title: Javaslat: a Tanács …/…/EK Rendelete a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vámok végleges beszedéséről

text:
   HU
HU    HU
 ---pagebreak---                  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA
                                                   Brüsszel, 6.11.2008
                                                   COM(2008) 701 végleges
                                        Javaslat:
                        A TANÁCS …/…/EK RENDELETE
    a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalára vonatkozó végleges
   dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vámok végleges beszedéséről
                               (előterjesztő: a Bizottság)
HU                                                                                HU
 ---pagebreak---                                          INDOKOLÁS
   1.    A JAVASLAT HÁTTERE
       • A javaslat indokai és célkitűzései
   110
       Ez a javaslat a legutóbb a 2005. december 23-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel
       módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező
       dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK
       tanácsi rendelet (a továbbiakban: az alaprendelet) alkalmazására vonatkozik a Kínai
       Népköztársaságból származó citromsav behozatalára vonatkozó eljárásban.
       • Általános háttér
   120
       Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben készült, és az
       alaprendeletben kifejtett tartalmi és eljárásbeli követelményeknek megfelelően
       elvégzett vizsgálat eredménye.
       • A javaslat által érintett területen meglévő rendelkezések
   139
       A javaslat által szabályozott területen nincsenek hatályos rendelkezések.
       • Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel
   141
       Nem alkalmazható.
   2.    KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT
       • Konzultáció az érdekelt felekkel
   219
       Az eljárásban érintett érdekelt feleknek a vizsgálat során az alaprendelet
       rendelkezéseinek megfelelően lehetőségük volt arra, hogy érdekeiket védelmezzék.
       • Szakvélemények összegyűjtése és felhasználása
   229
       Külső szakértők bevonására nem volt szükség.
       • Hatásvizsgálat
   230
       E javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre.
       Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, de azon követelmény miatt, hogy
       az intézkedések nem állhatnak ellentétben a „közösségi érdekkel”, az intézkedések
       szélesebb körű hatásának felmérése a vizsgálat szerves részét képezi.
   3.    A JAVASLAT JOGI ELEMEI
       • A javasolt intézkedés összefoglalása
   305
       2007. szeptember 4-én a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett
       értesítéssel (az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínai
HU                                              2                                             HU
 ---pagebreak---        Népköztársaságból származó citromsav behozatalát érintő dömpingellenes eljárás
       megindítását.
       A dömpingellenes eljárást azt követően indították meg, hogy a közösségi citromsav-
       termelés jelentős részét képviselő közösségi gyártó nevében az Európai Vegyipari
       Tanács (CEFIC) 2007. július 23-án panaszt nyújtott be, amelyben bizonyítékkal
       szolgált a dömpingre és az ebből eredő anyagi kárra vonatkozóan.
       2008. június 3-án a 488/2008/EK rendelettel a Bizottság ideiglenes dömpingellenes
       vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó citromsav közösségi behozatalára.
       A tanácsi rendeletre vonatkozó mellékelt bizottsági javaslat a végleges
       következtetéseket tartalmazza a dömping, a kár, az okozati viszony és a közösségi
       érdek tekintetében.
       A tagállamokkal a dömpingellenes bizottsági ülések során, 2008. október 14-én
       konzultáltak. 12 tagállam támogatta a javasolt intézkedést, 5 ellenezte, 10 pedig
       tartózkodott.
       Ezért a Bizottság azt javasolja, hogy a Tanács fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot,
       és a rendeletet legkésőbb 2008. december 3-ig hirdesse ki az Európai Unió Hivatalos
       Lapjában.
       • Jogalap
   310
       A legutóbb a 2005. december 23-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az
       Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt
       behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi
       rendelet
       • A szubszidiaritás elve
   329
       A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ezért
       nem alkalmazható.
       • Az arányosság elve
       A javaslat a következők miatt eleget tesz az arányosság elvének:
   331
       A fent említett alaprendelet meghatározza az intézkedések jellegét, és nem hagy teret
       nemzeti döntésnek.
   332
       Nem szükséges annak feltüntetése, hogyan csökkentsék a lehető legkisebbre a
       Közösséget, a nemzeti kormányokat, a regionális és helyi hatóságokat, a gazdasági
       szereplőket és a polgárokat sújtó pénzügyi és adminisztratív terhet, illetve hogy e teher
       milyen mértékben legyen arányos a javaslat célkitűzésével.
       • Az eszközök megválasztása
   341
       Javasolt eszköz: rendelet.
HU                                             3                                                 HU
 ---pagebreak---    342
       Más eszközök nem lennének alkalmasak a következő ok(ok) miatt:
       A fent említett alaprendelet nem kínál fel más választási lehetőséget.
   4.   KÖLTSÉGVETÉSI VONZAT
   409
       A javaslatnak nincs hatása a Közösség költségvetésére.
HU                                             4                              HU
 ---pagebreak---                                                   Javaslat:
                                  A TANÁCS …/…/EK RENDELETE
        a Kínai Népköztársaságból származó citromsav behozatalára vonatkozó végleges
      dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vámok végleges beszedéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt
   behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre1
   (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,
   tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság által
   benyújtott javaslatra,
   mivel:
                                  A. IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK
   (1)     2007. szeptember 4-én a Bizottság értesítést2 tett közzé a Kínai Népköztársaságból (a
           továbbiakban: Kína) származó citromsav Közösségbe történő behozatalára vonatkozó
           dömpingellenes eljárás megindításáról. 2008. június 3-án a Bizottság a 488/2008/EK
           rendelettel3 (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) a Kínából származó citromsav
           behozatalára ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki.
   (2)     Megjegyzendő, hogy az eljárást az Európai Vegyipari Tanács (CEFIC) (a
           továbbiakban: panaszos) által a teljes közösségi termelés jelentős hányadát, ez esetben
           több mint 25 %-át jelentő gyártó nevében benyújtott panasz alapján indították meg.
   (3)     Az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdésének megfelelően a dömping és a kár
           vizsgálata a 2006. július 1-jétől 2007. június 30-ig terjedő időszakra (a továbbiakban:
           vizsgálati időszak vagy VI) vonatkozott. A kárfelmérés szempontjából lényeges
           tendenciák kimutatása céljából a Bizottság a 2004. január 1-jétől a vizsgálati időszak
           végéig tartó periódus (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) adatait elemezte.
                                 B. AZ ELJÁRÁS TOVÁBBI MENETE
   1
           HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.)
           módosított rendelet.
   2
           HL C 205., 2007.9.4., 14. o.
   3
           HL L143, 2008.6.3., 13. o.
HU                                                    5                                                      HU
 ---pagebreak---    (4) A Kínából származó citromsav behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes
       vám kivetését követően több érdekelt fél írásban észrevételeket nyújtott be.
       Amennyiben a felek kérelmezték, lehetőséget kaptak szóbeli meghallgatásra is.
   (5) A Bizottság folytatta a végleges megállapításokhoz szükségesnek ítélt információk
       feltárását és ellenőrzését. A Bizottság különösen a közösségi érdek szempontjait
       vizsgálta behatóan. Ezzel összefüggésben az ideiglenes intézkedések elrendelését
       követően egy kiegészítő ellenőrző látogatásra került sor a citromsavat felhasználó
       következő vállalatnál:
         –     Reckitt-Benckiser Corporate Services Ltd, Slough, Egyesült Királyság és
               Nowy Dwor, Lengyelország.
         Ezen túlmenően, amint azt az alábbi (11) preambulumbekezdés részletesen tárgyalja,
         a következő exportáló gyártók telephelyén tartottak ellenőrző látogatásokat:
         –     Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd. (a továbbiakban: Laiwu Taihe), Laiwu
               City, Shandong tartomány,
         –     Weifang Ensign Industry Co. Ltd. (a továbbiakban: Weifang Ensign), Changle
               City, Shandong tartomány.
   (6) Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról a főbb tényekről és szempontokról,
       amelyek alapján a Kínából származó citromsav behozatalára végleges dömpingellenes
       vám kivetését és az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését
       kívánták javasolni. A felek lehetőséget kaptak továbbá arra, hogy a nyilvánosságra
       hozatalt követően adott határidőn belül előterjesztéseket nyújthassanak be.
   (7) Az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket figyelembe vették,
       és adott esetben a megállapításokat azoknak megfelelően módosították.
                             C. AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSA,
                  AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
   (8) Az egyik exportáló gyártó megismételte állítását, mely szerint a panasz nyilvánosságra
       hozott változata nem tartalmazott a közösségi ágazatot ért kárra vonatkozóan első
       látásra elfogadható (prima facie) bizonyítékot, ami megakadályozta az érdekelt feleket
       abban, hogy a védelemhez való jogukat gyakorolják. Az említett exportáló gyártó
       szerint az eljárást nem lett volna szabad megindítani a panaszban szereplő bizonyíték
       elégtelen jellege miatt. E tekintetben megjegyzendő, hogy a panasz nyilvánosságra
       hozott változata tartalmazta az alapvető bizonyítékokat és a bizalmas megjelöléssel
       összegyűjtött adatok nem bizalmas összefoglalóját, annak érdekében, hogy az érdekelt
       felek az eljárás során végig gyakorolhassák a védelemhez való jogukat. Ezt az érvet
       ennek megfelelően el kell utasítani.
   (9) Néhány érdekelt fél azzal érvelt, hogy az érintett termék, ahogy azt az ideiglenes
       rendelet (16) preambulumbekezdése meghatározza, illetve a hasonló termék –
       ellentétben az ideiglenes rendelet (18) preambulumbekezdésben foglalt
       megállapítással – nem azonosak, mivel nem egyeznek fizikai és kémiai jellemzőik,
       továbbá e kettőt nem ugyanarra a célra használják. Ez utóbbi érdekelt felek szerint az
       ideiglenes rendelet (18) preambulumbekezdésében szereplő állítás nem veszi
       figyelembe a vizsgálat során felhozott érveket, és ellentmond a Bizottság által az
HU                                             6                                                HU
 ---pagebreak---         áralákínálás mértékének kiszámításakor az érintett termék bizonyos mennyiségének az
        Unióba történő megérkezése utáni szétválasztása kapcsán alkalmazott kiigazításnak.
        Először is megjegyzendő, hogy a vizsgálat kimutatta, az érintett terméket és a hasonló
        terméket alapvetően ugyanazokra a célokra használják, azaz főként háztartási
        tisztítószerként (automata mosogatógépekbe mosószerek, tisztítószerek, vízlágyítók)
        valamint élelmiszerekhez és italokhoz adalékanyagként, továbbá a személyi
        higiéné/kozmetikai szerek esetében is. Azt az állítást, miszerint az érintett terméket a
        gyakorlatban a szaga és/vagy színe miatt bizonyos felhasználók nem használják
        tisztítószerek, élelmiszerek vagy italok gyártásához, nem támasztották alá
        bizonyítékkal. A vizsgálat kimutatta, hogy az alkalmazásoknak mindössze egyetlen
        köre, azaz a gyógyszeripari felhasználás esetében használnak kizárólag európai
        citromsavat a szükséges speciális megfelelési teszt költsége miatt. Mivel a
        gyógyszeripar a felhasználók összes forgalmának csak csekély hányadát teszi ki, a
        megfelelési teszt elvégzését nem tekintették gazdaságilag indokolható üzleti
        döntésnek. Másodszor, nincs ellentmondás az ideiglenes rendelkezés (64)
        preambulumbekezdésében említett, az áralákínálás mértékének kiszámításakor az
        érintett termék bizonyos mennyiségének az Unióba történő megérkezése utáni
        szétválasztása kapcsán alkalmazott kiigazítás, valamint azon állítás között, hogy a két
        termék hasonló, mivel elégséges az a tény, hogy az érintett és a hasonló termék
        alapvető kémiai, fizikai és technikai jellemzői azonosak, illetve alapvető
        felhasználásuk is azonos. Megjegyezendő továbbá, hogy a csomósodás nem a kínai
        termék sajátosságai miatt fordul elő, hanem azért, mert minden citromsav, tekintet
        nélkül az eredetére, kémiai összetételénél fogva hajlamos a csomósodásra, amikor
        nedves környezetben van, vagy hőmérsékletingadozásnak teszik ki. Mivel
        természetesen csak az érintett termék kerül hosszabb ideig nedves környezetbe és
        hőmérsékletingadozásnak kitett helyzetbe az EU-ba történő szállítása során, a
        probléma főként – de nem kizárólag – azt érinti. Ennélfogva a kiigazítás mindössze azt
        veszi figyelembe, hogy a szétválasztás főként az érintett termék esetében jelent
        további költséget, mivel a csomósodás által érintett mennyiségeket a továbbértékesítés
        előtt vagy szétválasztják (összetörve és megszitálva vagy elfolyósítva a csomósodott
        terméket), vagy árengedménnyel értékesítik. Ezen az alapon a felvetést el kell
        utasítani.
   (10) A fentiek alapján végérvényesen arra lehet következtetni, hogy az érintett termék és az
        analóg országban, vagyis Kanadában termelt és eladott citromsav, valamint a
        közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon termelt és eladott termék az
        alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése és az ideiglenes rendelet (15)–(17)
        preambulumbekezdésének értelmében hasonló.
                                        D. DÖMPING
          1.     Általános háttér
   (11) A vizsgálat ideiglenes szakaszában a piacgazdasági elbánásra, illetve egyéni elbánásra
        irányuló kérelmeket minden ismert exportáló gyártó esetében megvizsgáltak. Az
        exportáló gyártók közül csak kevesen kerültek bele a mintába, és egyetlen vállalat
        esetében folytattak egyéni vizsgálatot. Az ideiglenes rendelethez fűzött
        észrevételeikben több érdekelt jelezte, hogy e megközelítésnek hiányosságai vannak.
        Az ügyet ennélfogva újra átgondolták, és annak a ténynek a fényében is, hogy az adott
        ügy körülményei között lehetővé vált – például a rendelkezésre álló forrásoknak
        köszönhetően – a megfelelően megvizsgálható vállalatok számát megnövelni, végül
HU                                             7                                                 HU
 ---pagebreak---         úgy döntöttek, hogy a mintavételi eljárást nem alkalmazzák. Mivel minden
        együttműködő vállalat megkapta legalább az egyéni bánásmódot az ideiglenes
        szakaszban, mindegyikük esetében egyéni vámtételt kell meghatározni. Ennek
        következtében három, a mintában nem szereplő vagy az ideiglenes szakaszban egyéni
        vizsgálat alá vont vállalatot kérdőíves válaszadásra kértek fel. A kérdőívre azonban a
        felkértek közül csak két vállalat válaszolt. A harmadik vállalat nem nyújtott be
        kérdőíves választ, és a továbbiakban nem vizsgálták.
          2. Piacgazdasági elbánás
   (12) Az ideiglenes rendelet (27) preambulumbekezdésében hivatkozott vállalat azt
        hangoztatta, hogy az ugyanazon preambulumbekezdésben említett támogatást nem az
        érintett termékre kapta, illetve a bérleti díj meg nem fizetését a csoporton belüli, a
        fizetendő bérleti díjért cserébe történő nyereségbeszámításra vonatkozó
        magánmegegyezés indokolta. Az ügyre vonatkozó bármely új információ hiányában
        azonban, illetve a bérleti díjra vonatkozó, említett könyvelési gyakorlat torzító hatása
        fényében az e vállalatra vonatkozó következtetések változatlanok maradnak és
        megerősítést nyernek.
   (13) Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az ideiglenes rendelet (25)
        preambulumbekezdésében említett egyik vállalatcsoport azt állította, hogy részletes
        pénzügyi elemzés alapján kapott kölcsönt az egyik banktól, miután magas
        hitelbesorolást ért el. A tény azonban, hogy a bank hivatalos elemzést végzett és
        magas hitelbesorolást adott, nem zárja ki azt a tényt, hogy a szóban forgó vállalat
        garanciákat nyújtott más vállalatoknak annak ellenére, hogy saját befektetett eszközei
        többségét jelzáloggal terhelte, sem azt, hogy a szóban forgó vállalatnak nyújtott
        kölcsönöket – amint az kiderült – állami befolyás alatt álló bank nyújtotta. Éppen ezért
        az erre a vállalatra vonatkozó következtetések változatlanok maradnak és megerősítést
        nyernek.
   (14) Az ideiglenes rendelet (26) preambulumbekezdésében említett egyik vállalat
        hangsúlyozta, hogy hátrányos helyzetbe hozta az a tény, hogy többségi részvényese jó
        áron földhasználati jogot szerzett és aztán ezt újraértékeltette a piaci árak alakulásának
        függvényében. Mindazonáltal a beszerzési ár és a későbbi értékelések közötti hatalmas
        különbséget (1000–2000 %) nem tudták megmagyarázni. A földhasználati jog
        beszerzésére és az azt követő értékelésre vonatkozó bármely új információ hiányában,
        valamint a jelentős mértékben a piaci ár alatti eszközbeszerzés következtében a
        vállalat által szerzett előny fényében az erre a vállalatra vonatkozó következtetések
        változatlanok maradnak és megerősítést nyernek.
   (15) A piacgazdasági elbánásra vonatkozó megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet
        (25)–(30) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
          3. Egyéni elbánás
   (16) Azon öt vállalat vagy vállalatcsoport közül, amelyeknek nem adták meg a
        piacgazdasági elbánást, valamennyi teljesítette a 9. cikk (5) bekezdésében szereplő
        összes kritériumot, és egyéni elbánásban részesült. Egy vállalat, amely ideiglenes
        egyéni elbánásban részesült, a továbbiakban beszüntette az együttműködést, ezért
        végül nem kapott egyéni elbánást (lásd a (11) és (34) preambulumbekezdéseket).
HU                                              8                                                  HU
 ---pagebreak---           4. Rendes érték
   (17) Amint azt a fenti (11) preambulumbekezdés kifejti, az ideiglenes rendelethez fűzött
        észrevételeket követően úgy döntöttek, hogy a mintavételi eljárást nem alkalmazzák,
        és a három, a mintavételkor be nem válogatott vagy az ideiglenes szakaszban egyéni
        vizsgálatban érintett vállalatot felkérték, hogy töltsön ki kérdőívet. A rendes értéket e
        vállalatok közül egy (a Laiwu Taihe) esetében határozták meg, amelyik piacgazdasági
        elbánásban részesült, és amelyik benyújtotta válaszát a kérdőívre.
          4.1. Vállalatok, illetve vállalatcsoportok, melyek megkaphatták a piacgazdasági
                elbánást
   (18) Mivel az egyetlen vállalat, amelyik piacgazdasági elbánásban részesülhetett volna, és
        amely az ideiglenes szakaszban egyéni vizsgálat tárgyát képezte, nem nyújtott be
        észrevételeket a rendes értékre vonatkozóan, az ideiglenes rendelet (25)–(30)
        preambulumbekezdései megerősítést nyernek.
   (19) Azt az egyetlen vállalatot illetően, amelyik piacgazdasági elbánásban részesült (Laiwu
        Taihe), és amely a fenti (11) preambulumbekezdésben kifejtett okból további vizsgálat
        tárgyát képezte, először is ellenőrizték, vajon a vállalat hasonló termékből
        megvalósított teljes belföldi értékesítése reprezentatív volt-e az alaprendelet 2.
        cikkének (2) bekezdése értelmében. Az érintett termékből megvalósított belföldi
        értékesítés valamivel a hasonló termék Közösségbe irányuló exportjának 5 %-a alatt
        volt. Egy ilyen alacsony arány azonban elégséges mértékű ahhoz, hogy megfelelő
        összehasonlításra lehetőséget nyújtson, és a hasonló termék belföldi értékesítése
        reprezentatívnak tekinthető, figyelembe véve a szóban forgó vállalat összes belföldi
        értékesítését. Ennélfogva az említett értékeket felhasználták a rendes érték
        megállapításához.
   (20) A Laiwu Taihe által a Közösségbe exportált minden egyes terméktípusa esetében
        megállapították, a belföldi piacon értékesítettek-e azzal közvetlenül összehasonlítható
        terméktípust. A Bizottság akkor tekintette közvetlenül összehasonlíthatónak a
        terméktípusokat, amikor ugyanaz a termékek típusa (amit a kémiai összetétel határoz
        meg), összehasonlítható a granulálásuk és a csomagolásuk. Megállapítást nyert, hogy a
        Közösségbe exportált terméktípusok közül csak egy esetében található a belföldi
        piacon értékesített, az előbbivel közvetlenül összehasonlítható terméktípus.
   (21) A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az említett terméktípus esetében a
        belföldi értékesítések az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a rendes
        kereskedelmi forgalom keretében megvalósulónak tekinthetők-e. Megállapítást nyert,
        hogy a vizsgálati időszakban sor került az említett terméktípus független
        fogyasztóknak, tehát a rendes kereskedelmi forgalom keretében történő nyereséges
        értékesítésére.
   (22) Mivel az említett terméktípus nyereséges értékesítéseinek mennyisége a terméktípus
        teljes értékesítési mennyiségének 80%-át vagy annál kevesebbet jelentett, a rendes
        értéket a tényleges belföldi ár alapján számították ki, kizárólag az említett terméktípus
        nyereséges eladásainak súlyozott átlagát véve alapul.
HU                                               9                                                HU
 ---pagebreak---    (23) Mivel a Laiwu Taihe belföldi árai nem használhatók ahhoz, hogy meghatározzák a
        rendes értéket a többi terméktípus esetében, a rendes értéket az alaprendelet 2.
        cikkének (3) bekezdése szerint számították ki.
   (24) A rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdése alapján történő kiszámítása
        során az értékesítési, általános és igazgatási költségek és a nyereség összege az
        alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének bevezető részével összhangban a Laiwu Taihe
        hasonló termékének termelésére és a rendes kereskedelmi forgalom során történő
        értékesítésre vonatkozó tényleges adatokon alapult.
          4.2. Vállalatok, illetve vállalatcsoportok, melyek nem kaphattak piacgazdasági
                 elbánást
   (25) Az ideiglenes rendelettel kapcsolatban megfogalmazott észrevételeikben néhány fél
        azt állította, hogy Kanada nem lehet megfelelő analóg ország, mivel az Egyesült
        Államok nemrégiben dömpingellenes eljárást indított a többek között Kanadából
        származó citromsav esetében. Alternatív analóg országként Thaiföld merült újra fel.
        Az elemzés ugyanakkor kimutatta, hogy míg a Kanadából származó citromsavra
        vonatkozó dömpingellenes intézkedések nem voltak hatályosak a vizsgálati időszak
        alatt, a Thaiföldről származó citromsavra vonatkozó dömpingellenes intézkedések már
        hatályosak voltak. Ez utóbbi intézkedéseket India foganatosította, és ezek 374,36
        USD/tonna tényleges dömpingellenes vám kivetését jelentették, amely csak 2007
        augusztusában járt le, azaz két hónappal a vizsgálati időszak vége után. Éppen ezért,
        figyelembe véve az ideiglenes rendelet (42) és (43) preambulumbekezdésében már
        említett érveket, valamint a tényt, hogy a Kanadából származó citromsavra vonatkozó,
        az Egyesült Államok által folytatott vizsgálat még folyamatban volt akkor, mikor jelen
        vizsgálat utolsó szakaszába lépett, a következtetés az volt, hogy semmi nem indokolja,
        hogy Kanada helyett inkább Thaiföldet válasszák analóg országnak.
   (26) Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban a piacgazdasági
        elbánásban nem részesülő, a fenti (11) preambulumbekezdésben említett exportáló
        gyártók esetében a rendes érték megállapítása az analóg országbeli árak vagy
        számtanilag képzett érték alapján történt.
          5.     Exportár
   (27) Azon két vállalat esetében, amelyeknél a fenti (11) preambulumbekezdésben kifejtett
        okokból további vizsgálatra volt szükség, az exportárat azonos módszertan alapján
        állapították meg, az ideiglenes rendelet (45)–(47) preambulumbekezdésében
        kifejtettek szerint.
   (28) Mivel semelyik vállalat nem nyújtott be észrevételeket az exportárra vonatkozóan, az
        ideiglenes rendelet (45)–(47) preambulumbekezdésében kifejtettek megerősítést
        nyertek.
          6.     Összehasonlítás
   (29) Az ideiglenes rendeletre és a végleges nyilvánosságra hozatalra vonatkozóan
        benyújtott észrevételeiben az egyik vállalatcsoport nem értett egyet a Kínában működő
        kereskedőn keresztül megvalósított értékesítés utáni fiktív jutalék levonásával, mivel a
        kereskedő szervesen a csoporthoz tartozott. Megállapítást nyert azonban, hogy a
HU                                             10                                                HU
 ---pagebreak---         kereskedő cég mégis független kereskedőként végezte feladatát, és a két vállalat
        gazdasági kapcsolatának eredménye az, ami a megbízó és ügynöke között áll fenn.
        Megállapítást nyert az is, hogy a kereskedő nem csak az azon vállalatok által gyártott
        termékekkel kereskedett, amelyekkel kapcsolatban állt, hanem független gyártók
        termékeivel is. Sőt, a szóban forgó vállalat közvetlenül értékesített vele kapcsolatban
        nem álló ügyfeleknek is. Ennélfogva a kifogást visszautasították, és az alaprendelet 2
        cikke (10) bekezdésének i) pontja alapján az értékesítési, általános és igazgatási
        költségeken, valamint a kapcsolatban nem álló importőrök nyereségén alapuló
        költségtérítést levonják.
   (30) Az ideiglenes rendeletre vonatkozóan benyújtott észrevételeiben az egyik exportáló
        gyártó azt kifogásolta, hogy a pénznemek átszámításával járó költséget figyelembe
        veszik, mivel az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének j) pontja alapján az
        exportőröknek 60 napot kell biztosítani a vizsgálati időszak alatti tartós
        árfolyammozgások figyelembevételére. E kifogás elfogadható volt, az exportáló
        gyártó esetében a dömpingkülönbözetet a megfelelő mértékben módosították.
   (31) Az ideiglenes rendeletben a levonás az exportárból az alaprendelet 2. cikke (10)
        bekezdésének b) pontja alapján az exportértékesítésre vonatkozó vissza nem térítendő
        HÉA figyelembe vételével történt. Az ideiglenes rendelethez fűzött észrevételeiben az
        egyik exportáló gyártó szerint az exportár ilyen jellegű kiigazítása helytelen, mivel az
        alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja csak a rendes értékre vonatkozik. El
        kell ismerni, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja alatti kiigazítás
        valóban csak a rendes érték kiszámítására vonatkozik. Valójában az exportárakból fent
        említett levonás jogos, és az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontja
        értelmében kell elvégezni. A panasz vizsgálata során kiderült, hogy gépelési hiba
        fordult elő a kérdéses vállalat esetében a kiigazítás kiszámolásakor, és ugyanez a hiba
        előfordult más vállalatok esetében is. E pontatlanságokat javították, és ez az említett
        vállalatok esetében korábban kiszámolt dömpingkülönbözet csekély mértékű
        csökkentéséhez vezetett.
   (32) Az előző preambulumbekezdésben említett állítás kivizsgálásakor kiderült, hogy a
        kiigazításra egy vállalat – az egyéni elbánásban részesülő vállalat – esetében nem
        került sor. Ezt is javították, és az említett vállalat esetében a dömpingkülönbözet
        összege csekély mértékben növekedett.
   (33) Egyéb, az összehasonlításra vonatkozó megjegyzés hiányában az ideiglenes rendelet
        fenti (30), (31) és (32) preambulumbekezdéseinek változásaitól eltekintve a (48)–(50)
        preambulumbekezdése megerősítést nyer.
          7.    Dömpingkülönbözet
   (34) Azon két vállalat esetében, amelyeknél a fenti (11) preambulumbekezdésben kifejtett
        okokból további vizsgálatra volt szükség, a dömpingkülönbözetet azonos módszertan
        alapján állapították meg, az ideiglenes rendelet (51) preambulumbekezdésében
        kifejtettek szerint. Azon vállalatot, amely nem nyújtotta be a kérdőívre adandó
        válaszokat és amelynél nem folytattak további vizsgálatot – ahogy azt a fenti (11)
        preambulumbekezdés kifejti –, az együttműködést megtagadó vállalatnak tekintették,
        így a megállapítások a rendelkezésre álló tényeken alapulnak, az alaprendelet 18.
        cikkének (1) bekezdése értelmében. Ebben az esetben, tekintettel az ideiglenes
        rendelet (19) preambulumbekezdésében említett kimagasló mértékű együttműködésre,
HU                                              11                                                HU
 ---pagebreak---         ez utóbbi vállalat esetében állapították meg a többi vállalathoz képest a legmagasabb
        mértékű dömpingkülönbözetet.
   (35) A többi vállalat esetében, amelyek egyéni vizsgálat tárgyát képezték, a
        dömpingkülönbözetet az ideiglenes szakaszban újraszámolták azzal a céllal, hogy a
        fenti (30), (31) és (32) preambulumbekezdésében említett pontatlanságokat
        kiküszöböljék. Ez az új számítás a dömpingkülönbözet csekély mértékű
        korrekciójához vezetett.
   (36) Egyéb új információ hiányában az ideiglenes rendeletnek az együttműködés mértékére
        vonatkozó (53) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
   (37) Ezen az alapon a közösségi határparitáson számított CIF-importár százalékaként
        kifejezett végleges dömpingkülönbözetek vám nélkül a következők:
                                                                                Végleges
                                       Vállalat
                                                                                dömpingkülönbözet
         Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd,                                              58,1 %
         DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd                                                    19,1 %
         RZBC Co., Ltd,                                                                59,8 %
         RZBC (Juxian) Co. Ltd.                                                        59,8 %
         TTCA Co., Ltd                                                                 57,1 %
         Yixing Union Biochemical Co. Ltd                                              55,7 %
         Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd                                               6,6 %
         Weifang Ensign Industry Co. Ltd                                               53,5 %
         Minden más vállalat                                                           59,8 %
                                         E.      A KÁR
          1.    A közösségi termelés és a közösségi gazdasági ágazat
   (38) Néhány érdekelt fél azt állította, hogy a vizsgálati időszak után a S.A. Citrique Belge
        N.V. leállította a termelését, és a vele kapcsolatban álló vállalattól (DSM Wuxi)
        importált érintett termékkel csak kereskedett, és azzal érvelt, hogy ezt figyelembe véve
        a Citrique Belge nem lehetne része a közösségi gazdasági ágazatnak. Ezt az állítást
        ugyanakkor nem támasztotta alá semmiféle bizonyíték, és a Citrique Belge által
        benyújtott adatok alapján az látszik, hogy a vállalat folytatta a termelést
   (39) Egy másik érdekelt fél amiatt is panaszt tett, hogy az ideiglenes rendelet (56)
        preambulumbekezdése csak a Citrique Belge-nek a hozzá kapcsolódó kínai vállalattól
        a vizsgálati időszak alatt származó behozatalát említette. Ez a fél azt állította, hogy a
        közösségi gazdasági ágazat minden vele kapcsolatban álló vagy kapcsolatban nem álló
HU                                              12                                                HU
 ---pagebreak---         kereskedelmi vállalaton keresztül megvalósított behozatala tendenciáját az érintett
        időszak egészére meg kellene adni, mivel a behozatal a közösségi termelés
        értékelésének, és ebből következően a kár meglétére irányuló következtetés
        levonásának egyik fontos tényezője. A vizsgálat valóban kimutatta, hogy az egész
        figyelembe vett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat behozatala jelentéktelen
        mértékű volt, azaz a termelés 1 % és 6 %-a között mozgott – az adatok bizalmas
        kezelése miatt csak értéktartományt lehet feltüntetni. Ennélfogva ezt az érvet vissza
        kell utasítani, és az ideiglenes rendelet (55)–(58) preambulumbekezdése megerősítést
        nyer.
          2.    Közösségi felhasználás
   (40) Mivel a közösségi felhasználás tekintetében új és megalapozott érvek nem érkeztek, az
        ideiglenes rendelet (59) és (60) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
          3.    Az érintett országból származó behozatal
          a) Az érintett behozatal mennyisége és piaci részesedése, importárak
   (41) A behozatali mennyiségekre, a piaci részesedésre és az árakra tekintettel új és
        megalapozott információ nem merült fel, ennélfogva az érintett behozatal
        mennyiségére és áraira vonatkozóan a bármely érintett fél által benyújtott kifogás vagy
        érv hiányában az ideiglenes rendelet (61)–(63) preambulumbekezdése megerősítést
        nyer.
          b) Áralákínálás
   (42) A vizsgálat ideiglenes szakaszában az érintett termék és a közösségi gazdasági ágazat
        által gyártott citromsav ugyanazon kereskedelmi szinten történő összehasonlítása
        érdekében a kapcsolatban nem álló kereskedelmi vállalatok esetében a felárat
        (beleértve az értékesítési, általános és igazgatási költségeket) kiigazították az
        áralákínálás kiszámításakor, és ezt kiegészítve a közösségi importőröknél az érintett
        termék bizonyos mennyiségének értékesítés előtti szétválasztása kapcsán felmerülő
        különleges kezelési költségek miatt is sor került kiigazításra. A kereskedelmi
        kiigazítás mértékére vonatkozó adatok kismértékű módosításából kifolyólag azonban a
        súlyozott átlagos áralákínálási különbözetet, amelyet 17,42 %-nak számoltak ki, végül
        16,54 %-ra csökkentették.
   (43) A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik közösségi gyártó azt állította,
        hogy a kereskedelem szintjének kiigazítását a közösségi gazdasági ágazat értékesítése
        esetében is el kellene végezni, azaz figyelembe kellene venni a kereskedők közvetítése
        útján megvalósított értékesítéseket is. E tekintetben megjegyzendő, hogy a
        kereskedelem szintjének kiigazítását a közösségi gazdasági ágazat értékesítési árai
        tekintetében az érintett termék importáraival történő összehasonlítást megelőzően
        elvégezték.
   (44) Ugyanezen közösségi gyártó azt is kérte, hogy az érintett termék bizonyos
        mennyiségének értékesítés előtti szétválasztása kapcsán felmerülő különleges kezelési
        költségek miatti kiigazításának a hasonló termékre is kellene vonatkoznia. E kérést
        azonban nem támasztotta alá a szóban forgó közösségi gyártónál felmerülő különleges
        kezelési költségekre vonatkozó adat, ennélfogva ez az érv nem volt elfogadható. A
HU                                              13                                              HU
 ---pagebreak---         fentiekre tekintettel az ideiglenes rendelet (64) preambulumbekezdése megerősítést
        nyer.
          4. A közösségi gazdasági ágazat helyzete
          a) Általános helyzet
   (45) Néhány érdekelt fél azt állította, hogy a Bizottság nem elemezte elég alaposan a
        kármutatókat, és ily módon nem állapított meg tényleges és részletes kapcsolatot a
        közösségi gazdasági ágazat helyzete és a kínai import között. Különösen azt
        kifogásolták, hogy bizonyos kármutatók pozitív alakulásának értékelése elmaradt.
        Megjegyzendő, hogy még abban az esetben is, ha megfigyelhető bizonyos kármutatók
        pozitív alakulása, amit az ideiglenes rendelet (79) preambulumbekezdése el is ismert,
        az összkép a közösségi gazdasági ágazat helyzetének romlását mutatja. A termelés, a
        termelési kapacitás, a kapacitáskihasználás, az értékesítés volumene és az egységár
        szintjének mérsékelt javulása, valamint a megnövekedett költséghatékonyság, amit az
        ideiglenes rendelet (76) preambulumbekezdésében leírt, tükrözi a közösségi gyártók
        arra irányuló erőfeszítéseit, hogy versenyképesek maradjanak a figyelembe vett
        időszak alatt, és részesülhessenek a megnövekedett fogyasztásból. Mindazonáltal –
        amint az kitűnik az ideiglenes rendelet (68) preambulumbekezdéséből –, az említett
        erőfeszítések ellenére a közösségi gazdasági ágazat 5 százalékpontot vesztett a piaci
        részesedéséből (azaz piaci részesedése 54 %-ról 49 %-ra csökkent), amit nagyrészt az
        alacsony árszintű kínai dömpingelt behozatal hatása okozott. Súlyosbító körülmény és
        szintén említésre került, hogy a közösségi gazdasági ágazat joggal számított arra, hogy
        a 2004-ben bezáró közösségi, citromsavat gyártó három közösségi vállalat piaci
        részesedéséből valamennyit megszerez. Ezzel ellentétben azonban a közösségi
        gazdasági ágazat sem a három bezáró vállalat vevőit nem tudta átvenni, sem a
        megnövekedett fogyasztásból nem származott előnye. A piaci részesedés terén
        elszenvedett jelentős mértékű veszteség, együtt a nyilvánvalóan romló pénzügyi
        mutatókkal, így például a nyereségesség, a beruházások megtérülése és a
        pénzforgalom mutatóival, azt jelzi, hogy a közösségi gazdasági ágazat általános
        helyzete a figyelembe vett időszak alatt romlott, és a vizsgálati időszak alatt a
        legrosszabbnak mutatkozott. Ehhez hozzájárul az is, hogy a készletek csökkenését
        ebben az esetben nem lehet a közösségi gazdasági ágazat helyzetének pozitív
        mutatójaként értékelni, mivel nem tekinthető mérvadó adatnak, figyelembe véve a
        termék természetét, amely nem teszi lehetővé a hosszú távú raktározást.
          b) Beruházások és a tőkebevonási képesség
   (46) Egy érdekelt fél azt állította, hogy a beruházások e területen nem állandóak, hanem
        bizonyos beruházási ciklusokat követnek. Míg nyilvánvaló, hogy rendes piaci
        feltételek között sem elvárható, hogy minden évben sor kerüljön jelentős
        beruházásokra, az a tény, hogy az egész időszak alatt a két fennmaradó közösségi
        gyártó egyike sem vitt végbe semmilyen jelentős beruházást, annak jeleként
        értelmezhető, hogy az alacsony nyereségesség (ami 2006-ban veszteségességbe fordult
        át) nem tett lehetővé semmiféle jelentős beruházást. Ennélfogva úgy tekinthető, hogy a
        beruházás ténye ebben az esetben különösen mérvadó kármutató.
   (47) Végezetül a közösségi gyártók tőkebevonási képességét kell vizsgálni. E tekintetben a
        vizsgálat kimutatta, hogy mindkét közösségi gyártónak nehézséget okozott a
        tőkebevonás, a romló citromsav-értékesítési körülmények miatt.
HU                                             14                                               HU
 ---pagebreak---    (48) Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a panaszos képes volt tőkét bevonni egy másik
        termék esetében, amit bizonyít, hogy 2007 februárjában új glukózgyár építését
        jelentette be. E tekintetben megjegyzendő, hogy a vizsgálat hatálya arra korlátozódott,
        hogy a szóban forgó termékre, azaz a citromsavra vonatkozóan milyen a tőkebevonási
        képesség, amiről bebizonyosodott, hogy a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi
        helyzete negatívan befolyásolta.
   (49) A fentiek alapján az ideiglenes rendeletnek a közösségi gazdasági ágazat beruházására
        vonatkozó (72) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
          c) Nyereségesség és a beruházások megtérülése
   (50) Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az ideiglenes rendelet (73)
        preambulumbekezdésében szereplő megállapítások nem egyeztethetők össze a két
        közösségi gyártó könyvelésével, különösen, mert egyik elszámolása sem mutatja a
        rendkívüli szerkezetátalakítási költséget. E tekintetben megjegyzendő, hogy a
        figyelembe vett időszak alatt a közösségi gyártók egyikének kimagasló eredményét
        nagy mértékben befolyásolták a szerkezetátalakításra tett erőfeszítései, ami a
        könyvelésében vagy költségként, vagy bevételként jelent meg attól függően, hogy a
        céltartalék hozzáadásáról vagy felszabadításáról van szó, valamint befolyásolták a
        svájci anyavállalatnak kifizetett jogdíjak. Ennélfogva úgy tekintették, helyénvaló volt
        a kárelemzéskor inkább a működési eredményt venni alapul, mint a nettó hasznot.
   (51) Ugyanez a fél azt is állította, hogy a versenyellenes magatartásért 2005-ben mindkét
        közösségi gyártó anyavállalatára kiszabott bírság befolyásolhatta a közösségi
        gazdasági ágazat nyereségességi helyzetét. A bírságból származó bármely (mind a
        céltartalékot felhasználó, illetve növelő) hatást a különleges eredmény kategóriában
        könyvelték el. Amint azt az előző preambulumbekezdés kifejti, ebben az eljárásban
        kármutatóként a működési eredményt vették alapul. Éppen ezért a közösségi gyártókra
        kivetett bírság nem befolyásolhatta a nyereségek helyzetét a kárelemzéskor. Ezen
        túlmenően megjegyzendő, hogy a közösségi gazdasági ágazat 2006-tól kezdődően a
        vizsgálati időszak végéig veszteséges volt. Ennélfogva az ideiglenes rendeletben leírt
        tendenciák végleges megerősítést nyernek.
   (52) Több érdekelt fél is ellentmondást jelzett a nyereségesség tendenciája és a beruházások
        megtérülése között. Valóban, ellentétben a nyereségességgel, amit a hasonló termék
        kapcsolatban nem álló vásárlóknak történő értékesítéséből származó működési
        eredmény alapján határoztak meg az említett értékesítés forgalmának bizonyos
        százalékában, a beruházások megtérülése a beruházások nettó könyv szerinti értékének
        százalékában volt kifejezve. Annak érdekében, hogy valamennyi kármutató
        kiszámítása összhangban legyen egymással, felülvizsgálták a beruházások
        megtérülésének kiszámítását, a beruházások nettó könyv szerinti értékének
        százalékában kifejezett működési nyereség alapján. A módosított számadatok a
        következők:
                                      2004            2005            2006          Vizsgálati
                                                                                időszak
           Az összberuházás            100             148            -147             -207
          megtérülése (index)
HU                                              15                                              HU
 ---pagebreak---    (53) A javított adatok ugyanakkor ugyanazt a tendenciát mutatják, mint a korábbiak, így
        nem módosítják az ideiglenes rendelet (74) preambulumbekezdésében szereplő
        következtetést, amely ezúton megerősítést nyer.
          5. A kárra vonatkozó következtetés
   (54) A termelésre, értékesítési mennyiségre, piaci részesedésre, értékesítési egységárra,
        készletekre, pénzforgalomra, foglalkoztatásra, termelékenységre, bérekre és a
        dömpingkülönbözet nagyságára vonatkozó új és megalapozott információk, illetve
        érvek hiányában az ideiglenes rendelet (66)–(71), (73), valamint (75)–(78)
        preambulumbekezdése végleges megerősítést nyer. Ezen túlmenően a beruházások
        megtérülésére vonatkozó javított számadatok nem módosítják az ideiglenes rendelet
        (73)–(74) preambulumbekezdéseiben leírt tendenciát. Ennélfogva tekintettel a
        nyilvánvalóan romló pénzügyi mutatókra, mint például a nyereségesség, a
        beruházások megtérülése és a pénzforgalom, amit a piaci részesedés terén elszenvedett
        jelentős veszteség kísért, az ideiglenes rendelet (81) preambulumbekezdésében arra
        vonatkozóan lefektetett következtetés, hogy a közösségi gazdasági ágazat jelentős kárt
        szenvedett, végleg megerősítést nyer.
                             F.     OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
          1. A dömpingelt behozatal hatása
   (55) A fenti (42) preambulumbekezdésben említettek szerint végleg levonható az a
        következtetés, hogy a vizsgálati időszak alatt a Kínából származó behozatal átlagárai
        alákínáltak a közösségi gazdasági ágazat átlagárainak. A számítások csekély mértékű
        felülvizsgálatát követően az átlagos áralákínálási különbözet 16,54 %-nak bizonyult.
        Ez a csekély mértékű csökkentés nem módosítja az ideiglenes rendelet (83)–(85)
        preambulumbekezdésében ismertetett, a dömpingelt behozatal hatásával kapcsolatos
        megállapításokat, amelyek megerősítést nyernek.
          2. Egyéb tényezők hatása
          a) A közösségi gazdasági ágazat által önmagának okozott kár
   (56) Néhány importőr azt állította, hogy a közösségi gazdasági ágazat önmagának okozta a
        kárt, mivel az „inkább-ár-mint-mennyiség” stratégiáját követte, azaz inkább csak a
        piac felső szegmensét szolgálta ki, nem termelve és értékesítve az alsó szegmensben.
        Ugyanezen importőrök szerint ennek következménye az volt, hogy a közösségi
        gazdasági ágazat nem húzhatott hasznot az alsó szegmensben a citromsav iránt
        jelentkező megnövekedett keresletből, és ily módon piaci részesedést vesztett,
        valamint romlott pénzügyi teljesítménye. A vizsgálat ugyanakkor azt mutatta ki, hogy
        mind az érintett termék, mind a hasonló termék felhasználása alapvetően azonos, és
        ugyanazokban a szegmensekben versenyeznek (lásd a (9) preambulumbekezdést),
        kivéve az európai citromsavpiac kis hányadát jelentő egyetlen piaci rést, amelyet eddig
        egyedül a közösségi gazdasági ágazat látott el. A vizsgálat tehát mégis azt állapította
        meg, hogy a közösségi gazdasági ágazat jelen volt a piac alsó szegmensében is. Ezt az
        érvet ennek megfelelően el kell utasítani.
   (57) Ezen túlmenően néhány érdekelt fél úgy vélte, hogy a beruházások hiánya a
        figyelembe vett időszak, és különösen azon évek alatt, amikor a közösségi gazdasági
HU                                             16                                               HU
 ---pagebreak---         ágazat jobb eredményeket ért el, azaz 2004–2005 során, hozzájárult a piaci
        részesedésvesztéshez, és ebből következően az ágazat helyzetének romlásához. A
        vizsgálat kimutatta, hogy a közösségi gazdasági ágazat nem működött teljes
        kapacitásával, valamint hogy kapacitáskihasználása az érintett időszak során stabil
        volt. Ennélfogva termelésnövekedésre további beruházás nélkül erősebb kereslet
        esetében lett volna lehetőség. Ezen túlmenően, mivel a közösségi gazdasági ágazat
        nyereségessége elégtelen volt, azaz a célzott nyereség alatt teljesített a figyelembe vett
        időszak alatt, sőt, veszteségbe fordult át, úgy tekinthető, hogy gazdaságilag
        indokolható üzleti döntés volt nem beruházni jelentős összegeket a hasonló termék
        gyártásába. Az érv ennélfogva nem meggyőző, és ennek megfelelően el kell utasítani.
          b)    A nyersanyagok költségeinek emelkedése, emelkedő energiaárak
   (58) Majdnem valamennyi érdekelt fél megismételte arra vonatkozó állítását, hogy a
        megállapított kár a cukorpiac reformja és a termelési visszatérítés ebből következő
        2006-os eltörlése és/vagy az emelkedő energiaárak következménye.
   (59) Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az egyik közösségi gyártó 2007-re vonatkozó
        éves jelentésében az állt, hogy a rendelkezésre álló nyersanyag korlátozott volt az
        európai cukorpiaci rendszer miatt, ami magasabb költségeket eredményezett. E
        tekintetben megjegyzendő, hogy az említett közösségi gyártó nem cukrot használ fő
        nyersanyagként, hanem melaszt, ahogy azt az ideiglenes rendelet (89)
        preambulumbekezdése is kifejti, és az soha nem volt termelési visszatérítés tárgya. A
        melasz költségének emelkedése azonban nem volt mérvadó, csak a cukor világpiaci
        árának emelkedését követte. A másik közösségi gyártó helyzetét illetően pedig, amit
        az ideiglenes rendelet (90)–(94) preambulumbekezdése részletesen bemutat, nem
        érkezett új vagy megalapozott információ vagy érv. A (93) preambulumbekezdése
        általános megállapítása tehát, miszerint a cukorpiac reformja nem gyakorolt jelentős
        hatást a közösségi gazdasági ágazat költséghelyzetére, megerősítést nyer.
   (60) Ugyanez az érdekelt fél azt is állította, hogy mégis van összefüggés a cukorárak és a
        bioüzemanyag-termelés között, ahogy azt a Bizottság „Az élelmiszerár-válság okai”
        című tanulmánya4 is elismerte. E tekintetben megjegyzendő, hogy a Bizottság, amint
        azt már az ideiglenes rendelet (98) preambulumbekezdése is kifejti, hozzáfért a két
        közösségi gyártó költségeire vonatkozó adataihoz, tehát lehetősége volt a
        nyersanyagok tényleges költségeit mindkét közösségi gyártó esetében értékelni a
        citromsav gyártása szempontjából. A cukorárak és a bioüzemanyag-gyártás közötti
        minden összefüggést tehát megvizsgáltak és figyelembe vettek az uniós cukorpiac
        reformja, valamint a növekvő bioüzemanyag-termelés által gyakorolt hatásokra
        vonatkozó elemzés során. Ezek alapján levonható a következtetés, és végleges
        megerősítést nyer, hogy e tényezők a megállapított, a közösségi gazdasági ágazat által
        elszenvedett kárra nem gyakoroltak jelentős hatást.
   (61) Ezen túlmenően meg kell állapítani, hogy a melaszra, cukorra vagy glukózra vagy
        energiára vonatkozó bármely költségnövekedés, amit az ideiglenes rendelet elismert
        (lásd a (93) és a (96) preambulumbekezdést), nem a közösségi gazdasági ágazat által
        elszenvedett kár forrásai, mivel rendes piaci körülmények között a közösségi
   4
        Európai Bizottság „Az élelmiszerár-válság okai: cukor”(The Causes of the Food Price Crisis: Sugar),
        2008. május 20, http://ec.europa.eu/agriculture/analysis/perspec/foodprice/sugar_en.pdf.
HU                                                     17                                                   HU
 ---pagebreak---         gazdasági ágazat e költségnövekedést bizonyos mértékben átháríthatta volna a vevőire.
        A vizsgálat azonban kimutatta, hogy egyre növekedett a dömpingelt behozatal
        mértéke, ami alákínált a közösségi gazdasági ágazat eladási árainak. Ily módon, ahogy
        azt az ideiglenes rendelet (84) preambulumbekezdése is kifejti, árleszorítás jellemezte
        a piacot, és a közösségi gazdasági ágazat költségnövekedésének csak töredékét tudta
        vevőire áthárítani, ami oda vezetett, hogy pénzügyi helyzete romlott, majd később
        piaci részesedéséből is vesztett.
   (62) Végezetül meg kell említeni, hogy a vizsgálat kimutatta a kínai citromsavgyártás
        költségeinek növekedését is. A megnövekedett költségek ugyanakkor nem jelentettek
        magasabb eladási árakat, sőt, épp ellenkezőleg, az egységnyi eladási ár 6
        százalékponttal csökkent a figyelembe vett időszak alatt, amint azt az ideiglenes
        rendelet (63) preambulumbekezdése kimutatta.
   (63) A fentiek alapján a panaszt el kell utasítani, és a (88)–(99) preambulumbekezdés
        végleges megerősítést nyer.ö
          (c)   A közösségi gazdasági ágazat árkartellje
   (64) Néhány érdekelt fél megismételte azon állítását, hogy az európai gyártók maguk
        okozták a piaci részesedés területén elszenvedett veszteséget a citromsavkartellel
        (1991–1995), amelyben mind a panaszos, mind a másik európai gyártó is részt vett, és
        ami – az érdekeltek állítása szerint – a kínai citromsavimport felfuttatásának oka volt.
        Ezt az állítást a továbbiakban nem támasztották alá, ennélfogva nem módosította az
        ideiglenes rendelet (100) preambulumbekezdésében megállapított következtetést,
        amely szerint a dömpingelt behozatal felfutása több évvel a kartell működésének
        befejezése után következett be.
   (65) A fentiek alapján végleg levonható az a következtetés, hogy a közösségi gazdasági
        ágazat versenyellenes gyakorlatának következményei nem járultak hozzá a közösségi
        gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz.
          d)    Árfolyam-ingadozások
   (66) Néhány érdekelt fél megismételte azon állítását, hogy a kínai citromsav árának esése a
        vizsgálati időszak alatt nagymértékben a kedvezőtlen USD-EUR árfolyamnak volt
        betudható, és annak a ténynek, hogy a citromsav árát általában dollárban adják meg a
        világpiacon, és – mivel azokat általában évente tárgyalják – nehéz az árakat az aktuális
        helyzethez igazítani.
   (67) Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (104) preambulumbekezdése az
        árfolyam-ingadozások hatását jelentéktelennek tekintette, mivel az alákínálás mértéke
        még abban az esetben is meghaladta volna a 10 %-ot, ha az amerikai dollárnak az
        euróval szembeni értékvesztését, ami 2004 és a vizsgálati időszak között elérte a
        4,79 %-ot, az előzetes számítások finomítása után figyelmen kívül hagyták volna .
   (68) Következésképpen megerősítést nyer, hogy az eurónak az amerikai dollárhoz
        viszonyított felértékelődése nem volt olyan mértékű, hogy meg tudná cáfolni a
        közösségi gazdasági ágazatot ért kár és az érintett behozatalok közötti okozati
        összefüggést, ezért az állítást el kell utasítani.
          3.    Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
HU                                                18                                             HU
 ---pagebreak---    (69) További új vagy megalapozott információk vagy érvek hiányában az ideiglenes
        rendelet (82)–(110) pontja megerősítést nyer.
   (70) A fentiekre való tekintettel megerősítést nyer az az ideiglenes megállapítás, mely
        szerint a közösségi gazdasági ágazatot ért jelentős kár és a dömpingelt kínai behozatal
        között okozati összefüggés van.
                                 G.     A KÖZÖSSÉGI ÉRDEK
          1.    A vizsgálati időszak utáni fejlemények
   (71) Mind a közösségi gazdasági ágazat egyes gyártóitól, mind az együttműködő exportáló
        gyártóktól és importőröktől érkeztek olyan észrevételek, melyek szerint figyelembe
        kell venni a vizsgálati időszak utáni egyes jelentős fejleményeket. Megjegyezendő,
        hogy az alaprendelet 6. cikkének (1) bekezdése értelmében a vizsgálati időszakot
        követő időszakot illetően a dömpingre és a kárra vonatkozó információkat rendszerint
        nem      veszik     figyelembe.    Az    ideiglenes     rendelet   (119)     és   (129)
        preambulumbekezdésében megfogalmazott állítások fényében azonban kivételesen
        szükségesnek tartották az adat-és információgyűjtést a 2007 júniusa utáni időszakban
        is folytatni, 2008 júliusáig.
   (72) Néhány érdekelt fél azt állította, hogy szükségtelen intézkedéseket hozni, mivel a
        közösségi gazdasági ágazat nyereségessége a vizsgálati időszak után magas szintet ért
        el, a nagy mértékben megemelkedő áraknak köszönhetően, és mert a piac szabályozta
        önmagát. A vizsgálati időszak alatti dömping és kár bizonyítást nyert, a kárt pedig
        jelentős mértékben a dömpingelt behozatal miatt kialakult árleszorítás okozta. A
        behozatalra vonatkozó statisztikák mindössze 12 %-os átlagos növekedést mutatnak a
        kínai értékesítési áraknál a vizsgálati időszak után. Összehasonlítva a vizsgálati
        időszak alatt megfigyelt 16,54 %-os alákínálási mértékkel, e növekedés nyilvánvalóan
        nem elégséges, mivel nem tenné lehetővé a közösségi gazdasági ágazatnak, hogy
        értékesítési árait fenntartható szintig emelje anélkül, hogy a dömpingellenes
        intézkedések hiányában meg ne kockáztatná több vevő elvesztését. A közösségi
        gazdasági ágazat árszintjét illetően megállapították, hogy a közösségi gazdasági ágazat
        2008 első negyedévétől képes volt árait mérsékelten emelni, ami pénzügyi helyzetét
        észrevehetően javította. Az áremelés azonban szoros időbeli korrelációt mutat jelen
        eljárás megindításával, így tehát kimutatható, hogy a közösségi gazdasági ágazat
        helyzete a Kínából származó behozatalt érintő potenciális dömpingellenes
        intézkedések miatt javulhatott. Ennélfogva levonható a következtetés, hogy a piac nem
        szabályozta önmagát, illetve az önszabályozó hatás nem volt elégséges ahhoz, hogy az
        intézkedések bevezetését szükségtelenné tegye. Az érvet ezért el kell utasítani.
          2.    A közösségi gazdasági ágazat érdeke
   (73) E tekintetben a közösségi gazdasági ágazat érdekére vonatkozó új és megalapozott
        információk vagy érvek hiányában az ideiglenes rendelet (112)–(115)
        preambulumbekezdésében szereplő, a közösségi gazdasági ágazat érdekére vonatkozó
        következtetés megerősítést nyer.
          3. Verseny és az ellátás biztonsága
HU                                             19                                               HU
 ---pagebreak---    (74) A legtöbb érdekelt fél megismételte azon állítását, hogy az intézkedések bevezetése
        jelentős mértékben csökkentené a versenyt az európai piacon és kétpólusú piaci
        helyzetet eredményezne. Figyelemmel azonban a kínai exportáló gyártók által az
        utóbbi években megszerzett erős piaci helyzetre, úgy tekinthető, hogy az intézkedések
        bevezetése nem zárná ki őket a közösségi piacról, hanem mindössze helyreállítaná a
        tisztességes versenyfeltételeket, lehetővé téve a közösségi gazdasági ágazatnak és a
        kínai exportáló gyártóknak, hogy egyenlő feltételekkel versenyezzenek. Ezen
        túlmenően a közösségi piacon megfigyelt áremelkedés harmadik országok saját
        termeléséből származó további behozatalt eredményezhet, mint például Izrael vagy
        Dél-Amerika esetében, amelyek valószínűleg kevésbé voltak érdekeltek abban, hogy
        egy leszorított árakkal működő piacra exportáljanak.
   (75) Másrészről ha nem kerülne sor dömpingellenes intézkedések bevezetésére, nem
        zárható ki az, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak be kellene szüntetnie saját gyártó
        tevékenységét ebben az üzletágban, ami épp az ellenkező forgatókönyvhöz, azaz a
        kínai import erőfölényének kialakulásához vezetne.
   (76) A legtöbb érdekelt fél azt is állította, hogy ha a kínai behozatal leáll az intézkedések
        következtében, az ellátás biztonsága válna kérdésessé, mivel a közösségi gazdasági
        ágazat nem tudja kielégíteni az EU piacán jelentkező keresletet még akkor sem, ha
        mindkét gyártó kapacitásának 100 %-át kihasználva termelne. Ezt súlyosbítaná az a
        körülmény is, hogy a citromsav iránti kereslet az előrejelzések szerint még növekedne
        is az Európai Parlament és a Tanács mosó- és tisztítószerekről szóló 648/2004/EK
        rendelete5 (a mosószerrendelet) hatására. E rendelet értelmében a Bizottság vizsgálatot
        kezdeményez a mosószerekben felhasznált foszfátokra vonatkozóan, és az
        eredményekre támaszkodva megfelelő lépésekre tesz javaslatot. E kötelezettségből
        kifolyólag a Bizottság jelentést nyújtott be, de még nem tett javaslatot konkrét
        lépésekre. Még akkor is, ha a foszfátokat teljes mértékben kizárnák a
        mosószergyártásból, a fő mosószer-összetevők a zeolitok maradnak, és csak kisebb
        mértékben a citromsav.
   (77) Ezen túlmenően több tényező is ellentmond annak a feltételezésnek, hogy megszűnne
        a kínai behozatal:
          –     A behozatalra vonatkozó statisztikák kimutatták, hogy a kínai import 17 %-kal
                növekedett a vizsgálati időszak utáni tizenkét hónapban, míg az ideiglenes
                intézkedések bevezetése után magas szinten maradt, ami elegendőnek tűnik
                ahhoz, hogy garantálja az EU ellátásának biztonságát.
          –     A vizsgálat kimutatta, hogy néhány exportáló gyártónál Kínában
                többletkapacitás mutatkozik, ami jelzi azt, hogy az EU piacára irányuló kínai
                import nem fog leállni, különösen akkor nem, ha az USA intézkedéseket vezet
                be Kína ellen az Egyesült Államok dömpingellenes vizsgálata keretén belül.
   (78) Ezen túlmenően a közösségi gazdasági ágazat bejelentette, hogy meghozza a termelési
        kapacitása növeléséhez szükséges megfelelő intézkedéseket. A panaszos bejelentette
        termelési kapacitása jelentős mértékű növelését. A 2008 júliusában kiadott
        sajtóközlemény szerint e további kapacitások 2009 közepétől teljes mértékben
   5
        HL L 104., 2004.4.8., 1-35. o.
HU                                               20                                              HU
 ---pagebreak---         rendelkezésre fognak állni, míg az első kapacitásbővítést már 2009 januárjától
        használni lehet. Ez a kapacitásnövelés ténylegesen hozzájárulhat az uniós kereslet
        kielégítéséhez. Megjegyzendő továbbá, hogy a másik közösségi gyártó 2008
        augusztusában bejelentette, hogy 2009 első negyedévéig bezárja Kínában található
        termelőegységét, és a Közösség területén található termelőegységeire összpontosít.
   (79) Ezen túlmenően az uniós piacon a vonzóbb árszint valószínűleg megnövelné a
        harmadik országokból érkező behozatalt is, és ezekkel az alternatív forrásokkal az
        ellátás biztosítottabbnak tűnik, mintha csak a kínai citromsavtól függene. A vizsgálati
        időszakot követő tizenkét hónap alatt például az Izraelből származó behozatal 30 %-
        kal emelkedett.
   (80) Úgy látszik tehát, hogy az intézkedések bevezetése nem zárná ki a kínai exportáló
        gyártókat a piacról, hanem inkább helyreállítaná a tisztességes versenyfeltételeket, ami
        biztosítja az ellátás alternatív forrásait.
          3.    A kapcsolatban nem álló importőrök érdeke
   (81) Néhány érdekelt fél azt állította, hogy a mintavétel következtében a Bizottság csak az
        Európában működő legnagyobb importőrök eredményeit kapta meg, így nincs
        birtokában információ arra vonatkozóan, milyen hatást gyakorolnának a vámok a
        túlnyomó többségben jelen lévő importáló kis- és középvállalkozásokra. A kiválasztott
        mintával kapcsolatban ugyanakkor senki nem emelt kifogást, következésképpen a
        mintát minden importőrre vonatkozóan reprezentatívnak kell tekinteni.
   (82) Mivel a citromsav az importőrök teljes bevételének általában csak 1 %-át jelenti,
        várhatóan a dömpingellenes vám hatásai eloszlanak a vállalat teljes eredményében.
   (83) Az importőröktől érkező további megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet
        (116)–(120) preambulumbekezdésének következtetései megerősítést nyernek.
          4.    A felhasználók érdeke
   (84) Az ideiglenes szakaszt követően a Bizottság alaposabban vizsgálta az intézkedéseknek
        a felhasználókra gyakorolt lehetséges hatását. E célból kiegészítő információt kértek a
        felhasználóktól és nemzeti érdekszövetségektől, továbbá kiegészítő ellenőrző
        látogatásra került sor egy közösségi felhasználó telephelyén.
   (85) A kapott információk megerősítik a felhasználók kérdőívekre adott válaszain alapuló
        ideiglenes megállapítást – mint azt az ideiglenes rendelet (121) és (122)
        preambulumbekezdése említi –, miszerint a citromsav viszonylag mérsékelt hatással
        van a felhasználók teljes termelési költségére. Bár a citromsavnak a felhasználók
        termelési költségeiből való részesedése a terméktől függ, megállapították, hogy a
        részesedés általában kevesebb mint 1 % és 20 % közötti. A fent említett kiegészítő
        információ azt az ideiglenes megállapítást is megerősítette, hogy az alákínálási küszöb
        szintjének megfelelő vámnak nagyon korlátozott hatása lenne az együttműködő
        felhasználók termelési költségére. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a
        citromsav két fő ipari felhasználója azzal érvelt, hogy a citromsav bizonyos
        termékeikben nagyon magas hányadot képvisel, és ezáltal a vámok hatása számukra
        jelentős lenne. Először is megjegyzendő, hogy mindkét felhasználó termékek széles
        körét gyártja, amelyekben a citromsav különböző mértékben jelenik meg
HU                                                 21                                            HU
 ---pagebreak---         összetevőként. Másodszor, a benyújtott adatok alapján nem volt bizonyítható, hogy az
        említett felhasználók döntően azokat a termékeket értékesítették, amelyek esetében a
        citromsav költsége jelentősebb. Végezetül az érvet nem támasztották alá semmiféle
        további bizonyítékkal. Ennek megfelelően ez az érv nem volt elfogadható.
          5.     A közösségi érdekre vonatkozó következtetés
   (86) A közösségi importőrök és fogyasztók érdekeinek fenti kiegészítő elemzése ebben a
        tekintetben nem módosítja az ideiglenes következtetéseket. Még ha egyes esetekben a
        teher teljes mértékben az importőrre/felhasználóra hárul is, az utóbbit érintő
        kedvezőtlen pénzügyi hatás mindenképpen elhanyagolható. Ennek alapján
        megállapítható, hogy nem változtak az ideiglenes rendeletben szereplő, a közösségi
        gazdasági ágazat érdekére vonatkozó következtetések. Egyéb észrevételek hiányában
        ezért a következtetések véglegesen megerősítést nyernek.
                               H. VÉGLEGES INTÉZKEDÉSEK
          1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
   (87) Több érdekelt fél kétségbe vonta az ideiglenesen alkalmazott haszonkulcs szintjét és
        azt állította, hogy a 9 %-os haszon túlzó, azzal érvelve, hogy a figyelembe vett időszak
        alatt a közösségi gazdasági ágazat ténylegesen soha nem érte el ezt a szintet. El kell
        ismerni, hogy valóban csak egy közösségi gyártó érte el ezt a haszonkulcsot a
        dömpingmentes időszakban, azaz 2001-ben, a többi gyártó nem. A kár
        megszüntetéséhez szükséges szint meghatározásához használt módszertant éppen ezért
        felülvizsgálták, és úgy találták, helyénvaló haszonkulcsként a mindkét európai gyártó
        által elért súlyozott átlag haszonkulcsot, azaz 6 %-ot alkalmazni.
   (88) A fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy a közösségi gazdasági ágazat
        reálisan 6 %-os adózás előtti haszonkulcsra számíthatna, ha nincs dömpingelt
        behozatal, így a végleges megállapítások ezt a haszonkulcsot alkalmazták.
   (89) A kínai importárakat a vizsgálati időszak esetében a közösségi piacon a közösségi
        gazdasági ágazat által értékesített hasonló termék kárt nem okozó árával hasonlították
        össze. A kárt nem okozó árat úgy számították ki, hogy a közösségi gazdasági ágazat
        eladási árait kiigazították annak érdekében, hogy tükrözze a most felülvizsgált
        haszonkulcsot. Az összehasonlításból származó különbség a teljes CIF importérték
        százalékában kifejezve a 8,3 % és 42,7 % közötti tartományba esett minden vállalat
        esetében, ami alacsonyabb a megállapított dömpingkülönbözetnél, kivéve egy
        vállalatot
          2.     Végleges intézkedések
   (90) A dömpinggel, a kárral, az okozati összefüggéssel és a közösségi érdekkel
        kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve és az alaprendelet 9. cikkének
        (4) bekezdésével összhangban, a megállapított dömping- vagy kárkülönbözetnek –
        attól függően, melyik alacsonyabb – megfelelő végleges dömpingellenes vámot kell
        kivetni a kisebb mértékű vám szabályával összhangban. Egy kivételével valamennyi
        esetben a vámtételt ennek megfelelően a megállapított kár szintjén kell meghatározni.
   (91) A fentiek alapján a végleges vámokat a következőképpen kell kivetni:
HU                                              22                                               HU
 ---pagebreak---                                                            Javasolt dömpingellenes vám
                      Exportáló gyártók
         Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd,                                        35,7 %
         DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd                                               8,3 %
         RZBC Co.                                                                36,8 %
         RZBC (Juxian) Co. Ltd.                                                  36,8 %
         TTCA Co., Ltd.                                                          42,7 %
         Yixing Union Biochemical                                                32,6 %
         Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd                                         6,6 %
         Weifang Ensign Industry Co. Ltd                                         33,8 %
         Minden más vállalat                                                     42,7 %
          3.    Az intézkedések formája
   (92) A vizsgálat során Kína hat exportáló gyártója elfogadható, árra vonatkozó
        kötelezettségvállalásokat ajánlott fel az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdésével
        összhangban.
   (93) A Bizottság a [BESZÚRANDÓ]6 határozattal elfogadta a kötelezettségvállalási
        ajánlatokat. A Tanács elismeri, hogy a kötelezettségvállalási ajánlatok megszüntetik a
        dömping káros hatását és az intézkedések kijátszásának kockázatát kellő mértékben
        korlátozzák.
   (94) Annak érdekében, hogy a Bizottság és a vámhatóságok hatékonyabban nyomon
        követhessék a vállalatok kötelezettségvállalásainak betartását abban az esetben, ha a
        szabad forgalomba bocsátás iránti kérelmet benyújtották az illetékes vámhatósághoz, a
        dömpingellenes vám alóli mentesség attól függ, hogy: i. benyújtanak-e olyan
        kötelezettségvállalási számlát, amely a legalább a mellékletben felsorolt elemeket és
        nyilatkozatot tartalmazó kereskedelmi számla; ii. az importált termékeket tényleg az
        említett vállalatok gyártották, szállították és számlázták-e közvetlenül az első
        független közösségi vevő részére; valamint iii. a vámhatóságnak bejelentett és
        bemutatott termékek pontosan megfelelnek-e a kötelezettségvállalási számlában
        szereplő leírásnak. Ha a fenti feltételek nem teljesülnek, a szabad forgalomba
        helyezési nyilatkozat elfogadásakor megfelelő dömpingellenes vámot kell beszedni.
   (95) Ha a Bizottság az alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdése értelmében meghatározott
        ügyletekre hivatkozva visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását annak
        megszegését      követően,     és    érvénytelennek     nyilvánítja    a    vonatkozó
        kötelezettségvállalási számlákat, vámtartozást kell kivetni az ezen ügyletekre
        vonatkozó szabad forgalomba helyezési nyilatkozat elfogadásakor.
   6
HU                                             23                                              HU
 ---pagebreak---    (96)   Az importőröknek tisztában kell lenniük azzal, hogy vámtartozás keletkezhet szokásos
          kereskedelmi kockázatként a szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó nyilatkozat
          elfogadásakor        a(z)     [BESZÚRANDÓ]            és    a(z)      [BESZÚRANDÓ]
          preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően, még akkor is, ha a Bizottság
          elfogadta azon gyártó kötelezettségvállalási felajánlását, amelytől az importőrök
          közvetve vagy közvetlenül vásároltak.
   (97)   Az alaprendelet 14. cikkének (7) bekezdése értelmében a vámhatóságoknak késedelem
          nélkül értesíteniük kell a Bizottságot, ha a kötelezettségvállalás megszegésére utaló
          jeleket fedeznek fel.
   (98)   A fentiekben ismertetett okoknál fogva a kínai exportáló gyártók által felajánlott
          kötelezettségvállalásokat a Bizottság elfogadhatónak ítéli, és az érintett vállalatokat
          értesítették azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján
          elfogadták kötelezettségvállalásukat.
   (99)   A kötelezettségvállalás megszegése vagy visszavonása esetén, illetve amennyiben a
          Bizottság visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását, a Tanács által a 9. cikk (4)
          bekezdésével összhangban kivetett dömpingellenes vám az alaprendelet 8. cikkének
          (9) bekezdése alapján automatikusan alkalmazandó.
                      I. AZ IDEIGLENES VÁM VÉGLEGES BESZEDÉSE
   (100) Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözet nagyságára, és figyelembe véve a
          közösségi gazdasági ágazatot ért kár szintjét, szükségszerű, hogy az ideiglenes
          rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket a
          kivetett végleges vámok mértékéig véglegesen beszedjék. Mivel a végleges vámtételek
          alacsonyabb, mint az ideiglenes vámtételek, a dömpingellenes vám végleges összegét
          meghaladó, ideiglenesen biztosított összegeket fel kell szabadítani,
   ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
                                                1. cikk
   1.       Végleges dömpingellenes vámot vetnek ki a 2918 14 00 és az ex 2918 15 00 KN-kód
            (2918 15 00 10 TARIC-kód) alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból származó
            citromsav és trinátrium-citrát dihidrát behozatalára.
   2.       Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott
            termékre vonatkozó, vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árra
            alkalmazandó végleges dömpingellenes vámok a következők:
                                                                        Dömping-     Kiegészítő
                                                                       ellenes vám    TARIC-
    Vállalat                                                               (%)           kód
    Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd - N° 73, Daqing Road,                  35,7         A874
    Bengbu City 233010, Anhui tartomány, Kínai Népköztársaság
    DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd - West Side of Jincheng Bridge,              8,3         A875
    Wuxi 214024, Jiangsu tartomány, Kínai Népköztársaság
HU                                                24                                              HU
 ---pagebreak---     RZBC Co., Ltd - N° 9 Xinghai West Road, Rizhao, Shandong               36,8            A876
    tartomány, Kínai Népköztársaság
    RZBC (Juxian) Co. Ltd, West Wing, Chenyang North Road, Ju              36,8            A877
    County, Rizhao, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság
    TTCA Co., Ltd. – West, Wenhe Bridge North, Anqiu City,                 42,7            A878
    Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság
    Yixing Union Biochemical Co., Ltd – Economic Development               32,6            A879
    Zone Yixing City 214203, Jiangsu tartomány, Kínai
    Népköztársaság
    Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd, No. 106 Luzhong Large                 6,6            A880
    East Street, Laiwu, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság
    Weifang Ensign Industry Co. Ltd, The West End, Limin Road,             33,8            A882
    Changle City, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság
    Minden más vállalat                                                    42,7            A999
   3.       Az első bekezdés rendelkezései ellenére a végleges dömpingellenes vám a 2. cikk
            szerint szabad forgalomba bocsátott behozatalra nem alkalmazandó.
   4.       Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell
            alkalmazni.
                                               2. cikk
   1.       Mentesül a 1. cikkben kivetett dömpingellenes vám alól a szabad forgalomba
            bocsátás céljából bejelentett behozatal, ha azt olyan vállalatok számlázták ki,
            amelyek kötelezettségvállalását a Bizottság elfogadta és amelyek neve szerepel a
            Bizottság mindenkori, módosított [2008/…./EK] határozatában, amennyiben:
            –     az importált termékek gyártását, szállítását és számlázását az említett vállalatok
                  végzik közvetlenül az első független közösségi vevő számára, valamint
            –     ezekhez a behozatalokhoz kötelezettségvállalási, azaz olyan kereskedelmi
                  számla is tartozik, mely tartalmazza legalább az e rendelet mellékletében
                  szereplő adatokat és nyilatkozatot, valamint
            –     a vámhatóságnak bejelentett és bemutatott áruk pontosan megfelelnek a
                  kötelezettségvállalási számlában szereplő leírásnak.
   2.       A szabad forgalomba bocsátási nyilatkozat elfogadásakor vámtartozást vetnek ki a
            következő esetekben:
HU                                               25                                                  HU
 ---pagebreak---             –     ha megállapítják, hogy az (1) bekezdésben ismertetett behozatal tekintetében az
                  említett bekezdés egy vagy több feltétele nem teljesül; vagy
            –     ha a Bizottság az alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdése szerint a
                  kötelezettségvállalás elfogadását rendeletben vagy határozatban visszavonja,
                  melyben konkrét ügyletekre hivatkozik és a vonatkozó kötelezettségvállalási
                  számlát érvénytelennek nyilvánítja.
                                                 3. cikk
   A 488/2008/EK bizottsági rendelet értelmében a Kínai Népköztársaságból származó
   citromsav behozatalára kivetett ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeket
   véglegesen beszedik az 1. cikk alapján kivetett végleges vám mértékében. A végleges vám
   összegén felül biztosított összegeket fel kell szabadítani.
                                                 4. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép
   hatályba.
   Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
   Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.
                                                 a Tanács részéről
                                                 az elnök
                                                 […]
HU                                                 26                                             HU
 ---pagebreak---                                             MELLÉKLET
   A vállalatok kötelezettségvállalás tárgyát képező áruinak a Közösségbe irányuló értékesítéseit
   kísérő kereskedelmi számlán a következő elemeket kell feltüntetni:
   1.       címsor: „KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS TÁRGYÁT KÉPEZŐ ÁRUT KÍSÉRŐ
            KERESKEDELMI SZÁMLA”;
   2.       A kereskedelmi számlát kibocsátó vállalat neve
   3.       A kereskedelmi számla száma
   4.       A kereskedelmi számla kiállításának időpontja
   5.       Kiegészítő TARIC-kód, amely alatt vámkezelni kell a számlán megadott árut a
            közösségi határon
   6.       Az áru pontos megnevezése, többek között:
            –      a terméknek a kötelezettségvállalás céljára szolgáló kódszáma (PCN),
            –      az áru közérthető nyelven megfogalmazott, az érintett kódszámnak megfelelő
                   leírása,
            –      a vállalat termékkódszáma (CPC),
            –      TARIC-kód,
            –      a mennyiség (tonnában).
   7.       Az értékesítés feltételeinek leírása, beleértve:
            –      a tonnánkénti árat,
            –      az alkalmazandó fizetési feltételeket,
            –      az alkalmazandó szállítási feltételeket
            –      valamennyi árengedményt.
   8.       A Közösségben importőrként működő azon vállalat neve, amely részére a vállalat a
            kötelezettségvállalás tárgyát képező, árut kísérő kereskedelmi számlát közvetlenül
            kiállította.
   9.       A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve, valamint a
            következő aláírt nyilatkozat:
            „Alulírott igazolom, hogy az e számlában szereplő áruknak az Európai Közösségbe
            irányuló közvetlen kivitel útján történő értékesítése a [VÁLLALAT] által felajánlott
            és az Európai Bizottság [XXXX/2008/EK határozatával] elfogadott
            kötelezettségvállalás hatálya alá tartozik és feltételei szerint történik. Kijelentem,
            hogy az e számlán megadott információ teljes és megfelel a valóságnak.”
HU                                                 27                                              HU


title: Javaslat tanacsi Rendelet a Svájci Államszövetség számára, egyes feldolgozott mezőgazdasági termékek közösségi vámkontingenseinek formájában történő egyes engedmények megállapításáról  (előterjesztő: a Bizottság)

text:
                   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA
                                                     Brüsszel, 13.8.2004
                                                     COM(2004) 558 végleges
                                                     2004/0189 (ACC)
                                           Javaslat
                                 TANACSI RENDELET
   a Svájci Államszövetség számára, egyes feldolgozott mezőgazdasági termékek közösségi
       vámkontingenseinek formájában történő egyes engedmények megállapításáról
                                 (előterjesztő: a Bizottság)
HU                                                                                HU
 ---pagebreak---                                              INDOKLÁS
   A csatlakozási okmány 6. cikkének (1) bekezdése értelmében a Cseh Köztársaságnak,
   Észtországnak, Ciprusnak, Lettországnak, Litvániának, Magyarországnak, Máltának,
   Lengyelországnak, Szlovéniának és Szlovákiának 2004. május 1-jétől közvetlenül
   alkalmazniuk kell a Közösség által a Svájci Államszövetséggel 1972. július 22-én kötött
   preferenciális megállapodás rendelkezéseit. Az új tagállamoknak az Európai Unióhoz való
   csatlakozás időpontjával kezdődően fel kellett mondaniuk a korábban közöttük és a Svájci
   Államszövetség között megkötött preferenciális megállapodásokat. Ezek a megállapodások
   specifikus engedményeket tartalmaztak számukra, különösen egyes feldolgozott
   mezőgazdasági termékek vonatkozásában. A 2004. május 19-i „csúcstalálkozó” során a
   Közösség és a Svájci Államszövetség megállapodást kötöttek a Svájci Államszövetség és az
   új tagállamok közötti kétoldalú preferenciák integrálásáról, 2004. május 1-jei érvénnyel, a két
   fél közötti preferált kereskedelembe. Az ezeket az engedményeket felsoroló megállapodás
   tervezetét 2004. június 25-én parafálták.
   Mivel ezek a Közösség és a Svájci Államszövetség között letárgyalt rendelkezések nem
   voltak alkalmazhatók 2004. május 1-je óta, a Közösségnek meg kell tennie a szükséges
   intézkedéseket ennek a helyzetnek a rendezése érdekében.
   Ebből következően elkerülhetetlen olyan autonóm, átmeneti intézkedések igénybevétele,
   amelyek lehetővé teszik azoknak a kereskedelmi rendszereknek a figyelembevételét, amelyek
   az új tagállamok és a szóban forgó harmadik ország között a feldolgozott mezőgazdasági
   termékek vonatkozásában léteztek.
   Ilyen intézkedések azonban, amelyek nem érinthetik a kiegészítő jegyzőkönyvek megkötésére
   irányuló megbeszélések kimenetelét, csak azzal a kifejezett feltétellel fogadhatók el, hogy a
   harmadik ország is, viszonossági alapon, ezekkel egyenértékű autonóm intézkedéseket hoz.
   Ami a tulajdonképpeni intézkedéseket illeti, ezek a Közösség részéről egyéves, a KN 2106
   9092 termékkódra szóló, 280 t vámkontingens megnyitására korlátozódnak, amely
   hozzáadódik az erre a termékre meglévő vámkontingenshez. A 100 tonnánál kisebb
   kereskedelmi volumen nem került figyelembevételre.
   A Svájci Államszövetség politikai felelősséget vállalt azért, hogy a maga részéről autonóm
   átmeneti intézkedéseket fogad el egyes feldolgozott mezőgazdasági termékek
   vonatkozásában, visszamenőleges, 2004. május 1-jei hatállyal.
HU                                                2                                                HU
 ---pagebreak---                                                          2004/0189 (ACC)
                                               Javaslat
                                        TANACSI RENDELET
     a Svájci Államszövetség számára, egyes feldolgozott mezőgazdasági termékek közösségi
         vámkontingenseinek formájában történő egyes engedmények megállapításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére,
   tekintettel a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország,
   Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozási okmányára és különösen annak 6.
   cikkének (1) bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:
   (1)     A Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a 2840/72 (EGK) rendelettel1
           megkötött, meglévő preferenciális megállapodás keretében ez az ország egy
           feldolgozott mezőgazdasági termékre vonatkozóan engedményt kapott;
   (2)     A Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta,
           Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozását követően a mondott engedményt
           adaptálni kell, a feldolgozott mezőgazdasági termékek tárgyában egyrészről a tíz
           ország, másrészről Svájc között létezett kereskedelmi rendszerek figyelembevételével;
   (3)     E célból 2004. június 25-én zárultak le a tárgyalások egy olyan megállapodás
           parafálásával, amely magával hozza a szükséges kiigazításokat ahhoz, hogy az
           Európai Unió kibővítésének hatásai a fent említett preferenciális megállapodásban
           figyelembevételre kerüljenek;
   (4)     Mindazonáltal, a túlzottan rövid határidő miatt, ez a megállapodás nem léphetett életbe
           2004. május 1-jén, és ilyen körülmények között a Közösség kénytelen meghozni a
           szükséges intézkedéseket ennek a helyzetnek a megoldására;
   (5)     Ennek az intézkedésnek egy autonóm közösségi vámkontingens formáját kell öltenie a
           Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta,
           Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia által alkalmazott, megállapodásos
           preferenciális vámkontingens-engedmények átvételével;
   1
           HL L 300., 1972.12.19.
HU                                                 3                                               HU
 ---pagebreak---    (6)    Erre a termékre 2004-ben vámkontingens nyitására került sor a 09.0914 tételszámon a
          2232/2003 (EK) bizottsági rendelet révén2. Ez az új vámkontingens hozzáadódik a
          meglévő engedményhez.
   (7)    A Svájci Államszövetség vállalta, hogy viszonossági alapon autonóm intézkedéseket
          tesz a Közösség javára, 2004. május 1-jei hatállyal;
   ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ RENDELETET:
                                                1. cikk
   2004. május 1-jétől december 31-ig a Svájcból származó, az I. mellékletben felsorolt áruk az
   ott megállapított feltételek szerint megnyitott vámkontingensekbe tartoznak.
                                                2. cikk
   Az első cikkben említett kontingenst a Bizottság az 1993. július 2-i, 2454/93/EGK bizottsági
   rendelet3 308 bis, 308 ter és 308 quater cikkeinek megfelelően igazgatja.
                                                3. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép
   hatályba.
   2004. május 1-jétől kell alkalmazni.
   Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
   Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.
                                                 a Tanács részéről
                                                 az elnök
   2
          HL L 339., 2003.12.24.
   3
          HL L 253., 1993.10.11.
HU                                                  4                                           HU
 ---pagebreak---                                             I. MELLÉKLET
                  MEGNYITOTT PREFERENCIÁLIS VÁMKONTINGENS
   Tételszá  KN-kód                  Az áruk leírása            Autonóm    Alkalmaza   Autonóm
      m                                                        kontingens     ndó     kontingens
                                                                           vámtételek
                                                                2004.5.1-             Következő
                                                                  jétől                   év
                                                               2004.12.31-
                                                                    ig
   09.0914  2106 90 92 Élelmiszer- és más készítmények,           187 t.   mentesség    1309 t.
                       amelyek nem tartalmaznak tejből nyert
                       zsiradékot, szacharózt, izoglükózt,
                       glükózt, gabona- vagy más keményítőt,
                       illetve 1.5 %-nál kevesebb
                       tömegszázalékban tartalmaznak tejből
                       nyert zsírt és olajat, 5 %-nál kevesebb
                       szacharózt vagy izoglükózt, 5 %-nál
                       kevesebb glükózt, illetve gabona- vagy
                       más keményítőt.
HU                                                    5                                          HU
 ---pagebreak---                                                                                ENTR F4
                 PÉNZÜGYI KIMUTATÁS
                                                                                DÁTUM: 2004.6.15.
   1.     KÖLTSEGVETESI TETEL                                                            ELŐIRÁNYZATOK:
          12. fejezet – 120. tételcsoport
   2.     AZ INTÉZKEDÉS AZONOSITOJA:
          Az EK tanácsi rendelet tervezete egyes engedmények megállapításáról egyes feldolgozott
          mezőgazdasági termékek közösségi vámkontingenseinek formájában
   3.     JOGALAP:
          133. cikk – a csatlakozási okmány 6. cikke (1) bekezdése
   4.     AZ INTÉZKEDÉS CÉLKITŰZÉSEI:
          Átmeneti intézkedések foganatosítása saját hatáskörben, amelyek lehetővé teszik azoknak a kétoldalú
          preferenciális kereskedelmi rendszereknek a figyelembevételét, amelyek a feldolgozott mezőgazdasági
          termékek tárgyában előzőleg az új tagállamok és Svájc között léteztek
   5.     PÉNZÜGYI HATÁSOK                                 12 HÓNAPOS         JELENLEGI        KÖVETKEZŐ
                                                             IDŐSZAK        PÉNZÜGYI ÉV PÉNZÜGYI ÉV
                                                                                2004               2005
                                                             (mó EUR)          (mó EUR)           (mó EUR)
   5.0    KIADÁSOK
          -        AZ EK KÖLTSÉGVETÉSÉBŐL
          (VISSZATÉRÍTÉSEK/INTERVENCIÓ)
          -        A NEMZETI
          KÖLTSÉGVETÉSEKBŐL
          -        MÁS SZEKTOROKBÓL
   5.1    BEVÉTELEK                                            – 0,20            – 0,13             – 0,90
          -        AZ EK SAJÁT FORRÁSAI
          (ILLETÉKEK/VÁMOK)
          -        NEMZETI SZINTEN/az intézkedés
          nettó hatása
                                                              n+2          n+3          n+4           n+5
   5.0.1 A KIADÁSOK ELŐIRÁNYZATA
   5.1.1 A BEVÉTELEK ELŐIRÁNYZATA
   5.2    SZÁMÍTÁSI MÓDSZER:
          A 2004. évre az érintett, KN 2106 9092 kódszámú termék 187 tonnás Svájcból történő behozatalának
          átlagos értéke, megszorozva a harmadik országokra alkalmazandó 12.8 %-os MFN-vámtétel 75 %-nak
          megfelelő százalékkal, az intézkedés nettó hatásának megállapítása céljából. A következő pénzügyi
          évekre a vámkontingens: 12 hónap, vagyis 280 t + 1029 t = 1309 t
   6.0    FINANSZÍROZHATÓ-E A JELENLEGI KÖLTSÉGVETÉS ÉRINTETT
          FEJEZETÉBE BEVITT ELŐIRÁNYZATOKBÓL?                                                         NEM
   6.1    FINANSZÍROZHATÓ-E A JELENLEGI KÖLTSÉGVETÉS FEJEZETEI KÖZÖTTI
          ÁTVEZETÉSEKKEL?                                                                             NEM
   6.2    KIEGÉSZÍTŐ KÖLTSÉGVETÉS SZÜKSÉGES-E?                                                       NEM
   6.3    BE KELL-E VINNI ELŐIRÁNYZATOKAT JÖVŐBELI KÖLTSÉGVETÉSEKBE?                                 NEM
   ÉSZREVÉTELEK:
   a 2004. évre a kontingens megnyitása a megállapodott éves kontingens 8/12-ed részére történik.
HU                                                         6                                                  HU