|

52010PC0774

/* COM/2010/0774 végleges - COD 2010/0374 */  Javaslat: AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai Unióban a nemzeti és regionális számlák 2010. évi európai rendszeréről

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2010.12.20.COM(2010) 774 végleges2010/0374 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz Európai Unióban a nemzeti és regionális számlák 2010. évi európai rendszeréről(EGT-vonatkozású szöveg)INDOKOLÁS1. A JAVASLAT HÁTTEREA projekt átfogó célja az ESA 95 felülvizsgálata annak érdekében, hogy az Európai Unióban a nemzeti számlák összhangba kerüljenek az új gazdasági környezettel, a módszertani kutatás terén elért eredményekkel és a felhasználók igényeivel.Ezért elengedhetetlen, hogy legyen egy európai parlamenti és tanácsi rendelet az Európai Unióban a nemzeti és regionális számlák 2010. évi európai rendszeréről (ESA 2010).A felülvizsgált ESA-nak megfelelő módszertani hivatkozásul kell szolgálnia a főbb uniós szakpolitikák végrehajtásának támogatásához szükséges, kiváló minőségű nemzetiszámla-adatok előállításához.A felülvizsgálat alkalmat ad arra is, hogy az ESA 95 szabványai tovább javuljanak, és még jobban megfeleljenek az EU-ban fellelhető különféle felhasználási céloknak.Európai szinten az ESA alapvető eszköz, amelyet egyrészt fontos adminisztratív célokra (pl. saját források, túlzotthiány-eljárás, strukturális alapok), másrészt a tagállami gazdaságpolitikák összehangolásának és közelítésének elemzésére használnak.Az Európai Unióról szóló szerződésben, az Európai Unió működéséről szóló szerződésben és konkrétabban a Gazdasági és Monetáris Unió által megállapított célok elérése végett az ESA az EU intézményeit, a kormányzatokat, valamint a gazdasági és szociális szereplőket olyan harmonizált és megbízható statisztikával látja el, amelyekre ezek döntéseiket alapozhatják.Az ESA felülvizsgálata a Nemzeti Számlák Nemzetközi Rendszerének (SNA 93) felülvizsgálatát követi. Az új SNA-kézikönyvet (2008 SNA) 2009-ben tette közzé az azt összeállító öt nemzetközi szervezet (az ENSZ statisztikai részlege, az IMF, az OECD, a Világbank és az Eurostat).Ami a fogalommeghatározásokat, az elszámolási szabályokat és az osztályozásokat illeti, az ESA alapvetően összhangban van az SNA-val. Tartalmaz mindazonáltal bizonyos különbségeket is, elsősorban a megjelenítés módjában, ami inkább az Európai Unión belüli használatához igazodik. Ez a sajátos alkalmazás ténylegesen nagyobb pontosságot igényel a fogalommeghatározásokban, az osztályozásokban és az elszámolási szabályokban. Az SNA-tól eltérően az ESA alapja egy rendelet, amely az uniós szintű összehasonlíthatóság érdekében kötelező szabályokat és egy kötelező adattovábbítási programot is tartalmaz.2. AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS HATÁSVIZSGÁLATAz ESA felülvizsgálatát számos csoport megvitatta:Megalakult egy nemzeti számlákkal foglalkozó igazgatókból álló irányítócsoport, hogy a nemzeti számlákkal foglalkozó igazgatók csoportját segítse az alábbi feladataiban:-  a projekt sikeréhez szükséges stratégiai iránymutatás megadása,-  tanácsadás a különböző projektszakaszokban,-  döntések a fontos módszertani kérdésekben.Az ESA 95 felülvizsgálatáról szóló projekt sikerének kulcsa általánosságban a nemzeti számlákkal foglalkozó munkacsoport (National Accounts Working Group, NAWG) szakértelme, speciálisabb kérdésekben pedig a pénzügyi számlákkal foglalkozó munkacsoport (Financial Accounts Working Group, FAWG) szakértelme. A projekt szakmai minőségének biztosításához az üléseken intenzív vitákra, valamint írásos konzultációkra volt szükség. A NAWG mellett – a NAWG és a FAWG közös találkozóinak formájában – megalakult az ESA 95 felülvizsgálatával foglalkozó munkacsoport (ESA 95 Revision Group) is, hogy a két munkacsoport közös érdeklődési körébe tartozó kérdésekkel foglalkozzék.A rendszer pénzügyi és nem pénzügyi részének összehangolásán az EKB–Eurostat konzisztenciával foglalkozó technikai csoportja dolgozott.A felülvizsgálati folyamat minden egyes lépéséről jelentést kapott az európai statisztikai rendszer bizottsága, és rendszeres tájékoztatást kapott a monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottság is.Rendszeres volt a kapcsolat más főigazgatóságokkal is, elsősorban a Gazdasági és Pénzügyi, valamint a Költségvetési Főigazgatósággal.A felhasználók és érdekelt felek részvételével az Eurostat 2009 szeptemberében Brüsszelben szervezett egy nemzeti számlákkal foglalkozó konferenciát.HATÁSVIZSGÁLATAz ESA felülvizsgálata nélkül romlana a nemzeti számlák és aggregátumok összehasonlíthatósága: egyrészt a tagállamok között, hiszen a felülvizsgálat alkalmat ad arra, hogy az elmúlt 15 évben felmerült kérdésekre új módszertani szabályokat lehessen meghatározni, másrészt nemzetközi szinten, hiszen éppen most vizsgálták felül az SNA-t.Az ESA-nak továbbra is az SNA-nak a tagállamok gazdasági szerkezetére adaptált változatának kell maradnia, és a lehető legnagyobb mértékig követnie kell az SNA szerkezetét, hogy az Európai Unió adatai összehasonlíthatók legyenek a főbb nemzetközi partnerei által összeállítottakkal.A Tanács 2010. novemberi ECOFIN-ülésén sorra kerülő orientációs vita előkészítéseként a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság statisztikai albizottsága megvitatta a felülvizsgált ESA bevezetése által a fő nemzetiszámla-aggregátumokra gyakorolt következmények elemzését.3. A JAVASLAT JOGI ELEMEIA rendelet célja az ESA felülvizsgálata mind a közös szabványokra, fogalommeghatározásokra, osztályozásokra és elszámolási szabályokra vonatkozó módszertan, mind pedig az e módszertan szerint összeállított számlák és táblák uniós célokra történő továbbítási programja tekintetében.Az európai statisztika jogalapját az Európai Unió működéséről szóló szerződés 338. cikke jelenti: „az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében intézkedéseket fogad el statisztikák készítésére vonatkozóan, amennyiben ez az Unió tevékenységeinek ellátásához szükséges”. Meghatározza az európai statisztika előállítására vonatkozó követelményeket, és előírja a pártatlanság, a megbízhatóság, a tárgyilagosság, a tudományos függetlenség, a költséghatékonyság és a statisztikai adatok bizalmas kezelése normáinak való megfelelést.A javaslat a szubszidiaritás és az arányosság elvének egyaránt megfelel.A szubszidiaritás elvét illetően a javaslat céljai nem esnek az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe, ugyanakkor a tagállamok nem tudják azokat kielégítően megvalósítani.Világos európai keret – vagyis közös nemzetiszámla-módszertant és továbbítási programot meghatározó európai jogszabály – nélkül a tagállamok nem tudják a szükséges mértékig megvalósítani a központi minőségi kívánalmat.Ez különösen fontos a nemzeti számlák terén, ahol az aggregátumokat számos célra használják nemcsak regionális és nemzeti, hanem európai szinten is (pl. saját források, túlzotthiány-eljárás vagy a strukturális alapok).A javaslat céljait az Európai Unió szintjén jobban meg lehet valósítani egy európai jogi aktus alapján, hiszen uniós szinten kizárólag a Bizottság képes a nemzetiszámla-módszertan és a statisztikai adatok szükséges harmonizációját koordinálni; a nemzetiszámla-adatok gyűjtését, illetve az összehasonlítható nemzetiszámla-statisztika összeállítását viszont a tagállamok is meg tudják szervezni. Az Európai Unió ezért a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban megfelelő intézkedéseket hozhat.Az arányosság elvét illetően a rendelet a céljának eléréséhez szükséges minimumra korlátozódik, és nem terjed túl azon, ami ehhez szükséges. Nem írja elő az egyes tagállamok számára a nemzetiszámla-adatgyűjtési mechanizmust, hanem csupán a továbbítandó adatokat határozza meg a harmonizált struktúra és ütemezés biztosítása érdekében.Az ESA 2010-re vonatkozóan javasolt jogi eszköz egy európai parlamenti és tanácsi rendelet. A rendelet előnyt élvez, mivel azonos rendelkezéseket állapít meg az Európai Unió egészére nézve, és nem hagy teret a tagállamoknak arra, hogy hiányosan vagy szelektíven alkalmazzák. A rendelet közvetlenül alkalmazandó, vagyis nem kell átültetni a nemzeti jogba.4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOKA javaslatnak nincsen az Európai Unió költségvetését érintő vonzata.5. KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓKA javasolt aktus érinti az Európai Gazdasági Térséget, ezért arra is ki kell terjeszteni.2010/0374 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz Európai Unióban a nemzeti és regionális számlák 2010. évi európai rendszeréről(EGT-vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 338. cikke (1) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára[1],a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,tekintettel az Európai Központi Bank véleményére[2],rendes jogalkotási eljárás keretében[3],mivel:(1) A tagállamok gazdaságának és a Gazdasági és Monetáris Uniónak (GMU) a figyelemmel kísérése összehasonlítható, naprakész és megbízható információkat kíván minden egyes tagállam vagy régió gazdasági helyzetének szerkezetéről és fejlődéséről.(2) A Bizottságnak részt kell vállalnia a tagállamok gazdaságának és a GMU figyelemmel kísérésében, és különösen rendszeresen jelentést kell tennie a Tanácsnak arról, hogy a tagállamok milyen előrehaladást értek el a GMU keretében felmerülő kötelezettségek teljesítésében.(3) Valamely tagállam vagy régió gazdasági helyzetének elemzésére szolgáló alapvető eszközként az uniós polgároknak is szükségük van gazdasági számlákra. Az összehasonlíthatóság kedvéért az ilyen számlákat olyan egységes elvek alapján kell összeállítani, amelyek nem tesznek lehetővé különböző értelmezéseket.(4) A Bizottságnak uniós közigazgatási célokra – különösen a költségvetési számításokhoz – a nemzeti számlák aggregátumait kell használnia.(5) 1970-ben napvilágot látott egy „European System of Integrated Economic Accounts” (az integrált gazdasági számlák európai rendszere) című adminisztratív dokumentum, amely az e rendelet által szabályozott területre terjedt ki, és amelyet kizárólag az Európai Közösség Statisztikai Hivatala állított össze saját felelősségére. Ez a dokumentum volt az eredménye az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala és a tagállami statisztikai intézetek arra irányuló több éves közös munkájának, hogy összeállítsanak egy, az Európai Közösségek gazdasági és társadalmi politikájának kívánalmait kielégítő nemzetiszámla-rendszert. Ez volt a közösségi változata az Egyesült Nemzetek Szervezete által létrehozott nemzeti számláknak, amelyeket addig a Közösség is használt. Az eredeti szöveg korszerűsítése érdekében a dokumentumból 1979-ben egy második kiadást[4] is közzé tettek.(6) A Közösségben a nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló, 1996. június 25-i 2223/96/EK tanácsi rendelet[5] olyan rendszert hozott létre a nemzeti számlákból, amely megfelel az Unió gazdasági, szociális és regionális politikai követelményeinek. A rendszer nagyjából összhangban van az Egyesült Nemzetek Szervezetének Statisztikai Bizottsága által 1993 februárjában azzal a céllal elfogadott nemzetközi Nemzeti Számlák Rendszerével (SNA 1993), hogy így az ENSZ összes tagországának eredményei nemzetközileg összehasonlíthatók legyenek.(7) Annak érdekében, hogy a nemzeti számlák jobban összhangba kerüljenek az új gazdasági környezettel, a módszertani kutatás terén elért eredményekkel és a felhasználók igényeivel, az Egyesült Nemzetek Szervezetének Statisztikai Bizottsága az SNA 1993 korszerűsítéseként 2009 februárjában elfogadta az új Nemzeti Számlák Rendszerét (2008 SNA).(8) Ezeknek az új fejleményeknek a figyelembevételéhez felül kell vizsgálni a 2223/96/EK rendelettel létrehozott számlák európai rendszerét (ESA 95), hogy a rendszer a 2008 SNA-nak a tagállamok gazdasági szerkezetéhez hozzáigazított változata legyen, és hogy az Unió adatai összehasonlíthatók legyenek a főbb nemzetközi partnerei által összeállítottakkal.(9) A környezeti és társadalmi számlák esetében figyelmet kell szentelni „A GDP-n innen és túl: a haladás mérése változó világunkban” című, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett 2009. augusztus 20-i bizottsági közleménynek[6] is. Ezért további módszertani tanulmányokra és adattesztelésekre lehet szükség.(10) Az ezzel a rendelettel létrehozott felülvizsgált számlák európai rendszere (ESA 2010) egy módszertanból és egy továbbítási programból áll (amely meghatározott határidőket ír elő a tagállamok által benyújtandó számlák és táblák esetében). A Bizottságnak – különös tekintettel a gazdasági konvergencia figyelemmel kísérésére és a tagállamok gazdaságpolitikái közötti szoros koordináció megteremtésére – pontosan meghatározott napokon kell ezeket a számlákat és táblákat a felhasználók rendelkezésére bocsátania.(11) Az ESA 2010 – mint a tagállamok közötti összehasonlítható eredményekhez való hozzájutás érdekében a tagállamok által az Unió követelményei szerint készítendő számlákra vonatkozó közös szabványok, fogalommeghatározások, osztályozások és számviteli szabályok referenciakerete – fokozatosan felvált minden más rendszert.(12) A statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló, 2003. május 26-i 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[7] megfelelően a Bizottságnak továbbított, területi egységek szerint bontott valamennyi tagállami statisztikának a NUTS-osztályozást kell használnia. Következésképpen a regionális statisztika összehasonlíthatósága végett a területi egységeket a NUTS-osztályozás szerint kell meghatározni.(13) Létrejött egy munkacsoport annak további vizsgálatára, hogy a nemzeti számlákban hogyan kellene kezelni a pénzügyi közvetítői szolgáltatás közvetett módon mért díját (financial intermediation services indirectly measured, FISIM). A munkacsoport megállapításainak figyelembevételével szükség lehet arra, hogy a megbízhatóbb eredmények érdekében a Bizottság 2012 vége előtt egy felhatalmazáson alapuló jogi aktussal módosítsa a FISIM kiszámítására és elosztására vonatkozó módszertant.(14) A kutatási és fejlesztési kiadások beruházásjellegűek, ezért állóeszköz-felhalmozásként kell számba venni őket. Miután azonban a kiegészítő táblák kifejlesztésén alapuló tesztelés során az adatok kellően megbízhatónak bizonyulnak, egy felhatalmazáson alapuló jogi aktussal meg kell határozni az állóeszköz-felhalmozásként számba veendő adatok formátumát.(15) Az intelligens, fenntartható és inkluzív gazdaság előmozdításának támogatása érdekében – elsősorban az „A GDP-n innen és túl” és az „Európa 2020” dokumentumokhoz kapcsolódó kérdésekben – további tanulmányokra és munkára van szükség azzal a céllal, hogy a jólét és a haladás esetében átfogóbb mérési megközelítést lehessen kialakítani. Ezek a tanulmányok és a munka segíteni fogják az adatok rendelkezésre állásának, továbbításának és minőségének további javítását, a módszertanok fejlesztését a jövő fejleményeire való felkészülés érdekében.(16) A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet mellékleteinek módosítása céljából. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat végezzen, többek között szakértői szinten is.(17) Mivel e rendelet végrehajtása jelentős átalakításokat igényelhet a nemzeti statisztikai rendszerekben, a Bizottság a tagállamoknak eltéréseket engedélyezhet.(18) Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[8] összhangban kell elfogadni.(19) Mivel e rendelet célját – nevezetesen a felülvizsgált Számlák Európai Rendszerének (ESA 2010) létrehozását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, uniós szinten viszont jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben megállapított arányosság elvének megfelelően e rendelet nem megy túl a fenti célkitűzés eléréséhez szükséges mértéken.(20) Konzultációra került sor az európai statisztikákról szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[9] felállított európai statisztikai rendszer bizottságával.(21) Konzultációra került sor a 2006. november 13-i 2006/856/EK tanácsi határozattal[10] létrehozott, monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottsággal és a piaci áron számított bruttó nemzeti jövedelem összehangolásáról szóló, 2003. július 15-i 1287/2003/EK, Euratom tanácsi rendelettel (a továbbiakban: GNI-rendelet)[11] megalakított, bruttó nemzeti jövedelemmel foglalkozó bizottsággal (a továbbiakban: GNI-bizottság),ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkTárgy(1) Ez a rendelet létrehozza a számlák 2010-es európai rendszerét (ESA 2010).(2) Az ESA 2010 a következőkről rendelkezik:a) azon közös szabványok, fogalommeghatározások, osztályozások és elszámolási szabályok módszertana (A melléklet), amelyeket – a 3. cikkben előírt eredményekkel együtt – az Unió céljaira összehasonlítható módon összeállított számlákhoz és táblákhoz kell felhasználni;b) az azokat a határidőket meghatározó program (B melléklet), amelyeken belül a tagállamoknak az a) pontban említett módszertan szerint összeállított számlákat és táblákat a Bizottság (Eurostat) számára továbbítaniuk kell.(3) Figyelembe véve a 5. és 12. cikket, ezt a rendeletet minden olyan uniós jogi aktusra alkalmazni kell, amely az ESA-ra vagy annak fogalommeghatározásaira hivatkozik.(4) Ez a rendelet egyetlen tagállamot sem kötelez arra, hogy saját céljaira összeállított számláihoz az ESA 2010-et használja.2. cikkMódszertan(1) Az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett ESA 2010 módszertant az A melléklet tartalmazza.(2) A Bizottság a 7., 8. és 9. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadhat olyan módosításokat, amelyek az ESA 2010 módszertan tartalmát pontosítani és javítani kívánják, feltéve, hogy ezek a módosítások nem változtatják meg a módszertan alapját jelentő fogalmakat, végrehajtásuk nem kíván további forrásokat, és nem okozzák a saját források növekedését.(3) Amennyiben kétség merül fel az ESA 2010 elszámolási szabályainak helyes végrehajtását illetően, az érintett tagállam felvilágosítást kér a Bizottságtól (Eurostat). A Bizottság (Eurostat) azonnal megvizsgálja a kérdést, és közli az érintett tagállammal a kért felvilágosítással kapcsolatos döntését.(4) A tagállamok az A mellékletben leírt módszertan szerint végzik el a nemzeti számlákban a pénzügyi közvetítői szolgáltatás közvetett módon mért díjának (FISIM) kiszámítását és elosztását. A 7., 8. és 9. cikknek megfelelően a Bizottság 2012 vége előtt felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal kidolgozhatja a FISIM kiszámításának és elosztásának módszertanát.(5) A kutatási és fejlesztési kiadásokat a tagállamok állóeszköz-felhalmozásként veszik számba. A Bizottság a 7., 8. és 9. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el az állóeszköz-felhalmozásként számba vett adatok megbízhatóságának biztosítása végett. Az ilyen felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ezeknak az adatoknak a formátumát határozzák meg.3. cikkAdattovábbítás a Bizottságnak(1) A tagállamok a B mellékletben meghatározott számlákat és táblákat az egyes táblákra meghatározott határidőkön belül továbbítják a Bizottságnak (Eurostat).A Bizottság az európai statisztikai rendszer bizottságával folytatott konzultációt követően legkésőbb 2018. július 1-jéig jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a 6. cikknek megfelelően engedélyezett eltérések alkalmazásáról, ellenőrizendő, hogy azok még indokoltak-e.(2) A tagállamok a Bizottság (Eurostat) által meghatározott adatcsereszabványnak megfelelően továbbítják a Bizottságnak (Eurostat) az ebben a rendeletben előírt adatokat és metaadatokat.Az adatokat elektronikusan kell továbbítani vagy feltölteni a Bizottság (Eurostat) egypontos adatbeviteli rendszerébe.(3) A Bizottság a 7., 8. és 9. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el arról, hogy a módszertani, gazdasági és technikai fejlemények figyelembevétele érdekében a B mellékletben módosítsa vagy kiegészítse a táblákat és a határidőket. Ezek a jogi aktusok elsősorban a tagállamok önkéntes tanulmányaiból vagy adattovábbításaiból származó eredmények Bizottság általi értékelésén alapulnak. Az értékelés elkészítésénél a Bizottság megfelelően mérlegeli az adatok rendelkezésre állásának előnyeit az adatgyűjtés költségeivel és a válaszadói teherrel szemben.4. cikkMinőségértékelés(1) E rendelet alkalmazásában a továbbítandó adatokra a 223/2009/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében említett minőségi kritériumok alkalmazandók.(2) A 3. cikknek megfelelően továbbított adatok minőségéről a tagállamok benyújtanak egy jelentést a Bizottságnak (Eurostat).(3) Az (1) bekezdésben említett minőségi kritériumoknak az e rendelet hatálya alá tartozó adatokra történő alkalmazása során a minőségjelentések módozatait, szerkezetét és gyakoriságát a 10. cikkben említett eljárással kell meghatározni.(4) A Bizottság (Eurostat) értékeli a továbbított adatok minőségét.5. cikkAz alkalmazás és az első adattovábbítás időpontja(1) Az ESA 2010-et először a B melléklet szerint összeállított, 2014 szeptemberében továbbítandó adatokra kell alkalmazni.(2) Az adatokat a B mellékletben meghatározott határidőknek megfelelően kell továbbítani a Bizottságnak (Eurostat).(3) Az (1) bekezdésnek megfelelően az ESA 2010 alapján történő első továbbításig a tagállamok továbbra is az ESA 95 alkalmazásával összeállított számlákat és táblázatokat küldik meg a Bizottságnak (Eurostat).(4) A Bizottság és az érintett tagállamok – a 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet[12] 19. cikkének sérelme nélkül – ellenőrzik e rendelet alkalmazását, és ezen ellenőrzések eredményét az e rendelet 10. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság elé terjesztik.6. cikkEltérések(1) Amennyiben a nemzeti statisztikai rendszerekben e rendelet alkalmazása jelentős átalakításokat igényel, a Bizottság a 10. cikkben említett eljárással 2020. január 1-jéig eltéréseket engedélyezhet a tagállamoknak az alkalmazás alól.(2) Ebből a célból az érintett tagállam megfelelően indokolt kérelmet nyújt be a Bizottsághoz legkésőbb e rendelet hatályba lépésétől számított három hónapon belül.7. cikkA felhatalmazás gyakorlása(1) A Bizottság felhatalmazást kap a 2. cikk (2), (4) és (5) bekezdésében és a 3. cikk (3) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására, amely felhatalmazás az e rendelet hatálybalépését követő ötéves időtartamra vonatkozik. A Bizottság legkésőbb hat hónappal az ötéves időszak vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem vonja vissza a 8. cikknek megfelelően a felhatalmazást, az automatikusan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartammal.(2) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.(3) A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit a 8. és 9. cikk határozza meg.8. cikkA felhatalmazás visszavonása(1) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 2. cikk (2), (4) és (5) bekezdésében és a 3. cikk (3) bekezdésében megállapított felhatalmazást.(2) A felhatalmazás visszavonásával kapcsolatos döntés meghozatala érdekében belső eljárást indító intézmény legkésőbb a végleges határozat meghozatala előtt egy hónappal tájékoztatja a másik jogalkotót és a Bizottságot arról, hogy mely felhatalmazások visszavonásáról és milyen indokok alapján kíván határozni.(3) A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat haladéktalanul vagy a benne megjelölt későbbi napon lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.9. cikkKifogás a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen(1) Az Európai Parlament vagy a Tanács az értesítés napját követő két hónapos határidőn belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen.Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez a határidő két hónappal meghosszabbodik.(2) Ha az (1) bekezdésben említett határidő leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, akkor azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni, és az abban megállapított napon hatályba lép.A felhatalmazáson alapuló jogi aktus kihirdethető az Európai Unió Hivatalos Lapjában és az említett határidő lejárta előtt is hatályba léphet, amennyiben mind az Európai Parlament, mind a Tanács tájékoztatta a Bizottságot azon szándékáról, hogy nem emel kifogást.(3) Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, az nem lép hatályba. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen kifogást emelő intézmény a kifogást megindokolja.10. cikkA bizottság(1) A Bizottság munkáját az európai statisztikai rendszer bizottsága segíti.(2) E bekezdésre való hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében meghatározott időszak három hónap.11. cikkEgyüttműködés más bizottságokkal(1) A 2006/856/EK határozat 2. cikkének megfelelően a Bizottság kikéri a monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottság véleményét az e bizottság hatáskörébe tartozó minden ügyben.(2) A Bizottság az e rendelet végrehajtására vonatkozó minden olyan információt közöl az 1287/2003/EK, Euratom rendelettel létrehozott GNI-bizottsággal, amely kötelességeinek teljesítéséhez szükséges.12. cikkÁtmeneti rendelkezések(1) Költségvetési és saját forrásokkal kapcsolatos célokból, valamint az 1. cikk (3) bekezdésétől és a 5. cikktől eltérően, az 1287/2003/EK, Euratom rendelet 1. cikke (1) bekezdésének és az arra hivatkozó jogi aktusok – különösen az 1150/2000/EK, Euratom rendelet és az 1553/89/EGK, Euratom tanácsi rendelet[13] – értelmében a számlák európai rendszere az ESA 95 mindaddig, ameddig az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozat[14] hatályos.(2) A hozzáadottértékadó-alapú saját források meghatározásának céljából és az (1) bekezdés alóli kivételként a tagállamok – a 2007/436/EK, Euratom határozat hatályossága alatt – az ESA 2010-en alapuló adatokat is használhatnak, amennyiben az előírt részletességű ESA 95 szerinti adatok nem állnak rendelkezésre.13. cikkHatálybalépésEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök [1] HL C […], […], […] o.[2] HL C […], […], […] o.[3] HL C […], […], […] o.[4] Eurostat: European System of Integrated Economic Accounts (ESA), second edition, Statistical Office of European Communities (Eurostat: Integrált Nemzeti Számlák Európai Rendszere – ESA, második kiadás, az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala) Luxembourg, 1979.[5] HL L 310., 1996.11.30., 1. o.[6] COM(2009) 433 végleges.[7] HL L 154., 2003.6.21., 1. o.[8] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.[9] HL L 87., 2009.3.31., 164. o.[10] HL L 332., 2006.11.30., 21. o.[11] HL L 181., 2003.7.19., 1. o.[12] HL L 130., 2000.5.31., 1. o.[13] HL L 155., 1989.6.7., 9. o.[14] HL L 163., 2007.6.23., 17. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52008PC0377

Javaslat: a Tanács rendelete a 2015/2006/EK és a 40/2008/EK rendeletnek a bizonyos halállományokra vonatkozó halászati lehetőségek és kapcsolódó feltételek tekintetében történő módosításáról  /* COM/2008/0377 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 20.6.2008COM(2008) 377 véglegesJavaslat:A TANÁCS RENDELETEa 2015/2006/EK és a 40/2008/EK rendeletnek a bizonyos halállományokra vonatkozó halászati lehetőségek és kapcsolódó feltételek tekintetében történő módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSA 2015/2006/EK tanácsi rendelet [1] egyes mélytengeri halállományokra vonatkozóan rögzíti a közösségi halászhajók számára biztosított 2007-es és 2008-as halászati lehetőségeket.A rendeletben pontosítani kell egyes halászati övezetek leírását, hogy megfelelően azonosítani lehessen azokat a területeket, ahol a kvóták lehalászhatók.A 40/2008/EK tanácsi rendelet a 2008. évre nézve rögzíti a bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeket és kapcsolódó feltételeket.[2]Egyes, halászati korlátozás alá vont területek koordinátáit a rendelet pontatlanul határozta meg, ezért azokat ki kell igazítani.Bizonyos fajok esetében a rendelet pontatlanul határozott meg egyes kvótákat, ezért azokat – a rájuk vonatkozó lábjegyzetekkel együtt – ki kell igazítani.A Közösség és Izland közötti konzultáció eredményeképpen 2008. április 10-én a felek megállapodásra jutottak a Közösség, valamint Dánia kormánya és Grönland helyi kormánya között létrejött megállapodás alapján kiosztott közösségi kapelánkvótából az izlandi hajók által 2008. április 30. előtt lehalászható kvótákról, illetve az Izland kizárólagos gazdasági övezetében vörös álsügérre halászó közösségi hajók által július és december között lehalászható kvótákról. E megállapodást be kell építeni a közösségi jogba.Az Európai Közösség, a Feröer szigetek, Grönland, Izland, Norvégia és az Orosz Föderáció között 2008. február 13–14-én létrejött, az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) egyezményének területén lévő Irminger-tengeren és szomszédos vizein 2008-ban folytatott vörösálsügér-gazdálkodásról szóló megállapodást be kell építeni a közösségi jogba. Mivel a szóban forgó megállapodás a 2008-as év teljes időszakára érvényes, beépítését visszamenőleg, 2008. január 1-től kell elvégezni.A 2007. november 27-én Nuukban megtartott EU–Grönland vegyes bizottsági ülés és a 2008. február 12-i koppenhágai technikai ülés következtetéseit az ICES V és XIV övezet grönlandi vizein lehalászható közösségi vörösálsügér-kvóta tekintetében be kell építeni a közösségi jogba. Mivel a Grönlanddal létrejövő egyezséget az Irminger-tengeren és szomszédos vizein folytatott vörösálsügér-gazdálkodásról szóló NEAFC-megállapodáshoz kapcsolták, az EU–Grönland vegyesbizottsági ülés következtetéseinek beépítését szintén visszamenőleg, 2008. január 1-től kell elvégezni.Összhangban az Európai Közösség és Norvégia között 2007. november 26-án megtartott halászati konzultációk következtetéseit rögzítő kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyvvel a Közösség 2008-ban a vontatott halászeszközökkel kapcsolatos technikai intézkedésekre vonatkozó próbákat végez annak érdekében, hogy a kifogott közönségestőkehal-egyedek számszerűsített visszadobási aránya 10%-ra vagy az alá csökkenjen. E megállapodást be kell építeni a közösségi jogba.E javaslat célja, hogy a 2015/2006/EK és a 40/2008/EK rendeletbe átvezesse a szükséges módosításokat.A Tanács felkérést kap arra, hogy a lehető legrövidebb időn belül fogadja el ezt a javaslatot annak érdekében, hogy a halászok megtervezhessék az erre a halászati idényre vonatkozó tevékenységeiket.Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa 2015/2006/EK és a 40/2008/EK rendeletnek a bizonyos halállományokra vonatkozó halászati lehetőségek és kapcsolódó feltételek tekintetében történő módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre[3] és különösen annak 20. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[4],mivel:(1) A 2015/2006/EK tanácsi rendelet[5] egyes mélytengeri halállományokra vonatkozóan rögzíti a közösségi halászhajók számára biztosított 2007-es és 2008-as halászati lehetőségeket.(2) A rendeletben pontosítani kell egyes halászati övezetek leírását, hogy megfelelően azonosítani lehessen azokat a területeket, ahol a kvóták lehalászhatók.(3) A 40/2008/EK tanácsi rendelet[6] a 2008. évre rögzíti a bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeket és kapcsolódó feltételeket.(4) Egyes, halászati korlátozás alá vont területek koordinátáit a rendelet pontatlanul határozta meg, ezért azokat ki kell igazítani.(5) Bizonyos fajok esetében a rendelet pontatlanul határozott meg egyes kvótákat, ezért azokat – a rájuk vonatkozó lábjegyzetekkel együtt – ki kell igazítani.(6) A Közösség és Izland közötti konzultáció eredményeképpen 2008. április 10-én a felek megállapodásra jutottak a Közösség, valamint Dánia kormánya és Grönland helyi kormánya között létrejött megállapodás alapján kiosztott közösségi kapelánkvótából az izlandi hajók által 2008. április 30. előtt lehalászható kvótákról, illetve az Izland kizárólagos gazdasági övezetében vörös álsügérre halászó közösségi hajók által július és december között lehalászható kvótákról. A megállapodást be kell építeni a közösségi jogba.(7) Az Európai Közösség, a Feröer szigetek, Grönland, Izland, Norvégia és az Orosz Föderáció között 2008. február 13–14-én létrejött, az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) egyezményének területén lévő Irminger-tengeren és szomszédos vizein 2008-ban folytatott vörösálsügér-gazdálkodásról szóló megállapodást be kell építeni a közösségi jogba. Mivel a szóban forgó megállapodás a 2008-as év teljes időszakára érvényes, a beépítésére elfogadott intézkedéseket visszamenőleg, 2008. január 1-től kell alkalmazni.(8) A 2007. november 27-én Nuukban megtartott EU–Grönland vegyesbizottsági ülés és a 2008. február 12-i koppenhágai technikai ülés következtetéseit az ICES V és XIV övezet grönlandi vizein lehalászható közösségi vörösálsügér-kvóta tekintetében be kell építeni a közösségi jogba. Mivel a Grönlanddal létrejövő egyezséget az Irminger-tengeren és szomszédos vizein folytatott vörösálsügér-gazdálkodásról szóló NEAFC-megállapodáshoz kapcsolták, az EU–Grönland vegyesbizottsági ülés következtetéseinek beépítésére elfogadott intézkedéseket szintén visszamenőleg, 2008. január 1-től kell alkalmazni.(9) Összhangban az Európai Közösség és Norvégia között 2007. november 26-án megtartott halászati konzultációk következtetéseit rögzítő kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyvvel a Közösségnek 2008-ban a vontatott halászeszközökkel kapcsolatos technikai intézkedésekre vonatkozó próbákat kell végeznie annak érdekében, hogy a kifogott közönségestőkehal-egyedek számszerűsített visszadobási aránya 10%-ra vagy az alá csökkenjen. A megállapodást be kell építeni a közösségi jogba.(10) A 2015/2006/EK és a 40/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikk A 2015/2006/EK rendelet módosításaiA 2015/2006/EK rendelet mellékletének 2. része e rendelet I. mellékletével összhangban módosul.2. cikk A 40/2008/EK rendelet módosításaiA 40/2008/EK rendelet a következőképpen módosul.(1) A 30. cikk (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:„a) A „Lophelia korallzátony Capo Santa Maria di Leuca térségében” elnevezésű, mélytengeri halászati korlátozás hatálya alá tartozó terület:- é. sz. 39o 27,72’, k. h. 18o 10,74’- é. sz. 39o 27,80’, k. h. 18o 26,68’- é. sz. 39o 11,16’, k. h. 18o 35,58’- é. sz. 39o 11,16’, k. h. 18o 04,28’”(2) A 40/2008/EK rendelet IA., IB., III. és XIV. melléklete e rendelet II. mellékletével összhangban módosul.3. cikk HatálybalépésEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.Ugyanakkor a 2. cikket az e rendelet II. mellékletének (2) b) és c) pontjában foglalt módosítások vonatkozásában 2008. január 1-től kell alkalmazni.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnök I. MELLÉKLETA 2015/2006/EK rendelet mellékletének 2. része a következőképpen módosul:Az ICES I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XI, XII és XIV övezet közösségi vizei, valamint a harmadik országok felségterületéhez és joghatósága alá nem tartozó vizei tekintetében az atlanti tükörhal fajra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:„Faj: | Atlanti tükörhal | Övezet: | az I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII és XIV övezet közösségi vizei |Hoplostethus atlanticus |Év | 2007 | 2008 |Spanyolország | 4 | 3 |Franciaország | 23 | 15 |Írország | 6 | 4 |Portugália | 7 | 5 |Egyesült Királyság | 4 | 3 |EK | 44 | 30” |II. MELLÉKLETA 40/2008/EK rendelet mellékletei a következőképpen módosulnak:(1) Az IA. mellékletben:a) A II, IVa, V, VI (az é. sz. 56° 30’-től északra) és a VII (a ny. h. 12°-tól nyugatra) övezet közösségi vizei tekintetében a kék puha tőkehal fajra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:„Faj: | Kék puha tőkehal Micromesistius poutassou | Övezet: | a II, IVa, V, VI (az é. sz. 56° 30’-től északra) és VII (a ny. h. 12°-tól nyugatra) övezet közösségi vizei WHB/24A567 |Norvégia | 196 269 | (1) (2) | Analitikai TAC A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó. |Feröer szigetek | 31 000 | (3)(4) |TAC | 1 266 282 |(1) Beleszámítandó a partmenti államok megállapodása szerint meghatározott norvég fogási korlátozásokba. (2) A IV övezetben a fogás nem haladhatja meg a 48 418 tonnát. (3) Beleszámítandó a partmenti államok megállapodása szerint meghatározott Feröer szigeteki fogási korlátozásokba. (4) A VIb övezetben is halászható. A IV övezetben a fogás nem haladhatja meg a 7 750 tonnát.” |b) A IIa és IV övezet közösségi vizei tekintetében a valódirája-félékre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:„Faj: | Valódirája-félék Rajidae | Övezet: | a IIa és IV övezet közösségi vizei SRX/2AC4-C |Belgium | 277 | (1) (2) | Analitikai TAC A 847/96/EK rendelet 3. cikke alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó. |Dánia | 11 | (1) (2) |Németország | 14 | (1) (2) |Franciaország | 43 | (1) (2) |Hollandia | 236 | (1) (2) |Egyesült Királyság | 1 062 | (1) (2) |EK | 1 643 | (1) |TAC | 1643 |(1) A Leucoraja nembe tartozó rája (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), a tüskés rája (Raja clavata) (RJC/2AC4-C), a kurtafarkú rája (Raja brachyuran) (RJH/2AC4-C), a pettyes rája (Raja montagui) (RJM/2AC4-C), a csillagrája (Amblyraja radiate) (RJR/2AC4-C) és a közönséges rája (Dipturus batis) (RJB/2AC4-C) fogásait külön-külön kell feltüntetni a hajónaplóban, az átrakodási nyilatkozatban, a kirakodási nyilatkozatban, az értékesítési bizonylatban és a szállítási vagy átvételi nyilatkozatban. (2) Járulékos fogási kvóta. Ezek a fajok a fedélzeten tárolt fogás élősúlyban kifejezett mennyiségének legfeljebb 25%-át tehetik ki. Ez a feltétel csak a 15 m feletti teljes hosszúságot meghaladó hajókra vonatkozik.” |(2) Az IB. mellékletben:a) Az ICES V és XIV övezet grönlandi vizei tekintetében a kapelán fajra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:„Faj: | Kapelán Mallotus villosus | Övezet: | az V és XIV övezet grönlandi vizei CAP/514GRN |Valamennyi tagállam | 0 |EK | 23 716 | (1) (2) |TAC | nem releváns |(1) Ebből 23 716 tonnát Izlandnak osztottak ki. (2) 2008. április 30. előtt kell lehalászni.” |b) Az ICES V övezet közösségi és nemzetközi vizei és az ICES XII és XIV övezet közösségi vizei tekintetében a vörös álsügér fajra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:„Faj: | Vörös álsügér Sebastes spp. | Övezet: | az V övezet közösségi és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei RED/51214. |Észtország | 210 | (1) | A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó. |Németország | 4 266 | (1) |Spanyolország | 749 | (1) |Franciaország | 398 | (1) |Írország | 1 | (1) |Lettország | 76 | (1) |Hollandia | 2 | (1) |Lengyelország | 384 | (1) |Portugália | 896 | (1) |Egyesült Királyság | 10 | (1) |EK | 6 992 | (1) |TAC | 46 000 |(1) 2008. április 1. és 2008. július 15. között az é. sz. 59º-tól északra és a ny. h. 36º-tól keletre legfeljebb a kvóta 65 %-a halászható le. 2008. április 1. és 2008. május 10. között az é. sz. 59º-tól északra és a ny. h. 36º-tól keletre legfeljebb a kvóta 30%-a halászható le.” |c) Az ICES V és XIV övezet grönlandi vizei tekintetében a vörös álsügér fajra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:„Faj: | Vörös álsügér Sebastes spp. | Övezet: | az V és XIV övezet grönlandi vizei RED/514GRN |Németország | 4 248 | A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó. |Franciaország | 22 |Egyesült Királyság | 30 |EK | 8 000 | (1) (2) |TAC | nem releváns |(1) Kizárólag nyílt tengeri vonóhálóval halászható. Keleten és nyugaton is halászható. A kvóta kifogható a NEAFC által szabályozott területen, feltéve, hogy a grönlandi jelentési feltételek teljesülnek. (2) Ebből Norvégiának 3 500 tonnát osztottak ki, mely nyílt tengeri vonóhálóval halászható, a Feröer szigeteknek pedig 200 tonnát.” |d) Az ICES Va övezet izlandi vizei tekintetében a vörös álsügér fajra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:„Faj: | Vörös álsügér Sebastes spp. | Övezet: | az Va övezet izlandi vizei RED/05A-IS |Belgium | 100 | (1) (2) | A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó. |Németország | 1690 | (1) (2) |Franciaország | 50 | (1) (2) |Egyesült Királyság | 160 | (1) (2) |EK | 3 000 | (1) (2) |TAC | nem releváns |(1) Beleértve az elkerülhetetlen járulékos fogást is (közönséges tőkehal járulékos fogása nem engedélyezett). (2) Július és december között halászható.” |(3) A III. mellékletben:a) A szöveg a 9. pont után a 9a. új alponttal egészül ki:„9a. A közönséges tőkehal visszaengedett mennyiségének csökkentése9a.1. A közönségestőkehal-kvótával rendelkező tagállamoknak 2008-ban a vontatott halászeszközökkel kapcsolatos technikai intézkedésekre vonatkozó próbákat kell végezniük annak érdekében, hogy a kifogott közönségestőkehal-egyedek számszerűsített visszadobási aránya 10%-ra vagy az alá csökkenjen.9a.2. A 9a.1. pontban említett próbák eredményeit a tagállamok legkésőbb 2008. december 31-ig a Bizottság rendelkezésére bocsátják.”b) A Hatton-pad 13.1. pontban megadott koordinátái helyébe a következő koordináták lépnek:„Hatton-pad:é. sz. 59° 26’, ny. h. 14° 30’é. sz. 59° 12’, ny. h. 15° 08’é. sz. 59° 01’, ny. h. 17° 00’é. sz. 58° 50’, ny. h. 17° 38’é. sz. 58° 30’, ny. h. 17° 52’é. sz. 58° 30’, ny. h. 18° 22’é. sz. 58° 03’, ny. h. 18° 22’é. sz. 58° 03’, ny. h. 17° 30’é. sz. 57° 55’, ny. h. 17° 30’é. sz. 57° 45’, ny. h. 19° 15’é. sz. 58° 30’, ny. h. 18° 45’é. sz. 58° 47’, ny. h. 18° 37’é. sz. 59° 05’, ny. h. 17° 32’é. sz. 59° 16’, ny. h. 17° 20’é. sz. 59° 22’, ny. h. 16° 50’é. sz. 59° 21’, ny. h. 15° 40’”(4) A XIV. mellékletben:A GFCM/31/2007/2 határozat 3. mellékletében (A GFCM földrajzi alterületek földrajzi koordinátái) a táblázat 2-es rovatában megadott koordináták helyébe a következő koordináták lépnek:„é. sz. 36° 05’, ny. h. 3° 20’é. sz. 36° 05’, ny. h. 2° 40’é. sz. 35° 45’, ny. h. 2° 40’é. sz. 35° 45’, ny. h. 3° 20’” [1] HL L 384., 2006.12.29., 28. o. A legutóbb az 1533/2007/EK tanácsi rendelettel módosított rendelet.[2] HL L 19., 2008.1.23., 1. o.[3] HL L 358., 2002.12.31., 59. o. A 865/2007/EK rendelettel (HL L 192., 2007.7.24., 1. o.) módosított rendelet.[4] HL C […], […], […] o.[5] HL L 384., 2006.12.29., 28. o. A legutóbb az 1533/2007/EK rendelettel (HL L 337., 2007.12.21, 21. o.) módosított rendelet.[6] HL L 19., 2008.1.23., 1. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0489

Javaslat a Tanács rendelete a 404/93/EGK, az 1782/2003/EK és a 247/2006/EK rendeleteknek a banánágazat tekintetében történő módosításáról {SEK(2006) 1106} {SEK(2006) 1107}  /* COM/2006/0489 végleges - CNS 2006/0173 */

		HUBrüsszel, 20.9.2006COM(2006) 489 végleges2006/0173 (CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa 404/93/EGK, az 1782/2003/EK és a 247/2006/EK rendeleteknek a banánágazat tekintetében történő módosításáról(előterjesztő: a Bizottság){SEK(2006) 1106}{SEK(2006) 1107}INDOKOLÁS1. BevezetésA Közösségből származó banán az Unió banánellátásának mindössze 16%-át teszi ki. Ez a mennyiség nagyrészt a trópusi vagy szubtrópusi területeken elhelyezkedő 4 legkülső régióból származik, csupán a teljes szükséglet 2%-át termesztik Cipruson, Görögországban és Portugália kontinentális területén.2005 februárjában, a banánpiac közös szervezésének az új tagállamokra való kiterjesztését követően, de még azelőtt, hogy a 2001-ben Ecuadorral és az Egyesült Államokkal kötött megállapodások tiszteletben tartása érdekében a behozatali rendszer jelentősen megváltozott, a Bizottság jelentést tett közzé a piac közös szervezéséről [1]. Ez a jelentés a piac közös szervezésének jövőjével kapcsolatban széles körű vitát váltott ki. Hátteréül a kereskedelmi tárgyalások dohai fordulójának várható lezárulása szolgált, továbbá az, hogy az AKCS-országokkal kötött partnerségi megállapodások újabb nemzedéke jelent meg, és az Everything But Arms (Mindent, csak fegyvert ne) megállapodásnak a banánt kizáró rendelkezései hatályukat vesztették. Megújult az Európai Unió legkülső régiókat érintő politikája, és megszülettek a legkülső régiók mezőgazdaságát támogató POSEI programok [2].A piac közös szervezésének független értékelése [3] következtében továbbfejlődő vitából a Bizottság levonta az első következtetéseket, és 2005 októberében úgy határozott, hogy a banánpiac közös szervezésének belső felépítését, különösen az európai termelők támogatásának szabályozását érintő reformot javasol 2006-ban [4]. Ez a reformjavaslat ugyanakkor megfelel az Európai Számvevőszéknek a banánpiac közös szervezése keretében folytatott hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló 7/2002. jelentésében szereplő ajánlásoknak [5]. Az erre adott válaszában a Bizottság leszögezte, hogy nincs kétsége afelől, hogy a közösségi termelők támogatási rendszere alapos felülvizsgálatra szorul, és hogy a Számvevőszék jelentése, valamint a kizárólag tarifa-alapú behozatali rendszerre való áttérés jó lehetőséget teremt a közös piacszervezés céljainak felülvizsgálatára, átgondolására.A jobb szabályozási kötelezettségvállalással összhangban [6] a reformjavaslat készítését a gazdasági, társadalmi és környezeti hatások vizsgálata előzte meg, és nyilvános konzultációra is sor került a reform különböző lehetőségeivel kapcsolatban.2. A reform oka és céljaiA banántermesztők jelenleg hatályos támogatási rendszere olyan elveken alapul, amelyeket más közös piacszervezésekben már jelentősen átalakítottak. A termelőket ez a rendszer mesterségesen elszigeteli a piaci fejleményektől, mert a támogatás automatikusan kiegyenlíti az árak változásait. Noha a támogatható mennyiség korlátozott – összesen 867 500 tonna valamennyi termelő régió számára –, a támogatásra fordítható összegnek nincs felső határa. A támogatást a közösségi átlagár alapján számítják ki, és így az egyes termőterületek jellegzetességei nem kapnak kellő figyelmet.Ezt a rendszert meg kell változtatni azon fő politikai célkitűzések alapján, amelyeket a megreformált közös agrárpolitika a fenntartható fejlődési stratégia és a lisszaboni stratégia alapján fogalmaz meg. A reform céljai a következők:– a banántermesztő régiókban a mezőgazdaságból élők számára tisztességes életszínvonalat biztosítani, de ugyanakkor stabilizálni a költségvetési kiadásokat;– átalakítani a rendszert a megreformált piacszervezések elvei mentén, nevezetesen: fenntarthatóság, versenyképesség, a termelők piaci irányultsága – ugyanakkor tiszteletben tartani a Közösség nemzetközi kötelezettségvállalásait, különösen a WTO szabályait;– megfelelően figyelembe venni a termőterületek sajátosságait. A banán egyes legkülső régiók, így két francia tengerentúli megye: Guadeloupe és Martinique, illetve az Azori-, a Madeira- és a Kanári-szigetek fő haszonnövénye. A mezőgazdasági tevékenységet megnehezíti a kontinenstől való távolság, a szigetjelleg, a kis kiterjedés és a kedvezőtlen domborzat. A helyi banántermesztés e régiók környezeti, társadalmi és gazdasági egyensúlyában fontos szerepet játszik.A Bizottság jobb szabályozási kötelezettségvállalásával összhangban három reformlehetőség hatásait vizsgálta meg: 1. A termeléstől való elválasztás: a banántámogatási rendszert a mezőgazdasági üzemek termeléstől független egységes támogatási rendszerébe integrálni; 2. Memorandum: a fő termelőországok javaslatának megfelelő megoldás; 3. POSEI programok: a banántermesztők támogatását a legkülső régiók mezőgazdasági ágazataira vonatkozó POSEI programokba építeni be, illetve a kontinens termőterületeit a mezőgazdasági üzemek egységes támogatási rendszerén keresztül támogatni. A hatásvizsgálat azt mutatta, hogy a „POSEI” lehetőség a legalkalmasabb a kitűzött célok elérésére.Ezért a Bizottság azt javasolja, hogy a közös piacszervezésbe tartozó támogatási rendszert el kell törölni, és helyette: 1. emelni kell a POSEI program költségvetését, ami a későbbiekben a legkülső régiók egyetlen banánnal kapcsolatos piaci támogatási eszköze lesz, és 2. a nem a legkülső régiókhoz tartozó banántermő területeket a költségvetési források átvezetése mellett be kell vonni az egységes támogatási rendszerbe.3. A banánpiac közös szervezésének javasolt reformja – intézkedések3.1. A legkülső régiók termelőinek támogatásaAz Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról szóló, 2006. január 30-i 247/2006/EK tanácsi rendelet [7] III. címe a legkülső régiók helyi mezőgazdasági termelésének támogatása érdekében egyedi intézkedéseket tartalmazó közösségi támogatási rendszerről rendelkezik. Az érintett régiók banántermesztésének támogatására ez az eszköz tűnik a legalkalmasabbnak, ugyanis lehetővé teszi az egyes tagállamok számára, hogy általános támogatási programjaik keretén belül olyan intézkedéseket javasoljanak, amelyek figyelembe veszik az egyes régiók sajátosságait.A javaslat szerint a 247/2006/EK rendelet III. címében megállapított költségvetést összesen 278,8 millió euróval növelni kell annak érdekében, hogy a programokba 2007. január 1-jétől teljes mértékben integrálják a banántermesztők közösségi támogatását, ezzel erősítve e régiókban a mezőgazdasági termelés támogatási stratégiájának koherenciáját.3.2. Más banántermő régiók termelőinek támogatásaA legkülső régióktól eltekintve a Közösség más banántermő régiói (Görögország, Portugália kontinentális területe és Ciprus) esetében úgy tűnik, az ottani termelésnek a közösségi össztermeléshez viszonyított kicsiny aránya miatt nem szükséges egyedi banántámogatási intézkedésekről rendelkezni.A javaslat szerint a termelés támogatása helyett a termelők támogatása felé kell elmozdulni, amihez meg kell szüntetni a jelenlegi kompenzációs támogatási rendszert, és a támogatást be kell építeni a 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet [8] által létrehozott egységes támogatási rendszerbe. A tagállamoknak a banánpiac megfelelően reprezentatív időszaka, valamint objektív és megkülönböztetésmentes szempontok alapján meg kell határozniuk egy referenciaösszeget és az egységes támogatási rendszer értelmében támogatásra jogosult hektárszámot. Célszerű a nemzeti felső határt Görögország esetében 1,1 millió, Portugália esetében pedig 0,1 millió euróval megemelni. [9] Az egységes támogatási rendszer ciprusi végrehajtása érdekében 3,4 millió eurós kiegészítő költségvetésről kell rendelkezni 2009-től kezdődően, amit a későbbiekben az új tagállamokra vonatkozó növekedési ütemmel összhangban ki kell igazítani. A pénzügyi adatok alább szerepelnek.3.3. Termelői szervezetekA meglévő rendszer egyik célja a termelői szervezetek alakítása volt: ösztönözte, hogy a termelők minél nagyobb számban lépjenek be ilyen szervezetbe, és a kompenzációs támogatást csak az elismert termelői szervezetek tagjainak fizették ki. Az első célt jól szolgálta a rendszer, mert a közösségi termelők túlnyomó többsége mára valamilyen termelői szervezet tagja. A második szempont azonban már jelentőségét vesztette, mert a kompenzációs támogatási rendszert el kell törölni.Ezért a Bizottság azt javasolja, hogy a termelői szervezetek kérdését a jövőben ne szabályozzák közösségi szinten, hanem bízzák az egyes tagállamokra az ilyen szabályok alkotását az egyes országok helyzetének megfelelően. Ezzel összefüggésben célszerű megszüntetni azokat a programokat, amelyek a termelői szervezetek létrehozását és működését támogatják. A jogbiztonság és a jogos elvárások kielégítése érdekében azonban a közelmúltban elismert és jelenleg támogatást élvező termelői szervezetek támogatását fenn kell tartani.3.4. Elavult rendelkezésekA Bizottság javasolja, hogy a 404/93/EGK rendelet meghaladott vagy elavult rendelkezéseit, főleg a kizárólag tarifa-alapú behozatali rendszer [10] hatálybalépését megelőzően a harmadik országokkal folytatott kereskedelem szabályozására hozott rendelkezéseket, valamint a banántermelő régiók vidékfejlesztési támogatására és a jelentéstételi kötelezettségre vonatkozó előírásokat törölni kell.4. Felügyelet és értékelésA POSEI programok végrehajtásáról 2009-ben készül jelentés az Európai Parlament és a Tanács számára. Ez alkalmat biztosít a POSEI hatékonyságának és megfelelőségének elemzésére, és ezzel a javaslattal a banántermesztés is bekerül a POSEI fő termelési területei közé. Az elemzés eredményei rá fognak világítani az eszközök és a célok közötti viszonyra. Amennyiben a legkülső régiókban jelentősen változnának az életminőséget befolyásoló gazdasági feltételek, a Bizottság előrehozza a jelentés elkészítését.5. A javaslat pénzügyi hatásaA javaslat költségvetése a 2000 és 2002 közötti időszakban a banántermesztőknek kifizetett átlagos támogatást veszi alapul. Ez megegyezik a 2003-as és 2004-es KAP reformok költségvetésének kiszámításához használt referenciaidőszakkal. Az így megállapított költségvetés 280 millió eurót tesz ki az összes banántermesztő tagállam számára, Ciprus kivételével. Az elképzelés szerint az említett összeget a 2000-es elosztási együtthatók használatával szét kell osztani az érintett tagállamok között. Ez megfelel a banántermesztő tagállamok 2005. szeptember 20-i nyilatkozatában és 2006. május 22-i közös álláspontban szereplő kérésnek. Így Spanyolország 50,4 %-ra, Franciaország 46,1 %-ra, Portugália 3,1 %-ra, Görögország pedig 0,4 %-ra volna jogosult. Következésképpen:a) a következő összegekkel kell megnövelni a POSEI programok költségvetését:millió EURO || 2008-as és azt követő pénzügyi évek |Franciaország tengerentúli megyéi | +129,1 |Azori-szigetek és Madeira | +8,6 |Kanári-szigetek | +141,1 |A POSEI keret teljes növekedése | 278,8 |b) az 1782/2003/EK rendelet 41. cikkében említett, Görögország és Portugália számára megállapított (a VIII. mellékletben szereplő) nemzeti felső határok 1,1 és 0,1 millió euróval emelkednek 2007, valamint az elkövetkezendő évek tekintetében.Cipruson, ahol a banántermesztőket a SAPS (egységes területalapú támogatási rendszer) keretében támogatják, célszerű 3,4 millió euróval megnövelni az 1782/2003/EK rendelet 71c. cikkében említett (a VIIIa. mellékletben szereplő) nemzeti felső határt, és a későbbiekben ezt az összeget ki kell igazítani az új tagállamokra vonatkozó növekedési ütemmel összhangban.VIIIa. MELLÉKLETA 71c. cikkben említett nemzeti felső határokezer EURO |Naptári év | Cseh Köztársaság | Észtország | Ciprus | Lettország | Litvánia | Magyarország | Málta | Lengyelország | Szlovénia | Szlovákia |2005 | | | | | | | | | | |2006 | | | | | | | | | | |2007 | | | +1360 | | | | | | | |2008 | | | +1700 | | | | | | | |2009 | | | +2040 | | | | | | | |2010 | | | +2380 | | | | | | | |2011 | | | +2720 | | | | | | | |2012 | | | +3060 | | | | | | | |következő évek | | | +3400 | | | | | | | |A 3,4 millió eurós támogatási összeget a 2000 és 2002 közötti átlagos ciprusi banántermés és az ugyanebben az időszakban az uniós termelőknek kifizetett átlagos banántámogatás alapján számították ki.2006/0173 (CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa 404/93/EGK, az 1782/2003/EK és a 247/2006/EK rendeleteknek a banánágazat tekintetében történő módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [11],tekintettel az Európai Parlament véleményére [12],mivel:(1) A banánágazati rendtartásról jelenleg a banánpiac közös szervezéséről szóló, 1993. február 13-i 404/93/EGK tanácsi rendelet [13] rendelkezik. A banántermesztők támogatási rendszere olyan elveken alapul, amelyeket más közös szervezésekben már jelentősen átalakítottak. A banántermesztő régiókban a mezőgazdaságból élők számára tisztességes életszínvonal biztosítása, a forrásoknak a termelők piaci irányultságának fokozására való fordítása, a kiadások stabilizálása, a Közösség nemzetközi kötelezettségvállalásainak tiszteletben tartása, a termelő régiók sajátosságainak figyelembevétele, a rendszer egyszerűbbé tétele és a megreformált közös piacszervezések elvei mentén való átszervezése érdekében ezt a rendszert módosítani kell.(2) A módosításoknak figyelemmel kell lenniük a harmadik országokból származó banánra vonatkozó közösségi behozatali rendszer változásaira és várható alakulására, különösen a vámkontingensek rendszeréről a kizárólag tarifa-alapú behozatali rendszerre való áttérésre, amelyben csak az AKCS-országokból származó banán élvez kedvezményes elbánást.(3) A banán egyes legkülső régiók, így két francia tengerentúli megye: Guadeloupe és Martinique, illetve az Azori-, a Madeira- és a Kanári-szigetek fő haszonnövénye. A banántermesztést megnehezíti e régióknak a kontinenstől való távolsága, szigetjellege, kis kiterjedése és kedvezőtlen domborzata. Azonban a helyi banántermesztés e régiók környezeti, társadalmi és gazdasági egyensúlyához nélkülözhetetlen.(4) A 404/93/EGK rendelet III. címében a banántermelők kompenzációs támogatására létrehozott közösségi rendszer nem veszi kellően figyelembe a termelés helyi sajátosságait ezekben a legkülső régiókban. Ezért rendelkezni kell e régiók tekintetében a jelenlegi kompenzációs támogatás megszüntetéséről, hogy a banántermesztést más rendszereken keresztül lehessen támogatni. Helyénvaló tehát e régiók banántermesztésének támogatására megfelelőbb eszközről rendelkezni.(5) Az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról szóló, 2006. január 30-i 247/2006/EK tanácsi rendelet [14] III. címe a legkülső régiók helyi mezőgazdasági termelésének támogatása érdekében egyedi intézkedéseket tartalmazó közösségi támogatási rendszerről rendelkezik. Előírja, hogy legkésőbb 2009. december 31-ig felül kell vizsgálni a rendszert. Amennyiben a legkülső régiókban jelentősen változnának az életminőséget befolyásoló gazdasági feltételek, a Bizottság előrehozza a jelentés elkészítését. Ez az eszköz tűnik a legalkalmasabbnak az érintett régiók banántermesztésének támogatására, mivel rugalmasságot biztosít, és a támogatási mechanizmusok decentralizálására ad lehetőséget. A banántámogatásnak más támogatási programokba való integrálása révén javulna e régióban a mezőgazdasági termelés támogatási stratégiájának koherenciája.(6) A 247/2006/EK rendelet III. címében szereplő költségvetést ennek megfelelően növelni kell.(7) A legkülső régióktól eltekintve a Közösség más banántermő régiói esetében úgy tűnik, az ottani termelésnek a közösségi össztermeléshez viszonyított kicsiny aránya miatt nem szükséges egyedi banántámogatási intézkedésekről rendelkezni.(8) A közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet [15] a gazdaságok részére termeléstől független jövedelemtámogatási rendszert ír elő (a továbbiakban: egységes támogatási rendszer). E rendszer célja, hogy lehetővé tegye a termelés támogatásáról a termelő támogatására való átállást.(9) A következetesség érdekében célszerű eltörölni a banánágazatban jelenleg hatályos kompenzációs támogatási rendszert, és azt az egységes támogatási rendszerbe integrálni. E célból a banánágazati kompenzációs támogatást fel kell venni az 1782/2003/EK rendelet 33. cikkében említett, az egységes támogatási rendszerrel kapcsolatban álló közvetlen kifizetések jegyzékébe. Rendelkezni kell arról, hogy a tagállamok határozzanak meg referenciaösszegeket és állapítsák meg az egységes támogatási rendszer értelmében támogatásra jogosult hektárszámot a banánpiac megfelelően reprezentatív időszaka, valamint objektív és megkülönböztetésmentes szempontok alapján. A banánfákkal beültetett területet nem szabad kizárni a támogatásból azon az alapon, hogy a banán állandó kultúra. A nemzeti felső határokat ennek megfelelően módosítani kell. Rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság részletes szabályokat és szükség szerint átmeneti intézkedéseket fogadjon el.(10) A 404/93/EK rendelet II. címe rendelkezik a termelői szervezetek és egy koncentrációs mechanizmus kapcsán. A meglévő rendszer egyik célja a termelői szervezetek alakítása volt: ösztönözte, hogy minél több termelő lépjen be ilyen szervezetbe, és a kompenzációs támogatást csak az elismert termelői szervezetek tagjainak fizették ki.(11) Az első célt jól szolgálta a rendszer, mert a közösségi termelők túlnyomó többsége mára valamilyen termelői szervezet tagja. A második szempont azonban jelentőségét vesztette, mert a kompenzációs támogatási rendszert el kell törölni. Ezért a termelői szervezetek kérdését a jövőben nem szükséges közösségi szinten szabályozni, hanem az ilyen szabályok alkotását – amennyiben egyáltalán szükség van rájuk – az egyes országok helyzetének megfelelően a tagállamokra kell bízni.(12) A termelői szervezetek létrehozását és működését támogató programokat célszerű megszüntetni. A jogbiztonság és a jogos elvárások kielégítése érdekében azonban a közelmúltban elismert és jelenleg támogatást élvező termelői szervezetek támogatását fenn kell tartani.(13) Az olyan rendelkezések, amelyek a banántermeléssel, -forgalmazással illetve -feldolgozással kapcsolatos gazdasági tevékenységek valamelyikével vagy e tevékenységek közül többel is foglalkozó csoportok elismerésére és működésére adtak lehetőséget, a gyakorlatban nem kerültek alkalmazásra. Ezért ezeket el kell törölni.(14) A banánágazati rendtartás változásainak fényében nincs többé szükség önálló Banánpiaci Irányítóbizottságra. Helyette a gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezéséről szóló, 1996. október 28-i 2200/96/EK tanácsi rendelet [16] által létrehozott Gyümölcs- és Zöldségpiaci Irányítóbizottságot kell igénybe venni.(15) A 404/93/EGK rendelet számos rendelkezése elavult, így ezeket az egyértelműség érdekében hatályon kívül kell helyezni.(16) A 404/93/EGK, az 1782/2003/EK és a 247/2006/EK rendeleteket ennek megfelelően módosítani kell.(17) Rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság fogadja el az e rendeletben előírt módosítások végrehajtásához szükséges részletes szabályokat, valamint azon átmeneti intézkedéseket, amelyek a jelenleg hatályos intézkedésekről az e rendeletben előírt intézkedésekre való átállás megkönnyítéséhez szükségesek.(18) Annak érdekében, hogy a banánágazatban jelenleg hatályos támogatási rendszer alkalmazása ne húzódjon el szükségtelenül, illetve az egyszerű és hatékony irányítás érdekében az e rendeletben előírt módosításokat a lehető leghamarabb, a banánra vonatkozó 2007-es gazdasági év kezdetétől kell alkalmazni,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 404/93/EGK rendelet módosításaiA 404/93/EGK rendelet a következőképpen módosul:(1) A II. címet, a III. címet, a 16–20. cikket, a 21. cikk (2) bekezdését, a 25. cikket, valamint a 30–32. cikket törölni kell.(2) A 27. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„(1) A Bizottságot a 2200/96/EGK rendelet 46. cikkének (1) bekezdésében említett Gyümölcs- és Zöldségpiaci Irányítóbizottság segíti.(1a) A Banánpiaci Irányítóbizottságra való hivatkozásokat az (1) bekezdésben említett bizottságra való hivatkozásként kell értelmezni.”(3) A 29. cikk helyébe a következő szöveg lép:„29. cikkA tagállamok biztosítják a Bizottság számára az e rendelet végrehajtásához igényelt információkat.”(4) A rendelet szövege a következő 29a. cikkel egészül ki:„29a. cikkE rendelet alkalmazásának részletes szabályait a 27. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.”2. cikkAz 1782/2003/EK rendelet módosításaiAz 1782/2003/EK rendelet a következőképpen módosul:(1) A 33. cikk (1) bekezdése a) pontjának helyébe a következő szöveg lép:„a) kifizetésben részesültek a 38. cikkben említett referenciaidőszakban a VI. mellékletben szereplő valamely támogatási rendszer keretében, vagy olívaolaj esetében a 37. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében említett gazdasági évek valamelyikében, vagy cukorrépa, cukornád és cikória esetében piaci támogatásban részesültek a VII. melléklet K. pontjában említett reprezentatív időszak során, vagy banán esetében jövedelemkiesési kompenzációs támogatásban részesültek a VII. melléklet L. pontjában említett reprezentatív időszak során.”(2) A 37. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:„Banán esetében a referenciaösszeg kiszámítása és kiigazítása a VII. melléklet L. pontjának megfelelően történik.”(3) A 40. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„(2) Amennyiben a vis maior vagy rendkívüli körülmény fennállása a teljes bázisidőszakot érintette, az adott tagállam az 1997 és 1999 közötti időszak alapján számítja ki a referenciaösszeget. Cukorrépa, cukornád és cikória esetében a VII. melléklet K. pontjának megfelelően választott reprezentatív időszakot megelőző legközelebbi gazdasági évet kell alapul venni, míg banán esetében a VII. melléklet L. pontjának megfelelően kiválasztott reprezentatív időszakot megelőző legközelebbi gazdasági évet. Ebben az esetben az (1) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó.”(4) A 43. cikk (2) bekezdése a) pontjának helyébe a következő szöveg lép:„a) a VII. mellékletben a burgonyakeményítőre, a szárított takarmányra, a vetőmagra, az olajfaligetekre és a dohányra vonatkozóan felsorolt támogatások esetén a VII. melléklet B., D., F., H., és I. pontja szerint kiszámított hektárszám, amelynek termelése a bázisidőszak folyamán támogatásban részesült, a cukorrépa, cukornád és cikória esetében az említett melléklet K. pontjának 4. alpontja szerint számított hektárszám, a banán esetében pedig az említett melléklet L. pontja szerint kiszámított hektárszám;”(5) A 44. cikk (2) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:„A támogatható hektárszám kiterjed azon területekre is, amelyeket komlóval vagy banánfákkal ültettek be, vagy amelyekre átmeneti területpihentetési kötelezettség vonatkozik, vagy a VII. melléklet H. pontjának második albekezdése szerint kiszámított, 1998. május 1-je – Ciprus és Málta esetében 2001. december 31-e – előtt telepített olajfákkal beültetett területek vagy a meglévő olajfákat helyettesítő új olajfákkal beültetett területek, illetve a jóváhagyott telepítési program keretében beültetett és a földrajzi információs rendszerben nyilvántartott területek;”(6) Az 51. cikk a) pontja helyébe a következő szöveg lép:„a) az állandó kultúrák, kivéve az 1998. május 1-je – Ciprus és Málta esetében 2001. december 31-e – előtt ültetett olajfákat vagy a meglévő olajfákat helyettesítő új olajfákat, vagy a jóváhagyott telepítési programok alapján ültetett és a földrajzi információs rendszerben nyilvántartott olajfákat, illetve a komlót és a banánt;”(7) A 145. cikk a db) pont után a következő ponttal egészül ki:„dc) a banántámogatásnak az egységes támogatási rendszerbe történő beillesztésére vonatkozó részletes szabályok.”(8) A 155. cikk helyébe a következő szöveg lép:„155. cikkEgyéb átmeneti szabályokA 152. és a 153. cikkben említett rendeletekben, az 1260/2001/EK rendeletben és a 404/93/EGK tanácsi rendeletben* előírt szabályozás alkalmazásáról az e rendeletben kialakított szabályozás alkalmazására való átállás megkönnyítéséhez szükséges további intézkedéseket, nevezetesen az 1259/1999/EK rendelet 4. és 5. cikkének és mellékletének alkalmazására és az 1251/1999/EK rendelet 6. cikkének alkalmazására vonatkozó intézkedéseket, továbbá az 1035/72/EGK rendeletben előírt fejlesztési tervekkel kapcsolatos rendelkezésekről az e rendelet 83–87. cikkében említettekre való átállás megkönnyítéséhez szükséges intézkedéseket az e rendelet 144. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban lehet elfogadni. A 152. és a 153. cikkben említett rendeletek és cikkek a VII. mellékletben említett referenciaösszegek megállapítása céljából továbbra is alkalmazandók.* HL L 47., 1993.2.25., 1. o.”(9) A mellékletek e rendelet mellékletének megfelelően módosulnak.3. cikkA 247/2006/EK rendelet módosításaA 247/2006/EK rendelet a következőképpen módosul:(1) A 23. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:„(2) A Közösség az e rendelet II. és III. címében előírt intézkedéseket évente legfeljebb a következő összeggel finanszírozza:millió EURO || 2007-es pénzügyi év | 2008-as pénzügyi év | 2009-es pénzügyi év | 2010-es és azt követő pénzügyi évek |Franciaország tengerentúli megyéi | 126,6 | 262,6 | 269,4 | 273 |Azori-szigetek és Madeira | 77,9 | 86,6 | 86,7 | 86,8 |Kanári-szigetek | 127,3 | 268,4 | 268,4 | 268,4 |(2) A 28. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:„(3) Legkésőbb 2009. december 31-ig, és azután öt évente a Bizottság általános jelentést nyújt be az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz az e rendelet keretében (és ezen belül a banánágazatban) végzett tevékenység hatásáról, és szükség esetén a jelentéshez javaslatokat csatol.”(3) A 30. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:„A Bizottság ugyanezen eljárással intézkedéseket hozhat a 404/93/EGK tanácsi rendeletben* előírt szabályokról az e rendeletben előírtakra való áttérés megkönnyítése érdekében.* HL L 47., 1993.2.25., 1. o.”4. cikkÁtmeneti intézkedések1. E rendelet 1. cikkének 1. pontja ellenére a tagállamok továbbra is alkalmazzák a 404/93/EGK rendelet 5. és 6. cikkét, valamint 25. cikkének (2) bekezdését azon termelői szervezetekre, amelyeket 2006. december 31-ig ismertek el, és amelyek számára eddig az időpontig támogatást fizettek az említett rendelet 6. cikkének (2) bekezdése értelmében.2. Az (1) bekezdés alkalmazásának részletes szabályait a 404/93/EGK rendelet 27. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.5. cikkHatályba lépés és alkalmazásEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.Ezt a rendeletet 2007. január 1-jétől kell alkalmazni.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETAz 1782/2003/EK rendelet mellékletei a következőképpen módosulnak:(1) Az I. mellékletben a banánra vonatkozó sort el kell hagyni.(2) A VI. melléklet a következő sorral egészül ki:„banán | a 404/93/EGK rendelet 12. cikke; | jövedelemkiesési kompenzáció” |(3) A VII. melléklet a következő ponttal egészül ki„L. BanánA mezőgazdasági termelők referenciaösszegébe beszámítandó összegeket a tagállamok olyan objektív és megkülönböztetésmentes szempontok alapján határozzák meg, mint például:– a 2000–2005. gazdasági évek során egy reprezentatív időszakban a termelő által forgalomba hozott banán azon mennyisége, amely után a 404/93/EGK rendelet 12. cikke értelmében a termelő jövedelemkiesési kompenzációs támogatásban részesült,– az első francia bekezdésben említett banán termesztésére szolgáló földterület kiterjedése,– az első francia bekezdésben említett időszakban a termelőnek kifizetett jövedelemkiesési kompenzációs támogatás összege.Az e rendelet 43. cikkének (2) bekezdésében említett támogatható hektárszámot a tagállamok olyan objektív és megkülönböztetésmentes szempontok alapján számolják ki, mint az első bekezdés második francia bekezdésében említett területek kiterjedése.”(4) A VIII. és VIIIa. mellékletek helyébe a következők lépnek:„VIII. MELLÉKLETA 41. cikkben említett nemzeti felső határokezer EURO |Tagállam | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 és azt követően |Belgium | 411053 | 580376 | 593395 | 606935 | 614179 | 611805 |Dánia | 943369 | 1015479 | 1021296 | 1027278 | 1030478 | 1030478 |Németország | 5148003 | 5647175 | 5695607 | 5744240 | 5770254 | 5774254 |Görögország | 838289 | 2143603 | 2171217 | 2175731 | 2178146 | 1988815 |Spanyolország | 3266092 | 4635365 | 4649913 | 4664087 | 4671669 | 4673546 |Franciaország | 7199000 | 8236045 | 8282938 | 8330205 | 8355488 | 8363488 |Írország | 1260142 | 1335311 | 1337919 | 1340752 | 1342268 | 1340521 |Olaszország | 2539000 | 3791893 | 3813520 | 3835663 | 3847508 | 3869053 |Luxemburg | 33414 | 36602 | 37051 | 37051 | 37051 | 37051 |Hollandia | 386586 | 428329 | 833858 | 846389 | 853090 | 853090 |Ausztria | 613000 | 633577 | 737093 | 742610 | 745561 | 744955 |Portugália | 452000 | 504287 | 571377 | 572368 | 572898 | 572594 |Finnország | 467000 | 561956 | 563613 | 565690 | 566801 | 565520 |Svédország | 637388 | 670917 | 755045 | 760281 | 763082 | 763082 |Egyesült Királyság | 3697528 | 3944745 | 3960986 | 3977175 | 3985834 | 3975849 |VIIIa. MELLÉKLETA 71c. cikkben említett nemzeti felső határokezer EURO |Naptári év | Cseh Köztársaság | Észtország | Ciprus | Lettország | Litvánia | Magyarország | Málta | Lengyelország | Szlovénia | Szlovákia |2005 | 228800 | 23400 | 8900 | 33900 | 92000 | 350800 | 670 | 724600 | 35800 | 97700 |2006 | 294551 | 27300 | 12500 | 43819 | 113847 | 446305 | 830 | 980835 | 44184 | 127213 |2007 | 377919 | 40400 | 17660 | 60764 | 154912 | 540286 | 1640 | 1263706 | 58958 | 161362 |2008 | 469986 | 50500 | 22100 | 75610 | 193076 | 672765 | 2050 | 1572577 | 73533 | 200912 |2009 | 559145 | 60500 | 26540 | 90016 | 230560 | 802610 | 2460 | 1870392 | 87840 | 238989 |2010 | 644745 | 70600 | 30980 | 103916 | 267260 | 929210 | 2870 | 2155492 | 101840 | 275489 |2011 | 730445 | 80700 | 35420 | 117816 | 303960 | 1055910 | 3280 | 2440492 | 115840 | 312089 |2012 | 816045 | 90800 | 39860 | 131716 | 340660 | 1182510 | 3690 | 2725592 | 129840 | 348589 |következő évek | 901745 | 100900 | 44300 | 145616 | 377360 | 1309210 | 4100 | 3010692 | 143940 | 385189 |”.PÉNZÜGYI KIMUTATÁS | Fichefin/06/21515 6.153.2006.1 || DÁTUM: 29/06/2006 |1. | KÖLTSÉGVETÉSI MEGNEVEZÉS: (2007-es nómenklatúra)  05 03 01 05 03 02 30 05 03 02 50 | ELŐIRÁNYZATOK: 2007. előzetes költségvetés-tervezet30 709 millió € 265 millió € 159 millió € |2. | CÍM:a tanács rendelete a 404/93/EGK, az 1782/2003/EK és a 247/2006/EK rendeleteknek a banánágazat tekintetében történő módosításáról |3. | JOGALAP:A Szerződés 37. cikke. |4. | CÉLKITŰZÉSEK:A KAP 2003-as reformját követve a javaslat céljai:– a banántermesztő régiókban a mezőgazdaságból élők számára jobb életszínvonal biztosítása; – a forrásoknak a termelők piaci irányultságának növelésére való felhasználása;– a Közösség nemzetközi kötelezettségvállalásainak tiszteletben tartása;– a termőterületek sajátosságainak megfelelő figyelembevétele;– az ágazat támogatására fordított közösségi kiadások stabilizálása; – a banánpiaci rendtartás egyszerűbbé tétele és a megreformált közös piacszervezések elvei mentén való átszervezése. |5. | PÉNZÜGYI KIHATÁSOK | 12 HÓNAPOS IDŐSZAK (millió EURO) | 2007-es PÉNZÜGYI ÉV (millió EURO) | 2008-as PÉNZÜGYI ÉV (millió EURO) |5.0 | KIADÁSOK – AZ EK KÖLTSÉGVETÉS TERHÉRE (VISSZATÉRÍTÉSEK/BEAVATKOZÁSOK) – A NEMZETI HATÓSÁGOK TERHÉRE – EGYÉB | pm | – | +35,2 |5.1 | BEVÉTELEK – AZ EK SAJÁT FORRÁSAI (LEFÖLÖZÉSEK/VÁMOK) – NEMZETI SZINTŰ BEVÉTELEK | – | – | – || | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |5.0.1 | KIADÁSI ELŐIRÁNYZAT | +35,5 | +35,8 | +36,2 | +36,5 |5.1.1 | BEVÉTELI ELŐIRÁNYZAT | – | – | – | – |5.2 | SZÁMÍTÁS MÓDJA:Lásd a mellékletet. |6.0 | FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS VONATKOZÓ ALCÍMÉBEN SZEREPLŐ ELŐIRÁNYZATOKBÓL? |  IGEN NEM |6.1 | FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS ALCÍMEI KÖZÖTTI ÁTCSOPORTOSÍTÁSSAL? |  IGEN NEM |6.2 | SZÜKSÉG LESZ-E PÓTKÖLTSÉGVETÉSRE? | IGEN NEM |6.3 | SZÜKSÉG LESZ-E ELŐIRÁNYZATOK BEVEZETÉSÉRE A JÖVŐBENI KÖLTSÉGVETÉSEKBE? |  IGEN NEM |ÉSZREVÉTELEK:Lásd a mellékletet. |Mellékletmillió EURO | Jelenleg | | E javaslat szerint || | | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |kompenzációs támogatás (kiegészítő támogatással) | 243** | | | | | | |egységes területalapú támogatás (SAPS) | 3,2 | | 1,4* | | | | |egységes támogatási rendszer (SPS) | | | 1,2 | 2,9* | 3,2* | 3,6* | 3,9* |POSEI | | | 278,8 | 278,8 | 278,8 | 278,8 | 278,8 |ÖSSZESEN | 246,2 | | 281,4 | 281,7 | 282 | 282,4 | 282,7 |* 2013-tól Ciprus számára 3,4 millió eurós össztámogatás az új tagállamok esetében alkalmazandó növekedési ütem szerint** A jelenlegi kiadások számításának alapja: 1. 750 000 tonna becsült mennyiség; 2. a kompenzációs támogatás tonnánként 324 euróra becsült összege (a kiegészítő támogatást is beleértve) figyelembe véve az új behozatali rendszer bevezetését, amellyel a vámkontingensek rendszeréről a kizárólag tarifa-alapú behozatali rendszerre térünk át.[1] A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a banánpiac közös szervezésének működéséről, COM(2005) 50, 2005. február 17.[2] 247/2006/EK rendelet, 2006. január 30. (HL L 42., 2006.2.14., 1. o.)[3] A COGEA által 2005-ben végzett értékelés a banánpiac közös szervezéséről, lásd: http://europa.eu.int/comm/agriculture/eval/reports/bananas/index_fr.htm[4] A Bizottság 2006-ra szóló jogalkotási és munkaprogramja, COM(2005) 531 végleges, 2005. október 25.[5] HL C 294., 2002.12.28., 1. o.[6] A hatásvizsgálatokról szóló közlemény, COM(2002) 276., 2002. június 5., és a hatásvizsgálati iránymutatások, SEC(2005) 791., 2005. június 15.[7] HL L 42., 2006.2.14., 1. o. A 318/2006/EK rendelettel (HL L 58., 2006.2.28., 1. o.) módosított rendelet.[8] HL L 270., 2003.10.21., 1. o. A legutóbb a 319/2006/EK rendelettel (HL L 58., 2006.2.28., 32. o.) módosított rendelet.[9] az 1782/2003/EK rendelet VIII. melléklete.[10] 1964/2005/EK rendelet (HL L 316., 2005.12.2., 1. o.).[11] HL C …., …., …. o.[12] HL C …., …., …. o.[13] HL L 47., 1993.2.25., 1. o. A legutóbb a 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.[14] HL L 42., 2006.2.14., 1. o. A 318/2006/EK rendelettel (HL L 58., 2006.2.28., 1. o.) módosított rendelet.[15] HL L 270., 2003.10.21., 1. o. A legutóbb a 319/2006/EK rendelettel (HL L 58., 2006.2.28., 32. o.) módosított rendelet.[16] HL L 297., 1996.11.21., 1. o. A legutóbb a 6/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 2., 2005.1.5., 3. o.) módosított rendelet.--------------------------------------------------


title: Javaslat a Tanács rendelete a Burmával/Mianmarral szembeni korlátozó intézkedések megújításáról és a 798/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 817/2006/EK rendelet módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0445

		HUBrüsszel, 7.8.2006COM(2006)445 véglegesJavaslatA TANÁCS RENDELETEa Burmával/Mianmarral szembeni korlátozó intézkedések megújításáról és a 798/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 817/2006/EK rendelet módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁS(1) A Burmával/Mianmarral szembeni korlátozó intézkedések megújításáról és a 798/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett 817/2006/EK tanácsi rendelet 2006. június 2-án lépett hatályba.(2) Számos gazdasági szereplő felvetette a kérdést, hogy az előző 798/2004/EK rendelet 8. cikkében lévő rendelkezést miért nem illesztették be a 817/2006/EK rendeletbe. Ez a rendelkezés lehetővé tette a pénzügyi intézmények számára, hogy olyan összegeket írjanak jóvá befagyasztott számlákra, amelyeket a felsorolt személyek vagy szervezetek számláira harmadik felek utaltak át, amennyiben az ilyen jóváírások szintén be vannak fagyasztva.(3) Ez a mulasztás úgy tűnik tévedésre vezethető vissza. A Bizottság ennélfogva javasolja a fent említett rendelkezés visszamenőleges hatállyal történő hozzáadását a 817/2006/EK tanácsi rendelethez.JavaslatA TANÁCS RENDELETEa Burmával/Mianmarral szembeni korlátozó intézkedések megújításáról és a 798/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 817/2006/EK rendelet módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 60. és 301. cikkére,tekintettel a Burmával/Mianmarral szembeni korlátozó intézkedések megújításáról szóló, 2006. április 27-i 2006/318/KKBP tanácsi közös álláspontra [1],tekintettel a Bizottság javaslatára [2],mivel:(1) A Burmával/Mianmarral szembeni korlátozó intézkedések megújításáról szóló, valamint az 1081/2000/EK rendeletet hatályon kívül helyező 798/2004/EK tanácsi rendelet [3] 8. cikke lehetővé tette a pénzügyi intézmények számára, hogy harmadik felek által átutalt összegeket írjanak jóvá a felsorolt személyek vagy szervezetek befagyasztott számláira, amennyiben az ilyen jóváírások szintén be vannak fagyasztva.(2) A 817/2006/EK tanácsi rendelet [4] a 798/2004/EK rendelet helyébe lépett, egy tévedés következtében azonban kimaradt belőle az adott rendelkezés. A 817/2006/EK rendeletet ezért módosítani kell, hogy tartalmazza az adott rendelkezést.(3) Célszerű, hogy ez a rendelet attól az időponttól kezdve kerüljön alkalmazásra, amikor a 817/2006/EK tanácsi rendelet hatályba lépett.ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 817/2006/EK rendelet 7. cikke a következő (3) bekezdéssel egészül ki:"3. A 6. cikk (2) bekezdése nem gátolja a Közösség pénzügyi vagy hitelintézményeit abban, hogy harmadik felek által átutalt összegeket írjanak jóvá a felsorolt személyek vagy szervezetek befagyasztott számláira, amennyiben az ilyen jóváírások szintén be vannak fagyasztva. A pénzügyi vagy hitelintézmény haladéktalanul tájékoztatja az illetékes hatóságokat az ilyen ügyletekről.2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.Ezt a rendeletet 2006. június 2-jétől kell alkalmazni.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnök[1] HL L 116., 2006.4.29., 77. o.[2] HL C […]., […]., […]. o.[3] HL L 125., 2004.4.28., 4. o. A 817/2006/EK rendelettel (HL L 148., 2006.6.2., 1. o.) módosított rendelet.[4] HL L 148., 2006.6.2., 1.o.--------------------------------------------------