               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.10.2.
            COM(2015) 482 final
            2015/0232(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, a Zöld-foki Köztársaság és az Európai Unió polgárai számára a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatás elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               Az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, a Zöld-foki Köztársaság és az Európai Unió polgárai számára a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás 2014. december 1-jén lépett hatályba. A megállapodás jogilag kötelező formában, viszonosság alapján jogokat és kötelezettségeket állapított meg a zöld-foki-szigeteki állampolgárok és az uniós polgárok számára történő vízumkiadási eljárások egyszerűsítése céljából. E megállapodás 10. cikke vegyes bizottságot hozott létre, amelynek feladata a megállapodás végrehajtásának felügyelete.

               Az e megállapodásra vonatkozó közös iránymutatás annak biztosítása érdekében szükséges, hogy a tagállamok és a Zöld-foki Köztársaság konzulátusai között teljes körűen harmonizált legyen a vízumkönnyítési megállapodás végrehajtása, továbbá annak érdekében, hogy tisztázható legyen az említett megállapodás rendelkezései, valamint a szerződő feleknek a megállapodás által nem szabályozott vízumkérdésekre továbbra is vonatkozó rendelkezései közötti viszony.

               Az elfogadandó végrehajtási iránymutatás nem fogja a megállapodás részét képezni, azonban határozottan ajánlott a diplomáciai és konzulátusi alkalmazottak számára, hogy a megállapodás rendelkezéseinek végrehajtása során következetesen vegyék figyelembe az iránymutatást.

               Az iránymutatást egyrészt a módosított megállapodással összhangban készítették el, amely rendelkezéseket tartalmaz a zöld-foki-szigeteki állampolgárok és az uniós polgárok számára a schengeni övezetben 180 napos időszakonként legfeljebb 90 napra tervezett tartózkodás céljából kiadott vízumok kiadási eljárásának további megkönnyítésére, másrészt a közös vízumpolitika területén született új uniós jogszabályokkal, köztük a Vízumkódexszel összhangban.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               Az e javaslat alapján a Bizottság vegyes bizottságba delegált képviselőjének adott felhatalmazás szerint elfogadásra kerülő iránymutatás részletesen kifejti a megállapodást végrehajtó személyek számára a megállapodás rendelkezéseit, és iránymutatást ad alkalmazásukról.

               Az iránymutatás figyelembe veszi a Vízumkódex és más, az uniós vízumpolitika területén meglévő jogszabályok rendelkezéseit annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok konzuli személyzete a vízumokkal kapcsolatos uniós vívmányokkal összhangban cselekedjen a vízumkönnyítési megállapodás rendelkezéseinek végrehajtása során.

               A megállapodás rendelkezései elsőbbséget élveznek a Vízumkódex rendelkezéseivel szemben azon kérdésekben, amelyeket mindkettő szabályozza.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

                  Az e tanácsi határozatjavaslat mellékletéhez csatolt iránymutatás a tagállamokkal a vízummunkacsoport keretében (2015. április 7-én és május 11-én) folytatott konzultációk eredménye. A Bizottság 2014 novemberében egyeztetett az illetékes zöld-foki-szigeteki hatóságokkal ezen iránymutatásról.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               E javaslatnak nincsenek az EU költségvetését érintő vonzatai.

               2015/0232 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, a Zöld-foki Köztársaság és az Európai Unió polgárai számára a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatás elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, a Zöld-foki Köztársaság és az Európai Unió polgárai számára a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás (a továbbiakba: a megállapodás) 10. cikke vegyes bizottságot hoz létre. A cikk rendelkezése szerint a vegyes bizottság feladata különösen a megállapodás végrehajtásának felügyelete.

               (2)A 810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet meghatározta a tagállamok területén való átutazásra vagy bármely 180 napos időszakon belül 90 napot meg nem haladó, tervezett tartózkodásra jogosító vízumok kiadására vonatkozó eljárásokat és feltételeket.

               (3)A közös iránymutatás annak biztosítása érdekében szükséges, hogy a Zöld-foki Köztársaság és a tagállamok konzulátusai között teljes körűen harmonizált legyen a megállapodás végrehajtása, továbbá annak érdekében, hogy tisztázható legyen az említett megállapodás rendelkezései, valamint a szerződő feleknek a megállapodás által nem szabályozott vízumkérdésekre továbbra is vonatkozó rendelkezései közötti viszony.

               (4)Meg kell határozni a vegyes bizottságban a megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatás elfogadásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontot,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, a Zöld-foki Köztársaság és az Európai Unió polgárai számára a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás 10. cikkével létrehozott vegyes bizottságban a megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatás elfogadásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont az e határozathoz csatolt vegyes bizottsági határozattervezeten alapul.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben,

                     a Tanács részéről

                     az elnök

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.10.2.
            COM(2015) 482 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:JAVASLATA TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, a Zöld-foki Köztársaság és az Európai Unió polgárai számára a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatás elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról

               MELLÉKLET

               a következőhöz:
                  JAVASLAT
                  A TANÁCS HATÁROZATA
                  az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, a Zöld-foki Köztársaság és az Európai Unió polgárai számára a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatás elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról

               ….

               TERVEZET

               AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS A ZÖLD-FOKI KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTTI,

               A ZÖLD-FOKI KÖZTÁRSASÁG ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ POLGÁRAI SZÁMÁRA A RÖVID TÁVÚ TARTÓZKODÁSRA JOGOSÍTÓ VÍZUMOK KIADÁSÁNAK MEGKÖNNYÍTÉSÉRŐL SZÓLÓ

               MEGÁLLAPODÁSSAL LÉTREHOZOTT

               VEGYES BIZOTTSÁG 1/2015 HATÁROZATA

               (...)

               a megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatás elfogadásáról

               A VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, a Zöld-foki Köztársaság és az Európai Unió polgárai számára a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 10. cikkére,

               mivel a megállapodás 2014. december 1-jén hatályba lépett,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

               1. cikk

               Az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, a Zöld-foki Köztársaság és az Európai Unió polgárai számára a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatást e határozat melléklete tartalmazza.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt …,

               az Európai Unió részéről

                     a Zöld-foki Köztársaság részéről

               MELLÉKLET

               KÖZÖS IRÁNYMUTATÁS

               AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS A ZÖLD-FOKI KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTTI,

               A ZÖLD-FOKI KÖZTÁRSASÁG ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ POLGÁRAI SZÁMÁRA A RÖVID TÁVÚ TARTÓZKODÁSRA JOGOSÍTÓ VÍZUMOK KIADÁSÁNAK MEGKÖNNYÍTÉSÉRŐL SZÓLÓ

               MEGÁLLAPODÁS VÉGREHAJTÁSÁHOZ

               Az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, a Zöld-foki Köztársaság és az Európai Unió polgárai számára a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló, 2014. december 1-jén hatályba lépett megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) célja, hogy viszonosság alapján megkönnyítse a Zöld-foki Köztársaság állampolgárai és az Európai Unió polgárai számára történő vízumkiadást a 180 napos időszakonként 90 napot meg nem haladó tervezett tartózkodás esetében.

               A megállapodás kölcsönösen jogilag kötelező jogokat és kötelezettségeket állapít meg a zöld-foki-szigeteki állampolgárok és az uniós polgárok számára történő vízumkiadási eljárások egyszerűsítése céljából.

               A megállapodással létrehozott vegyes bizottság által elfogadott jelen iránymutatás célja annak biztosítása, hogy a Zöld-foki Köztársaság és a tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei megfelelően és harmonizált módon hajtsák végre a megállapodás rendelkezéseit. Ezen iránymutatás nem képezi a megállapodás részét, ezért jogilag nem kötelező erejű. Ugyanakkor határozottan ajánlott a diplomáciai és konzulátusi alkalmazottak számára, hogy a megállapodás rendelkezéseinek végrehajtása során következetesen vegyék figyelembe az iránymutatást.

               Az iránymutatást olyan élő dokumentumnak szánták, amelyet a megállapodás 10. cikke által létrehozott vegyes bizottság hatáskörében a megállapodás végrehajtási tapasztalatai alapján rendszeresen naprakésszé kell tenni.

               I.
                     ÁLTALÁNOS KÉRDÉSEK

               1.1.
                     Cél és hatály

               A megállapodás 1. cikke szerint: „E megállapodás célja, hogy kölcsönösen megkönnyítse a Zöld-foki-szigetek állampolgárai és az Unió polgárai számára a vízumkiadást, a 180 napos időszakonként 90 napot meg nem haladó szándékos tartózkodás esetében.”

               A megállapodás minden, rövid távú tartózkodásra jogosító vízumot kérelmező zöld-foki-szigeteki állampolgárra és uniós polgárra alkalmazandó, a lakhelyük szerinti országtól függetlenül.

               A megállapodás nem alkalmazandó a Zöld-foki Köztársaság vagy az Európai Unió tagállamai által kiadott tartózkodási engedéllyel rendelkező hontalan személyekre. A személyek e kategóriájára a vízumokkal kapcsolatos uniós vívmányok rendes szabályai alkalmazandók.

               1.2.
                     A megállapodás hatálya

               A megállapodás 2. cikke szerint:

               „(1)
                     Az e megállapodásban előírt vízumkönnyítések csak akkor alkalmazandók az Unió polgáraira és a Zöld-foki-szigetek állampolgáraira, amennyiben az Unió vagy a tagállamok, illetve a Zöld-foki-szigetek jogszabályai és rendeletei, e megállapodás vagy egyéb nemzetközi megállapodás alapján nem mentesülnek a vízumkötelezettség alól.

               (2)
                     Az e megállapodás rendelkezései által nem szabályozott kérdésekre – úgymint a vízumkiadás megtagadása, az úti okmányok elismerése, a megélhetéshez szükséges anyagi fedezet bizonyítása, a belépés megtagadása és a kiutasítási intézkedések – a Zöld-foki-szigetek vagy a tagállamok nemzeti joga, illetve az uniós jog alkalmazandó.”

               A 8. cikk sérelme nélkül (amely cikk a Zöld-foki Köztársaság és a tagállamok által kiadott diplomata- és szolgálati útlevéllel rendelkező személyek vízumkötelezettség alóli mentesüléséről rendelkezik) a megállapodás nem hat ki a vízumkötelezettségről és vízumkötelezettség alóli mentesülésről rendelkező meglévő szabályokra. Például az 539/2001/EK tanácsi rendelet 4. cikke lehetővé teszi a tagállamoknak, hogy mentesítsék a vízumkötelezettség alól egyéb kategóriák mellett a polgári légiközlekedési és tengerhajózási személyzetet.

               Az e megállapodás által nem szabályozott valamennyi kérdésre – mint például a vízumkérelem feldolgozására illetékességgel rendelkező schengeni tagállam meghatározására, a vízumkiadás megtagadásának okára, valamint az elutasító határozat elleni fellebbezéshez való jogra – a Vízumkódex alkalmazandó. Továbbá továbbra is a schengeni szabályok és a nemzeti jogszabályok alkalmazandók a megállapodás által nem szabályozott olyan kérdésekre, mint például az úti okmányok elismerése, az utazás célját igazoló dokumentumok és a megélhetéshez szükséges anyagi fedezet bizonyítása, a vízumkérelem feldolgozásának időtartama, az uniós tagállamok területére való belépés megtagadása, kiutasítási intézkedések.

               Még ha a megállapodásban rögzített feltételek teljesülnek is, a vízum kiadása akkor is megtagadható, ha a Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex 5. cikkében lefektetett feltételek nem teljesülnek, vagyis az érintett személy nem rendelkezik érvényes úti okmánnyal, a SIS-ben beléptetési figyelmeztető jelzést adtak ki, az érintett személyt úgy tekintik, hogy a közrendet, belső biztonságot veszélyezteti stb.

               A Vízumkódexben szereplő, a vízumkibocsátással kapcsolatos egyéb rugalmasságok továbbra is alkalmazandók. Például a legfeljebb öt évig érvényes, hosszú érvényességi idejű, többszöri belépésre jogosító vízumok a 4. cikkben felsorolt személyek kategóriáin kívüli más kategóriákra nézve is kiadhatók, ha a Vízumkódexben szereplő feltételek (24. cikk) teljesülnek. Ugyanígy, a Vízumkódexben szereplő, a vízumdíj elengedésére vagy csökkentésére vonatkozó rendelkezések szintén továbbra is alkalmazandók (16. cikk, (5) és (6) bekezdés).

               A Zöld-foki-szigetek nemzeti joga továbbra is alkalmazandó minden olyan, a Zöld-foki-szigetek által az uniós polgárok számára történő vízumkiadáshoz kapcsolódó és a megállapodás által nem szabályozott kérdésre, mint például az előző három bekezdésben említettek.

               1.3.
                     A megállapodás hatálya alá tartozó vízumok típusai

               A megállapodás 3. cikkének d) pontja szerint a „vízum valamely tagállam vagy a Zöld-foki-szigetek által kiadott engedély vagy hozott határozat, amelyre az e tagállam vagy több tagállam, illetve a Zöld-foki-szigetek területén való átutazáshoz vagy összesen 90 napot meg nem haladó tervezett tartózkodáshoz van szükség.”

               A megállapodás által biztosított könnyítések mind a tagállamok egész területére érvényes egységes vízumokra, mind pedig a korlátozott területi érvényességű vízumokra vonatkoznak. A könnyítések a Zöld-foki-szigetek által uniós polgárok számára kiadott rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra és az átutazóvízumokra is vonatkoznak.

               1.4.
                     A vízum által lehetővé tett tartózkodás időtartamának kiszámítása

               A Schengeni határ-ellenőrzési kódexben a rövid távú tartózkodás fogalmának jelenlegi meghatározása a következő: „bármely 180 napos időszakban 90 nap, figyelembe véve a megelőző 180 napos időszak minden egyes tartózkodási napját”.

               A beutazás napja a tagállamok területén való tartózkodás első napja, a kiutazás napja pedig a tagállamok területén való tartózkodás utolsó napja. A „bármely” kifejezés „mozgó” 180 napos referencia-időszak alkalmazására utal, a tartózkodás minden napján a megelőző 180 napos időszakot kell figyelembe venni annak ellenőrzése céljából, hogy továbbra is teljesül-e a 180 naponkénti 90 napos tartózkodásra vonatkozó követelmény. A tagállam területéről való, megszakítás nélküli 90 napos távollét esetén tehát újabb legfeljebb 90 napos tartózkodásra van lehetőség.

               Az engedélyezett tartózkodási idő új szabályok alapján történő kiszámításához használható rövid távú vízumkalkulátor a következő internetes címen található: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/border-crossing/index_en.htm

               Az új meghatározás alapján példák a tartózkodás kiszámítására:

               Egy 1 évre szóló (2014. április 18. – 2015. április 18.), többszöri beutazásra jogosító vízummal rendelkező személy 2014. április 19-én utazik be első ízben 3 napos tartózkodás céljából. Ezt követően ugyanez a személy 2014. június 18-án ismét beutazik 86 napos tartózkodás céljából. Mi a helyzet az egyes napokon? Mikor utazhat be ismét az említett személy?

               2014. szeptember 11-én: Az utolsó 180 nap (2014. március 16. – 2014. szeptember 11.) során az említett személy 3 napot 2014. április 19–21.) plusz 86 napot (2014. június 18 – 2014. szeptember 11.) tartózkodott = 89 nap = Nem került sor a tartózkodási idő túllépésére. A személy még 1 napot tartózkodhat a tagállamok területén.

               2014. október 16-tól: Az említett személy beutazhat további 3 napos tartózkodás céljából (2014. október 16-án a 2014. április 19-i tartózkodás irrelevánssá válik, mivel kívül esik a 180 napos időszakon; 2014. október 17-én a 2014. április 20-i tartózkodás irrelevánssá válik, mivel kívül esik a 180 napos időszakon; stb.).

               2014. december 15-től: Az említett személy beutazhat további 86 napos tartózkodás céljából (2014. december 15-én a 2014. június 18-i tartózkodás irrelevánssá válik, mivel kívül esik a 180 napos időszakon; 2014. december 16-án a 2014. június 19-i tartózkodás irrelevánssá válik, mivel kívül esik a 180 napos időszakon; stb.).

               1.5.
                     A schengeni vívmányokat még nem teljes körűen alkalmazó tagállamokat, az Unió közös vízumpolitikájában részt nem vevő tagállamokat és a társult országokat illető helyzet

               Az Unióhoz 2004-ben (Ciprus, Cseh Köztársaság, Észtország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Szlovákia és Szlovénia), 2007-ben (Bulgária és Románia) és 2013-ban (Horvátország) csatlakozott tagállamokra nézve hatálybalépésétől kezdve kötelező ez a megállapodás.

               A schengeni vívmányokat csak Bulgária, Horvátország, Ciprus és Románia nem hajtotta még végre teljes körűen. Ezek az országok továbbra is saját területükre korlátozott érvényességű nemzeti vízumokat bocsátanak ki. Amikor majd ezek a tagállamok teljes körűen végrehajtják a schengeni vívmányokat, továbbra is alkalmazni fogják a megállapodást.

               A megállapodás által nem szabályozott valamennyi kérdésre továbbra is a nemzeti jog alkalmazandó addig az időpontig, ameddig e tagállamok a schengeni vívmányokat teljes körűen végre nem hajtják. Az említett időponttól kezdve a megállapodás által nem szabályozott kérdésekre a schengeni szabályok/nemzeti szabályok alkalmazandók.

               Bulgária, Horvátország, Ciprus és Románia felhatalmazást kapott arra, hogy saját területén elismerje a schengeni tagállamok és a társult országok által kibocsátott tartózkodási engedélyeket, D-vízumokat és rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokat.

               A Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény 21. cikke szerint minden schengeni tagállamnak el kell ismernie a másik tagállam által kibocsátott hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumokat és tartózkodási engedélyeket, amelyek egymás területén rövid távú tartózkodásra jogosítanak. A schengeni tagállamok elfogadják a társult országok által kibocsátott tartózkodási engedélyeket, D-vízumokat és rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokat a belépéshez és rövid távú tartózkodáshoz, és fordítva.

               A megállapodás nem alkalmazandó az Egyesült Királyságra, Írországra és Dániára, de közös nyilatkozatokat tartalmaz annak kívánatosságára nézve, hogy az említett tagállamok kétoldalú vízumkönnyítési megállapodásokat kössenek a Zöld-foki Köztársasággal.

               Bár schengeni társult országok, a megállapodás nem kötelező Izlandra, Liechtensteinre, Norvégiára és Svájcra nézve. A megállapodás azonban közös nyilatkozatot tartalmaz annak kívánatosságára nézve, hogy az említett schengeni tagállamok haladéktalanul kétoldalú vízumkönnyítési megállapodásokat kössenek a Zöld-foki Köztársasággal.

               1.6.
                     Az európai uniós megállapodás / kétoldalú megállapodások

               A megállapodás 11. cikke szerint:

               „E megállapodás – hatálybalépésétől kezdve – elsőbbséget élvez bármely a tagállamok és a Zöld-foki-szigetek közötti két- vagy többoldalú nemzetközi egyezmény vagy megállapodás rendelkezéseivel szemben, amennyiben az említett rendelkezések az e megállapodásban tárgyalt kérdéseket érintik.”

               A megállapodás hatálybalépésének napjától a tagállamok és a Zöld-foki Köztársaság közötti hatályos kétoldalú megállapodásoknak a vízumkönnyítési megállapodás által rendezett kérdésekre vonatkozó rendelkezései nem alkalmazandók. Az uniós joggal összhangban a tagállamoknak meg kell tenniük a szükséges intézkedéseket a kétoldalú megállapodásaik és a megállapodás rendelkezései közötti összeegyeztethetetlenségek megszüntetése érdekében.

               Ha egy tagállam a Zöld-foki Köztársasággal olyan kétoldalú megállapodást kötött vagy intézkedést fogadott el, amely az európai uniós megállapodás által nem szabályozott kérdésekre vonatkozik, az adott mentesség az európai uniós vízumkönnyítési megállapodás hatálybalépését követően továbbra is alkalmazandó.

               II.
                     AZ EGYES RENDELKEZÉSEKRE VONATKOZÓ IRÁNYMUTATÁS

               2.1. A valamennyi vízumkérelmezőre vonatkozó szabályok

               Fontos megjegyzés: Az elveszett vagy ellopott okmányok esetében a távozásra, valamint a vízum kivételes körülmények között történő meghosszabbítására vonatkozóan alább említett könnyítések minden vízummal rendelkező zöld-foki-szigeteki és tagállami személyre vonatkoznak.

               2.1.1. A vízumok meghosszabbítása kivételes körülmények miatt

               A megállapodás 7. cikke szerint:

               „Az Unió azon polgárai és a Zöld-foki-szigetek azon állampolgárai esetében, akik vis maior okokból kifolyólag nem tudják a vízumukban szereplő időn belül elhagyni a tagállamok vagy a Zöld-foki-szigetek területét, – a fogadó állam által alkalmazott jogszabályokkal összhangban, a tartózkodási helyük szerinti államba történő visszatérésükhöz szükséges időszakra – díjmentesen meghosszabbítják vízumaik érvényességét.”

               Vis maior – például baleset következtében kórházi kezelés – esetén a vízum meghosszabbításának lehetőségére nézve, ha a vízum birtokosának nincs lehetősége a tagállam területét elhagyni a vízumbélyegen feltüntetett időpontig, a Vízumkódex 33. cikkének (1) bekezdése alkalmazandó, feltéve, hogy az a megállapodással összeegyeztethető (például a meghosszabbított vízum továbbra is egységes vízum marad, amely minden olyan schengeni tagállam területére belépésre jogosít, amelyre az adott vízum a kibocsátás idején érvényes volt). Ugyanakkor a megállapodás értelmében a vízum vis maior miatti meghosszabbítása ingyenes.

               2.2. Az egyes vízumkérelmezői kategóriákra vonatkozó szabályok

               2.2.1.
                     Többszöri belépésre jogosító vízumok kiadása

               Abban az esetben, ha a vízumkérelmezőnek gyakran vagy rendszeresen kell a Zöld-foki Köztársaság területére vagy tagállamok területére utaznia, több látogatásra szóló rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokat bocsáthatnak ki, feltéve, hogy e látogatások teljes időtartama nem haladja meg a 90 napot egy 180 napos időszakon belül.

               A megállapodás 4. cikke szerint:

               „(1)
                     A tagállamok és a Zöld-foki-szigetek diplomáciai és konzuli képviseletei legfeljebb öt évig érvényes, többszöri belépésre jogosító vízumot adnak ki az állampolgárok alábbi kategóriái részére:

               a) a nemzeti kormány vagy helyi önkormányzatok tagjai, parlamenti képviselők, az Alkotmánybíróság vagy felsőfokú bíróságok tagjai, a Számvevőszék tagjai, amennyiben e megállapodás alapján, feladataik ellátása során nem mentesülnek a vízumkötelezettség alól;

               b) hivatalos delegációk azon állandó tagjai, akik a Zöld-foki-szigeteknek, a tagállamoknak vagy az Uniónak címzett hivatalos meghívást követően találkozókon, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint a tagállamok vagy a Zöld-foki-szigetek területén, kormányközi szervezetek által kezdeményezett eseményeken vesznek részt;

               c) üzletemberek vagy üzleti szervezetek képviselői, akik rendszeresen utaznak a tagállamokba vagy a Zöld-foki-szigetekre;

               d) házastársak, 21. életévüket be nem töltött gyerekek (ideértve az örökbefogadottakat is) vagy eltartottak, és azon szülők, akik

               — a valamely tagállam területén jogszerűen tartózkodó zöld-foki-szigeteki állampolgárokat vagy a Zöld-foki-szigeteken jogszerűen tartózkodó uniós polgárokat látogatnak, vagy

               — az állampolgárságuk szerinti államban tartózkodó uniós polgárokat, vagy a Zöld-foki-szigeteken tartózkodó zöld-foki-szigeteki állampolgárokat látogatnak.

               Mindazonáltal ha a gyakori vagy rendszeres utazás szükségessége vagy szándéka nyilvánvalóan rövidebb időre korlátozódik, a többszöri belépésre jogosító vízum érvényességét ezen időtartamra korlátozzák, különösen akkor, ha:

               — az a) pontban említett személyek megbízása,

               — a b) pontban említett személyek esetében a hivatalos küldöttség állandó tagja minősítésének érvényességi ideje,

               — a c) pontban említett személyek esetében az üzletemberek és üzleti szervezetek képviselői ebbéli minőségének érvényességi ideje, vagy

               — a d) pontban említett személyek esetében a valamely tagállam területén tartózkodó zöld-foki-szigeteki állampolgár vagy a Zöld-foki szigetek területén tartózkodó uniós polgár tartózkodási engedélye

               öt évnél rövidebb.”

               Figyelembe véve a személyek e kategóriáinak szakmai státuszát, vagy egy, a Zöld-foki Köztársaság vagy a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó zöld-foki köztársasági állampolgárral vagy uniós polgárral való családi kapcsolatukat, valamint az állampolgársága szerinti tagállam területén tartózkodó uniós polgár vagy a Zöld-foki-szigeteken tartózkodó zöld-foki-szigeteki állampolgár hozzátartozói tekintetében, főszabály szerint indokolt számukra olyan, többszöri belépésre jogosító vízumot kiadni, amely ötéves érvényességgel bír, vagy amely a megbízás vagy a jogszerű tartózkodás időtartamára korlátozódik, amennyiben az nem éri el az öt évet.

               A 4. cikk (1) bekezdésének a) pontja alá tartozó személyeknek igazolniuk kell szakmai státuszuk és megbízásuk időtartamát.

               Ez a rendelkezés nem vonatkozik a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontja alá tartozó személyekre, ha a megállapodás értelmében mentesek a vízumkövetelmény alól, azaz diplomata- vagy szolgálati útlevél birtokosai.

               A 4. cikk (1) bekezdésének b) pontja alá tartozó személyeknek bizonyítékot kell szolgáltatniuk a delegáció tagjakénti állandó státuszukra, valamint annak szükségességére nézve, hogy rendszeresen részt vegyenek az értekezleteken, megbeszéléseken, tárgyalásokon vagy csereprogramokban.

               A 4. cikk (1) bekezdésének c) pontja alá tartozó személyeknek bizonyítékot kell szolgáltatniuk a szakmai státuszukra és a tevékenységük időtartamára nézve.

               A 4. cikk (1) bekezdésének d) pontja alá tartozó személyeknek bizonyítékot kell szolgáltatniuk a meghívó személy jogszerű tartózkodásáról.

               Olyan esetekben, amikor a gyakori vagy rendszeres utazás szükségessége vagy szándéka nyilvánvalóan rövidebb időtartamra korlátozódik, a többszöri belépésre jogosító vízum érvényességét ezen időtartamra korlátozzák.

               „(2)
                     A tagállamok és a Zöld-foki-szigetek diplomáciai és konzuli képviseletei legfeljebb egy évig érvényes, többszöri belépésre jogosító vízumot állítanak ki a polgárok alábbi kategóriái részére, feltéve, hogy e személyek a megelőző egy évben legalább egy vízumot szereztek és azt a meglátogatott államba történő belépésre, illetve ott-tartózkodásra vonatkozó jogszabályokkal összhangban használták fel:

               a) civil társadalmi szervezeteknek képzés, szemináriumok, konferenciák céljából – beleértve csereprogramok keretében – a tagállamokba vagy a Zöld-foki-szigetekre rendszeresen utazó képviselői;

               b) nemzetközi kiállításokon, konferenciákon, tudományos tanácskozásokon, szemináriumokon vagy más hasonló eseményeken részt vevő szakemberek, akik rendszeresen utaznak a tagállamokba vagy a Zöld-foki-szigetekre;

               c) tudományos, kulturális és művészeti tevékenységekben – beleértve egyetemi és egyéb csereprogramokat is – részt vevő, a tagállamokba vagy a Zöld-foki-szigetekre rendszeresen utazó személyek;

               d) nemzetközi sportesemények résztvevői és az őket szakmai minőségben kísérő személyek;

               e) újságírók és az őket szakmai minőségben kísérő akkreditált személyek;

               f) tanulmányok vagy képzés céljából – beleértve csereprogramok, valamint egyéb iskolával kapcsolatos tevékenységek keretében – utazó tanulók, diákok, posztgraduális hallgatók és kísérőtanárok;

               g) a Zöld-foki-szigeteken vagy a tagállamokban elismert vallási közösségek képviselői, akik rendszeresen utaznak a tagállamokba vagy a Zöld-foki-szigetekre;

               h) orvosi okból rendszeresen utazó személyek;

               i) testvérvárosok vagy önkormányzati hatóságok által szervezett hivatalos csereprogramok résztvevői;

               j) hivatalos küldöttségek tagjai, akik a Zöld-foki-szigetekhez, a tagállamokhoz vagy az Unióhoz címzett hivatalos meghívást követően a tagállamok vagy a Zöld-foki-szigetek területén rendszeresen részt vesznek értekezleteken, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint kormányközi szervezetek által kezdeményezett eseményeken.

               Mindazonáltal ha nyilvánvalóan rövidebb időre korlátozódik a gyakori vagy rendszeres utazás szükségessége vagy szándéka, a többszöri belépésre jogosító vízum érvényességét ezen időtartamra korlátozzák.”

               Elvileg az egy évig érvényes többszöri belépésre jogosító vízumokat akkor adják ki a fent említett kategóriák számára, ha az előző évben (12 hónapban) a vízumkérelmező legalább egy vízumot szerzett és a meglátogatott tagállam(ok) belépésre és tartózkodásra vonatkozó jogszabályaival összhangban használta azt (például nem tartózkodott a megengedett időtartamot meghaladóan), és ha indokolt a többszöri belépésre jogosító vízum igénylése.

               Olyan esetekben, amikor nem indokolt az egy évig érvényes vízum kibocsátása (például ha a csereprogram időtartama egy évnél rövidebb vagy ha az érintett személynek nem kell egy teljes évig utaznia), a vízum érvényessége egy évnél rövidebb lesz, feltéve, hogy a vízum kiadásának további követelményei teljesülnek.

               „(3)
                     A tagállamok és a Zöld-foki-szigetek diplomáciai és konzuli képviseletei legalább két, legfeljebb öt évig érvényes többszöri belépésre jogosító vízumot adnak ki az e cikk (2) bekezdésében említett személyek csoportjainak, feltéve, hogy utóbbiak a kérelmet megelőző két évben – a meglátogatott országba történő belépésre, illetve ott-tartózkodásra vonatkozó jogszabályokkal összhangban – megfelelően használták az egyéves időtartamú, többszöri belépésre jogosító vízumaikat.

               Mindazonáltal ha a gyakori vagy rendszeres utazás szükségessége vagy szándéka nyilvánvalóan rövidebb időre korlátozódik, a többszöri belépésre jogosító vízum érvényességét ezen időtartamra korlátozzák.

               (4) Az e cikk (1)–(3) bekezdésében említett személyek tagállamok vagy a Zöld-foki-szigetek területén történő tartózkodásának teljes időtartama nem haladhatja meg 180 napos időszakonként a 90 napot.”

               A 4. cikk (2) bekezdésében említett kategóriák számára legalább kettő és legfeljebb öt évig érvényes, többszöri belépésre jogosító vízumot adnak ki, feltéve, hogy az érintett személyek a megelőző két évben (24 hónapban) a meglátogatott tagállam(ok)ba történő belépésre, illetve ott-tartózkodásra vonatkozó jogszabályokkal összhangban használták fel az egyéves időtartamú, többszöri belépésre jogosító vízumot, és a többszöri belépésre jogosító vízum kérelmének okai még mindig fennállnak. Megjegyzendő, hogy a kettőtől öt évig terjedő érvényességű vízumot csak akkor adják ki, ha a vízumkérelmező két egy évig – és nem rövidebb ideig – érvényes vízum birtokosa volt a megelőző két évben, és ezeket a vízumokat a meglátogatott tagállam(ok)ba történő belépésre, illetve ott-tartózkodásra vonatkozó jogszabályokkal összhangban használta fel. A diplomáciai és konzuli képviseletek az egyes vízumkérelmek értékelése alapján döntenek e vízumok érvényességi idejéről (kettő és öt év között).

               Nem áll fenn kötelezettség a többszöri belépésre jogosító vízum kiadására, ha a kérelmező nem használta ki az előzőleg kiadott vízumot.

               2.2.2.
                     A vízumkérelmek feldolgozásának díja

               A megállapodás 5. cikkének (1) bekezdése szerint:

               „(1)
                     A (2) bekezdés rendelkezéseinek sérelme nélkül a tagállamok vagy a Zöld-foki-szigetek nem szednek vízumdíjat a személyek alábbi kategóriái után:

               a) hivatalos delegációk azon tagjai, akik a Zöld-foki-szigeteknek, a tagállamoknak vagy az Uniónak címzett hivatalos meghívást követően találkozókon, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint a Zöld-foki-szigetek vagy az egyik tagállam területén kormányközi szervezetek által rendezett eseményeken vesznek részt;

               b) 12 év alatti gyermekek; (Megjegyzés: e kategória díjmentességben való részesüléséhez a vízumkérelmezőknek igazolást kell benyújtaniuk életkorukra vonatkozóan.)

               c) tanulmányi célból vagy ismeretterjesztő képzés céljából tartózkodó tanulók, hallgatók, posztgraduális képzésben részt vevő hallgatók és kísérőtanárok;

               d) a tudományos kutatás céljából utazó kutatók;

               e) a nonprofit szervezetek által szervezett szemináriumok, konferenciák, sport-, kulturális vagy oktatási események 25 éves vagy fiatalabb résztvevői.”

               A személyek fenti kategóriái díjmentességben részesülnek.

               A Vízumkódex 16. cikkének (6) bekezdése értelmében „egyedi esetekben a felszámítandó vízumdíj összege elengedhető vagy csökkenthető, ha ez az intézkedés kulturális, sporttal kapcsolatos, külpolitikai és fejlesztési politikai érdekeket vagy más alapvetően fontos közérdeket vagy humanitárius célokat szolgál”.

               A Vízumkódex 16. cikkének (7) bekezdése szerint „a vízumdíjat euróban, azon harmadik ország nemzeti pénznemében vagy az érintett harmadik országban általánosan használt pénznemben kell felszámítani, ahol a kérelmet benyújtották, és nem téríthető vissza, kivéve a 18. cikk (2) bekezdésében és a 19. cikk (3) bekezdésében említett eseteket” – olyan esetek, amikor a kérelem nem befogadható vagy a konzulátus nem illetékes.

               A Vízumkódex 16. cikke (8) bekezdésének megfelelően a zöld-foki-szigeteki vízumkérelmezők, valamint a Décret-Loi 27/2007 jogszabállyal összhangban az uniós polgárok „a megfizetett vízumdíjról elismervényt kapnak”.

               A megállapodás 5. cikkének (2) bekezdése szerint:

               „(2)
                     Amennyiben a tagállamok vagy a Zöld-foki-szigetek külső szolgáltatóval működnek együtt, szolgáltatási díjat lehet felszámolni. A szolgáltatási díjnak arányban kell állnia a külső szolgáltató részéről feladatai ellátása során felmerült költségekkel, és összege nem haladhatja meg a 30 EUR-t. A Zöld-foki-szigetek és az érintett tagállam(ok) fenntartják annak lehetőségét, hogy konzulátusaikon minden kérelmező közvetlenül benyújthassa kérelmét.”

               A személyek díjmentes kategóriái továbbra is szolgáltatásidíj-kötelesek olyan esetben, ha a tagállam külső szolgáltatóval folytat együttműködést.

               Jelenleg egyetlen uniós tagállamnak sincs kiszervezési megállapodása külső szolgáltatókkal a Zöld-foki-szigeteken.

               2.2.3. A diplomata- és szolgálati útlevelek birtokosai

               A megállapodás 8. cikke szerint:

               „(1)
                     A Zöld-foki-szigetek vagy a tagállamok érvényes diplomata- vagy szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgárai vízum nélkül léphetnek be, hagyhatják el, vagy utazhatnak át a tagállamok vagy a Zöld-foki-szigetek területén.

               (2) Az e cikk (1) bekezdésében említett személyek 180 napos időszakonként 90 napot meg nem haladó ideig tartózkodhatnak a tagállamok vagy a Zöld-foki-szigetek területén.”

               A diplomaták tagállamokba történő kiküldetésére vonatkozó eljárásokat a megállapodás nem szabályozza. A szokásos akkreditációs eljárás alkalmazandó.

               A megállapodáshoz csatolt közös nyilatkozatban a Felek megállapodtak arról, hogy bármelyikük részlegesen felfüggesztheti e megállapodást és különösen a 8. cikket, amennyiben azzal a másik Fél visszaél vagy az veszélyt okoz a közbiztonságra nézve. A részleges felfüggesztést a 12. cikk (5) bekezdésében előírt eljárással összhangban kell lefolytatni.

               Amennyiben felfüggesztik a 8. cikk végrehajtását, a két Fél konzultációkat kezdeményez a megállapodás által létrehozott vegyes bizottság keretében a felfüggesztést okozó problémák megoldása érdekében.

               Kiemelt jelentőségű pontként mindkét Fél vállalta, hogy elkötelezi magát a diplomata- és szolgálati útlevelekkel kapcsolatos dokumentumok magas szintű biztonságának – különösen a biometrikus azonosítók bevezetésével történő – biztosítása mellett. Az Unió részéről ezt a tagállamok által kiállított útlevelek és úti okmányok biztonsági jellemzőire és biometrikus elemeire vonatkozó előírásokról szóló, 2004. december 13-i 2252/2004/EK rendeletben előírt követelményeknek megfelelően biztosítják.

               III.
                     EGYÜTTMŰKÖDÉS AZ OKMÁNYOK BIZTONSÁGÁVAL KAPCSOLATBAN

               A megállapodáshoz csatolt közös nyilatkozatban a Felek megállapodnak abban, hogy a megállapodás 10. cikke alapján létrejött vegyes bizottság értékeli, hogy az érintett úti okmányok biztonságának szintje milyen hatással van a megállapodás működésére. E célból a Felek kötelezettséget vállaltak arra, hogy rendszeresen tájékoztatják egymást az úti okmányok számának indokolatlan mértékű növekedésének elkerülése, az úti okmányok biztonsága technikai tényezőinek fejlesztése, valamint az úti okmányok kiadásának testre szabása érdekében tett intézkedésekről.

               IV.
                     STATISZTIKA

               Annak érdekében, hogy a megállapodással létrehozott vegyes bizottság hatékonyan felügyelni tudja a megállapodás végrehajtását, a Zöld-foki Köztársaság és a tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei hathavonta kötelesek statisztikát küldeni a Bizottságnak, amennyiben lehetséges különösen a következőkről, havi bontásban:

               –
                     a kiadott, többszöri beutazásra jogosító vízumok száma,

               –
                     a kiadott, többszöri beutazásra jogosító vízumok érvényességének időtartama,

               –
                     a megállapodás által szabályozott különböző kategóriák részére díjmentesen kiadott vízumok száma.


|

52010PC0653

Javaslat: A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Közösség és tagállamai, az Albán Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, a Bolgár Köztársaság, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója, a Horvát Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Montenegrói Köztársaság, a Norvég Királyság, Románia és a Szerb Köztársaság közötti, európai közös légtér létrehozásáról szóló többoldalú megállapodásban az első átmeneti időszak lezárásával kapcsolatban meghatározott feltételeknek a Horvát Köztársaság részéről történő teljesítéséről  /* COM/2010/0653 végleges - NLE 2010/0320 */

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2010.11.9.COM(2010) 653 végleges2010/0320 (NLE)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Közösség és tagállamai, az Albán Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, a Bolgár Köztársaság, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója, a Horvát Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Montenegrói Köztársaság, a Norvég Királyság, Románia és a Szerb Köztársaság közötti, európai közös légtér létrehozásáról szóló többoldalú megállapodásban[1] az első átmeneti időszak lezárásával kapcsolatban meghatározott feltételeknek a Horvát Köztársaság részéről történő teljesítésérőlINDOKOLÁSA JAVASLAT HÁTTERE-  A javaslat okai és céljaiA Tanács 2006-ban elfogadta az európai közös légtér (EKLT) létrehozásáról szóló többoldalú megállapodást[2], amely az Európai Közösség és nyolc, nyugat-balkáni térségbeli társult fél, nevezetesen Albánia, Bosznia és Hercegovina, Bulgária, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója, Horvátország, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Románia és Szerbia és Montenegró között jött létre (a továbbiakban: megállapodás) (a Tanács 2006/682/EK határozata; HL L 285., 2006.10.16., 1. o.)A megállapodás célja, hogy az Európai Unióval szomszédos országok légiközlekedési piaca integrálódjon a 27 uniós tagállam, Norvégia és Izland már kiépült légiközlekedési belső piacába. A nyolc délkelet-európai társult fél a megállapodásban vállalta, hogy teljes körűen alkalmazza az Európai Unió légi közlekedésre vonatkozó jogszabályait (az európai uniós vívmányokat). Amint sor került a vívmányok maradéktalan átültetésére, az EKLT légitársaságai szabadon hozzáférhetnek a kibővült európai egységes légiközlekedési piachoz.A megállapodás ezenkívül az összes részes fél légitársaságai számára közvetlen szolgáltatásokhoz biztosít hozzáférést egymás területei közötti viszonylatban. Az egyes társult felekre vonatkozóan egyedi átmeneti szabályokat is rögzít a megállapodás, amelyek teljesítéséhez további jogok kapcsolódnak; ezek a jogok részes féltől függően eltérnek.Horvátország esetében az első átmeneti időszak lezárásának az a feltétele, hogy hajtsa végre az európai légiközlekedési vívmányok legfőbb elemeit, ezen túlmenően ratifikálja a Montreali Egyezményt, és hozzon létre független testületet a légiforgalmi szolgáltatások szabályozására. Ha megerősítést nyer e három feltétel teljesítése, az az európai és a horvát légitársaságok kereskedelmi jogainak kiterjesztését vonja maga után, azaz a megállapodás hatálya alá tartozó bizonyos területeken megnyitja az utat a továbbítási szolgáltatások (ötödik szabadság) előtt.A megállapodás 27. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az Európai Unió értékeli az egyes társult feleknek a megállapodásban foglaltak alkalmazására való fokozatos átállását.2009 novemberében technikai segítségnyújtás és információcsere keretében tagállami és bizottsági szakértőkből álló delegáció látogatott Zágrábba, hogy behatóan értékelje, milyen mértékben érvényesíti Horvátország az uniós vívmányokat saját légi közlekedésében. A szakértők igazolták, hogy a Horvát Köztársaság teljesítette a megállapodás IV. jegyzőkönyvében az első átmeneti időszak lezárásával kapcsolatban meghatározott feltételeket. A tagállamok és a horvát kormány értesítést kapott az értékelés pozitív következtetéseiről, amelyeket a 2010 decemberében tartandó EKLT vegyes bizottsági ülésen ismertetnek majd a résztvevők.-  Háttér-információkAz EKLT-megállapodás kifejezetten abból a célból jött létre, hogy nyílt kereteket teremtsen mindazon európai országok számára, amelyek teljes mértékben integrálódni kívánnak az európai egységes légiközlekedési piacba.A megállapodás jelentős előnyökkel jár:-  Az 52 milliós össznépességű balkáni térség bekapcsolásával új piaci lehetőségeket teremt, egyben létrehozza 35 ország több mint 500 millió polgárának egységes légiközlekedési piacát. Az Európai Unió és Délkelet-Európa közötti légi forgalom 2001. óta jelentős mértékben, mintegy 121%-kal nőtt, erre a folyamatra további katalizátorként hathat a légi közlekedés közös piaca.-  Az ágazat és a fogyasztók számára új lehetőségeket teremt, különös tekintettel az idegenforgalomra, amely a partvidéki területek egyik húzóágazatának számít. A térség légijármű-forgalma az előrejelzések szerint évente átlagosan több mint 6%-kal nő a 2005–2011. időszakban. Jelenleg 414 repülőtér működik a térségben, ahová potenciálisan járatok üzemeltethetők, így további bővülésre van lehetőség. A megállapodásnak köszönhetően egyre többeknek lesz lehetőségük megfizethető légi közlekedési szolgáltatások nagyobb arányú igénybevételére. Ezen túlmenően a megállapodás mindkét oldal viszonylatában elősegíti a tőkeáramlást, ezáltal könnyít a kétoldalú megállapodások tulajdonjogi és ellenőrzési szabályain.-  A nyolc EKLT-partnert arra kötelezi, hogy folytassák saját jogszabályaiknak az uniós jogszabályokkal való összehangolását, mely révén egész Európában egységesen magas szintű lesz a biztonság és a védelem, illetve tisztességes a piaci verseny.-  Az EU és a balkáni országok között közlekedő járatok viszonylatában felszámolja a piaci hozzáférést ma még akadályozó korlátokat, ezáltal egyenlő versenyfeltételeket teremt az uniós légi fuvarozók számára.-  Felszámolja a légiforgalmi szolgáltatási rendszernek a háborús időszak óta fennálló átjárhatatlanságát, amely annak idején a légtér lezárásához vezetett.-  A térség országait együttműködésre és a régiók közötti kapcsolatok javítására készteti, ami az európai integrációs folyamat kiszélesedésének előnyére válik, valamint-  Vegyes bizottságot hoz létre, amely a megállapodás alkalmazását vagy értelmezését érintő kérdések megoldásáért felel.Az uniós vívmányok átültetése terén elért horvátországi előrelépés független tanúsítása a felsorolt összes előny szempontjából üdvözlendő, de jó jel a többi társult fél számára is, akik az európai egységes légiközlekedési piachoz való teljes csatlakozás útjára léptek.-  Hatályos rendelkezések a javaslat által szabályozott területenAz Európai Közösség és tagállamai, valamint Albánia, Bosznia és Hercegovina, Bulgária, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója, Horvátország, Izland, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró, Norvégia, Románia és Szerbia között létrejött, az európai közös légtér létrehozásáról szóló többoldalú megállapodás (HL L 285., 2006.10.16., 3. o.).-  Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivelA javaslat összhangban áll a Közösség légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikája cselekvési programjának kidolgozását (COM(2005) 79 végleges) érintő uniós légiközlekedési politikával, különösen a szomszédsági politika tekintetében.KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT-  Konzultáció az érdekeltekkelA hatályos EKLT-megállapodás végrehajtása nem igényel konzultációt, de a megállapodást aláíró összes tagállam és társult fél folyamatosan egyeztet egymással.-  Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználásaA konzultációba bevont főbb szervezetek/szakértőkA légiközlekedési uniós vívmányok átvétele terén elért előrelépés nyomon követésének részeként 2009 novemberében mindenre kiterjedő értékelő látogatásra került sor, melynek során bebizonyosodott, hogy Horvátország teljesítette az első átmeneti időszak lezárásának feltételeit. Az értékelő látogatáson részt vettek a gazdasági szabályozás, a biztonság, a védelem és a légiforgalmi szolgáltatások (ATM) területének tagállami szakértői, valamint a Bizottság MOVE főigazgatóságának és a technikai segítségnyújtás és információcsere programnak a munkatársai.-  HatásvizsgálatHatásvizsgálatra ebben az esetben nem volt szükség.A JAVASLAT JOGI ELEMEI-  A javaslat összefoglalásaA javaslat az Európai Unió és tagállamai által az EKLT-megállapodás elfogadásával vállalt kötelezettségek teljesítésére irányul.-  JogalapAz Európai Közösség és tagállamai, valamint Albánia, Bosznia és Hercegovina, Bulgária, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója, Horvátország, Izland, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró, Norvégia, Románia és Szerbia között létrejött, az európai közös légtér létrehozásáról szóló többoldalú megállapodás IV. jegyzőkönyve 27. cikkének (4) bekezdése.-  A szubszidiaritás elveMivel az EU a javaslatot illetően nem rendelkezik kizárólagos hatáskörrel, a szubszidiaritás elve érvényesül.A javaslat célkitűzéseit a tagállamok önállóan a következő okok miatt nem tudják kielégítően megvalósítani:A többoldalú EKLT-megállapodás uniós szinten köttetett, így a megállapodás működését érintő összes döntést csak uniós szinten lehet meghozni.A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének.-  Az arányosság elveA javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt:- A javaslat elősegíti az Európai Unió és a Horvát Köztársaság jogszabályainak további konvergenciáját a légiközlekedési szolgáltatások terén, egyben előmozdítja a biztonságos és hatékony légi közlekedést.- A tagállamok és a Horvát Köztársaság továbbra is ellátják a nemzetközi légi közlekedés keretében hagyományosan általuk végzett igazgatási feladatokat, azonban egységesen alkalmazott, közös szabályok szerint.-  Az eszközök megválasztásaJavasolt aktus: tanácsi határozat.Más jogi aktus nem felelne meg a következők miatt:A többoldalú megállapodás IV. jegyzőkönyve 27. cikkének (4) bekezdése a tárgyban tanácsi határozat meghozatalát vetíti előre, amennyiben bizonyítást nyer, hogy a Horvát Köztársaság megfelelt az első átmeneti időszak lezárásához szükséges feltételeknek.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOKA javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést érintő vonzatai.KIEGÉSZÍTő INFORMÁCIÓK-  EGT-tagországok.A többoldalú megállapodás aláíró feleiként a határozatnak az EGT-tagországokat, Norvégiát és Izlandot érintő vonatkozásai is vannak.2010/0320 (NLE)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Közösség és tagállamai, az Albán Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, a Bolgár Köztársaság, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója, a Horvát Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Montenegrói Köztársaság, a Norvég Királyság, Románia és a Szerb Köztársaság közötti, európai közös légtér létrehozásáról szóló többoldalú megállapodásban[3] az első átmeneti időszak lezárásával kapcsolatban meghatározott feltételeknek a Horvát Köztársaság részéről történő teljesítéséről (EGT-vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösség és tagállamai, valamint Albánia, Bosznia és Hercegovina, Bulgária, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója, Horvátország, Izland, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró, Norvégia, Románia és Szerbia között létrejött, az európai közös légtér létrehozásáról szóló többoldalú megállapodásra[4] (a továbbiakban: megállapodás) és különösen annak 27. cikke (4) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:1.  A megállapodás 27. cikkének (1) bekezdése rendelkezik a felek közötti átmeneti szabályok alkalmazásáról.2.  A megállapodás IV. jegyzőkönyve meghatározza egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Horvát Köztársaság között alkalmazandó átmeneti szabályokat.3.  A megállapodás 27. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az Európai Unió értékeli az egyes társult feleknek az EKLT-megállapodásban foglaltak teljes körű alkalmazására való fokozatos átállását.4.  Az Európai Bizottság által szervezett értékelések során bizonyítást nyert, hogy a Horvát Köztársaság teljesítette a megállapodás IV. jegyzőkönyvében az első átmeneti időszak lezárásával kapcsolatban meghatározott feltételeket.5.  A megállapodás 27. cikkének (4) bekezdése szerint, ha az Európai Unió megállapítja, hogy egy adott társult fél esetében az átmeneti időszak lezárásának követelményei teljesültek, úgy határoz, hogy a szóban forgó társult fél átléphet a következő átmeneti időszakba vagy adott esetben teljes jogú résztvevőjévé válik az európai közös légtérnek.6.  A Tanács számára hitelt érdemlően bizonyítást nyert, hogy a Horvát Köztársaság teljesítette a megállapodás IV. jegyzőkönyvében az első átmeneti időszak lezárásával kapcsolatban meghatározott feltételeket,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:Egyetlen cikkA Horvát Köztársaság átléphet az Európai Közösség és tagállamai, az Albán Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, a Bolgár Köztársaság, az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Közigazgatási Missziója, a Horvát Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Montenegrói Köztársaság, a Norvég Királyság, Románia és a Szerb Köztársaság közötti, európai közös légtér létrehozásáról szóló többoldalú megállapodás[5] IV. jegyzőkönyve szerinti második átmeneti időszakba.Kelt Brüsszelben, [...]-án/-én.a Tanács részéről [1] Az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. sz. határozata szerint.[2] Az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. sz. határozata szerint.[3] Az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. sz. határozata szerint.[4] Az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. sz. határozata szerint.[5] Az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. sz. határozata szerint.


title: Javaslat: a Tanács határozata a Magyarországnak nyújtandó középtávú közösségi pénzügyi támogatásról

text:
   HU
HU    HU
 ---pagebreak---             AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA
                                             Brüsszel, 2008.10.30.
                                             COM(2008) 716 végleges
                                   Ajánlás:
                       A TANÁCS HATÁROZATA
            a Magyarországnak nyújtandó kölcsönös segítségről
                                  Javaslat:
                       A TANÁCS HATÁROZATA
   a Magyarországnak nyújtandó középtávú közösségi pénzügyi támogatásról
                         (a Bizottság előterjesztése)
HU                                                                       HU
 ---pagebreak---                                             INDOKOLÁS
   1.        BEVEZETÉS
   2006 közepe óta a magyar hatóságok jelentős erőfeszítéseket tesznek azért, hogy
   megszüntessék az ország felhalmozódó külső és belső egyensúlyhiányát. Az elmúlt két év
   érezhető eredményei, köztük az államháztartási hiány jelentős csökkentése és a folyó fizetési
   mérleg hiányának fokozatos visszaszorítása ellenére a magyar pénzügyi piacok 2008. október
   eleje óta komoly nyomás alá kerültek. Ehhez társul még, hogy Magyarország pénzügyileg
   igen kiszolgáltatott helyzetben van, mivel – a közelmúltban a magánszektorba áramló
   devizahitelek miatt – magas az ország külső eladósodottsága (a GDP csaknem 100%-a), és a
   régión belül itt a legmagasabb az államadósság aránya (a GDP mintegy 66%-a). A hatóságok
   sietve bejelentették, hogy a befektetői bizalom helyreállítása és a pénzügyi piacokra nehezedő
   nyomás enyhítése érdekében átfogó intézkedési csomagot vezetnek be. Az intézkedések közé
   tartozik, hogy 2008-ban és 2009-ben felgyorsítják a hiánycsökkentés ütemét, ami enyhíteni
   fogja az államháztartás finanszírozási igényét, illetve célzott lépéseket hoznak az
   állampapírpiac felélénkítésére és a devizacsere-ügyletek piacán a likviditás növelésére. Mivel
   azonban 2008-ban és különösen 2009-ben a pénzügyi piacok zavarai miatt a tőke- és a
   pénzügyi mérleg egyenlegének gyors romlása várható, az országnak ebben az időszakban
   jelentős pénzügyi támogatásra lesz szüksége, 2009 végéig feltehetőleg mintegy 20 milliárd
   EUR értékben.
   2.        MAKROÖKONÓMIAI MUTATÓK ÉS KILÁTÁSOK
   2006 közepén költségvetési konszolidációs program indult az előző években felhalmozódott
   jelentős költségvetési és külső egyensúlyhiány kiigazítására (az államháztartás hiánya 2006-
   ban 9,3% volt, a folyó fizetési mérlegé pedig 7,5%). Ennek során olyan intézkedéseket
   hoztak, mint például a kiadások befagyasztása, az állami beruházások visszafogása, az
   adóemelés és az állami ártámogatások csökkentése. A költségvetés kiadásai ennek
   megfelelően jelentősen csökkentek, főként az egészségügyben, az oktatásban és a
   közigazgatásban. A magánszektor 2007-ben új hitelforrások segítségével rugalmasan
   alkalmazkodott a megszorításokhoz. Az export erőteljes, mintegy 16%-os bővülésének
   köszönhetően valamelyest még a beruházások szintje is emelkedett, noha a vállalatok
   nyeresége a bérjellegű költségek jelentős növekedése miatt visszaesett. Kis mértékben a
   fogyasztás is emelkedett, 0,7%-kal, annak ellenére, hogy az olaj- és az élelmiszerárak
   megugrása – és ezzel párhuzamosan a szabályozott árak növekedése és a hozzáadottérték-adó
   emelése – miatt csökkentek a reálbérek. Összességében a GDP éves növekedési üteme a
   2006-os 4,1%-ról 2007-ben 1,1%-ra esett, miközben az infláció megduplázódott és a hivatalos
   inflációs célt jócskán meghaladva csaknem elérte a 8%-os szintet.
   A költségvetési csomag hatásainak fokozatos lecsengésével a gazdaság 2008 elejétől
   növekedési pályára állt volna és a várakozások szerint 2-3 éven belül elérte volna a
   potenciális növekedés szintjét (valamivel 3% alatt). Az EU és a világ többi részének
   gazdasága azonban a vártnál jobban lassult, ami jelentősen gyengítette az export várható
   teljesítményét, pedig az elmúlt években az export volt a magyar gazdaság motorja. A
   visszaeséshez a jelenlegi pénzügyi nehézségek és ezzel együtt a szigorodó hitelfeltételek is
   hozzájárultak és tovább rontották a növekedési kilátásokat. A hitelfeltételek szigorodása
   főként a magánfogyasztást és a háztartások beruházásait érintette, a vállalatok az EU-s
   (strukturális és kohéziós) forrásokból származó támogatásokban bízva még nem halasztották
   el beruházásaikat. A GDP éves növekedési üteme így 2008-ban jóval 2% alatt marad, 2009-
   ben pedig még erről a szintről is jelentősen visszaesik, mielőtt 2010-ben lassan javulni
   kezdene. A pénzügyi piacokat jelenleg uraló nagy fokú bizonytalanság miatt akár még az is
HU                                                2                                               HU
 ---pagebreak---    elképzelhető, hogy a GDP 2009-ben csökkenni fog, és hogy az ezt követő kilábalás sokáig fog
   tartani.
   3.         ÁLLAMHÁZTARTÁS
   2007-ben az államháztartás hiánya GDP-arányosan 5% volt, ami erőteljes javulást jelentett a
   2006-os 9,3% után. Ezt az eredményt az újból megválasztott kormány 2006 közepén indított
   költségvetési konszolidációs programja hozta meg, többek között adók emelésével, valamint
   az ártámogatások csökkentésével, a kiadások (főként a közszféra béreit érintő)
   befagyasztásával és az állami beruházások nominális értékének csökkentésével. 2008. július
   közepén, amikor a központi költségvetés első féléves bevételi adatai a vártnál jobban
   alakultak, a kormány a hiány-előrejelzést a GDP 3,8%-ára módosította (a
   konvergenciaprogram Tanács által jóváhagyott legutóbbi változatában szereplő 4%-os eredeti
   célszámhoz képest).
   A magyar pénzügyi piacok zavaraira adott válaszként a kormány október 10-én 12 pontból
   álló cselekvési tervet jelentett be a piaci bizalom erősítése céljából. A terv leginkább a
   költségvetési hiánycél csökkentésére irányult: 2008-ban a GDP 3,8%-a helyett a GDP 3,4%-a
   lett a cél, 2009-ban pedig a GDP 3,2%-a helyett a GDP 2,9%-a, amit később még tovább
   csökkentettek, a GDP 2,6%-ára. 2008-ban a korábbinál ambiciózusabb 3,4%-os GDP-arányos
   hiánycél elérését a következő intézkedésekkel kívánják támogatni: i. egyes állami programok
   kiadásainak csökkentése és az uniós alapok előirányzottnál alacsonyabb szintű igénybevétele
   miatt várhatóan csökkenő társfinanszírozási kiadások (a GDP 0,15%-a); valamint szükség
   esetén ii. a fel nem használt költségvetési tartalékok tartós befagyasztása (a GDP 0,3%-a).
   2009 tekintetében a GDP-arányosan 0,6%-kal alacsonyabb hiánycélt a következő
   intézkedések révén kívánják elérni: i. a GDP 0,55%-ának megfelelő bevételkieséssel járó,
   2009-re tervezett adócsökkentés visszavonása a kompenzációként tervezett kiadáscsökkentő
   intézkedések megtartásával és ii. az október 18-án benyújtott módosított költségvetési
   tervezetben szereplő további, a GDP 0,6%-ának megfelelő kiadáscsökkentés (az állami
   programok és a költségvetési intézmények költségeinek csökkentése, valamint egyes szociális
   juttatások indexálásának elhalasztása), valamint iii. a GDP mintegy 1%-ának megfelelő
   kiegészítő intézkedések, nevezetesen a 13. havi nyugdíjak és az állami fizetések csökkentése,
   továbbá a közszféra béreinek befagyasztása.
   A kormány 12 pontos cselekvési tervének része a költségvetési reformfolyamat élénkítése is.
   Az átdolgozott jogszabálytervezetet október 17-én terjesztették a Parlament elé. Az
   átdolgozott szöveg beemeli az ellenzék alternatív javaslatának egyes elemeit (például a
   központi költségvetésre vonatkozó többéves költségvetési plafont és a költségvetési hivatal
   mellett működő költségvetési tanácsot). Az átdolgozott terv szerint az éves költségvetést
   hároméves keretbe kell foglalni, amely középtávú számszerű szabályokat is tartalmaz. Az új
   törvénytervezetet egyszerű többséggel kell elfogadni.
   4.         PÉNZÜGYI PIACOK
   A magyar pénzügyi piacok 2008-ban nagyjából a regionális versenytársaknak megfelelő
   pályán mozogtak (bár esetenként magasabb volatilitással1), október elején azonban erős
   nyomás alá kerültek, ekkor ugyanis befagyott a magyar elsődleges állampapírok piaca, nagyot
   zuhant a tőzsde és erősen leértékelődött a nemzeti valuta, ami végül az államkötvények és az
   úgynevezett nemteljesítéskori csereügyletek (CDS-ek) árfolyam-különbözeteinek jelentős
   1
            Ilyen volt például, amikor 2008 tavaszán az állampapírpiac átmeneti nyomás alá került, főként a hazai
            nyugdíjpénztárak portfólióváltása miatt.
HU                                                       3                                                        HU
 ---pagebreak---    emelkedéséhez vezetett. Úgy tűnik, hogy ehhez még a pénzügyi rendszer likviditási hiánya is
   társul, főként a devizák tekintetében, ami a partnerkockázatok növekedésének vélelme és a
   közép- és kelet-európai országokkal szembeni kockázatkerülő magatartás erősödése miatt
   egyre költségesebbé teszi a rendszer működését.
   Az október eleji piaci felfordulást követően a hatóságok több, közvetlenül a pénzügyi
   feszültségek csökkentésére irányuló intézkedést jelentettek be. A költségvetés szigorítására
   irányuló tervek mellett, amelyek csökkentik a nettó finanszírozási igényeket, a következő
   intézkedések kerültek szóba: 1. a nyugdíjpénztárakra vonatkozó befektetési szabályok
   enyhítése, 2. az MNB által október 13-ától biztosított új devizacsereügylet-eszköz, amelynek
   célja, hogy a partnerkockázat leküzdése érdekében összepárosítsa a devizacsere-ügyletek
   vevőit és eladóit, 3. egy új rendelkezésre állási eszköz a bankok számára, amelynek révén az
   MNB október 16-ától egynapos euro-forint csereügyleteket biztosít a bankok számára. Az új
   eszköz az EKB-val kötött visszavásárlási megállapodáson alapul, amelynek alapján az EKB
   legfeljebb 5 milliárd EUR összegű hitellehetőséghez juttatja az MNB-t. 4. Az állampapírpiac
   elsődleges forgalmazóival kötött megállapodás alapján az MNB október 16-án a hazai
   állampapírpiacot megerősítő intézkedéseket is bejelentett. 5. Október 22-én az MNB 300
   bázisponttal emelte irányadó kamatlábát a forint árfolyamesésének megállítására (addigra a
   valuta 14%-kal gyengült az euróval szemben október eleje óta).
   Mindezek mellett a magyar parlament október 13-án a betétbiztosítási plafon 6 millió forintról
   13 millió forintra való emeléséről határozott. A becslések szerint az új plafon a biztosítható
   betétek mintegy 90%-ára nyújt fedezetet. A jogszabály elfogadását politikai
   kötelezettségvállalás kísérte, amely szerint szükség esetén a garanciát minden betétre
   kiterjesztik. A magyar hatóságok ezenkívül megerősítették együttműködésüket a (2004-ben
   létrehozott) Pénzügyi Stabilitási Bizottsággal és fokozottan keresik a kapcsolatokat a
   határokon túli felügyeletekkel.
   5.        FIZETÉSI MÉRLEG ÉS KÜLSŐ FINANSZÍROZÁSI IGÉNY
   Az elmúlt években tapasztalt GDP-növekedés hajtóereje a világgazdaság felélénküléséből
   táplálkozó nettó export növekedése volt, amely nagyban hozzájárult a fizetési mérleg GDP-
   arányos hiányának fokozatos csökkenéséhez is, ez a 2006-os 7,5%-ról 2007-ben 6,4%-ra
   esett. 2007-ben a másik fő mozgatórugót az államháztartás csökkenő finanszírozási igénye
   jelentette. A tőkemérlegben növekvő többletet figyeltek meg, amely – részben az uniós
   források egyre növekvő igénybevételének köszönhetően – 2007-ben elérte a GDP 1,1%-át,
   így végül a nettó külső kötelezettségek, noha magas szinten (a GDP 97%-án), de
   stabilizálódtak. Ugyanakkor a hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok nagyobb szerephez
   jutottak a külső hiány finanszírozásában. Ez többek között a közvetlen külföldi
   tőkebefektetéseknek és a rezidensek portfólióbefektetéseinek a tartósan magas kiáramló
   szintjét tükrözi, amely idővel valószínűleg kedvező hatást gyakorol majd a folyó fizetési
   mérleg jövedelmi egyenlegére. Miközben a hitelviszonyt nem generáló finanszírozás aránya
   2008 első felében némileg visszaállt (összességében a finanszírozás mintegy egyharmadára), a
   rövid (1 év alatti) lejáratú adósságpapírok aránya a teljes adósságban a GDP mintegy 23%-
   ának megfelelő szintre emelkedett, főként a pénzügyi szektor külső kötelezettségeinek
   növekedése miatt, amelyek időközben a GDP 35%-ára nőttek (a költségvetés részesedése a
   külső adósságban 30%).
   A forint közelmúltbeli leértékelődése és az import növekedési ütemének 2009-es erős
   visszaesése miatt a folyó fizetési mérleg egyenlege idén és különösen jövőre várhatóan tovább
   csökken. A tőkemérleg valószínűleg szintén javulni fog, amint beindul a már lekötött európai
   uniós pénzeszközök felhasználása. Másfelől, a közelmúltban – különösen október eleje óta –
HU                                                 4                                              HU
 ---pagebreak---    lezajlott eseményeket figyelembe véve arra lehet számítani, hogy fel fog gyorsulni a
   portfólióbefektetések (köztük a pénzügyi derivatívák) nettó kiáramlása, különösen azért, mert
   az államháztartás és a bankok erősen visszafogják a külső hitelfelvételt, ami 2008-ban és
   főként 2009-ben hozzá fog járulni a tőkemérleg és a pénzügyi mérleg jelentős romlásához.
   Ilyen előzmények után az IMF és a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a fizetési mérleg
   rendbetétele és a nemzetközi devizatartalék prudens szintre való helyreállítása érdekében
   Magyarországnak rövid és középtávon jelentős, 2009 végéig mintegy 20 milliárd euróra rúgó
   pénzügyi támogatásra van szüksége.
   A fentiek fényében a Bizottság azon a véleményen van, hogy a magyar fizetési mérleg
   egyensúlyát komoly veszély fenyegeti; a Bizottság ezért azt ajánlja, hogy a Tanács hozzon
   határozatot kölcsönös segítség nyújtásáról.
   6.        A  NEMZETKÖZI SEGÍTSÉG RÉSZEKÉNT NYÚJTOTT EURÓPAI UNIÓS TÁMOGATÁS A
             FIZETÉSI MÉRLEGET SEGÍTŐ MECHANIZMUS ÚTJÁN
   Az adott körülmények között célszerűnek tűnik, hogy Magyarország a tagállamok számára
   rendelkezésre álló, fizetési mérleget segítő mechanizmus útján (a 332/2002/EK rendelet
   alapján) középtávú pénzügyi támogatásban részesüljön. A beavatkozás olyan időpontban
   történne, amikor a pénzügyi piacok fokozódó feszültsége miatt komoly veszély fenyegeti
   Magyarország folyó fizetési mérlegének egyensúlyát, annak ellenére, hogy az ország 2006
   közepe óta jelentősen javította alkalmazott politikáját. Az európai uniós támogatás egy
   Magyarországnak szánt nagyobb finanszírozási csomag része lenne, az IMF 10,5 milliárd
   SDR (mintegy 12,5 milliárd EUR) összegű – a várhatóan 2008. november 6-án jóváhagyásra
   kerülő rendelkezésre állási megállapodás keretében nyújtott – hitele, és a Világbank 1 milliárd
   EUR összegű hitele mellett. Alapvető fontosságú, hogy a Magyarországon működő nagy
   pénzügyi intézmények továbbra is megfelelően finanszírozzák az ország gazdaságát. Az
   európai uniós pénzügyi támogatás célja, hogy segítségével a magyar hatóságok képesek
   legyenek betartani azon határozott ígéretüket, amely szerint végrehajtják azt az átfogó
   intézkedési csomagot, amelyet a befektetői bizalom helyreállítása és a megelőző hetekben a
   magyar pénzügyi piacokra nehezedő nyomás enyhítése érdekében vezettek be. A programot a
   konvergenciaprogram következő változatába is beillesztik. A finanszírozási igényeket
   csökkentő költségvetési konszolidáció felgyorsítása és a költségvetési reform tervezett
   előrehaladása összhangban van azokkal a tanácsi ajánlásokkal, amelyek a 2007. novemberi
   konvergenciaprogramra és a nemzeti reformprogram végrehajtásáról szóló 2007. októberi
   jelentésre adott véleményekkel összefüggésben születtek. Az európai uniós támogatás és a
   Bizottság részvétele azt is biztosítaná, hogy a finanszírozási csomag egésze által támogatott
   politikák teljesen összhangban vannak az EU szakpolitikai ajánlásaival.
   A gazdaságpolitikai feltételek között szerepelnie kell a költségvetés reformjának, illetve a
   hiánycsökkentésre vonatkozó ambiciózusabb tervek támogatásának, amely biztosítaná, hogy a
   túlzott hiány esetén követendő eljárás során kiadott 2006. október 10-i tanácsi ajánlásnak
   megfelelően (legkésőbb 2009-ig) a tervezett módon megszűnjön a túlzott hiány. A feltételek
   között szerepelnie kell még a lisszaboni stratégiával összefüggésben támogatott strukturális
   reformintézkedéseknek, ilyen például a munkára való ösztönzés erősítése a foglalkoztatási
   ráták növelése és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítása céljából. A
   monetáris politikának továbbra is az árstabilitásra és az MNB által kitűzött inflációs cél
   (jelenleg 3%) elérésére kell összpontosítania. Emellett gyorsan és hatékonyan végre kell
   hajtania a pénzügyi szektor működését tökéletesítő határozatokat. Végül, a feltételek
   teljesülésének nyomon követésekor az IMF-programban meghatározott teljesítménymutatók
   alakulását is figyelembe kell venni. E mutatók közé tartozik: i. a központi költségvetés, a
   társadalombiztosítási alapok és az elkülönített állami pénzalapok kumulált elsődleges
HU                                                5                                                HU
 ---pagebreak---    készpénzkiadásainak negyedéves plafonja; ii. az állami szektornak a külfölddel szemben nem
   lehetnek felhalmozott fizetési hátralékai; iii. a nettó nemzetközi devizatartalékok növelésének
   alsó határa; és iv. konzultációs sávhatár a nemzeti fogyasztói árindex (CPI) 12 havi változása
   tekintetében. Különösen a költségvetés évközi alakulásának fokozott nyomon követése lehet
   hasznos kiegészítő eszköz arra, hogy a költségvetés a hivatalos hiánycélhoz vezető pályán
   maradjon.
   A jelenlegi piaci viszonyok között szükséges rugalmasság biztosítása érdekében a hitelt
   finanszírozó hitelfelvételi művelet során célszerű megengedni a kamatlábcsere-ügyletek
   alkalmazását. Az európai uniós költségvetés védelme érdekében az adott csereügylet
   résztvevő feleinek a legmagasabb hitelminősítéssel kell rendelkezniük.
   Mindezeket figyelembe véve és a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt
   követően a Bizottság azt ajánlja, hogy a Tanács a Szerződés 119. cikke értelmében határozzon
   a kölcsönös segítségnyújtásról..
   A Bizottság a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően azt is
   javasolja, hogy a Magyarországnak nyújtandó kölcsönös segítségről szóló tanácsi
   határozatnak a Bizottság ajánlása alapján történő elfogadása után a Tanács fogadjon el
   határozatot a tagállamok számára rendelkezésre álló (a 2002. február 18-i 332/2002/EK
   tanácsi rendeletben szabályozott) európai uniós mechanizmus útján a fizetési mérleg
   fenntarthatóságának érdekében Magyarországnak nyújtandó, 6,5 milliárd EUR összegű
   középtávú pénzügyi támogatásról. Ezt a támogatást egy IMF-megállapodással összefüggésben
   nyújtanák. A legfeljebb 5 részletben folyósított összeg kifizetését gazdaságpolitikai
   feltételekhez kötnék. A javasolt határozat a hatálybalépését követő két év után hatályát
   vesztené.
HU                                                  6                                              HU
 ---pagebreak---                                                 Ajánlás:
                                    A TANÁCS HATÁROZATA
                        a Magyarországnak nyújtandó kölcsönös segítségről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 119. cikkére,
   tekintettel a Bizottságnak a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultáció után
   tett ajánlására,
   mivel:
   (1)      2006 közepe óta a magyar hatóságok jelentős erőfeszítéseket tettek azért, hogy
            megszüntessék az ország felhalmozódó külső és belső egyensúlyhiányát. Az elmúlt két
            év érezhető eredményei, köztük az államháztartási hiány jelentős csökkentése és a
            folyó fizetési mérleg hiányának fokozatos visszaszorítása ellenére a magyar pénzügyi
            piacok 2008. október eleje óta komoly nyomás alá kerültek.
   (2)      A magyar hatóságok 2008 októberében a befektetői bizalom helyreállítása és a
            megelőző hetekben a magyar pénzügyi piacokra nehezedő nyomás enyhítése
            érdekében átfogó intézkedési csomagot vezettek be; az intézkedések közé tartozik a
            bankrendszer megfelelő likviditásának és finanszírozásának biztosítása, valamint a
            költségvetés fenntarthatóságát és a finanszírozási igények visszafogását biztosító
            tervek kidolgozása; a kormány ezenkívül a GDP-arányos hiánycélt 2008 tekintetében a
            költségvetésben szereplő 4%-ról 3,4%-ra, 2009 tekintetében pedig 3,2%-ról 2,6%-ra
            csökkentette; a gazdasági program, és különösen a költségvetési célszámok – egyéb
            szakpolitikai intézkedések és strukturális reformintézkedések mellett – a
            költségvetésben és a konvergenciaprogramban is megjelennek majd.
   (3)      A Tanács, főként a magyar konvergenciaprogram aktualizált változatának és a nemzeti
            reformprogram végrehajtásának éves felülvizsgálata, a túlzott hiány esetén követendő
            eljárás során kiadott tanácsi ajánlás Magyarország általi betartásának rendszeres
            felülvizsgálata, valamint a konvergenciajelentés összefüggésében rendszeresen
            megvizsgálja a Magyarországon végrehajtott gazdaságpolitikát
   (4)      A folyó fizetési mérleg várt javulása ellenére Magyarország 2008-ban és 2009-ben
            jelentős (mintegy 20 milliárd euróra becsült) finanszírozási igénnyel szembesül, mivel
            a pénzügyi piacokon a közelmúltban tapasztalt események alapján feltehető, hogy a
            tőkemérleg és a pénzügyi mérleg egyenlege lényegesen romlani fog, a
            portfólióbefektetések nettó kiáramlásának felgyorsulása mellett.
   (5)      A magyar hatóságok a fizetési mérleg rendbetétele és a nemzetközi devizatartalék
            prudens szintre való helyreállítása érdekében jelentős pénzügyi támogatást kértek az
            Európai Uniótól és más nemzetközi pénzügyi intézményektől, illetve országoktól.
   (6)      A magyar fizetési mérleg egyensúlyát fenyegető komoly veszély miatt indokolt a
            Közösség sürgős kölcsönös segítségnyújtása.
HU                                                 7                                               HU
 ---pagebreak---    ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
                                             1. cikk
   A Közösség kölcsönös segítséget nyújt Magyarországnak.
   Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
   Kelt Brüsszelben,
                                             a Tanács részéről
                                             az elnök
HU                                              8              HU
 ---pagebreak---                                                 Javaslat:
                                         A TANÁCS HATÁROZATA
           a Magyarországnak nyújtandó középtávú közösségi pénzügyi támogatásról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus
   eszköz létrehozásáról szóló, 2002. február 18-i 332/2002/EK tanácsi rendeletre2 és különösen
   annak 3. cikke (2) bekezdésére,
   tekintettel a Bizottságnak a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultáció után
   tett javaslatára,
   mivel:
   (1)     A […] tanácsi határozat Magyarországnak nyújtandó kölcsönös segítségről határozott.
   (2)     A folyó fizetési mérleg várt javulása ellenére Magyarország külső finanszírozási
           igényét 2008-ban és 2009-ben mintegy 20 milliárd euróra becsülik, mivel a pénzügyi
           piacokon a közelmúltban tapasztalt események miatt a tőkemérleg és a pénzügyi
           mérleg egyenlege lényegesen romolhat, a portfólióbefektetések nettó kiáramlásának
           felgyorsulása mellett.
   (3)     Célszerű, hogy a Közösség 6,5 milliárd eurós támogatást nyújtson Magyarországnak a
           tagállamok számára rendelkezésre álló, fizetési mérleget segítő mechanizmus útján,
           amelyet még 2002-ben a 332/2002/EK tanácsi rendelet hozott létre. A támogatást a
           Nemzetközi Valutaalap 10,5 milliárd SDR (mintegy 12,5 milliárd EUR) összegű
           hitelével összefüggésben nyújtják a várhatóan 2008. november 6-án jóváhagyásra
           kerülő rendelkezésre állási megállapodás keretében. A Világbank is vállalta, hogy 1
           milliárd EUR összegű hitelt nyújt Magyarországnak.
   (4)     A támogatást a Bizottságnak kell majd kezelnie, ha a Gazdasági és Pénzügyi
           Bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapodott Magyarországgal a
           pénzügyi támogatáshoz csatolt különös gazdaságpolitikai feltételekről. Ezeket a
           feltételeket egyetértési megállapodásba kell foglalni. A részletes pénzügyi feltételeket
           a Bizottság a hitelmegállapodásban rögzíti.
   (5)     A támogatás tervezett célja, hogy alátámassza a magyar fizetési mérleg
           fenntarthatóságát és így hozzájáruljon a kormányzati gazdaságpolitika jelenlegi
           gazdasági és pénzügyi körülmények közötti sikeres végrehajtásához.
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
                                                 1. cikk
   1.        A Közösség középtávú hitelt bocsát Magyarország rendelkezésére legfeljebb 6,5
             milliárd EUR összegben, legfeljebb 5 éves átlagos futamidővel.
   2
            HL L 53., 2002. február 23., 1. o.
HU                                                  9                                               HU
 ---pagebreak---    2. A Közösség pénzügyi támogatása a határozat hatálybalépését követő első napon
      kezdődő két éven belül vehető igénybe. Ha a körülmények megkövetelik, a Bizottság
      a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően ezt az
      időszakot legfeljebb két évvel meghosszabbíthatja.
                                         2. cikk
   1. A támogatást a Bizottság kezeli oly módon, hogy az megfeleljen Magyarország
      vállalásainak és a Tanács ajánlásainak, különös tekintettel a nemzeti reformprogram
      végrehajtására, valamint a konvergenciaprogramra és a túlzott hiány esetén
      követendő eljárásra.
   2. A Bizottság – a 3. cikk (4) bekezdésével összhangban – a Gazdasági és Pénzügyi
      Bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapodik Magyarországgal a
      pénzügyi támogatáshoz csatolt különös gazdaságpolitikai feltételekről. Ezeket a
      feltételeket az (1) bekezdésben említett vállalásokkal és ajánlásokkal összhangban
      lévő egyetértési megállapodásba kell foglalni. A részletes pénzügyi feltételeket a
      Bizottság a hitelmegállapodásban rögzíti.
   3. A Bizottság a Gazdasági és       Pénzügyi Bizottsággal együttműködve rendszeres
      időközönként megvizsgálja,        hogy teljesülnek-e a támogatáshoz csatolt
      gazdaságpolitikai feltételek. A Bizottság folyamatosan tájékoztatja a Gazdasági és
      Pénzügyi Bizottságot a felvett  hitelek refinanszírozásának és a pénzügyi feltételek
      átalakításának lehetőségeiről.
                                         3. cikk
   1. A közösségi pénzügyi támogatást a Bizottság legfeljebb öt részletben bocsátja
      Magyarország rendelkezésére, ezek nagyságát az egyetértési megállapodásba
      foglalják.
   2. Az első részletet a hitelmegállapodás           és   az   egyetértési   megállapodás
      hatálybalépésétől függően szabadítják fel.
   3. Amennyiben a hitel finanszírozása megköveteli, úgy meg kell engedni, hogy a
      legmagasabb hitelminősítéssel rendelkező felek bevonásával kamatlábcsere-ügyletek
      körültekintő alkalmazására kerüljön sor.
   4. A Bizottság a további részletek felszabadításáról a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság
      véleményének kikérése után dönt. Az egyes további részletek folyósítására akkor
      kerül sor, ha kielégítően végrehajtják a magyar kormány új, Magyarország
      konvergenciaprogramjába is beemelt gazdasági programját, és legfőképpen az
      egyetértési megállapodásba foglalt különös gazdaságpolitikai feltételeket. Ezek közé
      tartozik többek között a kormány által tervezett költségvetési konszolidáció, amely
      összhangban van a túlzott hiány esetén követendő eljárás során kiadott 2006. október
      10-i tanácsi ajánlással és a konvergenciaprogram 2007. novemberi aktualizált
      változatáról alkotott tanácsi véleménnyel; idetartoznak még a konszolidációs
      folyamat alapját képező egyedi kiadásellenőrzési intézkedések, valamint a
      költségvetési reformnak és a költségvetési felügyelet reformjának a folytatása;
      ezenkívül a lisszaboni stratégiával összefüggésben támogatott strukturális
      reformintézkedések, ilyen például a munkára való ösztönzés erősítése a
      foglalkoztatási ráták növelése és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának
      javítása céljából.
HU                                         10                                              HU
 ---pagebreak---    Ennek a határozatnak Magyarország a címzettje.
   Kelt Brüsszelben,
                                            a Tanács részéről
                                            az elnök
HU                                            11              HU
 ---pagebreak---          A KÖLTSÉGVETÉSRE GYAKOROLT HATÁSRÓL SZÓLÓ KIMUTATÁS
                                (vö. a belső szabályzat 16. cikkével)
    SZAKPOLITIKAI TERÜLET: 01. CÍM – GAZDASÁGI ÉS PÉNZÜGYEK
    TEVÉKENYSÉG: PÉNZÜGYI MŰVELETEK ÉS ESZKÖZÖK
    INTÉZKEDÉS MEGNEVEZÉSE: MAGYARORSZÁGNAK NYÚJTANDÓ EURÓPAI
    UNIÓS KÖZÉPTÁVÚ PÉNZÜGYI TÁMOGATÁS
    1.      A JAVASLAT CÍME: ÉRINTETT KÖLTSÉGVETÉSI MEGNEVEZÉSEK ÉS
            CÍM
            01 04 01 01 A fizetési mérleg támogatására felvett közösségi kölcsönökre vonatkozó
            európai közösségi garancia
    2.      JOGALAP:
            EKSz 119. cikk és EKSz 308. cikk; a 2002. február 18-i 332/2002/EK tanácsi
            rendelet
            A rendelet a mechanizmus útján a tagállamoknak nyújtható hitelek tőkeösszegét 12
            milliárd euróban korlátozza. A rendelet hatálybalépése óta a mechanizmus útján még
            nem nyújtottak hitelt.
    3.      A PÉNZÜGYI ÉV ÁTFOGÓ ADATAI (EURÓBAN)
            Itt látható az Európai Unió által vállalt garancia szerkezete. Segítségével a Bizottság
            képes lehet az adósság (tőkeösszeg, kamatok és egyéb költségek) visszafizetésére, ha
            az adós (Magyarország) esetleg nem teljesítene.
            A költségvetési garanciát tükröző („p.m.” jelzetű) költségvetési tétel csak akkor
            aktiválódik, ha a garanciát ténylegesen lehívják. A költségvetési garanciát rendes
            körülmények között várhatóan nem hívják le. Amikor Magyarország még nem volt
            tagállam, a Tanács az 1990. február 25-i 1990/83/EGK és az 1991. június 24-i
            91/310 EGK határozatok útján összesen 790 millió ECU makroszintű pénzügyi
            támogatást nyújtott Magyarországnak. Ezeket a makroszintű pénzügyi támogatásokat
            1998-ig visszafizették.
            3a – Tárgyév
            Nem alkalmazható
                                                      Kötelezettségvállalá
                                                        si előirányzatok
   Eredeti    előirányzat     a
   pénzügyi                évre
   (költségvetés)
   Előirányzatok
   átcsoportosítása
HU                                                12                                                HU
 ---pagebreak---    További előirányzat
   Összes előirányzat
   Más munkaprogram által
   már                elkülönített
   előirányzatok
   Rendelkezésre              álló
   egyenleg
   Összeg         a      javasolt
   tevékenység esetében
              3b – Átvitt összegek
              Nem alkalmazható
                                            Kötelezettségvállalási
                                               előirányzatok
   Átvitt összegek
   Más munkaprogram által már
   elkülönített előirányzatok
   Rendelkezésre álló egyenleg
   Összeg a javasolt
   tevékenység esetében
              3c – Következő pénzügyi év
              Nem alkalmazható
                                            Kötelezettségvállalási
                                               előirányzatok
   Eredeti      előirányzat      a          p.m.
   pénzügyi                  évre
   (költségvetés)
   Előirányzatok
   átcsoportosítása
   További előirányzat
   Összes előirányzat
   Más munkaprogram által
   már                elkülönített
   előirányzatok
   Rendelkezésre álló egyenleg
HU                                       13                        HU
 ---pagebreak---    Összeg a javasolt
   tevékenység esetében
                                                       p.m.
    4.       AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA
             A javasolt, Magyarországnak nyújtandó középtávú pénzügyi támogatás 6,5 milliárd
             EUR összegű közösségi hitelből áll (ezt a Közösség a nemzetközi tőkepiacokon
             történő hitelfelvétellel fedezi). A támogatást egy nemzetközi finanszírozási
             csomaggal összefüggésben nyújtják, amelynek különösen az IMF 10,5 milliárd SDR
             (mintegy 12,5 milliárd EUR) összegű – rendelkezésre állási megállapodás keretében
             adott – hitele is részét képezi. 1 milliárd EUR-ra a Világbank is kötelezettséget
             vállalt. A Közösség Magyarországnak nyújtandó középtávú pénzügyi támogatásának
             célja, hogy alátámassza a komoly nehézségekkel fenyegetett magyar fizetési mérleg
             fenntarthatóságát és egyúttal támogassa a kormány új gazdasági programját, amely
             többek között a befektetői bizalom helyreállítására és a 2008. október eleje óta a
             pénzügyi piacokon tapasztalt nyomás enyhítésére irányul. A segítségnyújtás kifejezi
             a hajlandóságot egy olyan tagállam támogatására, amely 2006 közepe óta – egyebek
             mellett a költségvetési hiány jelentős csökkentésével – jelentősen javította
             alkalmazott politikáját. A jelentős nemzetközi (köztük bankközi) kapcsolatokat is
             figyelembe véve azonban a támogatás a kedvezményezett országon túlmutató
             mértékben járul hozzá a pénzügyi stabilitáshoz. Az itt támogatott új gazdasági
             csomag része, hogy 2008-ban és 2009-ben felgyorsítják a hiánycsökkentés ütemét,
             ami enyhíteni fogja az államháztartás finanszírozási igényét, illetve célzott lépéseket
             hoznak az állampapírpiac felélénkítésére és a devizacsere-ügyletek piacán a
             likviditás növelésére. Végső sorban, a Bizottság által a Gazdasági és Pénzügyi
             Bizottság bevonásával kezelt támogatás adhat módot annak biztosítására, hogy az
             Európai Unió továbbra is közvetlenül részt vehessen a magyarországi
             gazdaságpolitika formálásában, és hogy az említett politikák megfeleljenek
             Magyarország európai uniós vállalásainak és a Tanács ajánlásainak, különös
             tekintettel    a    nemzeti       reformprogram     végrehajtására,     valamint      a
             konvergenciaprogramra és a túlzott hiány esetén követendő eljárásra.
             A Közösség által a Magyarországnak nyújtandó támogatás finanszírozása céljából
             tőkepiacokon vagy pénzügyi intézményektől felvett hiteleket közösségi garancia
             fedezi. A hitelt tőkepiacon vagy pénzügyi intézménytől veszik fel. A
             Magyarországnak nyújtandó hitelek tőkeösszege 6,5 milliárd EUR.
             Az Európai Unió által vállalt garancia szerkezete lehetővé teszi, hogy Magyarország
             nemteljesítése esetén a Bizottság képes legyen az adósság visszafizetésére.
             Annak érdekében, hogy kötelezettségeinek eleget tudjon tenni, a Bizottság igénybe
             veheti készpénztartalékait az adósság átmeneti fedezésére. Ebben az esetben a
             Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 2000/597/EK, Euratom határozat
             végrehajtásáról szóló, 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL
             L 130., 2000.5.31., 1. o.) 12. cikke alkalmazandó.
    5.       AZ ELFOGADOTT SZÁMÍTÁSI MÓDSZER
             Nem alkalmazható
HU                                                  14                                               HU
 ---pagebreak---    6.    FIZETÉSI ÜTEMTERV (EURÓBAN)
         Nem alkalmazható
   Megnevez     Előirányzatok
   és                                       Kifizetések
                                                                Későbbi
                                                                pénzügyi
                              n. év n+1. év n+2. év     n+3. év   évek
            n. év
            n+1. év
            n. év
            n+1. év
            Összesen
HU                                  15                                   HU


title: Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a tagállamok által az Európai Fejlesztési Alapba 2012-ben és 2013-ben fizetendő pénzügyi hozzájárulásról, beleértve a 2012. évi első részletet is

text:
|

52011PC0691

	INDOKOLÁSA 10. Európai Fejlesztési Alapra (a továbbiakban: EFA) vonatkozó belső megállapodás és pénzügyi szabályzat új eljárást határoz meg azon hozzájárulások lehívására, amelyeket a tagállamok az EFA finanszírozására fizetnek be. A pénzügyi szabályzat 157. cikke szerint ezt az új eljárást első alkalommal a 2009-es hozzájárulásokra alkalmazták.A 10. EFA-ra vonatkozó pénzügyi szabályzat 57. cikke (2) bekezdésének megfelelően ez a javaslat a következőt tartalmazza:-  a 2013. évre szóló hozzájárulás éves összegének felső határát,-  a 2012. évre szóló hozzájárulás éves összegét; továbbá-  a 2012. évre szóló hozzájárulás első részletének összegét.A 10. EFA-ra vonatkozó pénzügyi szabályzat 57. cikkének (7) bekezdése szerint a fenti összegek tekintetében minden esetben külön meg kell határozni a Bizottság, illetve az EBB által kezelt összeget.A 10. EFA-ra vonatkozó pénzügyi szabályzat 145. cikke szerint az EBB megküldte a Bizottságnak az általa kezelt eszközök kötelezettségvállalásaira és kifizetéseire vonatkozó aktualizált becsléseket.A 10. EFA-ra vonatkozó pénzügyi szabályzat 57. cikkének (2) bekezdése szerint a Tanács 2011. november 15-ig határoz e javaslatról, és a tagállamok a hozzájárulás első részletét legkésőbb 2012. január 21-ig befizetik.A pénzügyi szabályzat 58. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a hozzájárulások lehívása során először a korábbi EFA-kra meghatározott összegeket kell felhasználni egymás után. Így az e javaslatban szereplő lehívások az EBB részéről a 9. EFA és a Bizottság részéről a 10. EFA összegeire vonatkoznak.A pénzügyi szabályzat 60. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy amennyiben a befizetendő hozzájárulások egy adott részletét határidőre nem fizetik be, az érintett tagállamnak a be nem fizetett összeg után kamatot kell fizetnie a 60. cikkben foglaltaknak megfelelően.2011/0305 (NLE)JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa tagállamok által az Európai Fejlesztési Alapba 2012-ben és 2013-ben fizetendő pénzügyi hozzájárulásról, beleértve a 2012. évi első részletet isAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,tekintettel a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között az AKCS–EK partnerségi megállapodással összhangban a 2008–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó közösségi támogatás finanszírozásáról és az EK-Szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról szóló belső megállapodásra[1] (a továbbiakban: a belső megállapodás) és különösen annak 7. cikkére,tekintettel a 10. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló, 2008. február 18-i 215/2008/EK tanácsi rendeletre[2] (a továbbiakban: a 10. EFA-ra vonatkozó pénzügyi szabályzat), valamint annak legutóbbi, 2011. április 11-i módosítására[3], és különösen 57. cikke (5) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:(1) A 10. EFA-ra vonatkozó pénzügyi szabályzat 57–61. cikkében megállapított eljárás szerint a Bizottság 2011. október 15-ig javaslatot tesz a tagállamok által az EFA-ba fizetendő 2013. évre szóló hozzájárulások éves összegének felső határára, a hozzájárulás 2012. évre szóló éves összegére, valamint a 2012. évre szóló első részlet összegére.(2) A 10. EFA-ra vonatkozó pénzügyi szabályzat 145. cikkének (1) bekezdésével összhangban az Európai Beruházási Bank megküldte a Bizottságnak az általa kezelt eszközök kötelezettségvállalásaira és kifizetéseire vonatkozó aktualizált becsléseket.(3) A 10. EFA-ra vonatkozó pénzügyi szabályzat 58. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a hozzájárulások lehívása során először a korábbi EFA-kra meghatározott összegeket kell felhasználni. Következésképpen a 10. EFA-ra vonatkozó pénzügyi szabályzat 58. cikkének (2) bekezdése szerint a 9. EFA-ból is kell pénzeszközöket lehívni.(4) A Tanács 2011. november 15-ig határoz e javaslatról, és a tagállamok a 2012-re szóló hozzájárulás első részletét legkésőbb 2012. január 21-ig befizetik,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA 2013. évre szóló tagállami hozzájárulások éves összegének felső határa a Bizottság részére 3 800 000 000 EUR, az Európai Beruházási Bank részére pedig 250 000 000 EUR.2. cikkA 2012. évre szóló hozzájárulások éves összege a Bizottság részére 3 600 000 000 EUR, az Európai Beruházási Bank részére pedig 280 000 000 EUR.3. cikkA mellékletben található táblázat tartalmazza a tagállamok által a 2012. évre szóló hozzájárulások első részleteként a Bizottságnak és az Európai Beruházási Banknak fizetendő összegeket.4. cikkEzt a határozatot elfogadásának napjától kell alkalmazni.5. cikkEnnek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETA 2012. évre szóló hozzájárulások első részlete (EUR-ban)TAG-ÁLLAMOK | A 9. EFA-ra vonatkozó kulcs | A 10. EFA-ra vonatkozó kulcs | 1. részlet | 1. részlet összesen |% | % | EBB 9. EFA | A Bizottság 10. EFA |BELGIUM | 3,92 | 3,53 | 3 920 000 | 68 835 000 | 72 755 000 |DÁNIA | 2,14 | 2,00 | 2 140 000 | 39 000 000 | 41 140 000 |NÉMETORSZÁG | 23,36 | 20,50 | 23 360 000 | 399 750 000 | 423 110 000 |GÖRÖGORSZÁG | 1,25 | 1,47 | 1 250 000 | 28 665 000 | 29 915 000 |SPANYOLORSZÁG | 5,84 | 7,85 | 5 840 000 | 153 075 000 | 158 915 000 |FRANCIAORSZÁG | 24,30 | 19,55 | 24 300 000 | 381 225 000 | 405 525 000 |ÍRORSZÁG | 0,62 | 0,91 | 620 000 | 17 745 000 | 18 365 000 |OLASZORSZÁG | 12,54 | 12,86 | 12 540 000 | 250 770 000 | 263 310 000 |LUXEMBURG | 0,29 | 0,27 | 290 000 | 5 265 000 | 5 555 000 |HOLLANDIA | 5,22 | 4,85 | 5 220 000 | 94 575 000 | 99 795 000 |AUSZTRIA | 2,65 | 2,41 | 2 650 000 | 46 995 000 | 49 645 000 |PORTUGÁLIA | 0,97 | 1,15 | 970 000 | 22 425 000 | 23 395 000 |FINNORSZÁG | 1,48 | 1,47 | 1 480 000 | 28 665 000 | 30 145 000 |SVÉDORSZÁG | 2,73 | 2,74 | 2 730 000 | 53 430 000 | 56 160 000 |EGYESÜLT KIRÁLYSÁG | 12,69 | 14,82 | 12 690 000 | 288 990 000 | 301 680 000 |EU-15 részösszeg | 100 | 96,38 | 100 000 000 | 1 879 410 000 | 1 979 410 000 |CSEH KÖZTÁRSASÁG | 0,51 | 9 945 000 | 9 945 000 |BULGÁRIA | 0,14 | 2 730 000 | 2 730 000 |ÉSZTORSZÁG | 0,05 | 975 000 | 975 000 |CIPRUS | 0,09 | 1 755 000 | 1 755 000 |LETTORSZÁG | 0,07 | 1 365 000 | 1 365 000 |LITVÁNIA | 0,12 | 2 340 000 | 2 340 000 |MAGYARORSZÁG | 0,55 | 10 725 000 | 10 725 000 |MÁLTA | 0,03 | 585 000 | 585 000 |LENGYELORSZÁG | 1,30 | 25 350 000 | 25 350 000 |ROMÁNIA | 0,37 | 7 215 000 | 7 215 000 |SZLOVÉNIA | 0,18 | 3 510 000 | 3 510 000 |SZLOVÁKIA | 0,21 | 4 095 000 | 4 095 000 |EU-12 részösszeg | 3,62 | 70 590 000 | 70 590 000 |EU-27 ÖSSZESEN | 100 | 100 | 100 000 000 | 1 950 000 000 | 2 050 000 000 |[1] HL L 247., 2006.9.9., 32. o.[2] HL L 78., 2008.3.19., 1. o.[3] HL L 102., 2011.4.16., 1. o.