title: Javaslat a Tanács határozata Olaszország felhatalmazásáról a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló 77/388/EGK hatodik irányelv 2. cikkének (1) bekezdésétől eltérő intézkedés alkalmazására

text:
Avis juridique important

|

52004PC0553

Javaslat a tanács határozata Olaszország felhatalmazásáról a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló 77/388/EGK hatodik irányelv 2. cikkének (1) bekezdésétől eltérő intézkedés alkalmazására  /* COM/2004/0553 végleges */

Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA Olaszország felhatalmazásáról a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló 77/388/EGK hatodik irányelv 2. cikkének (1) bekezdésétől eltérő intézkedés alkalmazására(előterjesztő: a Bizottság)MAGYARÁZÓ FELJEGYZÉS1. A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló - Közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapítás - 1977. május 17-i, hatodik tanácsi irányelv [1] 30. cikke szerint a Tanács, egyhangú döntéssel, a Bizottság javaslata alapján bármelyik tagállamot felhatalmazhatja arra, hogy harmadik országgal vagy valamely nemzetközi szervezettel olyan megállapodást kössön, amely ettől az irányelvtől eltéréseket tartalmazhat.[1]   HL L 145, 1977.6.13, 1. o. A legutóbb a 2003/92/EK irányelvvel (HL L 260, 2003.10.11., 8. o.) módosított irányelv2. A Bizottságnak benyújtott és a Bizottság Főtitkársága által 2004.03.24-én nyilvántartásba vett kérelemben az olasz kormány felhatalmazást kért arra, hogy olyan megállapodást kössön Svájccal, amely a 77/388/EGK irányelv 2. cikkének (1) bekezdésétől eltérő intézkedéseket tartalmaz.3. A hatodik irányelv 30. cikkének (2) bekezdésével összhangban, a Bizottság 2004.05.11-i levelében tájékoztatta a többi tagországot az olasz kormány által beadott kérelemről, 2004.05.12-én pedig a Bizottság levélben értesítette Olaszországot, hogy rendelkezik mindazokkal az információkkal, amelyeket szükségesnek tart a kérelem elbírálásához.4. A 77/388/EGK irányelv 2. cikkének (1) bekezdése leszögezi, hogy az áruk és szolgáltatások ellenérték fejében történő átadása az ország területén egy adóalany által, aki ebben a minőségében szerepel, hozzáadottérték-adó (HÉA) fizetésére kötelezett.5. Az Olaszország által kért eltérés célja felhatalmazás kérése olyan megállapodás megkötésére Svájccal, amely a 77/388/EGK irányelv 2. cikkének (1) bekezdésétől eltérő rendelkezéseket tartalmaz és HÉA-mentességet biztosít a Nagy Szent Bernát-alagút használati díjai számára. A kérelem oka kettős: Először is, a HÉA 2003. január 1-jei bevezetése a Nagy Szent Bernát-alagútjának használati díjainál a versenyhelyzet torzulásait eredményezte a többszöri útra szóló szezonális jegyek eladásánál. Másodszor, a bevételeknek a HÉA céljaira az országok közötti fizikai különválasztás arányában történő megbontása nagy adminisztrációs költségekkel jár, mivel a bevételeket az alagút működtetési és karbantartási költségeinek megosztását tükröző gazdasági kritériumokkal összhangban számolják ki és osztják fel.  Az alagút működtetésének ezek a költségei nem csupán magára az alagútra vonatkoznak, hanem ide értendő az alagutat olasz területen az olasz úthálózattal összekötő országút is.6. A 2002. december 27-i 289. olasz törvény (a 2003. évi költségvetés) 21. cikke hatályon kívül helyezte a hozzáadottérték-adó bevezetéséről és végrehajtásáról szóló, 1972. október 26-i 633. elnöki rendelet 9. cikkének (11) bekezdését (nemzetközi szolgáltatások és a nemzetközi kereskedelemmel kapcsolatos szolgáltatások) és HÉA kivetéséhez vezetett (az olasz alagút-üzemeltető részéről) a Nagy Szent Bernát-alagút használati díjaira, 2003. január 1-jétől kezdődően.  Svájc azonban nem alkalmaz HÉÁ-t vagy más hasonló adót a használati díjra; az 1958. évi, Olaszország és Svájc között a közös HÉA-rendszer bevezetését megelőzően megkötött konvenció szerint Svájc nem kötelezhető arra, hogy az olasz HÉÁ-t a Nagy Szent Bernát-alagút használati díjaira alkalmazza és beszedje. Ezért a HÉÁ-nak csak az olasz üzemeltető által beszedett használati díjakra történt bevezetése különbséget eredményezett a felhasználói költségekben és torzította a versenyt a szezonális jegyek értékesítésében. A felhasználók a többszöri útra szóló szezonális jegyeiket az alagút bármelyik végén kifizethetik, és ott veszik azokat meg, ahol olcsóbbak, ez pedig Svájc.7. Az alagút nemzetközi határt szel át és egy olasz-svájci közös vállalkozás, valamint két üzemeltető társaság működteti, amelyek székhelye a vonatkozó országokban van. Az olasz üzemeltetőnek - a területiség elvével összhangban - csak az alagút olasz földön lévő részének vonatkozásában kellene a (20%-os) HÉÁ-t szednie.  Az üzemeltetők által 1963-ban kötött és a mai napig alkalmazott jogilag kötelező megállapodás szerint azonban a használati díjbevételek nem az országok közötti fizikai különválasztás arányában kerülnek felosztásra, hanem olyan gazdasági kritériumok alapján kell ennek történnie, amelyek a működtetési és karbantartási költségek megoszlását tükrözik (57,5% az olasz üzemeltető társaság és 42,5% a svájci üzemeltető társaság számára). Az alagút működtetési és karbantartási költségei tartalmazzák az autópályának azt a szakaszát is, amelyen keresztül az alagút megközelíthető. Ez azt jelenti, hogy a megosztott és felosztott bevételek pontos összegét ezekkel a kritériumokkal összhangban csak utólag lehet meghatározni.  A HÉA céljaira ezt az összeget aztán újra ki kell számítani, hogy a területiség elvét tükröző bontás legyen, az alagúthoz vezető autópálya-szakasz használatához szükséges működtetési és karbantartási költségek extrapolálásával.  Az ilyen nehézkes utólagos számolások és HÉA-beszedés nagy adminisztrációs költséget generál és nem hozható összhangba a fogyasztási adó egy olyan rendszerével, amely a HÉA azonnali levonását és befizetését követeli meg.8. Ilyen háttér mellett az egyetlen életképes választás tulajdonképpen Olaszország felhatalmazása arra, hogy kössön megállapodást Svájccal arról, hogy a Nagy Szent Bernát-alagút használati díjai mentesek a HÉA alól. Az eltérés lehetővé teszi Olaszország számára, hogy megszüntesse az Olaszország és Svájc közötti konvenció 8. cikkének végrehajtására vonatkozó korlátozásokat, amely úgy rendelkezik, hogy: "Les questions de douane, de police, monétaires, fiscals et socials soulevées par la construction et l'exploitation du tunnel feront l'objet d'accords particuliers entre le Gouvernement italien et le Gouvernement Suisse." ,Az alagút megépítésével és üzemeltetésével kapcsolatban felmerülő vámügyi, rendőrségi, pénzügyi, adóügyi és társadalmi kérdések külön megállapodások tárgyát képezik majd az olasz kormány és a svájci kormány között." Az eltérés jelentős egyszerűsítést képvisel az olasz-svájci közös vállalkozás és két üzemeltető társasága számára.9. A kért mentesség hatással lesz az Európai Közösségeknek a hozzáadottérték-adóból származó saját forrásaira. Az olasz kormány ezt a lehetséges hatást az olasz üzemeltető társaság 2002. évi bevallásai alapján számolta ki.  2002-ben a Mont Blanc-alagutat lezárták a folyamatban lévő munkák miatt, következésképpen több forgalom ment át a Nagy Szt. Bernát-alagúton.  Ezért az ezen az alapon számolt összeg ,csúcsértéknek" tekintendő, amely sokkal alacsonyabb lesz a következő években. Az üzemeltető társaság bevallásai mintegy 7,5 millió eurós adóalapot tükröznek 2002-ben.  Az olasz kormány becslése szerint ezért a HÉA-mentesség miatt elmaradt jövedelem nem haladja majd meg az évi 1,5 millió eurót. Az olasz kormány szerint a szolgáltatások mintegy negyedét veszik igénybe olyan személyek, akiknek joguk van HÉÁ-t levonni, úgyhogy az adóköteles összeg ténylegesen inkább évi 5,625 millió euró közelében lehet és az eltérés által okozott bevétel-kiesés 1,125 millió euró lenne. Saját forrásai szempontjából, az eltérésből adódó bevétel-kiesés a Közösség költségvetése számára mindenesetre 28 125 eurónál kevesebb lenne, 5,625 millió euróra számítva, az 1999. március 24-25-i berlini döntés szerinti maximálisan 0,5%-os rátával.  Ezért szükség van arra, hogy az Olasz Köztársaság minden évben elkészítse a becslést a végső fogyasztás szakaszában kieső HÉA összegére és ezzel egyenértékű kompenzációt adjon hozzá ahhoz a HÉA-alaphoz, amely a Közösség saját forrásaihoz való hozzájárulások megállapítására szolgál.Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA Olaszország felhatalmazásáról a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló 77/388/EGK hatodik irányelv 2. cikkének (1) bekezdésétől eltérő intézkedés alkalmazásáraAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló, 1977. május 17-i hatodik tanácsi irányelvre (77/388/EGK) - Közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapítás [2] - és különösen annak 30. cikkére,[2]  HL L 145, 1977.6.13, 1.o. A legutóbb a 2003/92/EK irányelvvel (HL L 260, 2003.10.11., 8.o.) módosított irányelvtekintettel a Bizottság javaslatára [3],[3]  HL C [...], [...], p. [...].Mivel:(1) A Bizottságnak benyújtott és a Bizottság Főtitkársága által 2004.3.24-én nyilvántartásba vett kérelemben az olasz kormány felhatalmazást kért arra, hogy olyan megállapodást kössön Svájccal, amely a 77/388/EGK irányelv 2. cikkének (1) bekezdésétől eltérő intézkedéseket tartalmaz.(2) Ennek a kérelemnek kettős oka van: Először is, a HÉA 2003. január 1-jei bevezetése a Nagy Szent Bernát-alagútjának használati díjainál a versenyhelyzet torzulásait eredményezte a többszöri útra szóló szezonális jegyek eladásánál. Másodszor a bevételeknek a HÉA céljaira az országok közötti fizikai különválasztás arányában történő megbontása nagy adminisztrációs költségekkel jár, mivel a bevételeket az alagút működtetési és karbantartási költségeinek megosztását tükröző gazdasági kritériumokkal összhangban számolják ki és osztják fel. Az alagút működtetésének ezek a költségei nem csupán magára az alagútra vonatkoznak, hanem ide értendő az alagutat olasz területen az olasz úthálózattal összekötő országút is.(3) 2003. január 1-jétől az alagút olasz üzemeltetője HÉÁ-t számít fel és szed be a Nagy Szent Bernát-alagút használati díjai után. Svájc azonban nem alkalmaz HÉÁ-t vagy más, hasonló adót a használati díjra; az Olaszország és Svájc között 1958-ban, a közös HÉA-rendszer bevezetését megelőzően kötött konvenció szerint Svájc nem kötelezhető arra, hogy az olasz HÉÁ-t a Nagy Szent Bernát-alagút használati díjaira alkalmazza és beszedje. Ezért az, hogy a HÉÁ-t csak az olasz üzemeltető által beszedett használati díjakra vezették be, különbségekhez vezetett a felhasználói költségekben és torzította a versenyt a szezonális jegyek eladásában.   A felhasználók többszöri útra szóló szezonális jegyeiket az alagút bármelyik végén kifizethetik, és ott veszik meg, ahol olcsóbb, ez pedig Svájc.(4) Az alagút nemzetközi határt szel át és egy olasz-svájci közös vállalkozás, valamint két üzemeltető társaság működteti, amelyek székhelye a vonatkozó országokban van. Az olasz üzemeltetőnek - a területiség elvével összhangban - csak az alagút olasz földön lévő részének vonatkozásában kell a (20%-os) HÉÁ-t szednie. Az üzemeltetők által 1963-ban kötött és a mai napig alkalmazott jogilag kötelező megállapodás szerint azonban a használati díjbevételek nem az országok közötti fizikai különválasztás arányában kerülnek felosztásra, hanem olyan gazdasági kritériumok alapján kell ennek történnie, amelyek a működtetési és karbantartási költségek megoszlását tükrözik. Az alagút működtetési és karbantartási költségei tartalmazzák az autópálya azon szakaszának használatát is, amelyen keresztül az alagút megközelíthető. Ez azt jelenti, hogy a megosztott és felosztott bevételek pontos összegét ezekkel a kritériumokkal összhangban csak utólag lehet meghatározni. A HÉA céljaira ezt a megállapított összeget aztán a területiség elvének megfelelően kell felbontani, az alagúthoz vezető autópálya-szakasz használatához szükséges működtetési és karbantartási költségek extrapolálásával. Ez az utólagos számítás és a HÉA beszedése nehézkes és magas adminisztrációs költségekkel jár. Ez nem hozható összhangba az olyan fogyasztásiadó-rendszerrel, amely a HÉA azonnali levonását és befizetését követeli meg.(5) Ilyen háttér mellett az egyetlen életképes választás tulajdonképpen a Nagy Szent Bernát-alagút használati díjainak mentesítése a HÉA alól. Az eltérés jelentős egyszerűsítést képvisel az olasz-svájci közös vállalkozás, valamint két üzemeltető társasága számára.(6) A kért eltérés azonban hatással lesz az Európai Közösségek saját, a hozzáadottérték-adóból származó forrásaira, és ezért kompenzációs intézkedéseket igényel.ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA 77/388/EGK irányelv 2. cikkének (1) bekezdésétől eltérően, az Olasz Köztársaság ezennel felhatalmazást kap olyan megállapodást megkötésére Svájccal, amely a HÉA alól mentességet biztosít a Nagy Szent Bernát-alagút használati díjai számára. A felhatalmazás megadására azzal a feltétellel került sor, hogy az Olasz Köztársaságnak minden évben becslést kell készítenie a végső fogyasztás szakaszában keletkezett HÉA-kiesés összegéről és egy ezzel egyenértékű kompenzációt kell hozzáadnia ahhoz a HÉA-alaphoz, amely a Közösség saját forrásaihoz való hozzájárulások megállapítására szolgál.2. cikkEnnek a határozatnak a címzettje az Olasz Köztársaság.Készült Brüsszelben, [...]A Tanács részérőlElnök[...]


title: Javaslat: a Tanács határozata az Európai Központi Banknak az Európai Rendszerkockázati Testület működését érintő külön feladatokkal történő megbízásáról {COM(2009) 499 végleges} {COM(2009) 501 végleges} {COM(2009) 502 végleges} {COM(2009) 503 végleges} {SEC(2009) 1234} {SEC(2009) 1235}

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0500

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 2009.9.23.COM(2009) 500 végleges2009/0141 (AVC)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Központi Banknak az Európai Rendszerkockázati Testület működését érintő külön feladatokkal történő megbízásáról{COM(2009) 499 végleges}{COM(2009) 501 végleges}{COM(2009) 502 végleges}{COM(2009) 503 végleges}{SEC(2009) 1234}{SEC(2009) 1235}2009/0141 (AVC)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Központi Banknak az Európai Rendszerkockázati Testület működését érintő külön feladatokkal történő megbízásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 105. cikke (6) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára[1],tekintettel az Európai Központi Bank véleményére[2],tekintettel az Európai Parlament hozzájárulására[3],mivel:(1) A pénzügyi válság komoly hiányosságokra mutatott rá a pénzügyi felügyelet területén, amely képtelen volt megakadályozni a pénzügyi ágazatban a túlzott mértékű kockázatvállalást, és kiemelte különösen a meglévő makroprudenciális felügyelet gyenge pontjait.(2) 2008 novemberében a Bizottság azzal bízta meg a Jacques de Larosière vezette magas szintű csoportot (a „de Larosière-csoport”), hogy készítsen ajánlásokat arról, hogy miként kellene megszilárdítani az európai felügyeleti szabályokat, biztosítva ezáltal a polgárok magasabb szintű védelmét és a pénzügyi rendszerbe vetett bizalom helyreállítását.(3) A 2009. február 25-én benyújtott zárójelentésében a de Larosière-csoport többek között a pénzügyi rendszer egészének kockázatait felügyelő, közösségi szintű szerv létrehozását javasolta.(4) 2009. március 4-i, „Impulzusok az európai gazdaság élénkítéséhez” című közleményében[4] a Bizottság örömmel fogadta és széleskörűen támogatta a de Larosière-csoport ajánlásait. Az Európai Tanács 2009. március 19–20-i ülésén a résztvevők egyetértettek abban, hogy szükség van az Európai Unióban működő pénzügyi intézmények szabályozásának és felügyeletének javítására, és hogy a de Larosière-csoport jelentését veszik alapul az intézkedések kidolgozásához.(5) A Bizottság a 2009. május 27-i „Európai pénzügyi felügyelet” című közleményében[5] az uniós szintű pénzügyi stabilitás fenntartására irányuló jelenlegi szabályokhoz egy sor reformot fogalmazott meg, így például a makroprudenciális felügyeletért felelős Európai Rendszerkockázati Testület (ESRB) létrehozását. A 2009. június 9-i Tanács és június 18–19-i ülésén az Európai Tanács adta támogatását a Bizottság elképzeléséhez és üdvözölte a Bizottságnak a jogszabálytervezetek elkészítésére irányuló szándékát, amelyekkel az új keret teljeskörűen létrejöhet.(6) A(z) …/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[6] létrejön a pénzügyi rendszer közösségi makroprudenciális felügyelete és az Európai Rendszerkockázati Testület (ESRB).(7) Az Európai Központi Bank makroprudenciális tapasztalata révén jelentős mértékben hozzájárulhat az EU pénzügyi szektorának hatékony makroprudenciális felügyeletéhez.(8) A Tanács 2009. június 9-én úgy határozott, hogy az EKB elemzési, statisztikai, igazgatási és logisztikai támogatást nyújt az ESRB-nek. Alkalmazni kell ezért a Szerződésben biztosított lehetőséget, amelynek értelmében a prudenciális felügyelettel kapcsolatos külön feladatok bízhatók az EKB-ra, azaz az EKB-ra kell ruházni az ESRB számára titkárság biztosításának feladatát,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikk TagságAz Európai Központi Bank elnöke és alelnöke a(z) XXXX rendelettel létrehozott Európai Rendszerkockázati Testület (a továbbiakban: ESRB) igazgatótanácsának tagjai.2. cikkAz ESRB támogatásaAz ESRB számára az Európai Központi Bank biztosítja a titkárságot és a kapcsolódó elemzési, statisztikai, logisztikai és igazgatási támogatást. A titkárság feladata a(z) XXXX rendelet 4. cikkének (4) bekezdésében meghatározottak szerint többek között különösen a következő:1.  az ESRB üléseinek előkészítése;2.  e határozat 5. cikkével összhangban az ESRB nevében és feladatainak teljesülése érdekében információk, többek között statisztikai információk gyűjtése és feldolgozása;3.  az ESRB feladatainak ellátásához szükséges elemzések készítése;4.  az ESRB igazgatási szintű támogatása a más érintett szervekkel makroprudenciális ügyekben folytatott nemzetközi együttműködésben;5.  a szakmai tanácsadó bizottság munkájának támogatása.3. cikkA titkárság megszervezése1. Az EKB titkársági feladatának ellátásához elegendő humán és pénzügyi erőforrásról gondoskodik.2. A titkárság vezetőjét az ESRB igazgatótanácsával konzultálva az EKB nevezi ki.4. cikkIrányítás1. A titkárság vezetőjét az ESRB nevében az igazgatótanács elnöke utasítja.2. A titkárság vezetője vagy képviselője részt vesz az ESRB igazgatótanácsának és irányítóbizottságának ülésein.5. cikkInformációgyűjtés az ESRB nevében1. Az ESRB meghatározza, hogy az ESRB feladatainak teljesítése céljából mely információk szükségesek. Erre való tekintettel a titkárság rendszeres, valamint eseti alapon gyűjti ezt az információt, a 6. cikk titoktartási rendelkezéseire figyelemmel.2. A titkárság az ESRB feladatainak teljesítése szempontjából lényeges, a pénzügyi intézményekre vagy piacokra vonatkozó információkat kérhet egyéni, összefoglaló vagy összegzett formában az európai felügyeleti hatóságoktól, és a(z) .../2009/EK rendelet 15. cikkében meghatározott esetekben a nemzeti felügyeleti hatóságoktól, a nemzeti központi bankoktól vagy a tagállamok más hatóságaitól.3. Az ESRB nevében történő információgyűjtés közösségi, euroövezeti és nemzeti aggregált és egyéni adatokra terjedhet ki, az utóbbi esetben indokolt kérelem mellett. Mielőtt adatok iránti kérelmet nyújt be, a titkárság először figyelembe veszi az európai statisztikai rendszer és a központi bankok európai rendszere által előállított, terjesztett és fejlesztett, létező statisztikákat, majd konzultál az illetékes európai felügyeleti hatósággal a kérés arányosságának biztosítása érdekében.4. A titkárság az európai felügyeleti hatóságok rendelkezésére bocsátja a rendszerkockázatra vonatkozó, feladataik elvégzéséhez szükséges információkat.6. cikkAz adatok és dokumentumok bizalmas kezelése1. A büntetőjog alkalmazásának sérelme nélkül, a titkárság nem hozhat semmilyen, szakmai kötelessége teljesítése közben kapott bizalmas információt az ESRB-n kívüli semmilyen személy vagy hatóság tudomására, az olyan összefoglaló és összevont formában történt közlés kivételével, amelyből az egyes pénzügyi intézmények nem azonosíthatók.2. A titkárság biztosítja az ESRB-hez és az ESRB irányítóbizottságához benyújtott dokumentumok, valamint e testületek eljárásainak bizalmas kezelését.3. Az EKB biztosítja az e határozat szerinti feladatainak teljesítése során kapott adatok bizalmas kezelését. Az EKB az ESRB nevében gyűjtött adatok védelmének biztosító belső mechanizmusokat hoz létre és belső szabályokat fogad el. Az EKB személyzete betartja a hivatali titoktartással kapcsolatban alkalmazandó szabályokat.4. Az EKB által e határozat alkalmazásában megszerzett információt csak a 2. cikkben említett célokra lehet felhasználni.7. cikkFelülvizsgálatra vonatkozó rendelkezésA Tanács a 8. cikkben meghatározott időponttól számított három év elteltével, a Bizottság jelentése alapján megvizsgálja ezt a határozatot és az EKB-tól kapott véleményt követően eldönti, hogy szükség van-e a határozat módosítására.8. cikkAlkalmazásEzt a határozatot év/hónap/nap-tól kell alkalmazni. [a rendelettel egyező időpont].9. cikkCímzettEnnek a határozatnak az Európai Központi Bank a címzettje.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök [1] HL C […], […], […]. o.[2] HL C […], […], […]. o.[3] HL C […], […], […]. o.[4] COM(2009) 114.[5] COM(2009) 252.[6] HL L [...]., [...], [...]. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52008PC0669

Javaslat: a Tanács határozata a géntechnológiával módosított MON89788 (MON-89788-1) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről (Csak a francia és holland nyelvű szöveg hiteles) (EGT-vonatkozású szöveg)  /* COM/2008/0669 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 22.10.2008COM(2008) 669 véglegesJavaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa géntechnológiával módosított MON89788 (MON-89788-1) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről(Csak a francia és holland nyelvű szöveg hiteles)(EGT-vonatkozású szöveg)(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSA tanácsi határozatra irányuló mellékelt javaslat a géntechnológiával módosított MON89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozik, amelyek forgalomba hozatalát illetően a Monsanto Europe S.A. 2006. október 31-én a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK rendelet alapján kérelmet nyújtott be Hollandia illetékes hatóságához.A mellékelt javaslat kiterjed a MON89788 szójababot tartalmazó vagy abból álló egyéb olyan termékek forgalomba hozatalára is, amelyeket a termesztés kivételével ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más szójababot.2008. július 11-én az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikke értelmében kedvező véleményt nyilvánított, és megállapította, hogy nem valószínű, hogy a kérelemben leírt, MON89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatala kedvezőtlen hatást gyakorolna az emberek vagy állatok egészségére, illetve a környezetre.Ezek alapján a Bizottság 2008. szeptember 29-én szavazásra terjesztette be az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottsághoz a géntechnológiával módosított MON89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek Közösségen belüli forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló határozattervezetét. Az Állandó Bizottság nem nyilvánított véleményt: tizenkét tagállam (160 szavazat) támogatta a határozattervezetet, hat tagállam (69 szavazat) ellenezte, hét tagállam (106 szavazat) tartózkodott és két tagállam (10 szavazat) nem képviseltette magát.Ezért az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkének (2) bekezdése értelmében és az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikkével összhangban a Bizottságnak a meghozandó intézkedésekről javaslatot kell benyújtania a Tanácshoz, amelyről a Tanácsnak három hónapon belül minősített többséggel döntést kell hoznia, és tájékoztatnia kell a Parlamentet.Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa géntechnológiával módosított MON89788 (MON-89788-1) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről(Csak a francia és holland nyelvű szöveg hiteles)(EGT-vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre[1], és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke (3) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:(1) 2006. október 31-én a Monsanto Europe S.A. az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be (a továbbiakban: kérelem) Hollandia illetékes hatóságához a MON89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan.(2) A kérelem kiterjed a MON89788 szójababot tartalmazó vagy abból álló egyéb olyan termékek forgalomba hozatalára is, amelyeket a termesztés kivételével ugyanarra a felhasználásra szánnak mint bármely más szójababot. Ezért az 1829/2003/EK rendelet 5. cikkének (5) bekezdésével és 17. cikkének (5) bekezdésével összhangban a kérelem tartalmazza a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[2] III. és IV. mellékletében előírt adatokat és információkat, valamint a 2001/18/EK irányelv II. mellékletében megállapított elvekkel összhangban végzett kockázatértékelésről szóló információkat és következtetéseket.(3) 2008. július 11-én az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikke értelmében kedvező véleményt nyilvánított, és megállapította, hogy nem valószínű, hogy a kérelemben leírt, MON89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek (a továbbiakban: termékek) szándékolt célokra történő forgalomba hozatala kedvezőtlen hatást gyakorolna az emberek vagy állatok egészségére, illetve a környezetre[3]. Véleményében az EFSA – a rendelet 6. cikkének (4) bekezdésében és 18. cikkének (4) bekezdésében előírtaknak megfelelően az illetékes nemzeti hatóságokkal folytatott konzultáció keretében – a tagállamok által felvetett minden konkrét kérdést és aggályt érintett.(4) Véleményében az EFSA továbbá arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmező által benyújtott, általános felügyeleti tervből álló, a környezeti hatások megfigyelésére irányuló terv összhangban van a termékek tervezett felhasználásával.(5) E megfontolásokat figyelembe véve a termékekre vonatkozó engedélyt meg kell adni.(6) A géntechnológiával módosított szervezetek egyedi azonosítóinak kialakítására és hozzárendelésére szolgáló rendszer létrehozásáról szóló, 2004. január 14-i 65/2004/EK bizottsági rendeletben[4] előírtaknak megfelelően minden egyes GMO-hoz (géntechnológiával módosított szervezethez) egyedi azonosítót kell hozzárendelni.(7) Az EFSA által kiadott vélemény alapján úgy tűnik, hogy a MON89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerekre, élelmiszer-összetevőkre és takarmányokra vonatkozóan nincs szükség különleges címkézési előírásokra azokon kívül, amelyeket az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdése és 25. cikkének (2) bekezdése előír. Annak biztosítására azonban, hogy a termékeket az e határozat által előírt engedély hatáskörének megfelelően használják fel, az engedélyre irányuló kérelem tárgyát képező GMO-t tartalmazó vagy abból álló takarmány, illetve az e GMO-t tartalmazó vagy abból álló élelmiszeren és takarmányon kívüli egyéb termék címkézésének egyértelműen utalnia kell arra, hogy a szóban forgó termékeket nem szabad termesztésre használni.(8) Hasonlóképpen, az EFSA véleménye nem indokolja a forgalomba hozatalra és/vagy a felhasználásra és a kezelésre – beleértve a forgalomba hozatalt követő felügyeleti követelményeket is – vonatkozóan semmilyen különleges feltétel vagy korlátozás bevezetését, sem azt, hogy az 1829/2003/EK rendelet 6. cikke (5) bekezdésének e) pontjában, illetve 18. cikke (5) bekezdésének e) pontjában előírtaknak megfelelően a különleges ökológiai rendszerek/környezet és/vagy földrajzi területek védelmére irányulóan különleges feltételeket vezessenek be.(9) A termékek engedélyezésére vonatkozó minden információt be kell jegyezni a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok 1829/2003/EK rendeletben előírt közösségi nyilvántartásába.(10) A géntechnológiával módosított szervezetek nyomon követhetőségéről és címkézéséről, és a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított élelmiszer- és takarmánytermékek nyomon követhetőségéről, valamint a 2001/18/EK irányelv módosításáról szóló, 2003. szeptember 22-i 1830/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[5] 4. cikkének (6) bekezdése meghatározza a GMO-ból álló vagy azt tartalmazó termékek címkézésére vonatkozó követelményeket.(11) E határozatról a biológiai biztonsággal foglalkozó információs központon keresztül értesíteni kell a Biológiai Sokféleségről szóló Egyezmény biológiai biztonságról szóló Cartagena Jegyzőkönyvének szerződő feleit, a géntechnológiával módosított szervezetek országhatárokon történő átviteléről szóló, 2003. július 15-i 1946/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[6] 9. cikkének (1) bekezdésével és 15. cikke (2) bekezdésének c) pontjával összhangban.(12) A kérelmezővel konzultáltak az e határozatban előírt intézkedésekről.(13) Az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság nem nyilvánított véleményt a bizottság elnöke által kitűzött határidőn belül,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikk Géntechnológiával módosított szervezet és egyedi azonosítóA 65/2004/EK rendelet értelmében a géntechnológiával módosított MON89788 szójababot ( Glycine max ) e határozat melléklete b) pontjának megfelelően a MON-89788-1 egyedi azonosítóval látják el.2. cikkEngedélyAz 1829/2003/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése és 16. cikkének (2) bekezdése alkalmazásában az e határozatban megállapított feltételeknek megfelelően a következő termékeket engedélyezik:a) MON-89788-1 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és élelmiszer-összetevők;b) MON-89788-1 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított takarmány;c) MON-89788-1 szójababot tartalmazó vagy abból álló élelmiszeren és takarmányon kívüli olyan termékek, amelyeket a termesztés kivételével ugyanarra a felhasználásra szánnak mint bármely más szójababot.3. cikk Címkézés1. Az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében és 25. cikkének (2) bekezdésében, illetve az 1830/2003/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdésében megállapított, címkézésre vonatkozó követelmények alkalmazásában a „szervezet neve” alatt a „szójabab” szót kell feltüntetni.2. A címkén, valamint a 2. cikk b) és c) pontjában említett, MON-89788-1 szójababot tartalmazó vagy abból álló termékeket kísérő dokumentumokon fel kell tüntetni a „nem termesztésre” feliratot.4. cikk A környezeti hatások figyelemmel kísérése1. Az engedély jogosultja köteles gondoskodni a melléklet h) pontjában meghatározott, környezeti hatások megfigyelésére irányuló felügyeleti terv kidolgozásáról és végrehajtásáról.2. Az engedély jogosultja évente jelentést nyújt be a Bizottsághoz a felügyeleti tervben meghatározott tevékenységek végrehajtásáról és eredményeiről5. cikkKözösségi nyilvántartásAz e határozat mellékletében szereplő információkat be kell jegyezni a géntechnológiával módosított élelmiszereknek és takarmányoknak az 1829/2003/EK rendelet 28. cikkében előírt közösségi nyilvántartásába.6. cikkAz engedély jogosultjaAz engedély jogosultja a Monsanto Europe S.A. (Belgium), a Monsanto Company (Amerikai Egyesült Államok) képviseletében.7. cikkÉrvényességE határozat az értesítés napjától számított 10 évig alkalmazandó.8. cikkCímzettE határozat címzettje a Monsanto Europe S.A. (Avenue de Tervuren 270-272, B-1150 Brüsszel, Belgium).Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETa) A kérelmező és az engedély jogosultja:Név: Monsanto Europe S.A.Cím: Avenue de Tervuren 270-272, B-1150. Brüsszel, BelgiumA Monsanto Company (800 N. Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Amerikai Egyesült Államok) nevében.b) A termékek megnevezése és meghatározása:(1) MON-89788-1 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és élelmiszer-összetevők;(2) MON-89788-1 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított takarmány;(3) MON-89788-1 szójababot tartalmazó vagy abból álló élelmiszeren és takarmányon kívüli olyan termékek, amelyeket a termesztés kivételével ugyanarra a felhasználásra szánnak mint bármely más szójababot.A kérelemben leírtaknak megfelelően a genetikailag módosított MON-89788-1 szójabab CP4 EPSPS fehérjét tartalmaz, amely ellenállást biztosít a glifozát gyomirtó szerrel szemben.c) Címkézés:(1) Az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében és 25. cikkének (2) bekezdésében, illetve az 1830/2003/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdésében megállapított, különleges címkézési előírások alkalmazásában a „szervezet neve” alatt a „szójabab” szót kell feltüntetni.(2) A címkén, valamint e határozat 2. cikkének b) és c) pontjában említett, MON-89788-1 szójababot tartalmazó vagy abból álló termékeket kísérő dokumentumokon fel kell tüntetni a „nem termesztésre” feliratot.d) Kimutatási módszer:-  Esemény-specifikus, valós idejű, kvantitatív PCR-alapú módszer a MON-89788-1 szójababra;-  Magvakon hitelesítette az 1829/2003/EK rendelet alapján létrehozott közösségi referencialaboratórium, a hitelesítési jelentés az alábbi internetcímen olvasható: http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm;-  Referenciaanyag: AOCS 0906-A és AOCS 0906-B, amelyek elérhetők az American Oil Chemists Society-n (AOCS) keresztül a http://www.aocs.org/tech/crm/soybean.cfm címen.e) Egyedi azonosító:MON-89788-1f) A Biológiai Sokféleség Egyezmény biológiai biztonságról szóló Cartagena Jegyzőkönyvének II. melléklete szerint előírt információ:A Biológiai Biztonság Kérdéseiben illetékes Információs Központ, a bejegyzés azonosítószáma: lásd [ értesítéskor töltendő ki ].g) A termék forgalomba hozatalának, felhasználásának vagy kezelésének feltételei vagy korlátozásai:Nem szükséges.h) Felügyeleti tervA 2001/18/EK irányelv VII. mellékletének megfelelő környezeti hatások megfigyelésére irányuló felügyeleti terv.[Hivatkozás: az interneten közzétett terv ]i) Forgalomba hozatal utáni felügyeleti követelmények az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerek felhasználása tekintetébenNem szükséges.Megjegyzés: idővel szükségessé válhat a vonatkozó dokumentumok internetes hivatkozásainak módosítása. Ezeket a módosításokat a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok közösségi nyilvántartásának frissítése útján teszik közzé. [1] HL L 268., 2003.10.18., 1. o.[2] HL L 106., 2001.4.17., 1. o.[3] http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620787358.htm[4] HL L 10., 2004.1.16., 5. o.[5] HL L 268., 2003.10.18., 24. o.[6] HL L 287., 2003.11.5., 1. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52008PC0685(01)

Javaslat: a Tanács határozata a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött megállapodást ideiglenes alkalmazással módosító, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött megállapodásnak a Közösség részéről történő aláírásáról és a megállapodás ideiglenes alkalmazásáról  /* COM/2008/0685 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 2008.11.7COM(2008) 685 végleges2008/0202 (AVC)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött megállapodást ideiglenes alkalmazással módosító, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött megállapodásnak a Közösség részéről történő aláírásáról és a megállapodás ideiglenes alkalmazásárólJavaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodás módosításáról szóló, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött megállapodás jóváhagyásáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSAz Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodás (a továbbiakban: mezőgazdasági megállapodás) 2002. június 1-jén lépett hatályba.A Svájci Államszövetség vállalta, hogy beemeli nemzeti jogrendjébe az alábbi jogi aktusok rendelkezéseit: a harmadik országokból a Közösségbe behozott állatok állat-egészségügyi ellenőrzésére irányadó elvek megállapításáról, valamint a 89/662/EGK, 90/425/EGK és 90/675/EGK irányelvek módosításáról szóló, 1991. július 15-i 91/496/EGK tanácsi irányelv , a harmadik országokból a Közösségbe behozott termékek állat-egészségügyi ellenőrzésének megszervezésére irányadó elvek megállapításáról szóló, 1997. december 18-i 97/78/EK tanácsi irányelv, az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2002/99/EK tanácsi irányelv, a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, illetve a harmadik országokból az Európai Unióba történő behozatalok ellenőrzésének területén a fentiek végrehajtására meghozott rendelkezések összességét.A Svájci Államszövetség vállalta, hogy beemeli nemzeti jogrendjébe a kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célú mozgására vonatkozó állat-egészségügyi követelményekről és a 92/65/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. május 26-i 998/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet rendelkezéseit.Következésképpen a mezőgazdasági megállapodás 11. mellékletét ki kell igazítani. 2004. október 25-én a Tanács engedélyezte a Bizottságnak a Svájci Államszövetséggel való tárgyalások megkezdését, amelynek célja a mezőgazdasági megállapodás rendelkezéseinek aktualizálása és kiigazítása (SEC(2004)1043 F 2004.8.12.) A mezőgazdasági megállapodás 5. cikke (2) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően a 11. mellékletet nem a 11. cikkben előírt módosítási eljárás szerint módosítják. A 11. melléklet módosítását ezért a mezőgazdasági megállapodás jóváhagyási eljárásához hasonló módon kell jóváhagyni.A Felek belső eljárásainak lezárultáig e határozat ideiglenes alkalmazása lehetővé teszi a 11. melléklet függelékeinek módosítása által bevezetett módosítások és a határokon történő állat-egészségügyi ellenőrzések 2009. január 1-jétől való beszüntetésének mérlegelését.Ennek megfelelően a Bizottság két határozatra vonatkozó javaslatot terjeszt a Tanács elé, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló – a mellékletben szereplő – 1999. június 21-i megállapodás 11. mellékletének módosításáról szóló, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött megállapodás ideiglenes alkalmazással történő aláírásáról, illetve megkötéséről.A határozatnak nincs az Európai Közösség költségvetését érintő pénzügyi vonzata.Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodás módosítását az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszik közzé.* * *Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAyyyy. mm. dd.a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött megállapodást ideiglenes alkalmazással módosító, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött megállapodásnak a Közösség részéről történő aláírásáról és a megállapodás ideiglenes alkalmazásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 133. és 310. cikkére, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével,tekintettel a Bizottság javaslatára;mivel:1.  A Tanács 2004. október 25-én engedélyezte a Bizottságnak a Svájci Államszövetséggel való tárgyalások megkezdését, amelynek célja a mezőgazdasági megállapodás rendelkezéseinek aktualizálása és kiigazítása (SEC(2004)1043 F 2004.8.12.);2.  A Közösség és a Svájci Államszövetség az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló 1999. június 21-i megállapodás 11. mellékletét módosító megállapodásról tárgyalt.3.  E megállapodást 2009. január 1-jétől a Felek belső eljárásainak lezárultáig ideiglenesen kell alkalmazni;4.  Az egy későbbi időpontban történő megkötésére is figyelemmel helyénvaló a mellékletben szereplő megállapodás aláírása,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:Első cikkA mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött megállapodás módosításáról szóló, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött megállapodásnak a Közösség nevében történő aláírását annak egy későbbi időpontban történő megkötésére is figyelemmel a Közösség nevében jóváhagyják.A megállapodás szövegét mellékletként csatolták e határozathoz.2. cikkA megállapodás megkötésére figyelemmel, a Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje a megállapodásnak a Közösség nevében történő aláírására jogosult személyt vagy személyeket.3. cikkA megállapodást – a megkötéséhez szükséges eljárások lezárultáig – 2009. január 1-jétől ideiglenesen alkalmazzák a mellékletben csatolt megállapodás 3. cikkében előírt rendelkezéseknek megfelelően.4. cikkEzt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök2008/0202 (AVC)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAyyyy. mm. dd.az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodás módosításáról szóló, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött megállapodás jóváhagyásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 133. és 310. cikkére, összefüggésben 300. cikke (3) bekezdésének második albekezdésével,tekintettel a Bizottság javaslatára;tekintettel az Európai Parlament hozzájárulására,mivel:5.  A Bizottság az Európai Közösség nevében tárgyalásokat folytatott a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött 1999. június 21-i megállapodás 11. melléklete módosításáról szóló megállapodásról;6.  A(z) […] .../../EK tanácsi határozattal összhangban a megállapodást az Európai Közösség nevében 2008. …..-án/-én írták alá, figyelemmel annak későbbi időpontban való megkötésére is;7.  A megállapodást jóvá kell hagyni.A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:Első cikkA mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött megállapodás módosításáról szóló, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött megállapodást az Európai Közösség nevében jóváhagyják.A megállapodás szövegét mellékletként csatolták e határozathoz.2. cikkEzt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETAz Európai Közösség és a Svájci Államszövetség az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló 1999. június 21-i megállapodás 11. mellékletét módosító megállapodásAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG (a továbbiakban: a Közösség), valamintA SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG (a továbbiakban: Svájc),a továbbiakban: a Felek,mivel:(1) Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló 1999. június 21-i megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) 2002. június 1-jén hatályba lépett,(2) a megállapodás 11. melléklete (a továbbiakban: a 11. melléklet) az élő állatok és az állati termékek kereskedelmére alkalmazandó állat-egészségügyi és állattenyésztés-technikai intézkedésekre vonatkozik,(3) Svájc vállalta, hogy beemeli jogrendjébe a kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célú mozgására vonatkozó állat-egészségügyi követelményekről és a 92/65/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. május 26-i 998/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[1] rendelkezéseit. A Feleknek következésképpen módosítaniuk kell a megállapodást azért, hogy figyelembe vehessék a megállapodás alkalmazási körének a kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi mozgására való kiterjesztését,(4) Svájc vállalta, hogy beemeli jogrendjébe az alábbi jogi aktusok rendelkezéseit: a harmadik országokból a Közösségbe behozott állatok állat-egészségügyi ellenőrzésére irányadó elvek megállapításáról, valamint a 89/662/EGK, 90/425/EGK és 90/675/EGK irányelvek módosításáról szóló, 1991. július 15-i 91/496/EGK irányelv[2] a harmadik országokból a Közösségbe behozott termékek állat-egészségügyi ellenőrzésének megszervezésére irányadó elvek megállapításáról szóló, 1997. december 18-i 97/78/EK tanácsi irányelv[3], az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2002/99/EK tanácsi irányelv[4], a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[5], illetve a harmadik országokból az Európai Unióba történő behozatalok ellenőrzésének területén a fentiek végrehajtására meghozott rendelkezések összességét, és következésképpen a Feleknek ki kell igazítaniuk a megállapodás rendelkezéseit.(5) a jogszabályok alakulása által előidézett módosítások és kiigazítások meghaladják az állat-egészségügyi vegyesbizottság jogosultsági körét. A Megállapodás 11. mellékletét következésképpen aktualizálni és módosítani kell.A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:Első cikk1. A 11. melléklet 1. cikkének (1) bekezdése az alábbi harmadik francia bekezdéssel egészül ki:„( a kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célú mozgásáról".2. A 11. melléklet I. címének címe a következőképpen módosul:„ Az élő állatokkal, azok spermájával, petesejtjeivel és embrióival folytatott kereskedelem és a kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célú mozgása ”.3. A 11. melléklet I címe 3. cikkének helyébe a következő rendelkezések lépnek:„3. cikkA Felek megállapodnak abban, hogy az élő állatokkal, azok spermájával, petesejtjeivel és embrióival folytatott kereskedelem és a kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célú mozgása a 2. függelékben meghatározott jogszabályokkal összhangban történik. E jogszabályokat az adott függelékben megállapított különleges szabályoknak és eljárásoknak megfelelően kell alkalmazni.”2. cikkA 11. melléklet 15. cikkének helyébe a következő lép:„15. cikk Állati termékek: határellenőrzések és ellenőrzési díjakAz állati termékek a Közösség és Svájc közötti kereskedelmére vonatkozó ellenőrzéseket a 10. függelék rendelkezéseivel összhangban kell elvégezni."3. cikkE Megállapodást a Felek saját belső eljárásaikkal összhangban erősítik meg vagy hagyják jóvá.A Felek értesítik egymást ezen eljárások lezárásáról.E megállapodást 2009. január 1-jétől ezen eljárások lezárultáig ideiglenesen kell alkalmazni.4. cikkE Megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, ír, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven; a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.Fentiek hiteléül a meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.Kelt ….. -ban/-ben, …. -án/-én.Az Európai Közösség részéről: a Svájci Államszövetség részéről: [1] HL L 146., 2003.6.13., 1. o.[2] HL L 268., 1991.9.24.., 56. o.[3] HL L 18., 20031.23., 11. o.[4] HL L 24., 1998.1.30., 9. o.[5] HL L 165., 2004.4.30., 1. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.6.7.
            COM(2016) 372 final
            2016/0173(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            egyes tagállamoknak a Koreai Köztársaságnak a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  A gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezményt (a továbbiakban: az 1980. évi egyezmény) ezidáig az összes uniós tagállammal együtt 93 ország erősítette meg. Az egyezmény a status quo-t kívánja helyreállítani a jogellenesen elvitt vagy visszatartott gyermekek mihamarabbi visszajuttatásával, a Szerződő Felek által kijelölt központi hatóságok közötti együttműködési rendszer keretében.

                  Mivel a gyermek jogellenes elvitelének megelőzése fontos része a gyermekek jogainak előmozdítását célzó uniós politikának, az Európai Unió nemzetközi szinten tevékenyen közreműködik az 1980. évi egyezmény alkalmazásának javítása érdekében, és arra ösztönzi a harmadik országokat, hogy csatlakozzanak ahhoz.

                  A Koreai Köztársaság 2012. december 13-án letétbe helyezte az 1980. évi egyezményhez való csatlakozásáról szóló okiratot. Az egyezmény 2013. március 1-jén lépett hatályba a Koreai Köztársaságban.

                  Az 1980. évi egyezmény 38. cikkének (4) bekezdése kimondja, hogy az egyezmény a csatlakozó ország és azon Szerződő Államok között alkalmazandó, amelyek nyilatkozatot tettek a csatlakozás elfogadásáról.

                  Mivel a gyermekek jogellenes külföldre vitelének kérdése az Európai Unió kizárólagos külső hatáskörébe tartozik, tanácsi határozat útján uniós szinten kell meghozni a döntést a Koreai Köztársaság csatlakozásának elfogadásáról. A tagállamoknak ezért az Európai Unió érdekében nyilatkozatot kell tenniük a Koreai Köztársaság csatlakozásának elfogadásáról.

                  A Bizottság kezdeményezésére konzultáltak az Európai Unió Bíróságával, amely megerősítette, hogy az Európai Unió kizárólagos hatáskörét annak elfogadása tekintetében, hogy valamely harmadik állam csatlakozzon az 1980. évi egyezményhez.

                  Az Európai Unió Bírósága 2014. október 14-i 1/13. számú véleménye megerősítette, hogy az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik annak elfogadása, hogy valamely harmadik állam csatlakozzon a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, Hágában 1980. október 25én megkötött egyezményhez.

                  A Bíróság hangsúlyozta különösen, hogy – a tagállamok közötti változó geometriát elkerülendő – a kérdést uniós szinten egységesen kell kezelni. Ennek a határozatnak az a célja, hogy az 1980. évi egyezmény hatályba lépjen a Koreai Köztársaság és az összes uniós tagállam között.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  Ami a gyermekek szülő általi jogellenes elvitelét illeti, az 1980. évi hágai egyezmény a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó ügyekben folytatott uniós igazságügyi együttműködés sarokkövének számító, Brüsszel IIa. rendelet néven ismert 2201/2003/EK tanácsi rendelet
                     1
                   nemzetközi megfelelője.

                  A rendelet egyik fő célkitűzése az, hogy a gyermekek szokásos tartózkodási helyük szerinti tagállamba történő gyors visszavitelét biztosító eljárások megállapításával elrettentse a gyermekek tagállamok közötti jogellenes külföldre vitelét. E célból a Brüsszel IIa. rendelet 11. cikkében magában foglalja az 1980. évi egyezményben megállapított eljárást, és utóbbi egyes vonatkozásainak – különös tekintettel a gyermek meghallgatására, a határozat meghozatalának a kérelem benyújtásától számított időtartamára és a gyermek visszavitele elutasításának indokaira – egyértelművé tételével kiegészíti azt. A rendelet emellett rendelkezéseket vezet be a különböző tagállamokban hozott, egymással ütköző visszavitelt elrendelő vagy a visszavitel elrendelését megtagadó határozatokra vonatkozóan.

                  Nemzetközi szinten az Európai Unió támogatja harmadik országok csatlakozását az 1980. évi egyezményhez, hogy tagállamai közös jogi keretre támaszkodhassanak a gyermekek jogellenes külföldre vitelét érintő esetekben.

                  2011. december 21-én a Bizottság nyolc tanácsi határozatra irányuló javaslatot fogadott el, hogy elfogadja nyolc harmadik ország (Marokkó, Szingapúr, az Oroszországi Föderáció, Albánia, Andorra, a Seychelles-szigetek, Gabon és Örményország) csatlakozását a gyermekek jogellenes külföldre viteléről szóló 1980. évi hágai egyezményhez
                     2
                  .

                  2015. június és december között az Európai Unió Tanácsa a fenti javaslatok alapján hét határozatot fogadott el
                     3
                  .

                  Ez a javaslat egy olyan harmadik országot (a Koreai Köztársaság) vesz figyelembe, amely a 2011. évi javaslatok elfogadása után csatlakozott az 1980. évi egyezményhez.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  Az EUMSZ 81. cikke szerinti, a határon átnyúló vonatkozású polgári ügyek tekintetében folytatott igazságügyi együttműködés kialakítására irányuló általános célkitűzés mellett e javaslat az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkében foglalt, a gyermekek jogainak védelmére vonatkozó célkitűzéshez kapcsolódik. Az 1980. évi Hágai Egyezményt arra tervezték, hogy védelmezze a gyermekeket a szülő általi jogellenes elvitel káros hatásaitól, valamint biztosítsa, hogy a gyermek kapcsolatot tarthasson mindkét szülővel, például a láthatási jogok hatékony gyakorlásának biztosítása révén.

                  A javaslat következetes továbbá a közvetítés határon átnyúló családi viták rendezésében történő alkalmazásának előmozdításával. A polgári és kereskedelmi ügyekben végzett közvetítés egyes szempontjairól szóló irányelv
                     4
                   többek között a családjogra is vonatkozik a jog érvényesülésén alapuló közös európai térségen belül. Az 1980. évi Hágai Egyezmény a családi viták békés rendezését is szorgalmazza. Az 1980. évi Hágai Egyezmény alapján a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia által kiadott, bevált gyakorlatokról szóló útmutatók egyikének témája a közvetítés alkalmazása az egyezmény alkalmazási körébe tartozó, gyermekeket érintő nemzetközi családi viták rendezésében. Az Európai Bizottság kezdeményezésére ezen útmutatót az angolon és francián kívül az összes uniós nyelvre és arabra is lefordították, hogy megkönnyítsék a párbeszédet azon államokkal, amelyek még nem erősítették meg az egyezményt, valamint hogy az egyezményt nem ratifikáló országokkal konkrét megoldási lehetőségeket keressenek a gyermekek jogellenes külföldre vitele által okozott problémákra
                     5
                  .

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  Mivel a határozat nemzetközi megállapodásra vonatkozik, az alkalmazandó jogalap az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218 cikke, valamint a 81. cikk (3) bekezdése. A Tanács az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően egyhangúlag határoz.

                  Az 2201/2003/EK rendelet az Egyesült Királyságra és Írországra nézve kötelező, így részt vesznek e határozat elfogadásában és alkalmazásában.

                  Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

                  •
                        Szubszidiaritás

               A kezdeményezés az EUMSZ 3. cikkének (2) bekezdése, és az Európai Unió Bíróságának 1/13. véleményében megerősítettek szerint az EU kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ezért nem alkalmazandó.

               •Arányosság

                  E javaslatot az ugyanebben a kérdésben már elfogadott tanácsi határozatok szerint szövegezték meg, és nem haladja meg azon célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket, hogy a gyermekek jogellenes külföldre vitelének tárgyában következetes uniós fellépés alakuljon ki annak biztosítása révén, hogy minden EU-tagállam meghatározott időkereten belül elfogadja a Koreai Köztársaság csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  Ahhoz, hogy az EU tájékozott döntést hozhasson arról, hogy elfogadja-e egy adott harmadik ország csatlakozását az 1980. évi egyezményhez, megfelelő előkészítő munkát kell végezni.

                  Egy 2015. január 25-i szakértői találkozó alkalmával a Bizottság és az EU-tagállamok megállapodtak a harmadik ország helyzetének értékelésére vonatkozó referenciakritériumokról. Az egyezményhez csatlakozott harmadik ország értékelésének elősegítésére a kérdőív indikatív listát tartalmaz a referenciakritériumokról. A tagállamokkal folytatott konzultációk, valamint a 2016. január 15-i szakértői találkozón folytatott megbeszélések szerint ebben a szakaszban a tagállamoknak nincs ellenvetésük azzal kapcsolatban, hogy elfogadják a Koreai Köztársaság csatlakozását az 1980. évi egyezményhez.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  Számos forrásból gyűjtöttek releváns információkat azzal kapcsolatban, hogy a Koreai Köztársaság milyen szinten hajtja végre az egyezményt. Először is, a Koreai Köztársaságban működő EU-küldöttség információkat gyűjtött különösen a végrehajtási jogszabály hatályba léptetése, a gyermekek jogellenes külföldre vitelét érintő ügyek kezelésére vonatkozó összpontosított joghatóság megléte, továbbá a külföldiek jogi segítségnyújtáshoz való hozzáférésének lehetősége tekintetében. A vizsgálat eredményei kielégítőek voltak, és jóllehet vannak némi aggályok akörül, hogy a joggyakorlók továbbra is kevéssé ismerik az egyezményt, és nincsenek konkrét végrehajtási intézkedések, ezen aggályok nem olyan jellegűek, hogy megakadályoznák a Koreai Köztársaság csatlakozásának elfogadását.

                  A tagállamok is gyűjtöttek információkat a Koreai Köztársaság helyzetéről, és ezek eredményét a 2016. január 15-i szakértői találkozón megvitatták.

                  További információ érkezett a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia Állandó Hivatalától. A Koreai Köztársaság az újonnan csatlakozó államokra vonatkozó

                     szabványkérdőívet

                   és az

                     országprofilt

                     6
                   egyaránt kitöltötte. Továbbá, a Koreai Köztársaság bírót jelölt ki a Bírák Nemzetközi Hágai Hálózatába. Végezetül pedig, a Koreai Köztársaság korábban az Állandó Hivatalba kihelyezett bírái (minden alkalommal egyéves kihelyezés) hazájukba visszatérve fontos szerepet játszottak az 1980. évi egyezmény végrehajtásában.

               •Hatásvizsgálat

                  Ennek a javaslatnak nincs olyan jelentős gazdasági, társadalmi vagy környezetvédelmi hatása, ami az Európai Bizottság minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatásainak alkalmazási körében hatásvizsgálatot tenne szükségessé. Azon hét tanácsi határozathoz hasonlóan, amelyeket 2015-ben már elfogadtak egyes harmadik államoknak az 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásáról, a jogalkotási aktus jellege miatt e javaslat esetében nincs szükség hatásvizsgálatra.  Tanácsi határozaton kívül ugyanis nincs más lehetőség annak elfogadására, hogy valamely harmadik állam csatlakozzon az 1980. évi egyezményhez.

                  A Bizottság és a tagállamok, a fenti irányvonalak alapján ugyanakkor külön értékelést végeztek a Koreai Köztársaság helyzetéről annak ellenőrzése céljából, hogy az ország képes-e megfelelően végrehajtani az 1980. évi egyezményt.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  Mivel a javaslat csak egyes tagállamoknak a Koreai Köztársaság 1980. évi egyezményhez való csatlakozásának elfogadására való felhatalmazását érinti, végrehajtásának figyelemmel kísérése arra korlátozódik, hogy a tagállamok tiszteletben tartják-e a nyilatkozat megszövegezését, valamint az annak letétbe helyezésére és a Bizottság letétbe helyezésről való tájékoztatására vonatkozóan a Tanácsi határozatban megállapított időkeretet.

               2016/0173 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               egyes tagállamoknak a Koreai Köztársaságnak a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen a 81. cikke (3) bekezdésére, összefüggésben annak 218. cikkével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament véleményére
                  7
               ,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió egyik célja, hogy előmozdítsa a gyermekek jogainak védelmét az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkében foglaltak szerint. A gyermekeknek a jogellenes elvitellel és visszatartással szembeni védelmét szolgáló intézkedések e politika fontos részét képezik.

               (2)Az Unió elfogadta a 2201/2003/EK tanácsi rendeletet
                  8
                (a továbbiakban: Brüsszel IIa. rendelet), amelynek az a célja, hogy megvédje a gyermekeket jogellenes elvitelük vagy visszatartásuk káros hatásaitól, és eljárásokat állapítson meg a szokásos tartózkodási helyük szerinti államba történő gyors visszatérésük biztosítására, valamint biztosítsa a kapcsolattartási jogok és felügyeleti jogok védelmét.

               (3)A 2201/2003/EK kiegészíti és megerősíti a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezményt (a továbbiakban: az 1980. évi Hágai Egyezmény), amely nemzetközi szintű kötelezettségi és együttműködési rendszert hoz létre a szerződő államok, illetve a központi hatóságok között, és amelynek célja a jogellenesen elvitt vagy visszatartott gyermekek gyors visszatérésének biztosítása.

               (4)Az Unió valamennyi tagállama részes fele az 1980. évi Hágai Egyezménynek.

               (5)Az Unió arra ösztönzi a harmadik államokat, hogy csatlakozzanak az 1980. évi Hágai Egyezményhez, és támogatja az 1980. évi Hágai Egyezmény helyes végrehajtását, többek között azáltal, hogy a tagállamokkal együtt részt vesz a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia által rendszeresen szervezett különbizottságokban.

               (6)Az uniós tagállamok és harmadik államok között alkalmazandó közös jogi keret tekinthető a legjobb megoldásnak az érzékeny természetű, a gyermekek jogellenes elvitelét érintő nemzetközi esetekre.

               (7)Az 1980. évi Hágai Egyezmény kimondja, hogy az egyezmény a csatlakozó állam és azon szerződő államok között alkalmazandó, amelyek nyilatkozatot tettek a csatlakozás elfogadásáról.

               (8)Az 1980. évi Hágai Egyezmény nem teszi lehetővé, hogy az olyan regionális gazdasági integrációs szervezetek, mint az Unió, annak szerződő feleivé váljanak. Az Unió ezért nem csatlakozhat az egyezményhez, és nem helyezhet letétbe valamely állam csatlakozásának elfogadásáról szóló nyilatkozatot sem.

               (9)Az Európai Unió Bíróságának 1/13. sz. véleménye értelmében az 1980. évi Hágai Egyezmény alapján tett, az elfogadásról szóló nyilatkozatok az Unió kizárólagos külső hatáskörébe tartoznak.

               (10)A Koreai Köztársaság 2012. december 13-án letétbe helyezte az 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásról szóló okmányát. Az említett egyezmény a Koreai Köztársaság vonatkozásában 2013. március 1-jén lépett hatályba.

               (11)Már több tagállam is elfogadta a Koreai Köztársaság csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez. A Koreai Köztársaság helyzetének felmérése nyomán megállapítást nyert, hogy azok a tagállamok, amelyek még nem fogadták el a Koreai Köztársaság csatlakozását, az 1980. évi Hágai Egyezményben foglalt feltételek alapján az Unió érdekében el tudják fogadni a Koreai Köztársaság csatlakozását.

               (12)Azon tagállamokat tehát, amelyek még nem fogadták el a Koreai Köztársaság csatlakozását, fel kell hatalmazni arra, hogy az e határozatban foglalt feltételeknek megfelelően az Unió érdekében letétbe helyezzék a Koreai Köztársaság csatlakozásának elfogadásáról szóló nyilatkozatukat. A Cseh Köztársaságnak, Írországnak és a Litván Köztársaságnak, amelyek már elfogadták a Koreai Köztársaság csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez, nem kell új nyilatkozatot letétbe helyezniük, mivel a nemzetközi közjog értelmében a korábbi nyilatkozatok továbbra is érvényesek.

               (13)Az 2201/2003/EK rendelet az Egyesült Királyságra és Írországra nézve kötelező, így részt vesznek e határozat elfogadásában és alkalmazásában.

               (14)Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1)
                     Azon tagállamok, amelyek még nem tették meg, felhatalmazást kapnak arra, hogy az Unió érdekében elfogadják a Koreai Köztársaság csatlakozását a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezményhez (a továbbiakban: az 1980. évi Hágai Egyezmény).

               (2)
                     Az (1) bekezdésben említett tagállamok legkésőbb …*-ig nyilatkozatot helyeznek letétbe az alábbi megfogalmazásban arról, hogy az Unió érdekében elfogadják a Koreai Köztársaság csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez:

               „[TAGÁLLAM teljes neve] kijelenti, hogy az (EU) 2016/1... tanácsi határozattal összhangban elfogadja a Koreai Köztársaság csatlakozását a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezményhez**”.

               (3)
                     Minden tagállam tájékoztatja a Tanácsot és a Bizottságot a letétbe helyezésről, és a letétbe helyezést követően két hónapon belül közli a Bizottsággal a nyilatkozat szövegét.

               2. cikk

               Azon tagállamoknak, amelyek már ezen határozat elfogadásának napja előtt letétbe helyezték a Koreai Köztársaság 1980. évi Hágai egyezményhez való csatlakozásnak elfogadásáról szóló nyilatkozatot, nem kell újabb nyilatkozatot tenniük.

               3. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

               4. cikk

               Ennek a határozatnak az összes tagállam a címzettje, a Cseh Köztársaság, Írország és a Litván Köztársaság kivételével.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 338., 2003.12.14., 31. o.

                     (2)
                  A 2011. december 21-én elfogadott COM (2011) 904, 908, 909, 911, 912, 915, 916, 917.

                     (3)
                  A TANÁCS 2015. június 15-i (EU) 2015/1023 HATÁROZATA; A TANÁCS 2015. június 15-i (EU) 2015/1024 HATÁROZATA; A TANÁCS 2015. december 10-i (EU) 2015/2354 HATÁROZATA; A TANÁCS 2015. december 10-i (EU) 2015/2355 HATÁROZATA; A TANÁCS 2015. december 10-i (EU) 2015/2356 HATÁROZATA; A TANÁCS 2015. december 10-i (EU) 2015/2357 HATÁROZATA; A TANÁCS 2015. december 10-i (EU) 2015/2358 HATÁROZATA. A Gabont érintő határozatot ideiglenesen felfüggesztették addig, amíg Gabon nem jelöli ki az egyezmény 6. cikke alapján kijelölendő központi hatóságot.

                     (4)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. május 21-i 2008/52/EK irányelve a polgári és kereskedelmi ügyekben végzett közvetítés egyes szempontjairól (HL L 136., 2008.5.24., 3. o.)

                     (5)

                     https://www.hcch.net/en/publications-and-studies/details4/?pid=5568&dtid=3

                     (6)
                  Mindkettő elérhető a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia honlapján.

                     (7)
                  HL C , , . o.

                     (8)
                  A Tanács 2003. november 27-i 2201/2003/EK rendelete a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 338., 2003.12.23., 1. o.).


title: Javaslat: a Tanács határozata a 2003/96/EK irányelv 19. cikkével összhangban Franciaország számára differenciált üzemanyag-adómértékek alkalmazásának engedélyezéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0609

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 2009.10.29.COM(2009)609 véglegesJavaslat :A TANÁCS HATÁROZATAa 2003/96/EK irányelv 19. cikkével összhangban Franciaország számára differenciált üzemanyag-adómértékek alkalmazásának engedélyezésérőlINDOK OLÁS1) A JAVASLAT INDOKLÁSA ÉS CÉLKITŰZÉSEIA Közösségben az energiatermékek és a villamos energia adózását a Tanács 2003/96/EK irányelve[1] (az alábbiakban „energiaadózási irányelv” vagy „irányelv”) szabályozza.Az irányelv 19. cikke (1) bekezdésével, különösen az irányelv 5., 15. és 17. cikkében meghatározott rendelkezéseken felül, a Tanács meghatározott politikai megfontolásokból egyhangúlag, a Bizottság javaslatára eljárva bármely tagállam számára engedélyezheti a jövedéki adóra vonatkozó további mentességek vagy kedvezmények bevezetését.E javaslat célja, hogy Franciaország számára engedélyezze, meghatározott korlátok között, a kereskedelmi forgalomban használt gázolajon kívül a gázolaj és ólmozatlan benzin adóztatásában a differenciált kulcsok alkalmazását. A differenciálás célja az, hogy tükrözze a korábban a központi kormányzat által gyakorolt bizonyos hatáskörök decentralizációját, valamint az adózási rendszert a régiók különböző gazdasági helyzetéhez igazítsa.2) A KÉRELEM ÉS ÁLTALÁNOS ÖSSZEFÜGGÉSEIA 2005/767/EK[2] tanácsi határozat engedélyezi Franciaország számára, hogy három éven keresztül differenciált adómértékeket alkalmazzon a gázolajra és ólmozatlan benzinre a korábban a központi kormányzat által gyakorolt bizonyos konkrét hatáskörök decentralizációját magában foglaló közigazgatási reform céljából. A 2005/767/EK határozat, a 2. cikkében foglaltaknak megfelelően, 2009. december 31-én hatályát veszti.A francia hatóságok az Irányelv 19. cikkével összhangban 2009. augusztus 12-én kelt levél útján értesítették a Bizottságot, hogy a fent említett hatályvesztés után meg kívánják újítani a gázolaj és ólmozatlan benzin esetében a differenciált adómértékek alkalmazásának rendszerét. A 2005/767/EK határozat további hat évre, 2015. december 31-ig történő kiterjesztését kérték.Azon határozat alapján Franciaország jelenleg olyan rendszert alkalmaz, amely lehetővé teszi a francia közigazgatási régióknak differenciált adómértékek használatát a kereskedelmi forgalomban használt gázolajon kívüli ólmozatlan benzin és gázolaj esetén. A kérdéses adó a „Kőolajtermékek Belső Adója” ( Taxe Intérieure sur les Produits Pétroliers, TIPP), amely a jövedéki adók körébe tartozik.A francia kormány a fenti szabályozást, amelyet 2007. óta alkalmaznak, a korábban nemzeti szinten gyakorolt hatáskörök decentralizációjának új fázisa körében vezette be. A 2003. márciusi alkotmánymódosítás megteremtette azokat a kereteket, amelyek lehetővé teszik az állami hatás- és felelősségi köröknek a területi hatóságokra (közigazgatási területek, megyék, régiók) történő átruházását. Az új felelősségi körök ellentételezéseként a TIPP-ből származó bevétel egy részét a régióknak juttatják. Ebben az összefüggésben a kérdéses intézkedés, amelynek célja, hogy alkalmazkodjon a régiók különböző aktuális gazdasági helyzetéhez, lehetővé teszi a közigazgatási régiók számára a területükön felhasznált üzemanyagokra vonatkozó jövedéki adó csökkentését. A régiók közötti eltérések lehetővé teszik, hogy az átruházott hatásköröket az egyes régiók egyedi jellegzetességeihez, igényeihez és elvárásaihoz jobban igazodva gyakorolják.Az intézkedés mechanizmusaA jelenlegi kérelemben foglalt rendszer szerint a Regionális Tanácsok szavazattal döntenek a csökkentés összegéről, a törvény szabta kereteken belül és tiszteletben tartva az engedélyezett eltérés mértékét.Az eddigiek szerint a csökkentésnek az alábbi kritériumoknak kell megfelelni:- ólmozatlan benzin esetében az eltérés teljes időszaka alatt nem haladhatja meg a 3,54 EUR/hektolitert, a gázolaj esetében pedig a 2,30 EUR/hektolitert; a jövedéki adó csökkentés előtti mértékét ólmozatlan benzin esetében 60,69 EUR/hektoliterben, gázolaj esetében pedig 42,84 EUR/hektoliterben határozzák meg, ám ez a szint idővel változhat;- a csökkentés utáni adómérték semmilyen esetben sem lehet alacsonyabb, mint a 2003/96/EK irányelvben megszabott közösségi minimum adómérték;- az adócsökkentés nem alkalmazható a kereskedelmi célra felhasznált gázolajra.Ellenőrzésre és szállításra vonatkozó intézkedésekA gázolaj és benzin jövedéki adójának beszedése és ellenőrzése tekintetében az eddig alkalmazott rendelkezések maradnak érvényben. Ezek a rendelkezések részletesen a 2005/767/EK határozat alapját képező eredeti bizottsági javaslat[3] 1.3 fejezetében szerepelnek.A francia hatóságok érvei az intézkedés belső piacra gyakorolt hatásának vonatkozásábanA francia hatóságok szerint az intézkedés nem befolyásolná a belső piac megfelelő működését, elsősorban azért, mert az intézkedés alkalmazási területe a nem-kereskedelmi célra felhasznált üzemanyagokra korlátozódik. Ezen felül a nem-kereskedelmi célra felhasznált üzemanyagokat forgalmazó hálózatok kiskereskedelmi árai közötti eltérések magasabbak a tervezett intézkedésben szereplő eltérések összegénél. A francia hatóságok szerint az intézkedés alkalmazása során torzító hatásairól nem érkezett panasz.A tervezett adócsökkentés, a francia hatóságok szerint, nem képez állami támogatást, mivel a közúti fuvarozó vállalatoknak a kereskedelmi célra felhasznált gázolajra azonos jövedéki adó-terhet kellene viselniük, függetlenül attól, hogy melyik régióban vásárolták azt.A javasolt intézkedés tehát a közlekedési ágazatban nem torzítaná a versenyt és nem befolyásolná károsan a Közösségen belüli kereskedelmet.A javaslat által érintett területet szabályozó hatályos rendelkezésekAz energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló, 2003. október 27-i 2003/96/EK tanácsi irányelv.3) AZ INTÉZKEDÉS ÉRTÉKELÉSE A 2003/96/EK IRÁNYELV 19. CIKKE ÉRTELMÉBENMeghatározott politikai megfontolásokAz irányelv 19. cikkének (1) bekezdésének első albekezdése a következőképpen hangzik:Az előző cikkekben, különösen az 5., 15. és 17. cikkben meghatározott rendelkezéseken felül a Tanács meghatározott politikai megfontolásokból egyhangúlag, a Bizottság javaslatára eljárva bármely tagállam számára engedélyezheti további mentességek vagy kedvezmények bevezetését.A 2005/767/EK tanácsi határozat szerint a kérdéses nemzeti intézkedések teljesítik ezt az előírást. A határozatból az következik, hogy az adókulcsok régiónkénti differenciálása, a szélesebb decentralizációs eljárás részeként, a nagyobb közigazgatási hatékonyságra, mint meghatározott politikai célkitűzésre irányul. Azt is figyelembe vették, hogy a régiónkénti differenciálás lehetősége a régiók számára további ösztönzést kínál ahhoz, hogy közigazgatásuk minőségét átlátható módon javítsák. Ugyanez a határozat előírja, hogy a csökkentéseket annak a régiónak a társadalmi-gazdasági feltételeihez igazítsák, ahol alkalmazzák azokat.Ebből a szempontból, a Franciaország által adott tájékoztatás igazolta, hogy valóban összefüggés áll fenn a nemzeti maximális mérték alatti régiónkénti adómérték alkalmazása és az érintett régiók társadalmi-gazdasági helyzete között. 2007-ben, a csökkentés alkalmazásának első évében, 13 régió alkalmazta a csökkentett adókulcsot, amelyek mindegyike a nemzeti átlag alatti GDP/fő értékkel rendelkezett. A következő években a lefelé ható differenciálásra jelentkező régiók száma jelentősen lecsökkent: 2008-ban háromra, majd 2009-ben kettőre. A csökkentett adókulcsot fenntartó régiók a GDP[4] vonatkozásában a legszegényebbek között voltak.Tehát megállapítható, hogy a nemzeti adókulcs csökkentésének lehetősége láthatóan lehetőséget nyújtott a regionális hatóságoknak arra, hogy a kérdéses adót a területükön uralkodó társadalmi-gazdasági körülményekhez igazodó módon alkalmazzák. Másrészről, megfigyelhető a régiónkénti adókulcsok konvergenciája a maximálisan megengedhető kulcs irányába. Amennyiben ez a tendencia idővel újra olyan helyzetet teremt, ahol az ólmozatlan benzin és gázolaj adókulcsai egész Franciaország területén megegyeznek, a csökkentés értelmét veszti, mivel kizárólag az adókulcsok régiónkénti eltérései képezik a tárgyát, nem pedig a jövedéki adó egy részének a központi államtól a régióknak történő költségvetési átutalása. Ebben az esetben azt is újra kellene értékelni, hogy az intézkedés valóban hozzájárul-e a fentebb leírt meghatározott politikai célkitűzésekhez.Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivelAz irányelv 19. cikkének (1) bekezdése harmadik albekezdése szerint minden kérelem vizsgálatakor figyelembe kell venni, többek között, a belső piac megfelelő működését, a tisztességes verseny biztosításának szükségességét, valamint a Közösség egészségügyi, környezetvédelmi, energia- és közlekedési politikáit.Ezt a vizsgálatot az eredeti kérelem alkalmával Franciaország már elvégezte, és ez vezetett a 2005/767/EK tanácsi határozat elfogadásához. Ahogy azt a határozat megállapítja, az intézkedés általános mechanizmusa nem támaszt akadályokat a Közösségen belüli kereskedelemben; ugyanakkor a feltételek számát rögzítették annak érdekében, hogy a csökkentés alkalmazása ne okozhasson problémákat a belső piacok működésében, és ne ellensúlyozza az EU politikai célkitűzéseinek vívmányait, különösen az energia és környezetvédelem területén.A rendszer Franciaország által kérvényezett esetleges megújításával kapcsolatban a Bizottságnak ezért fel kell mérnie, hogy az eredeti határozat 1. cikke (2) és (3) bekezdésében foglalt feltételek fényében az irányelv 19. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésében meghatározott célkitűzések és vezérelvek az alkalmazás során teljesültek-e, mert elvileg ugyanez várható a 2010. január 1-jén kezdődő időszakban is.Ezzel kapcsolatban azt is igazolni kell, hogy a Közösség irányelveinek összefüggéseiben történtek-e fontos változások a 2005/767/EK határozat elfogadása óta, vagy fennáll annak a kockázata, hogy a jövőben történnek a felmérés szempontjából lényeges változások.Belső piac és tisztességes versenyA versenytorzítás kockázatát a 2005/767/EK tanácsi határozat alacsonynak értékelte az adókulcsok régiók szerinti differenciálásának szigorúan megszabott korlátai miatt, amelyeket a forgalmazó hálózatok közötti nagy árkülönbségek kompenzálnak, valamint a kereskedelmi célokra felhasznált gázolaj kizárása miatt a régiónként differenciált adókulcsok alkalmazásának köréből.A differenciálás szintjeinek tekintetében szigorú korlátot szabtak, nevezetesen ólmozatlan benzin esetében a csökkentés nem lehet több mint 35,4 EUR/1000 liter, gázolaj esetében pedig 23,0 EUR/1000 liter. Franciaország tiszteletben tartotta ezt a feltételt. Ezen felül a Határozat rögzítette, hogy a csökkentés mértéke nem haladhatja meg a nem kereskedelmi felhasználású gázolaj és a kereskedelmi felhasználású gázolaj adómértéke közötti különbséget. E második feltételt is be kell tartani, amely azt hivatott biztosítani, hogy a differenciálás ne lehessen káros hatással a kereskedelmi közlekedés ágazatára.A csökkentés alkalmazása során gyűjtött tapasztalatok nem keltettek kétségeket a 2005-ben elvégzett felméréssel kapcsolatban. A Bizottságnak nincs tudomása arról, hogy bárki panasszal élt volna az intézkedés Közösségen belüli kereskedelemre gyakorolt torzító hatása miatt. Másodszor, az intézkedést csak korlátozott keretek között alkalmazták, mivel a tendencia azt mutatja, hogy a régiók hajlanak az adókulcsok nemzeti adókulcs irányába történő felfelé igazítására. Ez tovább csökkenti a torzítások lehetőségét.A belső piac megfelelő működését akadályozó tényezőkről sem érkezett jelentés, különösképpen a kérdéses termékek jövedéki termékként történő forgalmazása vonatkozásában.Az állami támogatás jelleg vonatkozásában először azt kell megismételni, hogy a kereskedelmi használatú gázolajat kizárták az intézkedés köréből. Azonban, mivel az energiaadózási irányelv 7. cikke (3) bekezdésének hatálya alá nem eső egyéb üzleti felhasználók hasznot húzhatnak az ólmozatlan benzin csökkentett adókulcsából, illetve addig a mértékig, ameddig az olajtermékek gyártói szintjén a versenyre hatással van, az intézkedés mégis állami támogatást képezhet az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében. Mivel azonban a csökkentett adókulcsok meghaladják a közösségi minimumot, az összes lehetséges állami támogatás összhangban állna az Általános csoportmentességi rendelettel[5] és megfelelne a Szerződés 87. cikke (3) bekezdése (c) pontjának.A Közösség energia- és környezetvédelmi politikáiAz energiatermékekre kivetett adók csökkentik e termékek keresletét, ezáltal a fogyasztásukkal kapcsolatos kibocsátást is csökkentik. A Bizottságnak ezért fel kell mérnie, hogy az egyes régiókban alkalmazott adókulcs-csökkentés nem vezet-e az üzemanyag-fogyasztás (és ezáltal a kapcsolódó kibocsátások) növekedéséhez, ami ellentétes lenne a fenti idézett célkitűzésekkel.A 2005/767/EK tanácsi határozat megjegyzi, hogy a kulcsok lefelé igazításának lehetőségéhez Franciaországban az alapul szolgáló nemzeti adókulcsok növelése társult. Azt a következtetést vonta le, hogy az új rendszer összesített hatása valószínűleg nem csökkenti az üzemanyag-hatékonyság ösztönző tényezőit, mivel a csökkentés alkalmazása nem teszi lehetővé a régiók számára, hogy a rendszer bevezetése előtt hatályban lévő nemzeti szint alá menjenek. A 2005/767/EK határozat azt a következtetést is megfogalmazta, hogy kicsi a kockázata a régiónkénti eltérések miatt a kiskereskedelmi árakban megjelenő különbségeknek, ami közlekedési kerülőutakat idézne elő, mivel a differenciálás alacsony volt, a forgalmazási hálózatok közötti kiskereskedelmi árkülönbségek pedig ennél jóval nagyobbak. Ezért várható, hogy az intézkedés elvileg nem kerül szembe a Közösség energia- és környezetvédelmi politikájával.A francia hatóságok által rendelkezésre bocsátott adatok azon régiók üzemanyag-fogyasztásának az alakulásáról, amelyek ténylegesen alkalmazták a csökkentett kulcsot, úgy tűnik, hogy alátámasztják a 2005-ben levont következtetést. Valójában az adócsökkentést egy évnél tovább megtartó három régió üzemanyag-fogyasztásának alakulását vizsgáló felmérés azt mutatja, hogy a benzinfogyasztás 2006-2008 között a nemzeti átlagnál jobban csökkent, miközben a gázolaj fogyasztása a trendnél jobban nőtt. Összességében, nem figyelhető meg olyan egyértelmű tendencia, amely a három régiót Franciaország egészétől megkülönböztetné. Ezért nagyon valószínű, hogy a jövedéki adó csökkentésén kívül egyéb tényezők is szerepet játszottak.Másrészről, a szállítási üzemanyagok árrugalmassága általában magasabb közép- és hosszú távon, miközben az alábbiak csak egy rendkívül rövid időszakot fednek le. Ezért nem zárható ki, hogy a régiónkénti adócsökkentések hosszú távú alkalmazásának hatásai markánsabbak lennének. Ennek ellenére eddig semmi nem utal arra, hogy rövid távon a hatások túlmutatnának a régiónkénti differenciálásnál alkalmazható szűk különbözetekből adódó felvetéseken.SP 95 (m3) |2006 | 2007 | 2008 | %07-06 | %08-07 |Poitou-Charentes | 315 278 | 320 837 | 308 729 | 1,76% | -3,77% |Franche Compte | 179 450 | 171 456 | 163 904 | -4,45% | -4,40% |Corse | 97 333 | 97 082 | 93 045 | -0,26% | -4,16% |Franciaország | 10 038 226 | 9 923 607 | 9 626 807 | -1,14% | -2,99% |gázolaj 95 (m3) |2006 | 2007 | 2008 | %07-06 | %08-07 |Poitou-Charentes | 1 432 726 | 1 514 184 | 1 509 861 | 5,69% | -0,29% |Franche Compte | 806 862 | 831 643 | 849 432 | 3,07% | 2,14% |Korzika | 168 215 | 176 480 | 183 557 | 4,91% | 4,01% |Franciaország | 37 740 477 | 39 003 877 | 38 909 562 | 3,35% | -0,24% |Forrás: CPDPA közösségi politikák alakulásaAz EU energia- és éghajlatpolitikája az egyik olyan terület, ahol a Közösség politikája jelentősen fejlődött az eredeti csökkentés engedélyezése óta, és amelyre a régiókat megkülönböztető rendszer hatással lehet. 2009. áprilisban elfogadták az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának 2020-ig 20%-os autonóm csökkenését irányzó célkitűzésre vonatkozó intézkedéscsomagot. A közlekedési ágazatot lefedi a kötelezettségvállalás megosztásáról szóló határozat[6], amely kötelező kibocsátás-csökkentési célokat határoz meg a 2013-2020 közötti időszakra az összes tagállam számára.Ez idővel maga után vonhatja a Közösség energiaadóztatási keretének felülvizsgálatát is, annak érdekében, hogy közelebb kerüljön az energia- és környezetvédelmi politikák célkitűzéseihez. Jelenleg még nem látszik egyértelműen, hogy ezek a további fejlemények hogyan kerülnek összhangba a kérdéses csökkentés folytatólagos alkalmazásával. Ebben az összefüggésben a csökkentés a 19. cikk (2) bekezdése szerinti leghosszabb engedélyezhető időtartamra, hat évre történő meghosszabbítása, ahogy azt Franciaország kérelmezte, azt a kockázatot rejtené magában, hogy összeütközésbe kerül a közösségi politika jövőbeli fejleményeivel.A fent említett okból a Bizottság azt javasolja, hogy Franciaország számára az üzemanyagok differenciált adómértékének alkalmazását további három éves időtartamra engedélyezzék. Ez lehetővé teszi Franciaország számára, hogy a Bizottság eredeti javaslatának megfelelően összesen hat évig alkalmazza a rendszert.4) AZ ÉRINTETT FELEK KÖZÖTTI KONZULTÁCIÓK ÉS HATÁSVIZSGÁLATAz érintett felek közötti konzultációkEz a javaslat a Franciaország által benyújtott kérelmen alapul, és csak ezt a tagállamot érinti.Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználásaKülső szakértők bevonására nem volt szükség.HatásvizsgálatA javaslat egyetlen tagállam engedélyét érinti, a tagállam saját kérésére.5) A JAVASLAT JOGI ELEMEIA javaslat célja az, hogy Franciaország számára engedélyezze a 2003/96/EK tanácsi irányelv általános rendelkezéseitől való eltérést, és meghatározott korlátok között differenciált adómérték alkalmazását a gázolajra és az ólmozatlan benzinre, a kereskedelmi forgalomban használt gázolaj kivételével.JogalapA 2003/96/EK tanácsi irányelv 19. cikke.Szubszidiaritás elveAz EK-szerződés 93. cikkében szereplő közvetett adózás területe önmagában nem tartozik a Közösségnek az EK-Szerződés 5. cikke értelmében vett kizárólagos hatáskörébe.A tagállamok egyidejű hatáskörének gyakorlását ezen a területen azonban szigorúan keretbe foglalják és korlátozzák az elfogadott közösségi törvények. A 2003/96/EK irányelv 19. cikke értelmében csak a Tanácsnak van felhatalmazása arra, hogy valamely tagállam számára engedélyezze további mentességek vagy csökkentések bevezetését, amint ezt a szóban forgó rendelkezés előírja. A tagállamok nem tölthetik be a Tanács szerepét.A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének.Arányosság elveA javaslat megfelel az arányosság elvének. Az adócsökkentés nem haladja meg a kérdéses célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket.Az eszköz megválasztásaJavasolt eszköz(ök): tanácsi határozat.A 2003/96/EK irányelv 19. cikke csak ezt a fajta intézkedést teszi lehetővé.6) KÖLTSÉGVETÉSI VONZATAz intézkedés nem von maga után pénzügyi és igazgatási költségeket a Közösség szempontjából. Tehát a javaslat nincs hatással a Közösség költségvetésére.Javaslat:A TANÁC S HATÁROZATAa 2003/96/EK irányelv 19. cikkével összhangban Franciaország számára differenciált üzemanyag-adómértékek alkalmazásának engedélyezésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel a Bizottság javaslatára[7],tekintettel az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló, 2003. október 27-i 2003/96/EK tanácsi irányelvre[8], és különösen annak 19. cikkére,mivel:1.  A 2005/767/EK tanácsi határozat felhatalmazza Franciaországot, hogy három éven keresztül differenciált adómértékeket alkalmazzon a gázolajra és az ólmozatlan benzinre. Akkor ezt a felhatalmazást a korábban a központi kormányzat által gyakorolt bizonyos konkrét hatáskörök decentralizációját magában foglaló közigazgatási reform keretében kérték. A 2005/767/EK határozat 2009. december 31-én hatályát veszti.2.  Franciaország 2009. augusztus 12-én kelt levél útján felhatalmazást kért arra, hogy a lejárat után további hat évig ugyanazon feltételek mellett továbbra is alkalmazhassa a differenciált adómértékeket.3.  A 2005/767/EK tanácsi határozatot azon az alapon fogadták el, hogy a Franciaország által kért intézkedés megfelel az irányelv 19. cikkében foglalt előírásoknak. Azt külön figyelembe vették, hogy az intézkedés ne gátolja a belső piac megfelelő működését. Szintén tekintettel voltak arra, a vonatkozó közösségi irányelvekkel is összhangban van.4.  A nemzeti intézkedés a közigazgatás hatékonyságának – a közszolgáltatások minőségjavítása és költségcsökkentése révén megvalósuló – növelését célzó politika, valamint a szubszidiaritásra irányuló politika részét képezi. A régiók számára további ösztönzést kínál ahhoz, hogy közigazgatásuk minőségét átlátható módon javítsák. Ebből a szempontból a 2005/767/EK tanácsi határozat előírja, hogy a csökkentéseket annak a régiónak a társadalmi-gazdasági feltételeihez kell igazítani, amelyikben az adott csökkentést alkalmazzák. Eddig csak az átlagosnál alacsonyabb GDP-vel rendelkező régiók éltek a csökkentés lehetőségével. Összességében, a nemzeti intézkedés konkrét szakpolitikai megfontolásokon alapul.5.  Az adókulcsok régiók szerinti differenciálásának szigorúan megszabott korlátai, valamint a kereskedelmi célokra felhasznált gázolaj kizárása az intézkedés köréből biztosítják, hogy a belső piacokon nagyon alacsony maradjon a verseny torzulásának kockázata. Ezen felül, az intézkedés alkalmazása eddig azt mutatta, hogy a régiókban erős tendencia mutatkozik a maximális megengedett adókulcs kivetésére, ami tovább csökkenti a versenytorzulás lehetőségét.6.  A belső piac megfelelő működését akadályozó tényezőkről sem érkezett jelentés, különösképpen a kérdéses termékek jövedéki termékként történő forgalmazása vonatkozásában.7.  A nemzeti intézkedést akkor adóemelés előzte meg, amely megegyezett a régiónkénti csökkentés kulcsával. Ezzel a háttérrel, valamint a felhatalmazás feltételeinek és az eddig gyűjtött tapasztalatok fényében, jelenleg nem tűnik úgy, hogy az intézkedés szemben állna a Közösség energia- és éghajlati politikájával.8.  A 2003/96/EK irányelv 19. cikkének (2) bekezdéséből következően e cikk szerint a felhatalmazások szigorúan korlátozott időre adhatók. Az energia közösségi adóztatásának keretében történő esetleges jövőbeli változások miatt ezt a felhatalmazást három éves időtartamra kell korlátozni.ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikk(1) Franciaország számára engedélyezik, hogy csökkentett adókulcsokat alkalmazzon a motorhajtóanyagként felhasznált ólmozatlan benzinre és gázolajra. A 2003/96/EK irányelv 7. cikke (2) bekezdése értelmében a kereskedelmi célokra felhasznált gázolaj nem részesülhet ebből az adócsökkentési kedvezményből.(2) Az egyes közigazgatási régiók differenciált csökkentést alkalmazhatnak, feltéve, hogy a következő feltételek teljesülnek:-  a) a csökkentés mértéke nem haladja meg az ólmozatlan benzin esetében a 35,4 EUR/1000 literes, a gázolaj esetében pedig a 23,0 EUR/1000 literes értéket;-  b) a csökkentés mértéke nem haladja meg a nem kereskedelmi felhasználású gázolaj és a kereskedelmi felhasználású gázolajat terhelő adó szintje közötti különbséget;-  c) a csökkentés az adott régiók objektív szociális és gazdasági viszonyainak megfelelő mértékű;-  d) a regionális csökkentés alkalmazása nem juttatja versenyelőnyhöz valamely régiót a Közösségen belüli kereskedelemben.(3) A csökkentett adómértéknek meg kell felelnie a 2003/96/EK irányelv által előírt követelményeknek, nevezetesen a 7. cikkben előírt minimális adómértékeknek.2. cikkEz a határozat 2010. január 1-jétől alkalmazandó, és 2012. december 31-én hatályát veszti..3. cikkEnnek a határozatnak a Francia Köztársaság a címzettje.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlLaszlo KOVACS a Bizottság tagja [1] A Tanács 2003/96/EK irányelve (2003. október 27.) az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről (HL L 283., 2003.10.31, 51. o. A legutóbb a 2004/74/EK és 2004/75/EK tanácsi irányelvvel (HL L 157., 2004.4.30, 87. o. és 100. o.) módosított irányelv.[2] HL L 290., 2005.11.4., 25. o.[3] Javaslat a Tanács határozata Franciaország differenciált üzemanyag-adómértékek alkalmazására vonatkozó kérelmének engedélyezéséről, a 2003/96/EK irányelv 19. cikke értelmében, COM (2004) 597 végleges.[4] 2007-ben az alábbi régiók nyújtottak be csökkentésre irányuló kérelmet: Alsace, Aquitaine, Auvergne, Bourgogne, Bretagne, Champagne-Ardennes, Corse, Franche-Comté, Languedoc-Rousillon, Limousin, Midi-Pyrénées, Basse-Normandie, Pays de la Loire, Poitou-Charentes, Provence-Alpes-Côte d'Azur, Rhône-Alpes; 2008-ban Corse, Franche-Comté és Poitou-Charentes; 2009-ben pedig Corse és Poitou-Charentes.[5] A Bizottság 800/2008/EK rendelete (2008. augusztus 6.) a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (általános csoportmentességi rendelet), HL L 214., 2008.8.9. 3. o.[6] Az Európai Parlament és a Tanács 2009/406/EK határozata (2009. április 23.) az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről, HL L 140., 2009.6.5., 136. o. Franciaország esetében a cél -14%.[7] HL C , , .o.[8] HL L 283., 2003.10.31., 51. o.