               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.11.26.
            COM(2020) 759 final
            2020/0336(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Közlekedési Közösség regionális irányítóbizottságában a Közlekedési Közösség 2021. évi költségvetésének elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Európai Unió által a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban: a szerződés) keretében felállított regionális irányítóbizottságban a Közlekedési Közösség 2021. évi költségvetésére vonatkozó határozat tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.A Közlekedési Közösséget létrehozó szerződés

               A Közlekedési Közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban: a szerződés) célja az Európai Unió és a délkelet-európai felek között a közúti, vasúti, belvízi és tengeri közlekedés terén egy Közlekedési Közösség létrehozása, valamint a közlekedési hálózat továbbfejlesztése. A szerződés 2019. május 1-jén hatályba lépett.

               Az Európai Unió a szerződés részes fele.
                  1

               2.2.A regionális irányítóbizottság

               A regionális irányítóbizottságot a szerződés 24. cikke hozza létre. Felelős a szerződés gondozásáért és megfelelő végrehajtásának biztosításáért. Az irányítóbizottság ebből a célból ajánlásokat tesz és a szerződésben meghatározott esetekben határozatokat hoz. Ennek megfelelően a regionális irányítóbizottság:

               a)előkészíti a Miniszteri Tanács munkáját,

               b)technikai bizottságok létrehozásáról határoz,

               c)az újonnan elfogadott uniós jogi aktusok vonatkozásában meghozza a szükséges intézkedéseket, különösen a szerződés I. mellékletének felülvizsgálata révén,

               d)a Miniszteri Tanáccsal folytatott konzultációt követően kinevezi az állandó titkárság igazgatóját,

               e)az állandó titkárságra egy vagy több igazgatóhelyettest is kinevezhet,

               f)megállapítja az állandó titkárság szabályait,

               g)határozat útján felülvizsgálhatja a költségvetési hozzájárulások mértékét,

               h)elfogadja a Közlekedési Közösség éves költségvetését,

               i)határozatot fogad el, amelyben meghatározza a költségvetés végrehajtására, a könyvelésre és a könyvvizsgálatra, valamint az ellenőrzésre vonatkozó eljárást,

               j)döntéseket hoz a szerződő felek által előterjesztett vitás kérdésekben,

               k)általános elveket fogad el a szerződéssel vagy a szerződés alapján létrehozott szervek birtokában lévő dokumentumokhoz való hozzáférés tekintetében,

               l)éves jelentéseket fogad el az átfogó hálózat megvalósításáról, és azokat a Miniszteri Tanács elé terjeszti,

               m)egyes uniós jogi aktusok vonatkozásában határidőket állapít meg, és meghatározza az ilyen jogi aktusok délkelet-európai felek általi átültetésének módozatait.

               A regionális irányítóbizottság a szerződő felek egy-egy képviselőjéből és azok helyetteseiből áll. A megfigyelőként való részvétel lehetősége valamennyi uniós tagállam előtt nyitva áll.

               A regionális irányítóbizottság egyhangúlag hozza meg döntéseit.

               2.3.A regionális irányítóbizottság tervezett jogi aktusa

               A regionális irányítóbizottság 2021. évi első ülésén/találkozóján határozatot tervez elfogadni a Közlekedési Közösség 2021. évi költségvetéséről (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus).

               A tervezett jogi aktus célja a Közlekedési Közösség 2021. évi költségvetésének meghatározása.

               A szerződés 25. cikke (1) bekezdésének megfelelően kötelező lesz a felekre nézve a tervezett jogi aktus, amely a következőképpen rendelkezik: „A regionális irányítóbizottság határozatai a szerződő felekre nézve kötelező erejűek.  Ha a regionális irányítóbizottság valamely határozata intézkedést kíván meg a szerződő felektől, az érintett felek megtesznek minden szükséges lépést, és erről tájékoztatják a regionális irányítóbizottságot.”

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               A Közlekedési Közösség költségvetéséhez történő hozzájárulásra vonatkozó rendelkezéseket a szerződés V. melléklete tartalmazza. Az Unió hozzájárulása a költségvetés 80 %-át teszi ki, míg a fennmaradó 20 %-ot a nyugat-balkáni felek biztosítják.

               A 2020. évi költségvetés összesen 3 millió eurót tesz ki, amelyből 2,4 millió euró (80 %) az EU-tól, 0,6 millió euró pedig a nyugat-balkáni felektől származik.

               A 2021. évre javasolt a költségvetés növelése 3,525 millió euróra, amelyből 0,225 millió euró a 2020. évi költségvetésből átvitt összeg, az új jóváírások 80 %-a az uniótól (2640 millió euró)
                  2
               , a hátralévő 20 %-a (0,66 millió euró) pedig a délkelet-európai felektől származik.

               Ez az összeg fedezi az állandó titkárság működési költségeit és a Közlekedési Közösség különböző szervei üléseinek megszervezését. A javasolt emelést a jövőbeni létszámbővítés, a technikai bizottsági ülések tervezett nagyobb gyakorisága, a hiányzó informatikai berendezések és szoftverek beszerzése, valamint az igazgató és az állandó titkárság tisztviselőinek tervezett gyakoribb utazása indokolja. A tervek szerint 2021 lesz az állandó titkárság rendes működésének első éve, amikor az összes vezető és nem vezető beosztású alkalmazott alkalmazásban áll, valamint a fő igazgatási keret hatályba lép. A Közlekedési Közösség és Szerbia mint fogadó ország között létrejött székhely-megállapodás I. melléklete értelmében Szerbia térítésmentesen biztosítja az állandó titkárság számára az irodahelyiségeket, a felszerelés egy részét és a kapcsolódó szolgáltatásokat (bútorzat, biztonság, áram, víz és takarítás).

               A szerződés végrehajtásához és az állandó titkárság működéséhez szükséges e határozatnak a regionális irányítóbizottság általi elfogadása.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által elfogadott szabályozás tartalmát”
                  3
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A jelen esetre történő alkalmazás

               A regionális irányítóbizottságot megállapodás, nevezetesen a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződés hozta létre.

               A regionális irányítóbizottság által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. A Közlekedési Közösséget létrehozó szerződés 35. cikkének megfelelően a regionális irányítóbizottság felhatalmazást kap arra, hogy elfogadja a Közlekedési Közösség költségvetését és ez a határozat kötelező érvényű a szerződés feleire nézve. Természeténél fogva, valamint a regionális irányítóbizottság működését szabályozó nemzetközi jogból adódóan ez a jogi aktus olyan elemeket is tartalmaz, amelyek érintik a szerződés részei feleinek – így az Uniónak is – a jogi helyzetét. Ebből következően úgy kell tekinteni, hogy a szóban forgó jogi aktus joghatással bír. A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a szerződés intézményi keretét. Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus nélkülözhetetlen a szerződés megfelelő működéséhez. Maga a szerződés a közúti, vasúti és belvízi szállítás területét érinti, illetve e területekkel összefüggő célokat kíván megvalósítani; e területeket az EUMSZ 91. cikke, a tengeri szállítást pedig az EUMSZ 100. cikkének (2) bekezdése szabályozza. Horizontális jellege miatt a tervezett jogi aktus valamennyi említett elemet tartalmazza. Ezek az elemek elválaszthatatlanok egymástól és egymáshoz viszonyítva nem járulékos jellegűek.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja a következő rendelkezésekből áll: az EUMSZ 91. cikke és 100. cikkének (2) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 91. cikke és 100. cikkének (2) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               A regionális irányítóbizottság határozatait a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződés 25. cikkének (2) bekezdésével összhangban ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2020/0336 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Közlekedési Közösség regionális irányítóbizottságában a Közlekedési Közösség 2021. évi költségvetésének elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére és 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Közlekedési Közösséget létrehozó szerződést (a továbbiakban: a szerződés) az Unió az (EU) 2017/1937 tanácsi határozatnak
                  4
                megfelelően aláírta. A szerződés az Európai Unió nevében 2019. március 4-én az (EU) 2019/392 tanácsi határozattal
                  5
                került jóváhagyásra. A szerződés 2019. május 1-jén hatályba lépett.

               (2)A szerződés 35. cikke értelmében a Közlekedési Közösség regionális irányítóbizottságának (a továbbiakban: az irányítóbizottság) minden évben el kell fogadnia a Közlekedési Közösség költségvetését. Ugyanezen rendelkezés értelmében az irányítóbizottság felhatalmazást kap olyan határozatok elfogadására, amelyek meghatározzák a költségvetés végrehajtását.

               (3)Az irányítóbizottság a 2020. decemberi ülésén határozatot tervez elfogadni a Közlekedési Közösség 2021. évi költségvetéséről; vagy abban az esetben, ha nem kerülne sor az ülésen a napirendi pont tárgyalására, az elfogadást a következő ülésre ütemezik.

               (4)A Közlekedési Közösség javasolt 2021. évi költségvetése szükséges a Közlekedési Közösség szerveinek megfelelő működéséhez. Fedezi a humán erőforrások, az utazás, az informatikai berendezések és szoftverek költségeit, illetve az olyan működési kiadásokat, mint a tanulmányok, a technikai segítségnyújtás, valamint a konferenciák és találkozók szervezése.

               (5)Helyénvaló meghatározni az Unió által az irányítóbizottságban képviselendő álláspontot, mivel egy ilyen határozat szükséges a Közlekedési Közösség állandó titkárságának működéséhez, és joghatással bír az Unióra nézve,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió által a Közlekedési Közösség regionális irányítóbizottságában a Közlekedési Közösség 2021. évi költségvetése tekintetében képviselendő álláspont a regionális irányítóbizottság határozatának az e határozathoz csatolt tervezetén alapul.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     A Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács (EU) 2017/1937 határozata (2017. július 11.) a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződésnek az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 278., 2017.10.27., 1. o.).

                     (2)

                        A Bizottság C(2020) 4356 végrehajtási határozata (2020. június 25.)

                     (3)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (4)

                        A Tanács (EU) 2017/1937 határozata (2017. július 11.) a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződésnek az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 278., 2017.10.27., 1. o.).

                     (5)

                        A Tanács (EU) 2019/392 határozata (2019. március 4.) a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződésnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.11.26.
            COM(2020) 759 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            Javaslat a Tanács határozata
            a Közlekedési Közösség regionális irányítóbizottságában a Közlekedési Közösség 2021. évi költségvetésének elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról

               I. MELLÉKLET

               TERVEZET

               A KÖZLEKEDÉSI KÖZÖSSÉG REGIONÁLIS IRÁNYÍTÓBIZOTTSÁGÁNAK
               2020/… HATÁROZATA

               (...)

               a Közlekedési Közösség 2021. évi költségvetésének elfogadásáról

               A KÖZLEKEDÉSI KÖZÖSSÉG REGIONÁLIS IRÁNYÍTÓBIZOTTSÁGA,

               tekintettel a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 24. cikke (1) bekezdésére és 35. cikkére,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

               1. cikk

               A Közlekedési Közösség 2021. évi, e határozathoz csatolt költségvetése elfogadásra kerül.

               2. cikk

               (1)A Közlekedési Közösségre alkalmazandó pénzügyi szabályok és ellenőrzési eljárások 10. cikkének (1) bekezdésével összhangban a 2021. évi költségvetés egy adott költségvetési sorának előirányzatai felhasználhatók a korábbi költségvetési sor előirányzatainak 10 %-án belül egy más költségvetési sorhoz rendelt költségvetési célokra. Ez nem vonatkozik a költségvetés humán erőforrásokra szánt költségvetési sorára.

               (2)A 2020 végén aláírt kötelezettségeknek megfelelően átvitt előirányzatok a mellékelt költségvetésben meghatározottak szerint nem használhatók fel az első bekezdésben említett célokra. Ezeket nem kell figyelembe venni az ott említett 10 %-os felső határnak megfelelő maximális összeg meghatározásakor.

               3. cikk

               (3)Azokat az előirányzatokat, amelyeket a 2019. és 2020. pénzügyi év végéig nem kötöttek le, a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződés V. mellékletében megállapított százalékokkal és a ténylegesen befizetett hozzájárulásokkal összhangban meg kell szüntetni és vissza kell fizetni a feleknek.

               Kelt …-ban/-ben, 2020. ...-án/-én.

               A regionális irányítóbizottság részéről

                  az elnök

               A KÖZLEKEDÉSI KÖZÖSSÉG 2021. ÉVI KÖLTSÉGVETÉSE

                        Költségvetési sor

                        Összeg

                        (EUR)

                        1.Állandó Titkárság

                        1.1. Humán erőforrás

                         1 465 706

                        1.2. Utazási költségek

                         237 600

                        1.3. Irodai költségek, berendezések és szoftverek

                        403 080

                        -Ebből új jóváírások

                        308 080

                        -Ebből az átvitt költségvetési előirányzatok, amelyek a 2020 végén aláírt, 2021-ben esedékes kötelezettségvállalásoknak felelnek meg

                        95 000
                           1

                        1.4. Egyéb költségek és szolgáltatások, beleértve:

                        - Kiszervezett és egyéb szolgáltatások (ellenőrzés, láthatóság, személyzet képzése, banki költségek)

                        - Ülések és konferenciák költségei

                        - Információtechnológiai és kommunikációs költségek

                        - Munkaerő-felvételi költségek

                         262 890

                        1.5. TANULMÁNYOK, technikai segítségnyújtás az uniós vívmányok és cselekvési tervek megvalósításának támogatásához.

                                      690 000

                        -Ebből új jóváírások

                        560 000

                        -Ebből az átvitt költségvetési előirányzatok, amelyek a 2020 végén aláírt, 2021-ben esedékes kötelezettségvállalásoknak felelnek meg

                        130 000
                           2

                        2.Miniszteri Tanács

                        2.1. Ülések és konferenciák költségei

                                 60 000

                        3.Regionális irányítóbizottság

                        3.1. Ülések és konferenciák költségei

                                              25 450

                        4.Technikai Bizottságok

                        4.1. Ülések és konferenciák költségei

                                 114 100

                        5.Szociális fórum

                        5.1. Ülések és konferenciák költségei

                        16 300

                        Tartalék (az új jóváírások mintegy 8 %-a)

                        249 874

                        Összes új jóváírás

                        3 300 000

                        2020-ból átvitt összegek összesen

                        225 000
                           3

                        Végösszeg

                        3 525 000
                           4

                        Uniós hozzájárulás (az új jóváírások 80 %-a)

                        2 640 000

                        A délkelet-európai felek hozzájárulása (az új jóváírások 20 %-a: a szerződés V. melléklete tartalmazza az országok szerinti megoszlást.)

                        660 000

                     (1)

                        Indikatív összeg: a videokonferenciára és a számviteli/HR szoftverre vonatkozó közbeszerzési eljárások folyamatban vannak, a szerződések aláírására várhatóan 2020 decemberében kerül sor.

                     (2)

                        Indikatív összeg: a Közlekedési Megfigyelő Állomásnak nyújtott technikai segítségnyújtásra vonatkozó közbeszerzési eljárások folyamatban vannak, a szerződés aláírására várhatóan 2020 decemberében kerül sor.

                     (3)

                        Indikatív összeg, a végleges összeget 2020 decemberében kell megerősíteni a megfelelő közbeszerzési eljárások lezárását és a szerződések aláírását követően

                     (4)

                        Indikatív összeg, a végleges összeget meg kell erősíteni, amikor a 2020-ról átvitt teljes összeg ismertté válik


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.11.27.
            COM(2020) 765 final
            2020/0339(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Izrael Állam kormánya közötti euromediterrán légiközlekedési megállapodással létrehozott vegyes bizottságban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Izrael Állam kormánya közötti euromediterrán légiközlekedési megállapodással (a továbbiakban: megállapodás)
                  1
                létrehozott vegyes bizottságban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Izrael Állam kormánya közötti euromediterrán légiközlekedési megállapodás

               A megállapodás célja egy olyan közös légtér létrehozása, amelynek alapja az egymás légiközlekedési piacához való kölcsönös hozzáférés biztosítása a felek számára egyenlő versenyfeltételek és – többek között a biztonságra, a védelemre, a légiforgalmi szolgáltatásra, a társadalmi kérdésekre és a környezetvédelemre vonatkozó – azonos szabályok betartása mellett. A közös légtérre vonatkozó szabályoknak az Európai Unióban hatályos vonatkozó jogszabályokon kell alapulniuk, amint azt a megállapodás IV. melléklete is előírja, különös tekintettel a biztonságra, a védelemre és a légiforgalmi szolgáltatásra.

               A megállapodást 2013. június 10-én aláírták, és az 2020. augusztus 2-án hatályba lépett.

               2.2.A vegyes bizottság

               A vegyes bizottságot a megállapodás 22. cikke hozza létre. A vegyes bizottság felel a megállapodás alkalmazásáért és biztosítja annak megfelelő végrehajtását.

               E célból a vegyes bizottság számos területen fejleszti az együttműködést, ajánlásokat tesz, és a megállapodásban kifejezetten előírt esetekben határozatokat hoz. Fő feladata, hogy fejlessze az együttműködést a következők révén: a) a megállapodás II. címe szerinti szabályozási együttműködéssel kapcsolatos konkrét feladatokat hajt végre; b) ösztönzi a biztonság, a védelem, a környezetvédelem, a légiközlekedési infrastruktúra (a résidőket is beleértve), a versenykörnyezet és a fogyasztóvédelem területén a szakértői szintű, új jogszabályi vagy szabályozási kezdeményezésekről és fejleményekről szóló eszmecseréket; c) rendszeresen megvizsgálja a megállapodás alkalmazása során fellépő társadalmi hatásokat, különösen a foglalkoztatás területén, és megfelelő válaszokat dolgoz ki a jogosnak talált aggályokra; d) konszenzusos alapon megállapodik a megállapodás érvényesüléséhez közvetlenül kapcsolódó javaslatokról, stratégiákról vagy eljárási jellegű dokumentumokról; e) mérlegeli a megállapodás továbbfejlesztésének lehetséges területeit, ideértve a megállapodás módosítására irányuló ajánlások megtételét is; valamint f) gondoskodik a IV. melléklet A.1. szakaszának (a működési tilalom alá tartozó légi fuvarozók közösségi listájának) alkalmazásáról.

               Ezen túlmenően a megállapodás 5. cikkével (Befektetés) összhangban a vegyes bizottság megvizsgálja a többségi részesedéssel eszközölt kétoldalú befektetéseket érintő kérdéseket, illetve a felek légi fuvarozóinak tényleges ellenőrzésében történő változásokat.

               A megállapodás 22. cikkének (3) bekezdése értelmében a vegyes bizottság határozattal fogadja el eljárási szabályzatát.

               2.3.A Vegyes Bizottság tervezett jogi aktusa

               A vegyes bizottságnak az első ülésén határozatot kell elfogadnia saját eljárási szabályzatának elfogadásáról (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus).

               A tervezett jogi aktus célja – a megállapodás 22. cikkének (3) bekezdésével összhangban – a vegyes bizottság szervezetét és működését alátámasztó eljárási szabályzat elfogadása a megállapodás megfelelő végrehajtásának lehetővé tétele érdekében.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az Unió által képviselendő álláspontnak a megállapodással létrehozott vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadására kell irányulnia. Az álláspontnak a vegyes bizottság határozattervezetén kell alapulnia.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”.

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A vegyes bizottságot megállapodás, nevezetesen az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Izrael Állam kormánya közötti euromediterrán légiközlekedési megállapodás hozta létre.

               A vegyes bizottság által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus, mivel a nemzetközi jog értelmében kötelező lesz a felekre nézve.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a légi közlekedéssel kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 100. cikkének (2) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 100. cikkének (2) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Mivel a vegyes bizottság jogi aktusa meghatározza az eljárási szabályzatát, elfogadását követően helyénvaló kihirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2020/0339 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Izrael Állam kormánya közötti euromediterrán légiközlekedési megállapodással létrehozott vegyes bizottságban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Izrael Állam kormánya közötti euromediterrán légiközlekedési megállapodást (a továbbiakban: megállapodás) az Unió az (EU) 2020/952 tanácsi határozat
                  2
                révén megkötötte, és a megállapodás 2020. augusztus 2-án hatályba lépett.

               (2)A megállapodás 22. cikke vegyes bizottságot hozott létre a megállapodás alkalmazásának és megfelelő végrehajtásának biztosítása céljából.

               (3)A megállapodás 22. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a vegyes bizottságnak el kell fogadnia eljárási szabályzatát.

               (4)A megállapodás megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében el kell fogadni a vegyes bizottság eljárási szabályzatát.

               (5)Helyénvaló meghatározni az Unió által a vegyes bizottságban képviselendő álláspontot, mivel a vegyes bizottság saját eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló határozata kötelező érvényű lesz az Unióra nézve. Az Unió vegyes bizottságon belüli álláspontjának a mellékelt vegyes bizottsági határozattervezeten kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Izrael Állam kormánya közötti euromediterrán légiközlekedési megállapodás 22. cikkével létrehozott vegyes bizottság első ülésén az Unió által a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont a vegyes bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetén alapul.

               A vegyes bizottság határozattervezetének kisebb módosításairól a vegyes bizottságban részt vevő uniós képviselők újabb tanácsi határozat nélkül is megállapodhatnak.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács (EU) 2020/952 határozata (2020. június 26.) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Izrael Állam kormánya közötti euromediterrán légiközlekedési megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről (HL L 212., 2020.7.3., 10. o.).

                     (2)

                        A Tanács (EU) 2020/952 határozata (2020. június 26.) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Izrael Állam kormánya közötti euromediterrán légiközlekedési megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről (HL L 212., 2020.7.3., 10. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.11.27.
            COM(2020) 765 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Izrael Állam kormánya közötti euromediterrán légiközlekedési megállapodással létrehozott vegyes bizottságban képviselendő álláspontról

               AZ EGYRÉSZRŐL AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS TAGÁLLAMAI, MÁSRÉSZRŐL IZRAEL ÁLLAM KORMÁNYA KÖZÖTTI EUROMEDITERRÁN LÉGIKÖZLEKEDÉSI MEGÁLLAPODÁSSAL LÉTREHOZOTT EU–IZRAEL VEGYES BIZOTTSÁG 1/[ÉV] HATÁROZATA

               (XXX)

               eljárási szabályzatának elfogadásáról

               AZ EU–IZRAEL VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Izrael Állam kormánya közötti euromediterrán légiközlekedési megállapodással (a továbbiakban: megállapodás) és különösen annak 22. cikke (3) bekezdésére,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

               Egyetlen cikk

               A vegyes bizottság elfogadja az e határozathoz mellékelt eljárási szabályzatát.

               Kelt …,

               a vegyes bizottság részéről

               az Európai Unió küldöttségének vezetője

               [név]

               Izrael Állam kormánya küldöttségének vezetője

               [név]

               Melléklet

               ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT

               1. cikk

               Küldöttségvezetők

               1.
                     A megállapodás 22. cikke (1) bekezdésének megfelelően a vegyes bizottság a szerződő felek képviselőiből áll.

               2.
                     A vegyes bizottság elnöksége a szerződő felek küldöttségvezetőiből áll.

               2. cikk

               Ülések

               1.
                     A megállapodás 22. cikkének (4) bekezdése értelmében a vegyes bizottság szükség szerint, de évente legalább egy alkalommal ülésezik. Bármelyik szerződő fél kérheti ülés összehívását.

               2.
                     A vegyes bizottság személyesen vagy egyéb módon (konferenciahívások vagy videokonferenciák útján) tarthat üléseket.

               3.
                     A szerződő felek eltérő megállapodása hiányában az ülésekre lehetőség szerint felváltva kerül sor az Európai Unió valamely tagállamában, illetve Izraelben.

               4.
                     Amint a szerződő felek megállapodtak az ülések időpontjáról és helyéről, az Európai Unió és tagállamai részéről az Európai Bizottság, Izrael részéről pedig Izrael Polgári Légiközlekedési Hatósága összehívja az üléseket.

               5.
                     A szerződő felek eltérő megállapodása hiányában a vegyes bizottság ülései nem nyilvánosak. Szükség esetén az ülés végén közös megegyezéssel sajtóközleményt lehet készíteni.

               3. cikk

               Küldöttségek

               1.
                     A küldöttségvezetők minden ülés előtt tájékoztatják egymást az ülésen részt vevő küldöttségeik tervezett összetételéről.

               2.
                     A légiközlekedési ágazat érdekelt feleinek képviselői meghívást kaphatnak az ülésekre megfigyelőként, amennyiben a vegyes bizottság erről megállapodik.

               3.
                     A vegyes bizottság más érdekelt feleket vagy szakértőket is meghívhat az üléseire, hogy azok bizonyos témákkal kapcsolatban tájékoztatást nyújtsanak.

               4. cikk

               Titkárság

               Az Európai Bizottságnak és Izrael Polgári Légiközlekedési Hatóságának egy-egy tisztviselője együttesen látják el a vegyes bizottság titkári feladatait.

               5. cikk

               Az ülések napirendje

               1.
                     A küldöttségvezetők kölcsönös megegyezéssel határozzák meg az egyes ülések ideiglenes napirendjét. A tervezett napirendet a titkárok legkésőbb az ülés előtt tizenöt nappal eljuttatják a küldöttségek tagjainak.

               2.
                     A vegyes bizottság minden ülés elején elfogadja a napirendet.  Ha a vegyes bizottság erről megállapodik, a napirend az ideiglenes napirenden nem szereplő pontokat is tartalmazhat.

               3.
                     A küldöttségvezetők egy adott ügy sajátosságaira vagy sürgősségére való tekintettel lerövidíthetik az (1) bekezdésben meghatározott határidőt.

               6. cikk

               Jegyzőkönyv

               1.
                     A vegyes bizottság üléseiről minden ülés után jegyzőkönyvtervezetet kell készíteni. A jegyzőkönyvtervezetben fel kell tüntetni a megvitatott napirendi pontokat, a megtett ajánlásokat és az elfogadott határozatokat.

               2.
                     Jóváhagyását követően a jegyzőkönyvet a küldöttségvezetők két példányban aláírják, és mindkét szerződő fél iktatja annak egy-egy eredeti példányát. A küldöttségvezetők dönthetnek úgy, hogy az elektronikus másolatok aláírása és cseréje megfelel ennek a követelménynek.

               3.
                     A vegyes bizottság üléseinek jegyzőkönyve nyilvános, kivéve, ha valamelyik szerződő fél másként kéri.

               7. cikk

               Írásbeli eljárás

               Amennyiben szükséges és kellőképpen indokolt, a vegyes bizottság a határozatait és ajánlásait írásbeli eljárás keretében is elfogadhatja. E célból a küldöttségvezetők megosztják egymással azokat az intézkedéstervezeteket, amelyekről a vegyes bizottság véleményét kérik, és amelyek ezt követően levélváltás útján megerősíthetők. A kérdés megvitatása céljából azonban bármely szerződő fél kérheti a vegyes bizottság összehívását.

               8. cikk

               Tanácskozás

               1.
                     A vegyes bizottság konszenzussal fogalmazza meg ajánlásait és hozza meg határozatait.

               2.
                     A vegyes bizottság határozatait és ajánlásait a „Határozat” vagy „Ajánlás” címmel kell ellátni, amelyet a sorszámnak, az elfogadás dátumának, valamint a tárgy megjelölésének kell követnie.

               3.
                     A vegyes bizottság határozatait és ajánlásait a küldöttségvezetők írják alá, és csatolják a jegyzőkönyvhöz.

               4.
                     A vegyes bizottság által elfogadott határozatokat a szerződő felek saját belső eljárásaiknak megfelelően hajtják végre.

               5.
                     A vegyes bizottság által elfogadott határozatokat a szerződő felek saját hivatalos kiadványaikban közzétehetik. Mindkét szerződő fél dönthet a vegyes bizottság által elfogadott egyéb aktusok közzétételéről. A határozatok és ajánlások egy-egy eredeti példányát mindkét szerződő félnek iktatnia kell.

               9. cikk

               Munkacsoportok

               1.
                     A vegyes bizottság munkacsoportokat hozhat létre, hogy segítsék a vegyes bizottságot teendői ellátásában. A munkacsoport feladatmeghatározását a munkacsoportot létrehozó határozat melléklete tartalmazza.

               2.
                     A munkacsoportok a szerződő felek képviselőiből állnak.

               3.
                     A munkacsoportok a vegyes bizottság felügyelete alatt működnek, amelynek minden ülésük után beszámolnak. Nem hoznak határozatot, de ajánlásokat tehetnek a vegyes bizottság számára.

               4.
                     A vegyes bizottság bármikor dönthet egy már létező munkacsoport felszámolásáról, megszabhatja vagy módosíthatja a feladatkörüket, vagy új munkacsoportokat állíthat fel, hogy segítsék a vegyes bizottságot teendői ellátásában.

               10. cikk

               Költségek

               1.
                     A szerződő felek maguk viselik a vegyes bizottság és a munkacsoportok ülésein való részvételükkel kapcsolatos költségeket – mind a személyzeti, utazási és tartózkodási költségeket, mind pedig a postai és távközlési költségeket.

               2.
                     Az ülések megszervezésével kapcsolatos egyéb tárgyi kiadásokat az ülést rendező szerződő fél viseli.

               11. cikk

               Az eljárási szabályzat módosítása

               A vegyes bizottság a megállapodás 22. cikkével összhangban hozott határozattal bármikor módosíthatja ezen eljárási szabályzatot.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.11.27.
            COM(2020) 780 final
            2020/0344(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a megállapodás második része III. címe rendelkezéseinek Izland, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség állampolgáraira történő alkalmazásának kezdetére vonatkozó időponttal kapcsolatban képviselendő álláspontról
            (EGT-vonatkozású szöveg)

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               A Bizottság javasolja, hogy a Tanács határozza meg az Unió által a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodással (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás) létrehozott vegyes bizottságban az azzal az időponttal kapcsolatban képviselendő álláspontot, amelytől kezdődően a megállapodás második része III. címének rendelkezéseit Izland, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség állampolgáraira alkalmazni kell.

               2.A javaslat háttere

               2.1.A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás

               A kilépésről rendelkező megállapodás meghatározza a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának (a továbbiakban: az Egyesült Királyság) az Európai Unióból (a továbbiakban: az Unió) és az Európai Atomenergia-közösségből való rendezett kilépésére vonatkozó szabályokat. A megállapodás 2020. február 1-jén hatályba lépett.

               2.2.„Trianguláció”

               A kilépésről rendelkező megállapodás 33. cikkének (1) bekezdésében az Unió és az Egyesült Királyság kötelezettséget vállalt arra, hogy a szociális biztonsági jogok kölcsönös védelmét alkalmazza (a kilépésről rendelkező megállapodás második részének III. címe szerint) az Európai Gazdasági Térségben (a továbbiakban: az EGT) és ezzel egyidejűleg az Európai Szabadkereskedelmi Társulásban tagsággal rendelkező országok (a továbbiakban: az EGT-tag EFTA-államok) állampolgáraira, valamint a svájci állampolgárokra, azzal a feltétellel, hogy egyrészről az Unió az EGT-tag EFTA-államokkal, valamint az Unió a Svájci Államszövetséggel az egyesült királysági állampolgárokra alkalmazandó, másrészről az Egyesült Királyság az EGT-tag EFTA-államokkal, valamint az Egyesült Királyság a Svájci Államszövetséggel az uniós polgárokra alkalmazandó megfelelő megállapodásokat köt.

               Erre a három felet – nevezetesen az Uniót, az EGT-tag EFTA-államokat/a Svájci Államszövetséget és az Egyesült Királyságot – magában foglaló rendszerre „triangulációként” hivatkozunk. E trianguláció célja, hogy biztosítsa az ezen államok azon állampolgárai, továbbá azon hontalan személyek és menekültek, valamint családtagjaik és túlélő hozzátartozóik kölcsönös szociális biztonsági jogainak védelmét, akik – a kilépésről rendelkező megállapodás 126. cikkében meghatározott átmeneti időszak lejártáig – a három felet érintő, határokon átnyúló helyzetben vannak vagy voltak.

               Az Egyesült Királyság már kötött ilyen megállapodásokat az EGT-tag EFTA-államokkal
                  1
               , illetve a Svájci Államszövetséggel
                  2
               . Az Unió ilyen megállapodásokat szándékozik kötni az EGT-tag EFTA-államokkal és a Svájci Államszövetséggel az EGT-megállapodás VI. mellékletének (Szociális biztonság) módosításáról szóló EGT vegyes bizottsági határozat, illetve az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség közötti, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságnak a megállapodás szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló II. mellékletének módosításáról szóló határozat révén.

               A kilépésről rendelkező megállapodás 33. cikkének (2) bekezdése értelmében az Unió és az Egyesült Királyság értesíti a vegyes bizottságot az EGT-tag EFTA-államokkal és a Svájci Államszövetséggel kötött megállapodásaik hatálybalépésének időpontjáról.

               A vegyes bizottság csak ezt követően fogad el olyan határozatot, amelyben megállapítja azt az időpontot, amelytől kezdődően a szociális biztonsági rendszerek koordinálására vonatkozó rendelkezéseket az EGT-tag EFTA-államok állampolgáraira és a svájci állampolgárokra alkalmazni kell. A 33. cikk végrehajtása csak ettől az időponttól teljesül azáltal, hogy háromoldalú helyzetben biztosítva lesz az uniós polgárok, az egyesült királysági állampolgárok, az EGT-tag EFTA-államok állampolgárai és a svájci állampolgárok szociális biztonsági jogosultságainak védelme.

               2.3.A vegyes bizottság tervezett határozata

               A kilépésről rendelkező megállapodás 33. cikkének (1) bekezdése értelmében a megállapodás második részének a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló III. címe uniós polgárokra alkalmazandó rendelkezései alkalmazandók Izland, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség állampolgáraira, feltéve, hogy ezek az államok egyrészről az Egyesült Királysággal az uniós polgárokra alkalmazandó, másrészről az Unióval az egyesült királysági állampolgárokra alkalmazandó megfelelő megállapodásokat kötöttek és alkalmaznak.

               A kilépésről rendelkező megállapodás 33. cikkének (2) bekezdése értelmében a vegyes bizottság az Egyesült Királyság és az Unió által küldött, az említett megállapodások hatálybalépésének időpontjáról szóló értesítés kézhezvétele után megállapítja azt az időpontot, amelytől kezdődően a megállapodás második része III. címének rendelkezéseit – az esettől függően – Izland, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség állampolgáraira alkalmazni kell.

               A tervezett vegyes bizottsági határozat, amelyre vonatkozóan meg kell határozni az Unió által képviselendő álláspontot, ezen időpont megállapítására irányul.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Tekintettel a 2.2. pontban említett megfelelő megállapodások hatálybalépésének időpontjára, valamint annak érdekében, hogy ne keletkezzen joghézag az érintett állampolgárok védelmében a kilépésről rendelkező megállapodás 126. cikkében meghatározott átmeneti időszak lejártát követően, 2021. január 1-jét kell megállapítani azon időpontként, amelytől kezdődően a megállapodás második része III. címének rendelkezéseit Izland, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség állampolgáraira alkalmazni kell.

               Az Unió által képviselendő álláspontnak ezért támogatnia kell a kilépésről rendelkező megállapodás 33. cikkének (2) bekezdése szerinti, az említett időpontot megállapító vegyes bizottsági határozat elfogadását, összhangban a jelen javaslathoz csatolt határozattervezettel.

               4.Jogalap

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése tanácsi határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A vegyes bizottság által elfogadandó határozat joghatással bíró jogi aktus.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a kilépésről rendelkező megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma az Unió által azzal az időponttal kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározására irányul, amelytől kezdődően a megállapodás második része III. címének rendelkezéseit Izland, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség állampolgáraira alkalmazni kell. A megállapodás megkötése az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (2) bekezdésén alapult.

               A javasolt határozat jogalapja ezért az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (2) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Mivel a vegyes bizottság határozatának célja, hogy megállapítsa azt az időpontot, amelytől kezdődően a kilépésről rendelkező megállapodás második része III. címének rendelkezéseit Izland, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség állampolgáraira alkalmazni kell, a vegyes bizottság határozatát elfogadását követően helyénvaló kihirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2020/0344 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a megállapodás második része III. címe rendelkezéseinek Izland, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség állampolgáraira történő alkalmazásának kezdetére vonatkozó időponttal kapcsolatban képviselendő álláspontról

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 50. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (9) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodást (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás) az Unió az (EU) 2020/135 tanácsi határozat
                  3
                révén megkötötte, és a megállapodás 2020. február 1-jén hatályba lépett.

               (2)A kilépésről rendelkező megállapodás 33. cikkének (1) bekezdése értelmében a megállapodás második részének a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló III. címe uniós polgárokra alkalmazandó rendelkezései alkalmazandók Izland, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség állampolgáraira, feltéve, hogy ezek az államok egyrészről az Egyesült Királysággal az uniós polgárokra alkalmazandó, másrészről az Unióval az egyesült királysági állampolgárokra alkalmazandó megfelelő megállapodásokat kötöttek és alkalmaznak.

               (3)A kilépésről rendelkező megállapodás 33. cikkének (2) bekezdése értelmében a megállapodás 164. cikkének (1) bekezdésével létrehozott vegyes bizottság (a továbbiakban: a vegyes bizottság) az Egyesült Királyság és az Unió által küldött, az említett megállapodások hatálybalépésének időpontjáról szóló értesítés kézhezvétele után megállapítja azt az időpontot, amelytől kezdődően a megállapodás második része III. címének rendelkezéseit – az esettől függően – Izland, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség állampolgáraira alkalmazni kell.

               (4)Az Unió megfelelő megállapodásokat kötött Izlanddal, a Liechtensteini Hercegséggel és a Norvég Királysággal
                  4
               , valamint a Svájci Államszövetséggel
                  5
               , amelyek alkalmazandók az egyesült királysági állampolgárokra. Az Egyesült Királyság megfelelő megállapodásokat kötött Izlanddal, a Liechtensteini Hercegséggel és a Norvég Királysággal
                  6
               , valamint a Svájci Államszövetséggel
                  7
               , amelyek alkalmazandók az uniós polgárokra.

               (5)Tekintettel az említett megállapodások tervezett hatálybalépésének időpontjára, valamint annak érdekében, hogy ne keletkezzen joghézag az érintett állampolgárok védelmében a kilépésről rendelkező megállapodás 126. cikkében meghatározott átmeneti időszak lejártát követően, 2021. január 1-jét kell megállapítani azon időpontként, amelytől kezdődően a megállapodás második része III. címének rendelkezéseit Izland, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség állampolgáraira alkalmazni kell.

               (6)Ezért az Egyesült Királyság és az Unió által küldött, az általuk Izlanddal, a Liechtensteini Hercegséggel és a Norvég Királysággal, valamint a Svájci Államszövetséggel kötött megállapodások hatálybalépésének időpontjáról szóló értesítést követően helyénvaló meghatározni az Unió által a vegyes bizottságban képviselendő álláspontot.

               (7)Az e határozatban előírt intézkedések mihamarabbi alkalmazásának lehetővé tétele érdekében e határozatnak az elfogadása napján hatályba kell lépnie,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A kilépésről rendelkező megállapodás 164. cikkének (1) bekezdésével létrehozott vegyes bizottságban az Unió által – a megállapodás 33. cikkének (2) bekezdésével összhangban hozandó határozattal kapcsolatban – képviselendő álláspont a vegyes bizottság határozatának az e határozathoz csatolt tervezetén alapul.

               2. cikk

               A vegyes bizottság határozatát az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

               3. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Az Izland, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága között az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból, az EGT-megállapodásból, valamint az Egyesült Királyság és az EGT-tag EFTA-államok között az Egyesült Királyság európai uniós tagságából fakadóan alkalmazandó egyéb megállapodásokból való kilépését követően alkalmazandó rendelkezésekről szóló, 2020. január 28-án Londonban aláírt megállapodás.

                     (2)

                        A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága és a Svájci Államszövetség közötti, a polgárokat az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból és a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodásból való kilépését követően megillető jogokról szóló, 2019. február 25-én Bernben aláírt megállapodás.

                     (3)

                        A Tanács (EU) 2020/135 határozata (2020. január 30.) a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás megkötéséről (HL L 29., 2020.1.31., 1. o.).

                     (4)

                        Az EGT Vegyes Bizottság .../... határozata ([…]) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás VI. mellékletének (Szociális biztonság) módosításáról.

                     (5)

                        Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség közötti, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás által létrehozott Vegyes Bizottság .../... határozata ([…]) a megállapodás szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló II. mellékletének módosításáról.

                     (6)

                        Az Izland, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága között az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból, az EGT-megállapodásból, valamint az Egyesült Királyság és az EGT-tag EFTA-államok között az Egyesült Királyság európai uniós tagságából fakadóan alkalmazandó egyéb megállapodásokból való kilépését követően alkalmazandó rendelkezésekről szóló, 2020. január 28-án Londonban aláírt megállapodás.

                     (7)

                        A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága és a Svájci Államszövetség közötti, a polgárokat az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból és a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodásból való kilépését követően megillető jogokról szóló, 2019. február 25-én Bernben aláírt megállapodás.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.11.27.
            COM(2020) 780 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a megállapodás második része III. címe rendelkezéseinek Izland, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség állampolgáraira történő alkalmazásának kezdetére vonatkozó időponttal kapcsolatban képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottság .../2020 határozata

               (...)

               a megállapodás második része III. címe rendelkezéseinek Izland, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség állampolgáraira történő alkalmazásának kezdetére vonatkozó időpont megállapításáról

               A VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodásra
                  1
                (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás) és különösen annak 33. cikke (2) bekezdésére,

               mivel:

               (1)A kilépésről rendelkező megállapodás 33. cikkének (1) bekezdése értelmében a megállapodás második részének a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló III. címe uniós polgárokra alkalmazandó rendelkezései alkalmazandók Izland, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség állampolgáraira, feltéve, hogy ezek az államok egyrészről az Egyesült Királysággal az uniós polgárokra alkalmazandó, másrészről az Unióval az egyesült királysági állampolgárokra alkalmazandó megfelelő megállapodásokat kötöttek és alkalmaznak.

               (2)A kilépésről rendelkező megállapodás 33. cikkének (2) bekezdése értelmében a vegyes bizottság az Egyesült Királyság és az Unió által küldött, az említett megállapodások hatálybalépésének időpontjáról szóló értesítés kézhezvétele után megállapítja azt az időpontot, amelytől kezdődően a megállapodás második része III. címének rendelkezéseit – az esettől függően – Izland, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség állampolgáraira alkalmazni kell.

               (3)Az Unió megfelelő megállapodásokat kötött Izlanddal, a Liechtensteini Hercegséggel és a Norvég Királysággal
                  2
               , valamint a Svájci Államszövetséggel
                  3
               , amelyek alkalmazandók az egyesült királysági állampolgárokra. Az Egyesült Királyság megfelelő megállapodásokat kötött Izlanddal, a Liechtensteini Hercegséggel és a Norvég Királysággal
                  4
               , valamint a Svájci Államszövetséggel
                  5
               , amelyek alkalmazandók az uniós polgárokra.

               (4)Tekintettel az Egyesült Királyság és az Unió által küldött, a (3) preambulumbekezdésben említett megállapodások hatálybelépésének időpontjáról szóló értesítésekre, 2021. január 1-jét kell megállapítani azon időpontként, amelytől kezdődően a kilépésről rendelkező megállapodás második része III. címének rendelkezéseit Izland, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség állampolgáraira alkalmazni kell,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               2021. január 1-je az az időpont, amelytől kezdődően a kilépésről rendelkező megállapodás második része III. címének rendelkezéseit Izland, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és a Svájci Államszövetség állampolgáraira alkalmazni kell.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt …,

               a Vegyes Bizottság részéről

               a társelnökök

                     (1)

                  HL L 29., 2020.1.31., 7. o.

                     (2)

                        Az EGT Vegyes Bizottság .../... határozata ([…]) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás VI. mellékletének (Szociális biztonság) módosításáról.

                     (3)

                        Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség közötti, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás által létrehozott Vegyes Bizottság .../... határozata ([…]) a megállapodás szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló II. mellékletének módosításáról.

                     (4)

                        Az Izland, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága között az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból, az EGT-megállapodásból, valamint az Egyesült Királyság és az EGT-tag EFTA-államok között az Egyesült Királyság európai uniós tagságából fakadóan alkalmazandó egyéb megállapodásokból való kilépését követően alkalmazandó rendelkezésekről szóló, 2020. január 28-án Londonban aláírt megállapodás.

                     (5)

                        A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága és a Svájci Államszövetség közötti, a polgárokat az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból és a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodásból való kilépését követően megillető jogokról szóló, 2019. február 25-én Bernben aláírt megállapodás.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.11.27.
            COM(2020) 764 final
            2020/0338(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Jordán Hásimita Királyság között létrejött euromediterrán légiközlekedési megállapodással létrehozott vegyes bizottságban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Jordán Hásimita Királyság között létrejött euromediterrán légiközlekedési megállapodással (a továbbiakban: megállapodás)
                  1
                létrehozott vegyes bizottságban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Jordán Hásimita Királyság között létrejött euromediterrán légiközlekedési megállapodás

               A megállapodás célja a piacra jutás fokozatos lehetővé tétele és a jogszabályok harmonizálása az EU-hoz való közeledés érdekében, többek között a biztonság, a védelem, a légiforgalmi szolgáltatás, a gazdasági szabályozás, a fogyasztóvédelem és a környezetvédelem területén. A szabályoknak az Európai Unióban hatályos vonatkozó jogszabályokon kell alapulniuk, amint azt a megállapodás III. melléklete is előírja.

               A megállapodás rendelkezik a két ország közötti, illetőségen, kapacitáson és járatsűrűségen alapuló valamennyi korlátozás eltörléséről. Messzemenő szabályozási konvergenciáról is rendelkezik olyan területeken, mint a légiforgalmi szolgáltatás, a biztonság, a védelem, a környezetvédelem, a verseny és a fogyasztóvédelem.

               A megállapodás 2020. augusztus 2-án hatályba lépett.

               2.2.A vegyes bizottság

               A vegyes bizottságot a megállapodás 21. cikke hozza létre. A vegyes bizottság felel a megállapodás alkalmazásáért és biztosítja annak megfelelő végrehajtását.

               E célból a vegyes bizottság számos területen együttműködik, ajánlásokat tesz, és a megállapodásban kifejezetten előírt esetekben határozatokat hoz. Fő feladata, hogy együttműködjön a következők révén: a) ösztönzi a biztonság, a védelem, a környezetvédelem, a légiközlekedési infrastruktúra (a résidőket is beleértve), a versenykörnyezet és a fogyasztóvédelem területén a szakértői szintű, új jogszabályi vagy szabályozási kezdeményezésekről és fejleményekről szóló eszmecseréket; b) rendszeresen megvizsgálja a megállapodás alkalmazása során fellépő társadalmi hatásokat, különösen a foglalkoztatás területén, és megfelelő válaszokat dolgoz ki a jogosnak talált aggályokra; c) mérlegeli a megállapodás továbbfejlesztésének lehetséges területeit, ideértve a megállapodás módosítására irányuló ajánlások megtételét is; d) konszenzusos alapon megállapodik a megállapodás érvényesüléséhez közvetlenül kapcsolódó javaslatokról, stratégiákról vagy eljárási jellegű dokumentumokról.

               Ezen túlmenően a megállapodás 5. cikkével (Befektetés) összhangban a vegyes bizottság megvizsgálja a többségi részesedéssel eszközölt kétoldalú befektetéseket érintő kérdéseket, illetve a felek légi fuvarozóinak tényleges ellenőrzésében történő változásokat.

               A megállapodás 21. cikkének (3) bekezdése értelmében a vegyes bizottság határozattal fogadja el eljárási szabályzatát.

               2.3.A Vegyes Bizottság tervezett jogi aktusa

               A vegyes bizottságnak az első ülésén határozatot kell elfogadnia saját eljárási szabályzatának elfogadásáról (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus).

               A tervezett jogi aktus célja – a megállapodás 21. cikkének (3) bekezdésével összhangban – a vegyes bizottság szervezetét és működését alátámasztó eljárási szabályzat elfogadása a megállapodás megfelelő végrehajtásának lehetővé tétele érdekében.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az Unió által képviselendő álláspontnak a megállapodással létrehozott vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadására kell irányulnia. Az álláspontnak a vegyes bizottság határozattervezetén kell alapulnia.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”.

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A vegyes bizottságot megállapodás, nevezetesen az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Jordán Hásimita Királyság között létrejött euromediterrán légiközlekedési megállapodás hozta létre.

               A vegyes bizottság által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus, mivel a nemzetközi jog értelmében kötelező lesz a felekre nézve.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a légi közlekedéssel kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 100. cikkének (2) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 100. cikkének (2) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Mivel a vegyes bizottság jogi aktusa meghatározza az eljárási szabályzatát, elfogadását követően helyénvaló kihirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2020/0338 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Jordán Hásimita Királyság között létrejött euromediterrán légiközlekedési megállapodással létrehozott vegyes bizottságban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Jordán Hásimita Királyság között létrejött euromediterrán légiközlekedési megállapodást (a továbbiakban: megállapodás) az Unió az (EU) 2020/953 tanácsi határozat
                  2
                révén megkötötte, és a megállapodás 2020. augusztus 2-án hatályba lépett.

               (2)A megállapodás 21. cikke vegyes bizottságot hozott létre a megállapodás alkalmazásának és megfelelő végrehajtásának biztosítása céljából.

               (3)A megállapodás 21. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a vegyes bizottságnak el kell fogadnia eljárási szabályzatát.

               (4)A megállapodás megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében el kell fogadni a vegyes bizottság eljárási szabályzatát.

               (5)Helyénvaló meghatározni az Unió által a vegyes bizottságban képviselendő álláspontot, mivel a vegyes bizottság saját eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló határozata kötelező érvényű lesz az Unióra nézve. Az Unió vegyes bizottságon belüli álláspontjának a mellékelt vegyes bizottsági határozattervezeten kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Jordán Hásimita Királyság között létrejött euromediterrán légiközlekedési megállapodás 21. cikkével létrehozott vegyes bizottság első ülésén az Unió által a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont a vegyes bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetén alapul.

               A vegyes bizottság határozattervezetének kisebb módosításairól a vegyes bizottságban részt vevő uniós képviselők újabb tanácsi határozat nélkül is megállapodhatnak.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács (EU) 2020/953 határozata (2020. június 26.) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Jordán Hásimita Királyság között létrejött euromediterrán légiközlekedési megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről (HL L 212., 2020.7.3., 12. o.).

                     (2)

                        A Tanács (EU) 2020/953 határozata (2020. június 26.) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Jordán Hásimita Királyság között létrejött euromediterrán légiközlekedési megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről (HL L 212., 2020.7.3., 12. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.11.27.
            COM(2020) 764 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Jordán Hásimita Királyság között létrejött euromediterrán légiközlekedési megállapodással létrehozott vegyes bizottságban képviselendő álláspontról

               AZ EGYRÉSZRŐL AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS TAGÁLLAMAI, MÁSRÉSZRŐL A JORDÁN HÁSIMITA KIRÁLYSÁG KÖZÖTT LÉTREJÖTT EUROMEDITERRÁN LÉGIKÖZLEKEDÉSI MEGÁLLAPODÁSSAL LÉTREHOZOTT EU–JORDÁNIA VEGYES BIZOTTSÁG 1/[ÉV] HATÁROZATA

               (XXX)

               eljárási szabályzatának elfogadásáról

               AZ EU–JORDÁNIA VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Jordán Hásimita Királyság között létrejött euromediterrán légiközlekedési megállapodással (a továbbiakban: megállapodás) és különösen annak 21. cikke (3) bekezdésére,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

               Egyetlen cikk

               A vegyes bizottság elfogadja az e határozathoz mellékelt eljárási szabályzatát.

               Kelt …,

               a vegyes bizottság részéről

               az Európai Unió küldöttségének vezetője

               [név]

               a jordán küldöttség vezetője

               [név]

               Melléklet

               A vegyes bizottság eljárási szabályzata

               1. cikk

                Küldöttségvezetők

               1.
                     A megállapodás 21. cikke (1) bekezdésének megfelelően a vegyes bizottság a szerződő felek képviselőiből áll.

               2.
                     A vegyes bizottság elnöksége a szerződő felek küldöttségvezetőiből áll.

               2. cikk

               Ülések

               1.
                     A megállapodás 21. cikkének (4) bekezdése értelmében a vegyes bizottság szükség esetén ülésezik. Bármelyik szerződő fél kérheti ülés összehívását.

               2.
                     A vegyes bizottság személyesen vagy egyéb módon (konferenciahívások vagy videokonferenciák útján) tarthat üléseket.

               3.
                     A szerződő felek eltérő megállapodása hiányában az ülésekre lehetőség szerint felváltva kerül sor az Európai Unió valamely tagállamában, illetve Jordániában.

               4.
                     Amint a szerződő felek megállapodtak az ülések időpontjáról és helyéről, az Európai Unió és tagállamai részéről az Európai Bizottság, Jordánia részéről pedig a Jordániai Polgári Repülési Szabályozási Bizottság összehívja az üléseket.

               5.
                     A szerződő felek eltérő megállapodása hiányában a vegyes bizottság ülései nem nyilvánosak. Szükség esetén az ülés végén közös megegyezéssel sajtóközleményt lehet készíteni.

               3. cikk

               Küldöttségek

               1.
                     A küldöttségvezetők minden ülés előtt tájékoztatják egymást az ülésen részt vevő küldöttségeik tervezett összetételéről.

               2.
                     A légiközlekedési ágazat érdekelt feleinek képviselői meghívást kaphatnak az ülésekre megfigyelőként, amennyiben a vegyes bizottság erről megállapodik.

               3.
                     A vegyes bizottság más érdekelt feleket vagy szakértőket is meghívhat az üléseire, hogy azok bizonyos témákkal kapcsolatban tájékoztatást nyújtsanak.

               4. cikk

               Titkárság

               Az Európai Bizottság és a Jordániai Polgári Repülési Szabályozási Bizottság egy-egy tisztviselője együttesen látják el a vegyes bizottság titkári feladatait.

               5. cikk

               Az ülések napirendje

               1.
                     A küldöttségvezetők kölcsönös megegyezéssel határozzák meg az egyes ülések ideiglenes napirendjét. A tervezett napirendet a titkárok legkésőbb az ülés előtt tizenöt nappal eljuttatják a küldöttségek tagjainak.

               2.
                     A vegyes bizottság minden ülés elején elfogadja a napirendet.  Ha a vegyes bizottság erről megállapodik, a napirend az ideiglenes napirenden nem szereplő pontokat is tartalmazhat.

               3.
                     A küldöttségvezetők egy adott ügy sajátosságaira vagy sürgősségére való tekintettel lerövidíthetik az (1) bekezdésben meghatározott határidőt.

               6. cikk

               Jegyzőkönyv

               1.
                     A vegyes bizottság üléseiről minden ülés után jegyzőkönyvtervezetet kell készíteni. A jegyzőkönyvtervezetben fel kell tüntetni a megvitatott napirendi pontokat, valamint a megtett ajánlásokat és az elfogadott határozatokat.

               2.
                     Az ülést követő egy hónapon belül a fogadó küldöttségvezető írásbeli eljárás keretében történő jóváhagyásra benyújtja a jegyzőkönyvtervezetet a másik küldöttségvezetőnek.

               3.
                     Miután jóváhagyásra került, a jegyzőkönyvet a küldöttségvezetők két példányban aláírják, és mindkét szerződő fél iktatja annak egy-egy eredeti példányát. A küldöttségvezetők dönthetnek úgy, hogy az elektronikus másolatok aláírása és cseréje megfelel ennek a követelménynek.

               4.
                     A vegyes bizottság üléseinek jegyzőkönyve nyilvános, kivéve, ha valamelyik szerződő fél másként kéri.

               7. cikk

               Írásbeli eljárás

               Amennyiben szükséges és kellőképpen indokolt, a vegyes bizottság a határozatait és ajánlásait írásbeli eljárás keretében is elfogadhatja. E célból a küldöttségvezetők megosztják egymással azokat az intézkedéstervezeteket, amelyekről a vegyes bizottság véleményét kérik, és amelyek ezt követően levélváltás útján megerősíthetők. A kérdés megvitatása céljából azonban bármely szerződő fél kérheti a vegyes bizottság összehívását.

               8. cikk

               Tanácskozás

               1.
                     A vegyes bizottság konszenzussal fogalmazza meg ajánlásait és hozza meg határozatait.

               2.
                     A vegyes bizottság határozatait és ajánlásait a „Határozat” vagy „Ajánlás” címmel kell ellátni, amelyet a sorszámnak, az elfogadás dátumának, valamint a tárgy megjelölésének kell követnie.

               3.
                     A vegyes bizottság határozatait és ajánlásait a küldöttségvezetők írják alá, és csatolják a jegyzőkönyvhöz.

               4.
                     A vegyes bizottság által elfogadott határozatokat a szerződő felek saját belső eljárásaiknak megfelelően hajtják végre.

               5.
                     A vegyes bizottság által elfogadott határozatokat a szerződő felek saját hivatalos kiadványaikban közzétehetik. Mindkét szerződő fél dönthet a vegyes bizottság által elfogadott egyéb aktusok közzétételéről. A határozatok és ajánlások egy-egy eredeti példányát mindkét szerződő félnek iktatnia kell.

               9. cikk

               Munkacsoportok

               1.
                     A vegyes bizottság munkacsoportokat hozhat létre, hogy segítsék a vegyes bizottságot teendői ellátásában. A munkacsoport feladatmeghatározását a munkacsoportot létrehozó határozat melléklete tartalmazza.

               2.
                     A munkacsoportok a szerződő felek képviselőiből állnak.

               3.
                     A munkacsoportok a vegyes bizottság felügyelete alatt működnek, amelynek minden ülésük után beszámolnak. Nem hoznak határozatot, de ajánlásokat tehetnek a vegyes bizottság számára.

               4.
                     A vegyes bizottság bármikor dönthet egy már létező munkacsoport felszámolásáról, megszabhatja vagy módosíthatja a feladatkörüket, vagy új munkacsoportokat állíthat fel, hogy segítsék a vegyes bizottságot teendői ellátásában.

               10. cikk

               Költségek

               1.
                     A szerződő felek maguk viselik a vegyes bizottság és a munkacsoportok ülésein való részvételükkel kapcsolatos költségeket – mind a személyzeti, utazási és tartózkodási költségeket, mind pedig a postai és távközlési költségeket.

               2.
                     Az ülések megszervezésével kapcsolatos egyéb tárgyi kiadásokat az ülést rendező szerződő fél viseli.

               11. cikk

               Az eljárási szabályzat módosítása

               A vegyes bizottság a megállapodás 21. cikkével összhangban hozott határozattal bármikor módosíthatja ezen eljárási szabályzatot.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.11.27.
            COM(2020) 763 final
            2020/0337(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az Európai Unió és tagállamai, valamint a Moldovai Köztársaság közötti, a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által az Európai Unió és tagállamai, valamint a Moldovai Köztársaság közötti, a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodással (a továbbiakban: megállapodás)
                  1
                létrehozott vegyes bizottságban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Az Európai Unió és tagállamai, valamint a Moldovai Köztársaság közötti, a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodás

               A megállapodás célja egy olyan közös légtér létrehozása, amelynek alapja az egymás piacához való hozzáférés biztosítása a felek számára egyenlő versenyfeltételek és – többek között a biztonságra, a védelemre, a légiforgalmi szolgáltatásra, a társadalmi kérdésekre és a környezetvédelemre vonatkozó – azonos szabályok betartása mellett. A közös légtérre vonatkozó szabályoknak az Európai Unióban hatályos vonatkozó jogszabályokon kell alapulniuk, amint azt a megállapodás III. melléklete is előírja, különös tekintettel a biztonságra, a védelemre és a légiforgalmi szolgáltatásra.

               A megállapodás 2020. augusztus 2-án hatályba lépett.

               2.2.A vegyes bizottság

               A vegyes bizottságot a megállapodás 22. cikke hozza létre. A vegyes bizottság felel a megállapodás alkalmazásáért és biztosítja annak megfelelő végrehajtását.

               Fő feladata, hogy együttműködjön a következők révén: a) felülvizsgálja a megállapodás szerinti légi szolgáltatásokat érintő piaci feltételeket; b) kezeli és lehetőség szerint hatékonyan rendezi az olyan, az üzleti tevékenységgel kapcsolatos kérdéseket, amelyek többek között akadályozhatják a piacra jutást és a megállapodás szerinti szolgáltatások zavartalan működését, és ezáltal egyenlő versenyfeltételeket, szabályozási konvergenciát biztosít és minimálisra csökkenti a kereskedelmi célú járatok üzemeltetőinek szabályozási terhét; c) ösztönzi a biztonság, a védelem, a környezetvédelem, a légiközlekedési infrastruktúra (a résidőket is beleértve), a versenykörnyezet és a fogyasztóvédelem területén a szakértői szintű, új jogszabályi vagy szabályozási kezdeményezésekről és fejleményekről szóló eszmecseréket; d) rendszeresen megvizsgálja a megállapodás alkalmazása során fellépő társadalmi hatásokat, különösen a foglalkoztatás területén, és megfelelő válaszokat dolgoz ki a jogosnak talált aggályokra; e) mérlegeli a megállapodás továbbfejlesztésének lehetséges területeit, ideértve a megállapodás módosítására irányuló ajánlások megtételét is; f) konszenzusos alapon megállapodik a megállapodás érvényesüléséhez közvetlenül kapcsolódó javaslatokról, stratégiákról vagy eljárási jellegű dokumentumokról; g) megvizsgálja és fejleszti a megállapodás hatálya alá tartozó területeken a technikai segítségnyújtást; és h) előmozdítja az együttműködést az érintett nemzetközi fórumokon.

               Ezen túlmenően a megállapodás 6. cikkével (Befektetés) összhangban a vegyes bizottság megvizsgálja a többségi részesedéssel eszközölt kétoldalú befektetéseket érintő kérdéseket, illetve a felek légi fuvarozóinak tényleges ellenőrzésében történő változásokat.

               A megállapodás 22. cikkének (3) bekezdése értelmében a vegyes bizottság határozattal fogadja el eljárási szabályzatát.

               2.3.A Vegyes Bizottság tervezett jogi aktusa

               A vegyes bizottságnak az első ülésén határozatot kell elfogadnia saját eljárási szabályzatának elfogadásáról (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus).

               A tervezett jogi aktus célja – a megállapodás 22. cikkének (3) bekezdésével összhangban – a vegyes bizottság szervezetét és működését alátámasztó eljárási szabályzat elfogadása a megállapodás megfelelő végrehajtásának lehetővé tétele érdekében.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az Unió által képviselendő álláspontnak a megállapodással létrehozott vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadására kell irányulnia. Az álláspontnak a vegyes bizottság határozattervezetén kell alapulnia.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”.

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A vegyes bizottságot megállapodás, nevezetesen az Európai Unió és tagállamai, valamint a Moldovai Köztársaság közötti, a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodás hozta létre.

               A vegyes bizottság által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus, mivel a nemzetközi jog értelmében kötelező lesz a felekre nézve.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a légi közlekedéssel kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 100. cikkének (2) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 100. cikkének (2) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Mivel a vegyes bizottság jogi aktusa meghatározza az eljárási szabályzatát, elfogadását követően helyénvaló kihirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2020/0337 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az Európai Unió és tagállamai, valamint a Moldovai Köztársaság közötti, a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió és tagállamai, valamint a Moldovai Köztársaság közötti, a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodást (a továbbiakban: megállapodás) az Unió az (EU) 2020/951 tanácsi határozat
                  2
                révén megkötötte, és a megállapodás 2020. augusztus 2-án hatályba lépett.

               (2)A megállapodás 22. cikke vegyes bizottságot hozott létre a megállapodás alkalmazásának és megfelelő végrehajtásának biztosítása céljából.

               (3)A megállapodás 22. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a vegyes bizottságnak el kell fogadnia eljárási szabályzatát.

               (4)A megállapodás megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében el kell fogadni a vegyes bizottság eljárási szabályzatát.

               (5)Helyénvaló meghatározni az Unió által a vegyes bizottságban képviselendő álláspontot, mivel a vegyes bizottság saját eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló határozata kötelező érvényű lesz az Unióra nézve. Az Unió vegyes bizottságon belüli álláspontjának a mellékelt vegyes bizottsági határozattervezeten kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió és tagállamai, valamint a Moldovai Köztársaság közötti, a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodás 22. cikkével létrehozott vegyes bizottság első ülésén az Unió által a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont a vegyes bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetén alapul.

               A vegyes bizottság határozattervezetének kisebb módosításairól a vegyes bizottságban részt vevő uniós képviselők újabb tanácsi határozat nélkül is megállapodhatnak.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács (EU) 2020/951 határozata (2020. június 26.) az Európai Unió és tagállamai, valamint a Moldovai Köztársaság közötti, a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről (HL L 212., 2020.7.3., 8. o.).

                     (2)

                        A Tanács (EU) 2020/951 határozata (2020. június 26.) az Európai Unió és tagállamai, valamint a Moldovai Köztársaság közötti, a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről (HL L 212., 2020.7.3., 8. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.11.27.
            COM(2020) 763 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az Európai Unió és tagállamai, valamint a Moldovai Köztársaság közötti, a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS TAGÁLLAMAI, VALAMINT A MOLDOVAI KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTTI, A KÖZÖS LÉGTÉR LÉTREHOZÁSÁRÓL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁSSAL LÉTREHOZOTT EU–MOLDOVA VEGYES BIZOTTSÁG 1/[ÉV] HATÁROZATA

               (XXX)

               eljárási szabályzatának elfogadásáról

               AZ EU–MOLDOVA VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Unió és tagállamai, valamint a Moldovai Köztársaság közötti, a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodásra (a továbbiakban: megállapodás) és különösen annak 22. cikke (3) bekezdésére,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

               Egyetlen cikk

               A vegyes bizottság elfogadja az e határozathoz mellékelt eljárási szabályzatát.

               Kelt …,

               a vegyes bizottság részéről

               az Európai Unió küldöttségének vezetője

               [név]

               a Moldovai Köztársaság küldöttségének vezetője

               [név]

               Melléklet

               A vegyes bizottság eljárási szabályzata

               1. cikk

               Küldöttségvezetők

               1. A megállapodás 22. cikke (1) bekezdésének megfelelően a vegyes bizottság a felek képviselőiből áll.

               2. A vegyes bizottság elnöksége a felek küldöttségvezetőiből áll.

               2. cikk

               Ülések

               1. A megállapodás 22. cikkének (4) bekezdése értelmében a vegyes bizottság szükség esetén ülésezik. Bármelyik fél kérheti ülés összehívását.

               2. A vegyes bizottság személyesen vagy – kivételes esetben – egyéb módon (konferenciahívások vagy videokonferenciák útján) tart üléseket.

               3. A felek eltérő megállapodása hiányában az ülésekre lehetőség szerint felváltva kerül sor az Európai Unió valamely tagállamában, illetve a Moldovai Köztársaságban.

               4. Az ülések munkanyelve az angol.

               5. Amint a felek megállapodtak az ülések időpontjáról és helyéről, az Európai Unió és tagállamai részéről az Európai Bizottság, a Moldovai Köztársaság részéről pedig az ország légi közlekedésért felelős minisztériuma összehívja az üléseket.

               6. A felek eltérő megállapodása hiányában a vegyes bizottság ülései nem nyilvánosak. Szükség esetén az ülés végén közös megegyezéssel sajtóközleményt lehet készíteni.

               3. cikk

               Küldöttségek

               1. A küldöttségvezetők minden ülés előtt tájékoztatják egymást az ülésen részt vevő küldöttségeik tervezett összetételéről.

               2. A légiközlekedési ágazat érdekelt feleinek képviselői meghívást kaphatnak az ülésekre megfigyelőként, amennyiben a vegyes bizottság erről megállapodik.

               3. Amennyiben erről megállapodás születik, a vegyes bizottság más érdekelt feleket vagy szakértőket is meghívhat az üléseire, hogy azok bizonyos témákkal kapcsolatban tájékoztatást nyújtsanak.

               4. cikk

               Titkárság

               Az Európai Bizottságnak és a Moldovai Köztársaság légi közlekedésért felelős minisztériumának egy-egy tisztviselője együttesen látják el a vegyes bizottság titkári feladatait.

               5. cikk

               Az ülések napirendje

               1. A küldöttségvezetők kölcsönös megegyezéssel határozzák meg az egyes ülések ideiglenes napirendjét. A tervezett napirendet a titkárok legkésőbb az ülés előtt tizenöt nappal eljuttatják a küldöttségek tagjainak.

               2. A vegyes bizottság minden ülés elején elfogadja a napirendet. Ha a vegyes bizottság erről megállapodik, a napirend az ideiglenes napirenden nem szereplő pontokat is tartalmazhat.

               3. A küldöttségvezetők egy adott ügy sajátosságaira vagy sürgősségére való tekintettel lerövidíthetik az (1) bekezdésben meghatározott határidőt.

               6. cikk

               Jegyzőkönyv

               1. A vegyes bizottság üléseiről minden ülés után jegyzőkönyvtervezetet kell készíteni. A jegyzőkönyvtervezetben fel kell tüntetni a megvitatott napirendi pontokat, valamint a megtett ajánlásokat és az elfogadott határozatokat.

               2. Az ülést követő egy hónapon belül a fogadó küldöttségvezető a vegyes bizottság titkárain keresztül írásbeli eljárás keretében történő jóváhagyásra benyújtja a jegyzőkönyvtervezetet a másik küldöttségvezetőnek.

               3. Miután jóváhagyásra került, a jegyzőkönyvet a küldöttségvezetők két példányban aláírják, és mindkét fél iktatja annak egy-egy eredeti példányát. A küldöttségvezetők dönthetnek úgy, hogy az elektronikus másolatok aláírása és cseréje megfelel ennek a követelménynek.

               4. A vegyes bizottság üléseinek jegyzőkönyve nem nyilvános, kivéve, ha valamelyik fél másként kéri.

               7. cikk

               Írásbeli eljárás

               Amennyiben szükséges és kellőképpen indokolt, a vegyes bizottság a határozatait és ajánlásait írásbeli eljárás keretében is elfogadhatja. E célból a küldöttségvezetők megosztják egymással azokat az intézkedéstervezeteket, amelyekről a vegyes bizottság véleményét kérik, és amelyek ezt követően levélváltás útján megerősíthetők. A kérdés megvitatása céljából azonban bármely fél kérheti a vegyes bizottság összehívását.

               8. cikk

               Tanácskozás

               1. A vegyes bizottság konszenzussal fogalmazza meg ajánlásait és hozza meg határozatait.

               2. A vegyes bizottság határozatait és ajánlásait a „Határozat” vagy „Ajánlás” címmel kell ellátni, amelyet a sorszámnak, az elfogadás dátumának, valamint a tárgy megjelölésének kell követnie.

               3. A vegyes bizottság határozatait és ajánlásait a küldöttségvezetők írják alá, és csatolják a jegyzőkönyvhöz.

               4. A vegyes bizottság által elfogadott határozatokat a felek saját belső eljárásaiknak megfelelően hajtják végre.

               5. A vegyes bizottság által elfogadott határozatokat a felek saját hivatalos kiadványaikban közzétehetik. Mindkét fél dönthet a vegyes bizottság által elfogadott egyéb aktusok közzétételéről. A határozatok és ajánlások egy-egy eredeti példányát mindkét félnek iktatnia kell.

               9. cikk

               Munkacsoportok

               1. A vegyes bizottság munkacsoportokat hozhat létre, hogy segítsék a vegyes bizottságot teendői ellátásában. A munkacsoport feladatmeghatározását a vegyes bizottság hagyja jóvá, és azt a munkacsoportot létrehozó határozat melléklete tartalmazza.

               2. A munkacsoportok a felek képviselőiből állnak.

               3. A munkacsoportok a vegyes bizottság felügyelete alatt működnek, amelynek minden ülésük után beszámolnak. Nem hoznak határozatot, de ajánlásokat tehetnek a vegyes bizottság számára.

               4. A vegyes bizottság bármikor dönthet egy már létező munkacsoport felszámolásáról, megszabhatja vagy módosíthatja a feladatkörüket, vagy új munkacsoportokat állíthat fel, hogy segítsék a vegyes bizottságot teendői ellátásában.

               10. cikk

               Költségek

               1. A felek maguk viselik a vegyes bizottság és a munkacsoportok ülésein való részvételükkel kapcsolatos költségeket – mind a személyzeti, utazási és tartózkodási költségeket, mind pedig a postai és távközlési költségeket.

               2. Az ülések megszervezésével kapcsolatos egyéb tárgyi kiadásokat az ülést rendező fél viseli.

               11. cikk

               Az eljárási szabályzat módosítása

               A vegyes bizottság a megállapodás 22. cikkével összhangban hozott határozattal bármikor módosíthatja ezen eljárási szabályzatot.