikai rendszerének mérési eljárására vonatkozóan.

               (7)Továbbá új határozat (R.E.4) elfogadására van szükség annak érdekében, hogy egységes rendelkezések legyenek érvényben a fényforrás-kategóriákra vonatkozó egységes előírások tekintetében.

               (8)Ezért helyénvaló meghatározni a fent említett ENSZ szabályozási eszközök elfogadásával kapcsolatban az Unió nevében az ENSZ EGB releváns bizottságaiban, nevezetesen az 1958. évi felülvizsgált megállapodás értelmében létrehozott igazgatási bizottságban, valamint a párhuzamos megállapodás értelmében létrehozott végrehajtó bizottságban képviselendő álláspontot,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A 2016. november 14–20-i időszakban az 1958. évi felülvizsgált megállapodás értelmében létrehozott igazgatási bizottságban, valamint a párhuzamos megállapodás értelmében létrehozott végrehajtó bizottságban az Unió nevében képviselendő álláspont az, hogy az e határozat mellékletében felsorolt javaslatokat meg kell szavazni.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  A Tanács 1997. november 27-i 97/836/EK határozata az Európai Közösségnek az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodásához („1958. évi felülvizsgált megállapodás”) való csatlakozásáról (HL L 346., 1997.12.17., 78. o.).

                     (2)
                  A Tanács 2000. január 31-i 2000/125/EK határozata a kerekes járművekről, valamint a kerekes járművekre felszerelhető és/vagy azokon használható berendezésekről és felszerelésekről szóló globális műszaki előírások kidolgozására irányuló megállapodás megkötéséről („párhuzamos megállapodás”) (HL L 35., 2000.2.10., 12. o.).

                     (3)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2007. szeptember 5-i 2007/46/EK irányelve a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról (keretirányelv) (HL L 263., 2007.10.9., 1. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.10.25.
            COM(2016) 684 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            Javaslat – A Tanács határozata
            az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának adott bizottságaiban az ENSZ 7., 16., 37., 44., 45., 46., 48., 53., 78., 80., 83., 86., 87., 99., 105., 107., 110., 121., 128. és 129. számú előírásának módosításaira irányuló javaslatok, a nehéz tehergépjárművekbe a motor vegyes üzeművé alakítása céljából utólagosan beszerelhető rendszerekről (HDDF-ERS) szóló új ENSZ-előírásra irányuló javaslat, az ENSZ 15. és 16. számú globális műszaki előírásának módosításaira irányuló javaslatok, az ENSZ-nek a két- vagy háromkerekű gépjárművek kibocsátásainak, illetve fedélzeti diagnosztikai rendszerének mérési eljárására vonatkozó két új globális műszaki előírására irányuló javaslatok, és a fényforrás-kategóriákra vonatkozó egységes előírásokról szóló új határozatra (R.E.4) irányuló javaslat tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról

               MELLÉKLET

                        Napirendi pont címe

                        Dokumentum hivatkozási száma

                        Javaslat a 7. számú ENSZ-előírás 02. módosítássorozatának 25. kiegészítésére (helyzetjelző, fék- és méretjelző lámpák)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/75

                        Javaslat a 16. számú ENSZ-előírás 06. módosítássorozatának 8. kiegészítésére (biztonsági övek, ISOFIX és i-Size)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/98 és a WP.29-170-04 informális dokumentum

                        Javaslat a 16. számú ENSZ-előírás 07. módosítássorozatára (biztonsági övek, ISOFIX és i-Size)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/99

                        Javaslat a 37. számú ENSZ-előírás 03. módosítássorozatának 45. kiegészítésére (izzólámpák)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/76

                        Javaslat a 44. számú ENSZ-előírás 3. felülvizsgálatának 2. helyesbítésére (gyermekbiztonsági rendszerek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/100

                        Javaslat a 44. számú ENSZ-előírás 04. módosítássorozatának 12. kiegészítésére (gyermekbiztonsági rendszerek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/101

                        Javaslat a 44. számú ENSZ-előírás 04. módosítássorozatának 12. kiegészítésére (gyermekbiztonsági rendszerek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/102

                        Javaslat a 45. számú ENSZ-előírás 01. módosítássorozatának 10. kiegészítésére (fényszórótörlők)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/77

                        Javaslat a 46. számú ENSZ-előírás 04. módosítássorozatának 4. kiegészítésére (közvetett látást biztosító eszközök)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/89

                        Javaslat a 48. számú ENSZ-előírás 04. módosítássorozatának 17. kiegészítésére (világító- és fényjelző berendezések beépítése)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/78

                        Javaslat a 48. számú ENSZ-előírás 05. módosítássorozatának 10. kiegészítésére (világító- és fényjelző berendezések beépítése)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/79

                        Javaslat a 48. számú ENSZ-előírás 06. módosítássorozatának 8. kiegészítésére (világító- és fényjelző berendezések beépítése)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/80

                        Javaslat az 53. számú ENSZ-előírás 01. módosítássorozatának 19. kiegészítésére (világító- és fényjelző berendezések beépítése L3 kategóriájú járművekbe)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/81

                        Javaslat az 53. számú ENSZ-előírás 02. módosítássorozatának 1. kiegészítésére (világító- és fényjelző berendezések beépítése L3 kategóriájú járművekbe)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/82

                        Javaslat a 78. számú ENSZ-előírás 04. módosítássorozatára (L kategóriájú járművek féke)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/114 és a GRRF-82-06 informális dokumentum

                        Javaslat a 80. számú ENSZ-előírás 03. módosítássorozatának 2. kiegészítésére (ülések teherbírása és rögzítése [buszok])

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/103

                        Javaslat a 83. számú ENSZ-előírás 06. módosítássorozatának 8. kiegészítésére (M1 és N1 kategóriájú járművek kibocsátása)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/108

                        Javaslat a 83. számú ENSZ-előírás 07. módosítássorozatának 4. kiegészítésére (M1 és N1 kategóriájú járművek kibocsátása)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/109

                        Javaslat az 86. számú ENSZ-előírás 01. módosítássorozatára (világító- és fényjelző berendezések beépítése mezőgazdasági járművekbe)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/83

                        Javaslat a 87. számú ENSZ-előírás 18. kiegészítésére (nappali menetjelző lámpák)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/84

                        Javaslat a 99. számú ENSZ-előírás eredeti változatának 12. kiegészítésére (gázkisüléses fényforrások)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/85

                        Javaslat a 105. számú ENSZ-előírás 06. módosítássorozatára (veszélyes anyagok szállítására szolgáló járművek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/90

                        Javaslat a 107. számú ENSZ-előírás 04. módosítássorozatának 5. kiegészítésére (városi és távolsági autóbuszok általános felépítése)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/91

                        Javaslat a 107. számú ENSZ-előírás 05. módosítássorozatának 6. kiegészítésére (városi és távolsági autóbuszok általános felépítése)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/92

                        Javaslat a 107. számú ENSZ-előírás 06. módosítássorozatának 6. kiegészítésére (városi és távolsági autóbuszok általános felépítése)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/93

                        Javaslat a 107. számú ENSZ-előírás 07. módosítássorozatának 1. kiegészítésére (városi és távolsági autóbuszok általános felépítése)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/94

                        Javaslat a 110. számú ENSZ-előírás 01. módosítássorozatának 5. kiegészítésére (CNG- és LNG-üzemű járművek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/95

                        Javaslat a 121. számú ENSZ-előírás 9. kiegészítésére (kezelőszervek, visszajelző lámpák és kijelzők jelölése)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/96

                        Javaslat a 121. számú ENSZ-előírás 01. módosítássorozatának 1. kiegészítésére (kezelőszervek, visszajelző lámpák és kijelzők jelölése)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/97

                        Javaslat a 128. számú ENSZ-előírás eredeti változatának 6. kiegészítésére (világító diódás [LED-es] fényforrások)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/86

                        Javaslat a 129. számú ENSZ-előírás 2. helyesbítésére (megerősített gyermekbiztonsági rendszerek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/104

                        Javaslat a 129. számú ENSZ-előírás 5. kiegészítésére (megerősített gyermekbiztonsági rendszerek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/105

                        Javaslat a 129. számú ENSZ-előírás 01. módosítássorozatának 1. kiegészítésére (megerősített gyermekbiztonsági rendszerek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/106

                        Javaslat a 129. számú ENSZ-előírás 02. módosítássorozatára (megerősített gyermekbiztonsági rendszerek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/107

                        Javaslat nagy teljesítményű dízelmotorokba és járművekbe a motor vegyes üzeművé alakítása céljából utólagosan beszerelhető rendszerek (HDDF-ERS) jóváhagyására vonatkozó egységes rendelkezésekről szóló új ENSZ-előírásra

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/110

                        Javaslat a fényforrás-kategóriákra vonatkozó egységes előírásokról szóló határozat (R.E.4) tervezetére

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/111

                        Javaslat az ENSZ 15. számú globális műszaki előírásának 1. módosítására (a könnyűgépjárművekre vonatkozó, világszinten harmonizált vizsgálati eljárások)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/68

                        Javaslat az ENSZ 16. számú globális műszaki előírásának 1. módosítására (gumiabroncsok)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/117

                        Javaslat az ENSZ új, a két- vagy háromkerekű gépjárművek fedélzeti diagnosztikai rendszerének mérési eljárására vonatkozó globális műszaki előírására

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/112

                        Javaslat az ENSZ új, a belső égésű motorral felszerelt két- vagy háromkerekű gépjárművek kartergáz- és párolgási kibocsátásainak mérési eljárására vonatkozó globális műszaki előírására

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/66


				|

		52011PC0540

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA a tagállamok és harmadik országok között az energiaellátás területén kötött kormányközi megállapodásokra vonatkozó információcsere-mechanizmus létrehozásáról /* COM/2011/0540 végleges - 2011/0238 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
Az Európai Tanács a 2011. február 4-i ülésén
úgy határozott, hogy az Unió és a tagállamok tevékenységét jobban össze kell
hangolni annak érdekében, hogy a legfontosabb energiatermelő, -fogyasztó
és tranzitországokkal fennálló, energiapolitikát érintő külkapcsolatok
terén a következetesség és a koherencia biztosítható legyen. A Tanács ezért
felkérte a tagállamokat, hogy 2012. január 1-jétől tájékoztassák a
Bizottságot a harmadik országokkal az energiaellátás vonatkozásában korábban
megkötött, illetve új kétoldalú megállapodásaikról.[1]
Ez a javaslat az Európai Tanács
következtetéseit olyan mechanizmussá alakítja, amely részletes eljárásokat
tartalmaz a tagállamok és a Bizottság közötti információcserét illetően az
olyan kormányközi, azaz a tagállamok és harmadik országok között létrejött,
jogilag kötelező erejű megállapodások vonatkozásában, amelyek
várhatóan befolyásolják a belső energiapiac működését, illetve az
energiaellátás biztonságát az Unióban.
Ez a javaslat a Bizottságnak az energiaellátás
biztonságáról és a nemzetközi együttműködésről szóló, „Az EU
energiapolitikája: Kapcsolat a határainkon túli partnerekkel” című
közleményét egészíti ki.[2]

1.
SZAKPOLITIKAI CÉLKITŰZÉSEK

Az Unióba behozott energia részaránya
folyamatosan emelkedik.[3]
A tagállamok és az energiavállalatok következetesen Unión kívüli új
energiaforrásokat keresnek. Jellemző, hogy a harmadik országokbeli nagy
energiatermelő vállalatokkal folytatott tárgyalások során politikai
támogatásra van szükség, amely a tagállamok és a harmadik országok közötti
kormányközi megállapodások megkötése révén valósul meg. Ezeket a kormányközi
megállapodásokat általában kétoldalú tárgyalások során kötik meg, és a
megállapodások gyakran képezik részletesebben kidolgozott kereskedelmi
szerződések alapját.
A tagállamok az európai uniós villamosenergia-
és gázpiac liberalizációját, különösen a harmadik energiacsomag[4] bevezetését követően
jelentős mértékben megváltoztatták az energiaellátásra vonatkozó
jogszabályaikat. Ezeknek a jogszabályi változásoknak a betartása nem mindig
szolgálja a harmadik országokbeli energiatermelők gazdasági érdekeit. A
tagállamokra az energiaellátás esetleges kiesésének okán egyre nagyobb nyomás
nehezedik, hogy a harmadik országokkal megkötött kormányközi megállapodásaikban
jogszabályi engedményeket tegyenek, amelyek ellentétesek az uniós
energiajoggal. Az ilyen engedmények veszélyeztetik az Unió belső
energiapiacának megfelelő működését.
Amikor például
kormányközi megállapodást kötnek egy adott gázvezetékprojekt támogatására, a
megállapodás nem tartalmazhat olyan kikötést, amely értelmében egy adott
szállító fenntarthatja magának a jogot, hogy a vezeték teljes kapacitására vagy
annak egy részére szerződést kössön, kivéve, ha az uniós jog ilyen
kikötésre lehetőséget biztosít azt követően, hogy az illetékes
hatóságok nemzeti vagy uniós szinten kedvező határozatot hoztak az
energiaellátásra vonatkozó uniós jogszabályokban szereplő, harmadik
személyek hálózati hozzáférésének biztosítására vonatkozó kötelezettség alóli
mentesség tekintetében, valamint ha e kikötés megfelel az e jogszabályokban
szereplő feltételeknek. Ellenkező esetben a megállapodás az uniós
jogba ütközik, és így a beruházók számára nem nyújt jogbiztonságot. A
gázvezetékprojekt továbbá nem kaphat uniós támogatást. Mivel a tagállamok a
harmadik országokkal kötött kormányközi megállapodásaikat még akkor sem
módosíthatják egyoldalúan, ha azok egyes rendelkezéseiről megállapítható,
hogy azok sértik a belső piaci szabályokat, a jogsértő
rendelkezéseket tartalmazó kormányközi megállapodások miatt a tagállamoknak
egymásnak ellentétes jogi kötelezettségeknek kellene eleget tenniük, továbbá az
ilyen megállapodások veszélyeztetik az Unió belső energiapiacának
megfelelő működését. Ezért az ilyen megállapodásokat a tagállamok nem
írhatják alá.
Ezenkívül, amint
az az Oroszországi Föderáció és Ukrajna között 2009 januárjában kialakult
gázvitából is kiderült, ha a belső piac nem működik megfelelően,
az EU még sebezhetőbbé válik az ellátás biztonságával kapcsolatos
kockázatokat illetően. Ezért fontos, hogy a tagállamok és a Bizottság
számára ismert legyen, hogy az Unióba milyen mennyiségben hoznak be energiát és
az milyen forrásokból származik.
Ennek érdekében javítani kell a meglévő,
az ideiglenesen alkalmazott és a jövőben megkötendő kormányközi
megállapodásokkal kapcsolatos információcserét a tagállamok között, valamint a
Bizottság és a tagállamok között. Ez megkönnyíti az uniós szintű
koordinációt és az uniós energiapolitika eredményes végrehajtását. Javítja
továbbá az egyes tagállamok tárgyalási pozícióját a harmadik országokkal
szemben, annak érdekében, hogy biztosítsa az ellátás biztonságát, az Unió
belső energiapiacának megfelelő működését, jogbiztonságot
teremtsen a beruházási döntésekhez, és lehetővé tegye a projektek
esetleges uniós támogatását. A kormányközi megállapodások fokozottabb
átláthatósága végül a szolidaritás szellemében növeli a következetességet és a
koherenciát az Unió energiapolitikát érintő külkapcsolataiban, és lehetővé
teszi a tagállamok számára, hogy jobban ki tudják használni az Unió politikai
és gazdasági súlyából, valamint a Bizottság uniós jogot illető
szakértelméből származó előnyöket. A tagállamok éppen ezért kérhetik
a Bizottság közreműködését a tárgyalások során. Ez az új eszköz így
lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy a tagállamokat eredményesen
támogassa.

2.
SZAKPOLITIKAI LEHETŐSÉGEK ÉS KONZULTÁCIÓ AZ
ÉRDEKELTEKKEL

Tekintettel a javaslat csekély gazdasági és
társadalmi hatásaira, a Bizottság nem tartotta szükségesnek hivatalos
hatásvizsgálat lefolytatását. Mindazonáltal a deklarált szakpolitikai célkitűzésekre
figyelemmel számos lehetőséget mérlegelt annak érdekében, hogy az Európai
Tanács következtetéseit a jogszabályokba megfelelően át lehessen ültetni.
2010. december 21. és 2011. március 7. között nyilvános konzultációt
szervezett az EU energiapolitikájának külső vonatkozásairól. A konzultáció
során kérdések merültek fel a tekintetben, hogy az ellátás biztonságának,
valamint az Unió belső energiapiaca megfelelő működésének
biztosítása érdekében össze kellene-e hangolni a tagállamok és a Bizottság
tevékenységét a kormányközi megállapodások terén. Összesen több mint 90
vélemény érkezett. A beérkezett válaszok kiemelték, hogy az Unió fontos
szerepet tölt be egy olyan megbízható jogi és intézményi keret előmozdításában,
amely a legfőbb energiaszolgáltatókkal és a tranzitországokkal kölcsönösen
előnyös kapcsolatok megteremtését teszi lehetővé. 2011. április 6-án
energiaügyi szakértőkkel is tanácskozást folytattak Brüsszelben.
A jelenlegi helyzet
A Bizottságnak a tagállamok és a harmadik
országok között létrejött kormányközi megállapodások többségéről jelenleg
nincs tudomása, mivel nincs olyan kötelezettség, hogy ezekről a
megállapodásokról a Bizottságot átfogóan tájékoztatni kellene.[5] A Bizottság hozzávetőleges
becslése szerint a tagállamok közel 30 kormányközi megállapodást kötöttek
harmadik országokkal olajszállítással kapcsolatban és közel 60 megállapodást
gázellátás tárgyában.[6]
Ezek a megállapodások valószínűleg a harmadik országokból az Unióba
behozott olaj vagy gáz mennyiségére vagy e mennyiségek rögzített
infrastruktúrákon keresztül történő behozatalának feltételeire
vonatkoznak. A villamosenergia-behozatal tekintetében a tagállamok harmadik országokkal
valószínűleg kevesebb kormányközi megállapodást kötöttek. Ezek a
megállapodások magukban foglalják a Fehéroroszország, Oroszország, Észtország,
Litvánia és Lettország között létrejött ún. BRELL RING-megállapodást a
hálózatok balti államokban történő működtetéséről és
használatáról. Hasonló megállapodások jöhettek létre balkáni államokkal is, amelyek
esetében a harmadik országok hálózatai egyidejűleg uniós tagállamok
hálózataival is összeköttetésben vannak. Nem lehet pontosan megbecsülni, hogy
ezeket a kormányközi megállapodásokat milyen gyakran módosítják és hány ilyen
új megállapodás megkötésére kerül sor. A tagállamoknak szintén nagy szükségük
lenne egy olyan mechanizmusra, amely révén tájékozódhatnának arról, hogy a 27
tagállamban milyen fejlesztések történnek ezen a téren. Noha néhány
átláthatósági követelményt már elfogadtak[7],
ezek csupán a gázágazatra (meglévő kormányközi szerződésekre és adott
esetben új megállapodásokra), valamint a Bizottság és a tagállamok közötti
információcserére vonatkoznak (a tagállamok közötti információcserére nem), így
már a fentiek miatt sem volt lehetséges az Európai Tanács következtetéseit a jogszabályokba
átültetni. A jelenlegi helyzet ezért nem kielégítő, és a
Bizottság úgy ítéli meg, hogy szükség van egy új, részletesebb és átfogóbb
információcsere-mechanizmus létrehozására irányuló javaslatra.
Jogi eszköz vagy önkéntes intézkedések
A tagállamok kormányközi megállapodásokra
vonatkozó egymás közötti információcseréje, valamint a tagállamok és a
Bizottság közötti információcsere tekintetében kizárólag egyértelmű
kötelezettségek biztosíthatják az uniós szintű koordinációhoz szükséges
átláthatóságot. Noha a javasolt mechanizmus nem kötelező
erejű jogi elemeket is tartalmaz, mint például a szabványos záradékok
közös kidolgozása, az önkéntes intézkedések önmagukban eddig nem bizonyultak
elegendőnek ahhoz, hogy azt a fajta információcserét garantálják, amely
képes biztosítani, hogy a tagállamok harmadik országokkal megkötött
megállapodásai jogszerűek legyenek és ne veszélyeztessék az Unió
belső energiapiacának megfelelő működését. Ezért a
kötelező információcserét előíró jogi eszköz – amelynek
legalkalmasabb formája a határozat – az egyetlen lehetőség a deklarált
szakpolitikai célkitűzések teljesítésének biztosítására.[8]
Alkalmazási kör
Annak érdekében, hogy a Tanács
következtetéseit pontosan átültessék, a Bizottság azt javasolja, hogy a
határozat hatálya terjedjen ki valamennyi olyan meglévő, ideiglenesen
alkalmazott és új kormányközi megállapodásra, amely várhatóan befolyásolja a
belső energiapiac működését, illetve az energiaellátás biztonságát az
Unióban, mivel ez a két terület elválaszthatatlan. Különösen fontos, hogy a
határozat rendelkezzen minden olyan kormányközi megállapodásról, amely hatással
van a rögzített infrastruktúrán (például csővezetéken és hálózaton)
keresztül érkező gáz-, olaj- és villamosenergia-ellátásra vagy az Európai
Unióba behozott energia összmennyiségére.
Az információcsere megfelelő
időzítése
Létfontosságú, hogy a többi tagállam és a
Bizottság minél előbb értesüljön a jövőben megkötendő
kormányközi megállapodásokról. A már hatályos kormányközi megállapodások tartalmának
teljes ismerete szintén nélkülözhetetlen. A Bizottság ezért fontosnak tartja,
hogy a tagállamok mindenekelőtt a Bizottságot értesítsék arról a
szándékukról, hogy tárgyalásokat kívánnak kezdeményezni, és azt is, hogy
elküldjék a Bizottság részére a kormányközi megállapodások megerősített
változatát. A Bizottságnak központi szerepet kell betöltenie abban, hogy a
hozzá beérkező információkat haladéktalanul megossza a többi tagállammal,
szem előtt tartva a tagállamok bizalmas információk kezelésére irányuló
kérelmeit.
Amennyiben azonban az információcsere a
tárgyalások ideje alatt nem valósul meg, úgy nehéz lesz a megkötendő
kormányközi megállapodásokat olyan irányba terelni, hogy azok összhangban
legyenek az energiaellátásra vonatkozó uniós jogszabályokkal és az ellátás
biztonságára vonatkozó uniós szakpolitikával. Lényeges szempont, hogy
elszalasztanánk a lehetőséget arra, hogy megteremtsük a szükséges
jogbiztonságot a jelentős energiaprojektekre vonatkozó kormányközi megállapodások
helyzete és érvényessége, valamint a későbbi támogathatóságuk
tekintetében. Ez hátrányosan érintené az uniós beruházásokat és ezáltal az
uniós energiaellátás biztonságát.
A jogsértési eljárások formájában megvalósuló
utólagos ellenőrzési mechanizmus nem a leghatékonyabb módja a probléma
kezelésének.[9]
Amennyiben ugyanis a kormányközi megállapodásokat már aláírták, sőt, ha
már meg is erősítették, a tagállamok azokat még akkor sem módosíthatják
egyoldalúan, ha azok egyes rendelkezéseiről megállapítható, hogy sértik a
belső piaci szabályokat; a megállapodásokat a szóban forgó harmadik
országokkal újra kell tárgyalni. Ezért létfontosságú, hogy a tárgyalások ideje
alatt és a kormányközi megállapodások aláírását megelőzően folyamatos
kapcsolattartás és információcsere történjen, valamint az érintett tagállam
kérelmére vagy bizottsági hatáskörben összeegyeztethetőségi
ellenőrzésre legyen lehetőség. A Bizottság ezenkívül javasolja, hogy
a tagállamok kérhessék a bizottsági szolgálatok közreműködését a tárgyalások
során. Az ilyen információcsere-mechanizmusok során szerzett
tapasztalatok lehetővé teszik olyan önkéntesen alkalmazott szabványos
záradékok közös kidolgozását, amelyeket a tagállamok a jövőben
megkötendő kormányközi megállapodásoknál felhasználhatnak. E szabványos
záradékok alkalmazása segít megelőzni, hogy a kormányközi megállapodások
ütközzenek az uniós joggal.
Kötelező előzetes
ellenőrzés vagy a rugalmasabb összeegyeztethetőségi ellenőrzés
A Bizottság nem javasolja egy minden
kormányközi megállapodásra vonatkozó kimerítő, kötelező előzetes
ellenőrzési mechanizmus bevezetését, mivel egy ilyen mechanizmus túl nagy
terhet róna a tagállamokra és legalább néhány hónappal késleltetné a
jövőbeli kormányközi megállapodások megkötését.
Ehelyett elegendőnek tart egy rugalmasabb
összeegyeztethetőségi ellenőrzési mechanizmust, amelynek révén a
Bizottság – saját hatáskörében vagy a kormányközi megállapodásról szóló
tárgyalást folytató tagállam kérelmére – a megállapodás aláírását
megelőzően ellenőrizheti, hogy a szóban forgó megállapodás
összeegyeztethető-e az uniós joggal. Amennyiben az érintett tagállam
kérelmére vagy bizottsági hatáskör keretében az összeegyeztethetőség
ellenőrzésére sor került, és a Bizottság négy hónapon belül nem
nyilvánított véleményt, akkor – annak érdekében, hogy a tárgyalást
indokolatlanul ne késleltessék – úgy kell tekinteni, hogy a Bizottság a
megállapodás ellen nem emelt kifogást.
Ez a javasolt lehetőség – az Unió
alkupozíciójának összehangolt és eredményes kihasználásával – nagymértékben
elősegíti, hogy az Unió fenntartsa a belső energiapiaca
megfelelő működését, megóvja az energiaellátás biztonságát, valamint
a jelentős energiaprojektek megvalósítását. A javaslat
kedvező hatásai ebben a tekintetben ellensúlyozzák azt a csekély többletterhet,
amely a harmadik országokkal a kormányközi megállapodásokról folytatott
tárgyalások során teljesítendő átláthatósági kötelezettségek miatt a
tagállamokra hárul.

3.
A JAVASLAT JOGI ELEMEI

Ennek a javaslatnak az a célja, hogy az
Európai Tanács 2011. február 4-i ülésének következtetéseit olyan mechanizmussá
alakítsa, amely részletes eljárásokat tartalmaz a tagállamok és a Bizottság
közötti, a kormányközi megállapodásokkal kapcsolatos információcserét
illetően, azzal a szándékkal, hogy az energiaellátás biztonságának
garantálása, az Unió belső energiapiacának megfelelő működése,
valamint a beruházási döntésekhez szükséges jogbiztonság megteremtése érdekében
megkönnyítse az uniós szintű koordinációt.
Az egyes tagállamok szintjén nehéz biztosítani
ezeknek a szakpolitikai célkitűzéseknek a teljesítését. A tagállamoknak
jelenleg nem áll rendelkezésére elegendő információ ahhoz, hogy felmérjék,
hogy a kormányközi megállapodásaik összességében milyen hatással vannak az ellátás
biztonságára az Európai Unión belül. A tagállamok saját megítélése azzal
kapcsolatban, hogy az energiaellátásra vonatkozó uniós jogszabályok ezekben a
kormányközi megállapodásokban megfelelően érvényesülnek-e, szintén nem
szolgáltat elegendő jogbiztonságot a befektetők számára. Az uniós szintű
összehangolás ezzel ellentétben valamennyi deklarált célkitűzés elérését
támogatja. Mivel a javasolt információcsere javítja a tagállamok tárgyalási pozícióját
a harmadik országokkal szemben, az uniós szabályok és szakpolitikák
megfelelő végrehajtását is biztosítja. Lehetővé teszi,
hogy a tagállamok a nemzeti szempontjaik helyett az egész Unión belüli ellátás
biztonságának közös szempontjait tartsák szem előtt. A közösen kidolgozott
szabványos záradékok és a javasolt összeegyeztethetőségi ellenőrzés ezenkívül
nagyobb jogbiztonságot nyújt a befektetőknek, mivel a kormányközi
megállapodás nagyobb valószínűséggel felel meg az EU-jognak. A javaslat
ezért a szubszidiaritás elve alapján indokolt. Tiszteletben tartja az
arányosság elvét is, mivel a vizsgált, önkéntes alapon alkalmazott alternatívák
nem biztosítják a szakpolitikai célkitűzések teljesítéséhez szükséges
információcserét.
A kormányközi megállapodás a
fogalommeghatározás szerint a tagállamok és harmadik országok között létrejött
minden olyan jogilag kötelező erejű megállapodás, amely várhatóan
befolyásolja a belső energiapiac működését, illetve az energiaellátás
biztonságát az Európai Unióban.
A párhuzamosságok elkerülése érdekében ez a
javaslat nem vonatkozik azokra a kormányközi megállapodásokra, amelyekről
egyéb uniós jogszabályok alapján kell értesíteni a Bizottságot, kivéve azokat a
kormányközi megállapodásokat, amelyeket a gázellátás biztonságáról szóló
rendelet alapján kell benyújtani a Bizottsághoz.[10] A javaslat szerint az új
mechanizmus nem érinti a gazdasági szereplők között létrejött
megállapodásokat sem, kivéve, ha és kizárólag olyan mértékben, amennyiben a
kormányközi megállapodások kifejezetten utalnak ezekre a kereskedelmi
megállapodásokra.
A tagállamok a közöttük és a harmadik országok
között létrejött valamennyi meglévő és ideiglenesen alkalmazott
kormányközi megállapodást a javasolt határozat hatálybalépésétől számított
legkésőbb három hónapon belül megküldik a Bizottságnak. A tagállamoknak
továbbá haladéktalanul értesíteniük kell a Bizottságot, amennyiben új
kormányközi megállapodások megkötése, illetve meglévő kormányközi
megállapodások módosítása érdekében tárgyalásokat kívánnak kezdeni. A
tárgyalásokról a Bizottságot rendszeresen tájékoztatni kell. A Bizottság
kérelemre megfigyelőként részt vesz a tárgyalásokon. Ezzel összefüggésben
a tagállamok is kérhetik, hogy a Bizottság a harmadik országokkal folytatott
tárgyalásokon közreműködjön.
A kormányközi megállapodás megerősítését
követően a megerősített szöveget el kell küldeni a Bizottságnak. A
kormányközi megállapodásokat teljes egészében el kell küldeni, ideértve azok
mellékleteit és módosításait, továbbá minden olyan szöveget, amelyekre azokban
hivatkoznak. A Bizottság egy adatbázison keresztül a tagállamok rendelkezésére
bocsát valamennyi hozzá beérkezett információt. A tagállamok a Bizottságnak
történő információszolgáltatáskor jelezhetik, ha a megállapodásokban
szereplő információk valamely része bizalmasnak minősül.
A Bizottság segíti a tagállamok közötti
koordinációt annak érdekében, hogy áttekintse a kormányközi megállapodások
terén történt előrelépést, meghatározza az általános problémákat és a
megoldási lehetőségeket, valamint olyan szabványos záradékokat dolgozzon
ki, amelyeket a tagállamok a jövőben megkötendő kormányközi megállapodásoknál
felhasználhatnak.
A Bizottság ezenkívül saját hatáskörében a
tárgyalások lezárásáról szóló értesítés beérkezését követő négy héten
belül, illetve a kormányközi megállapodásról szóló tárgyalást lefolytató
tagállam kérelmére – a megállapodás jogszerűségének biztosítása érdekében
– jogosult ellenőrizni, hogy a szóban forgó megállapodás összeegyeztethető-e
az uniós joggal. A tagállamnak ebben az
esetben még az aláírás előtt el kell küldenie a Bizottságnak a teljes
egészében letárgyalt kormányközi megállapodást. A
Bizottságnak négy hónap áll rendelkezésére az értékelésre. Az összeegyeztethetőség ellenőrzésére
irányuló ilyen kérelem esetén, amennyiben a Bizottság a vizsgálati időszak
alatt a megállapodással kapcsolatban nem nyilvánít véleményt, akkor úgy kell tekinteni,
hogy az ellen nem emelt kifogást.
A Bizottság a javasolt határozat
alkalmazásáról annak hatálybalépését követő négy év elteltével jelentést
készít.
A javasolt határozat a Hivatalos Lapban való
kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

4.
A JAVASLAT KÖLTSÉGVETÉSI VONZATAI

A javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést
érintő vonzatai. A Bizottságra háruló csekély adminisztratív többletteher
nem jelent további költségeket.
2011/0238 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
a tagállamok és harmadik országok között az
energiaellátás területén kötött kormányközi megállapodásokra vonatkozó
információcsere-mechanizmus létrehozásáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak
194. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[11],
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[12],
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
Az Európai Tanács felkérte a tagállamokat, hogy a
harmadik országokkal az energiaellátás vonatkozásában korábban megkötött,
illetve új kétoldalú megállapodásokról 2012. január 1-jétől tájékoztassák
a Bizottságot. A Bizottság ezeket az információkat – a bizalmas üzleti adatok
védelmének szem előtt tartásával – megfelelő formában a többi
tagállam rendelkezésére bocsátja.
(2)
Az uniós jogszabályok előírják a tagállamok
számára, hogy a Szerződésekből, illetve az Unió intézményeinek
intézkedéseiből eredő kötelezettségek teljesítésének biztosítása
érdekében tegyék meg a megfelelő intézkedéseket. A tagállamoknak ezért el
kell kerülniük, illetve meg kell szüntetniük a harmadik országokkal kötött
nemzetközi megállapodások és az uniós jogszabályok közötti bárminemű
összeegyeztethetetlenséget.
(3)
A belső energiapiac megfelelő
működéséhez az szükséges, hogy a harmadik országokból az Unióba irányuló
energiabehozatalt teljes egészében a belső energiapiacot létrehozó
rendelkezések szabályozzák. A nem megfelelően működő belső
energiapiac az energiaellátás biztonságát tekintve kiszolgáltatott helyzetbe
hozza az Európai Uniót. A tagállamok és a harmadik országok között az
energiaellátás vonatkozásában létrejött megállapodások nagyfokú átláthatósága
lehetővé teszi az Unió számára, hogy a szolidaritás szellemében
összehangolt intézkedéseket tegyen annak biztosítása érdekében, hogy ezek a
megállapodások az uniós jogszabályokkal összhangban legyenek és eredményesen
biztosítsák az energiaellátást.
(4)
Az új információcsere-mechanizmusnak csak
azokra a kormányközi megállapodásokra kell vonatkoznia, amelyek várhatóan
befolyásolják a belső energiapiacot, illetve az energiaellátás
biztonságát, mivel ez a két terület elválaszthatatlan. Különösen a rögzített
infrastruktúrán keresztül érkező gáz-, olaj- és villamosenergia-ellátást,
illetve a harmadik országokból az Unióba irányuló energiabehozatal mennyiségét
érintő valamennyi kormányközi megállapodásra kell kiterjednie.
(5)
Az ezzel a határozattal létrehozandó
információcsere-mechanizmus hatálya alól ki kell vonni azokat a kormányközi
megállapodásokat, amelyekről egyéb uniós jogi aktusok (mint például a
tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú beruházási megállapodások
tekintetében átmeneti rendelkezések megállapításáról szóló …/…/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet[13])
alapján teljes egészében értesíteni kell a Bizottságot.
(6)
Az értesítési kötelezettség alóli mentesség nem
vonatkozik azokra a kormányközi megállapodásokra, amelyeket a földgázellátás
biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről és a 2004/67/EK
tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2010. október 20-i
994/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[14] 13. cikkének (6) bekezdése alapján
a Bizottsághoz be kell nyújtani. Ennélfogva azokról a harmadik országokkal
kötött kormányközi megállapodásokról, amelyek hatással vannak a gázinfrastruktúra
és a gázellátás fejlesztésére és használatára, az ebben a határozatban foglalt
előírásoknak megfelelően kell a Bizottságot értesíteni. A párhuzamosságok
elkerülése érdekében az ennek a határozatnak megfelelően tett értesítést a
994/2010/EU rendeletben előírt értesítési kötelezettség teljesítésének
kell tekinteni.
(7)
Ez a határozat nem érinti a gazdasági
szereplők között létrejött megállapodásokat, kivéve, ha és kizárólag olyan
mértékben, amennyiben a kormányközi megállapodások kifejezetten utalnak ezekre
a kereskedelmi megállapodásokra. Kereskedelmi megállapodások megkötése céljából
harmadik országokbeli partnerekkel tárgyalásokat folytató gazdasági
szereplők kérhetik a Bizottság segítségét annak érdekében, hogy az uniós
joggal való esetleges összeegyeztethetetlenséget elkerüljék.
(8)
A tagállamoknak minden meglévő, a bécsi
egyezmény[15]
25. cikke értelmében ideiglenesen alkalmazott, illetve új kormányközi
megállapodást el kell küldeniük a Bizottságnak.
(9)
A tagállamoknak már arról is értesíteniük kell a
Bizottságot, ha új kormányközi megállapodások megkötése, illetve meglévő
kormányközi megállapodások módosítása érdekében tárgyalásokat kívánnak kezdeni.
A folyamatban lévő tárgyalásokról a Bizottságot rendszeresen tájékoztatni
kell. A Bizottságnak joga van a tárgyalásokon megfigyelőként részt venni.
A tagállamok is kérhetik, hogy a Bizottság a harmadik országokkal folytatott
tárgyalásokon segítséget nyújtson számukra.
(10)
A Bizottságnak – saját hatáskörében vagy a
kormányközi megállapodásról tárgyalást folytató tagállam kérelmére – jogában
áll a megállapodás aláírása előtt megvizsgálni, hogy a szóban forgó
megállapodás összhangban van-e az uniós joggal.
(11)
Az e határozat hatálya alá tartozó
valamennyi végleges, megerősített megállapodást el kell küldeni a
Bizottságnak annak érdekében, hogy a többi tagállam teljes körűen tájékozódhasson.
(12)
A Bizottság a hozzá beérkezett valamennyi
információt elektronikus formában hozzáférhetővé teszi minden tagállam
számára. A Bizottság tiszteletben tartja a rendelkezésre bocsátott információk,
különösen az üzleti információk bizalmas kezelésére vonatkozó tagállami
kérelmeket. Az információk bizalmas kezelésére vonatkozó kérelem azonban nem
korlátozza a Bizottság hozzáférését a bizalmas információkhoz, mivel a
Bizottságnak a saját értékelése elvégzéséhez átfogó tájékoztatásra van
szüksége. Az információk bizalmas kezelésére vonatkozó kérelmek nem érintik az
Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz történő
hozzáféréséről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és
tanácsi rendeletben meghatározott, dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó
jogosultságot.[16]
(13)
A kormányközi megállapodásokra vonatkozó
információk rendszeres cseréje uniós szinten lehetővé teszi a bevált
gyakorlatok kialakítását. A Bizottság e bevált gyakorlatok alapján javaslatokat
tehet a tagállamok és a harmadik országok között megkötendő kormányközi
megállapodásokban alkalmazandó szabványos záradékokra. E nem kötelező
érvényű szabványos záradékok alkalmazása kizárja, hogy a kormányközi megállapodások
ellentétesek legyenek az uniós joggal.
(14)
A meglévő, valamint az új kormányközi
megállapodások kölcsönös ismeretének javítása lehetővé teszi, hogy a
tagállamok az energiaellátást érintő kérdésekben egymás között, illetve a
Bizottsággal összehangoltabban működjenek együtt. A hatékonyabb
együttműködés révén a tagállamok teljes mértékben ki tudják használni az Unió
politikai és gazdasági súlyából adódó előnyöket.
(15)
Az ebben a határozatban foglalt
információcsere-mechanizmus nem érinti a jogsértésre és a versenyre vonatkozó
uniós szabályok alkalmazását,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) Ez a határozat
információcsere-mechanizmust hoz létre a tagállamok és a Bizottság között a
kormányközi megállapodások tekintetében.
(2) E határozat hatálya – a 994/2010/EU
rendelet 13. cikkének (6) bekezdése alapján a Bizottsághoz benyújtandó
kormányközi megállapodások kivételével – nem terjed ki azokra a kormányközi
megállapodásokra, amelyeket az uniós jog alapján egyéb különleges értesítési
eljárások keretében a Bizottságnak teljes egészében el kell küldeni.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E határozat alkalmazásában:
(1) „kormányközi megállapodás”: a tagállamok
és harmadik országok között létrejött minden olyan jogilag kötelező
erejű megállapodás, amely várhatóan befolyásolja a belső energiapiac
működését, illetve az energiaellátás biztonságát az Unióban;
(2) „meglévő kormányközi megállapodás”:
olyan kormányközi megállapodás, amely e határozat hatálybalépését
megelőzően lépett hatályba.
3. cikk
Információcsere a Bizottság és a tagállamok között
(1) A tagállamok e határozat
hatálybalépésétől számított legkésőbb három hónapon belül teljes
egészében benyújtanak a Bizottsághoz minden, közöttük és harmadik országok
között létrejött, meglévő és ideiglenesen alkalmazott kormányközi
megállapodást, azok mellékleteit és módosításait, továbbá minden olyan
szöveget, amelyekre azokban kifejezetten hivatkoznak. A Bizottság a hozzá
beérkezett dokumentumokat elektronikus formában minden tagállam számára
hozzáférhetővé teszi. Minden olyan
meglévő vagy ideiglenesen alkalmazott kormányközi megállapodást, amelyet e
határozat hatálybalépéséig a 994/2010/EU rendelet alapján már elküldtek a
Bizottságnak, és amely megfelel az ebben a bekezdésben foglalt követelményeknek,
úgy kell tekinteni, hogy e határozat alkalmazásában bejelentették a
Bizottságnak.
(2) Amennyiben valamely tagállam harmadik
országgal tárgyalásokat kíván kezdeni meglévő kormányközi megállapodás
módosítása vagy ilyen új megállapodás megkötése érdekében, úgy az erre irányuló
szándékáról a tárgyalások tervezett megkezdése előtt a lehető
legkorábbi időpontban, írásban kell tájékoztatnia a Bizottságot. A Bizottság részére küldött tájékoztatásnak
tartalmaznia kell a megfelelő dokumentációt, a tárgyalások során
megvitatandó rendelkezések megjelölését, a tárgyalások célkitűzéseit és
minden más lényeges információt. Meglévő
megállapodás módosítása esetén a Bizottságnak küldött tájékoztatásban meg kell
jelölni azokat a rendelkezéseket, amelyeket újra kívánnak tárgyalni. A Bizottság a hozzá beérkezett valamennyi
információt elektronikus formában minden tagállam számára hozzáférhetővé
teszi. Az érintett tagállam rendszeresen
tájékoztatja a Bizottságot a folyamatban lévő tárgyalásokról. A Bizottság vagy az érintett tagállam kérésére a
Bizottság megfigyelőként részt vehet a tárgyalásokon.
(3) Az
érintett tagállam a kormányközi megállapodás vagy annak módosítása
megerősítését követően a megállapodást vagy annak módosítását,
valamennyi mellékletét, illetve a megállapodásban vagy annak módosításában
kifejezetten hivatkozott egyéb szövegeket elküldi a Bizottságnak, amely a hozzá
beérkezett dokumentumokat – a 7. cikknek megfelelően bizalmasnak
minősülő részek kivételével – elektronikus formában minden tagállam
számára hozzáférhetővé teszi.
4. cikk
A Bizottság közreműködése
Amennyiben egy tagállam a 3. cikk (2)
bekezdése szerint arról tájékoztatja a Bizottságot, hogy meglévő
kormányközi megállapodás módosítása vagy új kormányközi megállapodás megkötése
céljából tárgyalásokat kíván kezdeni harmadik országgal, úgy a tagállam kérheti
a Bizottság közreműködését a tárgyalások lefolytatásában.
5. cikk
Az összeegyeztethetőség előzetes ellenőrzése
A Bizottság saját hatáskörében, a tárgyalások
lezárásáról szóló értesítés beérkezését követően legkésőbb négy héten
belül, vagy a kormányközi megállapodásról szóló tárgyalást lefolytató tagállam
kérelmére, a megállapodás aláírását megelőzően ellenőrizheti,
hogy a szóban forgó megállapodás összeegyeztethető-e az uniós joggal. Amennyiben a Bizottság vagy az érintett tagállam
kéri a szóban forgó kormányközi megállapodás uniós joggal való összeegyeztethetőségének
előzetes értékelését, úgy az egyeztetés alatt álló, de még alá nem írt
kormányközi megállapodás tervezetét vizsgálat céljából a Bizottságnak el kell
küldeni. Az érintett tagállam a kormányközi
megállapodás tervezetének Bizottsághoz történő benyújtásától számított
négy hónapig nem írhatja alá a megállapodást. A
vizsgálati időszakot az érintett tagállam hozzájárulásával meg lehet
hosszabbítani. Összeegyeztethetőség
ellenőrzésére irányuló kérelem esetén, amennyiben a Bizottság a vizsgálati
időszak alatt a megállapodás tervezetével kapcsolatban nem nyilvánít
véleményt, akkor úgy kell tekinteni, hogy az ellen nem emelt kifogást.
6. cikk
Koordináció a tagállamokkal
(1) A Bizottság előmozdítja a tagállamok
közötti koordinációt azzal a szándékkal, hogy:
a) áttekintse a kormányközi megállapodások
terén történt előrelépést;
b) meghatározza a kormányközi
megállapodásokkal kapcsolatos általános problémákat és mérlegelje a problémák
kezelésére szolgáló megfelelő fellépéseket;
c) a bevált gyakorlatok alapján szabványos
záradékokat dolgozzon ki, amelyek alkalmazása biztosíthatja, hogy a
jövőbeli kormányközi megállapodások teljes mértékben összhangban legyenek
az energiaellátásra vonatkozó uniós jogszabályokkal.
7. cikk
Titoktartás
A 3. cikk alapján a Bizottság részére nyújtott
tájékoztatás során a tagállam jelezheti, ha az információ valamely része
bizalmasnak minősül, és hogy a megadott információ megosztható-e más
tagállamokkal, különösen kereskedelmi információ esetében. A Bizottság ezeket a
jelzéseket tiszteletben tartja. A titoktartásra vonatkozó kérelem nem
korlátozza a Bizottság hozzáférését a bizalmas információkhoz.
8. cikk
Felülvizsgálat
(1) A Bizottság négy évvel e határozat
hatálybalépését követően jelentést nyújt be az Európai Parlamenthez, a
Tanácshoz és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz e határozat alkalmazásáról.
(2) A jelentésben elsősorban azt kell
értékelni, hogy e határozat megfelelő keretet biztosít-e ahhoz, hogy a
kormányközi megállapodások az uniós joggal teljes mértékben összhangban
legyenek, illetve a kormányközi megállapodások vonatkozásában a tagállamok
magas szintű együttműködést folytassanak.
9. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
10. cikk
Címzettek
Ennek a határozatnak a tagállamok a
címzettjei.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök

[1]               Ezt a következtetést az Energiaügyi Tanács a 2011.
február 28-i ülésén megerősítette: „Fokozottabb és időben megvalósuló
információcsere a Bizottság és a tagállamok között, ideértve a tagállamok
Bizottságnak küldött tájékoztatását a harmadik országokkal kötött új és
meglévő kétoldalú energiaellátási megállapodásaikról”.
[2]               COM(2011) 539
[3]               A 2030-ra vonatkozó forgatókönyvek szerint a harmadik
országokból érkező energiabehozatal elérheti az 57 %-ot.
[4]               HL L 211., 2009.8.14.
[5]               Az egyetlen kötelezettséget a földgázellátás
biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről és a 2004/67/EK
tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. október 20-i
994/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a gázellátás biztonságáról
szóló rendelet) 13. cikkének (6) bekezdése írja elő, HL L 295.,
2010.11.12., 1–22. o. Ez a rendelkezés előírja a tagállamok számára, hogy
a gázellátás vonatkozásában kötött kormányközi megállapodásokról a Bizottságot
értesíteniük kell. A meglévő kormányközi megállapodásokról 2011. december
3-ig kell értesíteni a Bizottságot.
[6]               Tekintettel a tagállamok és a harmadik országok között
létrejött néhány ismert kormányközi megállapodásra, például a Déli Áramlat
gázvezetékre vonatkozó megállapodásra, ennek a nagyon óvatos becslésnek az a
feltételezés az alapja, hogy számos tagállam kötött ilyen kormányközi
megállapodást a nagyobb olajvállalatokkal és gázszolgáltatókkal, különösen
abban az esetben, ha az olajat vagy a gázt csővezetéken keresztül
szállítják.
[7]               Lásd a gázellátás biztonságáról szóló rendelet 13.
cikkének (6) bekezdését.
[8]               Noha mind rendelet, mind határozat meghozatalára
lehetőség lenne, a határozatot a Bizottság alkalmasabbnak ítélte, mivel e
jogi eszköz címzettjei kizárólag a tagállamok, és az nincs közvetlen hatással
az egyénekre.
[9]               Fontos megjegyezni, hogy a meglévő kormányközi
megállapodásokról a Bizottságnak küldött értesítés nem jelenti azt, hogy a
Bizottság szükség esetén – azaz, ha egy adott esetben bizonyítható, hogy az adott
megállapodás hogyan sérti a belső piaci szabályokat – ne indíthatna
jogsértési eljárást.
[10]             A párhuzamosság a gázellátás biztonságáról szóló rendelet
vonatkozásában is elkerülhető, mivel az ebben a javaslatban szereplő,
részletesebb szabályok alapján történő értesítéssel a gázellátás biztonságáról
szóló rendelet által előírt követelményeket is teljesítik.
[11]             HL C …, …, …. o.
[12]             HL C …, …, …. o.
[13]             [COM(2010)344 végleges, még nem került elfogadásra]
[14]             HL L 295., 2010.11.12., 1. o.
[15]             A szerződések jogáról szóló 1969. évi bécsi
egyezmény.
[16]             HL L 8., 2001.1.12., 28. o.


				|

		52012PC0078

			Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Gazdasági Közösség és a Szíriai Arab Köztársaság közötti együttműködési megállapodás alkalmazásának részleges felfüggesztéséről szóló, 2011. szeptember 2-i határozat módosításáról /* COM/2012/078 final - 2012/0032 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
(1)
1977. január 18-án az Európai Gazdasági Közösség és
a Szíriai Arab Köztársaság együttműködési megállapodást kötött (a
továbbiakban: az együttműködési megállapodás)[1] a felek közötti átfogó
együttműködés előmozdítása érdekében.
(2)
2011. szeptember 2-án a Tanács az
együttműködési megállapodás alkalmazásának részleges felfüggesztése
mellett döntött[2],
amíg a szíriai hatóságok véget nem vetnek az emberi jogok szisztematikus
megsértésének, és ismét megállapítható, hogy Szíria eleget tesz az általános
nemzetközi jognak és az együttműködési megállapodás alapját képező
elveknek.
(3)
Azóta és a szíriai helyzet súlyosságára tekintettel
az Unió úgy határozott, hogy további korlátozó intézkedéseket vezet be a
szíriai rezsimmel szemben.
(4)
Ebben a tekintetben az együttműködési
megállapodás alkalmazásának részleges felfüggesztését folytatni kell. A 2011.
szeptember 2-i megközelítésnek megfelelően a felfüggesztésnek a szíriai
hatóságokra kell irányulnia és nem a szíriai népre, és ennek megfelelően
korlátozottnak kell lennie. Mivel az arany, a nemesfémek és a gyémánt jelentik
jelenleg azokat a termékeket, amelyek kereskedelméből elsősorban a
szíriai rezsim húz hasznot, és amely így hozzájárul az elnyomó politikához, a
megállapodás felfüggesztését ki kell terjeszteni ezen anyagok kereskedelmére
is.
2012/0032 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS HATÁROZATA
az Európai Gazdasági Közösség és a Szíriai
Arab Köztársaság közötti együttműködési megállapodás alkalmazásának
részleges felfüggesztéséről szóló, 2011. szeptember 2-i határozat
módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére,
összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)
1977. január 18-án az Európai Gazdasági Közösség és
a Szíriai Arab Köztársaság együttműködési megállapodást kötött (a
továbbiakban: az együttműködési megállapodás)[3] a felek közötti átfogó
együttműködés előmozdítása érdekében.
(2)
2011. szeptember 2-án a Tanács az
együttműködési megállapodás alkalmazásának részleges felfüggesztése
mellett döntött[4],
amíg a szíriai hatóságok véget nem vetnek az emberi jogok szisztematikus
megsértésének, és ismét megállapítható, hogy Szíria eleget tesz az általános
nemzetközi jognak és az együttműködési megállapodás alapját képező
elveknek.
(3)
Azóta és a szíriai helyzet súlyosságára tekintettel
az Unió úgy határozott, hogy további korlátozó intézkedéseket vezet be a
szíriai rezsimmel szemben.
(4)
Ebben a tekintetben az együttműködési
megállapodás alkalmazásának részleges felfüggesztését folytatni kell. A 2011.
szeptember 2-i megközelítésnek megfelelően a felfüggesztésnek a szíriai
hatóságokra kell irányulnia és nem a szíriai népre, és ennek megfelelően
korlátozottnak kell lennie. Mivel az arany, a nemesfémek és a gyémánt jelentik
jelenleg azokat a termékeket, amelyek kereskedelméből elsősorban a
szíriai rezsim húz hasznot, és amely így hozzájárul az elnyomó politikához, a
megállapodás felfüggesztését ki kell terjeszteni ezen anyagok kereskedelmére
is,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A mellékletben felsorolt intézkedéseket fel
kell venni az Európai Gazdasági Közösség és a Szíriai Arab Köztársaság közötti
együttműködési megállapodás alkalmazásának részleges
felfüggesztéséről szóló, 2011. szeptember 2-i tanácsi határozat mellékletébe.
2. cikk
Erről a határozatról értesíteni kell a
Szíriai Arab Köztársaságot.
3. cikk
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, .-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
MELLÉKLET
A 1.
cikkben említett intézkedések listája
(1)          A következőkben felsorolt
arany, nemesfémek és gyémántok közvetlenül vagy közvetve történő eladása,
szállítása, átadása vagy kivitele, függetlenül attól, hogy azok az Unióból
származnak-e, a szíriai kormány, annak közigazgatási szervei, közszervezetei és
ügynökségei, a Szíriai Központi Bank, a nevükben vagy utasításukra eljáró
személyek, szervezetek vagy szervek vagy azok tulajdonában levő vagy
irányításuk alatt álló szervezetek vagy szervek részére.
(2)          A következőkben felsorolt
arany, nemesfémek és gyémántok közvetlenül vagy közvetve történő
vásárlása, behozatala vagy szállítása, függetlenül attól, hogy azok Szíriából
származnak-e, a szíriai kormánytól, annak közigazgatási szerveitől,
közszervezeteitől és ügynökségeitől, a Szíriai Központi Banktól, a
nevükben vagy utasításukra eljáró személyektől, szervezetektől vagy
szervektől vagy azok tulajdonában levő vagy irányításuk alatt álló szervezetektől
vagy szervektől, továbbá
(3)          Az a) és b) pontban felsorolt
árukkal kapcsolatos közvetlen vagy közvetett technikai segítség vagy
közvetítői szolgáltatás, finanszírozás vagy pénzügyi segítség nyújtása a
szíriai kormány, annak közigazgatási szervei, közszervezetei és ügynökségei, a
Szíriai Központi Bank, a nevükben vagy utasításukra eljáró személyek,
szervezetek vagy szervek vagy azok tulajdonában levő vagy irányításuk
alatt álló szervezetek vagy szervek számára.
Az ezen mellékletben említett arany,
nemesfémek és gyémántok listája:
HR-kód           Leírás
7102      Gyémánt, megmunkálva is, de
foglalat vagy szerelés nélkül
7106      Ezüst (beleértve az arannyal
vagy platinával bevontat is), megmunkálatlanul vagy félgyártmány vagy por
alakban
7108      Arany (beleértve a platinával
bevont aranyat is), megmunkálatlanul vagy félgyártmány vagy por alakban
7109      Arannyal plattírozott ezüst vagy
nem nemesfém, félgyártmány, tovább nem megmunkálva
7110      Megmunkálatlan vagy félig
feldolgozott platina, platinapor
7111      Platinával plattírozott arany,
ezüst vagy nem nemesfém, félgyártmány, tovább nem megmunkálva
7112      Nemesfém vagy nemesfémmel
plattírozott fém törmeléke és hulladéka; elsősorban nemesfém
visszanyeréséhez használt más nemesfémet vagy nemesfémvegyületet tartalmazó
törmelék és hulladék
7502      Megmunkálatlan nikkel
7503      Nikkelhulladék és -törmelék
7504      Nikkelpor és -pehely
8103      Tantál és ebből készült
áru, beleértve a hulladékot és törmeléket is
8112      Rénium, indium, germánium
[1]               HL L 269., 1978.9.27., 2. o.
[2]               HL L 228., 2011.9.3., 19. o.
[3]               HL L 269., 1978.9.27., 2. o.
[4]               HL L 228., 2011.9.3., 19. o.