|

52010PC0085

Javaslat: az Európai parlament és a Tanács rendelete az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletnek az Európai Külügyi Szolgálat tekintetében történő módosításáról  /* COM/2010/0085 végleges - COD 2010/0054 */

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 24.3.2010COM(2010) 85 végleges2010/0054 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletnek az Európai Külügyi Szolgálat tekintetében történő módosításárólINDOKOLÁSA Bizottság e javaslatának célja, hogy a Lisszaboni Szerződésben előirányzott Európai Külügyi Szolgálat (a továbbiakban: EKSZ) létrehozásával összhangban módosítsa a költségvetési rendeletet. A költségvetési rendelet tartalmazza valamennyi, az uniós források felhasználására alkalmazandó szabályt és eljárást, és e rendeletet minden intézménynek be kell tartania. A költségvetési rendeletet végrehajtási szabályok egészítik ki, amelyeket egy külön javaslatban szintén módosítani kell, hogy összhangban legyenek az EKSZ létrehozásával. Az EKSZ személyzetének igazgatására vonatkozó sajátosságokat a személyzeti szabályzat módosítására irányuló külön bizottsági javaslatban terjesztik elő.A javasolt változtatások a jövőbeli EKSZ egyedülálló szolgálatként való létrehozására vonatkozó, az Európai Tanács 2009. október 29–30-i ülésén elfogadott iránymutatásra épülnek.A költségvetési rendelet 184. cikkében előírtak alapján a Bizottság 2010 első félévének végén nyújtja be a költségvetési rendelet háromévenkénti felülvizsgálatára vonatkozó javaslatát. A Bizottság azonban úgy véli, hogy az EKSZ mielőbbi létrehozásához elkerülhetetlen a költségvetési rendelet ad hoc, a háromévenkénti felülvizsgálat előtti és attól független felülvizsgálata. A Lisszaboni Szerződés végrehajtásához kapcsolódó egyéb szempontokkal a Bizottság által 2010. március 3-án elfogadott külön javaslat (COM(2010)71) foglalkozik.1.  Az EKSZ létrehozásából adódó főbb változásokAz Európai Unióról szóló szerződés 27. cikkének (3) bekezdése előirányozza, hogy megbízatásának ellátása során a főképviselőt az EKSZ segíti, valamint hogy a szolgálat szervezetét és működését a Tanács határozatban állapítja meg, a főképviselő javaslata alapján, az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt és a Bizottság egyetértését követően.Az Európai Tanács 2009. október 29–30-i következtetéseiben elfogadott néhány, a jövőbeli EKSZ egyedülálló szolgálatként való létrehozására vonatkozó iránymutatást, valamint felkérte a főképviselőt, hogy az EKSZ-t „2010 április végéig” hozzák létre.Költségvetési szempontból az EKSZ-t a költségvetési rendelet 1. cikkének értelmében vett intézményként kezelik majd, tehát költségvetési önállósággal, vagyis az uniós költségvetésben saját szakasszal fog rendelkezni. Saját igazgatási kiadásait az EKSZ maga hajtja végre (akárcsak minden más intézmény), ebből kifolyólag az Európai Parlamenttől kap felmentést. Az EKSZ vonatkozásában az Európai Parlament tehát költségvetési és ellenőrzési hatásköreit teljes körűen gyakorolja majd.Ezenfelül a Bizottság egész világon jelen lévő jelenlegi küldöttségei az Unió küldöttségeivé válnak és az EKSZ részét képezik majd. Mivel ezek a küldöttségek továbbra is a külső segélyek – legtöbbjük számára fő feladatot jelentő – végrehajtásával foglalkoznak majd, meg kell találni annak módjait, hogy úgy hajthassanak végre operatív kiadásokat, hogy eközben már nem képezik a Bizottság részét, figyelembe véve, hogy személyzetük érintett része – vagyis az operatív és pénzügyi személyzet – a Bizottság alkalmazottja marad. A Bizottság különös figyelmet fordított arra, hogy e javaslat lehetővé tegye az EKSZ számára az egységes külső fellépésre irányuló feladat teljesítését anélkül, hogy ez az Unió hatékony és eredményes pénzgazdálkodásának, elszámoltathatóságának, vagy pénzügyi érdekei védelmének meggyengítéséhez vezetne. Az Európai Parlament természetesen továbbra is megadja a felmentést a Bizottságnak a költségvetés Bizottságra vonatkozó szakaszának végrehajtásáért, ideértve azokat az operatív előirányzatokat is, amelyeket a Bizottság átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőjeként eljáró uniós küldöttségvezetők hajtanak végre.E cél elérése érdekében a költségvetési rendeletbe bevezetett módosítások arra irányulnak, hogy az EKSZ-t a Bizottság pénzügyi irányítási keretébe integrálják, valahányszor részt vesz operatív költségvetésének végrehajtásában. Ezzel összefüggésben lényeges, hogy az EKSZ a Bizottság által a külkapcsolatok terén sok év alatt megszerzett, pénzgazdálkodással és belső kontrollal kapcsolatos tapasztalatra, irányításra, támogatásra és képzésre épít.A javasolt megközelítés értelmében az uniós küldöttségvezetőket az illetékes bizottsági főigazgatók ruházzák fel átruházott felhatalmazással járó végrehajtási jogkörökkel. A küldöttségvezetők a Bizottság átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselői lennének, akik a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatokat rájuk átruházó főigazgatóságnak tartoznának felelősséggel. A Bizottság ezért külön szabályokat javasol, hogy az uniós küldöttségvezetők a költségvetés bizottsági szakasza egy részének végrehajtásakor a költségvetés végrehajtására vonatkozó szabályokat alkalmazzák, valamint ugyanazokat a feladatokat és kötelezettségeket teljesítsék, mint a Bizottság összes többi, átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselője. Ennek érdekében a Bizottság – adott esetben és amennyiben szükséges – utasításokat adhat nekik.A költségvetés EKSZ-re vonatkozó szakaszának előirányzatai, valamint a költségvetés bizottsági szakaszából a küldöttségvezetőknek továbbadott előirányzatok igazgatásához kapcsolódó pénzügyi szabálytalanságok esetén az OLAF-ra alkalmazandó jelenlegi szabályok az uniós küldöttségvezetőkre is vonatkoznak majd. Az OLAF-ra vonatkozóan nincs szükség külön rendelkezésre a költségvetési rendeletben. Ez a bizottsági javaslat azonban új rendelkezést tartalmaz, amely szerint a Bizottság szabálytalanságokkal foglalkozó testülete az EKSZ szabálytalanságokkal foglalkozó testülete is azokban az esetekben, amikor a Bizottság végrehajtási jogköröket ruház át uniós küldöttségvezetőkre.A Bizottság új rendelkezéseket javasol továbbá annak biztosítására, hogy a főképviselő központi szereppel rendelkezzen az EKSZ és a Bizottság közötti megfelelő koordináció és információcsere érdekében.Végül az uniós küldöttségek hatékony igazgatása érdekében a Bizottság javasolja, hogy a küldöttségek közös költségeit finanszírozó igazgatási és támogatási kiadásokat egyetlen támogató szolgálat hajtsa végre, függetlenül attól, hogy a vonatkozó előirányzatokat a költségvetés mely szakaszába vitték be. Erre vonatkozóan a költségvetési rendelet 50. cikkének – a Bizottsággal egyeztetendő – részletes szabályok lehetőségét kell tartalmaznia.2.  A végrehajtási szabályokról szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumA költségvetési rendelet módosítására irányuló bizottsági javaslathoz kapcsolódóan egy bizottsági szolgálati munkadokumentum tartalmazza a végrehajtási szabályok szükséges változtatásait. A módosított költségvetési rendelet elfogadását követően a Bizottság elfogadja ezeket a változásokat, amelyek a Bizottság átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőjeként eljáró küldöttségvezetőkre vonatkozó különös rendelkezéseket érintik majd. Ezek a rendelkezések:-  előírják, hogy a küldöttségvezetőknek a költségvetés végrehajtásának megkezdése előtt alá kell írniuk az átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselők Chartáját, amely részletesen szabályozza feladataikat és kötelezettségeiket;-  tartalmazzák a Bizottságnak a költségvetés végrehajtására vonatkozó belső szabályait;-  magukban foglalják a szakmai szabványok Bizottság által elfogadott kódexét;-  rendelkeznek a Bizottság szabálytalanságokat figyelő testületéről (a költségvetési rendeletben meghatározottakon túl a végrehajtási szabályok kiegészítő rendelkezéseket tartalmaznak).2010/0054 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletnek az Európai Külügyi Szolgálat tekintetében történő módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 322. cikkére, összefüggésben az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéssel és különösen annak 106a. cikkével,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,tekintettel a Számvevőszék véleményére[1],rendes jogalkotási eljárás keretében,Whereas:3.  Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet[2] (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) meghatározza azokat a költségvetési alapelveket és pénzügyi szabályokat, amelyeket valamennyi jogalkotási aktusban tiszteletben kell tartani. A költségvetési rendelet egyes rendelkezéseit a Lisszaboni Szerződés által bevezetett módosítások figyelembevétele érdekében módosítani szükséges.4.  A Lisszaboni Szerződés létrehozza az Európai Külügyi Szolgálatot (a továbbiakban: EKSZ). Az Európai Tanács 2009. október 29–30-i következtetései szerint az EKSZ egyedülálló jellegű szolgálat, amelyet a költségvetési rendelet alkalmazásában intézményként kell kezelni.5.  Mivel az EKSZ-t a költségvetési rendelet alkalmazásában intézményként kell kezelni, a költségvetés EKSZ-re vonatkozó szakaszában megszavazott előirányzatok végrehajtásáért az Európai Parlamentnek kell felmentést adnia az EKSZ számára. Az Európai Parlamentnek továbbra is meg kell adnia a felmentést a Bizottságnak a költségvetés Bizottságra vonatkozó szakaszának végrehajtásáért, ideértve azokat az operatív előirányzatokat is, amelyeket a Bizottság átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőjeként eljáró uniós küldöttségvezetők hajtanak végre.6.  A Lisszaboni Szerződés előirányozza, hogy a bizottsági küldöttségek uniós küldöttségekként az EKSZ részévé válnak. Hatékony igazgatásuk érdekében a küldöttségek közös költségeit finanszírozó igazgatási és támogatási kiadásokat egyetlen támogató szolgálatnak kell végrehajtania. Ezért a költségvetési rendeletnek – a Bizottsággal egyeztetendő – részletes szabályok lehetőségét kell tartalmaznia annak érdekében, hogy elősegítse a költségvetés EKSZ-re és Tanácsra vonatkozó szakaszába bevitt, az uniós küldöttségek működési előirányzatainak végrehajtását.7.  Szükséges biztosítani az uniós küldöttségek működésének folytonosságát, és különösen a külső segély küldöttségek általi igazgatásának folytonosságát és hatékonyságát. A Bizottságot ezért fel kell hatalmazni, hogy átruházza az operatív kiadások költségvetési végrehajtásával kapcsolatos jogköröket az EKSZ-hez mint különálló intézményhez tartozó uniós küldöttségvezetőkre. Továbbá, amennyiben a Bizottság a költségvetést közvetlen centralizált irányítással hajtja végre, lehetővé kell tenni számára, hogy ezt az uniós küldöttségvezetőknek történő átruházott felhatalmazás révén is megtegye. A belső igazgatási és kontrollrendszerek meghatározásáért továbbra is a Bizottság felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőjének kell felelnie, míg a belső igazgatási és kontrollrendszerek megfelelő kialakításáért és működtetéséért, valamint a források és a küldöttségeiken belüli műveletek igazgatásáért az uniós küldöttségvezetőknek kell felelniük; ezzel kapcsolatban évente kétszer kell jelentést tenniük.8.  A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének való megfelelés érdekében az uniós küldöttségvezetőknek – a Bizottság átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőjeként eljárva – alkalmazniuk kell a bizottsági szabályokat, valamint ugyanazok a feladatok, kötelezettségek és elszámoltathatóság vonatkoznak rájuk, mint a Bizottság összes többi, átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőjére. E célok érdekében szükség esetén a Bizottságot saját intézményüknek kell tekinteniük.9.  A költségvetés EKSZ által végrehajtott bizottsági szakaszát érintően a Bizottság teljes körű felelősséggel tartozik a felmentési eljárásért. Annak érdekében, hogy a Bizottság elláthassa feladatait, az uniós küldöttségvezetőknek be kell nyújtaniuk a szükséges információkat. Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének elő kell segítenie az uniós küldöttségek és a bizottsági szervezeti egységek közötti együttműködést.10.  A költségvetés teljes bizottsági szakaszáért – ideértve az uniós küldöttségvezetőknek továbbadott előirányzatokhoz kapcsolódó számviteli műveleteket is – továbbra is a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője felel. Ezért pontosítani kell, hogy a feladatok bármilyen átfedésének elkerülése érdekében az EKSZ számvitelért felelős tisztviselőjének feladatai kizárólag a költségvetés EKSZ-re vonatkozó szakaszát érintik.11.  Az EKSZ, illetve a Bizottság alkalmazásában álló, átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselők közötti koherencia és egyenlő bánásmód, valamint a Bizottság megfelelő tájékoztatásának biztosítása érdekében a Bizottság pénzügyi szabálytalanságokat figyelő testületének az EKSZ-en belüli szabálytalanságok kezeléséért is felelősnek kell lennie, amennyiben a Bizottság végrehajtási jogköröket ruház át az uniós küldöttségvezetőkre. Mindazonáltal a pénzgazdálkodási kötelezettség és a fegyelmi eljárás közötti kapcsolat fenntartása érdekében a Bizottság eljárások megindítására kérheti fel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, amennyiben a testület az uniós küldöttségvezetőkre átruházott bizottsági hatásköröket érintő szabálytalanságokat talál. Ilyen esetben a főképviselőnek a személyzeti szabályzattal összhangban meg kell tennie a szükséges intézkedéseket.12.  A pénzügyi ellenőrzés koherenciájának, eredményességének és költséghatékonyságának biztosítása érdekében a Bizottság belső ellenőrének az EKSZ belső ellenőreként kell eljárnia mind a Bizottságra, mind az EKSZ-re vonatkozó költségvetési szakaszok költségvetési végrehajtása tekintetében.13.  Ezért az 1605/2002/EK, Euratom rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz 1605/2002/EK, Euratom rendelet a következőképpen módosul:(1) Az 1. cikk második albekezdésében a szöveg „a Gazdasági és Szociális Bizottság” kifejezés előtt „az Európai Külügyi Szolgálat” kifejezéssel egészül ki.(2) A 28. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:„Bármely, a jogalkotó hatóságnak a Bizottság, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője vagy a tagállamok által benyújtott olyan javaslathoz vagy kezdeményezéshez, amely hatással lehet a költségvetésre, beleértve az álláshelyek számában történő változásokat, pénzügyi kimutatást és az e rendelet 27. cikkének (4) bekezdésében előírt értékelést kell mellékelni.”.(3) A 30. cikk (3) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:„A Bizottság megfelelő módon rendelkezésre bocsátja az általa kezelt költségvetésből származó források kedvezményezettjeire vonatkozó információkat, amennyiben a költségvetés végrehajtása az 53 a . cikk szerint centralizált alapon történik, más igazgatási módok esetében pedig a finanszírozás kedvezményezettjeire vonatkozó azon információkat, amelyeket a költségvetés lebonyolításának feladataival megbízott jogalanyoktól kapott.”.(4) A 31. cikk első bekezdésében a szöveg „a Gazdasági és Szociális Bizottság” kifejezés előtt „az Európai Külügyi Szolgálat” kifejezéssel egészül ki.(5) Az 50. cikk első bekezdése a következő mondattal egészül ki:„A Bizottsággal azonban részletes szabályokról lehet megállapodni annak érdekében, hogy elősegítsék az uniós küldöttségek a költségvetés EKSZ-re és Tanácsra vonatkozó szakaszába bevitt működési előirányzatainak végrehajtását.”.(6) Az 51. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:„A Bizottság azonban a saját szakaszának előirányzatait érintő költségvetési végrehajtási hatásköreit átruházhatja az uniós küldöttségvezetőkre. Amennyiben az uniós küldöttségvezetők a Bizottság átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőjeként járnak el, a költségvetés végrehajtására vonatkozó bizottsági szabályokat alkalmazzák, valamint ugyanazok a feladatok, kötelezettségek és elszámoltathatóság vonatkozik rájuk, mint a Bizottság összes többi, átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőjére.A második bekezdés alkalmazásában az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője meghozza az uniós küldöttségek és a bizottsági szervezeti egységek közötti együttműködéséhez szükséges intézkedéseket.”.(7) Az 53a. cikk helyébe a következő szöveg lép:„53a. cikkAmennyiben a Bizottság centralizált alapon hajtja végre a költségvetést, úgy a végrehajtási feladatokat vagy közvetlenül szervezeti egységei, illetve uniós küldöttségek által az 51. cikk második bekezdésével összhangban, vagy közvetetten, az 54–57. cikk rendelkezéseivel összhangban teljesíti.”.(8) Az 59. cikk a következő (5) bekezdéssel egészül ki:„(5) Amennyiben az 51. cikk második bekezdésének megfelelően az uniós küldöttségvezetők átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőként járnak el, úgy a Bizottságot tekintik saját intézményüknek, ha engedélyezésre jogosult tisztviselőként ellátott feladataik ezt szükségessé teszik.”.(9) A 2. szakasz a következő 60a. cikkel egészül ki:„(1) Amennyiben az uniós küldöttségvezetők az 51. cikk második bekezdésének megfelelően átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőként járnak el, a források megfelelő felhasználása vonatkozásában szorosan együttműködnek a Bizottsággal annak érdekében, hogy biztosítsák különösen a pénzügyi műveletek jogszerűségét és szabályszerűségét, a források igazgatása során a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének tiszteletben tartását, valamint az Unió pénzügyi érdekeinek hatékony védelmét.Ennek érdekében meghozzák a szükséges intézkedéseket, hogy a rájuk átruházott költségvetés végrehajtásának vonatkozásában megelőzzenek minden, a Bizottság felelősségét esetlegesen veszélyeztető helyzetet, valamint minden olyan érdek- vagy prioritásellentétet, amely hatással van a rájuk átruházott pénzgazdálkodási feladatok végrehajtására.Amennyiben a második albekezdésben említett helyzet vagy konfliktus alakul ki, az uniós küldöttségvezetők erről haladéktalanul tájékoztatják az illetékes bizottsági szervezeti egységet, valamint az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét.(2) Amennyiben egy uniós küldöttségvezető a 60. cikk (6) bekezdésében említett helyzetbe kerül, a 66. cikk (4) bekezdése szerint létrehozott, a pénzügyi szabálytalanságokat figyelő testülethez fordul. Bármely, az Unió érdekeit esetlegesen sértő jogellenes tevékenység, csalás vagy korrupció esetén tájékoztatja az alkalmazandó jogszabályok által kijelölt hatóságokat és szerveket.(3) Az 51. cikk második bekezdésének megfelelően átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőként eljáró uniós küldöttségvezetők évente kétszer tesznek jelentést felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőjüknek, hogy ez utóbbi belefoglalhassa jelentésüket a 60. cikk (7) bekezdésében említett éves tevékenységi jelentésébe. Ez az uniós küldöttségvezetők által évente kétszer benyújtott jelentés információkat tartalmaz a küldöttségükön létrehozott belső igazgatási és kontrollrendszerek hatékonyságáról és eredményességéről, valamint a rájuk átruházott műveletek igazgatásáról.(4) Az 51. cikk második bekezdésének megfelelően átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult uniós küldöttségvezetők a Bizottság felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőjének bármely kérelmére válaszolnak.(10) A 61. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:„Az EKSZ számvitelért felelős tisztviselőjének feladatai kizárólag a költségvetés EKSZ által végrehajtott, EKSZ-re vonatkozó szakaszát érintik.”.(11) A 66. cikk a következőképpen módosul:a) a cikk a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:„(3a) Az uniós küldöttségvezetők számára történő átruházás esetén a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő felel a létrehozandó belső igazgatási és kontrollrendszerek meghatározásáért, valamint e rendszerek hatékonyságáért és eredményességéért. A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő utasításainak megfelelően az uniós küldöttségvezetők felelnek e rendszerek megfelelő kialakításáért és működtetéséért, valamint a felelősségük alá tartozó források és az uniós küldöttségen végrehajtott műveletek igazgatásáért.Az uniós küldöttségvezetők az e bekezdés első albekezdése szerinti feladatokról a 60a. cikk (3) bekezdésének megfelelően tesznek jelentést.Az uniós küldöttségvezetők minden évben megbízhatósági nyilatkozatot nyújtanak be a küldöttségen kialakított belső igazgatási és kontrollrendszerekről a Bizottság felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselője számára annak érdekében, hogy az engedélyezésre jogosult tisztviselő elkészíthesse saját megbízhatósági nyilatkozatát.”.b) a cikk a következő (5) bekezdéssel egészül ki:(5) Amennyiben az uniós küldöttségvezetők az 51. cikk második bekezdésének megfelelően átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőként járnak el, az e bekezdésben említett esetek vonatkozásában a Bizottság által az e cikk (4) bekezdése szerint létrehozott, a pénzügyi szabálytalanságokat figyelő testület rendelkezik hatáskörrel.Ha a testület rendszerbeli problémákat észlel, úgy ajánlásokat tartalmazó jelentést küld az engedélyezésre jogosult tisztviselőnek, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, valamint a Bizottság felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőjének, feltéve hogy utóbbi nem az érintett személy, továbbá a belső ellenőrnek.A testület véleménye alapján a Bizottság felkérheti az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy kinevező hatóságként eljárva kezdeményezzen eljárást a fegyelmi vagy anyagi felelősség megállapítására az átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselők ellen, amennyiben a szabálytalanságok a rájuk átruházott bizottsági hatásköröket érintik. Ilyen esetben a főképviselő a személyzeti szabályzattal összhangban meghozza a szükséges intézkedéseket.”.(12) A 85. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:„Az EKSZ belső ellenőrzésének alkalmazásában az 51. cikk második bekezdésének megfelelően átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőként eljáró uniós küldöttségvezetők a rájuk átruházott pénzgazdálkodás vonatkozásában a Bizottság belső ellenőrének ellenőrzési hatásköre alá tartoznak.A koherencia, az eredményesség és a költséghatékonyság érdekében a Bizottság belső ellenőre az EKSZ belső ellenőreként is eljár a költségvetés EKSZ-re vonatkozó szakaszának költségvetési végrehajtása tekintetében.”.(13) A 163. cikk első mondata helyébe a következő szöveg lép:„Az e címben említett fellépések a Bizottság által centralizált alapon az 53 a . cikk szerint, megosztott igazgatással, decentralizált alapon a kedvezményezett harmadik ország vagy országok által, vagy nemzetközi szervezetekkel közösen hajthatók végre, az 53–57. cikk vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően.”.(14) A 165. cikk első mondata helyébe a következő szöveg lép:„Az 53 a . cikk értelmében a fellépések kedvezményezett harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek általi végrehajtása a Bizottság részletes vizsgálatának tárgya.”.(15) A 185. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:„(3) A Bizottság belső ellenőre ugyanolyan hatáskört gyakorol az (1) bekezdésben említett szervek felett, mint a Bizottság szervezeti egységei, illetve az uniós küldöttségek tekintetében.”.2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-énaz Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök […] […] [1] HL C […], […], […]. o.[2] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0010

Javaslat a Tanács rendelete a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1212/2005/EK rendelet módosításáról  /* COM/2006/0010 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 19.1.2006COM(2006) 10 véglegesJavaslatA TANÁCS RENDELETEa Kínai Népköztársaságból származó egyes öntvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1212/2005/EK rendelet módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁS A JAVASLAT HÁTTERE |A javaslat alapja és célja E javaslat tárgya a legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: az alaprendelet) alkalmazása a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntvények behozatalára vonatkozó eljárásban. |Általános összefüggések A javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben, az abban megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően lefolytatott vizsgálat eredményeként jött létre. |A javaslat által érintett területet szabályozó hatályos rendelkezések A 2005. július 25-i 1212/2005/EK rendelettel a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntvények behozatalára. |Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Nem alkalmazható. |KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT |Konzultáció az érdekelt felekkel |Az alaprendelet rendelkezéseinek megfelelően az eljárásban érintett érdekelt feleknek már megvolt a lehetőségük arra, hogy érdekeik védelmében fellépjenek. |Szakértők felkérése, szakvélemények felhasználása |Külső szakértők felkérése nem volt indokolt. |Hatásvizsgálat A javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképp jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, viszont részletes jegyzékben foglalja össze, mely körülmények vizsgálata kötelező. |A JAVASLAT JOGI ELEMEI |A javasolt intézkedések összefoglalása Az 1212/2005/EK rendelettel a Tanács 2005. július 25-én végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntvények behozatalára. Ez az 1212/2005/EK rendeletet módosító rendeletjavaslat két célkitűzésnek kíván megfelelni: i) egyfelől biztosítani kívánja, hogy az új exportáló gyártók és a végleges vámok kivetését eredményező vizsgálat mintájában nem szereplő együttműködő vállalatok mindegyike egyenlő bánásmódban részesüljön. Ezzel kapcsolatban a következő álláspont alakult ki: minden olyan új exportáló gyártó esetében, aki igazolni tudja, hogy piacgazdasági viszonyok között működik, illetve megfelel az egyéni elbírálás feltételeinek, biztosítani kell a piacgazdasági státusszal rendelkező vállalatokra kivetett, súlyozott átlagnak megfelelő vámtétel (0%), illetve az egyéni elbírálásban részesülő vállalatokra kivetett, súlyozott átlagnak megfelelő vámtétel (28,6%) alkalmazását. ii) másfelől mentesíteni kívánja a dömpingellenes vámok fizetése alól azokat a vállalatokat, melyeknek kötelezettségvállalását a Bizottság e tárgyban párhuzamosan hozott határozatában már elfogadta. Az 1212/2005/EK rendelet módosítására irányuló javaslattal kapcsolatban a Bizottság kikérte a tagállamok véleményét. Javasoljuk tehát, hogy a Tanács fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot. |Jogalap A legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet. |A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. Ennélfogva a szubszidiaritás elve nem alkalmazható. |Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következő okok miatt: |A fent említett alaprendelet határozza meg az intézkedések jellegét, mely nem hagy teret nemzeti döntésnek. |Nem szükséges annak feltüntetése, hogy a Közösségre, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, a gazdasági szereplőkre és a polgárokra eső pénzügyi és adminisztratív terhet hogyan lehet minimalizálni, illetve hogy az milyen arányban áll a javaslat célkitűzésével. |Az eszközök megválasztása |Javasolt eszköz: rendelet. |Más eszközök nem felelnének meg a következők miatt: Más eszközök nem felelnének meg, mert az alaprendelet nem kínál fel választási lehetőséget. |KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK |A javaslat nincs hatással a Közösség költségvetésére. |1.  JavaslatA TANÁCS RENDELETEa Kínai Népköztársaságból származó egyes öntvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1212/2005/EK rendelet módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 8. és 9. cikkére,tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,mivel:A. ELJÁRÁS2.  Az 1212/2005/EK rendelettel[2] (a továbbiakban: a végleges rendelet) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntvények behozatalára (a továbbiakban: eredeti vizsgálat).B. ÚJ EXPORTŐRRE VONATKOZÓ FELÜLVIZSGÁLAT3.  Az eredeti vizsgálat során mintavételre került sor a kínai exportáló gyártók vonatkozásában. A mintába fel nem vett azon vállalatok esetében, amelyek részére piacgazdasági elbírálást ítéltek meg az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának megfelelően, a vámtétel nagyságát 0%-ban határozták meg, akárcsak annak a mintában szereplő vállalatnak az esetében, amely egyedül részesült piacgazdasági elbírálásban. A mintába fel nem vett azon vállalatok esetében pedig, amelyek részére egyéni elbírálást ítéltek meg az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésével összhangban, azt a 28,6%-os, súlyozott átlagnak megfelelő vámtételt vetették ki, amelyet a mintában szereplő, egyéni elbírálásban részesülő vállalatok vonatkozásában állapítottak meg. Az országban működő összes többi vállalat esetében a vámtétel nagyságát 47,8%-ban határozták meg.4.  Az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése értelmében ennek az eljárásnak a keretében nem lehet egyéni dömpingkülönbözetek megállapítására irányuló, új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatot kezdeményezni, mivel az eredeti vizsgálat során mintavételt alkalmaztak. Mindazonáltal a következő álláspont alakult ki annak érdekében, hogy az új exportáló gyártók és az eredeti vizsgálati mintában nem szereplő együttműködő vállalatok mindegyike egyenlő bánásmódban részesüljön: minden olyan új exportáló gyártó esetében, aki igazolni tudja, hogy megfelel a piacgazdasági elbírálás kritériumainak, melyeket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja határoz meg, illetve teljesíti az egyéni elbírálás feltételeit, melyeket a 9. cikk (5) bekezdése ismertet, a piacgazdasági elbírálásban részesülő vállalatokra kivetett vámot (0%), illetve az egyéni elbírálásban részesülő vállalatokra kivetett, súlyozott átlagnak megfelelő vámot (28,6%) kell alkalmazni. Ennélfogva jogosultak arra, hogy esetük felülvizsgálatban részesüljön az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdésének megfelelően.C. KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK5.  A végleges rendelet kihirdetését követően a Bizottság kötelezettségvállalást nem fogadhat el. A végleges vámok kivetését eredményező vizsgálat során számos exportáló gyártó jelezte, hogy szándékában áll árra vonatkozó kötelezettségvállalási ajánlatot tenni, ezek a gyártók azonban nem nyújtottak be kellően megalapozott kötelezettségvállalási ajánlatot az alaprendelet 8. cikkének (2) bekezdésében megállapított határidő lejárta előtt. Ennek ellenére a Tanács a végleges rendelet (152) preambulumbekezdésével összhangban úgy határozott, kivételesen engedélyezi számukra, hogy kötelezettségvállalási ajánlatuk elkészítését az említett határidő lejártát követően fejezzék be. A Tanács döntésénél figyelembe vette, hogy az érintett gazdasági szereplők (többségükben kis- és középvállalkozások) szempontjából igen összetett feladatról van szó, továbbá azt is, hogy a végleges nyilvánosságra hozatalt nem előzte meg ideiglenes nyilvánosságra hozatal.6.  A fent említett határidő lejártát követően a gépek és elektronikus termékek behozatalával és kivitelével foglalkozó kínai kereskedelmi kamara (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronics Products, a továbbiakban: CCCME) húsz együttműködő vállalattal illetve együttműködő vállalatok alkotta csoporttal együtt elfogadásra érdemes közös kötelezettségvállalási ajánlatot nyújtott be.7.  A 2006/[INSERT NUMBER]/EK[3] határozat útján a Bizottság elfogadta a kötelezettségvállalási ajánlatot. A határozat részletesen ismerteti a kötelezettségvállalás elfogadásának okait. A Tanács elismeri, hogy az ajánlat felszámolja a dömping káros hatását, és megfelelő mértékben csökkenti annak kockázatát, hogy az érintettek a dömpingellenes intézkedéseket kijátsszák.8.  A dömpingellenes vám fizetése alóli mentességet a jövőben csak abban az esetben lehet biztosítani, ha az illetékes vámhatósághoz a szabad forgalomba bocsátás iránti kérelemmel együtt olyan kereskedelmi számlát is benyújtanak, mely legalább azokat az elemeket tartalmazza, melyeket a melléklet felsorol; ennek célja, hogy a Bizottság a továbbiakban még hatékonyabban felügyelhesse a vállalt kötelezettség teljesítését. Az említett adatok azért is szükségesek, hogy a vámhatóságok kellő pontossággal meg tudják állapítani, a szállítás a kereskedelmi okmányokban foglaltak szerint zajlik-e. Abban az esetben, ha ilyen számlát nem mutatnak be, vagy a számla nem feleltethető meg az elvámolni kívánt terméknek, ki kell fizetni a megfelelő vámtételt.9.  Annak érdekében, hogy a vállalt kötelezettség teljesítését hatékonyabban biztosítani lehessen, az importőrök figyelmét fel kell hívni arra, hogy a vállalt kötelezettség megszegése a dömpingellenes vám visszamenőleges alkalmazását eredményezheti a kérdéses ügyletek vonatkozásában. Ezért a megfelelő dömpingellenes vámtétel nagyságával arányos jogi rendelkezéseket kell végrehajtani azon esetek szabályozása érdekében, amikor vámtartozás keletkezik, mert a vámmentesség feltételei közül egyet vagy többet nem teljesítenek. Vámtartozás keletkezik tehát minden olyan esetben, amikor a nyilatkozattevő – a dömpingellenes vám megfizetése nélkül – szabad forgalomba bocsátja az árut, majd megállapítást nyer, hogy vállalt kötelezettségeit kisebb vagy nagyobb mértékben nem teljesítette.10.  A vállalt kötelezettség megszegése esetén a dömpingellenes vám behajtható, feltéve hogy a Bizottság az alaprendelet 8. cikke (9) bekezdésének megfelelően visszavonta a kötelezettségvállalás elfogadását. Ennek érdekében azonosítani kell a kérdéses ügyletet, és a megfelelő kötelezettségvállalási számlát érvénytelennek kell nyilvánítani. Ezért az alaprendelet 14. cikke (7) bekezdésének megfelelően a vámhatóságoknak haladéktalanul tájékoztatniuk kell a Bizottságot, ha a vállalt kötelezettség megszegésére utaló jeleket találnak.11.  A CCCME az érintett vállalatokkal együtt tájékoztatást kapott azokról a főbb tényekről, megfontolásokról és kötelezettségekről, amelyek a kötelezettségvállalás elfogadásának alapjául szolgáltak.12.  Fontos rámutatni, hogy a vállalt kötelezettség megszegése vagy a kötelezettségvállalás visszavonása esetén, illetve ha a Bizottság a kötelezettségvállalás elfogadását visszavonja, a dömpingellenes vámot automatikusan ki kell vetni az alaprendelet 8. cikke (9) bekezdésének megfelelően,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikk1. Az 1212/2005/EK rendeletbe az 1. cikk (4) bekezdéseként a következő szövegrészt kell beilleszteni:„4. Abban az esetben, ha a Kínai Népköztársaság bármely új exportáló gyártója hitelt érdemlően bizonyítja a Bizottság felé, hogy:– a vizsgálati időszakban (2003. április 1. és 2004. március 31. között) nem exportálta a Közösségbe az 1. cikk (1) bekezdésében ismertetett terméket,– nem áll kapcsolatban egyetlen olyan kínai népköztársaságbeli exportőrrel vagy gyártóval sem, akire kiterjed az ez által a rendelet által kivetett dömpingellenes vámok hatálya,– a vámintézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszak után ténylegesen exportálta a Közösségbe az érintett terméket, vagy szerződés formájában visszavonhatatlan kötelezettséget vállalt arra, hogy az érintett terméket nagy mennyiségben exportálja a Közösségbe,– az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott piacgazdasági viszonyok között működik, vagy az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésének megfelelően megfelel azoknak a követelményeknek, amelyek az egyéni vámtétel megállapításának feltételéül szolgálnak,a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslata alapján a Tanács egyszerű többséggel módosíthatja az 1. cikk (2) bekezdését azáltal, hogy az új exportőr országot felveszi i) azon vállalatok közé, melyek esetében – a 384/96/EK rendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjával összhangban piacgazdasági elbírálásban részesülő vállalatokkal megegyezően – a vámtétel nagysága 0%, vagy ii) azon vállalatok közé, amelyekre – a 384/96/EK rendelet 9. cikke (5) bekezdésével összhangban egyéni elbírálásban részesülő vállalatokkal megegyezően – 28,6%-os, súlyozott átlagnak megfelelő vámtételt vetettek ki.”2. cikkAz 1212/2005/EK rendeletbe 2. cikként a következő szövegrészt kell beilleszteni:„2. cikk1. A szabad forgalomba bocsátásra bejelentett azon behozatal, amelyet olyan vállalatok számláztak, amelyeknek kötelezettségvállalásait a Bizottság elfogadta, és amelyek neve szerepel az időről időre módosított, 2006/[INSERT NUMBER]/EK bizottsági határozatban, mentesül az 1. cikk által kivetett dömpingellenes vám fizetése alól, amennyiben:az importált terméket az említett vállalatok közvetlenül az első független közösségi vevő részére gyártották, szállították és számlázták; ésa behozatalt érvényes kötelezettségvállalási számla kíséri. A kötelezettségvállalási számla olyan kereskedelmi számla, amely legalább az mellékletben ismertetett elemeket és nyilatkozatot tartalmazza; ésa vámhatóságnak bejelentett és bemutatott áru pontosan megfelel a kötelezettségvállalási számlán szereplő termékleírásnak.2. A szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó nyilatkozat elfogadásakor vámtartozás keletkezik minden olyan esetben, amikor megállapítást nyer, hogy az 1. cikkben ismertetett és a dömpingellenes vám fizetése alól az (1) bekezdésben felsorolt feltételek teljesítése esetén mentesített áruk e feltételek közül egynek vagy többnek nem felelnek meg. Amennyiben megállapítást nyer, hogy a kötelezettségvállalási számla nem felel meg az melléklet rendelkezéseinek, azt úgy kell tekinteni, hogy az (1) bekezdésben megállapított második feltétel nem teljesül. A második feltétel nem teljesül abban az esetben sem, ha bebizonyosodik, hogy a kötelezettségvállalási számla nem hiteles, illetve ha a Bizottság az alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdésével összhangban visszavonta a kötelezettségvállalás elfogadását olyan rendelet vagy határozat formájában, amely (egy) meghatározott ügylet(ek)re vonatkozik, s amelyben a Bizottság a vonatkozó kötelezettségvállalási számlá(ka)t érvénytelennek nyilvánítja.3. Az importőrök szokásos kereskedelmi kockázatként elfogadják, hogy ha a felek bármelyike az (1) bekezdésben felsorolt és a (2) bekezdésben meghatározott feltételek közül egyet vagy többet nem teljesít, az vámtartozás keletkezéséhez vezethet a 2913/92/EGK rendelet 201. cikke alapján. A keletkezett vámtartozást meg kell téríteni azt követően, hogy a Bizottság visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását.”3. cikk1. Az 1212/2005/EK rendelet 2. cikkének számozása 3-ra változik.2. Az 1212/2005/EK rendelet kiegészül az ebben a rendeletben szereplő melléklettel.4. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, -án/-én.a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETA Közösségbe irányuló értékesítés során a vállalatnak a következő elemeket kell feltüntetnie a kötelezettségvállalás tárgyát képező egyes öntvényekre vonatkozó kereskedelmi számlán:1. Címsor: KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS TÁRGYÁT KÉPEZŐ ÁRUT KÍSÉRŐ KERESKEDELMI SZÁMLA.2. A kereskedelmi számlát kiállító, a kötelezettségvállalás elfogadásáról szóló 2006/[INSERT NUMBER]/EK bizottsági határozat 1. cikkében említett vállalat neve.3. A kereskedelmi számla száma.4. A kereskedelmi számla kiállításának időpontja.5. Az a kiegészítő TARIC-kód, amelyet a számlán szereplő árunak a Közösség határán történő vámkezelése során használni fognak.6. Az áru pontos leírása, amely kiterjed a következőkre:– A terméknek a vizsgálat és a kötelezettségvállalás céljára szolgáló kódszáma (PCN) (pl.: PCN 1., PCN 2. stb.),– az áru közérthető nyelven megfogalmazott, a kérdéses kódszámnak megfelelő leírása,– a termék vállalati kódszáma (CPC) (ha van ilyen),– KN-kód,– mennyiség (tonnában kifejezve).7. Az értékesítés feltételei, többek között:– tonnánkénti ár,– a vonatkozó fizetési feltételek,– vonatkozó szállítási feltételek,– árengedmények és visszatérítések összege.8. A Közösségben importőrként működő azon vállalat neve, amelynek az értékesítést végző vállalat a kötelezettségvállalás tárgyát képező árut kísérő kereskedelmi számlát közvetlenül kiállította.9. A vállalat azon tisztviselőjének neve, aki a számlát kiállította, és a következő nyilatkozatot aláírta:„Alulírott igazolom, hogy a jelen számlán szereplő árunak az Európai Közösségbe közvetlen export útján történő értékesítése a(z) [COMPANY] által felajánlott és az Európai Bizottság által a 2006/[INSERT NUMBER]/EK határozattal elfogadott kötelezettségvállalás hatálya alatt és feltételei szerint történik. Kijelentem, hogy a számlán feltüntetett információk hiánytalanok és a valóságnak megfelelnek.”[1] HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.[2] HL L 199., 2005.7.29., 1. o.[3] HL L […]


Avis juridique important

|

52004PC0640

Javaslat Tanács rendelete a grönlandi laposhalra vonatkozó helyreállítási tervnek az Északnyugat atlanti Halászati Szervezet keretében történő létrehozásáról  /* COM/2004/0640 végleges - CNS 2004/0229 */

Brüsszel, 07.10.2004COM(2004) 640 végleges2004/0229 (CNS)JavaslatTANÁCS RENDELETEa grönlandi laposhalra vonatkozó helyreállítási tervnek az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet keretében történő létrehozásáról(előterjesztő: a Bizottság)MAGYARÁZÓ FELJEGYZÉSAz Európai Közösség 1979-től az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet (NAFO) szerződéses partnere.Miután az 1990-es évek elején alapvetően megszüntették a tengerfenéken élő fajok halászatát, a grönlandi laposhal halászata képezte a fő halászatot az Európai Közösség flottája számára a NAFO-vizeken. Az Európai Közösség a legnagyobb szereplő ebben a halászatban, birtokolva a kvóta 55%-át a nemzetközi NAFO-vizeken.2003. júniusában a NAFO Tudományos Tanácsa olyan véleményt adott, hogy a grönlandilaposhal-állomány rosszabb állapotban volt, mint ahogy korábban várták. A korábbi jó évjáratokat lehalászták, és a várható rövid és hosszú távú gyengébb évjáratok a halászati erőkifejtés alapvető csökkentését igénylik, hogy elkerülhető legyen ennek az állománynak a jövőbeni összeomlása.A NAFO Halászati Bizottságának Halifaxban, Kanadában tartott 2003. évi ülésén 15 éves helyreállítási tervet fogadott el a grönlandi laposhal számára a NAFO 2. alterületén és a 3KLMNO körzetekben. Ennek a helyreállítási tervnek az a célja, hogy elérje az ötéves és idősebb kiaknázható biomassza átlagosan 140 000 tonnás szintjét, hosszú időre lehetővé téve ennek az állománynak a stabil hozamát.Ennek a célnak az elérése érdekében a helyreállítási terv a TAC progresszív csökkentését tervezi: 42 000 tonna 2003-ban, 20 000 tonna 2004-ben, 19 000 tonna 2005-ben, 18 500 tonna 2006-ban és 16 000 tonna 2007-ben. A teljes kifogható mennyiséget a következő évekre úgy kell megállapítani, hogy számításba vegyék az állomány helyreállításában elért előrehaladást, és ezt módosítani lehet a Tudományos Tanács véleménye alapján. A terv további ellenőrzési intézkedéseket is magában foglal a terv hatékonyságának biztosítása céljából.A tervet a Tanács ideiglenes alapon vonta be a közösségi jogba, a bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2004. évre történő meghatározásáról szóló, 2003. december 19-i 2287/2003/EK rendeletében.Ezért szükség van arra, hogy ezt a tervet tanácsi rendelet elfogadása útján hajtsák végre, amely többéves intézkedéseket vezet be a grönlandi laposhal vonatkozásában, ennek a helyreállítási tervnek az egész időtartamára.2004/0229 (CNS)JavaslatTANÁCS RENDELETEa grönlandi laposhalra vonatkozó helyreállítási tervnek az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet keretében történő létrehozásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre, és különösen annak 37. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[1],tekintettel az Európai Parlament véleményére[2],mivel:(1) Az északnyugat-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú együttműködésről szóló egyezménynek az Európai Gazdasági Közösség általi megkötéséről szóló 1978. december 28-i 3179/78/EGK tanácsi rendelet[3] értelmében az említett egyezményt ("a NAFO Egyezmény") a Közösség jóváhagyta.(2) A NAFO Egyezmény megfelelő keretet nyújt a halászati erőforrások ésszerű megőrzésével és irányításával kapcsolatos többoldalú együttműködéshez az általa meghatározott területen.(3) 2003 júniusában tartott ülésén a NAFO Tudományos Tanácsa tájékoztatást adott arról, hogy a grönlandilaposhal-állomány gyorsan csökken és a TAC szint éles csökkentését javasolta.(4) A 2003. szeptember 15. és 19. között tartott 25. éves ülésén az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet (a NAFO) 15 éves helyreállítási tervet fogadott el a grönlandi laposhal számára a NAFO 2. altérségében és a 3KLMNO körzetekben ("a helyreállítási terv"). A helyreállítási terv ugyanazokat a célokat tűzi ki, mint a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i, 2371/2002/EK tanácsi rendelet[4] 5. cikkében meghatározott helyreállítási tervek.(5) Az állomány helyreállítása céljából a helyreállítási terv a TAC szint 2007-ig tartó csökkentéséről, valamint ellenőrzési intézkedésekről rendelkezik a helyreállítási terv hatékonyságának biztosítása céljából.(6) A helyreállítási tervet a bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2004. évre történő meghatározásáról szóló, 2003. december 19-i, 2287/2003/EK tanácsi rendelete[5] ideiglenes alapon teljesítette egy tanácsi rendelet elfogadásáig, amely a grönlandi laposhal állomány többéves helyreállítási intézkedéseit foglalja magában.(7) Ezért szükség van arra, hogy a helyreállítási tervet folyamatosan hajtsák végre. Ebből a célból eljárást kell kidolgozni azon hajók listájának továbbításáról, amelyek számára különleges halászati engedélyt adtak ki a különleges halászati engedélyekre vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 1994. június 27-i 1627/94/EK tanácsi rendelet[6] szerint.(8) A helyreállítási terv ellenőrzési intézkedéseinek való megfelelés céljából jelentési kötelezettséget kell róni a közösségi hajók kapitányaira, valamint kötelezni kell a tagállamokat, hogy osszák szét kvótájukat engedélyezett hajóik között.(9) További ellenőrző intézkedések szükségesek a közösségi szinten történő hatékony megvalósítás biztosítására és a Tanács által más területeken elfogadott helyreállítási tervekkel való koherencia biztosítására. Az ilyen intézkedéseknek magukban kell foglalniuk a kijelölt tagállamok kikötőjébe történő belépésről szóló előzetes értesítés kötelezettségét és a tűréshatárokat.ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkTárgyEz a rendelet a NAFO 2. alterületen és a 3KLMNO körzetekben lévő grönlandilaposhal-állomány helyreállítási tervének a Közösség általi alkalmazására vonatkozó általános szabályokat és feltételeket határozza meg.Ennek a helyreállítási tervnek az a célja, hogy elérje az ötéves és idősebb kiaknázható biomassza szintje a 140 000 tonnás átlagot, hosszú távon lehetővé téve a stabil hozamot a grönlandi laposhal halászatában.2. cikkMeghatározásokE rendelet alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni:(a) "NAFO 2. alterület" jelenti a NAFO Egyezmény III. melléklete 3. bekezdésének a) pontjában meghatározott földrajzi területet;(b) a "3KLMNO körzet" jelenti a NAFO Egyezmény III. melléklete 4. bekezdésének b) pontjában meghatározott földrajzi területet;3. cikkTeljes kifogható mennyiségek (TAC-k)1. A teljes kifogható mennyiségek ("TAC-k") a NAFO 2. alterületen és a 3KLMNO körzetekben található grönlandi laposhalra vonatkozóan az alábbiak:(a) 19 000 tonna 2005-ben;(b) 18 500 tonna 2006-ban; és(c) 16 000 tonna 2007-ben.Ha azonban a NAFO úgy dönt, hogy ezek a TAC szintek nem biztosítják ennek az állománynak a fenntartható halászatát, a Tanács a Bizottság javaslatára minősített többséggel módosíthatja az első albekezdésben meghatározott TAC értékeket a NAFO határozatával összhangban.2. A kvótákat a Tanács a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkének (1) bekezdésében hivatkozott eljárással összhangban osztja szét a tagállamok között.4. cikkA grönlandi laposhalra vonatkozó tiltásA közösségi halászhajók számára tilos a grönlandi laposhal halászata a NAFO 2. alterületén és a 3KLMNO körzetekben, valamint a fedélzeten tartani, átszállítani vagy kirakodni grönlandi laposhalat, amelyet azon a területen halásztak, ha(a) nem rendelkeznek különleges halászati engedéllyel, amelyet az a tagállam bocsátott ki, amelynek zászlaja alatt hajóznak, és(b) nem szerepelnek a NAFO hajó regiszterében.5. cikkA grönlandi laposhal-állományra vonatkozó különleges halászati engedélyek1. A tagállam biztosítja, hogy azok a halászhajók, amelyek számára különleges halászati engedélyt bocsátottak ki a 4. cikk szerint, egy jegyzékben szerepeljenek, amely nevüket és belső számukat tartalmazza, amint azt a 2090/98/EK rendelet[7] I. melléklete meghatározza.2. Minden tagállamnak el kell küldenie a Bizottság számára az 1. bekezdés rendelkezése szerinti jegyzéket valamint minden további módosítást számítógép által olvasható formában.3. Az 1. bekezdés rendelkezései szerinti jegyzék módosításait legalább öt nappal azelőtt a dátum előtt kell továbbítani a Bizottság számára, mielőtt az említett jegyzékbe újonnan bevezetett hajó belép a 2. alterületre és a 3KLMNO körzetekbe. A Bizottság azonnal továbbítja a módosításokat a NAFO Titkárság számára.4. Minden tagállam szétosztja a grönlandi laposhalra vonatkozó kvótáját az 1. bekezdésben hivatkozott jegyzékben szereplő hajói között. A tagállam a kvóták szétosztásáról legkésőbb minden év december 15-ig értesíti a Bizottságot.6. cikkJelentések1. Az 5. cikk (1) bekezdésében hivatkozott hajók kapitányainak a következő jelentéseket kell megküldeniük annak a tagállamnak, amelynek zászlaja alatt hajóznak:(a) a fedélzeten lévő grönlandi laposhal mennyisége, amikor a közösségi hajó belép a 2. alterületre és a 3KLMNO körzetekbe, amely jelentést nem korábban, mint 12 órával és nem később, mint 6 órával a hajónak az említett területre való belépése előtt kell továbbítani;(b) a fedélzeten lévő grönlandi laposhal heti mennyiségei. Ezt a jelentést első alkalommal nem később, mint a hajónak a 2. alterületre és a 3KLMNO körzetekbe való belépését követő hetedik nap éjfélig kell továbbítani, vagy amennyiben a hajó több, mint hét napig tevékenykedik a 2. alterületen és a 3KLMNO körzetekben, legkésőbb a hétfői napon, azokra a fogásokra vonatkozóan, amelyeket a 2. alterületen és a 3KLMNO körzetekben végzett az előző vasárnap éjjel végződő hét során;(c) a fedélzeten lévő grönlandilaposhal-mennyiségek, amikor a közösségi hajó kilép a 2. alterületről és a 3KLMNO körzetekből, amely jelentést nem korábban, mint 12 órával és nem később, mint 6 órával az egyes hajóknak az említett területről való kilépése előtt kell továbbítani, és tartalmaznia kell az említett területen halászattal töltött napok számát és a teljes kifogott mennyiséget;(d) a grönlandi laposhal berakodott és kirakodott mennyiségeit minden egyes átrakásnál, mialatt a hajó a 2. alterületen és a 3KLMNO körzetekben tartózkodik. Ezeket a jelentéseket nem később, mint az átrakást követő 24 órán belül kell továbbítani.2. A tagállamok az (1) bekezdés (a), (c) és (d) pontja szerinti jelentéseket kézhezvételük után továbbítják a Bizottság számára.3. Amikor az (1) bekezdés (b) pontja szerint jelentett grönlandilaposhal-mennyiségek úgy ítélhetők, hogy kimerítették a tagállam kvótájának 70%-át, a kapitányoknak a (b) pontban előírt jelentéseket naponta kell továbbítaniuk.7. cikkA grönlandi laposhal elkülönített tárolása1. Mialatt a hajó a 2. alterületen és a 3KLMNO körzetekben tartózkodik, a grönlandi laposhal fedélzeten tárolt napi mennyiségeit a többi fogástól elkülönülten kell tárolni a fedélzeten, és egyértelmű címkével kell jelölni.2. A halászhajók kapitányainak megfelelő segítséget kell nyújtaniuk a tagállamok ellenőrei számára, hogy a 2. alterületen és a 3KLMNO körzetekben fogott grönlandi laposhal naplóba bejegyzett és fedélzeten tárolt mennyiségeinek keresztellenőrzését el tudják végezni az értékelés céljából.8. cikkA naplóba bejegyzett becsült mennyiségek tűréshatáraA 2807/83/EGK bizottsági rendelet[8] 5. cikke (2) bekezdésétől és a 2868/88/EGK bizottsági rendelet[9] 9. cikke (2) bekezdésétől való eltéréssel a fedélzeten tárolt kilogrammban mért mennyiségek becslésének megengedett tűréshatára a naplóba bejegyzett érték 5%-a.9. cikkKijelölt kikötők1. Tilos bármilyen mennyiségű grönlandi laposhalat kirakodni bármely más helyen, mint a NAFO szerződő felei által kijelölt kikötők.2. A tagállamoknak ki kell jelölniük azokat a kikötőket, ahol a grönlandi laposhalak kirakodhatók, és meg kell határozniuk a kapcsolódó ellenőrzési és felügyeleti eljárásokat, beleértve az egyes kirakodásokon belüli grönlandilaposhal-mennyiségek regisztrálásának és jelentésének körülményeit és feltételeit.3. A tagállamok nem később, mint minden év december 15-ig továbbítják a Bizottság számára a 2. bekezdés előírásai szerint kijelölt kikötők jegyzékét és a kapcsolódó ellenőrzési és felügyeleti eljárásokat. A Bizottság azonnal továbbítja ezeket az információkat a NAFO Titkársága számára.4. A Bizottság azonnal továbbítja a 2. bekezdés szerint kijelölt kikötők, valamint az egyéb NAFO szerződő felek által kijelölt kikötők jegyzékét minden tagállam számára.10. cikkElőzetes értesítésA tagállamok kötelezik a halászhajók kapitányait vagy azok képviselőit, hogy a kijelölt kikötőkbe való bármely belépést megelőzően biztosítsák az alábbi információkat azoknak a tagállamoknak az illetékes hatóságai számára, amelyek kikötőit használni kívánják, legalább 48 órával a kikötőbe való érkezésük becsült időpontja előtt:(a) a kijelölt kikötőbe való érkezés időpontja;(b) a 4. cikk (a) pontjában hivatkozott különleges halászati engedély egy másolata;(c) a fedélzeten tárolt grönlandi laposhal élő tömege kilogrammban;(d) a NAFO területen belüli terület vagy területek, ahol a fogás történt.11. cikkVizsgálat a kikötőben1. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy minden hajó, amely egy kijelölt kikötőbe belép abból a célból, hogy a NAFO 2. alterületen és a 3KLMNO körzeteken belül fogott grönlandi laposhalat rakodjon és/vagy átrakodjon, vizsgálaton essen át a kikötőben a NAFO kikötői vizsgálati rendszere szerint.2. Tilos kirakodni és/vagy átrakodni az 1. bekezdésben hivatkozott ilyen hajók fogásait, amíg az ellenőrök nem jelennek meg.3. Minden kifogott mennyiséget fajonként mérlegelni kell, mielőtt hűtőházba vagy egyéb célállomásra szállítanák azokat.4. A tagállamoknak továbbítaniuk kell a megfelelő kikötői vizsgálati jelentést a NAFO Titkárság számára, és egy másolatot továbbítaniuk kell a Bizottság részére a vizsgálat befejezésétől számított hét munkanapon belül.12. cikkKirakodási és átrakodási tilalom a nem szerződéses felek hajói számáraA tagállamoknak biztosítaniuk kell a grönlandi laposhal kirakodásának és átrakodásának tilalmát a nem szerződéses felek hajóiból, amelyek halászati tevékenységet folytatnak a NAFO szabályozási területén belül.13. cikkHatálybalépésEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.Ezt a rendeletet 2005. január 1-jétől kell alkalmazni.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, ......-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök[1] HL C [...], [...], [...] o.[2] HL C [...], [...], [...] o.[3] HL L 378., 1978.12.30., 1. o. A 653/80/EGK rendelettel (HL L 74., 1980.3.20., 1. o.) módosított rendelet.[4] HL L 358., 2002.12.31., 59. o.[5] HL L 344., 2003.12.31., 1. o.[6] HL L 171., 1994.7.6., 7. o.[7] HL L 266., 1998.10.1., 27. o.[8] HL L 276., 1983.10.10., 1. o.[9] HL L 257., 1988.9.17., 20. o.