title: Javaslat a Tanács rendelete a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről {SEC(2005) 1629}

text:
                     AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA
                                                       Brüsszel, 15.12.2005
                                                       COM(2005) 649 végleges
                                                       2005/0259 (CNS)
                                             Javaslat
                                  A TANÁCS RENDELETE
   a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok
     elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről
                                   (előterjesztő: a Bizottság)
                                       {SEC(2005) 1629}
HU                                                                                HU
 ---pagebreak---                                              INDOKLÁS
   1.       A JAVASLAT HÁTTERE
   1.1.     Általános háttér
   1.1.1.   Az Európai Unió keretén belül
   Az Európai Tanács 1999. október 15-én és 16-án tartott ülésén kérte, hogy a határokon
   átnyúló jogviták rendezésének egyszerűsítése és meggyorsítása érdekében a tartási
   kötelezettségekre vezessenek be közös különös eljárási szabályokat, valamint, hogy töröljék
   el a valamely tagállamban hozott határozatnak a címzett államban való elismeréséhez és
   végrehajtásához szükséges közbenső intézkedéseket.
   A 2000. november 30-án elfogadott, a polgári ügyekben hozott határozatok kölcsönös
   elismerésének programja1 felhívott a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás eltörlésére a tartásra
   jogosultak érdekében, akik számára a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról,
   valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i
   44/2001/EK tanácsi rendelet2 (a továbbiakban: Brüsszel I) már védelmet nyújt. E program
   továbbá általában megjegyzi, hogy „bizonyos esetekben szükséges, sőt nélkülözhetetlen lesz
   európai szinten néhány olyan eljárási szabályt hozni, melyek majd közös minimumgaranciákat
   jelentenek”, sőt „bizonyos eljárásjogi harmonizációra is szükség lehet”. A program a
   kölcsönös elismerés elve vonatkozásában olyan kísérő intézkedések elfogadását tervezi,
   melyek célja, hogy „a valamely tagállamban hozott bírósági határozatok a címzett
   tagállamban hatékonyabban végrehajthatók legyenek”, lehetővé téve különösen „a
   tagállamok területén lévő adós vagyonának pontos azonosítását”, vagy azt, hogy a kölcsönös
   elismerés elve „a tagállamok igazságügyi hatóságai közötti jobb együttműködés keretében
   megvalósuljon”, ideértve végül „a kollíziós szabályok harmonizálására” irányuló
   intézkedéseket is.
   E program jelentőségét az Európai Tanács 2004 novemberében a „Hágai Program”3
   elfogadásakor megerősítette, melyben hangsúlyozta, hogy „a kölcsönös elismeréssel
   kapcsolatos intézkedésekre irányuló program folyamatos végrehajtásának ezért a következő
   évek során elsőbbséget kell élveznie ahhoz, hogy a 2011-ig való befejezése biztosítható
   legyen”.
   A Tanács és a Bizottság 2005. június 2-án és 3-án elfogadott egy közös cselekvési tervet,
   mely a Hágai Program keretében konkrét intézkedéseket fogalmaz meg, és amely a polgári
   ügyekben folytatott igazságügyi együttműködést illetően a „tartási kötelezettségekre
   vonatkozó javaslatok” 2005-ös elfogadását említi4.
   1
           HL C 12., 2001.1.15.
   2
           HL L 12., 2001.1.16.
   3
           HL C 53., 2005.3.3.
   4
           Az Európai Unió Tanácsának dokumentuma, 9778/2/05 REV 2 JAI 207.
HU                                                  2                                               HU
 ---pagebreak---    1.1.2.    Nemzetközi szinten
   A Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia5 is dolgozik a tartási kötelezettségekre
   vonatkozóan fennálló egyezmények6 modernizálásán. Három különbizottsági ülést szenteltek
   egy új, a tartási kötelezettségekre vonatkozó általános egyezmény kidolgozására 2003
   májusában, 2004 júniusában, valamint 2005 áprilisában. A különbizottság negyedik ülését
   2006 júniusára tervezik, melyet 2007 első félévében egy esetleges diplomáciai ülésszak követ
   majd. Az Európai Közösség tevékenyen részt vesz e tárgyalásokon.
   A Hágában folyó tárgyalások és a Közösség által folytatott munka között keresni kell a
   lehetséges szinergiákat, mivel a két kezdeményezés nem ellentétes, hanem koherens és
   egymást kiegészítő, ahogyan erre az Európai Tanács a Hágai Programban rámutatott.
   A Közösségnek így képesnek kell lennie arra, hogy nemzetközi tárgyalások keretében
   koherens stratégiát fogadjon el, és ezzel párhuzamosan továbbra is törekednie kell arra, hogy
   keretein belül megvalósuljon a ténylegesen a szabadságon, a biztonságon és a jog
   érvényesülésén alapuló térség.
   A Hágai Konferencia olyan nemzetközi fórum, mely a Közösség számára a polgári ügyek
   területén lehetővé teszi a harmadik országokkal folytatott együttműködést. A Konferencia
   keretében megvalósuló véleménycsere felbecsülhetetlen jelentőségű inspirációs forrást jelent
   a közösségi munkák során. Ezenkívül nem kizárt, hogy bizonyos területeken a Hágában folyó
   tárgyalások olyan eredményre vezetnek, mely az Európai Unió keretében is végrehajtható.
   Ugyanakkor harmadik országokhoz képest a tagállamok közötti integrációs szint, valamint az
   Európai Unió által követett célok terjedelme különleges közösségi megoldások kialakítását
   teszi szükségessé. Mivel a tagállamok a joghatóságra és a határozatok elismerésére
   vonatkozóan koherensebb és teljesebb szabályrendszerrel, továbbá egy működő európai
   igazságügyi hálózattal rendelkeznek, így a tagállamok közötti együttműködés természetesen
   szorosabb lehet, mint a harmadik államokkal folytatott együttműködés.
   1.2.      Célkitűzések
   A javaslat célja, hogy megszüntesse mindazon akadályokat, melyek ma még az Európai
   Unióban a tartási követelések behajtásának útjában állnak. Természetesen nem szünteti meg
   azon gazdasági és szociális bizonytalanságot, mely néhány kötelezettet érint, mivel nincsen
   munkájuk és rendszeres jövedelmük, megakadályozva őket kötelezettségeik teljesítésében,
   azonban lehetővé teszi olyan jogi környezet kialakítását, mely megfelel a tartásra jogosultak
   jogos elvárásainak. Ez utóbbiak számára lehetővé kell tenni, hogy könnyen, gyorsan és
   általában térítésmentesen olyan végrehajtási okiratot kaphassanak, mely az európai
   5
           Honlap: http://www.hcch.net
   6
           Az 1956. október 24-i Hágai Egyezmény a gyermektartási kötelezettségekre alkalmazandó jogról; az
           1958. április 15-i Hágai Egyezmény a gyermektartási kötelezettség tárgyában hozott határozatok
           elismeréséről és végrehajtásáról; az 1973. október 2-i Hágai Egyezmény a tartási kötelezettségekre
           alkalmazandó jogról, mely az abban részt vevő államok közötti kapcsolatokban az 1956. október 24-i
           egyezmény helyébe lép; az 1973. október 2-i Hágai Egyezmény a tartási kötelezettség tárgyában hozott
           határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, mely az abban részt vevő államok közötti kapcsolatokban
           az 1958. április 15-i egyezmény helyébe lép. Ide vonatkozóan meg kell még említeni az ENSZ
           keretében kötött, a tartásdíj külföldön való behajtásáról szóló, 1956. június 20-i New York-i
           egyezményt.
HU                                                        3                                                      HU
 ---pagebreak---    igazságügyi térségben szabadon mozoghat, és a tartásdíjfizetés rendszeres teljesítését
   eredményezi.
   Ezen új európai jogi keret olyan fellépést követel, mely nem csupán a jelenlegi
   mechanizmusok szépítéseire szorítkozik; ambiciózus intézkedéseket kell hozni a polgári
   ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés valamennyi vonatkozó területén: nemzetközi
   joghatóság, alkalmazandó jog, a határozatok elismerése és végrehajtása, együttműködés,
   valamint az eljárások megfelelő lefolytatását akadályozó tényezők kiküszöbölése. Ezen átfogó
   válaszokat továbbá egyetlen jogi eszközbe kell foglalni.
   E fellépést három követelmény vezeti:
   1.2.1.    A polgárok életének egyszerűsítése
   Először is egyszerűsíteni kell a tartási igények megállapítására vonatkozó eljárásokat. A
   Brüsszel I rendelet nemzetközi joghatóságra vonatkozó szabályai már lehetővé teszik, hogy a
   tartásra jogosult egy hozzá közel található hatósághoz forduljon, azonban a helyzeten még
   lehet javítani, és bizonyos félreérthetőségeket meg lehet szüntetni. Amennyiben a határozatot
   meghozták, intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy a határozat ugyanolyan
   joghatással rendelkezzen, mint az eredeti eljárás helye szerinti tagállamban, éspedig további
   alaki követelmények nélkül. Így valósul majd meg a célkitűzés, vagyis a „közbenső
   intézkedések” eltörlése.
   Általánosabban a tartásdíj behajtására irányuló eljárás valamennyi szakaszában segítséget és
   támogatást kell nyújtani a jogosult számára, ez ugyanis jelenleg még nem biztosított. Ez a
   célja a tagállamok közötti együttműködési mechanizmusok bevezetésének. Ezzel
   kapcsolatban meg kell említeni, hogy lehetőség van a szükséges lépések megtételére a
   szokásos tartózkodási helyen, ideértve a tulajdonképpeni végrehajtás szakaszát is, különösen a
   munkabérből vagy bankszámláról való letiltás, az együttműködési mechanizmusok elindítása
   vagy olyan információkhoz való hozzájutás érdekében, melyek lehetővé teszik a kötelezett
   tartózkodási helyének és vagyonának megállapítását. Ugyanezt a célt szolgálja a bírósághoz
   fordulás garanciáinak megerősítése egy olyan rendszer által, melyben a tartásra jogosultak
   érdekeit a tagállamok központi hatóságai képviselik.
   Az egyszerűség végül pedig megköveteli az e területen fennálló jogforrások sokféleségének
   megszüntetését, mivel a tartási kötelezettségekre vonatkozó határozatok elismerése és
   végrehajtása területén az Európai Unióban jelenleg nincsen tökéletesen harmonizált egységes
   rendszer.
   A Brüsszel I rendelet – a 71. cikke szerint – ugyanis nem érinti „azokat az egyezményeket,
   amelyeknek a tagállamok részesei és amelyek egyes különös jogterületeken a joghatóságot,
   valamint a határozatok elismerését és végrehajtását szabályozzák”. Ugyanezen cikk utolsó
   albekezdése kimondja, hogy „Amennyiben az egyes különös jogterületről szóló egyezmény,
   amelyben mind a származási tagállam, mind a címzett tagállam részes, a határozatok
   elismeréséhez vagy végrehajtásához feltételeket állapít meg, e feltételeket kell alkalmazni”.
   Azon „különös jogterületen”, melyet a tartási kötelezettségek jelentenek, a 25-ből 17 tagállam
   részt vesz a tartási kötelezettség tárgyában hozott határozatok elismeréséről és végrehajtásáról
   szóló, 1973. október 2-i Hágai Egyezményben. E tagállamok között tehát a Brüsszel I
   rendeletet megelőzően 1973-ban kötött egyezmény által megállapított „feltételeket” kell
   alkalmazni.
HU                                                 4                                                HU
 ---pagebreak---    Ezen egyezmény 26. cikke szerint azonban valamennyi szerződő állam fenntarthatja magának
   a jogot, hogy bizonyos határozatokat nem ismer el és nem is nyilvánít végrehajthatónak,
   különösen azokat, amelyek felnőtteknek járó, vagy oldalági rokonok, illetve a házasság útján
   rokonságot szerzett személyek közötti tartásra vonatkoznak. Az 1973. évi egyezményben
   részes tagállamok többsége7 e rendelkezés alapján egy vagy több fenntartással élt. Ez
   ellentétekkel teli helyzethez vezetett a tartási kötelezettségek tárgyában hozott határozatok
   elismerését és végrehajtását illetően.
   E disszonanciák tükrözik a tagállamok közötti bizonyos eltéréseket, melyek még a tartás
   fogalmát illetően is fennállnak. Az 1973. évi egyezmény által lehetővé tett fenntartások
   szabad utat engednek ezen eltérések kifejezésre jutásának. Ezen eltérések lehetővé teszik a
   tartással kapcsolatos ügyekben hozott bizonyos határozatok elismerésének megakadályozását
   egyfajta „általános közrendi záradékra” való hivatkozással. A közrendre már nem lehet eseti
   alapon, a posteriori hivatkozni, hanem az általánosan és a priori érvényesíthető az 1973. évi
   egyezményhez fűzött fenntartás révén, mely egyezmény elsőbbséget élvez a közösségi joggal
   szemben.
   Hasonló eltérések ezentúl már nem fogadhatók el az Európai Unión belül, mivel az Unió a
   tartási kötelezettségek területén a legmagasabb politikai szinten a határozatok szabad mozgása
   mellett döntött. Ezen eltérések azonban lehetőséget adnak annak az átgondolására, hogyan
   lehet a tagállamok aggodalmaira választ adni, akik a korábbi rendszerben kinyilvánították e
   szabad mozgás korlátozására irányuló kívánságukat.
   1.2.2.    A jogbiztonság erősítése
   A kollíziós szabályok harmonizálásának elsődleges előnye, hogy lehetővé teszi a jogosult
   számára azt, hogy a helyzet teljes ismeretében anélkül járjon el, hogy különböző nemzeti
   jogrendszereknek lenne kitéve. Így tehát bizonyos „jogi kiszámíthatóságot” biztosít.
   Az alkalmazandó jogot meghatározó szabályok alapján a hatáskörrel rendelkező bíróság a
   határozatot azon anyagi jogi szabályok alapján hozza meg, melyekkel az ügy a legszorosabb
   kapcsolatban áll. Ez lehetővé teszi a legméltánytalanabb helyzetek elkerülését is: a tartásra
   jogosult a helyzetének megfelelő választ fog kapni, anélkül, hogy a különböző kollíziós
   szabályok áldozatává válna.
   Így a kollíziós szabály kíséri és megkönnyíti a „közbenső intézkedések” eltörését az elismerés
   szakaszában: a határozat kevésbé vitatható, ha harmonizált szabályok alapján meghatározott
   jog alapján hozzák meg.
   Ezenkívül és konkrétabban az alkalmazandó jogra vonatkozó szabályok bizonyos esetekben
   lehetővé teszik olyan tartási igények kizárását, melyek nem általánosan elfogadottak (például
   testvérek között). A kollíziós szabály így a határozatok szabad mozgása térségében egy
   „biztonsági hálót” jelent, és megfelel azon tagállamoknak is, melyek a tartási kötelezettség
   fogalmát megszorítóan értelmezik.
   A kollíziós szabályoknak nem célja ezen eltérések létezésének letagadása; nem arról van szó,
   hogy egységesíteni kell a nemzeti – akár szociális, gazdasági vagy kulturális jellegű –
   7
            A 17 tagállam: a Cseh Köztársaság, Dánia, Egyesült Királyság, Észtország, Finnország, Franciaország,
            Görögország, Hollandia, Lengyelország, Litvánia, Luxemburg, Németország, Olaszország, Portugália,
            Spanyolország, Svédország, Szlovákia.
HU                                                      5                                                        HU
 ---pagebreak---    aggodalmakra választ adó elképzeléseket, hanem arról, hogy biztosítani kell azt, hogy
   egyetlen határozatot se hozzanak olyan jog alkalmazásával, mely nincs megfelelő
   kapcsolatban az adott családi helyzettel.
   1.2.3.    A hatékony és folyamatos tartásdíjfizetés biztosítása
   A jelenlegi helyzet konkrét és tartós javítása csak úgy érhető el, ha a tartásdíj megfizetésére
   ténylegesen sor kerül. Lehetővé kell tenni, hogy a jogosult az Európai Unió egész területén
   végrehajtható határozatot kapjon, és ezután élvezhesse az egyszerű és harmonizált
   végrehajtási rendszer által nyújtott előnyöket. Három követelményt kell teljesíteni. Először is
   általánossá és automatikussá kell tenni a tartással kapcsolatos ügyekben hozott valamennyi
   határozat előzetes végrehajtását. Másodszor el kell törölni a közbenső intézkedéseket, melyek
   lehetővé teszik a valamely tagállamban hozott határozatnak egy másik tagállamban való
   elismerését és végrehajtását. Harmadszor számos intézkedést kell hozni a tulajdonképpeni
   végrehajtásra vonatkozóan: a kötelezett helyzetével kapcsolatos információkhoz való
   hozzájutás, a munkabérből vagy bankszámláról való közvetlen letiltást lehetővé tevő jogi
   eszközök bevezetése, a tartási igények privilegizált jellegének erősítése.
   A javaslat által követett valamennyi célkitűzés elérése során biztosítani kell az Európai Unió
   által elismert alapvető jogok teljes mértékű tiszteletben tartását. Biztosítani kell továbbá a
   tartásra jogosultak és kötelezettek jogai közötti egyensúlyt, akik mindig rendelkeznek majd
   különösen a tisztességes eljáráshoz való joggal, valamint a személyes adatok védelméhez való
   joggal.
   2.        AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ
   A Bizottság tanulmányt készíttetett a tartási követeléseknek az Európai Unió tagállamaiban
   való behajtásáról8.
   A szakértők első ülésére 2003. november 3-án került sor, melynek célja az volt, hogy
   azonosítsák azon fő kérdéseket, melyeket a tartási kötelezettségekről szóló jövőbeli zöld
   könyv keretében meg kellene tárgyalni.
   A Bizottság a tartási kötelezettségekről szóló zöld könyvet 2004. április 15-én fogadta el9. Az
   első válaszok 2004. június 2-án nyilvános meghallgatás tárgyát képezték. A többi válasz ezt
   követően érkezett10.
   A Bizottság szolgálatai által készített, és három előzetes jogalkotási javaslattervezetet
   tartalmazó munkadokumentum alapján 2005. május 12-én sor került a tagállamok
   szakértőinek második ülésére. Ezen ülés lehetővé tette a tartási kötelezettségekkel
   kapcsolatosan az Európai Unióban felmerült valamennyi kérdés megvizsgálását:
   alkalmazandó jog, nemzetközi joghatóság, a határozatok elismerése, végrehajthatósága és
   végrehajtása, bizonyos eljárási szabályok harmonizálása, a központi hatóságok közötti
   együttműködés, információkhoz való hozzáférés stb.
   8
           A tanulmány megtalálható az Igazságügyek, Szabadság és Biztonság Főigazgatósága honlapján:
           http://europa.eu.int/comm/justice_home/doc_centre/civil/studies/doc_civil_studies_en.htm
   9
           COM(2004)254 végleges
   10
           A válaszokat a következő címen tették közzé:
           http://europa.eu.int:8082/comm/justice_home/ejn/maintenance_claim/maintenance_claim_ec_en.htm
HU                                                      6                                                HU
 ---pagebreak---    Az ülésen résztvevőket ezután felkérték arra, hogy nyújtsanak be a Bizottsághoz írásbeli
   észrevételeket      a     három      előzetes     jogalkotási    javaslattervezetet      tartalmazó
   munkadokumentumra vonatkozóan.
   A Bizottság hatástanulmányt készített, melyet e javaslat melléklete tartalmaz. Ez alkalommal
   a zöld könyv keretében és azt követően konzultált szakértők vizsgálták meg. Több választási
   lehetőség is szóba jött: a status quo, egy nem jogalkotási fellépés, valamint a Közösség
   többféle jogalkotási kezdeményezése. E tanulmány szerint a tartásra jogosultak számos – akár
   jogi, akár gyakorlati jellegű – nehézségének leküzdése érdekében a Közösségnek olyan
   nagyszabású fellépést kell terveznie, mely valamennyi lehetséges fellépési területet lefedi.
   3.        A JAVASLAT JOGI ELEMEI
   3.1.      Jogalap
   Az e javaslat hatálya alá tartozó jogterület az Európai Közösséget létrehozó szerződés 65.
   cikke alá tartozik, és e javaslat jogalapját e Szerződés 61. cikkének c) pontja jelenti.
   A 65. cikk jogalkotási hatásköröket ruház a Közösségre a több államra kiterjedő vonatkozású
   polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén a belső piac megfelelő
   működéséhez szükséges mértékben.
   A javaslat által célzott intézkedések a 65. cikk – egyébként nem kimerítő – listájában
   kifejezetten említett intézkedésekhez tartoznak: joghatósági összeütközések, jogszabályok
   összeütközése, a határozatok elismerése és végrehajtása, a polgári eljárások megfelelő
   lefolytatását akadályozó tényezők kiküszöbölése a polgári eljárási szabályok
   összeegyeztethetőségének előmozdításával.
   A közösségi intézmények széles mérlegelési jogkörrel rendelkeznek annak eldöntésekor, hogy
   egy adott intézkedés szükséges-e a belső piac megfelelő működéséhez. E javaslat
   megkönnyíti a belső piac megfelelő működését, mivel a tartási követelések behajtásának
   hatékonyabbá tételét célzó új jogi környezet kialakítása hozzájárul majd azon személyek
   szabad mozgása akadályainak kiküszöböléséhez, akiket jelenleg hátrányosan érintenek a
   tartásdíjak behajtását illetően a tagállamok között továbbra is fennálló különbségek.
   Ami a több államra kiterjedő vonatkozás feltételét illeti, e javaslat olyan intézkedéseket
   tartalmaz, melyek célja a végrehajtási okirat megszerzésének és végrehajtásának
   megkönnyítése olyan helyzetekben, melyek nemzetközi elemet tartalmaznak. A joghatósági
   és a kollíziós szabályok per definitionem olyan nemzetközi helyzetekre vonatkoznak, melyek
   különböző országok jogi elemeit tartalmazzák. A határozatok elismerésére és
   végrehajthatóságára vonatkozó rendelkezések célja, hogy egy valamely tagállamban hozott
   határozat automatikusan végrehajtható legyen bármely másik tagállamban. Bizonyos nemzeti
   eljárási szabályok minimális harmonizációja kíséri e rendelkezéseket. A javaslatban foglalt
   végrehajtási intézkedések célja, hogy megkönnyítsék a valamely tagállamban hozott
   határozatnak egy másik tagállamban való végrehajtását. Végül az együttműködésre és az
   információcserére vonatkozó rendelkezések alkalmazásának feltétele egy másik tagállam
   részvétele.
   E rendeletet a Szerződés 67. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárásban fogadják majd el,
   mely értelmében a Tanács az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően
HU                                                   7                                                 HU
 ---pagebreak---    egyhangúlag határoz. A Bizottság szerint ugyanis e javaslat a 67. cikk (5) bekezdésének
   második francia bekezdése értelmében családjogi vonatkozású.
   Jogilag ezen értelmezést kell követni, figyelemmel a tartási kötelezettségeket a családjoghoz
   fűző nagyon szoros kapcsolatokra, meg kell azonban jegyezni, hogy ezen értelmezés nem jár
   hátrányok nélkül. Nem veszi megfelelően figyelembe a tartási kötelezettség koncepciójának
   kettős természetét – e kötelezettség családi eredetű, ugyanakkor végrehajtása, ahogyan
   minden más követelésé is, pénzügyi jellegű.
   A közösségi jogalkotó ez idáig egyébként úgy ítélte meg, hogy a tartási kötelezettségek a
   családjog területén kívül a polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés általános
   rendelkezései alá tartoznak. A Brüsszel I rendelet – az 1968. szeptember 27-i Brüsszeli
   Egyezmény szerkezetét követve – kizárja hatálya alól a családjogot, azonban a tartási
   kötelezettségeket megtartja alkalmazási körében. Ezzel szemben a házassági ügyekben és a
   szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok
   elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2003. november 27-i 2201/2003/EK tanácsi rendelet (a
   továbbiakban: az új Brüsszel II rendelet)11 hatálya alá tartozik a családjog jelentős része
   (válás, szülői felelősség), a tartási kötelezettségek azonban ki vannak zárva alkalmazási
   köréből. Végül a nem vitatott követelésekre vonatkozó európai végrehajtható okirat
   létrehozásáról szóló, 2004. április 21-i 805/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet12
   (a továbbiakban: EVO-rendelet) kiterjed a tartási kötelezettségekre, és az együttdöntési eljárás
   keretében fogadták el.
   E javaslat esetén egyértelműen más a helyzet, mivel kizárólag a tartási kötelezettségekre
   vonatkozik, melyek a többi említett jogi eszköz alkalmazási körének csak egy járulékos részét
   képezik. A Bizottság tehát a Szerződés rendelkezéseinek figyelembevételével csak arra a
   következtetésre juthat, hogy e javaslat családjogi vonatkozású, és így nem vonatkozik rá az
   együttdöntési eljárás.
   A fent említett hátrányok elkerülhetők lennének, ha a Tanács úgy döntene, hogy a tartási
   kötelezettségekre közös jogi szabályozást vezet be. A Szerződés 67. cikke (2) bekezdésének
   második francia bekezdése szerint ugyanis a Tanács az Európai Parlamenttel folytatott
   konzultációt követően egyhangúlag határozhat arról, hogy a Szerződés harmadik részének IV.
   címe alá tartozó valamennyi területre vagy egyes területekre a 251. cikkben említett eljárást
   alkalmazzák. Lehetőség van tehát arra, hogy a tartási kötelezettségek területén az
   egyhangúságról áttérjenek az együttdöntésre.
   A Bizottság felkéri a Tanácsot egy ilyen határozat meghozatalára; egy ilyen határozat
   összhangban lenne mind a tartási kötelezettségek sajátos jellegével, mind pedig azon
   jogalkotási intézkedésekkel, melyeket a Közösség e területen ez idáig megtett.
   3.2.     Arányosság és szubszidiaritás
   E javaslat célkitűzéseit a tagállamok egyedül nem tudják megvalósítani. A nemzetközi
   joghatósági és a kollíziós szabályoknak, valamint a határozatok elismerésére és végrehajtására
   vonatkozó szabályoknak ugyanis egységeseknek kell lenniük a belső piac működésének
   megkönnyítése érdekében. Kizárólag a közösségi szintű fellépés tudja biztosítani az
   alkalmazandó szabályok egyenértékűségét, ahogyan ezt mutatja a Brüsszel I rendelet korábbi
   11
           HL L 338., 2003.12.23., 1–29. o.
   12
           HL L 143., 2004.4.30., 15–39. o.
HU                                                8                                                 HU
 ---pagebreak---    példája is. Ugyanez vonatkozik az együttműködési szabályokra, mivel az Európai Unión belül
   valamennyi kijelölt központi hatóságra ugyanazon kötelezettségeknek kell vonatkozniuk a
   kölcsönös jogsegély tekintetében.
   E javaslat teljes mértékben megfelel az arányosság elvének, mivel szigorúan az e célkitűzések
   eléréséhez szükséges mértékre korlátozódik. A kollíziós szabályok mindenekelőtt lehetővé
   teszik az anyagi jog bármilyen harmonizációjának elkerülését. Ami a joghatósági szabályokat,
   valamint a határozatok elismerésének és végrehajtásának szabályait illeti, ezek csak nagyon
   csekély következményekkel járnak a belső eljárási szabályokra.
   A rendeletet mint választott jogi formát több érv is indokolja. Nem lehet a tagállamoknak
   mérlegelési jogkört hagyni sem a nemzetközi joghatósági szabályok megállapításakor, melyek
   célja a jogbiztonság biztosítása a polgárok és a gazdasági szereplők számára, sem pedig az
   elismerési és végrehajtási eljárás során, melynek valamennyi tagállamban egyértelműnek és
   egységesnek kell lennie. Ugyanez vonatkozik a kollíziós szabályokra is. A javaslat ugyanis e
   területen olyan egységes szabályokat fogalmaz meg az alkalmazandó jogra vonatkozóan,
   melyek pontosak, feltétel nélküliek, és a nemzeti jogban nem igényelnek végrehajtási
   intézkedéseket. Ezzel szemben, ha a tagállamok mérlegelési jogkörrel rendelkeznének e
   szabályok átvételében, ez ismét jogbizonytalansághoz vezetne, melynek megszüntetése éppen
   e javaslat célja.
   Általánosabban az átláthatóság célkitűzése e területen elsődleges jelentőséggel bír; épp ezért
   lehetővé kell tenni, hogy az Európai Közösségben alkalmazandó szabályok azonnal és
   egységesen elérhetők legyenek, anélkül, hogy szükséges lenne a közösségi jogi eszköz
   tartalmát átültető nemzeti jog rendelkezései között kutatni, mely nemzeti jog az érintett polgár
   számára nagyon gyakran idegen jog. Ezenfelül a rendelet mint jogi forma választása lehetővé
   teszi majd a Bíróság számára annak biztosítását, hogy rendelkezéseit valamennyi tagállamban
   egységesen alkalmazzák.
   3.3.      Az Egyesült Királyság, Írország és Dánia helyzete
   Az Európai Közösséget létrehozó szerződés IV. címe, melyhez az e rendeletjavaslat által
   lefedett terület is tartozik, az Egyesült Királyságra és Írországra nem alkalmazható, kivéve, ha
   ezen államok úgy döntenek, hogy a Szerződéshez csatolt jegyzőkönyvben meghatározott
   feltételekkel részt vesznek az érintett intézkedésben.
   A Szerződés IV. címe nem alkalmazható Dániára sem a rá vonatkozó jegyzőkönyv
   értelmében.
HU                                                  9                                               HU
 ---pagebreak---                                                          2005/0259 (CNS)
                                                Javaslat
                                         A TANÁCS RENDELETE
   a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok
      elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 61. cikke c)
   pontjára és 67. cikke (2) bekezdésére;
   tekintettel a Bizottság javaslatára13,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére14,
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére15,
   mivel:
   (1)     A Közösség célul tűzte ki, hogy fenntartja és fejleszti az Európai Uniót mint a
           szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló olyan térséget, mely
           keretében biztosított a személyek szabad mozgása. E térség fokozatos létrehozása
           érdekében a Közösségnek egyebek mellett el kell fogadnia a belső piac megfelelő
           működéséhez szükséges, a polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel
           kapcsolatos intézkedéseket.
   (2)     E tekintetben a Közösség már többek között elfogadta a tagállamokban a polgári és
           kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló
           1348/2000/EK tanácsi rendeletet16, a polgári és kereskedelmi ügyekben a
           joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000.
           december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendeletet17, a polgári és kereskedelmi ügyekben az
           Európai Igazságügyi Hálózat létrehozásáról szóló, 2001. május 28-i 2001/470/EK
           tanácsi határozatot18, a polgári és kereskedelmi ügyekben a bizonyításfelvétel
           tekintetében történő, a tagállamok bíróságai közötti együttműködésről szóló, 2001.
           május 28-i 1206/2001/EK tanácsi rendeletet19, a házassági ügyekben és a szülői
           felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok
           elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül
   13
           HL C […]., […].,[…]. o.
   14
           HL C […]., […].,[…]. o.
   15
           HL C […]., […].,[…]. o.
   16
           HL L 160., 2000.6.30., 37. o.
   17
           HL L 12., 2001.1.16., 1. o.
   18
           HL L 174., 2001.6.27., 25. o.
   19
           HL L 174., 2001.6.27., 1. o.
HU                                                10                                            HU
 ---pagebreak---         helyezéséről szóló, 2003. november 27-i 2201/2003/EK tanácsi rendeletet20, valamint
        a nem vitatott követelésekre vonatkozó európai végrehajtható okirat létrehozásáról
        szóló, 2004. április 21-i 805/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet21.
   (3)  Az Európai Tanács 1999. október 15-én és 16-án Tamperében tartott ülésén kérte,
        hogy a határokon átnyúló jogviták rendezésének egyszerűsítése és meggyorsítása
        érdekében különösen a tartási kötelezettségekre vezessenek be közös különös eljárási
        szabályokat. Továbbá azt is ajánlotta, hogy töröljék el a valamely tagállamban hozott
        határozatnak a címzett államban való elismeréséhez és végrehajtásához szükséges
        közbenső intézkedéseket.
   (4)  A polgári és kereskedelmi ügyekben hozott határozatok kölcsönös elismerése elvének
        végrehajtására irányuló közös intézkedési programot a Bizottság és a Tanács 2000.
        november 30-án fogadta el22.
   (5)  Az Európai Tanács 2004. november 4-én és 5-én Brüsszelben tartott ülésén új
        programot fogadott el, nevezetesen „az Európai Unióban a szabadság, a biztonság és a
        jog érvényesülésének erősítéséről szóló Hágai Programot”.
   (6)  A Tanács és a Bizottság 2005. június 2-án és 3-án közös cselekvési tervet fogadott el,
        mely a Hágai Program keretében konkrét intézkedéseket fogalmaz meg, és amely utal
        a tartási kötelezettségekre vonatkozó javaslatok elfogadásának szükségességére.
   (7)  Lehetővé kell tenni, hogy a tartásra jogosult valamely tagállamban könnyen
        hozzájusson olyan határozathoz, amely automatikusan végrehajtható bármely más
        tagállamban, és amelynek végrehajtása egyszerűbb és gyorsabb.
   (8)  E célkitűzés elérése érdekében, valamint annak biztosítására, hogy a polgárok jobban
        hozzáférjenek az alkalmazandó jogi rendelkezésekhez, célszerű egyetlen jogi eszközbe
        foglalni mindazon intézkedéseket, melyek a Közösségben a tartási követelések
        behajtásához szükségesek. E rendeletnek tehát rendelkezéseket kell tartalmaznia a
        joghatósági összeütközésekre, a kollíziós szabályokra, a végrehajthatóságra, a
        külföldön hozott határozatok végrehajtására, valamint az együttműködésre
        vonatkozóan.
   (9)  A rendelet hatályának ki kell terjednie a családjogi viszonyokból vagy hasonló
        hatásokkal járó viszonyokból eredő valamennyi tartási kötelezettségre a tartásra
        jogosult személyek közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében.
   (10) A nemzetközi joghatóságra vonatkozó szabályok kissé eltérnek a 44/2001/EK rendelet
        értelmében jelenleg alkalmazandó szabályoktól. A tartásra jogosultak érdekeinek
        legjobb védelme érdekében, valamint az Európai Unióban a megfelelő
        igazságszolgáltatás elősegítése céljából e szabályokat tisztázni kell, és ettől kezdve
        minden olyan helyzetre vonatkozniuk kell, melyben elég szoros kapcsolat áll fenn a
        felek helyzete és valamely tagállam között. Az a tény, hogy az alperes szokásos
        tartózkodási helye olyan államban van, mely nem tagja az Európai Uniónak, már nem
   20
        HL L 338., 2003.12.23., 1. o.
   21
        HL L 143., 2004.4.30., 15. o.
   22
        HL C 12., 2001.1.15.
HU                                             11                                              HU
 ---pagebreak---         zárhatja ki a közösségi szabályokat, és ezentúl nem lehetséges a nemzeti jogra való
        visszautalás sem.
   (11) A felek számára lehetővé kell tenni, hogy közös megegyezéssel kiválaszthassák az
        eljáró bíróságot, kivéve kiskorú gyermekkel szembeni tartási kötelezettség esetén a
        gyengébb fél védelme érdekében.
   (12) Világosan és hatékonyan kell szabályozni a perfüggőség és az összefüggő eljárások
        megoldását.
   (13) A kollíziós szabályok csak a tartási kötelezettségekre lehetnek alkalmazhatók, és nem
        határozhatják meg a tartási kötelezettség alapját képező családjogi viszonyok
        létrejöttének megállapítása során alkalmazandó jogot.
   (14) Mint ahogyan a fennálló nemzetközi jogi eszközökben, továbbra is a tartásra jogosult
        szokásos tartózkodási helye szerinti ország jogának kell elsődlegesnek lennie, a
        második helyre azonban az eljáró bíróság jogának kell kerülnie, mivel e különös
        jogterületen gyakran lehetővé teszi a viták egyszerűbb, gyorsabb és olcsóbb
        rendezését.
   (15) Amennyiben a fent említett két jog közül egyik sem teszi lehetővé a jogosult számára
        a tartási igény kötelezettel szembeni érvényesítését, továbbra is lehetővé kell tenni egy
        olyan másik ország jogának az alkalmazását, mellyel a tartási kötelezettség szoros
        kapcsolatban áll. Ilyen lehet például azon ország, melynek mindkét fél állampolgára.
   (16) A felek számára lehetővé kell tenni, hogy bizonyos feltételekkel megválaszthassák az
        alkalmazandó jogot. Így az eljárási kérdések tekintetében lehetőségük kell legyen arra,
        hogy az eljáró bíróság jogát válasszák. A feleknek ezenkívül lehetővé kell tenni, hogy
        még a jogvitát megelőzően megegyezzenek az alkalmazandó jogban, de kizárólag
        akkor, ha nem gyermekkel vagy segítségre szoruló felnőttel szembeni tartási
        kötelezettségről van szó; továbbá jogválasztásukat bizonyos jogrendszerekre kell
        korlátozni.
   (17) A kötelezettnek védelmet kell élveznie a rendelet szerint meghatározott jog
        alkalmazásával szemben olyan esetekben, amikor a tartásdíjat indokoló családjogi
        viszonyt nem tekintik általánosan privilegizáltnak. Ez fordulhat elő különösen az
        oldalági rokonok, illetve a házasság útján rokonságot szerzett személyek közötti
        viszonyok, a lemenő ági rokonok felmenő ági rokonokkal szemben tartási
        kötelezettségei, vagy a házasság felbontása után a tartási kötelezettség fenntartása
        esetén.
   (18) A tartási kötelezettség tárgyában valamely tagállamban hozott határozatokat az összes
        többi tagállamban el kell ismerni, és végrehajthatónak kell lenniük anélkül, hogy
        további eljárásra lenne szükség. Valamennyi közbenső intézkedés eltörlése érdekében
        meg kell valósítani az eljárási szabályok minimális harmonizációját. Ez utóbbi hivatott
        biztosítani a tisztességes eljárás követelményeinek tiszteletben tartását a valamennyi
        tagállamban közös szabályoknak megfelelően.
   (19) A valamely tagállamban tartással kapcsolatos ügyben hozott határozatot gyorsan és
        hatékonyan kell végrehajtani bármely másik tagállamban. A tartásra jogosultak
HU                                              12                                                HU
 ---pagebreak---         számára lehetővé kell tenni különösen azt, hogy a kötelezett munkabéréből vagy
        bankszámlájáról való közvetlen letiltással jussanak hozzá követeléseikhez.
   (20) A közokiratokat és a felek közötti azon megállapodásokat, melyek tagállamban
        végrehajthatók, a határozatokkal egyenértékűként kell kezelni.
   (21) A tagállamokban központi hatóságokat kell létrehozni, hogy – általánosan és az adott
        esetekben egyaránt – együttműködjenek a tartási követelések behajtásának
        megkönnyítése érdekében. E hatóságoknak információkat kell cserélniük a
        kötelezettek tartózkodási helyének meghatározása, valamint vagyonuk és jövedelmük
        megállapítása érdekében, teljes mértékben tiszteletben tartva a személyes adatok
        feldolgozása tekintetében az egyének védelmére vonatkozó követelményeket a
        személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen
        adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és
        tanácsi irányelvvel23 összhangban.
   (22) E rendelet tiszteletben tartja a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában
        elismert alapvető jogokat és elveket. A Charta 7., 8., 24. és 47. cikkével összhangban
        különösen a magán- és a családi élet teljes mértékű tiszteletben tartását, a személyes
        adatok védelmét, a gyermekek jogainak tiszteletben tartását, valamint a független és
        pártatlan bíróság előtti hatékony jogorvoslat biztosítását célozza.
   (23) A Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások
        megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat24 2. cikkével
        összhangban az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket az említett
        határozat 3. cikkében említett konzultációs eljárásnak megfelelően kell meghozni.
   (24) E rendeletnek az e területen korábban elfogadott közösségi jogi eszközök helyébe kell
        lépnie. A hatályos jogi rendelkezések egységesítése és egyszerűsítése érdekében
        elsőbbséget kell élveznie többek között az e területen a tagállamok között
        alkalmazandó egyéb nemzetközi jogi eszközökkel szemben.
   (25) Figyelemmel arra, hogy a tervezett intézkedés céljait, vagyis az Európai Unión belül a
        tartási követelések hatékony behajtását biztosító intézkedéssorozat végrehajtását a
        tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok közösségi szinten
        jobban megvalósíthatók, a Közösség a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás
        elvével összhangban intézkedéseket hozhat. Az említett cikkben foglalt arányosság
        elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl az e célkitűzések eléréséhez szükséges
        mértéket.
   (26) [Az Egyesült Királyság és Írország, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az
        Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország
        helyzetéről szóló jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban, értesítésben fejezte ki
        részvételi szándékát e rendelet elfogadásában és alkalmazásában.]
   (27) Dánia, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó
        szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével
   23
        HL L 281., 1995.11.23., 31–50. o.
   24
        HL L 184., 1999.7.17., 23. o.
HU                                             13                                              HU
 ---pagebreak---           összhangban, e rendelet elfogadásában nem vesz részt, ezért e rendelet nem kötelező,
          illetve nem alkalmazható rá,
   ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
                                               I. fejezet
                           Hatály és fogalommeghatározások
                                                  1. cikk
                                                  Hatály
   1.       E rendeletet a családjogi viszonyokból, valamint az olyan viszonyokból eredő tartási
            kötelezettségekre kell alkalmazni, melyek a rájuk alkalmazandó jog értelmében
            hasonló hatásokkal járnak.
   2.       E rendelet alkalmazásában a „tagállam” kifejezés a tagállamokat jelenti, Dánia [, az
            Egyesült Királyság és Írország] kivételével.
                                                  2. cikk
                                        Fogalommeghatározások
   E rendelet alkalmazásában:
   (1)    „bíróság”: a tagállamok valamennyi, tartási kötelezettség tárgyában joghatósággal
          rendelkező hatósága;
   (2)    „bíró”: a bíró vagy olyan tisztviselő, aki a tartási kötelezettségek tárgyában eljáró
          bírókkal egyenértékű hatáskörökkel rendelkezik;
   (3)    „határozat”: tartási kötelezettség tárgyában valamely tagállam bírósága által hozott
          határozat, elnevezésére való tekintet nélkül, beleértve az ítéletet, a végzést, fizetési
          meghagyást vagy végrehajtási intézkedést, valamint a költségeknek és kiadásoknak
          bírósági tisztviselő általi meghatározását;
   (4)    „közokirat”:
            a)    az alaki követelményeknek megfelelően közokiratként elkészített vagy
                  nyilvántartásba vett, tartási kötelezettségre vonatkozó okirat, melynek
                  valódisága:
                  i. a közokirat aláírására és tartalmára vonatkozik, és
HU                                                  14                                             HU
 ---pagebreak---                   ii. valamely hatóság vagy az eredeti eljárás helye szerinti tagállam által erre
                         feljogosított bármely más hatóság által lett megállapítva; vagy
            b)    a közigazgatási hatóságok előtt kötött vagy általuk hitelesített, tartási
                  kötelezettségekkel kapcsolatos megállapodás.
   (5)    „az eredeti eljárás helye szerinti tagállam”: az a tagállam, ahol a végrehajtandó
          határozatot kibocsátották;
   (6)    „a végrehajtás helye szerinti tagállam”: az a tagállam, ahol a határozatot végre kell
          hajtani;
   (7)    „az eredetileg eljáró bíróság”: az a bíróság, amely a végrehajtandó határozatot hozta;
   (8)    „jogosult”: minden olyan természetes személy, aki tartásra jogosult, vagy tartási igényt
          érvényesít;
   (9)    „kötelezett”: minden olyan természetes személy, aki tartásra kötelezett, vagy akivel
          szemben a tartási igényt érvényesítik.
                                             II. Fejezet
                                             Joghatóság
                                                 3. cikk
                                          Általános joghatóság
   A tagállamokban tartási kötelezettség tárgyában joghatósággal rendelkezik:
            a)    az a bíróság, amelynek területén az alperes szokásos tartózkodási hellyel
                  rendelkezik, vagy
            b)    az a bíróság, amelynek területén a jogosult szokásos tartózkodási hellyel
                  rendelkezik, vagy
            c)    a személyi állapottal kapcsolatos ügyben hatáskörrel rendelkező bíróság,
                  amennyiben a tartási kötelezettség megállapítására irányuló kérelem az ügyben
                  járulékos jellegű, kivéve, ha e hatáskör kizárólag valamelyik fél
                  állampolgárságán alapul, vagy
            d)    a szülői felelősséggel kapcsolatos ügyben a 2201/2003/EK rendelet értelmében
                  hatáskörrel rendelkező bíróság, amennyiben a tartási kötelezettség
                  megállapítására irányuló kérelem az ügyben járulékos jellegű.
HU                                                 15                                              HU
 ---pagebreak---                                                 4. cikk
                                   Megállapodás a joghatóságról
   1.      Ha a felek, akik közül legalább az egyik valamely tagállamban szokásos tartózkodási
           hellyel rendelkezik, a tartási kötelezettséggel kapcsolatban felmerült vagy a jövőben
           felmerülő jogviták eldöntésére valamely tagállam bíróságának vagy bíróságainak
           joghatóságát kötik ki, e tagállam bírósága vagy bíróságai rendelkeznek
           joghatósággal. Az ilyen joghatóság a felek eltérő megállapodásának hiányában
           kizárólagos.
   2.      Az ilyen joghatóságot kikötő megállapodást írásban kell megkötni. A megállapodás
           tartós rögzítését biztosító, elektronikus módon történő bármely közlés az „írásos”
           formával egyenértékű.
   3.      Amennyiben ilyen megállapodást olyan felek kötöttek, amelyek egyike sem
           rendelkezik valamely tagállamban szokásos tartózkodási hellyel, jogvitáikra más
           tagállamok bíróságai nem rendelkeznek joghatósággal, kivéve, ha a kikötött bíróság
           vagy bíróságok joghatóságuk hiányát állapították meg.
   4.      E cikk nem alkalmazható a tizennyolcadik életévét be nem töltött gyermekkel
           szembeni tartási kötelezettséggel kapcsolatos jogvitában.
                                                5. cikk
                      Az alperes személyes megjelenésén alapuló joghatóság
   A 3. és 4. cikk alapján fennálló joghatóságtól eltekintve, valamely tagállam azon bírósága
   rendelkezik joghatósággal, amely előtt az alperes megjelenik. E szabály nem alkalmazható,
   amennyiben az alperes a bíróság joghatósága hiányának kifogásolása céljából jelent meg a
   bíróságon, vagy amennyiben a 4. cikk alapján más bíróság kizárólagos joghatósággal
   rendelkezik.
                                                6. cikk
                                      Fennmaradó joghatóság
   Amennyiben egyetlen tagállam bírósága sem rendelkezik joghatósággal a 3–5. cikk alapján, a
   következő bíróságok rendelkeznek joghatósággal:
           a)    a jogosult és a kötelezett közös állampolgársága szerinti tagállam bíróságai;
                 vagy
           b)    házastársak vagy volt házastársak közötti tartási kötelezettség esetén azon
                 tagállam bíróságai, melynek területén a házastársak utolsó közös szokásos
                 tartózkodási helye található, amennyiben e szokásos tartózkodási hely az
                 eljárás megindítása előtt kevesebb mint egy évvel még fennállt.
HU                                                16                                             HU
 ---pagebreak---                                                  7. cikk
                                             Perfüggőség
   1.       Amennyiben ugyanazon tartási kötelezettségre vonatkozó eljárásokat különböző
            tagállamok bíróságai előtt indítottak, a később megkeresett bíróság az elsőként
            megkeresett bíróság joghatósága megállapításáig hivatalból felfüggeszti az eljárást.
   2.       Amennyiben az elsőként megkeresett bíróság joghatóságát állapítják meg, a később
            megkeresett bíróság ennek javára megállapítja saját joghatóságának hiányát.
                                                 8. cikk
                                         Összefüggő eljárások
   1.       Amennyiben összefüggő eljárások különböző tagállamok bíróságai előtt vannak
            folyamatban, a később megkeresett bíróság felfüggesztheti az eljárást.
   2.       Amennyiben ezen eljárások első fokon vannak folyamatban, minden később
            megkeresett bíróság valamely fél kérelmére joghatóságának hiányát is
            megállapíthatja, amennyiben az említett peres eljárásokra az elsőként megkeresett
            bíróság rendelkezik joghatósággal, és joga az eljárások egyesítését lehetővé teszi.
   3.       E cikk alkalmazásában a keresetek akkor tekintendők összefüggőnek, ha olyan
            szoros kapcsolat áll fenn közöttük, hogy az elkülönített eljárásokban hozott,
            egymásnak ellentmondó határozatok elkerülése végett célszerű azokat együttesen
            tárgyalni és róluk együtt határozni.
                                                 9. cikk
                                        A bíróság megkeresése
   E fejezet alkalmazásában a bíróság megkeresettnek tekintendő:
            a)    az eljárást megindító irat, illetve azzal egyenértékű irat bírósághoz történő
                  benyújtásának időpontjában, feltéve, hogy a felperes ezt követően nem
                  mulasztja el az alperes részére történő kézbesítés érdekében számára előírt
                  intézkedések megtételét, vagy
            b)    ha az iratot a bírósághoz történő benyújtást megelőzően kell kézbesíteni, abban
                  az időpontban, amikor azt a kézbesítésére hatáskörrel rendelkező hatóság
                  megkapja, feltéve, hogy a felperes ezt követően nem mulasztja el az iratnak a
                  bírósághoz történő benyújtása érdekében számára előírt intézkedések
                  megtételét.
HU                                                 17                                             HU
 ---pagebreak---                                                 10. cikk
                    Ideiglenes intézkedések, beleértve a biztosítási intézkedéseket
   Valamely tagállam bíróságainál a tagállam joga alapján rendelkezésre álló ideiglenes
   intézkedések, beleértve a biztosítási intézkedéseket is, még akkor is kérelmezhetőek, ha e
   rendelet alapján az ügy érdemére más tagállam bírósága rendelkezik joghatósággal.
                                                11. cikk
                                        A joghatóság vizsgálata
   Amennyiben valamely tagállam bíróságához olyan keresetet nyújtanak be, amely tekintetében
   e rendelet értelmében nem rendelkezik joghatósággal, a bíróság hivatalból megállapítja
   joghatóságának hiányát.
                                            III. Fejezet
                                       Alkalmazandó jog
                                                12. cikk
                       A családjogi viszonyok fennállására való kihatás hiánya
   E fejezet rendelkezései csak a tartási kötelezettségre alkalmazandó jogot határozzák meg, és
   nem érintik az 1. cikk szerinti valamely viszonyra alkalmazandó jogot.
                                                13. cikk
                                             Alapszabályok
   1.       A tartási kötelezettségre azon ország joga irányadó, melyben a jogosult szokásos
            tartózkodási helye található.
   2.       Az eljáró bíróság joga alkalmazandó:
            a)    amikor az 1. cikk szerinti jog értelmében a jogosult nem kaphat tartást a
                  kötelezettől, vagy
            b)    amikor a jogosult ezt kéri, és azon ország jogáról van szó, melyben a kötelezett
                  szokásos tartózkodási helye található.
   3.       Amennyiben a fenti bekezdések szerinti jogok egyike sem teszi lehetővé, hogy a
            jogosult a kötelezettől tartást kapjon, és a körülmények összessége arra utal, hogy a
HU                                                18                                               HU
 ---pagebreak---             tartási kötelezettség egy másik országgal – különösen a jogosult és a kötelezett közös
            állampolgársága szerinti országgal – szoros kapcsolatban áll, azon ország joga
            alkalmazandó, mellyel a tartási kötelezettség szoros kapcsolatban áll.
                                                 14. cikk
                                               Jogválasztás
   A 13. cikk ellenére a jogosult és a kötelezett:
            a)     kifejezetten vagy egyéb egyértelmű módon választhatja az eljáró bíróság jogát
                   az eljárás céljából a bíróság megkeresésének időpontjában;
            b)     írásban bármikor megállapodhatnak az alkalmazandó jogban, kivéve a
                   tizennyolcadik életévét be nem töltött gyermekkel szembeni vagy olyan
                   felnőttel szembeni tartási kötelezettség esetén, aki személyes képességeinek
                   nincs vagy nincs teljesen birtokában, és ezért érdekeit nem tudja képviselni (a
                   továbbiakban: segítségre szoruló felnőtt), feltéve, hogy a következő jogok
                   valamelyikét választják:
                   i.    a megállapodás időpontjában közös nemzeti joguk;
                   ii.   közös szokásos tartózkodási helyük országának joga, vagy azon ország
                         joga, melyben a jogosult vagy a kötelezett a megállapodás időpontjában
                         szokásos tartózkodási hellyel rendelkezik;
                   iii.  vagyonjogi viszonyaikra a megállapodás időpontjában alkalmazandó jog,
                         amennyiben két olyan személy közötti tartási kötelezettségről van szó,
                         akik házassági jogviszonyban vagy olyan más viszonyban állnak vagy
                         álltak, amely az arra alkalmazandó jog értelmében hasonló hatásokkal
                         jár.
                                                 15. cikk
          Az e rendelet szerint meghatározott jog nem alkalmazása a kötelezett kérelmére
   1.       Gyermekkel vagy segítségre szoruló felnőttel szembeni, valamint házastársak vagy
            volt házastársak közötti tartási kötelezettség kivételével, a kötelezett a jogosulttal
            szemben hivatkozhat arra, hogy közös nemzeti joguk, illetve közös állampolgárság
            hiányában a szokásos tartózkodási helye szerinti ország joga értelmében a jogosulttal
            szemben nem terheli tartási kötelezettség.
   2.       Házastársak vagy volt házastársak közötti tartási kötelezettség esetén a kötelezett a
            jogosulttal szemben hivatkozhat arra, hogy azon ország joga értelmében, mellyel a
            házasság a legszorosabb kapcsolatban áll, a jogosulttal szemben nem terheli tartási
            kötelezettség.
HU                                                 19                                              HU
 ---pagebreak---                                                 16. cikk
                                             Közintézmény
   Valamely közintézmény a jogosultnak nyújtott ellátások megtérítésére vonatkozó igényét az
   intézményre alkalmazandó jog alapján érvényesítheti.
                                                17. cikk
                                    Az alkalmazandó jog terjedelme
   1.       A tartási kötelezettségre alkalmazandó jog meghatározza különösen:
          (a)     a jogosult jogainak fennállását és terjedelmét, valamint azt, hogy kivel
                  szemben gyakorolhatja azokat;
          (b)     azt, hogy a jogosult mennyiben követelhet visszamenőlegesen tartást;
          (c)     a tartási kötelezettség kiszámításának és indexálásának módját;
          (d)     az elévülést és a keresetbenyújtás határidejét;
          (e)     a jogosult számára ellátásokat nyújtott közintézmény megtérítéshez való jogát,
                  valamint a kötelezett kötelezettségének határait.
   2.       A tartásdíj összegének meghatározásakor az alkalmazandó jog anyagi jogi
            rendelkezéseitől függetlenül figyelembe kell venni a jogosult igényeit és a kötelezett
            anyagi helyzetét.
                                                18. cikk
                                Harmadik ország jogának alkalmazása
   Az e rendelet szerint meghatározott jog alkalmazandó akkor is, ha e jog nem valamely
   tagállam joga.
                                                19. cikk
                                   A vissza- és továbbutalás tilalma
   1.       A 2. bekezdésre is figyelemmel, valamely ország jogának e rendelet szerinti
            alkalmazása az érintett országban a nemzetközi magánjogi szabályokon kívüli
            hatályos jogszabályok alkalmazását jelenti.
HU                                                 20                                              HU
 ---pagebreak---    2.       Amennyiben e rendelet értelmében harmadik ország joga alkalmazandó, és ezen
            ország nemzetközi magánjogi szabályai egy másik ország jogának alkalmazását írják
            elő, a megkeresett bíróság a belső jogát alkalmazza.
                                                 20. cikk
                                                Közrend
   Az e rendelet által meghatározott jog valamely rendelkezésének alkalmazása csak akkor
   tagadható meg, ha az alkalmazás nyilvánvalóan összeegyeztethetetlen az eljáró bíróság
   államának közrendjével. Az e rendelet által meghatározott tagállami jog valamely
   rendelkezésének alkalmazását azonban erre hivatkozva nem lehet megtagadni.
                                                 21. cikk
                            Egynél több jogrendszerrel rendelkező országok
   Ha egy állam több olyan területi egységből áll, amelyek mindegyike saját jogszabályokkal
   rendelkezik a tartási kötelezettségek tekintetében, az egyes területi egységeket országként kell
   kezelni az e rendelet alapján alkalmazandó jog megállapítása céljából.
                                            IV. Fejezet
                                   Közös eljárási szabályok
                                                 22. cikk
                                               Kézbesítés
   1.       Valamely tagállam bírósága előtti eljárásban az eljárást megindító iratot, illetve azzal
            egyenértékű iratot a következő módok valamelyikén kézbesítik az alperesnek:
            a)     személyes kézbesítés, mely során a címzett a kézhezvétel időpontját tartalmazó
                   tértivevényt aláírja;
            b)     személyes kézbesítés, mely során a kézbesítésre illetékes személy egy
                   dokumentumot aláír, mely tartalmazza, hogy a címzett az iratot átvette, illetve
                   annak átvételét alapos ok nélkül megtagadta, valamint megjelöli az irat
                   kézbesítésének időpontját;
            c)     postai úton történő kézbesítés, mely során a címzett a kézhezvétel időpontját
                   tartalmazó tértivevényt aláírja és visszaküldi;
HU                                                  21                                               HU
 ---pagebreak---       d)     elektronikus eszközzel – például faxon vagy elektronikus levélben – történő
             kézbesítés, mely során a címzett a kézhezvétel időpontját tartalmazó
             tértivevényt aláírja és visszaküldi.
   2. Az alperes védelméről történő intézkedéshez legalább 30 nappal rendelkezik, mely
      határidő az 1. bekezdésnek megfelelően kézbesített irat kézhezvételétől számítandó.
   3. A tagállamok e rendelet hatálybalépésétől számított hat hónapon belül tájékoztatják a
      Bizottságot az elfogadható kézbesítési módokról. Továbbá értesítik a Bizottságot az
      ezen információkban bekövetkező változásokról.
      A Bizottság nyilvánosan is hozzáférhetővé teszi ezeket az információkat.
                                           23. cikk
                                Az elfogadhatóság vizsgálata
   1. Amennyiben az alperes, aki egy másik tagállamban rendelkezik szokásos
      tartózkodási hellyel, mint az a tagállam, ahol az eljárás megindult, nem jelenik meg,
      a joghatósággal rendelkező bíróság az eljárást felfüggeszti, amíg meg nem
      bizonyosodik arról, hogy az alperes a 22. cikknek megfelelően átvette az eljárást
      megindító vagy azzal egyenértékű iratot, illetve, hogy az ehhez szükséges
      intézkedéseket megfelelő gondossággal megtették.
   2. Amennyiben az alperes, aki egy harmadik állam területén rendelkezik szokásos
      tartózkodási hellyel, nem jelenik meg, a joghatósággal rendelkező bíróság az eljárást
      felfüggeszti, amíg meg nem bizonyosodik arról, hogy az alperes a védelméről történő
      intézkedéshez megfelelő időben átvette az eljárást megindító vagy azzal egyenértékű
      iratot, illetve, hogy az ehhez szükséges intézkedéseket megfelelő gondossággal
      megtették.
   3. A polgári és kereskedelmi ügyekben keletkezett bírósági és bíróságon kívüli iratok
      külföldön történő kézbesítéséről szóló, 1965. november 15. napján kelt Hágai
      Egyezmény 15. cikkét kell alkalmazni, amennyiben az eljárást megindító iratot,
      illetve azzal egyenértékű iratot az említett egyezmény alapján kellett továbbítani.
                                           24. cikk
                                 Határozat és felülvizsgálat
   1. Amennyiben az alperes nem jelent meg, és
      a)     nem bizonyos, hogy átvette az eljárást megindító iratot vagy azzal egyenértékű
             iratot, vagy
      b)     vis maior vagy önhibáján kívül eső rendkívüli körülmények akadályozták a
             tartási követelés vitatásában,
HU                                            22                                            HU
 ---pagebreak---             határozatot lehet hozni, azonban az alperes az eredetileg eljáró bíróságtól kérheti
            annak felülvizsgálatát.
   2.       A felülvizsgálat kérelmezésének határideje azon a napon kezdődik, amikor az alperes
            a határozatról tudomást szerzett, és abban a helyzetben volt, hogy cselekedjen,
            legkésőbb azonban azon a napon, amikor a végrehajtó hatóság tájékoztatta a
            határozatról. E határidő legalább 20 nap.
   3.       A felülvizsgálati kérelem felfüggeszti a valamely tagállamban hozott valamennyi
            végrehajtási intézkedést.
                                            V. fejezet
                            A határozatok végrehajthatósága
                                               25. cikk
                                          Végrehajthatóság
   A valamely tagállamban hozott és ott végrehajtható határozatot egy másik tagállamban a
   végrehajthatóvá nyilvánításának szükségessége és az elismerése megtagadásának lehetősége
   nélkül ismerik el és hajtják végre.
                                               26. cikk
                                         Előzetes végrehajtás
   A valamely tagállamban hozott határozat a nemzeti jog szerinti esetleges jogorvoslat ellenére
   végrehajtható. Biztosíték nyújtása nem követelhető.
                                           VI. Fejezet
                                           Végrehajtás
                                               27. cikk
                                         Végrehajtási eljárás
   E rendelet rendelkezéseire is figyelemmel valamely másik tagállamban hozott határozatok
   végrehajtására irányuló eljárásra a végrehajtás helye szerinti tagállam joga irányadó.
HU                                                23                                             HU
 ---pagebreak---                                                 28. cikk
                                               Okiratok
   Valamely tagállamban egy másik tagállamban hozott határozat elismerését vagy végrehajtását
   kérelmező fél bemutatja a határozatnak a hitelessége megállapításához szükséges
   feltételeknek megfelelő másolatát, valamint az illetékes hatóság által az e rendelet I.
   mellékletében foglalt formanyomtatvány felhasználásával készített kivonatot.
   A végrehajtás helye szerinti tagállam illetékes hatóságai nem kérhetik fordítás benyújtását.
                                                29. cikk
                                         Jogi segítségnyújtás
   Az a kérelmező, aki az eredeti eljárás helye szerinti tagállamban teljes vagy részleges
   költségkedvezményben, illetve költség- és illetékmentességben részesült, a végrehajtási
   eljárás során jogosult a végrehajtás helye szerinti tagállam joga alapján járó legkedvezőbb
   költségkedvezményre, illetve költség- és illetékmentességre.
                                                30. cikk
                                          Biztosíték és letét
   Valamely tagállamban egy másik tagállamban hozott határozat végrehajtását kérelmező fél
   semmiféle biztosíték, óvadék, letét – bármilyen módon meghatározott – megfizetésére nem
   kötelezhető azzal az indokkal, hogy külföldi állampolgár, vagy hogy nem rendelkezik
   lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel abban az államban, ahol a végrehajtást kérte.
                                                31. cikk
                           Hitelesítés vagy más hasonló alaki követelmény
   A 28. cikkben említett okiratok tekintetében hitelesítésre vagy más hasonló alaki
   követelményre nincs szükség.
                                                32. cikk
                                     Érdemi felülvizsgálat hiánya
   1.        Valamely tagállamban hozott határozat nem lehet érdemi felülvizsgálat tárgya egy
             másik tagállamban folyó végrehajtási eljárás során.
HU                                                24                                            HU
 ---pagebreak---    2.      Azonban a végrehajtás helye szerinti tagállam illetékes hatósága saját maga úgy
           határozhat, hogy az eredetileg eljáró bíróság határozatának végrehajtását csak a
           tartási igény egy részére korlátozza, amennyiben a teljes végrehajtás a végrehajtás
           helye szerinti tagállam joga értelmében sértené a kötelezett javainak le nem
           foglalható részét.
                                               33. cikk
                           A végrehajtás megtagadása vagy felfüggesztése
   Az eredetileg eljáró bíróság által hozott határozat végrehajtásának részleges vagy teljes
   megtagadása vagy felfüggesztése a kötelezett kérelmére kizárólag a következő esetekben
   rendelhető el:
           a)     a kötelezett új körülményekre vagy olyan körülményekre hivatkozik, melyek
                  az eredetileg eljáró bíróság számára a határozat meghozatalakor ismeretlenek
                  voltak;
           b)     a kötelezett a 24. cikk értelmében kérte az eredetileg eljáró bíróság
                  határozatának felülvizsgálatát, és még nem került sor új határozat
                  meghozatalára;
           c)     a kötelezett már kiegyenlítette tartozását;
           d)     az eredetileg eljáró bíróság által hozott határozat végrehajtásához való joga
                  teljesen vagy részben elévült;
           e)     az eredetileg eljáró bíróság határozata összeegyeztethetetlen a végrehajtás
                  helye szerinti tagállamban hozott valamely határozattal, vagy egy olyan
                  határozattal, amely eleget tesz a végrehajtás helye szerinti tagállamban való
                  elismeréséhez szükséges feltételeknek.
                                               34. cikk
                                 Automatikus havi letiltás elrendelése
   1.      A jogosult kérelmére az eredetileg eljáró bíróság elrendelheti a kötelezett
           munkáltatója vagy a kötelezett bankszámláját vezető pénzintézet számára egy másik
           tagállamban az automatikus havi letiltást. Az automatikus havi letiltás elrendelése a
           címzett tagállamban a 25. és 26. cikkel összhangban ugyanúgy végrehajtható, mint a
           határozat.
   2.      Az automatikus havi letiltás csak akkor rendelhető el, ha a határozatot a 22. cikkben
           említett valamely módon kézbesítették a kötelezettnek.
   3.      A kérelemre és az automatikus havi letiltás elrendelésére az e rendelet III.
           mellékletében foglalt formanyomtatványokat kell alkalmazni.
HU                                                 25                                            HU
 ---pagebreak---    4. Az automatikus havi letiltás elrendeléséről az eredetileg eljáró bíróság tértivevényes
      levélben értesíti:
      a)     a kötelezett munkáltatóját        vagy a  kötelezett    folyószámláját   vezető
             pénzintézetet, és
      b)     ezután legkésőbb öt napon belül a kötelezettet, az eredetileg eljáró bíróság
             határozatával és az e rendelet III. mellékletében foglalt formanyomtatvány
             szerinti tájékoztatással együtt.
   5. A címzett az automatikus havi letiltás elrendelésének kézhezvétele után
      haladéktalanul foganatosítja az első letiltást. Amennyiben a letiltás foganatosítása
      teljes mértékben lehetetlen, a címzett az elrendelés kézhezvételétől vagy az utolsó
      letiltástól számított legkésőbb 30 napon belül tájékoztatja az eredetileg eljáró
      bíróságot.
   6. A kötelezett, amennyiben vele szemben automatikus havi letiltást rendeltek el,
      köteles tájékoztatni a jogosultat és az eredetileg eljáró bíróságot a munkáltató
      személyében vagy a bankszámlát illetően bekövetkező változásokról.
                                           35. cikk
                   Bankszámla ideiglenes befagyasztásának elrendelése
   1. A jogosult kérheti az érdemben eljáró bíróságtól, hogy rendelje el a kötelezett
      valamely másik tagállamban lévő bankszámláját vezető pénzintézettel szemben az
      adott bankszámla ideiglenes befagyasztását. A kérelemre és a bankszámla ideiglenes
      befagyasztásának elrendelésére az e rendelet IV. mellékletében foglalt
      formanyomtatványokat kell alkalmazni.
   2. A bíróság a kötelezettnek a kérelemről való tájékoztatása és meghallgatása nélkül 8
      napon belül dönt a jogosult kérelméről. A bíróság elrendeli az ideiglenes
      befagyasztást, amennyiben úgy ítéli meg, hogy a jogosult kérelme nyilvánvalóan
      nem alaptalan, és fennáll annak a komoly veszélye, hogy a kötelezett a követelést
      nem teljesíti.
   3. Az ideiglenes befagyasztás elrendeléséről:
      a)     a bíróság ajánlott levélben értesíti a kötelezett folyószámláját vezető
             pénzintézetet;
      b)     azzal a hatással jár, hogy kézhezvétele után a bankszámlán meg kell tiltani
             minden olyan pénzmozgást, mely lehetetlenné teheti az ideiglenes befagyasztás
             elrendelésekor meghatározott összegnek a jogosult számára történő kifizetését.
   4. A bíróság az ideiglenes befagyasztás elrendeléséről ajánlott levélben értesíti a
      jogosultat és a kötelezettet, mihelyt az elrendelés 3. bekezdés b) pontja szerinti
      hatása bekövetkezett.
HU                                            26                                             HU
 ---pagebreak---    5.       A kötelezett kérheti az ideiglenes befagyasztás megszüntetését az azt elrendelő
            bíróságtól, amely a kérelemről 8 napon belül dönt. A bíróság a kérelemnek helyt
            adhat, és adott esetben a kötelezettől biztosíték adását kérheti.
   6.       Az ideiglenes befagyasztás elrendelése hatályát veszti, amennyiben a bíróság a
            befagyasztást megszünteti, vagy amennyiben a megszüntetés iránti kérelemről 8
            napon belül nem dönt, legkésőbb azonban az ügy érdemében hozott határozat
            meghozatalakor. A jogosult kérelmére az ideiglenes befagyasztást elrendelő végzés
            helyébe léphet a 34. cikk szerinti automatikus havi letiltást elrendelő végzés is,
            amennyiben a bíróság az ügy érdemében határozatot hozott.
            A bíróság az ideiglenes befagyasztást megszüntető határozatot ajánlott levélben
            kézbesíti a pénzintézetnek.
                                                36. cikk
                                      A tartási követelések helye
   A tartási követelések kifizetése megelőzi a kötelezett minden más tartozását, ideértve a
   határozatok végrehajtási költségeiből eredő tartozásokat is.
                                           VII. Fejezet
                                Közokiratok és egyezségek
                                                37. cikk
                           A közokiratok és egyezségek végrehajthatósága
   A valamely tagállamban elkészített vagy nyilvántartásba vett és végrehajtható közokiratokat,
   valamint a felek által megkötött, és a megkötése tagállamában végrehajtható egyezségeket a
   25. cikkel összhangban a határozatokkal azonos módon ismerik el és hajtják végre.
                                                38. cikk
                              A közokiratok és egyezségek végrehajtása
   1.       Megfelelő esetben a VI. fejezet rendelkezései alkalmazandók a végrehajtható
            közokiratok és a felek közötti végrehajtható egyezségek elismerésére és
            végrehajtására. Azon tagállam illetékes hatósága, melyben a közokirat vagy a felek
            közötti egyezség végrehajtható, bármely érdekelt fél kérelmére kiállítja az közokirat
            vagy egyezség e rendelet II. mellékletében foglalt formanyomtatvány szerinti
            kivonatát.
HU                                                 27                                             HU
 ---pagebreak---    2.       A 34. és 35. cikk rendelkezéseiben foglaltakkal élni kívánó jogosult a szokásos
            tartózkodási helye szerinti bírósághoz fordulhat.
                                           VIII. Fejezet
                                        Együttműködés
                                                39. cikk
                                         Központi hatóságok
   1.       Mindegyik tagállam kijelöl egy vagy több központi hatóságot e rendelet
            alkalmazásának segítésére, és meghatározza ezek illetékességét és hatáskörét.
   2.       Amennyiben egy tagállam egynél több központi hatóságot jelölt ki, a
            tájékoztatásokat általában közvetlenül a joghatósággal rendelkező megfelelő
            központi hatóság részére kell elküldeni. Amennyiben joghatósággal nem rendelkező
            központi hatóság részére küldenek tájékoztatást, ez utóbbi köteles továbbítani azt a
            hatáskörrel rendelkező központi hatóság részére, és ennek megfelelően tájékoztatni a
            feladót.
   3.       A tagállamok e rendelet hatálybalépését követő hat hónapon belül közlik a
            Bizottsággal:
            a)    az e cikk alapján kijelölt központi hatóságok nevét, címét és a kapcsolattartás
                  módját;
            b)    a központi hatóságok részére szóló közlemények elfogadott nyelveit.
            A tagállamok értesítik a Bizottságot az ezen információkban bekövetkező
            változásokról.
            A Bizottság nyilvánosan is hozzáférhetővé teszi ezeket az információkat.
                                                40. cikk
                                          Általános feladatok
   A központi hatóságok továbbítják a tartási kötelezettségekre vonatkozó nemzeti
   jogszabályokkal és eljárásokkal kapcsolatos információkat, valamint intézkedéseket tesznek e
   rendelet alkalmazásának javítására és együttműködésük megerősítésére. Ebből a célból a
   polgári és kereskedelmi ügyekben a 2001/470/EK határozattal létrehozott Európai
   Igazságügyi Hálózatot veszik igénybe.
HU                                                28                                              HU
 ---pagebreak---                                            41. cikk
                           Egyedi ügyekben való együttműködés
   1. A központi hatóságok egyedi ügyekben együttműködnek e rendelet célkitűzéseinek
      megvalósítása érdekében. E célból közvetlenül vagy hatóságokon, illetve egyéb
      szerveken keresztül megteszik a megfelelő lépéseket azért, hogy:
      a)     információt gyűjtsenek és cseréljenek:
             i.    a jogosult és a kötelezett helyzetéről, különösen a 44–47. cikk
                   felhasználásával,
             ii.   a folyamatban lévő eljárásokról, vagy
             iii.  a meghozott határozatokról;
      b)     információkat és segítséget nyújtsanak a területükön folyó eljárásokban részt
             vevő jogosultaknak;
      c)     elősegítsék a jogosult és a kötelezett közötti megállapodást közvetítés vagy
             egyéb eszközök útján, és elősegítsék a határokon átnyúló együttműködést
             ebből a célból.
   2. A valamely tagállamban szokásos tartózkodási hellyel rendelkező jogosultat
      kérelmére a következők képviselik:
      a)     azon tagállam központi hatósága, melynek területén a tartási kötelezettséggel
             kapcsolatos kérelemmel megkeresett bíróság található, vagy
      b)     a végrehajtás helye szerinti tagállam központi hatósága.
      E bekezdés alkalmazásában a képviselet magában foglalja mindazon lépések
      megtételét, melyek lehetővé teszik a határozat meghozatalát, valamint a tartási
      követelés hatékony behajtását.
                                           42. cikk
                                      Munkamódszer
   1. A közvetlenül vagy a szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam központi
      hatóságának közvetítésével eljáró jogosult a 41. cikkben említett segítségnyújtás
      iránti kérelmet nyújthat be valamely tagállam központi hatóságához.
      A jogosult a kérelmét benyújthatja a szokásos tartózkodási helye szerinti bírósághoz,
      amely megteszi a továbbításához és végrehajtásához szükséges intézkedéseket azon
      tagállam központi hatóságával együttműködve, amelynek illetékességi területéhez
      tartozik.
HU                                           29                                             HU
 ---pagebreak---    2. A segítségnyújtás iránti kérelemnek tartalmaznia kell a végrehajtása szempontjából
      lényeges összes hozzáférhető információt.
   3. A 4. bekezdésre is figyelemmel a központi hatóságok, a 41. cikkel összhangban a
      hatóságok és egyéb szervek, valamint az e hatóságok által kijelölt személyek által
      biztosított segítségnyújtás térítésmentes.
   4. A jogosulttól kérhető, hogy vegyen részt a 41. cikk 2. bekezdése szerinti
      képviselettel kapcsolatos költségek viselésében. Azonban nem lehet hozzájárulást
      kérni attól a jogosulttól, aki a szokásos tartózkodási helye szerinti tagállamban
      teljesíti a költségmentességben való részesülés feltételeit.
   5. Az egyes központi hatóságok viselik saját költségeiket.
                                            43. cikk
                                            Ülések
   1. E rendelet alkalmazásának elősegítése érdekében a központi hatóságok rendszeresen
      üléseznek.
   2. Ezeket az üléseket a polgári és kereskedelmi ügyekben egy Európai Igazságügyi
      Hálózat létrehozásáról szóló 2001/470/EK határozatnak megfelelően hívják össze.
                                            44. cikk
                              Az információkhoz való hozzáférés
   1. A központi hatóságok az e fejezetben foglalt feltételekkel hozzáférést biztosítanak
      azon információkhoz, melyek megkönnyítik a tartási követelések behajtását. Ezen
      információkat a következő célokra nyújtják:
      a)     a kötelezett tartózkodási helyének megállapítása;
      b)     a kötelezett vagyonának megállapítása, különös tekintettel jövedelmének
             összegére és jellegére;
      c)     a kötelezett munkáltatójának azonosítása;
      d)     a kötelezett bankszámláinak azonosítása.
   2. Az 1. bekezdésben említett információk közé tartoznak legalább azok, amelyek a
      tagállamokban a következő területeken illetékes szervek és hatóságok birtokában
      vannak:
      a)     adók és járulékok,
      b)     társadalombiztosítás, ideértve a bérből és fizetésből élő munkavállalók
             munkáltatói által fizetett társadalombiztosítási hozzájárulások beszedését is,
HU                                            30                                            HU
 ---pagebreak---       c)     népesség-nyilvántartások,
      d)     vagyonnyilvántartások,
      e)     gépjármű-nyilvántartás,
      f)     központi bankok.
   3. Az e cikkben említett információkhoz való hozzáférés semmiképpen sem
      eredményezheti valamely tagállamban új nyilvántartás létrehozását.
                                          45. cikk
                                 Az információk továbbítása
   1. A jogosult megkeresheti a szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam megkereső
      központi hatóságát a szokásos tartózkodási helye szerinti bíróság közvetítésével,
      mely utóbbi a kérelmet továbbítja, amennyiben úgy ítéli meg, hogy az megfelel az e
      fejezetben foglalt feltételeknek.
   2. Az információk közlése iránti megkeresést a központi hatóság nyújtja be a másik
      központi hatósághoz az e rendelet V. mellékletében foglalt formanyomtatványon.
   3. A 44. cikk 1. bekezdésének a) pontja szerinti információk közlése iránti megkeresés
      bármikor benyújtható. A 44. cikk 1. bekezdésének b), c) és d) pontja szerinti
      információk közlése iránti megkeresés akkor nyújtható be, ha a jogosult be tudja
      mutatni a határozat 28. cikk szerinti kivonatát, illetve a közokirat vagy egyezség a
      38. cikk 1. bekezdése szerinti kivonatát.
   4. Az 1. bekezdés szerinti formanyomtatványon kívül a megkeresett központi hatóság a
      44. cikk 1. bekezdése szerinti valamely célból a megkereső központi hatóságtól
      kiegészítő dokumentumok benyújtását kérheti.
   5. A kiegészítő dokumentumokat le kell fordítani, kivéve, ha a megkeresett tagállam
      erről lemond. A tagállamok e rendelet hatálybalépésétől számított hat hónapon belül
      tájékoztatják a Bizottságot arról, hogy e cikk értelmében kérik-e fordítás benyújtását
      vagy sem.
      A Bizottság nyilvánosan is hozzáférhetővé teszi ezeket az információkat.
      Amennyiben az információk közlése iránti megkeresést olyan jogosult
      kezdeményezi, aki teljes vagy részleges költségmentességben részesült, a fordítást a
      megkereső hatóság készíti el a jogosult számára térítésmentesen.
   6. A megkeresett hatóság továbbítja az információkat a megkereső hatóság számára.
      Amennyiben a megkeresett hatóság nem tudja a kért információt szolgáltatni, erről a
      megkereső hatóságot az okok megjelölésével haladéktalanul értesíti.
HU                                          31                                               HU
 ---pagebreak---                                                46. cikk
                                    Az információk felhasználása
   1.      A megkereső központi hatóság a kapott információt haladéktalanul megküldi azon
           bíróság számára, mely a 45. cikk 1. bekezdése szerinti kérelmet továbbította. A
           megkereső központi hatóság a bíróságnak történő megküldése után az információt
           megsemmisíti.
   2.      Az e rendelettel összhangban közölt információt csak a bíróság használhatja fel
           kizárólag a tartási követelések behajtásának megkönnyítése céljából. A bíróság
           azonban az információt – a jogosult előtt való felfedése nélkül – továbbíthatja
           valamely bírósági vagy bíróságon kívüli irat kézbesítésére illetékes hatóságokhoz,
           valamint valamely határozat végrehajtására illetékes hatóságokhoz. E hatóságok az
           információt annak felhasználása után haladéktalanul megsemmisítik.
   3.      Az e rendelettel összhangban közölt információt a bíróság csak addig őrizheti, amíg
           arra a tartási követelés behajtásának megkönnyítése érdekében szüksége van. A
           megőrzési idő legfeljebb egy év lehet.
                                               47. cikk
                                      A kötelezett tájékoztatása
   A megkeresett központi hatóság tájékoztatja a kötelezettet:
           a)    az általa közölt információkról, valamint megszerzésük módjáról;
           b)    az említett információk címzettjeiről;
           c)    az információk e rendelet szerinti felhasználásának feltételeiről;
           d)    azon jogokról és jogorvoslati lehetőségekről, melyekkel a kötelezett a
                 95/46/EK irányelv alapján elfogadott nemzeti jogszabályok értelmében
                 rendelkezik;
           e)    mind a megkereső központi hatóság tagállamában, mind a megkeresett
                 központi hatóság tagállamában a 95/46/EK irányelv alapján felállított felügyelő
                 hatóságok elérhetőségeiről,
   kivéve, ha a megkereső központi hatóság a 45. cikk 2. bekezdése szerint továbbított
   információk közlése iránti megkeresésben utalt arra, hogy a kötelezett tájékoztatása
   megnehezítheti a tartási követelés hatékony behajtását; ebben az esetben a megkeresett
   központi hatóság legfeljebb 60 napra elhalasztja a kötelezett tájékoztatását.
HU                                                32                                             HU
 ---pagebreak---                                             IX. Fejezet
                            Általános és záró rendelkezések
                                                48. cikk
                            Más közösségi jogi eszközökhöz való viszony
   1.       A tartási kötelezettségekre vonatkozóan e rendelet a 44/2001/EK rendelet és a
            805/2004/EK rendelet helyébe lép.
   2.       Az 1348/2000/EK rendelet 19. cikke a tartási kötelezettségekre nem alkalmazható.
   3.       A 2. bekezdésre is figyelemmel e rendelet nem érinti az 1348/2000/EK rendelet és az
            1206/2001/EK rendelet alkalmazását.
                                                49. cikk
                                  Más jogi eszközökhöz való viszony
   E rendelet a tagállamok között megelőzi azon egyezményeket és szerződéseket, amelyek az e
   rendelet által szabályozott jogterületre vonatkoznak, és amelyeknek a tagállamok részesei.
                                                50. cikk
                                       A mellékletek módosítása
   E rendelet mellékleteinek módosításait az 51. cikk 2. bekezdése szerinti konzultációs
   eljárásnak megfelelően fogadják el.
                                                51. cikk
                                              A bizottság
   1.       A Bizottságot a tagállamok képviselőiből álló bizottság segíti, melyet a Bizottság
            képviselője elnököl.
   2.       Az e bekezdésre való hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 3. cikkében említett
            konzultációs eljárást kell alkalmazni, figyelemmel a határozat 7. cikkének 3.
            bekezdésére.
HU                                                33                                            HU
 ---pagebreak---                                                52. cikk
                                        Átmeneti rendelkezés
   1.       E rendelet rendelkezései csak az alkalmazásának megkezdését követően indult
            eljárásokra, valamint az ezt követően elkészített vagy nyilvántartásba vett
            közokiratokra és kötött egyezségekre alkalmazandók.
   2.       Ettől eltérően azonban:
            a)    az alkalmazandó jogra vonatkozó 12–21. cikket alkalmazni kell az e rendelet
                  alkalmazásának megkezdésekor folyamatban lévő eljárásra, amennyiben ebbe
                  kifejezetten vagy egyéb egyértelmű módon valamennyi fél beleegyezik;
            b)    a végrehajtásra vonatkozó 27–36. cikket alkalmazni kell azon határozatokra és
                  közokiratokra, amelyeket e rendelet alkalmazásának megkezdésekor a
                  44/2001/EK rendelet értelmében végrehajthatónak nyilvánítottak, vagy
                  amelyeket a 805/2004/EK rendelet értelmében európai végrehajtható okiratként
                  hitelesítettek.
            c)    az együttműködésre vonatkozó 39–47. cikket alkalmazni kell az e rendelet
                  alkalmazásának megkezdésekor folyamatban lévő eljárásokra.
                                               53. cikk
                                            Hatálybalépés
   1.       E rendelet 2008. január 1-jén lép hatályba.
   2.       E rendeletet 2009. január 1-jétől kell alkalmazni, kivéve a 22. cikk 3. bekezdését, a
            39. cikket, valamint a 45. cikk 5. bekezdését, melyek a rendelet hatálybalépésének
            időpontjától alkalmazandók.
   Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
   Kelt Brüsszelben,
                                                a Tanács részéről
                                                az elnök
HU                                                34                                              HU
 ---pagebreak---                                           MELLÉKLET
                                         I. MELLÉKLET
   TARTÁSI KÖTELEZETTSÉGRE VONATKOZÓ HATÁROZAT KIVONATA
   (A tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok
   elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről szóló …
   tanácsi rendelet25 28. cikke)
   1. Tagállam
   AT □ BE □ CY □ CZ □ DE □ EE □ EL □ ES □ FI □ FR □ HU □ [IE □] IT □ LT □ LU □ LV □
   MT □ NL □ PL □ PT □ SE □ SI □ SK □ [UK □]
   2. Bíróság
   2.1. Név:
   2.2. Utca és házszám / Postafiók:
   2.3. Helység és irányítószám:
   3. Felperes
   3.1. Név:
   3.2. Utca és házszám / Postafiók:
   3.3. Helység és irányítószám:
   3.4. Ország:
   3.5. Tel. (*):
   3.6. E-mail cím (*):
   4. Alperes
   4.1. Név:
   4.2. Utca és házszám / Postafiók:
   4.3. Helység és irányítószám:
   25
           HL L …
HU                                               35                                              HU
 ---pagebreak---    4.4. Ország:
   4.5. Tel. (*):
   4.6. E-mail cím (*):
   (*) Fakultatív
   5. Határozat
   5.1. A tartási követelés összege
   Pénznem: □ Euro □ [Font sterling] □ Ciprusi font □ Cseh korona
   □ Észt korona □ Magyar forint □ Máltai líra □ Lett lat
   □ Litván litas □ Szlovák korona □ Svéd korona □ Szlovén tolár
   □ Lengyel zloty □ Egyéb (részletezze): …………………………….
   5.2. A fizetés gyakorisága
   5.2.1. A teljes összeg egyszeri kifizetése……………………….
   5.2.2. Az összeg egy részének egyszeri kifizetése……………………….
   Ez esetben a részfizetés összege:
   5.2.3. Rendszeres időszakonként történő fizetés (adja meg az összeget, amennyiben az nem
   azonos a tartási követelés 5.1. pontban megjelölt összegével):
   Hetente…………………………………………………….
   Havonta…………………………………………………….
   Egyéb (részletezze)………………………………………………………..
   5.3. Indexálás
   Amennyiben az 5.2.3. pontban megjelölt összeg indexált, adja meg az indexálás mértékét:
   Az indexálás kezdő időpontja:
   Kelt:
   Aláírás és/vagy az illetékes hatóság pecsétje:
HU                                               36                                         HU
 ---pagebreak---                                          II. MELLÉKLET
   TARTÁSI KÖTELEZETTSÉGRE VONATKOZÓ OKIRAT KIVONATA
   (A tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok
   elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről szóló …
   tanácsi rendelet26 38. cikke)
   1. Tagállam
   AT □ BE □ CY □ CZ □ DE □ EE □ EL □ ES □ FI □ FR □ HU □ [IE □] IT □ LT □ LU □ LV □
   MT □ NL □ PL □ PT □ SE □ SI □ SK □ [UK □]
   2. Az okirat jellege
   2.1. Közokirat…………………….□
   kiállítója (a hatóság neve és címe):
   a kiállítás időpontja:
   2.2. A felek közötti egyezség.………………..□
   az aláírás helye:
   az aláírás időpontja:
   3. Jogosult
   3.1. Név:
   3.2. Utca és házszám / Postafiók:
   3.3. Helység és irányítószám:
   3.4. Ország:
   3.5. Tel. (*):
   3.6. E-mail cím (*):
   26
            HL L …
HU                                               37                                              HU
 ---pagebreak---    4. Kötelezett
   4.1. Név:
   4.2. Utca és házszám / Postafiók:
   4.3. Helység és irányítószám:
   4.4. Ország:
   4.5. Tel. (*):
   4.6. E-mail cím (*):
   (*) Fakultatív
   5. Az okirat tartalma
   5.1. A tartási követelés összege
   Pénznem: □ Euro □ [Font sterling] □ Ciprusi font □ Cseh korona
   □ Észt korona □ Magyar forint □ Máltai líra □ Lett lat
   □ Litván litas □ Szlovák korona □ Svéd korona □ Szlovén tolár
   □ Lengyel zloty □ Egyéb (részletezze):…………………………….
   5.2. A fizetés gyakorisága
   5.2.1. A teljes összeg egyszeri kifizetése……………………….
   5.2.2. Az összeg egy részének egyszeri kifizetése……………………….
   Ez esetben a részfizetés összege:
   5.2.3. Rendszeres időszakonként történő fizetés (adja meg az összeget, amennyiben az nem
   azonos a tartási követelés 5.1. pontban megjelölt összegével):
   Hetente…………………………………………………….
   Havonta…………………………………………………….
   Egyéb (részletezze)………………………………………………………..
   5.3. Indexálás
   Amennyiben az 5.2.3. pontban megjelölt összeg indexált, adja meg az indexálás mértékét:
   Az indexálás kezdő időpontja:
   Kelt:
   Aláírás és/vagy az illetékes hatóság pecsétje:
HU                                               38                                         HU
 ---pagebreak---                                          III. MELLÉKLET
   AUTOMATIKUS HAVI LETILTÁS ELRENDELÉSE
   (A tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok
   elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről szóló …
   tanácsi rendelet27 34. cikke)
   1. Tagállam
   AT □ BE □ CY □ CZ □ DE □ EE □ EL □ ES □ FI □ FR □ HU □ [IE □] IT □ LT □ LU □ LV □
   MT □ NL □ PL □ PT □ SE □ SI □ SK □ [UK □]
   2. Bíróság
   2.1. Név:
   2.2. Utca és házszám / Postafiók:
   2.3. Helység és irányítószám:
   3. Kérelmező:
   3.1. Név:
   3.2. Utca és házszám / Postafiók:
   3.3. Helység és irányítószám:
   3.4. Ország:
   3.5. Tel. (*):
   3.6. E-mail cím (*):
   3.7. A bankszámlával kapcsolatos adatok:
   Nemzetközi bankszámlaszám (IBAN):
   SWIFT-kód (BIC):
   27
           HL L …
HU                                               39                                              HU
 ---pagebreak---    4. Kötelezett
   4.1. Név:
   4.2. Utca és házszám / Postafiók:
   4.3. Helység és irányítószám:
   4.4. Ország:
   4.5. Tel. (*):
   4.6. E-mail cím (*):
   (*) Fakultatív
   5. Az automatikus letiltás kérelmezése
   5.1. A tartási követelés összegét megállapító határozat meghozatalának időpontja:
   5.2. A havonta leemelésre kerülő összeg:
   Pénznem: □ Euro □ [Font sterling] □ Ciprusi font □ Cseh korona
   □ Észt korona □ Magyar forint □ Máltai líra □ Lett lat
   □ Litván litas □ Szlovák korona □ Svéd korona □ Szlovén tolár
   □ Lengyel zloty □ Egyéb (részletezze): …………………………….
   5.3. Indexálás
   Amennyiben az 5.2. pontban megjelölt összeg indexált, adja meg az indexálás mértékét:
   Az indexálás kezdő időpontja:
   5.4. Címzett
   5.4.1. A kötelezett bankja:
   Nemzetközi bankszámlaszám (IBAN):
   SWIFT-kód (BIC):
   5.4.2. A kötelezett munkáltatója:
HU                                              40                                       HU
 ---pagebreak---    6. A letiltás elrendelése
      Az automatikus letiltás iránti kérelmet a bíróság elutasítja.
      A bíróság elrendeli, hogy:
   (az 5.4. pontban megjelölt címzett)
   minden hónapban emelje le a alábbi személy         munkabéréből        bankszámlájáról
   (a 4. pontban említett kötelezett)
   a következő összeget:
   (az 5.2. pontban megállapított összeg)
   a következő személy javára:
   (a 3. pontban említett kérelmező).
   Amennyiben a letiltás nem foganatosítható, kérem, tájékoztassa erről a 2. pontban említett
   bíróságot e dokumentum kézhezvételétől vagy az utolsó letiltástól számított 30 napon belül (a
   tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok
   elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről szóló …
   tanácsi rendelet 33. cikkének (5) bekezdése).
   Kelt:
   Aláírás és/vagy az illetékes hatóság pecsétje:
HU                                               41                                              HU
 ---pagebreak---                                           IIIa. MELLÉKLET
   A KÖTELEZETT TÁJÉKOZTATÁSA, AKIVEL SZEMBEN AUTOMATIKUS HAVI
   LETILTÁST RENDELTEK EL
   (A tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok
   elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről szóló …
   tanácsi rendelet28 34. cikke (4) bekezdésének b) pontja)
   1. Felülvizsgálat
   Automatikus letiltást rendeltek el Önnel szemben. A letiltás elrendelését, valamint az
   eredetileg eljáró bíróság határozatát e tájékoztatással együtt kézbesítették az Ön számára.
   Kérheti az eredetileg eljáró bíróság határozatának felülvizsgálatát, amennyiben az említett
   bíróság előtt nem jelent meg, és:
   1) nem kapta meg az eljárást megindító iratot, illetve az azzal egyenértékű iratot, vagy
   b) vis maior vagy önhibáján kívül eső rendkívüli körülmények akadályozták Önt a tartási
   követelés vitatásában.
   A felülvizsgálatot e tájékoztatás kézhezvételétől számított …………. napon belül kérheti.
   2. Végrehajtás
   Amennyiben Ön nem jogosult az eredetileg eljáró bíróság határozatának az 1. pont szerinti
   felülvizsgálatát kérni, vagy a felülvizsgálatot nem kéri, azonban tiltakozik a határozat
   végrehajtása ellen, úgy a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó
   jogról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott
   együttműködésről szóló (…) tanácsi rendelet 33. cikke értelmében megkeresheti azon állam
   illetékes hatóságait, melyben a végrehajtást foganatosítják.
   Kelt:
   Aláírás és/vagy az illetékes hatóság pecsétje:
   28
           HL L …
HU                                                 42                                            HU
 ---pagebreak---                                          IV. MELLÉKLET
   BANKSZÁMLA IDEIGLENES BEFAGYASZTÁSÁNAK ELRENDELÉSE
   (A tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok
   elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről szóló …
   tanácsi rendelet29 35. cikkének (1) bekezdése)
   1. Tagállam
   AT □ BE □ CY □ CZ □ DE □ EE □ EL □ ES □ FI □ FR □ HU □ [IE □] IT □ LT □ LU □ LV □
   MT □ NL □ PL □ PT □ SE □ SI □ SK □ [UK □]
   2. Bíróság
   2.1. Név:
   2.2. Utca és házszám / Postafiók:
   2.3. Helység és irányítószám:
   3. Kérelmező:
   3.1. Név:
   3.2. Utca és házszám / Postafiók:
   3.3. Helység és irányítószám:
   3.4. Ország:
   3.5. Tel. (*):
   3.6. E-mail cím (*):
   4. Kötelezett
   4.1. Név:
   4.2. Utca és házszám / Postafiók:
   29
           HL L …
HU                                                43                                             HU
 ---pagebreak---    4.3. Helység és irányítószám:
   4.4. Ország:
   4.5. Tel. (*):
   4.6. E-mail cím (*):
   (*) Fakultatív
   5. Bankszámla ideiglenes befagyasztásának elrendelése
   5.1. A kérelem indokai (miért áll fenn a kötelezett általi nem teljesítés komoly veszélye):
   5.2. A befagyasztandó összeg
   Pénznem: □ Euro □ [Font sterling] □ Ciprusi font □ Cseh korona
   □ Észt korona □ Magyar forint □ Máltai líra □ Lett lat
   □ Litván litas □ Szlovák korona □ Svéd korona □ Szlovén tolár
   □ Lengyel zloty □ Egyéb (részletezze): …………………………….
   5.3. Címzett (a kötelezett bankja)
   5.3.1. A bank neve:
   5.3.2. A kötelezett nemzetközi bankszámlaszáma (IBAN):
   6. Bankszámla ideiglenes befagyasztásának elrendelése
       A bankszámla ideiglenes befagyasztása iránti kérelmet a bíróság elutasítja.
       A bíróság elrendeli, hogy:
   (az 5.3. pontban megjelölt címzett)
   tiltson meg:
   (a 4. pontban említett kötelezett)
   bankszámláján minden olyan pénzmozgást,                mely  következtében    a   kötelezett
   számlaegyenlege az alábbi összeg alá csökkenne:
   (az 5.2. pontban megállapított összeg).
   Kelt:
   Aláírás és/vagy az illetékes hatóság pecsétje:
HU                                              44                                              HU
 ---pagebreak---                                          V. MELLÉKLET
   INFORMÁCIÓK KÖZLÉSE IRÁNTI MEGKERESÉS
   (A tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok
   elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről szóló …
   tanácsi rendelet30 45. cikke)
   1. Tagállam
   AT □ BE □ CY □ CZ □ DE □ EE □ EL □ ES □ FI □ FR □ HU □ [IE □] IT □ LT □ LU □ LV □
   MT □ NL □ PL □ PT □ SE □ SI □ SK □ [UK □]
   2. Kérelmező
   2.1. Megkereső központi hatóság
   2.1.1. Név:
   2.1.2. Utca és házszám / Postafiók:
   2.1.3. Helység és irányítószám:
   2.1.4. Tel.:
   2.1.5. E-mail cím:
   2.2. A megkeresést az alábbi bíróság kérelmére nyújtják be:
   2.2.1. Név:
   2.2.2. Utca és házszám / Postafiók:
   2.2.3. Helység és irányítószám:
   2.2.4. Tel.:
   2.2.5. E-mail cím:
   30
           HL L …
HU                                               45                                              HU
 ---pagebreak---    3. Címzett – Megkeresett központi hatóság
   3.1. Név:
   3.2. Utca és házszám / Postafiók:
   3.3. Helység és irányítószám:
   3.4. Ország:
   3.5. Tel.:
   3.6. E-mail cím:
   4. Kért információk
   4.1. Érintett kötelezett
   4.1.1. Név:
   4.1.2. Utolsó ismert cím:
   4.1.3. Egyéb hasznos információk (leírás, a korábbi munkáltató neve, a családtagok címe, a
   kötelezett tulajdonában lévő gépjármű adatai, a kötelezett tulajdonában lévő ingatlan adatai):
   A kötelezett fényképét csatolták…………………………….………………….
   4.2. Keresett adatok
   4.2.1. A kötelezett címe………………………….……………..
   4.2.2. A kötelezett munkáltatója…………..…………....
   4.2.3. A kötelezett bankszámlájával kapcsolatos adatok…..………....
   4.2.4. A kötelezett vagyonának megállapítása.……….……………..
   4.2.5. A kötelezett jövedelmének összege……………………….…..
   5. A 4.2.2–4.2.5. pontban említett információkhoz szükséges dokumentumok (másolat
   mellékelve)
   5.1. Határozat……………..…………………….………………….
   5.2. Közokirat……………..…………………….………………….
   5.3. A felek közötti egyezség....…………………….………………….
HU                                               46                                               HU
 ---pagebreak---    FONTOS (a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a
   határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott
   együttműködésről szóló … tanácsi rendelet 47. cikke):
   A kötelezettet az adatok továbbításáról nem tájékoztathatják addig, amíg a megkereső
   központi hatóság a megkeresett központi hatósággal nem közli, hogy a tájékoztatásnak
   már nincs akadálya
   A kötelezettet tájékoztathatják az adatok továbbításáról
   Kelt:
   Aláírás és/vagy az illetékes hatóság pecsétje:
HU                                              47                                      HU