				|

		52013PC0044

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a pénzátutalásokat kísérő adatokról /* COM/2013/044 final - 2013/0024 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
A javaslat okai és céljai
E javaslat célja a pénzátutalásokat kísérő
megbízói adatokról szóló 1781/2006/EK rendelet[1]
(a továbbiakban: a pénzátutalásokról szóló rendelet) olyan irányú módosítása,
hogy azáltal javuljon a fizetések nyomon követhetősége és biztosított legyen,
hogy az uniós keret továbbra is teljes mértékben megfeleljen a nemzetközi
előírásoknak.
Háttér-információk
A pénzátutalásokról szóló rendelet a
pénzforgalmi szolgáltatók számára szabályokat állapít meg arra vonatkozóan,
hogy a fizetési lánc minden elemén keresztül továbbítsák a megbízóra vonatkozó
adatokat a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának megelőzése, vizsgálata
és felderítése céljából.
A rendelet alapjául nagymértékben a Pénzügyi
Akció Munkacsoport[2]
(Financial Action Task Force, a továbbiakban: FATF) által megfogalmazott, az
elektronikus átutalásokról szóló VII. különleges ajánlás szolgált, és célja,
hogy biztosítsa ennek a nemzetközi standardnak az egységes átültetését az Unió
egészében, és különösen azt, hogy ne legyen megkülönböztetés az egyes
tagállamokon belüli belföldi fizetések és a tagállamok közötti, határokon
átnyúló fizetések között.
A bűnözők rendelkezésére álló technológia és
eszközök állandó fejlődése által elősegített pénzmosás és
terrorizmusfinanszírozás jelentette veszély változó jellegére tekintettel a
FATF elvégezte a nemzetközi standardok átfogó felülvizsgálatát, ami 2012. februárban
egy új ajánláscsomag elfogadásában csúcsosodott ki.
E folyamattal párhuzamosan az Európai
Bizottság is elvégezte az uniós keretre vonatkozó saját felülvizsgálatát. Ennek
keretében közzétette a pénzátutalásokról szóló rendelet alkalmazásáról készített
külső szakértői tanulmányt, ezenkívül rendszeres kapcsolatban állt és széles
körű konzultációt folytatott a magánszféra érdekelt feleivel és a civil
társadalmi szervezetekkel, valamint a tagállamok szabályozó és felügyeleti
hatóságainak képviselőivel.
E munka folyományaként az uniós keretnek,
többek között a pénzátutalásokról szóló rendeletnek fejlődnie és igazodnia kell
a változásokhoz, amelyek kapcsán fokozott figyelmet kell fordítani a) a
pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni rendszerek hatékonyságára, b)
a szabályok egyértelműségének javítására és a tagállamok általi egységesebb
alkalmazásukra, és c) az új veszélyek és gyenge pontok figyelembevételével
kibővített alkalmazási körre.
Meglévő rendelkezések ezen a területen
A pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint
terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 2005.
október 26-i 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[3] (a továbbiakban: a harmadik
pénzmosás elleni irányelv) meghatározza a hitelintézetek és pénzügyi
intézmények megbízhatóságának, integritásának és stabilitásának, valamint a
pénzügyi rendszer egészének a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni
védelmét szolgáló jogi keretet.
A 2006/70/EK irányelv[4] (a végrehajtási irányelv) meghatározza
a harmadik pénzmosás elleni irányelvre vonatkozó végrehajtási intézkedéseket a
„politikai közszereplők” fogalma, valamint az egyszerűsített
ügyfél-átvilágítási eljárások és az alkalmi vagy nagyon korlátozott alapon
folytatott pénzügyi tevékenység alapján nyújtott mentesség technikai
követelményei tekintetében.
A pénzátutalásokról szóló rendelet kiegészíti
ezeket az intézkedéseket annak biztosítása révén, hogy a pénzátutalás
megbízójára vonatkozó alapvető adatok haladéktalanul a megfelelő bűnüldöző és/vagy
ügyészségi hatóságok rendelkezésére álljanak, és segítsék őket a terroristák és
egyéb bűnözők felderítése, az ellenük irányuló nyomozás és bűnvádi eljárás
kapcsán, illetve a terroristák pénzeszközeinek felkutatásában.
Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel
A javaslat összhangban van és kiegészíti a
pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára
való felhasználásának megelőzéséről szóló európai parlamenti és tanácsi
irányelvre irányuló javaslatot. E két jogi eszköz közös célja a pénzmosás és a
terrorizmus finanszírozása elleni hatályos uniós keret módosítása annak
érdekében, hogy javuljon a hatékonysága, és biztosított legyen a nemzetközi
standardokkal való összhangja.
A javaslat összhangban van továbbá az EU belső
biztonsági stratégiájával[5],
amely azonosítja az EU biztonsága szempontjából a következő évek legsürgetőbb
kihívásait és öt stratégiai célkitűzést, valamint egyedi fellépéseket javasol a
2011‑2014 közötti időszakra, amelyek segíthetik az Unió biztonságosabbá
tételét. Ezek közé tartozik a pénzmosás kezelése és a terrorizmus megelőzése,
különösen a jogi személyek tényleges tulajdonosára vonatkozó információk
átláthatóságának fokozása céljából, az uniós keret aktualizálása révén.
Az adatvédelem tekintetében a személyes adatok
feldolgozása kapcsán javasolt pontosítások összhangban vannak a Bizottság
közelmúltbeli adatvédelmi javaslataiban[6]
meghatározott megközelítéssel.
A szankciók tekintetében a közigazgatási
szankciók és intézkedések megerősítésére irányuló elvalapú minimális
szabályrendszer bevezetésére vonatkozó javaslat összhangban van a Bizottság
által „A pénzügyi szolgáltatások ágazatában a szankciórendszerek
megerősítéséről” című közleményében[7]
felvázolt szakpolitikával.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL
FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI, HATÁSVIZSGÁLATOK
Konzultáció az érdekeltekkel
2012 áprilisában a Bizottság jelentést
fogadott el a 2005/60/EK irányelv alkalmazásáról és az érdekeltekhez fordult az
észrevételeikért[8].
E jelentés melléklete különösen a határokon átnyúló elektronikus átutalásokra
összpontosított, konkrétan az elektronikus átutalások esetén a
kedvezményezettre vonatkozó adatok megadására, valamint az ENSZ határozatainak
megfelelően a befagyasztást elrendelő intézkedések megtételére irányuló két új
követelményre.
A Bizottság csak 4 hozzászólást kapott kifejezetten
a jelentés mellékletével kapcsolatban. A válaszadók azt kérték, hogy
folytassanak konzultációt a pénzátutalásokról szóló rendelet által érintett
minden országból és területről származó érdekelt felekkel, kiemelve annak
szükségességét, hogy a pénzforgalmi szolgáltatók számára előírt minden további
követelménynek vagy kötelezettségnek arányosnak és egyszerűen teljesíthetőnek
kell lennie.
Az Európai Bizottság megbízásából végzett
külső szakértői tanulmánnyal[9]
összefüggésben kiterjedt konzultációk folytak az érdekelt felekkel, amelyek
során 108 érdekeltet kerestek meg, és amelyek telefonos interjúkat, valamint
egy strukturált kérdőív kitöltését is magukban foglalták.
Szakértői vélemények felhasználása
2012 folyamán a Bizottság megbízásából külső
szakértői tanulmány készült abból a célból, hogy felmérjék, hogyan működik a
pénzátutalásokról szóló rendelet a tagállamokban, valamint információkat
gyűjtsenek a felmerült problémákról[10].
A tanulmány számos ajánlást tesz, többek
között:
–
a pénzforgalmi szolgáltatók számára be kell vezetni
azon kötelezettséget, hogy az elektronikus átutalások során minden, a
kezdeményezőre és a kedvezményezettre vonatkozó adat megőrzését biztosítsák;
–
meg kell határozni, hogy a kedvezményezettre
vonatkozó mely adatokat kell ellenőrizni, és kinek;
–
az 1 000 EUR vagy annál kisebb összegű
határokon átnyúló elektronikus átutalások esetén mérlegelni kell egy
egyszerűsített rendszer bevezetését, kivéve, ha pénzmosás vagy terrorizmus
finanszírozásának gyanúja áll fenn;
–
a pénzforgalmi szolgáltatók jelentéstételi
kötelezettségeit tovább kell pontosítani;
–
az elektronikus átutalások végrehajtását
kifejezetten meg kell tiltani, ha nem felel meg a szükséges követelményeknek
(az adatok teljessége és pontossága);
–
a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatók
alkalmazzanak hatékony kockázatalapú szabályokat és eljárásokat a megfelelő
nyomon követési intézkedések meghatározásához;
–
figyelembe kell venni az adatvédelmi kihatásokat.
Hatásvizsgálat
A javaslatot hatásvizsgálat kíséri, amely
azonosítja a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni hatályos uniós
jogi keret problémáit[11]:
i. a nemrégiben módosított nemzetközi standardokkal való összhang hiánya; ii. a
szabályok eltérő értelmezése a tagállamokban; és iii. a pénzmosással és a
terrorizmus finanszírozásával kapcsolatos új kockázatok tekintetében
elégtelenségek és joghézagok. Következésképpen a pénzmosás és a terrorizmus
finanszírozása elleni rendszerek hatékonysága csökken, és ez a jó hírnév
csorbulásával, negatív gazdasági és pénzügyi hatással jár.
A hatásvizsgálat a következő három
forgatókönyvet elemzi:
(1)
alapforgatókönyv, miszerint a Bizottság nem hoz
intézkedést,
(2)
egy módosító forgatókönyv, amely a
pénzátutalásokról szóló rendelet korlátozott, ahhoz szükséges módosításait
tartalmazza, hogy i. összehangolja a jogszabály szövegét a módosított
nemzetközi standardokkal, vagy ii. biztosítsa a nemzeti szabályok közötti
összhang megfelelő szintjét, vagy iii. az újonnan kialakuló veszélyek kapcsán
kezelje a legfontosabb hiányosságokat; és
(3)
a teljes harmonizáció forgatókönyve, amely jelentős
szakpolitikai változásokat és további harmonizációs elemeket tartalmaz,
figyelembe véve az uniós sajátosságokat.
A hatásvizsgálatban végzett elemzés
rámutatott, hogy a második forgatókönyv a legkiegyensúlyozottabb, amennyiben
összehangolja a pénzátutalásokról szóló rendeletet a módosított nemzetközi
standardokkal, miközben biztosítja a kellő szintű összhangot a nemzeti
szabályok között és a rugalmasságot az alkalmazásukhoz.
Emellett a hatásvizsgálat elemezte a
jogalkotási javaslatoknak az alapvető jogokra gyakorolt hatását. A javaslat az
Alapjogi Chartával összhangban külön figyelmet fordít a személyes adatok
védelmére (a Charta 8. cikke) a személyes adatok tárolása és továbbítása
tekintetében.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
Jogalap
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114.
cikke.
Szubszidiaritás és arányosság
Az összes érdekelt (különösen a tagállamok és
a pénzforgalmi ágazat) körében általános az egyetértés, hogy a javaslat
célkitűzéseit a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és azok uniós
fellépéssel jobban megvalósíthatók.
A határokon átnyúló pénzátutalások terén a
tagállamok önálló, nem összehangolt fellépése jelentősen befolyásolhatná a
fizetési rendszerek zökkenőmentes működését EU-szinten, és ezáltal árthatna a
belső piacnak a pénzügyi szolgáltatások területén (lásd a pénzátutalásokról
szóló rendelet (2) preambulumbekezdését).
Fellépésének nagyságrendjénél fogva az Unió
garantálja a FATF 16. ajánlásának egységes átültetését az EU-ban, és különösen
azt, hogy ne legyen megkülönböztetés a tagállamon belüli belföldi fizetések és
a tagállamok közötti határokon átnyúló fizetések között.
A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás
elvének.
Az arányosság elve tekintetében a
hatásvizsgálatban elvégzett elemzésnek megfelelően a javaslat átülteti a FATF
elektronikus átutalásokra vonatkozó módosított ajánlását azáltal, hogy bevezeti
a pénzátutalások nyomon követhetőségének biztosításához elengedhetetlen
minimumkövetelményeket anélkül, hogy túllépné a célkitűzései eléréséhez
szükséges mértéket.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK
A javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést
érintő vonzatai.
5.           KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓK
A javaslat részletes magyarázata
A FATF elektronikus átutalásokra vonatkozó új 16.
ajánlásával és a kapcsolódó értelmező megjegyzéssel összhangban a javasolt
módosítások azon területeket célozzák, ahol még hiányosságok vannak az
átláthatóságot illetően.
A cél a nyomon követhetőség fokozása a következő
fő követelmények bevezetése révén:
–
meg kell adni a megbízóra vonatkozó adatokat;
–
a rendelet hatálya tekintetében egyértelműsíteni
kell, hogy a rendelet előírásait alkalmazni kell a hitelkártyákra vagy betéti
kártyákra, vagy a mobiltelefonokra vagy bármely egyéb digitális vagy
IT-eszközre akkor, ha azokat személyek közötti pénzátutalásokra használják.
Emellett tisztázni kell, hogy 1 000 EUR alatt az EU-n kívüli
pénzátutalások esetén a megbízó és a kedvezményezett nem ellenőrzött adatainak
egyszerűsített rendszere alkalmazandó (szemben a 1781/2006/EK rendelet szerinti
hatály alóli lehetséges kivételekkel);
–
a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatójának
kötelezettségei tekintetében be kell vezetni azt a követelményt, hogy
ellenőrizni kell a kedvezményezett személyazonosságát (ha ez korábban nem
történt meg) az EU-n kívül kezdeményezett fizetések esetében, ha az összeg
meghaladja az 1 000 EUR-t. A kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatója és
a közvetítő pénzforgalmi szolgáltató tekintetében be kell vezetni a
kötelezettséget olyan kockázatalapú eljárások kialakítására, amelyekkel
meghatározhatják, hogy mikor kell végrehajtani, elutasítani vagy felfüggeszteni
egy pénzátutalást, amelyre vonatkozóan hiányoznak az előírt adatok, valamint
meghatározhatják a megfelelő nyomon követő intézkedéseket;
–
az adatvédelem tekintetében össze kell hangolni az
adatok nyilvántartására vonatkozó követelményeket a FATF-standardokkal, a(z)
[xxxx/yyyy] irányelv által előírt új rendszernek megfelelően;
–
a szankciók tekintetében meg kell erősíteni az
illetékes hatóságok szankcionálási hatáskörét és be kell vezetni az
intézkedések koordinálásának követelményét a határokon átnyúló ügyek esetében;
be kell vezetni a jogsértések miatt kiszabott szankciók közzétételére vonatkozó
követelményt; és be kell vezetni a rendelet előírásainak megsértésére vonatkozó
bejelentések ösztönzésére szolgáló hatékony mechanizmusok létrehozására
irányuló követelményt.
Európai Gazdasági Térség
A javasolt aktus érinti az Európai Gazdasági
Térséget, ezért arra is ki kell terjeszteni.
2013/0024 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
a pénzátutalásokat kísérő adatokról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló
szerződésre és különösen annak 114. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[12],
tekintettel az Európai Központi Bank
véleményére[13],
Az európai adatvédelmi biztossal való
konzultációt követően[14],
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)       A pénzátutalásokon keresztül
megvalósuló jelentős feketepénz-áramlás árthat a pénzügyi szektor stabilitásának
és jó hírének, továbbá fenyegetést jelent a belső piacra nézve. A terrorizmus
társadalmunk alapjait rengeti meg. A bűnelkövetőknek és segítőiknek a
bűnözésből származó jövedelmek eredetének leplezésére, illetve a terrorista
célra történő pénzátutalásra irányuló erőfeszítései súlyosan veszélyeztethetik
a pénzátutalási rendszerek megbízhatóságát, integritását és stabilitását,
valamint a pénzügyi rendszer egésze iránti bizalmat.
(2)       Amennyiben bizonyos
koordinációs intézkedések nem kerülnek elfogadásra uniós szinten, a
pénzmosásban részt vevők, valamint a terrorizmus finanszírozói a bűnözői
tevékenységeik megkönnyítése érdekében megpróbálhatják kihasználni a tőke
szabad mozgását, amely az egységes pénzügyi térség velejárója. Az uniós
fellépésnek nagyságrendjénél fogva biztosítania kell a Pénzügyi Akció
Munkacsoport (Financial Action Task Force, a továbbiakban: FATF) által 2012.
februárban elfogadott, elektronikus átutalásokról szóló 16. ajánlás egységes
átültetését az Unió egészében, és különösen azt, hogy ne legyen
megkülönböztetés az egyes tagállamokon belüli belföldi fizetések és a
tagállamok közötti, határokon átnyúló fizetések között. A határokon átnyúló
pénzátutalások terén a tagállamok önálló, nem összehangolt fellépése jelentősen
befolyásolhatná a fizetési rendszerek zökkenőmentes működését EU-szinten, és
ezáltal árthatna a belső piacnak a pénzügyi szolgáltatások területén.
(3)       A terrorizmus finanszírozása
elleni küzdelemmel kapcsolatos uniós stratégia 2008. július 17-i felülvizsgált
változata[15]
kiemelte, hogy folytatni kell a terrorizmus finanszírozásának és a
terroristagyanús személyek birtokában lévő pénzügyi források felhasználásának
megelőzésére irányuló erőfeszítéseket. El kell ismerni, hogy a FATF
folyamatosan törekszik ajánlásainak javítására és közös megegyezés
kialakítására arra vonatkozóan, hogy ezeket hogyan kellene végrehajtani. Az
Unió felülvizsgált stratégiája megjegyzi, hogy az ajánlások valamennyi FATF-tag
és a FATF-hez hasonló típusú regionális szervek tagjai általi végrehajtását
rendszeres időközönként értékelik, és hogy ebben a tekintetben fontos a
tagállami végrehajtásra vonatkozó közös megközelítés.
(4)       A terrorizmus
finanszírozásának megakadályozása érdekében sor került bizonyos személyek,
csoportok és szervezetek pénzeszközeinek és gazdasági forrásainak
befagyasztását célzó intézkedések meghozatalára, beleértve a terrorizmus
leküzdése érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott
különleges korlátozó intézkedésekről szóló, 2001. december 27-i 2580/2001/EK
rendeletet[16]
és az Al-Qaida hálózattal összeköttetésben álló egyes személyekkel és
szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről
szóló, 2002. május 27-i 881/2002/EK tanácsi rendeletet[17]. Ugyanebből a célból
intézkedések kerültek elfogadásra a pénzügyi rendszernek a pénzeszközök és
gazdasági erőforrások terrorista célokra terelésétől történő megvédése
érdekében. A pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus
finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, [xxxx/yyyy]
európai parlamenti és tanácsi irányelv[18]
számos ilyen jellegű intézkedést tartalmaz. Azonban ezen intézkedések nem
akadályozzák meg teljes mértékben, hogy a terroristák és egyéb bűnözők
pénzeszközeik mozgatása érdekében hozzáférhessenek a fizetési rendszerekhez.
(5)       A pénzmosás és a terrorizmus
finanszírozása elleni küzdelem terén a nemzetközi szinten történő következetes
megközelítés elősegítése érdekében a további uniós fellépésnek figyelembe kell
vennie az ezen a szinten történt előrelépéseket, nevezetesen a pénzmosás
valamint a terrorizmus finanszírozása és a proliferáció elleni küzdelemről
szóló, a FATF által 2012-ben elfogadott nemzetközi standardokat, és különösen a
16. ajánlást és az annak végrehajtására vonatkozó, átdolgozott értelmező
magyarázatot.
(6)       A pénzátutalások teljes
nyomon követhetősége fontos és értékes eszköz lehet a pénzmosás, illetve a
terrorizmus finanszírozásának megelőzése, vizsgálata, illetve felderítése
során. Ezért az adatok fizetési láncolatban való továbbításának biztosítása érdekében
olyan rendszert indokolt kidolgozni, amely kötelezi a pénzforgalmi
szolgáltatókat, hogy a pénzátutalásokat a megbízóra és a kedvezményezettre
vonatkozó adatok kísérjék.
(7)       E rendelet előírásainak
alkalmazása nem sérti a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének
védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelvet[19]
átültető nemzeti jogszabályokat. Az e rendeletnek való megfelelés céljából
gyűjtött személyes adatok például nem dolgozhatók fel tovább a 95/46/EK
irányelvvel összeegyeztethetetlen módon. Szigorúan meg kell tiltani
mindenekelőtt a kereskedelmi célokra történő további feldolgozást. A pénzmosás
és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelmet minden tagállam fontos
közérdekként ismeri el. Így e rendelet alkalmazása során a 95/46/EK irányelv 25.
cikke értelmében a személyes adatoknak a megfelelő védelmi szintet biztosítani
nem tudó harmadik országba történő továbbítását ugyanazon irányelv 26. cikkének
(d) pontja alapján kell engedélyezni.
(8)       Nem tartoznak e rendelet
hatálya alá azok a személyek, akik csak papíralapú dokumentumok elektronikus
adatokká való átalakítását végzik egy pénzforgalmi szolgáltatóval kötött
szerződés alapján; ugyanez vonatkozik azokra a természetes és jogi személyekre
is, akik vagy amelyek csak pénzeszközök továbbításával kapcsolatos
üzenetküldési vagy egyéb támogató rendszereket vagy klíring és elszámolási
rendszereket működtetnek a pénzforgalmi szolgáltatók számára.
(9)       Az olyan pénzátutalásokat,
amelyek esetében alacsony a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának
kockázata, helyénvaló kivonni e rendelet hatálya alól. E kivételek közé
tartoznak a hitel- vagy betéti kártyák, a mobiltelefonok vagy egyéb digitális
vagy információtechnológiai (IT) eszközök, a bankjegykiadó automatából (ATM)
történő készpénzfelvételek, az adók, a pénzbírságok vagy más illetékek
befizetései, valamint azok a pénzátutalások, amelyek esetében mind a megbízó
mind a kedvezményezett a saját nevében eljáró pénzforgalmi szolgáltató. Ezen
túlmenően a nemzeti fizetési rendszerek jellemzőinek tükrözése érdekében a
tagállamok mentesíthetik az elektronikus zsírórendszerben megvalósuló
fizetéseket is, feltéve ha a pénzátutalások minden esetben visszavezethetők a
megbízóig. Mindazonáltal nem alkalmazható a kivétel, ha a hitel- vagy betéti
kártyát, a mobiltelefont vagy egyéb digitális vagy IT-, előre vagy utólag
fizetett eszközt személyek közötti átutalás végrehajtására használják.
(10)     A fizetési rendszerek
hatékonyságának csökkentését elkerülendő, az adat-ellenőrzési követelményeket
külön kell választani a számláról történő és a nem számláról történő
pénzátutalások esetében. A kisebb pénzátutalási ügyletekből származó esetleges
terroristaveszély ellen alkalmazott túl szigorú azonosítási követelmények az
ügyleteket illegális csatornák felé terelhetik, ezért ennek a kockázatnak az
ellensúlyozása érdekében a megbízóra vonatkozó adatok pontosságának
ellenőrzésére vonatkozó követelményt nem számláról történő pénzátutalások esetén
csak az 1 000 eurót meghaladó egyedi pénzátutalásokra kell alkalmazni. A
számláról történő pénzátutalások esetén a pénzforgalmi szolgáltatók nem
kötelesek minden egyes pénzátutalás alkalmával megbizonyosodni a megbízó
adatainak helyességéről, amennyiben a(z) [xxxx/yyyy] irányelvben előírt
kötelezettségeknek eleget tettek.
(11)     A fizetésekre vonatkozó uniós
jogi szabályozásra tekintettel – a Közösségben történő határokon átnyúló
fizetésekről szóló, 2009. szeptember 16-i 924/2009/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet[20],
az euróátutalások és -beszedések technikai és üzleti követelményeinek
megállapításáról szóló, 2012. március 14-i 260/2012/EU európai parlamenti és
tanácsi rendelet[21],
és a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló, 2007. november 13-i 2007/64/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv[22]
– elegendő arról gondoskodni, hogy az Unión belüli pénzátutalásokat a megbízóra
vonatkozó egyszerűsített adatok kísérjék.
(12)     Annak érdekében, hogy harmadik
országokban működő, a pénzmosás, illetve a terrorizmus finanszírozása elleni
küzdelemért felelős hatóságok felkutathassák az ilyen célokra használt
pénzeszközök forrását, az Unióból az Unión kívülre irányuló pénzátutalásoknak
tartalmazniuk kell a megbízóra és a kedvezményezettre vonatkozó adatok teljes
körét. E hatóságok csak a pénzmosás vagy a terrorizmus finanszírozásának
megelőzése, vizsgálata és felderítése céljából kaphatnak hozzáférést a
megbízóra vonatkozó adatok teljes köréhez.
(13)     Annak érdekében, hogy az
egyetlen megbízótól származó több kedvezményezettnek szánt pénzátutalásokat
olcsón, az egyedi átutalásokat tartalmazó kötegelt fájlban lehessen az Unióból
az Unión kívülre küldeni, gondoskodni kell arról, hogy az ilyen egyedi
átutalások esetén elegendő legyen a megbízó számlaszámát vagy egyedi
ügyletazonosítóját feltüntetni, feltéve hogy a kötegelt fájl tartalmazza a
megbízóra és a kedvezményezettre vonatkozó adatok teljes körét.
(14)     A kedvezményezett pénzforgalmi
szolgáltatójának és a közvetítő pénzforgalmi szolgáltatónak a megbízóra és a kedvezményezettre
vonatkozó adatok hiányának felderítését célzó, hatékony eljárásokkal kell
rendelkeznie, hogy ellenőrizni tudja a pénzátutalásokat kísérő, a megbízóra és
a kedvezményezettre vonatkozó, előírt adatok meglétét, és segítsen azonosítani
a gyanús ügyleteket.
(15)     Mivel a névtelen
pénzátutalások esetén potenciálisan fennáll a terroristák finanszírozásának a
veszélye, helyénvaló előírni a pénzforgalmi szolgáltatók számára, hogy kérjenek
a megbízóra és a kedvezményezettre vonatkozó adatokat. A FATF által kidolgozott
kockázatalapú megközelítéssel összhangban helyénvaló a magasabb és az
alacsonyabb kockázatú területek azonosítása a pénzmosási és
terrorizmusfinanszírozási kockázatok célzottabb kezelése érdekében. Ennek
megfelelően a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatójának és a közvetítő
pénzforgalmi szolgáltatónak hatékony kockázatalapú eljárásokat kell
kialakítania olyan esetekre, amikor a pénzátutalásból hiányoznak az előírt, a
megbízóra és a kedvezményezettre vonatkozó adatok, annak eldöntése céljából,
hogy végre kell-e hajtani, el kell-e utasítani vagy fel kell-e függeszteni egy
pénzátutalást, és milyen megfelelő nyomon követő intézkedéseket kell hozni. Amennyiben
a megbízó pénzforgalmi szolgáltatója az Unió területén kívül letelepedett, a(z)
[xxxx/yyyy] irányelvvel összhangban fokozott ügyfél-átvilágítást kell
alkalmazni az adott pénzforgalmi szolgáltatóval fennálló, határokon
átnyúló levelező banki kapcsolatok tekintetében.
(16)     A kedvezményezett pénzforgalmi
szolgáltatójának és a közvetítő pénzforgalmi szolgáltatónak különleges
gondossággal kell eljárnia – felmérve a kockázatokat –, ha a megbízóra és a
kedvezményezettre vonatkozó adatok hiányát vagy hiányosságát észleli, és a
gyanús ügyleteket jelentenie kell az illetékes hatóságoknak a(z) [xxxx/yyyy]
irányelvben megállapított bejelentési kötelezettségekkel és a nemzeti
végrehajtási intézkedésekkel összhangban.
(17)     A megbízóra vagy a
kedvezményezettre vonatkozó adatok nélkül vagy hiányos adatokkal érkező
pénzátutalásokra vonatkozó rendelkezések minden olyan kötelezettség sérelme
nélkül alkalmazandók, amelyek értelmében a pénzforgalmi szolgáltatóknak és a
közvetítő pénzforgalmi szolgáltatóknak fel kell függeszteniük, és/vagy el kell
utasítaniuk a polgári, a közigazgatási vagy a büntetőjogi rendelkezéseket sértő
pénzátutalásokat.
(18)     Amíg meg nem szűnnek azok a
technikai korlátok, amelyek következtében a közvetítő pénzforgalmi szolgáltatók
nem tehetnek eleget a hozzájuk beérkezett valamennyi, megbízóra vonatkozó adat
továbbítására irányuló kötelezettségüknek, a közvetítő pénzforgalmi
szolgáltatóknak meg kell őrizniük ezeket az adatokat. A fizetési rendszerek
korszerűsítésével e technikai korlátokat meg kell szüntetni.
(19)     Mivel a bűnügyi nyomozások
során néha csak az eredeti pénzátutalás után hónapokkal, sőt évekkel később
azonosíthatók a szükséges adatok vagy az érintett személyek, és annak
érdekében, hogy a nyomozások keretében hozzá lehessen férni a lényeges
bizonyítékokhoz, helyénvaló kötelezni a pénzforgalmi szolgáltatókat arra, hogy
a megbízóra és a kedvezményezettre vonatkozó adatokat megőrizzék a pénzmosás
vagy a terrorizmus finanszírozásának megelőzése, felderítése és az azzal
kapcsolatos nyomozása céljából. Ezt az adatmegőrzési időtartamot korlátozni
kell.
(20)     A terrorizmus elleni küzdelem
keretében történő gyors intézkedés érdekében a pénzforgalmi szolgáltatóknak
haladéktalanul válaszolniuk kell a letelepedésük szerinti tagállam pénzmosás és
a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemért felelős hatóságainak a
megbízóra vonatkozó adatokra irányuló kéréseire.
(21)     A megbízó pénzforgalmi
szolgáltatójának tagállama szerinti munkanapok száma határozza meg azon napok
számát, amelyen belül válaszolni kell a megbízóra vonatkozó adatok iránti
kérésekre.
(22)     Az e rendeletben foglalt
követelményeknek való jobb megfelelés érdekében, és „A pénzügyi szolgáltatások
ágazatában a szankciórendszerek megerősítéséről” című, 2010. december 9-i
bizottsági közlemény[23]
nyomán ki kell bővíteni az illetékes hatóságok felügyeleti intézkedések
elfogadására vonatkozó hatáskörét, valamint szankcionálási hatáskörét.
Rendelkezni kell közigazgatási szankciókról, és tekintve a pénzmosás és a terrorizmus
finanszírozása elleni küzdelem fontosságát, a tagállamoknak hatékony, arányos
és visszatartó erejű szankciókat kell meghatározniuk. A tagállamoknak ezekről értesíteniük kell a Bizottságot, valamint az
európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK
határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2010. november 24-i 1093/2010/EU európai parlamenti és
tanácsi rendelettel létrehozott európai felügyeleti hatóságot (Európai
Bankhatóságot) (a továbbiakban: EBH); európai
felügyeleti hatóság az (az Európai Biztosítás- és
Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) létrehozásáról, valamint a 716/2009/EK határozat
módosításáról és a 2009/79/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló,
2010. november 24-i 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel
létrehozott európai felügyeleti hatóságot (az Európai Biztosítás- és
Foglalkoztatóinyugdíj-hatóságot) (a továbbiakban: EBFH); és az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci
Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK
bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. november 24-i 1095/2010/EU
európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott európai felügyeleti
hatóságot (Európai Értékpapírpiaci Hatóságot) (a továbbiakban: EÉPH).
(23)     E rendelet XXX cikkének a
végrehajtásához egységes feltételek biztosítása érdekében a Bizottságot
végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni. Ezeket a hatásköröket a Bizottság
végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési
mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011.
február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[24] megfelelően kell gyakorolni.
(24)     Az Unió területén kívül eső
országok és területek egy része monetáris uniót alkot valamely tagállammal, egy
tagállam valutaövezetéhez tartozik, vagy monetáris egyezményt írt alá az Uniót
képviselő egyik tagállammal, és vannak olyan pénzforgalmi szolgáltatóik,
amelyek közvetlenül vagy közvetve részt vesznek az adott tagállam fizetési és
elszámolási rendszereiben. Annak elkerülése érdekében, hogy e rendeletnek az
érintett tagállamok és ezen országok vagy területek között történő
pénzátutalásokra való alkalmazása következtében ezen országok vagy területek
gazdaságát számottevő negatív hatás érje, helyénvaló lehetőséget biztosítani
arra, hogy ezeket a pénzátutalásokat az adott tagállamokon belüli
pénzátutalásként kezeljék.
(25)     A pénzátutalásokat kísérő
megbízói adatokról szóló, 2006. november 15-i 1781/2006/EK rendeletet a
szükséges módosításainak fényében az egyértelműség kedvéért hatályon kívül kell
helyezni.
(26)     Mivel e rendelet céljait a
tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok a fellépés
nagyságrendje vagy hatása miatt uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió
intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének
megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően e
rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.
(27)     Ez a rendelet tiszteletben
tartja az alapvető jogokat, és szem előtt tartja az Európai Unió Alapjogi
Chartája által elismert elveket, különös tekintettel a magán- és a családi élet
tiszteletben tartásához való jogra (7. cikk), a személyes adatok védelméhez
való jogra (8. cikk) és a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz
való jogra (47. cikk), valamint a ne bis in idem elvre.
(28)     A pénzmosás és a terrorizmus
finanszírozása elleni új keretszabályozás zökkenőmentes bevezetésének
biztosítása érdekében indokolt, hogy e rendelet alkalmazásának kezdőidőpontja
egybeessen a(z) [xxxx/yyyy] irányelv átültetési határidejének végével,
ELFOGADTÁK
EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
TÁRGY, FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK ÉS HATÁLY
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet megállapítja a pénzátutalásokat
kísérő, megbízóra és kedvezményezettre vonatkozó adatokkal kapcsolatos
szabályokat, a pénzátutalások során a pénzmosás és a terrorizmus
finanszírozásának megelőzése, felderítése és az azzal kapcsolatos nyomozás
céljából.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
(1)
„terrorizmus finanszírozása”: a terrorizmus
finanszírozása a(z) [xxxx/yyyy] irányelv 1. cikkének (4) bekezdésében
meghatározottak szerint;
(2)
„pénzmosás”: a(z) [xxxx/yyyy] irányelv 1. cikkének
(2) vagy (3) bekezdésében említett pénzmosási tevékenységek;
(3)
„megbízó”: az a természetes vagy jogi személy, aki
vagy amely vagy a saját számlájáról végez pénzátutalást, vagy pénzátutalási
megbízást ad;
(4)
„kedvezményezett”: az a természetes vagy jogi
személy, aki vagy amely az átutalt pénzösszeg szándékolt jogosultja;
(5)
„pénzforgalmi szolgáltató”: az a természetes vagy
jogi személy, aki vagy amely szakmai minőségében pénzátutalási szolgáltatásokat
nyújt;
(6)
„közvetítő pénzforgalmi szolgáltató”: az a
pénzforgalmi szolgáltató, aki vagy amely sem a megbízó, sem a kedvezményezett
pénzforgalmi szolgáltatója, hanem pénzátutalást fogad és továbbít a megbízó
vagy a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatója, vagy egy másik közvetítő
pénzforgalmi szolgáltató nevében;
(7)
„pénzátutalás”: a megbízó nevében pénzforgalmi
szolgáltatón keresztül, elektronikusan végrehajtott ügylet, amelynek célja,
hogy a pénzösszeg egy pénzforgalmi szolgáltatón keresztül hozzáférhetővé váljon
a kedvezményezett számára, függetlenül attól, hogy a megbízó és a
kedvezményezett személye azonos vagy sem;
(8)
„kötegelt fájlban történő átutalás”: több egyedi
pénzátutalás, amelyek továbbítás céljára egy kötegbe kerülnek;
(9)
„egyedi ügyletazonosító”: a pénzforgalmi szolgáltató
által – a pénzátutalás végrehajtásához használt fizetési és elszámolási
rendszer vagy üzenetküldési rendszer protokolljaival összhangban –
meghatározott betű- vagy szimbólumkombináció, amely lehetővé teszi az ügylet
visszakövetését a megbízóig és a kedvezményezettig;
(10)
„személyek közötti” átutalás: két természetes
személy közötti ügylet.
3. cikk
Hatály
(1)          Ez a rendelet az Unióban
letelepedett pénzforgalmi szolgáltatók által küldött vagy fogadott, bármely
pénznemben megvalósuló pénzátutalásokra alkalmazandó.
(2)          Ez a rendelet nem alkalmazandó
hitelkártya vagy betéti kártya, vagy mobiltelefon vagy más digitális vagy
információtechnológiai (IT) eszköz használatával végrehajtott pénzátutalásokra,
ha a következő feltételek teljesülnek:
a)      a kártyát vagy eszközt áruk és szolgáltatások
kifizetésére használják;
b)      a tranzakcióból származó minden átutalást
kísér a fent említett kártya vagy eszköz száma.
Mindazonáltal a rendelet alkalmazandó akkor, ha a
hitel- vagy betéti kártyát, a mobiltelefont vagy egyéb digitális vagy
IT-eszközt személyek közötti átutalás végrehajtására használják.
(3)          Ez a rendelet nem alkalmazandó az
olyan pénzátutalásokra:
a)      amelyek esetén a pénzátutalás
eredményeként a megbízó a saját számlájáról vesz fel készpénzt;
b)      amelyek esetén a pénzeszközök átutalása
egy tagállamon belül a hatóságok számára adók, pénzbírságok vagy más illetékek
megfizetése céljából történik;
c)      amelyek esetén mind a megbízó, mind a
kedvezményezett a saját nevében eljáró pénzforgalmi szolgáltató.
II. FEJEZET
A PÉNZFORGALMI SZOLGÁLTATÓKRA VONATKOZÓ
KÖTELEZETTSÉGEK
1. szakasz
A megbízó pénzforgalmi szolgáltatójára
vonatkozó kötelezettségek
4. cikk
A pénzátutalásokat kísérő adatok
(1)          A megbízó pénzforgalmi szolgáltatója
biztosítja, hogy a megbízóra vonatkozó következő adatok kísérjék a
pénzátutalást:
a)      a megbízó neve;
b)      a megbízó számlaszáma, ha ilyen számlát
használnak a pénzátutalás feldolgozásához, vagy ha erre a célra nem használnak
ilyen számlát, akkor egy egyedi ügyletazonosító;
c)      a megbízó címe, vagy nemzeti
azonosítószáma, vagy ügyfél-azonosító száma, vagy születési ideje és helye.
(2)          A megbízó pénzforgalmi szolgáltatója
biztosítja, hogy a kedvezményezettre vonatkozó következő adatok kísérjék a
pénzátutalást:
a)      a kedvezményezett neve; és
b)      a kedvezményezett számlaszáma, ha ilyen
számlát használnak a pénzátutalás feldolgozásához, vagy ha erre a célra nem
használnak ilyen számlát, akkor egy egyedi ügyletazonosító.
(3)          A pénzeszközök átutalása előtt a
megbízó pénzforgalmi szolgáltatója megbízható és független forrásból származó
dokumentumok, adatok vagy információk alapján ellenőrzi az (1) bekezdésben
említett adatok pontosságát.
(4)          Ha pénzeszközök átutalása a megbízó
számlájáról történik, a (3) bekezdésben említett ellenőrzést megtörténtnek kell
tekinteni a következő esetekben:
a)      ha a megbízó személyazonosságát a(z)
[xxxx/yyyy] irányelv 11. cikkének megfelelően a számlanyitáshoz kapcsolódóan
ellenőrizték és az ellenőrzés során szerzett információt az említett irányelv 39.
cikkének megfelelően megőrizték;
vagy
b)      ha a(z) [xxxx/yyyy] irányelv 12. cikkének
(5) bekezdése alkalmazandó a megbízóra.
(5)          Mindazonáltal a (3) bekezdéstől
eltérve nem számláról teljesített pénzátutalások esetén a megbízó pénzforgalmi
szolgáltatójának nem kell ellenőriznie az (1) bekezdésben említett adatokat, ha
az összeg nem haladja meg az 1 000 EUR-t és nem tűnik más
pénzátutalásokkal összefüggőnek, amelyek a szóban forgó átutalással együtt
meghaladják az 1 000 EUR-t.
5. cikk
Pénzátutalások az Unión belül
(1)          A 4. cikk (1) és (2) bekezdésétől
eltérve, ha mind a megbízó, mind a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatója
az Unióban letelepedett, a pénzátutaláskor csak a megbízó számlaszámát vagy
egyedi ügyletazonosítóját kell megadni.
(2)          Az (1) bekezdés ellenére, a megbízó
pénzforgalmi szolgáltatója a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatójának vagy
a közvetítő pénzforgalmi szolgáltatójának a kérésére a kérés kézhezvételétől
számított három munkanapon belül rendelkezésre bocsátja a megbízóra vagy a
kedvezményezettre vonatkozó adatokat a 4. cikknek megfelelően.
6. cikk
Pénzátutalások az Unión kívülre
(1)          Az egyetlen megbízótól származó,
kötegelt fájlban történő átutalások esetén, amennyiben a kedvezményezettek
pénzforgalmi szolgáltatói az Unión kívül letelepedettek, a 4. cikk (1) és (2)
bekezdése nem alkalmazandó a kötegelt fájlban összegyűjtött egyedi
átutalásokra, feltéve, hogy a kötegelt fájl tartalmazza az említett cikkben
előírt adatokat és az egyedi átutalások tartalmazzák a megbízó számlaszámát
vagy az egyedi ügyletazonosítóját.
(2)          A 4. cikk (1) és (2) bekezdésétől
eltérve, ha a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatója az Unión kívül
letelepedett, az 1 000 EUR-t meg nem haladó pénzátutalásokat csak a
következő adatoknak kell kísérnie:
a)      a megbízó neve;
b)      a kedvezményezett neve;
c)      mind a megbízó, mind a kedvezményezett
számlaszáma vagy az egyedi ügyletazonosító.
Ezen adatok pontosságát nem kell ellenőrizni,
kivéve, ha pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás gyanúja áll fenn.
2. szakasz
A kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatójára
vonatkozó kötelezettségek
7. cikk
A megbízóra és kedvezményezettre vonatkozó adatok hiányának észlelése
(1)          A kedvezményezett pénzforgalmi
szolgáltatója ellenőrzi, hogy a pénzátutalásokhoz használt üzenetküldő vagy
fizetési és elszámolási rendszeren belül a megbízóra és a kedvezményezettre
vonatkozó adatokra vonatkozó mezőket az adott rendszer elfogadott szabályai
által megengedett karakterek és beviteli adatok felhasználásával kitöltötték-e.
(2)          A kedvezményezett pénzforgalmi
szolgáltatójának hatékony eljárásokkal kell rendelkeznie a következő, megbízóra
és kedvezményezettre vonatkozó adatok esetleges hiányának észlelésére:
a)      olyan pénzátutalásoknál, amelyek esetében
a megbízó pénzforgalmi szolgáltatója az Unióban letelepedett, az 5. cikkben előírt
adatok;
b)      olyan pénzátutalásoknál, amelyek esetében
a megbízó pénzforgalmi szolgáltatója az Unión kívül letelepedett, a 4. cikk (1)
és (2) bekezdésében említett, megbízóra és kedvezményezettre vonatkozó adatok,
és adott esetben a 14. cikkben előírt adatok;
és
c)      olyan kötegelt fájlban történő
átutalásoknál, amelyek esetében a megbízó pénzforgalmi szolgáltatója az Unión
kívül letelepedett, a 4. cikk (1) és (2) bekezdésében a kötegelt fájlban
történő átutalás tekintetében előírt adatok.
(3)          Az olyan 1 000 EUR-t meghaladó
pénzátutalásoknál, amelyek esetében a megbízó pénzforgalmi szolgáltatója az
Unión kívül letelepedett, a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatója
ellenőrzi a kedvezményezett személyazonosságát, ha azt még nem ellenőrizték.
(4)          Az olyan 1 000 EUR-t nem
meghaladó pénzátutalásoknál, amelyek esetében a megbízó pénzforgalmi
szolgáltatója az Unión kívül letelepedett, a kedvezményezett pénzforgalmi
szolgáltatójának nem kell ellenőriznie a kedvezményezettre vonatkozó adatokat,
kivéve, ha pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás gyanúja áll fenn.
8. cikk
Pénzátutalások a megbízóra és a kedvezményezettre vonatkozó hiányzó vagy
hiányos adatokkal
(1)          A kedvezményezett pénzforgalmi
szolgáltatója kockázatalapú eljárásokat alakít ki annak meghatározása céljából,
hogy mikor kell végrehajtani, elutasítani vagy felfüggeszteni egy
pénzátutalást, amelyből hiányoznak az előírt, megbízóra és kedvezményezettre
vonatkozó adatok, valamint amelyek révén a megfelelő nyomon követő intézkedések
meghatározhatók.
Amennyiben a kedvezményezett pénzforgalmi
szolgáltatója a pénzátutalás beérkezésekor azt észleli, hogy a 4. cikk (1) és (2)
bekezdésében, az 5. cikk (1) bekezdésében és a 6. cikkben előírt, megbízóra és
kedvezményezettre vonatkozó adatok hiányoznak vagy hiányosak, vagy elutasítja
az átutalást, vagy elkéri a megbízóra és kedvezményezettre vonatkozó adatok
teljes körét.
(2)          Amennyiben egy pénzforgalmi
szolgáltató rendszeresen elmulasztja az előírt, megbízóra vonatkozó adatok
elküldését, a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatója lépéseket tesz,
amelyek kezdetben figyelmeztetések küldését és határidők megszabását
jelenthetik, azt megelőzően, hogy vagy visszautasítja az adott pénzforgalmi
szolgáltatótól származó jövőbeli pénzátutalásokat, vagy esetleg úgy dönt, hogy
korlátozza vagy megszünteti az érintett pénzforgalmi szolgáltatóval
fennálló üzleti kapcsolatát.
A kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatója
jelenti ezt a tényt a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni
küzdelemért felelős hatóságoknak.
9. cikk
Értékelés és jelentés
A kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatója a
hiányzó vagy hiányos, megbízóra és kedvezményezettre vonatkozó adatokat is
figyelembe veszi annak értékelésekor, hogy a pénzátutalás vagy más kapcsolódó
ügylet gyanús-e, és jelenteni kell-e a pénzügyi hírszerző egységnek.
3. szakasz
A közvetítő pénzforgalmi szolgáltatókra
vonatkozó kötelezettségek
10. cikk
Keeping information on the payer and the payee with the transfer
A közvetítő pénzforgalmi szolgáltató
biztosítja, hogy a pénzátutalást kísérő valamennyi beérkezett, megbízóra és
kedvezményezettre vonatkozó adat az átutalással együtt maradjon.
11. cikk
A megbízóra és kedvezményezettre vonatkozó adatok hiányának észlelése
(1)          A közvetítő pénzforgalmi szolgáltató
ellenőrzi, hogy a pénzátutalásokhoz használt üzenetküldő vagy fizetési és
elszámolási rendszeren belül a megbízóra és a kedvezményezettre vonatkozó
adatokra vonatkozó mezőket az adott rendszer elfogadott szabályai által
megengedett karakterek és beviteli adatok felhasználásával kitöltötték-e.
(2)          A közvetítő pénzforgalmi
szolgáltatónak hatékony eljárásokkal kell rendelkeznie a következő, megbízóra
és kedvezményezettre vonatkozó adatok esetleges hiányának észlelésére:
a)      olyan pénzátutalásoknál, amelyek esetében
a megbízó pénzforgalmi szolgáltatója az Unióban letelepedett, az 5. cikkben
előírt adatok;
b)      olyan pénzátutalásoknál, amelyek esetében
a megbízó pénzforgalmi szolgáltatója az Unión kívül letelepedett, a 4. cikk (1)
és (2) bekezdésében említett, megbízóra és kedvezményezettre vonatkozó adatok,
vagy adott esetben a 14. cikkben előírt adatok;
és
c)      olyan kötegelt fájlban történő
átutalásoknál, amelyek esetében a megbízó pénzforgalmi szolgáltatója az Unión
kívül letelepedett, a 4. cikk (1) és (2) bekezdésében a kötegelt fájlban
történő átutalás tekintetében előírt adatok.
12. cikk
Pénzátutalások a megbízóra és kedvezményezettre vonatkozó hiányzó vagy
hiányos adatokkal
(1)          A közvetítő pénzforgalmi
szolgáltatónak kockázatalapú eljárásokat alakít ki annak meghatározása
céljából, hogy mikor kell végrehajtani, elutasítani vagy felfüggeszteni egy
pénzátutalást, amelyből hiányoznak az előírt, megbízóra és kedvezményezettre
vonatkozó adatok, valamint amelyek révén a megfelelő nyomon követő intézkedések
meghatározhatók.
Amennyiben a közvetítő pénzforgalmi szolgáltató a
pénzátutalás beérkezésekor azt észleli, hogy a 4. cikk (1) és (2) bekezdésében,
az 5. cikk (1) bekezdésében és a 6. cikkben előírt, megbízóra és
kedvezményezettre vonatkozó adatok hiányoznak vagy hiányosak, vagy elutasítja az
átutalást, vagy elkéri a megbízóra és kedvezményezettre vonatkozó adatok teljes
körét.
(2)          Amennyiben egy pénzforgalmi
szolgáltató rendszeresen elmulasztja az előírt, megbízóra vonatkozó adatok
elküldését, a közvetítő pénzforgalmi szolgáltató lépéseket tesz, amelyek
kezdetben figyelmeztetések küldését és határidők megszabását jelenthetik, azt
megelőzően, hogy vagy visszautasítja az adott pénzforgalmi szolgáltatótól
származó jövőbeli pénzátutalásokat vagy esetleg úgy dönt, hogy korlátozza vagy
megszünteti az érintett pénzforgalmi szolgáltatóval fennálló üzleti
kapcsolatát.
A közvetítő pénzforgalmi szolgáltatója jelenti ezt
a tényt a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemért felelős
hatóságoknak.
13. cikk
Értékelés és jelentés
A közvetítő pénzforgalmi szolgáltató a hiányzó
vagy hiányos, megbízóra és kedvezményezettre vonatkozó adatokat is figyelembe
veszi annak értékelésekor, hogy a pénzátutalás vagy más kapcsolódó ügylet
gyanús-e, és jelenteni kell-e a pénzügyi hírszerző egységnek.
14. cikk
Technikai korlátok
(1)          Ez a cikk azon esetekben
alkalmazandó, amikor a megbízó pénzforgalmi szolgáltatója az Unión kívül, a
közvetítő pénzforgalmi szolgáltató pedig az Unión belül letelepedett.
(2)          Amennyiben a közvetítő pénzforgalmi
szolgáltató a pénzátutalás beérkezésekor nem észleli, hogy az e rendeletben
előírt megbízóra vonatkozó adatok hiányoznak vagy hiányosak, használhat olyan,
technikailag korlátozott fizetési rendszert a pénzátutalásoknak a
kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatójához történő továbbítására, amely nem
teszi lehetővé a megbízóra vonatkozó adatok pénzátutalásokkal együtt történő
elküldését.
(3)          Amennyiben a közvetítő pénzforgalmi
szolgáltató a pénzátutalás beérkezésekor észleli, hogy az e rendeletben előírt,
megbízóra vonatkozó adatok hiányoznak vagy hiányosak, csak akkor használhat
technikailag korlátozott fizetési rendszert, ha erről a tényről – vagy e tény
közlését lehetővé tevő üzenetküldési vagy fizetési rendszeren keresztül, vagy
más eljárás révén – tájékoztatni tudja a kedvezményezett pénzforgalmi
szolgáltatóját, feltéve hogy a kommunikáció módját mindkét pénzforgalmi
szolgáltató elfogadja, vagy arról megállapodik.
(4)          Amennyiben a közvetítő pénzforgalmi
szolgáltató technikailag korlátozott fizetési rendszert használ, a közvetítő
pénzforgalmi szolgáltató a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatójának
kérésére, a kérés kézhezvételétől számított három munkanapon belül e
pénzforgalmi szolgáltató rendelkezésére bocsátja a megbízóról hozzá beérkezett
összes adatot, tekintet nélkül arra, hogy az adatok teljes körűek-e vagy sem.
III. FEJEZET
EGYÜTTMŰKÖDÉS ÉS NYILVÁNTARTÁS
15. cikk
Együttműködési kötelezettségek
A pénzforgalmi szolgáltatóknak teljes körűen és
haladéktalanul, a letelepedésük szerinti tagállam nemzeti jogszabályaiban
megállapított eljárási szabályoknak megfelelően kell válaszolniuk a tagállam
pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemért felelős
hatóságaitól érkező, az ebben a rendeletben előírt adatokkal kapcsolatos
megkeresésekre.
16. cikk
Az adatok nyilvántartása
A megbízó pénzforgalmi szolgáltatója és a
kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatója a 4., 5., 6. és 7. cikkben előírt
adatokat nyilvántartásában 5 évig megőrzi. A 14. cikk (2) és (3) bekezdésében
említett esetekben a közvetítő pénzforgalmi szolgáltatónak öt éven át
nyilvántartásaiban meg kell őriznie a beérkezett összes adatot. Ezen időtartam
lejártával a személyes adatokat törölni kell, hacsak a nemzeti jog, amely
meghatározza, hogy a pénzforgalmi szolgáltatóknak milyen körülmények között lehet
vagy kell tovább megőrizniük az adatokat, másképp nem rendelkezik. A tagállamok
csak akkor engedélyezhetik vagy írhatják elő az adatok további megőrzését, ha
ez a pénzmosás és a terrorizmus megelőzése, felderítése, illetve vizsgálata
céljából szükséges. Az adatok megőrzésének a pénzátutalás végrehajtását követő
maximális időtartama nem haladhatja meg a tíz évet.
IV. FEJEZET
SZANKCIÓK ÉS NYOMON KÖVETÉS
17. cikk
Szankciók
(1)          A tagállamok megállapítják az e
rendelet előírásainak megsértése esetén alkalmazandó közigazgatási
intézkedésekre és szankciókra vonatkozó szabályokat, és meghoznak minden
szükséges rendelkezést azok végrehajtása érdekében. Az előírt szankcióknak
hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.
(2)          A tagállamok biztosítják, hogy a
pénzforgalmi szolgáltatókra alkalmazandó kötelezettségek megsértése esetén
szankciók legyenek alkalmazhatók a vezetőtestület tagjaira és bármely más
magánszemélyre, aki a nemzeti jog alapján felelős a jogsértésért.
(3)          A tagállamok [e rendelet
hatálybalépését követően 24 hónappal]-ig értesítik a Bizottságot és az EBH,
az EBFH és az EÉPH vegyes bizottságát az (1) bekezdésben említett szabályokról.
Haladéktalanul értesítik a Bizottságot és az EBH, az EBFH és az EÉPH vegyes
bizottságát azok későbbi módosításairól.
(4)          Az illetékes hatóságokat fel kell
ruházni minden olyan vizsgálati hatáskörrel, amely feladataik ellátásához
szükséges. Az illetékes hatóságok szankcionálási hatáskörük gyakorlása során
szorosan együttműködnek annak biztosítása érdekében, hogy a szankciók vagy
intézkedések elérjék a kívánt hatást, és több tagállamra kiterjedő esetek
kezelése során intézkedéseiket koordinálják.
18. cikk
Különös rendelkezések
(1)          Ezt a cikket a következő
jogsértésekre kell alkalmazni:
a)      a megbízóra és a kedvezményezettre
vonatkozóan előírt adatok ismételt meg nem adása, a 4., 5. és 6. cikket
megsértve;
b)      a pénzforgalmi szolgáltatók súlyos
mulasztása az adatok 16. cikk szerinti nyilvántartásának biztosítása
terén;
c)      a pénzforgalmi szolgáltató nem alakít ki
hatékony kockázatalapú szabályokat és eljárásokat a 8. és 12. cikkben
előírtaknak megfelelően.
(2)          Az (1) bekezdésben említett
esetekben alkalmazható közigazgatási intézkedések és szankciók közé tartoznak
legalább a következők:
a)      nyilvános nyilatkozat, amely megnevezi a
természetes vagy jogi személyt és a jogsértés természetét;
b)      végzés, amely előírja a természetes vagy
jogi személy számára, hogy hagyjon fel az adott magatartással és tartózkodjon a
magatartás megismétlésétől;
c)      pénzforgalmi szolgáltató esetében a
szolgáltató engedélyének visszavonása;
d)      a pénzforgalmi szolgáltató
vezetőtestülete bármely tagjának, vagy bármely természetes személynek, akit
felelősnek tartanak, az átmeneti eltiltása a pénzforgalmi szolgáltatónál
történő feladatvégzéstől;
e)      jogi személy esetén közigazgatási
pénzbírság az adott jogi személy előző üzleti évi teljes éves árbevételének
legfeljebb 10 %-áig; ha a jogi személy egy anyavállalat leányvállalata, a
vonatkozó teljes éves árbevétel a végső anyavállalat konszolidált beszámolója
szerinti, előző üzleti évi teljes éves árbevétel;
f)       természetes személy esetében
közigazgatási pénzbírság legfeljebb 5 000 000 EUR, illetve
azokban a tagállamokban, amelyekben nem az euró a hivatalos pénznem, ennek az
összegnek a nemzeti pénznemben kifejezett értéke ezen rendelet
hatálybalépésének napján;
g)      közigazgatási pénzbírság a jogsértésből
származó nyereség vagy az azáltal elkerült veszteség összegének legfeljebb
kétszereséig, amennyiben a veszteség, illetve a nyereség meghatározható.
19. cikk
A szankciók közzététele
A 17. cikkben és a 18. cikk (1) bekezdésében
említett esetekben alkalmazott közigazgatási intézkedést vagy szankciót
indokolatlan késedelem nélkül közzé kell tenni, ezen belül a jogsértés típusára
és jellegére és a felelős személyek kilétére vonatkozó információkat, kivéve,
ha az ilyen közzététel súlyosan veszélyeztetné a pénzügyi piacok stabilitását.
Ha a közzététel aránytalan kárt okozna az
érintett feleknek, az illetékes hatóságok anonim módon teszik közzé a szankciókat.
20. cikk
Szankciók illetékes hatóságok általi alkalmazása
A közigazgatási szankciók vagy intézkedések
típusának, valamint a közigazgatási pénzbírság szintjének meghatározásakor az
illetékes hatóságok figyelembe vesznek minden lényeges körülményt, többek
között:
a)           a jogsértés súlyosságát és
időtartamát;
b)           a felelős természetes vagy jogi személy
felelősségének mértékét;
c)           a felelős természetes vagy jogi
személynek a felelős jogi személy teljes árbevételében vagy a felelős
természetes személy éves jövedelmében kifejezett pénzügyi erejét;
d)           a felelős természetes vagy jogi
személy által elért nyereség vagy elkerült veszteség jelentőségét, amennyiben
ezek meghatározhatók;
e)           harmadik feleknek a jogsértés által
okozott veszteségét, amennyiben meghatározható;
f)            a felelős természetes vagy jogi
személy illetékes hatósággal való együttműködésének szintjét;
g)           a felelős természetes vagy jogi
személy általi korábbi jogsértéseket.
21. cikk
A jogsértések jelentése
(1)          A tagállamok e rendelet előírásai
megsértésének az illetékes hatóságoknál történő bejelentését hatékony
mechanizmusok bevezetésével ösztönzik.
(2)          Az (1) bekezdésben említett
mechanizmusok közé tartoznak legalább a következők:
a)      a jogsértésekről szóló jelentések
átvételére és nyomon követésére vonatkozó konkrét eljárások;
b)      a lehetséges vagy tényleges jogsértést
bejelentő személyek megfelelő védelme;
c)      a személyes adatok védelme mind a
jogsértést jelentő személy, mind a jogsértésért feltételezetten felelős
természetes személy esetében, a 95/46/EK irányelvben meghatározott elveknek
megfelelően.
(3)          A pénzforgalmi szolgáltatók
megfelelő eljárásokat alakítanak ki alkalmazottaik számára a jogsértések külön
csatornán, belsőleg történő jelentéséhez.
22. cikk
Nyomon követés
A tagállamok az illetékes hatóságok számára
kötelezettségként előírják, hogy kövessék eredményesen nyomon e rendelet
előírásainak betartását, és annak biztosítása érdekében tegyék meg a szükséges
intézkedéseket.
V. FEJEZET
VÉGREHAJTÁSI HATÁSKÖRÖK
23. cikk
Bizottsági eljárás
(1)          A Bizottságot munkájában
a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzésével foglalkozó
bizottság (a továbbiakban: a bizottság) segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU
rendelet értelmében vett bizottság.
(2)          E bekezdésre történő hivatkozáskor a
182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
VI. FEJEZET
ELTÉRÉSEK
24. cikk
A Szerződés 355. cikkében említett területekkel vagy országokkal kötött
megállapodások
(1)          A Bizottság bármely tagállam számára
engedélyezheti, hogy az Unió a Szerződés 355. cikkében említett területének
részét nem képező országgal vagy területtel olyan megállapodásokat kössön,
amelyek eltéréseket tartalmaznak e rendelettől, annak érdekében, hogy az adott
ország vagy terület és az érintett tagállam között történő pénzátutalásokat az
érintett tagállamon belüli pénzátutalásként lehessen kezelni.
Ezeket a megállapodásokat kizárólag a következő
összes feltétel teljesülése esetén lehet engedélyezni:
a)      az érintett ország vagy terület monetáris
uniót alkot az érintett tagállammal, vagy a tagállam valutaövezetéhez tartozik,
vagy monetáris egyezményt kötött az egyik tagállam által képviselt Unióval;
b)      az érintett országban vagy területen
található pénzforgalmi szolgáltatók közvetlenül vagy közvetve részt vesznek az
adott tagállamban működő fizetési és elszámolási rendszerekben;
és
c)      az érintett ország vagy terület a
joghatósága alá tartozó pénzforgalmi szolgáltatóktól az e rendeletben
megállapítottakkal egyező szabályok alkalmazását követeli meg.
(2)          Az (1) bekezdésben említett
megállapodást megkötni kívánó tagállam kérelmet küld a Bizottsághoz, és megad
számára minden szükséges információt.
Amint a tagállam kérelme beérkezik a Bizottsághoz,
az adott tagállam és az érintett ország vagy terület között történő
pénzátutalásokat átmenetileg a tagállamon belüli pénzátutalásokként kell
kezelni, amíg az ebben a cikkben megállapított eljárásnak megfelelően határozat
nem születik.
Ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem rendelkezik
minden szükséges információval, a kérelem beérkezésétől számított két hónapon
belül felveszi a kapcsolatot az érintett tagállammal, és meghatározza, hogy
milyen kiegészítő információra van szüksége.
Amikor a Bizottság megkapta a kérelem
elbírálásához általa szükségesnek ítélt valamennyi információt, egy hónapon
belül értesíti a kérelmező tagállamot, és továbbítja a kérelmet a többi
tagállamnak.
(3)          A 23. cikk (2) bekezdésében említett
eljárásnak megfelelően a Bizottság a (2) bekezdés negyedik albekezdésében
említett értesítéstől számított három hónapon belül határoz arról, hogy
engedélyezi-e az érintett tagállam számára az e cikk (1) bekezdésében említett
megállapodás megkötését.
Az első albekezdésben említett határozatot a
kérelem Bizottsághoz történő beérkezésétől számított tizennyolc hónapon belül
mindenképpen el kell fogadni.
VII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
25. cikk
Hatályon kívül helyezés
Az 1781/2006/EK rendelet hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett rendeletre történő
hivatkozásokat erre a rendeletre történő hivatkozásként kell értelmezni, a
mellékletben foglalt megfelelési táblázatnak megfelelően.
26. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet [a(z) xxxx/yyyy irányelv
átültetési időpontja]-tól/-től kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, -án/-én.
Az Európai Parlament részéről                     a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
MELLÉKLET
A 25. cikkben említett megfelelési táblázat.
 1781/2006/EK rendelet || E rendelet
 1. cikk || 1. cikk
 2. cikk || 2. cikk
 3. cikk || 3. cikk
 4. cikk || 4. cikk, (1) bekezdés
 5. cikk || 4. cikk
 6. cikk || 5. cikk
 7. cikk || 7. cikk
 8. cikk || 7. cikk
 9. cikk || 8. cikk
 10. cikk || 9. cikk
 11. cikk || 16. cikk
 12. cikk || 10. cikk
   || 11. cikk
   || 12. cikk
   || 13. cikk
 13. cikk || 14. cikk
 14. cikk || 15. cikk
 15. cikk || 17–22. cikk
 16. cikk || 23. cikk
 17. cikk || 24. cikk
 18. cikk || -
 19. cikk || -
   || 25. cikk
 20. cikk || 26. cikk
[1]               HL L 345., 2006.12.8., 1. o.
[2]               A FATF a G7-ek 1989-es párizsi csúcstalálkozóján
létrehozott nemzetközi szerv, amely globális standardnak számít a pénzmosás és
a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemben.
[3]               HL L 309., 2005.11.25.,
15. o.
[4]               HL L 214., 2006.8.4., 29. o.
[5]               COM(2010) 673 végleges.
[6]               COM(2012) 10 final és COM(2012) 11
final.
[7]               COM(2010) 716 végleges.
[8]               A Bizottság jelentése, az érdekeltek válaszai és a
visszajelzések a következő oldalon találhatók: http://ec.europa.eu/internal_market/company/financial-crime/index_en.htm.
[9]               A tanulmány elérhető a következő oldalon: http://ec.europa.eu/internal_market/company/financial-crime/index_en.htm.
[10]             Ugyanott.
[11]             A hatásvizsgálat elérhető a következő oldalon: http://ec.europa.eu/internal_market/company/financial-crime/index_en.htm.
[12]               HL C […], […],
[…] o.
[13]               HL C […], […],
[…] o.
[14]               HL C […], […],
[…] o.
[15]               http://register.consilium.europa.eu/pdf/hu/08/st11/st11778-re01.hu08.pdf
[16]               HL L 344., 2001.12.28.,
70. o.
[17]               HL L 139., 2002.5.29.,
9. o.
[18]               HL L […], […],
[…] o.
[19]               HL L 281.,1995.11.23.,
31. o.
[20]               HL L 266., 2009.10.9.,
11. o.
[21]             HL L 94., 2012.3.30.,
22. o.
[22]             HL L 319., 2007.12.5.,
1. o.
[23]             COM(2010) 716 végleges.
[24]             HL L 55., 2011.2.28., 13. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0912

Javaslat az Európai parlament és a Tanács rendelete a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK rendeletnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlása tekintetében történő módosításáról  /* COM/2006/0912 végleges - COD 2006/0307 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 22.12.2006COM(2006) 912 végleges2006/0307 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK rendeletnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlása tekintetében történő módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)2006/0307 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK rendeletnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlása tekintetében történő módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSAtekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. 95. cikkére, valamint 152. cikke (4) bekezdésének b) pontjára,tekintettel a Bizottság javaslatára[1],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[2],tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[3],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően[4],mivel:(1) A géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[5] előírja, hogy egyes intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[6] összhangban kell elfogadni.(2) A 2006/512/EK határozat azzal módosította az 1999/468/EK határozatot, hogy bevezette az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást azon általános hatályú intézkedések elfogadására vonatkozóan, amelyek a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárás alapján elfogadott alap-jogiaktusok nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, beleértve néhány ilyen elem törlését vagy a jogi aktus új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítését.(3) Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2006/512/EK határozatra vonatkozó közös nyilatkozatának[7] megfelelően a már hatályban lévő jogi aktusokat az alkalmazandó eljárásoknak megfelelően ki kell igazítani. A fenti nyilatkozat tartalmazza az elsőbbségiként kiigazítandó jogi aktusok listáját, többek között a 1829/2003/EK rendeletet.(4) A bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy megállapítsa, hogy egy adott élelmiszer vagy takarmány az 1829/2003/EK rendelet hatálya alá tartozik-e, és hogy csökkentse a véletlenül, vagy technikailag elkerülhetetlenül előforduló, géntechnológiával módosított szervezetekből álló, azokat tartalmazó vagy azokból előállított anyagok, továbbá azon véletlenül, vagy technikailag elkerülhetetlenül előforduló, géntechnológiával módosított anyagok címkézésére vonatkozó küszöbértéket, amelyek kockázatértékelése élelmiszerekben és takarmányokban kedvezőnek bizonyult. Mivel a fenti intézkedések általános hatályúak és az 1829/2003/EK rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására, vagy a rendelet új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítésére irányulnak, azokat az 1999/468/EK tanácsi határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.(5) Annak érdekében, hogy a gazdasági szereplőknek gyors döntéshozatali eljárást garantáljanak és figyelembe vegyék a tudomány és a technológia fejlődését, a hatékonyság érdekében lehetővé kell tenni az új eljárás által előirányzott határidők lerövidítését. A hatékonyság érdekében a szabályozási eljárások normál határidejét le kell rövidíteni, annak eldöntése érdekében, hogy egy adott élelmiszer vagy takarmány az 1829/2003/EK rendelet hatálya alá tartozik-e és hogy csökkentsék a véletlenül, vagy technikailag elkerülhetetlenül előforduló, géntechnológiával módosított szervezetekből álló, azokat tartalmazó vagy azokból előállított anyagok, továbbá azon véletlenül, vagy technikailag elkerülhetetlenül előforduló, géntechnológiával módosított anyagok címkézésére vonatkozó küszöbértéket, amelyek kockázatértékelése élelmiszerekben és takarmányokban kedvezőnek bizonyult.(6) Az 1829/2003/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:1. cikkAz 1829/2003/EK rendelet a következőképpen módosul:(1) A 3. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„2. Szükség esetén azokat az intézkedéseket, amelyek annak meghatározására szolgálnak, hogy egy adott élelmiszer e szakasz hatálya alá tartozik-e és a rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek – annak kiegészítésével történő– módosítására irányulnak, a 34. cikk (4) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.(2) A 12. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„4. Megfelelő alacsonyabb küszöbértékeket lehet megállapítani különösen a GMO-kat tartalmazó vagy azokból álló élelmiszerek vonatkozásában, vagy a tudomány és a technológia fejlődésének figyelembevétele érdekében. Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek – annak kiegészítésével történő– módosítására irányuló intézkedéseket a 35. cikk (4) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”(3) A 15. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„2. Szükség esetén azokat az intézkedéseket, amelyek annak meghatározására szolgálnak, hogy egy adott élelmiszer e szakasz hatálya alá tartozik-e és e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek – annak kiegészítésével történő– módosítására irányulnak, a 34. cikk (4) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”(4) A 24. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„2. A megfelelő alacsonyabb küszöbértékek – különösen a GMO-kat tartalmazó vagy azokból álló takarmányok tekintetében – megállapítására vonatkozó, illetve a a tudomány és a technológia fejlődésének figyelembevétele érdekében hozott, e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek – annak kiegészítésével történő – módosítására irányuló intézkedéseket a 35. cikk (4) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”(5) A 32. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„Az e cikk végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat a 35. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni.Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására szolgáló melléklet megváltoztatására irányuló valamennyi intézkedést a 35. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”(6) A 35. cikk (3) és (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„3. Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a cikkének (1)–(4) bekezdését, valamint 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.4. Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a cikkének (1)–(4) bekezdését és (5) bekezdésének b) pontját, valamint 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.Az 1999/468/EK határozat 5a. cikke (3) bekezdésének c) pontjában, valamint (4) bekezdésének b) és e) pontjában meghatározott határidő két hónap, egy hónap, illetve két hónap.”(7) A 47. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„3. Az (1) bekezdésben említett – különösen a közvetlenül a végső felhasználónak eladott GMO-kra vonatkozó – küszöbértékek csökkentése érdekében hozott, valamint e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek – annak kiegészítésével történő – módosítására irányuló intézkedéseket a 35. cikk (4) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban lehet elfogadni.”2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő […]. napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, (…)-án/-énAz Európai Parlament részéről A Tanács részérőlaz elnök az elnök [1] HL C […]., […], […]. o.[2] HL C […]., […], […]. o.[3] HL C […]., […], […]. o.[4] …[5] HL L 268., 2003.10.18., 1. o.[6] HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22. 11. o.) módosított határozat.[7] HL C 255., 2006.10.21., 1.o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.12.21.
            COM(2016) 818 final
            2016/0411(COD)
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE
            a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK rendelet módosításáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               E javaslat célja biztosítani az 1008/2008/EK rendeletnek
                  1
                egy nemzetközi megállapodással való jogi koherenciáját.

               Az 1008/2008/EK rendelet 13. cikke meghatározza a harmadik országban lajstromba vett légi járművekre vonatkozó bérleti ügyletek, és különösen a teljes bérleti megállapodások engedélyezésének feltételeit. Ilyen megállapodások megkötésére csak kivételes esetekben van lehetőség, például a közösségi piacon a megfelelő járművek hiánya esetében, és azokat szigorúan csak korlátozott ideig szabad engedélyezni, mindig a közösségi és nemzeti jogban előírtakkal egyenértékű biztonsági normák teljesülése mellett.

               Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Amerikai Egyesült Államok közötti légi közlekedési megállapodást (a továbbiakban: az EU-USA légi közlekedési megállapodás) a felek 2007. április 25-én és 30-án írták alá
                  2
               , és a 2010. június 24-i jegyzőkönyvvel
                  3
                módosították. A légi közlekedési megállapodás 2008. március 30. óta ideiglenesen alkalmazandó. A módosító jegyzőkönyv 2010. június 24. óta ideiglenesen alkalmazandó.

               A légi közlekedési megállapodás nyitott teljes bérleti rendszerről rendelkezik a felek között. A Bizottság azt javasolta a Tanácsnak, hogy az időbeli korlátozások felszámolásának céljából kezdeményezzen tárgyalásokat az Egyesült Államokkal egy kifejezetten a teljes bérleti ügyletekről szóló megállapodásról, amely egyértelmű feltételeket és jogbiztonságot teremt a légi fuvarozók számára.

               E javaslat célja az uniós szabályozás fenti célnak megfelelő kiigazítása. E javaslat ezért erősen korlátozott hatályú, és kizárólag az 1008/2008/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének b) pontjára alkalmazandó. A 13. cikk egyéb (pl. a repülésbizonsági normákra vagy az illetékes hatóság jogköreire vonatkozó) rendelkezései változatlanok maradnak.

               A korlátozások alóli eltérés rövid távon kizárólag az Egyesült Államokra vonatkozik, mint az első olyan harmadik országra, amellyel az EU a teljes bérletre vonatkozóan megállapodást köt. A jövőben további harmadik országok is törekedhetnek hasonló eltérések bevezetésére, az erre vonatkozó megkereséseket azonban mindig eseti alapon kell vizsgálni, és az eltérés csak megfelelően indokolt esetekben engedélyezhető.

               A javaslat közvetlen vagy közvetett hatásai magukból a teljes bérleti ügyletekről szóló megállapodásokból következnek, nem pedig a rendelet módosításából.

               •A javaslatnak a szabályozási terület jelenlegi szakpolitikai rendelkezéseivel való összhangja

                  A kezdeményezés a légi közlekedési szolgáltatásokra vonatkozó, jelenleg az 1008/2008/EK rendeletben foglalt meglévő uniós rendelkezésekre épül. A javaslat összhangban van a teljes bérleti ügyletekről szóló leendő EU-USA megállapodással és az EU-USA légi közlekedési megállapodással.

               •A javaslat egyéb uniós politikákkal való összhangja

                  A kezdeményezés teljes mértékben összhangban van a 2014–2019 közötti időszakra meghatározott stratégiai célkitűzésekkel, melyek révén a Bizottság az EU „erőteljesebb globális szerepvállalását”, illetve „a munkahelyteremtést és a növekedést” kívánja elősegíteni.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  A javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikkének (2) bekezdése, amely a légi közlekedésre vonatkozó uniós rendelkezések elfogadásának általános jogalapját képezi.

                   •
                        Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  A rendelet módosítása a javaslat tárgyát képező probléma megoldására rendelkezésre álló egyetlen eszköz.

               •Arányosság

                  A javaslat tárgya az uniós jogszabályoknak egy nemzetközi megállapodáshoz való technikai hozzáigazítása. A módosítás kizárólag a teljes bérleti ügyletekről szóló leendő EU-USA megállapodásban foglalt, a teljes bérletre vonatkozó rendelkezésekhez kapcsolódó időbeli korlátozásokat érinti.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  A javaslat nem változtatja meg az eredeti rendeletben alkalmazott eszköz típusát.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

               A helyzet elemzésében és értékelésében aktívan részt vett valamennyi uniós tagállam, az iparági szereplők (köztük a szociális partnerek), valamint Norvégia és Izland (melyek a légi közlekedési megállapodás részes felei). A konzultáció menetét a javaslatot kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum ismerteti részletesen.

                  A konzultáció során minden résztvevő számára nyilvánvalóvá vált, hogy a teljes bérleti ügyletekről szóló megállapodás az 1008/2008/EK rendelet módosítását vonja magával.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  A módosítás a nemzetközi megállapodások jellegéből eredően technikai és horizontális természetű. A módosítás hatásának értékeléséhez szükséges adatgyűjtésre az EU és a harmadik országok közötti megállapodások letárgyalásához szükséges felhatalmazás kérelmezésének eljárása keretében kerül sor.

                  Ez jelenleg kizárólag a teljes bérleti ügyletekről szóló leendő EU-USA megállapodást érinti.  Az említett megállapodáshoz kapcsolódó adatgyűjtésről és elemzésről a kapcsolódó ütemterv és a tanácsi határozatra vonatkozó ajánlás nyújt összefoglalást.

               •Hatásvizsgálat

                  A kezdeményezés rendkívül konkrét célhoz kötődik (nemzetközi megállapodásból következő technikai kiigazítás) és korlátozott hatályú (a teljes bérleti szerződésekre vonatkozó időbeli korlátozásoktól való eltérés). Amint a 2016. március 7-én közzétett ütemterv világossá tette, a jogalkotó nem kíván hatásvizsgálatot végezni.

                  A hatások magából a teljes bérleti megállapodásból következnek, nem pedig a rendelet módosításából. A teljes bérleti ügyletekről szóló leendő EU-USA megállapodás gazdasági és társadalmi hatásainak részletes elemzését a bizottsági szolgálati munkadokumentum tartalmazza.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  A javaslat egy uniós rendelet technikai kiigazítására irányul, és célja a rendelet hozzáigazítása egy nemzetközi megállapodás rendelkezéseihez.

               Nem került sor a jelenlegi szakpolitikai intézkedések átfogó értékelésére, mivel a kezdeményezés nem irányozza elő az időbeli korlátozások általános, minden harmadik országra vonatkozó feloldását. A javaslat célja egy olyan, kizárólag az Egyesült Államokra alkalmazandó „különrendelkezés” bevezetése, amelyek révén kiküszöbölhető a rendelet és az EU nemzetközi kötelezettségvállalásai közötti ellentmondás.

               •Alapjogok

                  Tárgytalan.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               A javaslat nincs hatással az Unió költségvetésére.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  A rendeletre irányuló javaslat nem igényel további végrehajtási intézkedéseket.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  A javaslat célja, hogy megteremtse a lehetőségét a teljes bérletre vonatkozóan az 1008/2008/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének b) pontjában meghatározott feltételektől való, nemzetközi megállapodások megkötése révén történő eltérésnek. Ez nagyobb rugalmasságot teremtene, feltéve hogy a hasonló megállapodások létrejötte gazdasági és társadalmi előnyöket biztosít az EU számára.

                  A javasolt módosítás a nemzetközi megállapodásokra vonatkozó hivatkozással egészíti ki a 13. cikk (3) bekezdésének b) pontját, amely rögzíti a teljes bérlet engedélyezésének feltételeit (kivételes szükségletek, időszakos kapacitásigény, működési nehézségek).

                  A 13. cikk egyéb (pl. a repülésbizonsági normákra vagy az illetékes hatóság jogköreire vonatkozó) rendelkezései változatlanok maradnának.

               2016/0411 (COD)

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

               a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK rendelet módosításáról

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

               tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére
                  4
               ,

               tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére
                  5
               ,

               rendes jogalkotási eljárás keretében,

               mivel:

               (1)Az 1008/2008/EK rendelet 13. cikkének rendelkezései lehetővé teszik harmadik országokban lajstromba vett légi járművekre vonatkozó bérleti, nevezetesen teljes bérleti megállapodások megkötését.

               (2)Ilyen megállapodásokat kivételes esetekben, például az uniós piacon a megfelelő járművek hiánya esetében, és csak korlátozott ideig szabad alkalmazni, mindig az uniós és nemzeti jogban előírtakkal egyenértékű biztonsági normák teljesülése mellett.

               (3)2007-ben az EU és az Egyesült Államok légi közlekedési megállapodást írt alá, amelyet a 2010. június 24-i jegyzőkönyv módosított. A légi közlekedési megállapodással a felek hitet tesznek azon közös cél mellett, hogy az Atlanti-óceán mindkét partjának fogyasztói, légitársaságai, munkavállalói és közösségei számára nyújtott előnyök maximalizálása érdekében felszámolják a piaci hozzáférés akadályait.

               (4)A légi közlekedési megállapodás ennek megfelelően nyitott teljes bérleti rendszerről rendelkezik a felek között. A légi közlekedési megállapodás 10. cikkében foglalt, releváns rendelkezések lehetővé teszik a nemzetközi légi közlekedésben a teljes bérleti megállapodásokat azzal a feltétellel, hogy a megállapodás valamennyi részes fele rendelkezik a megfelelő engedéllyel, és eleget tesz a felek által szokásosan alkalmazott törvények és rendelkezések értelmében meghatározott feltételeknek.

               (5)A közelmúlt fejleményei, valamint a légi közlekedési megállapodással létrehozott vegyes bizottságban folytatott viták azt mutatták, hogy a felek számára előnyös lenne egy olyan, a teljes bérleti ügyletekről szóló megállapodás megkötése, amely pontosításokat fűz a légi közlekedési megállapodás releváns rendelkezéseihez.

               (6)Mivel ez a megállapodás a meglévő időbeli korlátozások lazítását irányozza elő, hatással van az 1008/2008/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének b) pontjára, amely időbeli korlátozásokat ír elő arra az esetre, ha az uniós légi fuvarozók harmadik országbeli fuvarozóktól vesznek teljes bérletbe légi járműveket.

               (7)Ezért a 13. cikk (3) bekezdésének b) pontját módosítani kell, hogy lehetővé váljon az időbeli korlátozások lazítása azon teljes bérletek esetében, amelyekről az Unió és a harmadik országok között létrejövő nemzetközi megállapodások rendelkeznek.

               (8)Az 1008/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

               1. cikk

               Az 1008/2008/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdése b) pontja bevezető mondatának helyébe a következő szöveg lép:

               „teljesül az alábbi feltételek egyike, kivéve, ha az Unió által kötött nemzetközi megállapodás ettől eltérően rendelkezik:”

               2. cikk

               Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő […] napon lép hatályba.

               Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

                     (1)

                        HL L 293., 2008.10.31., 3. o.

                     (2)
                  A Tanács határozata (2007. április 25.) egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Amerikai Egyesült Államok közötti légi közlekedési megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (2007/339/EK), HL L 134., 2007.5.25., 4. o.

                     (3)
                  HL L 223., 2010.8.25., 3. o.

                     (4)
                  HL C ., ,  o.

                     (5)
                  HL C ., ,  o.