				|

		52013PC0889

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a 850/98/EK, a 2187/2005/EK, az 1967/2006/EK, az 1098/2007/EK, a 254/2002/EK, a 2347/2002/EK és az 1224/2009/EK rendeletnek a fogások kirakodására vonatkozó kötelezettség tekintetében történő módosításáról, valamint az 1434/98/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről /* COM/2013/0889 final - 2013/0436 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
A közös halászati politika[1] reformjának egyik
központi célkitűzése a visszadobás gyakorlatának az Európai Unió teljes
halászati tevékenysége tekintetében történő fokozatos megszüntetése a
fogások kirakodására vonatkozó kötelezettség bevezetése révén.
E kötelezettség kidolgozásának célja az elérhető erőforrások
hatékonyabb kihasználása és annak a lakossági elvárásnak való megfelelés, hogy
megszűnjön a forgalmazható halak tengerbe történő visszadobásának
gyakorlata. A közös halászati politikára vonatkozó alaprendeletre irányuló
javaslathoz készült hatásvizsgálat[2]
szerint a nagymértékű visszadobás jelentős szerepet játszik abban,
hogy a közös halászati politika környezetvédelmi szempontból nem fenntartható.
Az Európai Parlament 2013. februári plenáris
szavazása alkalmával jóváhagyta a kirakodási kötelezettség 2014-től
kezdődő, a nyílt tengeri halászatra, a nagy távolságra vándorló
fajokra és a balti-tengeri lazacra vonatkozó fokozatos bevezetését, illetve a
kötelezettségnek az azt követő években az uniós halászat egészére
történő kiterjesztését. Később februárban a Tanács szintén
egyértelmű jelét adta annak, hogy támogatja ezt a megközelítést, és
hasonló végrehajtási menetrendet fogadott el. Ezt követően az Európai
Parlament és a Tanács között az alaprendeletre vonatkozóan politikai megegyezés
született, amelynek keretében a kirakodási kötelezettség végrehajtásának új
kezdő időpontjaként 2015. január 1-jét határozták meg.
A kirakodási kötelezettség alkalmazhatóságának
biztosítása érdekében el kell hagyni vagy módosítani kell a technikai
intézkedésekről, a gazdálkodási intézkedésekről és az ellenőrzésről
szóló jelenlegi rendeletek bizonyos olyan rendelkezéseit, amelyek a kirakodási
kötelezettséggel ellentétesek és a halászokat a halak visszadobására kötelezik.
E szándék kifejezésére a Tanács júniusi ülése alkalmával nyilatkozatot tett[3], amelyben arra
ösztönözte a Bizottságot, hogy intézkedjen gyorsan, és a reform elfogadása után
hajtsa végre ezeket a meglévő rendeleteket érintő változtatásokat.
A Bizottságnak szándékában áll, hogy a reform
részeként kialakítsa a technikai intézkedések új keretét, amely idővel
elősegítené a kirakodási kötelezettség teljes, terv szerinti
végrehajtását. A keret az új regionalizált megközelítést is tartalmazná, amely
többéves terveket és visszadobási terveket foglalna magában. Ez az új keret
azonban szinte biztosan nem lép hatályba addigra, amikorra a kirakodási
kötelezettséget a halászok első csoportja tekintetében érvényesíteni kell.
Ezért a jogszabályoknak átmenetileg el kell hárítaniuk minden jogi és
gyakorlati akadályt a végrehajtás elől, amíg ezen új keret kidolgozása
folyamatban van.
A technikai intézkedésekről szóló
rendeleteket tekintve a jelenlegi rendeletek számos rendelkezése ellentétben áll
a kirakodási kötelezettséggel, és visszadobásra kötelezi a halászokat. Ilyenek
a legkisebb kirakodási méretek, a fogások összetételére vonatkozó szabályok és
a járulékos fogásra vonatkozó rendelkezések.
A legkisebb kirakodási méreteket a különösen a
227/2013/EU rendelettel[4]
módosított, a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények
védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló 850/98/EK
rendelet[5],
valamint a Balti-tenger a Bæltek és az Øresund halászati erőforrásainak
technikai intézkedések révén történő védelméről, az 1434/98/EK
rendelet módosításáról és a 88/98/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről
szóló 2187/2005/EK rendelet[6]
tartalmazza. A legkisebb kirakodási méretek a fedélzeten tartható halak
jogszerű méreteit határozzák meg. Az ezeknél kisebb méretű halakat
tilos a fedélzeten tartani vagy kirakodni. A kirakodási kötelezettség
értelmében a legkisebb kirakodási méretek helyébe valamennyi fogási korlátozás
alá tartozó faj esetében a minimális védelmi referenciaméretek lépnek. Az e
minimális védelmi referenciaméreteknél kisebb halakat a jövőben ki kell
rakodni, a minimális védelmi referenciaméretek alatti fogások értékesítése
azonban az emberi fogyasztáson kívüli felhasználásra fog korlátozódni. Sajátos
helyzet áll fenn a Földközi-tenger esetében, amelyet a földközi-tengeri
halászati erőforrások fenntartható kiaknázásával kapcsolatos irányítási
intézkedésekről, a 2847/93/EGK rendelet módosításáról és az 1624/94/EK
rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 1967/2006/EK rendelet[7] szabályoz. Az említett
rendelet előírja, hogy a rendeletben meghatározott legkisebb méreteknél
kisebb tengeri élőlényeket tilos kifogni, a fedélzeten tartani, átrakodni,
kirakodni, szállítani, tárolni, értékesíteni, eladásra kiállítani vagy
megvételre kínálni. Ezek a legkisebb fogási méretek 2007-ben léptek hatályba,
bevezetésük pedig az érintett halászat esetében alkalmazott eszközök
jellemzőire vonatkozó minimális előírásokon túlmutató méretszelekció
javításának elősegítését célozza. A Földközi-tenger térségében, ahol a
legkisebb fogási méretek alkalmazandóak, ezek helyébe az egységesség érdekében
szintén a minimális védelmi referenciaméretek lépnek, illetve szintén
érvényesülni fog az a követelmény, hogy a minimális védelmi
referenciaméreteknél kisebb halakat ugyan ki kell rakodni, felhasználásuk
azonban az emberi fogyasztáson kívüli célokra fog korlátozódni.
A fogás összetételére vonatkozó szabályokat a 850/98/EK
rendelet, valamint a kapcsolódó rendeletek (a balti-tengeri
tőkehalállományokra és ezen állományok halászatára vonatkozó többéves terv
létrehozásáról szóló 1098/2007/EK rendelet[8],
a közvetlen emberi fogyasztáson kívüli ipari célokra felhasznált hering kirakodásának
feltételeiről szóló 1434/98/EK rendelet[9],
az Ír-tenger (ICES VIIa körzet) tőkehalállományának helyreállítására
vonatkozó, 2002-ben alkalmazandó intézkedések megállapításáról szóló 254/2002/EK
rendelet[10],
valamint a mélytengeri állományok halászatára vonatkozó különleges hozzáférési
követelmények és kapcsolódó feltételek megállapításáról szóló 2347/2002/EK
rendelet[11])
tartalmazzák. A balti-tengerre vonatkozó rendeletben (2187/2005/EK rendelet) a
fogás összetételének hasonló százalékos arányai találhatók, a Földközi-tenger
esetében viszont nem.
A fogás összetételére vonatkozó szabályok
olyan határértékeket állapítanak meg, amelyeket napi szinten és egy adott
halászati út végén kell teljesíteni. Ha a halászok túllépik a határértéket,
kötelesek visszadobni a fogás egyes részeit, hogy a megtartott fogás összhangba
kerüljön a fogás összetételére vonatkozó szabályokkal. A kirakodási
kötelezettség értelmében a halászok számára többé nem engedélyezett a
visszadobás, tehát a fogás összetételének továbbra is érvényes szabályozása és
a halászok valamennyi fogás kirakodására vonatkozó kötelezettsége közötti
ellentmondást orvosolni kell. Ez annak előírásával érhető el, hogy a
kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó tengeri élőlények valamennyi,
a fogások összetételének engedélyezett százalékát meghaladó, nem szándékos
fogását kötelező kirakodni és levonni a kvótákból. A fogás összetételére
vonatkozó szabályok egyéb rendelkezésekkel (pl. a háló
szembőségtartományai, a szembőségek bizonyos kombinációjának
használatára vonatkozó feltételek) kapcsolódnak össze, a fogásoknak a hajó
fedélzetén történő szétválogatására vonatkozó részletes szabályok pedig
szintén a fogások összetételének százalékos arányain alapulnak. Ezeket a
szabályokat a visszadobási kötelezettség megszüntetése érdekében szintén
összhangba kell hozni vagy el kell hagyni.
Az 1434/98/EK rendelet esetében az abban
foglalt, a fogások összetételére vonatkozó szabályok és a hering felhasználását
érintő kapcsolódó korlátozások már nem relevánsak. A kirakodási
kötelezettség, amely 2015. január 1-jétől az uniós vizeken folytatott
nyílt tengeri és ipari halászat egészére fog vonatkozni, előírja, hogy
valamennyi kifogott heringet ki kell rakodni és le kell vonni a kvótákból,
illetve hogy a minimális védelmi referenciaméretnél kisebb heringeket kizárólag
emberi fogyasztáson kívüli célokra lehet felhasználni. Az említett rendeletet
hatályon kívül kell helyezni.
A technikai védelmi intézkedésekről szóló
rendeletekben (a 850/98/EK rendeletben és a hozzá kapcsolódó rendeletekben –
vagyis az atlanti-óceáni uniós vizek és bizonyos más, meghatározott területek
vonatkozásában az 1098/2007/EK rendeletben és a 254/2002/EK rendeletben, a balti-tengeri
uniós vizek vonatkozásában pedig a 2187/2005/EK rendeletben10)
szintén több járulékos fogásra vonatkozó rendelkezés található. Ezek hasonlóak
a fogás összetételére vonatkozó szabályokhoz, de bizonyos területhez vagy
halászeszközhöz kötődnek. Ezek a rendelkezések jellemzően eltérések,
amelyek egyes fajták esetében, behatárolt területen, bizonyos típusú eszközzel,
meghatározott halászat során 5–10 %-os járulékos fogást engedélyeznek.
Az ezeket a járulékos fogási határokat meghaladó fogásokat jelenleg vissza
kell dobni. A fogás összetételére vonatkozó szabályokhoz hasonlóan ez is a
kirakodási kötelezettséggel szembeni ellentmondáshoz vezet, mivel a jelenlegi
rendelkezések azt írják elő, hogy a járulékos fogásra vonatkozó
rendelkezéseket meghaladó mértékben kifogott halakat a halászoknak vissza kell
dobniuk, a kirakodási kötelezettség értelmében azonban ezeket a halakat ki kell
rakodni. Ezért ezeket hasonló módon kell kezelni, mint a fogás összetételére
vonatkozó szabályokat, így eltörölhető a visszadobási kötelezettség.
Javasolt a 850/98/EK rendelet egy további
olyan módosítása is, amely nem kapcsolódik a kirakodási kötelezettséghez, a
jogbiztonság biztosításához azonban szükséges. Több tagállam jelezte, hogy a
fiatal foltos tőkehalak védelme érdekében az ICES VIb körzetben
végrehajtott területlezárásra vonatkozó jelenlegi rendelkezések
félreértelmezésekhez vezettek, amelyek aggályossá tették a foltos tőkehal
e területen való védelmét. Ezért javaslat született a 850/98/EK rendelet e
cikkének módosítására annak a 43/2009/EK rendelet III. mellékletében foglalt
eredeti megfogalmazására való visszaalakításával, ezzel kiküszöbölve a
félreértelmezés bármilyen lehetőségét.
A közös halászati politika szabályainak
betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK,
a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a
388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és
az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK
és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 1224/2009/EK
tanácsi rendeletet[12]
szintén összhangba kell hozni a kirakodási kötelezettséggel. A szükséges
módosítások közé tartoznak a halászati engedélyeket érintő változtatások;
az adatok minden fogás esetében történő nyilvántartása, különösen abban az
esetben, ha az egyedek mérete elmarad a minimális védelmi
referenciaméretektől; magasabb hibahatár az 50 kg alatti fogások
becslésénél a hajónaplókban és átrakási nyilatkozatokban; az elektronikus
távellenőrzésre vonatkozó szabályok megállapítása a kirakodási
kötelezettség tengeren történő ellenőrzésével kapcsolatos adatok
nyilvántartása tekintetében; a fogások elkülönített tárolása és a minimális
védelmi referenciaméret alatti fogások értékesítésének ellenőrzése; a
megfigyelő ellenőrök ellenőrzési célból történő
alkalmazására vonatkozó feltételek megállapítása; a kirakodási kötelezettség
megsértésének súlyos jogsértésként való meghatározása. A kirakodási
kötelezettség bevezetésének és bizonyos más, évközi kvótarugalmassági
intézkedéseknek a kombinációja szükségessé teszi a kvóták és az
erőkifejtés csökkentésére vonatkozó jelenlegi szabályok kiigazítását.
Mindezek a változások a közös halászati politika reformjában foglalt
szabályokból következnek.
Mivel a halászati tevékenységek első
csoportja 2015-ben a kirakodási kötelezettség hatálya alá kerül, a technikai
intézkedésekről, gazdálkodási intézkedésekről és ellenőrzési
intézkedésekről szóló rendeletek vonatkozó rendelkezéseit ennek a
rendeletnek módosítania kell annak érdekében, hogy a kirakodási kötelezettség
alkalmazása előtti jogi akadályok felszámolása időben megtörténjen.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL
FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI
Külön hatásvizsgálat nem készült, mivel a
kirakodási kötelezettség bevezetésének hatásai a közös halászati politika
reformját alátámasztó hatásvizsgálat keretében már értékelésre kerültek. E
hatásvizsgálat[13]
részeként már számszerűen meghatározták a visszadobás csökkentésére
irányuló politikák, többek között a visszadobás betiltásának hatásait.
A vizsgálatot két fázisban végezték. Az első fázisban több
másodelemzés készült a visszadobás uniós gyakorlatainak nagyságrendjéről,
és ismertető született arról, hogy számos területen folytatott halászatban
(Izlandon, Norvégiában, Skóciába és Dániában) milyen szakpolitikai megoldásokat
alkalmaznak a visszadobás visszaszorítására. Emellett besorolták az uniós
halászat terén alkalmazott visszadobási gyakorlat mértékét, és végül külön
kutatásokat folytattak a földközi-tengeri halászat visszadobási gyakorlatára
vonatkozóan. A második elemzési fázisban értékelés készült az uniós halászat
terén alkalmazható, visszadobást tiltó többféle politikai lehetőség
hatásairól, többek között a halászeszköz szelektivitásának megváltoztatása és
az új technikai intézkedések, például az azonnali hatályú halászati tilalmak
által okozott hatásokról. Az elemzés eredménye szerint egy hatékonyabb
technikai intézkedések foganatosításán és a visszadobást előidéző
eredménytelen technikai intézkedések eltörlésén alapuló, visszadobást tiltó
politika bevezetése rövid távon gazdasági veszteségekkel, közép- és hosszú
távon azonban – különösen környezetvédelmi és gazdasági szempontból –
többletnyereséggel járna.
Újabb hatásvizsgálat elvégzése nem nyújtana
többletet a korábban elvégzett vizsgálat alapján már rendelkezésre álló
információkon felül. A meglévő rendeletek szükséges változtatásai
elengedhetetlenek az új közös halászati politika megfelelő
működéséhez.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
A javaslat összefoglalása
A fő intézkedés a közös halászati
politika reformjának keretében előirányzott kirakodási kötelezettség végrehajtásának
elősegítése a kirakodási kötelezettséggel ellentétes valamennyi
meglévő rendelkezés uniós technikai intézkedésekből és
ellenőrzési rendeletekből történő elhagyása révén.
Jogalap
Az Európai Unió működéséről szóló
szerződés 43. cikkének (2) bekezdése.
A szubszidiaritás elve
A javaslat az Európai Unió kizárólagos
hatáskörébe tartozik.
Az arányosság elve
Ez a javaslat már meglévő intézkedések
módosítására irányul, ezért nem merül fel az arányosság elvével kapcsolatos
aggály.
A jogi aktus típusának megválasztása
Javasolt aktus: európai parlamenti és tanácsi
rendelet.
Más jogi aktus nem felelne meg a
következők miatt: rendelet csak rendelettel módosítható.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK
Ennek az intézkedésnek nincsenek az uniós
költségvetés kiadásait növelő vonzatai.
2013/0436 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
a 850/98/EK, a 2187/2005/EK, az 1967/2006/EK,
az 1098/2007/EK, a 254/2002/EK, a 2347/2002/EK és az 1224/2009/EK rendeletnek a
fogások kirakodására vonatkozó kötelezettség tekintetében történő
módosításáról, valamint az 1434/98/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[14],
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)       A(z) [xxxx]/EU rendelet
központi célkitűzése a visszadobás gyakorlatának az Európai Unió teljes
halászati tevékenysége tekintetében történő fokozatos megszüntetése a
fogási korlátozás hatálya alá tartozó fajok állományait érintő fogások és a
Földközi-tenger esetében a legkisebb fogási méretre vonatkozó előírások
hatálya alá tartozó fajok állományait érintő fogások kirakodására irányuló
kötelezettség bevezetése révén. E kirakodási kötelezettség
alkalmazhatóságának érdekében el kell hagyni vagy módosítani kell a jelenlegi
technikai intézkedések és ellenőrzési rendeletek bizonyos olyan
rendelkezéseit, amelyek ellentétesek a kirakodási kötelezettséggel, és a
halászokat a halak visszadobására kötelezik.
(2)       A közös halászati politika
reformjának befejeződéséig a technikai intézkedések új kerete még várat
magára. Mivel ez az új keret 2015 elejéig, a kirakodási kötelezettség első
bevezetéséig valószínűleg nem lép hatályba, indokolt a jelenlegi technikai
intézkedésekről szóló rendeletek bizonyos elemeit módosítani vagy elhagyni
azért, hogy megszűnjön az e rendeletek és a kirakodási kötelezettség
közötti összeegyeztethetetlenség.
(3)       A kirakodási kötelezettség
végrehajtásának biztosítása érdekében a halászati erőforrásoknak a fiatal
tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén
történő megóvásáról szóló 850/98/EK tanácsi rendeletet a következők
szerint kell módosítani: elő kell írni, hogy a kirakodási kötelezettség
hatálya alá tartozó tengeri élőlények valamennyi, a fogások összetételére
vonatkozó szabályok korlátozásait meghaladó, nem szándékos fogását ki kell
rakodni és le kell vonni a kvótákból; a kirakodási kötelezettség hatálya alá
tartozó tengeri élőlényekre vonatkozó legkisebb kirakodási méreteket a
minimális védelmi referenciaméretekkel kell helyettesíteni; valamint elő
kell írni, hogy a járulékos fogásokra vonatkozó rendelkezésekben rögzített
mennyiségeket meghaladó mértékben, meghatározott területen, meghatározott
időben, meghatározott típusú eszközzel kifogott tengeri élőlények
valamennyi nem szándékos fogását ki kell rakodni és le kell vonni a kvótákból.
(4)       Ezenfelül a jogbiztonság
biztosítása céljából módosítani kell az ICES VIb körzetben a fiatal foltos
tőkehalak védelme érdekében végrehajtott területlezárást érintő
rendelkezéseket.
(5)       A kirakodási kötelezettség
végrehajtásának biztosítása érdekében a Balti-tenger, a Bæltek és az Øresund
halászati erőforrásainak technikai intézkedések révén történő
védelméről, az 1434/98/EK rendelet módosításáról és a 88/98/EK rendelet
hatályon kívül helyezéséről szóló 2187/2005/EK tanácsi rendeletet a
következők szerint kell módosítani: elő kell írni, hogy a
Balti-tengeren a kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó tengeri
élőlények valamennyi, a fogások összetételére vonatkozó szabályok
előírásait meghaladó, nem szándékos fogását ki kell rakodni és le kell
vonni a kvótákból; a kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó tengeri
élőlényekre vonatkozó legkisebb kirakodási méreteket a minimális védelmi
referenciaméretekkel kell helyettesíteni; valamint meghatározott
időszakokban és területeken meg kell tiltani a lazac és a tengeri
pisztráng kifogását, kivéve, ha az csapdahálóval történik.
(6)       A kirakodási kötelezettség
végrehajtásának biztosítása érdekében a földközi-tengeri halászati
erőforrások fenntartható kiaknázásával kapcsolatos irányítási
intézkedésekről, a 2847/93/EGK rendelet módosításáról és az 1624/94/EK
rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 1967/2006/EK tanácsi rendeletet
úgy kell módosítani, hogy a kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó tengeri
élőlényekre vonatkozó legkisebb kirakodási méreteket a minimális védelmi
referenciaméretekkel kell helyettesíteni a meglévő legkisebb fogási
méretek fogalmának és végrehajtásának veszélyeztetése nélkül, valamint el kell
hagyni a szardíniaivadékok halászatára vonatkozó szabályokat, amelyek a
kirakodási kötelezettség végrehajtásával már nem relevánsak, mivel
lehetőség szerint valamennyi ilyen fogást el kell kerülni, nem szándékos
kifogás esetén pedig a fogást ki kell rakodni, emberi fogyasztásra azonban nem
lehet felhasználni.
(7)       A kirakodási kötelezettség
végrehajtásának biztosítása érdekében a balti-tengeri tőkehalállományokra
és az ezen állományok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló 1098/2007/EK
tanácsi rendeletet annak előírásával kell módosítani, hogy meghatározott
területeken és meghatározott időszakokban sodortatott horogsorral, illetve
kopoltyúhálóval, állítóhálóval és tükörhálóval végzett halászat esetén
valamennyi nem szándékos tőkehalfogást ki kell rakodni és le kell vonni a
kvótákból.
(8)       A kirakodási kötelezettség
végrehajtásának biztosítása érdekében az Ír-tenger (ICES VIIa körzet)
tőkehalállományának helyreállítására vonatkozó, 2002-ben alkalmazandó
intézkedések megállapításáról szóló 254/2002/EK tanácsi rendeletet annak
előírásával kell módosítani, hogy a csíkos fésűkagyló vonóhálóval
folytatott halászata esetében a kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó
tengeri élőlények valamennyi, az engedélyezett járulékos fogási
százalékokat meghaladó, nem szándékos fogását ki kell rakodni és le kell vonni
a kvótákból.
(9)       A kirakodási kötelezettség
végrehajtásának biztosítása érdekében a mélytengeri állományok halászatára
vonatkozó különleges hozzáférési követelmények és kapcsolódó feltételek
megállapításáról szóló 2347/2002/EK tanácsi rendeletet annak előírásával
kell módosítani, hogy a mélytengeri fajok valamennyi fogását ki kell rakodni és
le kell vonni a kvótákból.
(10)     A kirakodási kötelezettség
végrehajtásának biztosítása érdekében a közös halászati politika szabályainak
betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK,
a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a
388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és
az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK
és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 1224/2009/EK
tanácsi rendeletet módosítani kell a kirakodási kötelezettség
ellenőrzésének biztosítása céljából. Ennek érdekében halászati
engedélyeket kell alkalmazni a fogások kirakodására vonatkozó kötelezettség
hatálya alá tartozó halászati tevékenységekre; valamennyi faj fogásának adatait
nyilván kell tartani, függetlenül a súlyra vonatkozó küszöbtől; a
minimális védelmi referenciaméretek alatti fogások adatairól külön
nyilvántartást kell vezetni; tekintve, hogy nehéz meghatározni a halászhajók
fedélzetén lévő kis fogások pontos mennyiségét, magasabb hibahatárt kell
alkalmazni a kis fogások becslésénél a hajónaplókban és az átrakási
nyilatkozatokban; az elektronikus távellenőrzésre vonatkozóan szabályokat
kell megállapítani a kirakodási kötelezettség tengeren történő
ellenőrzésével kapcsolatos adatok nyilvántartása tekintetében; a fogások
elkülönített tárolására és a minimális védelmi referenciaméret alatti fogások
értékesítésének ellenőrzésére vonatkozóan szabályokat kell megállapítani;
meg kell határozni a megfigyelő ellenőrök ellenőrzési célból
történő alkalmazásának feltételeit.
(11)     Mivel a halak tengerbe való visszadobása
nem más, mint az erőforrások nagymértékű elpocsékolása, amely
kedvezőtlenül hat a tengeri biológiai rendszerek és tengeri ökoszisztémák
fenntartható kiaknázására, és mivel a kirakodási kötelezettség sikeréhez
elengedhetetlen, hogy annak a piaci szereplők általánosan eleget tegyenek,
a kirakodási kötelezettség megszegését súlyos jogsértésként kell meghatározni. A
kirakodási kötelezettség bevezetésének és bizonyos új, évközi kvótarugalmassági
szabályoknak a kombinációja szükségessé teszi a kvóták és az erőkifejtés csökkentésére
vonatkozó szabályok kiigazítását.
(12)     A 850/98/EK, a 2187/2005/EK,
az 1967/2006/EK, az 1098/2007/EK, a 254/2002/EK, a 2347/2002/EK és az 1224/2009/EK
tanácsi rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.
(13)     A közvetlen emberi fogyasztáson
kívüli ipari célokra felhasznált hering kirakodásának feltételeiről szóló 1434/98/EK
tanácsi rendeletet hatályon kívül kell helyezni, mivel az e rendeletben megállapított,
a fogás összetételére vonatkozó szabályok és a hering felhasználására vonatkozó
kapcsolódó korlátozások a kirakodási kötelezettség hatálya alatt már nem
relevánsak, ugyanis valamennyi kifogott heringet ki kell rakodni és le kell
vonni a kvótákból, illetve minden, a minimális védelmi referenciaméretnél
kisebb heringet emberi fogyasztáson kívüli célra kell felhasználni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. FEJEZET
Technikai intézkedések
1. cikk
A 850/98/EK rendelet módosításai
A 850/98/EK rendelet a következőképpen
módosul:
1.           A 3. cikk a következő i)
ponttal egészül ki:
„i)        a nem szándékos fogás olyan tengeri
élőlények véletlenszerűen ejtett fogása, amelyek halászata az adott
körülmények között tilos.”
2.           A 4. cikk a
következőképpen módosul:
a)         az (1) bekezdés a következő
albekezdéssel egészül ki:
„Tilos az I–V. mellékletben felsorolt fajokat
a mellékletekben az említett fajra nézve meghatározottaktól eltérő
szembőség használatával halászni.”;
b)         a (4) bekezdés a) pontja a
következő albekezdéssel egészül ki:
„Az első albekezdéstől eltérve a
kirakodás nem tilos abban az esetben, ha a X. mellékletben megállapított
feltételeknek nem lehet eleget tenni a(z) [xxxx]/EU rendelet 15. cikkében
meghatározott kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó tengeri
élőlények nem szándékos fogásai miatt. Ezeket a nem szándékos fogásokat ki
kell rakodni és le kell vonni a kvótákból.”;
c)         a (4) bekezdés b) pontja a
következő albekezdéssel egészül ki:
„Az első albekezdéstől eltérve a
kirakodás nem tilos abban az esetben, ha az I–V. mellékletben megállapított
feltételeknek a(z) [xxxx]/EU rendelet 15. cikkében meghatározott kirakodási
kötelezettség hatálya alá tartozó tengeri élőlények nem szándékos fogásai
miatt nem lehet eleget tenni. Ezeket a nem szándékos fogásokat ki kell rakodni
és le kell vonni a kvótákból.”;
d)         az (5) bekezdés a) pontja a
következő albekezdéssel egészül ki:
„A(z) [xxxx]/EU rendelet 15. cikkében
meghatározott a kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó tengeri
élőlények esetében az első albekezdésben említett, fedélzeten tartott
vagy átrakodott mennyiségek valamennyi kifogott tengeri élőlényt magukban
foglalnak.”
3.           Az 5. cikk (1) bekezdése a
következő albekezdéssel egészül ki:
„A(z) [xxxx]/EU rendelet 15. cikkében
meghatározott kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó tengeri
élőlények esetében az első albekezdésben említett, a fedélzeten
válogatás után vagy partraszálláskor tárolt mennyiségek valamennyi kifogott
tengeri élőlényt magukban foglalnak.”
4.           A 7. cikk (5) bekezdése a következő
albekezdéssel egészül ki:
„Az első albekezdés nem alkalmazandó
abban az esetben, ha a Pandalus fajhoz tartozó rákfélék a(z) [xxxx]/EU
rendelet 15. cikkében meghatározott kirakodási kötelezettség hatálya alatt
állnak. E rákfélék halászatát azonban tilos az első albekezdésben említett
olyan hálókkal végezni, amelyek nincsenek az említett albekezdésnek
megfelelően felszerelve. Az ilyen hálókkal ejtett nem szándékos fogásokat
ki kell rakodni és le kell vonni a kvótákból.”
5.           A 10. cikk a következő albekezdéssel
egészül ki:
„Az első albekezdés b) pontjától eltérve
a fedélzeten tartás és kirakodás nem tilos abban az esetben, ha a kéthéjú
kagyló minimális százalékos aránya nem érhető el a(z) [xxxx]/EU rendelet 15.
cikkében meghatározott kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó tengeri
élőlények nem szándékos fogásai miatt. Ezeket a nem szándékos fogásokat ki
kell rakodni és le kell vonni a kvótákból.”
6.           A 11. cikk a
következőképpen módosul:
az (1) bekezdés a) pontja a következő
albekezdéssel egészül ki:
„Az első albekezdés a) pontjától eltérve
a fenékrögzítéses eresztő-, állító- és tükörhálók használata vagy
fedélzeten tartása nem tilos abban az esetben, ha az említett a) pontban
megállapított feltételeknek nem lehet eleget tenni a(z) [xxxx]/EU rendelet 15.
cikkében meghatározott kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó tengeri
élőlények nem szándékos fogásai miatt. Ezeket a nem szándékos fogásokat ki
kell rakodni és le kell vonni a kvótákból.”
7.           A 12. cikk (1) bekezdése a
következő albekezdéssel egészül ki:
„A(z) [xxxx]/EU rendelet 15. cikkében
meghatározott kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó tengeri
élőlények esetében az első albekezdésben említett, válogatás után a
vagy partra emeléskor a fedélzeten lévő tengeri élőlények valamennyi
kifogott tengeri élőlényt magukban foglalnak.”
8.           A 15. cikk helyébe a
következő szöveg lép:
„15. cikk
(1)        A 20. cikk (2) bekezdésében, a 21.
cikk (2) bekezdésében, a 22. cikk (2) bekezdésének b) pontjában, a 27. cikk (2)
bekezdésében, a 29d. cikk (5) bekezdésének d) pontjában, a 29d. cikk (6)
bekezdésének d) pontjában, a 29d. cikk (7) bekezdésének c) pontjában, a 29g.
cikk (2) bekezdésében, a 34b. cikk (3) bekezdésének c) pontjában és a 34b.
cikk (11) bekezdésében, valamint az I–VII., a X. és a XI. mellékletben
meghatározott, engedélyezett százalékos arányokon túl kifogott tengeri
élőlényeket, amelyek nem tartoznak a(z) [xxxx]/EU rendelet 15. cikkében
meghatározott kirakodási kötelezettség hatálya alá, tilos kirakodni, azokat az
egyes kirakodások előtt vissza kell engedni a tengerbe.
(2)        A 20. cikk (2) bekezdésében, a 21.
cikk (2) bekezdésében, a 22. cikk (2) bekezdésének b) pontjában, a 27. cikk (2)
bekezdésében, a 29d. cikk (5) bekezdésének d) pontjában, a 29d. cikk (6)
bekezdésének d) pontjában, a 29d. cikk (7) bekezdésének c) pontjában, a 29g.
cikk (2) bekezdésében, a 34b. cikk (3) bekezdésének c) pontjában és a 34b.
cikk (11) bekezdésében, valamint az I–VII., a X. és a XI. mellékletben
meghatározott, engedélyezett százalékos arányokon túl kifogott tengeri élőlényeket,
amelyek a(z) [xxxx]/EU rendelet 15. cikkében meghatározott kirakodási
kötelezettség hatálya alá tartoznak, ki kell rakodni és le kell vonni a
kvótákból.
(3)        Mielőtt egy adott halászati
úton, bármely gazdálkodási területen halászni kezdenének, a halászhajók
parancsnokai gondoskodnak arról, hogy a fogási korlátozások alatt álló
állományok tekintetében hajójuk rendelkezzen annyi kvótával, amennyi
elegendő ahhoz, hogy az adott úton fedezze a fogások valószínű
összetételét és az engedélyezett százalékos arányokat.”
9.           A 17. cikk a
következőképpen módosul:
„Valamely tengeri élőlény akkor méreten
aluli, ha méretei kisebbek a XII. mellékletben az érintett faj és az érintett
földrajzi térség tekintetében meghatározott minimális védelmi referenciaméretnél.”
10.         A 19. cikk helyébe a
következő szöveg lép:
„19. cikk
(1)        Az olyan, méreten aluli tengeri
élőlényeket, amelyek a(z) [xxxx]/EU rendelet 15. cikkében
meghatározott kirakodási kötelezettség hatálya alatt nem álló fajhoz tartoznak,
tilos a fedélzeten tartani, átrakodni, kirakodni, szállítani, raktározni,
értékesíteni, eladásra kiállítani vagy felkínálni, azokat haladéktalanul vissza
kell engedni a tengerbe.
(2)        Az olyan, méreten aluli tengeri
élőlényeket, amelyek a(z) [xxxx]/EU rendelet 15. cikkében meghatározott
kirakodási kötelezettség hatálya alatt álló fajhoz tartoznak, a fedélzeten kell
tartani, ki kell rakodni és le kell vonni a kvótákból. Ezeket tilos
értékesíteni, illetve emberi fogyasztás céljából eladásra kiállítani vagy
felkínálni.”
11.         A 20. cikk az alábbi (4)
bekezdéssel egészül ki:
„(4) Amennyiben a hering a(z) [xxxx]/EU
rendelet 15. cikkében meghatározott kirakodási kötelezettség hatálya alatt áll,
az e cikk (1) bekezdésében megállapított, fedélzeten tartást tiltó rendelkezés
nem alkalmazandó. E faj halászata azonban tilos az említett bekezdésben
meghatározott földrajzi térségekben és időszakokban. A nem szándékos
heringfogásokat ki kell rakodni és le kell vonni a kvótákból.”
12.         A 20a. cikk a következő
albekezdéssel egészül ki:
„Amennyiben a hering a(z) [xxxx]/EU rendelet 15.
cikkében meghatározott kirakodási kötelezettség hatálya alatt áll, az e cikk
első albekezdésében megállapított, kirakodást vagy a fedélzeten tárolást
tiltó rendelkezés nem alkalmazandó. E faj halászata azonban tilos az első
albekezdésben meghatározott földrajzi térségben és időszakokban. A nem
szándékos heringfogásokat ki kell rakodni és le kell vonni a kvótákból.”
13.         A 21. cikk az alábbi (3)
bekezdéssel egészül ki:
„(3) Amennyiben a spratt a(z) [xxxx]/EU
rendelet 15. cikkében meghatározott kirakodási kötelezettség hatálya alatt áll,
az e cikk (1) bekezdésében megállapított, fedélzeten tartást tiltó rendelkezés
nem alkalmazandó. E faj halászata azonban tilos az említett bekezdésben
meghatározott földrajzi térségekben és időszakokban. A nem szándékos
sprattfogásokat ki kell rakodni és le kell vonni a kvótákból.”
14.         A 22. cikk (1) bekezdése a
következő albekezdéssel egészül ki:
„Amennyiben a makréla a(z) [xxxx]/EU rendelet 15.
cikkében meghatározott kirakodási kötelezettség hatálya alatt áll, az e
bekezdés első albekezdésében megállapított, fedélzeten tartást tiltó
rendelkezés nem alkalmazandó. E faj halászata azonban tilos az említett
albekezdésben meghatározott földrajzi térségben. A nem szándékos
makrélafogásokat ki kell rakodni és le kell vonni a kvótákból.”
15.         A 23. cikk (1) bekezdése a
következő albekezdéssel egészül ki:
„Amennyiben a szardella a(z) [xxxx]/EU
rendelet 15. cikkében meghatározott kirakodási kötelezettség hatálya alatt áll,
az e bekezdés első albekezdésében megállapított, fedélzeten tartást tiltó
rendelkezés nem alkalmazandó. E faj halászata azonban tilos az említett
albekezdésben meghatározott halászeszközzel és földrajzi térségekben. A nem
szándékos szardellafogásokat ki kell rakodni és le kell vonni a kvótákból.”
16.         A 27. cikk a következő (3)
bekezdéssel egészül ki:
„(3) Amennyiben a norvég tőkehal a(z)
[xxxx]/EU rendelet 15. cikkében meghatározott kirakodási kötelezettség hatálya
alatt áll, az e cikk (1) bekezdésében megállapított, fedélzeten tartást tiltó
rendelkezés nem alkalmazandó. E faj halászata azonban tilos az említett
bekezdésben meghatározott halászeszközzel és földrajzi térségben. A nem
szándékos norvégtőkehal-fogásokat ki kell rakodni és le kell vonni a
kvótákból.”
17.         A 29a. cikk (1) bekezdése az alábbi
albekezdéssel egészül ki:
„Amennyiben a homoki angolna a(z) [xxxx]/EU
rendelet 15. cikkében meghatározott kirakodási kötelezettség hatálya alatt áll,
az e bekezdés első albekezdésében megállapított, kirakodást vagy a hajón
való tárolást tiltó rendelkezés nem alkalmazandó. E faj halászata azonban tilos
az említett albekezdésben meghatározott földrajzi térségben. A nem szándékos
homokiangolna-fogásokat ki kell rakodni és le kell vonni a kvótákból.”
18.         A 29c. cikk helyébe a következő
szöveg lép:
„29c. cikk
A rockalli foltos tőkehal védett
területe az ICES VI alterületen
(1)        A horogsorok kivételével tilos
bármiféle halászatot folytatni a WGS84 rendszerben megadott alábbi
koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt
területeken belül:
–
é. sz. 57° 00’, ny. h. 15° 00’
–
é. sz. 57° 00’, ny. h. 14° 00’
–
é. sz. 56° 30’, ny. h. 14° 00’
–
é. sz. 56° 30’, ny. h. 15° 00’
–
é. sz. 57° 00’, ny. h. 15° 00’.”
19.         A 29d. cikk a
következőképpen módosul:
a) a (3) bekezdés a következő
albekezdéssel egészül ki:
„Amennyiben az első albekezdés b)
pontjában említett halak vagy kagylók a(z) [xxxx]/EU rendelet 15. cikkében
meghatározott kirakodási kötelezettség hatálya alatt állnak, az említett b)
pontban meghatározott feltétel helyébe az a feltétel lép, hogy ilyen halakra vagy
kagylókra nem irányulhat halászat. E halak vagy kagylók nem szándékos fogásait
ki kell rakodni és le kell vonni a kvótákból.”;
b) a (4) bekezdés a következő
albekezdéssel egészül ki:
„Amennyiben az első albekezdés b)
pontjában említett halak a(z) [xxxx]/EU rendelet 15. cikkében
meghatározott kirakodási kötelezettség hatálya alatt állnak, az említett
b) pontban meghatározott feltétel helyébe az a feltétel lép, hogy ilyen
halakra nem irányulhat halászat. E halak nem szándékos fogásait ki kell rakodni
és le kell vonni a kvótákból.”
20.         A 29e. cikk (2) bekezdése a
következő albekezdéssel egészül ki:
„Amennyiben az első albekezdés b)
pontjában említett halak a(z) [xxxx]/EU rendelet 15. cikkében
meghatározott kirakodási kötelezettség hatálya alatt állnak, az említett
b) pontban meghatározott feltétel helyébe az a feltétel lép, hogy ilyen
halakra nem irányulhat halászat. E halak nem szándékos fogásait ki kell rakodni
és le kell vonni a kvótákból.”
21.         A 29f. cikk a következő (1a)
bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Amennyiben a kék menyhal a(z) [xxxx]/EU
rendelet 15. cikkében meghatározott kirakodási kötelezettség hatálya alatt áll,
az e cikk (1) bekezdésében megállapított, fedélzeten tartást tiltó rendelkezés
nem alkalmazandó. E faj halászata azonban tilos az említett bekezdésben
meghatározott időszakban és térségekben. A nem szándékos
kékmenyhal-fogásokat ki kell rakodni és le kell vonni a kvótákból.”
22.         A 32. cikk (2) bekezdése a
következő albekezdéssel egészül ki:
„A(z) [xxxx]/EU rendelet 15. cikkében
meghatározott a kirakodási kötelezettség hatálya alatt álló tengeri
élőlények esetében az e cikk első albekezdése b) pontjának i.
alpontjában említett, a fedélzeten jogszerűen tartott zsákmány valamennyi
kifogott tengeri élőlényt magában foglal.”
23.         A 35. cikket el kell hagyni.
24.         A mellékletek az e rendelet I.
mellékletében foglaltak szerint módosulnak.
2. cikk
A 2187/2005/EK rendelet módosításai
A 2187/2005/EK rendelet a következőképpen
módosul:
1.           A 2. cikk a következő p)
ponttal egészül ki:
„o)       »nem szándékos fogás«: olyan tengeri
élőlények véletlenszerűen ejtett fogása, amelyek halászata az adott
körülmények között tilos.”
2.           A 3. cikk a
következőképpen módosul:
a) az (1) bekezdés a következő
albekezdéssel egészül ki:
„Tilos az I–V. mellékletben felsorolt fajokat
a mellékletekben az említett fajra nézve meghatározottaktól eltérő
szembőség használatával halászni.”;
b) a (3) bekezdés a következő
albekezdéssel egészül ki:
„Az első albekezdéstől eltérve a
fedélzeten tartás és kirakodás nem tilos abban az esetben, ha az említett
albekezdésben megállapított feltételeknek nem lehet eleget tenni a(z) [xxxx]/EU
rendelet 15. cikkében meghatározott kirakodási kötelezettség hatálya alá
tartozó tengeri élőlények nem szándékos fogásai miatt. Ezeket a nem
szándékos fogásokat ki kell rakodni és le kell vonni a kvótákból.”;
c) a (6) bekezdés a következő
albekezdéssel egészül ki:
„Az első albekezdéstől eltérve a
kirakodás nem tilos abban az esetben, ha az említett albekezdésben
megállapított feltételeknek nem lehet eleget tenni a(z) [xxxx]/EU rendelet 15.
cikkében meghatározott kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó tengeri
élőlények nem szándékos fogásai miatt. Ezeket a nem szándékos fogásokat ki
kell rakodni és le kell vonni a kvótákból.”
3.           A 4. cikk a
következőképpen módosul:
a) az (1) bekezdés a következő
albekezdéssel egészül ki:
„A(z) [xxxx]/EU rendelet 15. cikkében
meghatározott kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó tengeri
élőlények esetében az első albekezdésben említettek szerint
szétválogatás után a fedélzeten megtartott vagy kirakodott mennyiségek
valamennyi kifogott tengeri élőlényt magukban foglalnak.”;
b) a (2) bekezdés a következő
albekezdéssel egészül ki:
„A(z) [xxxx]/EU rendelet 15. cikkében említett
kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó tengeri élőlények esetében az
első albekezdésben említettek szerint a fedélzeten megtartott mennyiségek
valamennyi kifogott tengeri élőlényt magukban foglalnak.”
4.           A 12. cikk helyébe a
következő szöveg lép:
„12. cikk
Az előírt fogási arányok elérése
(1)        A II. és III. mellékletben
megállapított, engedélyezett százalékos arányokon túl kifogott tengeri
élőlények nem szándékos fogásait, amelyek a(z) [xxxx]/EU rendelet 15. cikkében
meghatározott kirakodási kötelezettség hatálya alá tartoznak, ki kell rakodni
és le kell vonni a kvótákból.
(2)        Mielőtt egy adott halászati
úton, bármely gazdálkodási területen halászni kezdenének, a halászhajók
parancsnokai gondoskodnak arról, hogy a fogási korlátozások alatt álló
állományok tekintetében hajójuk rendelkezzen annyi kvótával, amennyi
elegendő ahhoz, hogy fedezze a fogások valószínű összetételét és a
II. és III. mellékletben feltüntetett százalékos arányokat.
(3)        A II. és III. melléklet értelmében
engedélyezett százalékos arányokon túl kifogott tengeri élőlények azon
mennyiségeit, amelyek nem tartoznak a(z) [xxxx]/EU rendelet 15. cikkében
meghatározott kirakodási kötelezettség hatálya alá, tilos kirakodni, azokat az
egyes kirakodások előtt vissza kell engedni a tengerbe.”
5.           A 14. cikk (1) bekezdése a
következőképpen módosul:
„(1)      Valamely tengeri élőlény akkor
tekintendő méreten alulinak, ha méretei kisebbek a IV. mellékletben
az adott faj és az adott földrajzi terület tekintetében meghatározott minimális
védelmi referenciaméretnél.”
6.           A 15. cikk a következőképpen
módosul:
a) az (1) bekezdés helyébe a következő
szöveg lép:
„(1)      Az olyan, méreten aluli tengeri
élőlényeket, amelyek a(z) [xxxx]/EU rendelet 15. cikkében
meghatározott kirakodási kötelezettség hatálya alatt nem álló fajhoz tartoznak,
tilos a fedélzeten megtartani, átrakodni, kirakodni, szállítani, tárolni,
árusítani, kitenni vagy értékesítésre kínálni, azokat haladéktalanul vissza
kell engedni a tengerbe.”;
b) a szöveg a következő (3) bekezdéssel
egészül ki:
„(3)      Az olyan, méreten aluli tengeri
élőlényeket, amelyek a(z) [xxxx]/EU rendelet 15. cikkében
meghatározott kirakodási kötelezettség hatálya alatt álló fajhoz tartoznak, a
fedélzeten kell tartani, ki kell rakodni és le kell vonni a kvótákból. Ezeket
tilos értékesíteni, illetve emberi fogyasztás céljából eladásra kiállítani vagy
felkínálni.”
7.           A 17. cikk a
következőképpen módosul:
a) az (1) bekezdés a következő
albekezdéssel egészül ki:
„Amennyiben a lazac (Salmo salar) vagy
a tengeri pisztráng (Salmo trutta) a(z) [xxxx]/EU rendelet 15. cikkében
meghatározott kirakodási kötelezettség hatálya alatt áll, az e cikk első
albekezdésében megállapított, az említett fajok fedélzeten tartását tiltó
rendelkezés nem alkalmazandó. E fajok halászata azonban tilos az említett
albekezdésben meghatározott földrajzi térségekben és időszakokban. A lazac
(Salmo salar) és a tengeri pisztráng (Salmo trutta) nem szándékos
fogásait ki kell rakodni és le kell vonni a kvótákból.”;
b) a (3) bekezdés a következő
albekezdéssel egészül ki:
„(3)      Az (1) és (3) bekezdéstől
eltérve megengedett a lazac (Salmo salar) és tengeri pisztráng (Salmo
trutta) csapdahálóval való halászata és a fedélzeten való tartása.”
8.           A mellékletek e rendelet II.
mellékletének megfelelően módosulnak.
3. cikk
Az 1967/2006/EK rendelet módosításai
Az 1967/2006/EK rendelet a
következőképpen módosul:
1.           A 2. cikk a következő 18.
ponttal egészül ki:
„18.     »nem szándékos fogás«: olyan tengeri
élőlények véletlenszerűen ejtett fogása, amelyek halászata az adott
körülmények között tilos.”
2.           A 15. cikk a
következőképpen módosul:
a)         az (1) bekezdés helyébe a
következő szöveg lép:
„(1)      Tilos a III. mellékletben felsorolt
fajokhoz tartozó, az ugyanebben a mellékletben az adott fajra meghatározott
minimális védelmi referenciaméretnél kisebb tengeri élőlény
(a továbbiakban: méreten aluli tengeri élőlény) halászata.
A(z) [xxxx]/EU rendelet 15. cikkében
meghatározott kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó, méreten aluli
tengeri élőlények nem szándékos fogásait a fedélzeten kell tartani és ki
kell rakodni. Ezeket tilos értékesíteni, illetve emberi fogyasztás céljából kiállítani
vagy megvételre kínálni.
A(z) [xxxx]/EU rendelet 15. cikkében
meghatározott kirakodási kötelezettség hatálya alá nem tartozó, méreten aluli
tengeri élőlények nem szándékos fogásait tilos a fedélzeten tartani, átrakodni,
kirakodni, szállítani, tárolni, értékesíteni, kiállítani vagy megvételre
kínálni.”;
b) a (3) bekezdést el kell hagyni.
3.           A 16. cikk (1) bekezdése
helyébe a következő szöveg lép:
„(1) A 15. cikk (1) bekezdésétől eltérve
lehetőség van a méreten aluli tengeri élőlényeknek az állomány
közvetlen helyreállítása vagy áttelepítése céljából, a tevékenység helyéül
szolgáló tagállam engedélyével és joghatósága alatt történő halászatára,
élő állapotban való fedélzeten tartására, átrakodására, kirakodására,
szállítására, tárolására, értékesítésére, kiállítására vagy megvételre
kínálására.”
4.           A mellékletek e rendelet III.
mellékletének megfelelően módosulnak.
4. cikk
Az 1098/2007/EK rendelet módosításai
Az 1098/2007/EK rendelet a
következőképpen módosul:
1.           A 3. cikk a következő g)
ponttal egészül ki:
„g)       »nem szándékos fogás«: olyan
tengeri élőlények véletlenszerűen ejtett fogása, amelyek halászata az
adott körülmények között tilos.”
2.           A 8. cikk (2) bekezdése a
következő albekezdéssel egészül ki:
„Amennyiben a tőkehal a(z) [xxxx]/EU
rendelet 15. cikkében meghatározott kirakodási kötelezettség hatálya alatt áll,
az első albekezdésében megállapított, a tőkehal fedélzeten tartását
tiltó rendelkezés nem alkalmazandó. Az említett faj sodortatott horogsorral történő
halászata azonban tilos az (1) bekezdésben meghatározott földrajzi térségekben
és időszakokban. A nem szándékos tőkehalfogásokat ki kell rakodni és
le kell vonni a kvótákból.”
3.           A 9. cikk (3) bekezdése a
következő albekezdéssel egészül ki:
„Amennyiben a tőkehal a(z) [xxxx]/EU
rendelet 15. cikkében meghatározott kirakodási kötelezettség hatálya alatt áll,
az első albekezdésében megállapított, a tőkehal fedélzeten tartását
tiltó rendelkezés nem alkalmazandó. Az említett fajnak a (2) bekezdésben
említett halászeszközökkel történő halászata azonban tilos az (1)
bekezdésben meghatározott földrajzi térségekben és időszakban. A nem
szándékos tőkehalfogásokat ki kell rakodni és le kell vonni a kvótákból.”
5. cikk
A 254/2002/EK rendelet módosításai
A 254/2002/EK rendelet a következőképpen
módosul:
1.           A 3. cikk (1) bekezdése a
következő albekezdéssel egészül ki:
„Az első albekezdéstől eltérve a
kirakodás nem tilos abban az esetben, ha az említett albekezdésben
megállapított feltételeknek nem lehet eleget tenni a(z) [xxxx]/EU rendelet 15.
cikkében meghatározott kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó tengeri
élőlények nem szándékos fogásai miatt. Ezeket a nem szándékos fogásokat ki
kell rakodni és le kell vonni a kvótákból.”
2.           A 4. cikk a következő albekezdéssel
egészül ki:
„Az első albekezdéstől eltérve a
kirakodás nem tilos abban az esetben, ha az említett albekezdésben
megállapított feltételeknek nem lehet eleget tenni a(z) [xxxx]/EU rendelet 15.
cikkében meghatározott kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó tengeri
élőlények nem szándékos fogásai miatt. Ezeket a nem szándékos fogásokat ki
kell rakodni és le kell vonni a kvótákból.”
6. cikk
A 2347/2002/EK rendelet módosításai
A 2347/2002/EK rendelet a következőképpen
módosul:
1.           A 2. cikk a következő
f) ponttal egészül ki:
„f)        »nem szándékos fogás«: olyan
tengeri élőlények véletlenszerűen ejtett fogása, amelyek halászata az
adott körülmények között tilos.”
2.           A 3. cikk (1) bekezdése
második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„A mélytengeri halászati engedéllyel nem
rendelkező halászhajók számára tilos a mélytengeri fajok hajóutanként 100
kg-ot meghaladó mértékű halászata. Az ilyen hajók által 100 kg-ot
meghaladó mértékben kifogott mélytengeri fajokat tilos a fedélzeten tartani,
átrakodni vagy kirakodni.
A második albekezdéstől eltérve a
fedélzeten tartás, átrakodás és kirakodás nem tilos abban az esetben, ha az
említett albekezdésben megállapított 100 kg-os határérték túllépésére a(z)
[xxxx]/EU rendelet 15. cikkében meghatározott kirakodási kötelezettség hatálya
alá tartozó mélytengeri fajok nem szándékos fogásai miatt kerül sor. Ezeket a
nem szándékos fogásokat ki kell rakodni és le kell vonni a kvótákból.”
2. FEJEZET
Ellenőrző intézkedések
7. cikk
Az 1224/2009/EK rendelet módosításai
Az 1224/2009/EK rendelet a
következőképpen módosul:
1.           A 7. cikk (1) bekezdése a
következőképpen módosul:
a)         az e) pont helyébe a következő
szöveg lép:
„e)       a(z) [xxxx]/EU rendelet 15. cikkében
említett, a halászat egy részét vagy egészét érintő kirakodási kötelezettség;”;
b)         a szöveg a következő f)
ponttal egészül ki:
„f)        az uniós jogszabályokban
megállapított egyéb esetek.”
2.           A 14. cikk a következőképpen
módosul:
a)         az (1) bekezdés helyébe a
következő szöveg lép:
„(1)      A többéves tervekben foglalt különös
rendelkezések sérelme nélkül, a legalább 10 méter teljes hosszúságú uniós
halászhajók parancsnokai a műveletekről halászati naplót vezetnek,
amelyben fajonként külön feltüntetnek minden kifogott és fedélzeten tartott
mennyiséget.”;
b)         az (2) bekezdés f) pontja helyébe a
következő szöveg lép:
„f)        valamennyi faj becsült mennyisége
élőtömeg-kilogrammban vagy adott esetben az egyedek száma, ezen belül
külön bejegyzésként az alkalmazandó minimális védelmi referenciaméret alatti
mennyiségek vagy egyedek;”;
c)         a (3) bekezdés helyébe a
következő szöveg lép:
„A fedélzeten tartott hal halászati naplóban
rögzített, kilogrammban megadott becsült mennyiségének megengedett hibahatára valamennyi
faj esetében 10 %. Amennyiben egy vagy több faj esetében a fogás fajonkénti
össztömege 50 kilogramm alatti, a megengedett hibahatár 20 %.”;
d)         a (4) bekezdés helyébe a
következő szöveg lép:
„(4)      Az uniós halászhajók parancsnokai valamennyi
faj esetében a visszadobás becsült mennyiségét is rögzítik a halászati naplóban.”
3.           A 17. cikk (1) bekezdése e) és f)
pontjának helyébe a következő szöveg lép:
„e)       az egyes fajok halászati naplóban
rögzített mennyisége, ezen belül külön adatként az alkalmazandó minimális
védelmi referenciaméret alatti mennyiségek;
f)         a kirakodásra vagy átrakásra váró
valamennyi faj mennyisége, ezen belül külön adatként az alkalmazandó minimális
védelmi referenciaméret alatti mennyiségek.”
4.           A 21. cikk a következőképpen
módosul:
a)         az (1) bekezdés helyébe a
következő szöveg lép:
„(1) A többéves tervekben foglalt különös
rendelkezések sérelme nélkül, a legalább 10 méter teljes hosszúságú,
átrakási műveletben részt vevő uniós hajók parancsnokai átrakási
nyilatkozatot töltenek ki, amelyben fajonként külön feltüntetnek minden
átrakott vagy átvett mennyiséget.”;
b)         a (2) bekezdés c) pontjának helyébe
a következő szöveg lép:
„c)       valamennyi faj kilogrammban
kifejezett terméktömegben meghatározott becsült mennyisége a termék
kiszerelésének típusa szerinti bontásban vagy adott esetben az egyedek száma,
ezen belül külön bejegyzésként az alkalmazandó minimális védelmi
referenciaméret alatti mennyiségek vagy egyedek;”;
c)         a (3) bekezdés helyébe a
következő szöveg lép:
„A fedélzetre átrakott hal átrakási
nyilatkozatban rögzített, kilogrammban megadott becsült mennyiségének megengedett
hibahatára valamennyi faj esetében 10 %. Amennyiben egy vagy több faj
esetében a fogás fajonkénti össztömege 50 kilogramm alatti, a megengedett
hibahatár 20 %.”
5.           A 23. cikk (2) bekezdése c)
pontjának helyébe a következő szöveg lép:
„c)       valamennyi faj kilogrammban
kifejezett terméktömegben meghatározott mennyisége a termék kiszerelésének
típusa szerinti bontásban vagy adott esetben az egyedek száma, ezen belül külön
bejegyzésként az alkalmazandó minimális védelmi referenciaméret alatti
mennyiségek vagy egyedek;”
6.           A szöveg a 25. cikk után a
következő 25a. cikkel egészül ki:
„25a. cikk
Elektronikus távellenőrzés
(1) Azoknak a halászhajóknak, amelyek számára az uniós
jogszabályoknak vagy valamely tagállam határozatának megfelelően
kötelező az elektronikus távellenőrzés használata a(z) [xxxx]/EU rendelet 15. cikkében
megállapított kirakodási kötelezettség ellenőrzése érdekében, az
elektronikus távellenőrzési rendszer működéséhez szükséges,
felszerelt berendezésekkel kell rendelkezniük. Ez a rendszer biztosítja a
halászati tevékenységek és a hozzájuk kapcsolódó tevékenységek, többek között a
fogás feldolgozására vonatkozó adatok folyamatos, kamerákkal történő
rögzítését.
(2) Az (1) bekezdésben említett
halászhajókat a következőkkel is fel kell szerelni:
a)      a halászati tevékenységekről
készített összes felvételt mindenkor rögzítő, az illetékes hatóságok által
jóváhagyott cserélhető adattároló eszköz; valamint
b)      a halászeszközt működtető
rendszerhez, illetve a csörlőhöz vagy a hálótartó dobhoz csatlakoztatott
érzékelők, amelyek a halászeszköz kihelyezésével és behúzásával összefüggésben
végzett összes művelet adatait rögzítik.
(3)        A halászhajóra felszerelt elektronikus
távellenőrzési rendszereknek teljesen automatikusan kell működniük,
és nem tehetik lehetővé hamis helymeghatározási adatok bevitelét vagy küldését,
illetve manuális felülírását.
(4)        A tagállamok biztosítják, hogy legyen
technikai kapacitásuk az elektronikus távellenőrzési rendszer által
szolgáltatott információk elemzésére és hatékony felhasználására.
(5)        A Bizottság
felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikknek megfelelően felhatalmazáson
alapuló jogi aktusokat fogadjon el az alábbiakra vonatkozóan:
a)      az elektronikus távellenőrzési
rendszerek által rögzítendő és feldolgozandó adatok;
b)      a parancsnokok elektronikus
távellenőrzési rendszerekkel kapcsolatos kötelezettségei;
c)      az elektronikus távellenőrzési
rendszerek műszaki meghibásodása vagy üzemképtelensége esetén meghozandó
intézkedések;
d)      a tagállamok elektronikus
távellenőrzési rendszerek használatára vonatkozó jelentéstételi
kötelezettségei.
(6)        A
Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén részletes szabályokat határoz meg a
következők vonatkozásában:
a)      az elektronikus távellenőrzési
rendszerekkel kapcsolatos követelmények;
b)      az elektronikus távellenőrzési
rendszerekre vonatkozó előírások;
c)      a lobogó szerinti tagállam
ellenőrző intézkedései;
d)      a Bizottságnak az elektronikus
távellenőrzési rendszerek adataihoz való hozzáférése.
Ezeket
a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett
vizsgálati eljárásnak megfelelően kell elfogadni.”
7.           A 33. cikk a
következőképpen módosul:
a) a (2) bekezdés a) pontjának helyébe a
következő szöveg lép:
„a) az előző hónap során kirakodott,
teljes kifogható mennyiség vagy kvóta hatálya alá eső állomány vagy
állománycsoport mennyiségére, ezen belül külön adatként az alkalmazandó
minimális védelmi referenciaméret alatti mennyiségekre vonatkozóan; valamint”;
b) a (6) bekezdés helyébe a következő
szöveg lép:
„(6)      A tudományos kutatás keretében
ejtett, majd forgalomba hozott és értékesített fogásokat, ideértve adott
esetben az alkalmazandó minimális védelmi referenciaméret alatti fogásokat, le
kell vonni a lobogó szerinti tagállam kvótájából, amennyiben azok meghaladják a
szóban forgó kvóták 2 %-át. A halászati ágazatban az adatok
gyűjtésére, kezelésére és felhasználására szolgáló közösségi keretrendszer
létrehozásáról, valamint a közös halászati politika tekintetében a tudományos
tanácsadás támogatásáról szóló, 2008. február 25-i 199/2008/EK tanácsi rendelet[15] 12. cikkének (2)
bekezdése nem alkalmazandó azon tudományos kutatási célú halászati utakra,
amelyek során ilyen fogásokat ejtenek.”
8.           A szöveg a következő 49a., 49b.
és 49c. cikkel egészül ki:
„49a. cikk
A minimális védelmi referenciaméretek
alatti fogások elkülönített tárolása
(1)        Az uniós halászhajók fedélzetén
tartott valamennyi, az alkalmazandó minimális védelmi referenciaméret alatti
fogást oly módon kell állományonként külön ládákba, rekeszekbe vagy tartályokba
helyezni, hogy azok megkülönböztethetőek legyenek a többi ládától,
rekesztől vagy tartálytól.
(2)        Tilos az uniós halászhajók
fedélzetén az alkalmazandó minimális védelmi referenciaméret alatti fogásokból
bármilyen mennyiséget ládákban, rekeszekben vagy tartályokban más halászati
termékkel együtt tárolni.
(3)        A (2) és (3) bekezdés nem
alkalmazandó:
–
amennyiben a fogások 80 %-ot meghaladó
arányban nem emberi fogyasztásra szánt norvég tőkehalat és homoki
angolnát, illetve a következő fajok közül egyet vagy többet tartalmaznak:
–
makréla,
–
hering,
–
fattyúmakréla,
–
kék puhatőkehal,
–
disznófejű hal,
–
szardella,
–
ezüstlazac,
–
szardínia,
–
spratt.
–
12 méter teljes hosszúságnál kisebb halászhajók
esetében, ha a minimális védelmi referenciaméret alatti fogások szétválogatása,
mérése és hajónaplóban való rögzítése megtörtént.
(4)        A (3) bekezdésben említett esetek
tekintetében a tagállamok mintavétellel ellenőrzik a fogás összetételét.”
„49b. cikk
A de minimis szabály
A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a(z)
[xxxx]/EU rendelet [15. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti de minimis
mentesség alá tartozó fogások mennyisége ne haladja meg a de minimis
mentességnek a vonatkozó uniós intézkedésben meghatározott százalékos arányát.”
„49c. cikk
A minimális védelmi referenciaméretek
alatti fogások kirakodása
Amennyiben az alkalmazandó minimális védelmi
referenciaméret alatti fogások kirakodására kerül sor, az illetékes hatóságok
biztosítják, hogy e fogások tárolása olyan módon történjen, hogy azok
megkülönböztethetőek legyenek az emberi fogyasztásra szánt halászati termékektől.”
9.           Az 56. cikk (1) bekezdése
helyébe a következő szöveg lép:
„(1)      Minden tagállam felelősséggel
tartozik azért, hogy a területén a halászati és akvakultúra-termékek
forgalmazásának minden szakaszában ellenőrizze a közös halászati politika
szabályainak alkalmazását – a szállítást is beleértve –, az első
értékesítéstől a kiskereskedelmi értékesítésig. A tagállamok különösen azt
biztosítják, hogy a(z) [xxxx]/EU rendelet 15. cikkében említett kirakodási
kötelezettség hatálya alatt álló, az alkalmazandó minimális védelmi
referenciaméret alatti halászati termékek felhasználása a közvetlen emberi
fogyasztáson kívüli célokra korlátozódjon.”
10.         Az 58. cikk (5) bekezdése e)
pontjának helyébe a következő szöveg lép:
„e)       valamennyi faj kilogrammban kifejezett
tiszta tömegben meghatározott mennyisége vagy adott esetben az egyedek száma,
ezen belül külön adatként az alkalmazandó minimális védelmi referenciaméret
alatti mennyiségek vagy egyedek;”
11.         A 64. cikk (1) bekezdése a
következőképpen módosul:
a)         az f) pont helyébe a következő
szöveg lép:
„f)        valamennyi faj kilogrammban
kifejezett terméktömegében meghatározott mennyisége a termék kiszerelésének
típusa szerinti bontásban vagy adott esetben az egyedek száma, ezen belül külön
bejegyzésként az alkalmazandó minimális védelmi referenciaméret alatti
mennyiségek vagy egyedek;”;
b)         a cikk a következő új ha)
ponttal egészül ki:
„ha)     adott esetben azon alkalmazandó minimális
védelmi referenciaméret alatti halászati termékek rendeltetése, amelyek
felhasználása a(z) [xxxx]/EU rendelet 15. cikkével összhangban közvetlen emberi
fogyasztáson kívüli célokra korlátozódik.”
12.         A 66. cikk (3) bekezdése e) pontjának
helyébe a következő szöveg lép:
„e)       valamennyi faj kilogrammban
kifejezett terméktömegben meghatározott mennyisége a termék kiszerelésének
típusa szerinti bontásban vagy adott esetben az egyedek száma, ezen belül külön
bejegyzésként az alkalmazandó minimális védelmi referenciaméret alatti
mennyiségek vagy egyedek;”
13.         A 68. cikk (5) bekezdése d) pontjának
helyébe a következő szöveg lép:
„d)       valamennyi szállított faj
kilogrammban kifejezett terméktömegben meghatározott mennyisége a termék
kiszerelésének típusa szerinti bontásban vagy adott esetben az egyedek száma,
ezen belül külön bejegyzésként az alkalmazandó minimális védelmi
referenciaméret alatti mennyiségek vagy egyedek;”
14.         A szöveg a következő 73a. cikkel
egészül ki:
„73a. cikk
A kirakodási kötelezettség
ellenőrzését végző megfigyelő ellenőrök
A 73. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül a
tagállamok a lobogójuk alatt közlekedő halászhajókon megfigyelő
ellenőröket alkalmazhatnak a(z) [xxxx]/EU rendelet 15. cikke szerinti
kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó halászati tevékenységek nyomon
követésére. A megfigyelő ellenőrökre a 73. cikk (2)–(9) bekezdését
kell alkalmazni.”
15.         A 90. cikk (1) bekezdése c) pontjának
helyébe a következő szöveg lép:
„c)       a kvóta vagy a(z) [xxxx]/EU rendelet
15. cikkében említett kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó bármely faj
fedélzetre vételének, fedélzeten tartásának és kirakodásának elmulasztása,
kivéve, ha a fedélzetre vétel, fedélzeten tartás és kirakodás ellentétes lenne
a közös halászati politika szabályaiban meghatározott kötelezettségekkel az e
szabályok hatálya alá tartozó halászatban vagy halászati övezetben.”
16.         A 92. cikk (1) bekezdése helyébe a
következő szöveg lép:
„(1)      A tagállamok az 1005/2008/EK
rendelet 42. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett súlyos jogsértések
tekintetében, illetve a kvóta vagy a(z) [xxxx]/EU rendelet 15. cikkében
említett kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó bármely faj fogásainak a
halászhajó fedélzetére vételére, fedélzetén tartására és kirakodására vonatkozó
kötelezettség megsértése tekintetében pontrendszert alkalmaznak, amelynek
alapján a közös halászati politika szabályainak megsértése esetén a halászati
jogosítvány jogosultja megfelelő számú pontot kap.”
17.         A 105. cikk a
következőképpen módosul:
a) a (2) bekezdés táblázata helyébe a
következő táblázat lép:
„
 A túlhalászás mértéke az engedélyezett kirakodásokhoz képest || Szorzótényező
 Legfeljebb 10 %. || Túlhalászás * 1,0
 10 %-nál nagyobb, de legfeljebb 20 % || Túlhalászás * 1,2
 20 %-nál nagyobb, de legfeljebb 40 % || Túlhalászás * 1,4
 40 %-nál nagyobb, de legfeljebb 50 % || Túlhalászás * 1,8
 50 % feletti túlhalászás || Túlhalászás * 2,0
”
b)         a (3) bekezdés helyébe a
következő szöveg lép:
„(3)      A (2) bekezdésben említett
szorzótényezők mellett, és feltéve, hogy a túlhalászás engedélyezett
kirakodásokhoz viszonyított mértéke meghaladja a 10 %-ot, 1,5-es
szorzótényezőt kell alkalmazni, ha:
(1)
valamely tagállam az előző két évben az
állományra vagy állománycsoportra vonatkozó kvótáját, halászati
lehetőségeit vagy fogásrészét túlhalászással ismételten kimerítette, és
ezekre a túlhalászásokra alkalmazták a (2) bekezdésben említett csökkentést;
(2)
a rendelkezésre álló tudományos, műszaki és
gazdasági szakvélemények és különösen a HTMBG által készített jelentések
megállapítják, hogy a túlhalászás súlyosan veszélyezteti az érintett
halállomány védelmét; vagy
(3)
a halállomány gazdálkodási terv hatálya alá
tartozik.”;
c)         a (3a) bekezdést el kell hagyni.
18.         A 106. cikk a
következőképpen módosul:
a) a (2) bekezdés táblázata helyébe a
következő táblázat lép:
„
 A rendelkezésre álló halászati erőkifejtés túllépésének mértéke || Szorzótényező
 Legfeljebb 10 %. || Túllépés * 1,0
 10 %-nál nagyobb, de legfeljebb 20 % || Túllépés * 1,2
 20 %-nál nagyobb, de legfeljebb 40 % || Túllépés * 1,4
 40 %-nál nagyobb, de legfeljebb 50 % || Túllépés * 1,8
 50 % feletti túllépés || Túllépés * 2,0
”
19.         A szöveg a következő 119a. cikkel
egészül ki:
„119a. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1)        A Bizottság az e cikkben
meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló
jogi aktus elfogadására.
(2)        A 25a. cikk (5) bekezdésében említett
felhatalmazás határozatlan időre szól.
(3)        Az Európai Parlament vagy a Tanács
bármikor visszavonhatja a 25a. cikk (5) bekezdésében említett felhatalmazást. A
visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott
felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való
kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi
időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő,
felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4)        Amint a Bizottság elfogad egy
felhatalmazáson alapuló jogi aktust, erről egyidejűleg tájékoztatja
az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(5)        A 25a. cikk (5) bekezdése alapján
elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az
értesítést követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács
nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az
Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően
egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ezt az
időtartamot az Európai Parlament vagy a Tanács saját kezdeményezésére két
hónappal meghosszabbíthatja.”
3. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
8. cikk
Hatályon kívül helyezés
Az 1434/98/EK rendelet hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett rendeletre való
hivatkozásokat e rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni.
9. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő [xxx] napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet […]-tól/-től kell
alkalmazni.
Ez a rendelet
teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi
tagállamban.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
Az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
[1]               COM(2011) 425 végleges. Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács
rendelete a közös halászati politikáról.
[2]               http://ec.europa.eu/fisheries/reform/sec_2011_891_en.pdf.
[3]               „A Tanács megelégedéssel nyugtázza, hogy a Bizottság a
kirakodási kötelezettségek hatályba lépése előtt kellő időben
felül kívánja vizsgálni a kapcsolódó ellenőrzési és technikai
intézkedéseket, és adott esetben azok megszüntetését fogja javasolni.”
[4]               HL L 78., 2013.3.20., 1. o.
[5]               HL L 125., 1998.4.27., 1. o.
[6]               HL L 349., 2005.12.31., 1. o.
[7]               HL L 409., 2006.12.30., 11. o.
[8]               HL L 248., 2007.9.22., 1. o.
[9]               HL L 191., 1998.7.7., 10. o.
[10]             HL L 41., 2002.2.13., 1. o.
[11]             HL L 351., 2002.12.28., 6. o.
[12]             HL L 343., 2009.12.22., 1. o.
[13]             SEC(2011) 891.
[14]             HL C […]., […]., […]. o.
[15]             HL L 60., 2008.3.5., 1. o.