Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0637

Javaslat: a Tanács rendelete (…) a többek között Oroszországból származó karbamid- és ammóniumnitrát-oldatok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1911/2006/EK rendelet módosításáról  /* COM/2009/0637 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 2009.11.23.COM(2009)637 véglegesJavaslat:A TANÁCS RENDELETE(…)a többek között Oroszországból származó karbamid- és ammóniumnitrát-oldatok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1911/2006/EK rendelet módosításárólINDOKOLÁSA javaslat háttere |A javaslat indokai és célkitűzései E javaslat tárgya a legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) alkalmazása a többek között Oroszországból származó karbamid- és ammóniumnitrát-oldatok behozatalával kapcsolatos eljárásban. |Általános összefüggések E javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben, az abban megállapított tartalmi és eljárási követelményekkel összhangban elvégzett vizsgálat eredményeként jött létre. |A javaslat által érintett területet szabályozó hatályos rendelkezések A jelenleg hatályos intézkedéseket a többek között Oroszországból származó karbamid- és ammóniumnitrát-oldatok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1911/2006/EK tanácsi rendelet írta elő. |Összhang az Unió többi szakpolitikájával és célkitűzésével Tárgytalan. |Konzultáció az érdekelt felekkel és hatásvizsgálat |Konzultáció az érdekelt felekkel |Az eljárásban érintett érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban a vizsgálat során megvédjék érdekeiket. |A szakvélemények összegyűjtése és felhasználása |Nem volt szükség külső szakértők bevonására. |Hatásvizsgálat A javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre. Az alaprendelet nem irányoz elő általános hatásvizsgálatot, de tartalmazza a megvizsgálandó feltételek részletes listáját. |A javaslat jogi elemei |A javasolt intézkedés összefoglalása 2009. március 21-én a Bizottság új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatot indított az Oroszországból származó, vizes vagy ammóniás oldatos karbamid és ammónium-nitrát (a továbbiakban: érintett termék) keverékeinek behozatala tekintetében hatályban lévő intézkedésekről, az „Acron” részvénytársaság (a továbbiakban: kérelmező) orosz exportáló gyártó kérésére. A kérelem arra az egyértelmű bizonyítékra támaszkodott, hogy a kérelmező nem exportálta ezt a terméket a Közösségbe azon vizsgálati időszak alatt, amelyen a dömpingellenes intézkedések alapultak, és hogy nem áll kapcsolatban a terméket exportáló egyetlen olyan gyártóval sem, amelyre a fent említett dömpingellenes intézkedések vonatkoznak. A kérelmező azt állította továbbá, hogy az eredeti vizsgálati időszakot követően kezdte meg az érintett termék Közösségbe irányuló exportját. Az alábbi tanácsi rendeletjavaslat alapjául az elvégzett vizsgálat megállapításai szolgálnak, amelynek hatókörét a új exportőri minősítésre és a kérelmezőt érintő dömping megvizsgálására korlátozták. A vizsgálat megerősítette, hogy a vállalat az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdésével összhangban új exportőrnek tekintendő. A vizsgálat arra is rámutatott, hogy a vizsgálati idő alatt dömpingre került sor. A dömping szintje e vizsgálat szerint magasabb volt a kár megszüntetéséhez szükséges szintnél, amelyet az eredeti vizsgálatban állapítottak meg. A Bizottság ezért azt javasolja, hogy vezessenek be dömpingellenes intézkedéseket az eredeti vizsgálatban megállapított kárkülönbözet szintjén. Ez a különbözet az Oroszországból származó vizes vagy ammóniás oldatban lévő karbamid és ammónium-nitrát keverékek behozatalára alkalmazandó országos vámmal egyenlő. A vámot konkrét, tonnánkénti összeg formájában helyes kivetni, ahogyan ezt a többi exportőr számára az 1995/2000/EK rendelet már előírta. A vámot visszamenőleg, a felülvizsgálat megkezdésének napjától kell kivetni. |Jogalap A legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet. |A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. Ebből következően a szubszidiaritás elve nem alkalmazható. |Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt: |Az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet írja le, és nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak. |Nem szükséges annak feltüntetése, hogy a Közösségre, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, gazdasági szereplőkre és a polgárokra eső pénzügyi és igazgatási teher hogyan minimalizálható, illetve arányos-e a javaslat célkitűzésével. |Az eszközök megválasztása |Javasolt jogi aktus: módosító rendelet. |Más eszköz a következő okból nem lenne megfelelő: A fent említett alaprendelet nem rendelkezik alternatív lehetőségekről. |Költségvetési vonzatok |A javaslatnak nincs hatása a közösségi költségvetésre. |Javaslat:A TANÁCS RENDELETE(…)a többek között Oroszországból származó karbamid- és ammóniumnitrát-oldatok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1911/2006/EK rendelet módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére és 11. cikke (3) bekezdésére,tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,mivel:A. AZ ELŐZŐ ELJÁRÁS1.  A Tanács az 1995/2000/EK rendelettel[2] végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Oroszországból származó karbamid- és ammóniumnitrát-oldatok behozatalára. A továbbiakban az említett rendelet elnevezése „eredeti rendelet”, az eredeti rendelettel elrendelt intézkedéseket eredményező vizsgálaté pedig „eredeti vizsgálat”.2.  Egy 2005 szeptemberében indított hatályvesztési felülvizsgálatot (a továbbiakban: hatályvesztési felülvizsgálat) követően a Tanács az 1911/2006/EK rendelettel[3] öt évvel meghosszabbította ezen intézkedések hatályát jelenlegi szintjükön.3.  Az intézkedések különleges vámokat jelentenek.B. A JELENLEGI ELJÁRÁS1. FELÜLVIZSGÁLAT IRÁNTI KÉRELEM4.  Az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése értelmében a Acron részvénytársaság oroszországi exportáló gyártó (a továbbiakban: kérelmező) új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatra (a továbbiakban: jelenlegi felülvizsgálat) irányuló kérelmet nyújtott be. A kérelem hatályát a kérelmezőt érintő dömping kivizsgálására korlátozták.5.  A kérelmező azt állította, hogy a dömpingellenes intézkedések alapját képező vizsgálati időszak alatt – azaz 1998. június 1. és 1999. május 31. között (a továbbiakban: eredeti vizsgálati időszak) – nem exportálta az érintett terméket a Közösségbe, és a termék egyetlen olyan exportáló gyártójával sem áll kapcsolatban, amelyre a fent említett dömpingellenes intézkedések vonatkoznak. A kérelmező azt állította továbbá, hogy az eredeti vizsgálati időszakot követően kezdte meg az érintett termék Közösségbe irányuló exportját.2. AZ „ÚJ EXPORTőRRE” VONATKOZÓ FELÜLVIZSGÁLAT MEGINDÍTÁSA6.  A Bizottság megvizsgálta a kérelmező által benyújtott nyilvánvaló bizonyítékokat, és úgy ítélte meg, hogy – az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdésével összhangban – elegendők a felülvizsgálat megindításának indokolásához. A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően, valamint azután, hogy az érintett gazdasági ágazatnak a Közösség területén működő szereplői lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére, a Bizottság a 241/2009/EK rendelettel[4] elindította az 1911/2006/EK rendelet (a továbbiakban: hatályos intézkedések) felülvizsgálatát a kérelmező tekintetében.7.  A 241/2009/EK bizottsági rendelet 2. cikkének értelmében az 1911/2006/EK tanácsi rendelettel kivetett, a kérelmező által közösségbeli exportra gyártott és értékesített karbamid- és ammóniumnitrát-oldatok behozatalára irányuló, tonnánként 20,11 EUR mértékű dömpingellenes vámot hatályon kívül helyezték. Az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően a vámhatóságok egyúttal utasítást kaptak, hogy tegyék meg az ilyen behozatal nyilvántartásba vételéhez szükséges lépéseket.3. ÉRINTETT TERMÉK8.  A jelenlegi vizsgálatban érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálatban szereplő érintett termékkel, vagyis az Oroszországból származó karbamid- és ammónium-nitrát-oldattal (a továbbiakban: érintett termék), mely a mezőgazdaságban általánosan használt folyékony műtrágya. Az oldat karbamid, ammónium-nitrát és víz keveréke. A termék jelenleg a 3102 80 00 KN-kód alá tartozik.4. AZ ÉRINTETT FELEK9.  A felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az exportáló ország képviselőit és a közösségi gyártók szövetségét. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek. Minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tették a meghallgatást, aki azt kérelmezte, illetve ismertette azokat a különleges okokat, melyek meghallgatását indokolják.10.  A Bizottság a kérelmezőnek és a vele kapcsolatban álló vállalatoknak kérdőíveket küldött, melyekre a válaszokat az e célra megállapított határidőn belül megkapta. A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. A Bizottság ellenőrző látogatásokat tett a kérelmező és a vele kapcsolatban álló vállalat telephelyén:11.  JSC Acron, Novgorod, Oroszország.12.  Agronova International Inc., Hallandale, USA („Agronova”).5. A FELÜLVIZSGÁLATI IDőSZAK13.  Az új exportőrre vonatkozó felülvizsgálati időszak 2008. január 1-jétől 2008. december 31-ig tartott.C. A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI1. AZ ÚJ EXPORTőRI MINőSÍTÉS14.  A vizsgálat megerősítette, hogy az eredeti vizsgálati időszak folyamán a kérelmező nem exportálta az érintett terméket; a Közösségbe irányuló exportot ezen időszak után kezdte meg.15.  A kérelmező továbbá be tudta bizonyítani, hogy nem állt kapcsolatban azokkal az oroszországi exportőrökkel vagy gyártókkal, amelyekre a Oroszországból származó érintett termék behozatala tekintetében hatályban lévő dömpingellenes intézkedések vonatkoznak.16.  E tekintetben megerősítést nyert, hogy a kérelmezőt az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdésével összhangban új exportőrnek kell tekinteni.2. DÖMPING2.1. A rendes érték meghatározása17.  A kérelmező az érintett terméket nem értékesítette az orosz hazai piacon. Amikor a rendes érték meghatározásához a belföldi árak nem használhatók, másik módszert kell alkalmazni. Az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése értelmében a Bizottság számtanilag képzett rendes értéket alkalmazott, a következők szerint:18.  Az alaprendelet 2. cikke (3) és (6) bekezdésének megfelelően a rendes értéket a kérelmező előállítási költségei alapján számították ki, melyekhez hozzáadódtak az eladási, általános és adminisztratív költségeknek (a továbbiakban: SG&A költségek), valamint a nyereségnek megfelelő ésszerű összegek.2.1.1. A földgáz költségeinek kiigazítása az orosz belföldi piacon19.  A gyártási költségek tekintetében megjegyzendő, hogy azok nagy részét és az előállítási összköltségek jelentős hányadát a gázköltségek teszik ki. Az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy az érintett termék előállításához és értékesítéséhez kapcsolódó költségeket megfelelően tükrözték-e a kérelmező nyilvántartásai.20.  Megállapították, hogy a kérelmező által fizetett hazai gázárak szokatlanul alacsonyak. Szemléltetésképpen: az említett árak az Oroszországból származó földgáz exportárának negyede és ötöde között voltak. E tekintetben minden rendelkezésre álló adat azt mutatja, hogy az orosz belföldi gázárakat szabályozták, így azok a földgáz nem szabályozott piacain fizetett áraknál jóval alacsonyabbak voltak. Mivel a kérelmező nyilvántartásai a gázköltségeket nem tükrözték megfelelően, a költségeket ennek megfelelően ki kellett igazítani. Az orosz belföldi piacra vonatkozó, torzítatlan gázárak hiányában és az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdésével összhangban a gázárakat „más elfogadható módszerrel, beleértve az egyéb reprezentatív piacokról származó információkat” kellett megállapítani.21.  A kiigazított ár az exportra értékesített orosz gáz német–cseh határparitáson (Waidhaus), szállítási költségek nélkül számított átlagárán alapult, melyet kiigazítottak annak érdekében, hogy tükrözze a helyi elosztási költségeket. Mivel Waidhaus az EU-ba – amely egyrészt az orosz gáz legfőbb piaca, másrészt árai ésszerűen tükrözik a költségeket – irányuló orosz gázeladás fő csomópontja, ezért az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése értelmében reprezentatív piacnak tekinthető.22.  A nyilvánosságra hozatalt követően a kérelmező több észrevételt is benyújtott, amelyek i. egyrészt a gázár-kiigazítás jogalapját, ii. másrészt pedig a kiigazítás során alkalmazott módszereket érintették.2.1.1.1. A gázár-kiigazítás jogalapja23.  A kérelmező arra hivatkozott, hogy az orosz belső piacon fizetett gázárak bármiféle kiigazítása indokolatlan, mivel a vállalat számviteli nyilvántartásai teljes mértékben tükrözik az érintett termék oroszországi gyártásával kapcsolatos költségeket. A kérelmező továbbá azzal érvelt, hogy az alaprendelet 1. cikkének megfelelően a rendes értéket mindig az exportáló országra kell megállapítani, és ezért ennek a cikknek ellentmond, ha valaki a következtetéseit harmadik országok gyártóitól beszerzett információkra alapozza.24.  Ami a kérelmezőnek az alaprendelet 1. cikkének állítólagos megszegésére vonatkozó érvelését illeti, megjegyzendő, hogy az a cikk csak a dömping általános elvét írja le, míg a dömping megállapítására vonatkozó részletes szabályokat az alaprendelet 2. cikke határozza meg. Az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése kimondja, hogy amennyiben a vizsgálat tárgyát képező termék gyártásával és értékesítésével kapcsolatos költségeket az érintett fél számvitele nem tükrözi ésszerű mértékben, más reprezentatív piacok – köztük harmadik országok piacainak – adatait is fel lehet használni. A kérelmező ez irányú érvelését ezért el kellett utasítani.25.  A kérelmező emellett megemlítette Oroszország természetes versenyelőnyeit is, például a földgáz széleskörű elérthetőségét és a kedvező ellátási feltételeket, amelyek szerinte megmagyarázhatják a belső piacon értékesített és az exportált földgáz közötti árkülönbségeket. A kérelmező azt is hangoztatta, hogy az orosz hazai gázárak a gyártási költségeket is magukban foglalják.26.  A természetes előnyök meglétével kapcsolatban a kérelmező elhallgatta, hogy Oroszországban a földgáz belföldi árát szabályozták, így az nem tükrözi megfelelően a torzítatlan piacokon általában fizetendő árat. A kérelmező emellett a fenti észrevételek alátámasztására nem nyújtott be egyetlen bizonyítékot sem. Emellett a költségekre vonatkozóan, még ha fedezte is a kérelmező által fizetett gázár a gázszolgáltató előállítási és értékesítési egységköltségét, ez az érvelés irreleváns, mivel a gáz piaci ára nem kapcsolódik szükségszerűen közvetlenül a gázelőállítás és -eladás költségeihez. Ezért ezeket az érveket el kellett utasítani.27.  A kérelmező továbbá azt is állította, hogy az alaprendelet értelmében folytatott vizsgálat nem vonatkozhat a termelési láncban feljebb található termékek támogatására. Meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésének célja annak meghatározása, hogy a vizsgált termék előállításával és értékesítésével kapcsolatos költségeket az érintett felek nyilvántartásai megfelelően tükrözik-e. A fenti (17) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt nem ez az eset áll fenn. Ennek semmi köze a támogatások meglétének meghatározásához, ami ennek a vizsgálatnak valóban nem tárgya. A kérelmező érvelését ezért el kellett utasítani.28.  Ebben az összefüggésben a kérelmező azt is állította, hogy még ha léteznek is különleges piaci helyzetek az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdése értelmében, ezek csak az érintett termék piacára – vagyis magára a karbamid- és ammóniumnitrát-oldatok piacára – utalnának, amelyet nem lehet kiterjeszteni a termelési láncban feljebb található termékek piaci viszonyaira. A fenti (24) preambulumbekezdésből viszont az következik, hogy a Bizottság a földgáz árainak kiigazítását az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdése alapján végezte, amely, amint a fenti (21) preambulumbekezdésben is áll, kifejezetten felhatalmazza az intézményeket arra, hogy más reprezentatív piacokról származó gyártási költségekre támaszkodjanak. A kérelmező érvelését ezért el kellett utasítani.29.  Végezetül a kérelmező úgy érvelt, hogy az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdése arra korlátozódik, hogy megvizsgálja a vállalat nyilvántartásának összeegyeztethetőségét az érintett harmadik ország általánosan elfogadott számviteli alapelveivel, de azt nem követeli meg, hogy a költségek megfeleljenek a nem szabályozott piacon megfigyelhető költségeknek.30.  Megjegyzendő, hogy az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésének megfelelően két követelménynek kell teljesülnie ahhoz, hogy a költségeket az exportőr nyilvántartásai alapján számítsák: i. a nyilvántartásokat az érintett ország általánosan elfogadott számviteli alapelveivel összhangban kell vezetni, és ii. a nyilvántartásoknak megfelelőképpen tükrözniük kell a vizsgálat tárgyát képező termék előállításával és eladásával összefüggő költségeket. Ha – mint a jelen esetben – a második követelmény nem teljesül, mivel a költségek a nyilvántartásokban nem tükröződnek, a költségeket ki kell igazítani. A kérelmező érvelését ezért el kellett utasítani.2.1.1.2. A kiigazítás módszere a gáz tekintetében31.  A kérelmező arra hivatkozott, hogy a jelenlegi felülvizsgálat időszaka alatt a gázárak jelentősen ingadoztak, és hogy ezért a rendes értéket havi (vagy legalábbis negyedévenkénti) alapon, nem pedig éves alapon kellene megállapítani.32.  Meg kell jegyezni, hogy noha a gázárak valóban ingadoztak a jelzett időszak alatt, az ingadozásokat nem lehetett kivételesnek vagy különösen jelentősnek tekinteni. A földgáz piacát ugyanis általában meglehetősen jelentős áringadozások jellemzik. A kérelmező nem volt képes bebizonyítani, hogy különleges körülmények álltak fenn, vagy hogy a vizsgálati időszak alatti áringadozások a szokásos ingadozásokat jelentősen felülmúlták. Ezért nem volt ok arra, hogy a hatályos intézkedésekhez vezető vizsgálat során használt módszertől a Bizottság eltérjen. Másfelől azok az információk, amelyek alapján – a kérelmező szerint – a rendes árakat meg kellett volna határozni, csak részben voltak elérhetők, mivel az USA-beli vállalkozásoktól származó adatok – az eladási, általános és adminisztratív költségek és a nyereség – csak éves alapon álltak rendelkezésre. Ezért még ha el is fogadjuk a kérelmező érvelését, helyes havi vagy negyedévi értékeket lehetetlen lenne kiszámítani. A kérelmező érvelését ezért el kellett utasítani.33.  A kérelmező arra is hivatkozott, hogy Waidhaus nem megfelelő referenciapiac, mivel szerinte Németországban a gáz árszabása nem versenyalapú, és a felek kapcsolatban állnak egymással, ami összefügg az Oroszországból érkező gázexport-szerződésekben alkalmazott árképletekkel.34.  Meg kell jegyezni, hogy az állítólagos németországi nem versenyalapú belső piaci gáz-árszabást eleve irrelevánsnak kell tekinteni, mivel ez csak azokat az árakat érintené, amelyeken a német gázforgalmazók a belső piacon értékesítik a gázt; és egyáltalán nem kapcsolható ahhoz az árhoz, amelyen az orosz exportált gázt Waidhausnál értékesítik. A kérelmező érvelése, miszerint a hagyományos német vállalatokat semmi nem ösztönzi arra, hogy alacsony árakat próbáljanak tárgyalásokkal elérni a Waidhauson keresztül importált orosz gázra vonatkozóan, csupán feltételezés, melyet nem támasztanak alá sem tények, sem bizonyítékok. Következésképpen ezeket az érveket elutasították.35.  A kérelmező azzal is érvelt, hogy a Waidhaus-exportár alkalmazása esetén a valamennyi exportra fizetendő orosz exportvámot le kellett volna vonni a Waidhaus-árból, mivel az nem belföldön merült fel.36.  A Waidhaus piaci ár – Waidhaus reprezentatív piacnak tekinthető az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése értelmében – valójában az exportvámok utáni, nem pedig az azok előtti ár. A vevő szempontjából a Waidhausnál fizetendő ár a lényeges, és e tekintetben lényegtelen, hogy az árból hány százalék fizetendő exportvámként és hány százalék a gázellátónak. Másfelől ez utóbbi mindig maximalizálni próbálja majd az árát, és emiatt a vevőkre azt a legmagasabb árat próbálja ráterhelni, melyet azok még hajlandók megfizetni. Tekintve, hogy ez az ár mindig jóval az előállítási költségek felett van, és így tekintélyes nyereséget tesz lehetővé a gázellátó számára, a piaci árat elsősorban nem az exportvám összege befolyásolja, hanem az, hogy a piac milyen árat hajlandó megfizetni. Emiatt a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a torzítatlan piaci erők által kialakított ár az exportvámot tartalmazó, nem pedig az exportvám előtti ár. Következésképpen a kérelmező ez irányú érvelését elutasították.37.  Ebben az összefüggésben a kérelmező azt is állította, hogy a helyi forgalmazók haszonkulcsát nem kell hozzáadni a Waidhaus exportárhoz, noha nem magyarázta meg, és nem bizonyította be, miért gondolta, hogy az ilyen kiigazítás helytelen lenne. Mivel a belföldi vevők helyi ellátóktól vásárolták a gázt, feltételezhetően azokat a helyi elosztási költségeket is meg kell fizetniük, melyeket mint ilyeneket nem tartalmaz a kiigazítatlan Waidhaus-ár. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy e kiigazítás indokolt, ezért a kérelmező érvelését elutasította.2.1.2. Eladási, általános és adminisztratív költségek (SG&A )38.  Az eladási, általános és adminisztratív költségeket és a nyereséget nem lehetett meghatározni az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének bevezető mondata alapján, mivel a kérelmezőnek a hasonló termékből nem volt belföldi értékesítése Oroszországban. Az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének a) pontja nem alkalmazható, mert csak a kérelmezőre terjed ki a vizsgálat. A 2. cikk (6) bekezdésének b) pontja sem alkalmazható, mivel az azonos általános árukategóriába tartozó valamennyi termék szempontjából a földgáz egyformán a messze legfontosabb nyersanyag, és emiatt a gyártási költségeket előreláthatóan szintén ki kellene igazítani a fenti (17) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt. Ezen felülvizsgálat keretében nem állt rendelkezésre információ a kiigazítás mértékének megfelelő meghatározásához és e termékek kiigazítás utáni értékesítése esetében az SG&A költségek, valamint a vonatkozó haszonkulcsok meghatározásához. Ennélfogva az SG&A költségeket és a nyereséget az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja szerint ésszerű módszer alapján állapították meg.39.  Mivel az ugyanabba az általános kategóriába tartozó termékek orosz belföldi piaca rendkívül kicsi, más reprezentatív piacoktól kellett információt szerezni. Ebben a vonatkozásban megvizsgálták a nitrogénműtrágya-ágazatban működő nagyvállalatokra vonatkozó, nyilvánosan hozzáférhető információkat. Megállapították, hogy a vizsgálat céljára az észak-amerikai (nevezetesen egyesült államokbeli) gyártóktól származó vonatkozó adatok lennének a legalkalmasabbak, mivel a világ e térségében működő nyilvántartott vállalatokról széles körűen rendelkezésre állnak nyilvánosan hozzáférhető, megbízható és teljes pénzügyi adatok. Emellett az észak-amerikai piacon a belföldi értékesítés jelentős mennyiségű, és a verseny mind a belföldi, mind a külföldi vállalatok tekintetében számottevő. Ennélfogva az SG&A-költségeket és a nyereséget olyan három észak-amerikai gyártó SG&A-költségeinek és a nyereségének súlyozott átlaga alapján állapították meg, melyek az azonos általános termékkategóriába tartozó termékek (nitrogénműtrágyák) észak-amerikai eladásai tekintetében a műtrágyaágazat legnagyobb vállalatai közé tartoznak. Ezt a három gyártót a nitrogénműtrágya-üzletág reprezentatív képviselőjének, eladási, általános és adminisztratív költségeiket és nyereségüket pedig reprezentatívnak tekintették a szóban forgó üzletágban sikeresen működő vállalatoknál általában megjelenő ilyen költségek és nyereség tekintetében. Ezenkívül semmi nem utal arra, hogy a nyereség így meghatározott összege meghaladja az orosz gyártók által az azonos általános kategóriájú termék tekintetében az orosz belföldi piacon rendszerint elért nyereséget.40.  A közzétételt követően a kérelmező vitatta a fent ismertetett módszert, hangsúlyozva, hogy az alkalmazott haszonkulcs ésszerűtlen és túlzottan magas, főként az ugyanerre a termékre vonatkozóan ezt megelőzően folytatott dömpingellenes vizsgálatokban alkalmazott haszonkulccsal összehasonlítva. A kérelmező hangoztatta, hogy a 2008-as év, amely alapján az eladási, általános és adminisztratív költségeket és nyereséget meghatározták, az USA piacán kivételesnek számított, mivel a gázárak jelentősen ingadoztak, és a műtrágya árai kivételesen megemelkedtek, ami az USA gyártóinak rendkívül magas profitot hozott.41.  A jelen felülvizsgálat általában véve alátámasztotta, hogy az alaprendelet 11. cikke (9) bekezdése értelmében nem álltak fenn olyan megváltozott körülmények, amelyek a hatályos intézkedésekhez vezető vizsgálatban használt módszerektől való eltérést indokolnák. Először is azt állapították meg, hogy ugyanazon USA-beli termelők 2008 előtt elért haszonkulcsai hasonlók voltak a 2008. évihez. Másodszor még ha a 2008-ban szerzett nyereség különbözött is az előző évek nyereségétől, ez normális jelenség a piacgazdaságban, ahol a költségek, az árak és a profitok idővel változnak. Harmadszor a földgáz piacát általában a változékony árak jellemzik. Az amerikai piacokon és Waidhausban tapasztalt 2008-as gázárszintek összehasonlítása a megelőző évekéivel nem mutatott olyan széttartó tendenciákat, amelyek az USA piacán tapasztalt rendellenesen magas haszonkulcsokat indokolták volna. A fentiek fényében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy nincs ok eltérni a fenti (36) preambulumbekezdésben leírt módszertől.42.  A kérelmező továbbá azt is állította, hogy a 2. cikk (6) bekezdése c) alpontjában meghatározott, az alkalmazott haszonkulcs ésszerűségére vonatkozó kritériumnak nem tettek eleget, mivel a haszonkulcs meghaladja a más exportőrök vagy gyártók által az ugyanahhoz az általános kategóriához tartozó termékek származási országbeli hazai piacán szerzett hasznot az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) alpontja értelmében.43.  A kérelmező nem terjesztett elő bizonyítékot ezen észrevétel alátámasztására. Mivel a jelenlegi felülvizsgálat arra korlátozódik, hogy a kérelmező vonatkozásában meghatározza a dömpinget, más oroszországi gyártókra vonatkozó információk nem álltak rendelkezésre. Meg kell jegyezni, hogy noha a kérelmezőnél felmerült gázköltségeket a fent leírt okokból el kellett vetni, a vállalat nyereségessége – amelyet a kérelmező maga jelentett be, és amely különböző termékek belső piacon történt eladásából származik, a pénzügyi tevékenységekhez kapcsolódó kivételes nyereségek és veszteségek figyelembe vétele után – ugyanabba a nagyságrendbe sorolható, mint az USA gyártók nyereségességi rátája. Ilyen körülmények között nincs alapunk úgy gondolni, hogy az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja értelmében az alkalmazott haszonkulcs meghaladja a más exportőrök vagy gyártók által az ugyanahhoz az általános kategóriához tartozó termékek származási országbeli hazai piacán szerzett hasznot.44.  A közösségi gazdasági ágazat nem értett egyet a fenti megközelítéssel az eladási, általános és adminisztratív költségek és a nyereség meghatározását illetően, és arra hivatkozott, hogy a kérelmező saját SG&A költségeit kellett volna használni. Az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése azonban kimondja, hogy az eladási, általános és adminisztratív költségek, valamint a nyereség összegeinek a vizsgált gyártó vagy exportőr gyártásának, illetve a rendes kereskedelmi forgalomban történő értékesítésének tényleges adatain kell alapulnia. Mint a fenti (35) és (36) preambulumbekezdés említi, ez nem így történt, mert a kérelmező a hasonló termékből nem folytatott értékesítést Oroszországban. Ezért ezt az érvet el kellett utasítani.2.2. Exportár45.  Az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban, azaz az exportáló országból közösségi exportra értékesített termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg.2.3. Összehasonlítás46.  A rendes érték és az exportár összehasonlítása a gyártelepi árak alapján történt. A tisztességes összehasonlítás érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazítások formájában figyelembe vették az árakat és az ezek összehasonlíthatóságát érintő tényezők eltéréseit. Ennek megfelelően adott esetben elvégezték a kiigazításokat a szállítási, a kezelési, a rakodási és kiegészítő költségek, valamint a közvetett adók eltérései tekintetében, és e kiigazításokat hiteles bizonyítékokkal támasztották alá.47.  A felülvizsgálati időszakban a kérelmező exporteladásai az Agronova, az USA-ban működő, kapcsolatban álló kereskedő közvetítésével történtek. A vizsgálat bebizonyította, hogy az utóbbi vállalkozás szerepe kizárólag az ügyfelek megtalálására és az értékesítési szerződések megtárgyalására korlátozódik. Az ellenőrzés feltárta, hogy az Agronova számviteli nyilvántartása nem tartalmazta teljes mértékben az összes általa végzett műveletet; egyes jelek szerint pedig noha a vállalkozás nem kapott tranzakciókhoz kötött jutalékokat, más formában viszont kapott ellenszolgáltatást tevékenységéért. Ezért az Agronova tevékenységét a jutalék-alapon működő ügynök tevékenységéhez hasonlónak tekintette a Bizottság. Az exportárat ezért a szokásos kereskedői haszonkulcsnak megfelelő összegű fiktív jutalékkal igazították ki az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése i) pontja alapján.48.  A kérelmező azt hangsúlyozta, hogy az USA-ban működő kapcsolódó vállalatán keresztül lefolytatott értékesítések tekintetében az exportárat nem kellett volna kiigazítani fiktív jutalékkal az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése i) pontja alapján, mivel a vállalat állítólag úgy működik, mint egy teljesen integrált exportértékesítési osztály, és ezért nem lehet úgy tekinteni, mint jutalékos alapon működő ügynököt.49.  Ezt a jelenlegi vizsgálat nem tudta bizonyítani; éppen ellenkezőleg, azt tárta fel, hogy a kapcsolatban álló vállalat funkciói, valamint a kérelmező által a vállalatnak juttatott javadalmazás ez utóbbit egy jutalék alapján működő ügynökkel rokonítják.2.4. Dömpingkülönbözet50.  A dömpingkülönbözetet az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban a rendes érték súlyozott átlagának és az exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján állapították meg.51.  Ez az összehasonlítás 22,9 %-os dömpingkülönbözetet mutatott, a vámfizetés nélküli CIF közösségi határparitáson számított ár százalékában kifejezve.DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK52.  Emlékeztetni kell arra, hogy az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban és mint azt az 1995/2000/EK tanácsi rendelet (49) preambulumbekezdése kiemeli, az eredeti vizsgálat során a végleges vámot a megállapított kárkülönbözet szintjén határozták meg, amely alacsonyabb volt, mint a dömpingkülönbözet, mivel úgy vélték, hogy az ilyen alacsonyabb vám is elegendő lesz a közösségi gazdasági ágazatnak okozott kár elhárítására. A fentiekre való tekintettel az e felülvizsgálat során meghatározott vám összege nem haladhatja meg a kárkülönbözetet.53.  E részleges időközi felülvizsgálat során egyéni kárkülönbözet nem határozható meg, mivel a felülvizsgálat a kérelmezőt érintő dömping kivizsgálására korlátozódott. Emiatt a jelenlegi felülvizsgálat során megállapított dömpingkülönbözetet az eredeti vizsgálat során meghatározott kárkülönbözettel hasonlították össze. Mivel az utóbbi alacsonyabb volt, mint a jelenlegi vizsgálat alatt megállapított dömpingkülönbözet, a kérelmezőre a végleges dömpingellenes vámot az eredeti vizsgálatban megállapított kárkülönbözet szintjén kell kivetni.54.  Az intézkedés formája tekintetében úgy ítélték meg, hogy a módosított dömpingellenes vámot ugyanolyan formában kell kivetni, mint az 1995/2000/EK rendelet által kivetett vámokat. Az intézkedések hatékonyságának biztosítása és az ármanipuláció visszaszorítása érdekében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a vámot tonnánként meghatározott összeg formájában kell kivetni. Következésképpen a kérelmező által gyártott és közösségbeli exportra értékesített érintett termék behozatalára kivetendő dömpingellenes vám, amelyet az eredeti vizsgálat során meghatározott, tonnánkénti összeg formájában kifejezett kárkülönbözet alapján számítottak ki, tonnánként 20,11 euro.E. A DÖMPINGELLENES VÁM VISSZAMENŐLEGES HATÁLYÚ BESZEDÉSE55.  A fenti megállapítások fényében a kérelmező tekintetében alkalmazandó dömpingellenes vámot az érintett terméknek az 241/2009/EK bizottsági rendelet 3. cikke szerint nyilvántartásba vett behozatala után a felülvizsgálat megindításának időpontjától kezdve visszamenőlegesen kell beszedni.F. AZ INTÉZKEDÉSEK KÖZZÉTÉTELE ÉS IDŐTARTAMA56.  A kérelmezőt és a többi érintett felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a végleges dömpingellenes vámot újból ki kívánják vetni a többek között Oroszországból származó, a kérelmező által közösségbeli exportra gyártott és értékesített karbamid- és ammóniumnitrát-oldatok behozatalára, és a nyilvántartásba vett behozatalok után ezt a vámot visszamenőleg be kívánják szedni. Mindegyik félnek lehetősége volt észrevételeket tenni.57.  Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése szerint ez a felülvizsgálat nem érinti az 1911/2006/EK tanácsi rendelettel kivetett intézkedések lejárati időpontját.G. KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS58.  A végleges közzététel után a kérelmező kötelezettségvállalást javasolt az alaprendelet 8. cikkével összhangban. Megállapította, hogy ajánlata azon az ésszerű elváráson alapul, hogy a végleges közzététel után tett egyes észrevételeit elfogadják, és ennek következtében minimális importárat szabnak ki, amelyet be tud tartani. Mivel azonban a Bizottság a kérelmező egyetlen észrevételét sem találta indokoltnak, és mivel a kérelmező láthatóan nem óhajt az eredeti vizsgálatban megállapított, a kár megszüntetéséhez szükséges szinten alapuló minimális importárat felajánlani, a Bizottság szerint szükségtelen a kötelezettségvállalási felajánlást tovább elemezni annak esetleges elfogadása távlatában,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikk1. Az 1911/2006/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében szereplő táblázat a következőkkel egészül ki:„Ország | Vállalat | A vám összege (tonnánként) | Kiegészítő TARIC-kód |Oroszország | Acron részvénytársaság | 20,11 euro | A932” |2. Az ezúton kivetett vámot visszamenőleges hatállyal is be kell szedni a vizes vagy ammóniás oldatos karbamid és ammónium-nitrát keverékeinek behozatalára, amelyet a 241/2009/EK bizottsági rendelet 3. cikkének megfelelően nyilvántartásba vettek.3. A vámhatóságok utasítást kapnak, hogy szüntessék be az Oroszországból származó, az Acron részvénytársaság által előállított és a Közösségnek kivitelre értékesített vizes vagy ammóniás oldatos karbamid és ammónium-nitrát keverékei behozatalának nyilvántartásba vételét.4. Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-éna Tanács részérőlCatherine ASHTON a Bizottság tagja [1] HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.[2] HL L 238., 2000.9.22, 15. o.[3] HL L 365., 2006.12.21., 26. o.[4] HL L 75., 2009.3.21., 5. o.


				|

		52012PC0424

			Javaslat A TANÁCS RENDELETE az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követően az Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 585/2012/EU rendelet módosításáról /* COM/2012/0424 final - 2012/0204 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
 A Javaslat háttere
   || A javaslat okai és céljai Ez a javaslat az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) alkalmazására vonatkozik az Ukrajnából származó, egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó eljárásban.
   || Háttér-információk Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben készült, és az alaprendeletben, különösen annak 11. cikke (3) bekezdésében megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően elvégzett vizsgálat eredményeként jött létre.
   || Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A jelenleg hatályos intézkedéseket az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően az Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint a Horvátországból származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó hatályvesztési felülvizsgálati eljárás megszüntetéséről szóló 585/2012/EK tanácsi rendelet vezette be.
   || Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Tárgytalan.
 Konzultáció az érdekeltekkel; hatásvizsgálat
   || Konzultáció az érdekeltekkel
   || Az eljárásban érintett érdekeltek az alaprendelet rendelkezéseinek megfelelően lehetőséget kaptak arra, hogy a vizsgálat során megvédjék érdekeiket.
   || Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása
   || Külső szakértők bevonására nem volt szükség.
   || Hatásvizsgálat Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, azonban tartalmazza a vizsgálandó feltételek teljes listáját.
 A javaslat jogi elemei
   || A javasolt intézkedés összefoglalása Egy ukrán gyártó, az Interpipe kérésére a Bizottság 2011. július 29-én kezdeményezte az Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatát. A tanácsi rendeletre irányuló mellékelt javaslat azokon a megállapításokon alapul, melyek szerint az Interpipe által gyártott egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára kivetett dömpingellenes vám jelenlegi szintjére már nincs szükség a kárt okozó dömping kivédéséhez, és a megváltozott körülmények, melyek az alacsonyabb dömpingkülönbözethez vezettek, tartós jellegűnek minősülnek. Ezért a Bizottság azt javasolja, hogy a Tanács fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot, amely módosítja a LLC Interpipe Niko Tube és OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant által gyártott egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára jelenleg alkalmazott dömpingellenes vám mértékét.
   || Jogalap A Tanács 1225/2009/EK rendelete (2009. november 30.) az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről, és különösen e rendelet 11. cikkének (3) bekezdése.
   || A szubszidiaritás elve A javaslat az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható.
   || Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt:
   || Az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet írja le, amely nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak.
   || Nem szükséges annak feltüntetése, hogy az Unióra, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, a gazdasági szereplőkre és a polgárokra háruló pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható, és e teher milyen mértékben arányos a javaslat célkitűzésével.
   || A jogi aktus típusának megválasztása
   || Javasolt aktus: rendelet.
   || Más jogi aktus nem felelne meg a következők miatt: a fent említett alaprendelet nem rendelkezik alternatív lehetőségekről.
 Költségvetési vonzatok
   || A javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést érintő vonzatai.
2012/0204 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS RENDELETE
az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3)
bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követően az
Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek
behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló
585/2012/EU rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal
nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni
védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre[1]
(a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére és
11. cikke (3), (5) és (6) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság (a
továbbiakban: a Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott
konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
1.           AZ ELJÁRÁS
1.1.        Hatályos intézkedések
(1)       A Tanács egy vizsgálatot
követően (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) a 954/2006/EK rendelettel[2]
végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Horvátországból, Oroszországból és
Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára. Az
intézkedés a külön megnevezett ukrán exportáló gyártóktól származó
behozatalokra kivetett 12,3 % és 25,7 % közötti dömpingellenes
értékvámból állt, az összes többi ukrán vállalattól származó behozatalokra
kivetett maradványvám pedig 25,7 % volt. A
jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező exportáló gyártóra, a CJSC
Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube és OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling
Plantra, új nevén a LLC Interpipe Niko Tube and OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky
Tube Rolling Plantra (a továbbiakban: a kérelmező, vagy Interpipe)
kivetett végleges dömpingellenes vám mértéke 25,1 % volt.
(2)       Az Interpipenak a
954/2006/EK tanácsi rendelet érvénytelenítésére irányuló kérelmét
követően a Törvényszék érvénytelenítette az 954/2006/EK tanácsi rendelet
1. cikkét, amennyiben az Interpipere megállapított dömpingellenes vám
meghaladta azt a vámot, amely akkor lett volna alkalmazandó, ha az exportárat
nem igazították volna ki jutalékkal azokban az esetekben, amikor az
értékesítések a SEPco SA, kapcsolt kereskedelmi társaság közvetítésével
történtek[3]. 2012. február 16-án
az Európai Unió Bírósága helybenhagyta a Törvényszék ítéletét[4].

(3)       A Tanács az említett
ítéleteket követően az Interpipe vállalatra kiszabott hibásan
megállapított dömpingellenes vám helyreigazítása érdekében az 540/2012/EU
rendelettel[5] módosította a 954/2006/EK
rendeletet. Ennek értelmében az Interpipe-ra jelenleg alkalmazandó
dömpingellenes vám mértéke 17,7 %.
(4)       A Tanács a hatályvesztés
felülvizsgálatát (a továbbiakban „hatályvesztési felülvizsgálat”) követően
az 585/2012/EU rendelettel[6] fenntartotta az
Oroszországból és Ukrajnából származó egyes varratmentes vas- vagy acélcsövek
behozataláról szóló 954/2006/EK tanácsi rendelet által hozott
intézkedéseket .
(5)       Ennek értelmében jelenleg az
540/2012/EU rendeletben megállapított intézkedések alkalmazandók, vagyis az
Oroszországból származó behozatalok estén kiszabott dömpingellenes vám mértéke
24,1% és 35,8%, az Ukrajnából származó behozatalok esetén 12,3% és 25,7% között
mozog, és ezen belül az LLC Interpipe Niko Tube és OJSC Interpipe
Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant esetében 17,7%.
1.2.        Részleges időközi
felülvizsgálat iránti kérelem
(6)       A Bizottság 2011. július
29-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (a
továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés)[7]
bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján
az Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és acélcsövek behozatalára
vonatkozó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatban részleges időközi
felülvizsgálatot indít.
(7)       A kérelmet, amelynek hatálya
kizárólag a dömping kivizsgálására korlátozódik, az Interpipe által benyújtott
megalapozott kérelmet követően indították.. Az Interpipe kérelmében prima
facie bizonyítékot szolgáltatott arra nézve, hogy a kárt okozó dömping
kivédéséhez a továbbiakban nincs szükség a jelenlegi mértékű intézkedés
fenntartására.
1.3.        A vizsgálat
(8)       A dömping szintjére vonatkozó
vizsgálat a 2010. április 1. és 2011. március 31. közötti
időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki.
(9)       A Bizottság hivatalosan
tájékoztatta a kérelmezőt, az exportáló ország hatóságait és az uniós
gazdasági ágazatot a részleges időközi felülvizsgálat megindításáról. Az
érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban
ismertessék, valamint meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben
meghatározott határidőn belül.
(10)     A vizsgálathoz szükségesnek
tekintett információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a
kérelmezőnek, aki a megadott határidőn belül válaszolt.
(11)     A Bizottság minden olyan
információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping szintjének
megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. Ellenőrző
látogatásokra került sor a kérelmező és a vele kapcsolatban álló
kereskedelmi társaságok, az LLC Interpipe Ukraine és az Interpipe Europe SA
telephelyein.
2.           AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A
HASONLÓ TERMÉK
2.1.        Érintett termék
(12)     Az érintett termék megegyezik
a jelenleg hatályos intézkedéseket megállapító 585/2012/EU rendeletben
meghatározott termékkel, azaz az ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30,
ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex
7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304
59 92 és ex 7304 59 93 KN-kód alá besorolt, Ukrajnából származó, legfeljebb
406,4 mm külső átmérőjű, kör keresztmetszetű, egyes
varrat nélküli vas- és acélcsövekkel, amelyek szénegyenértéke (Carbon
Equivalent Value, CEV) a Nemzetközi Hegesztési Intézet (International Institute
of Welding, IIW) képlete és a kémiai elemzés szerint[8]
nem haladja meg a 0,86-ot (a továbbiakban: az érintett termék).
2.2.        Hasonló termék
(13)     Amint azt eredeti vizsgálat és
a hatályvesztési felülvizsgálat is megállapította, a jelenlegi vizsgálat
szintén megerősítette, hogy az Ukrajnában gyártott és az Unióba exportált
termék, az Ukrajnában előállított és a hazai piacon értékesített termék,
valamint az Unióban az uniós gyártók által előállított és értékesített
termék ugyanazokkal az alapvető fizikai és technikai jellemzőkkel
rendelkezik, és végső felhasználásaik is megegyeznek. Ezért e termékeket
az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló
termékeknek kell tekinteni.
3.           DÖMPING
3.1.        Előzetes megjegyzések
(14)     Az LLC Interpipe Niko Tube és
az OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
exportáló gyártók teljes egészében az Interpipe tulajdonában és
ellenőrzése alatt állnak. Az intézmények megszokott gyakorlatával
összhangban a két exportáló gyártóra közös dömpingkülönbözetet számítottak ki.
Először minden egyes exportáló gyártóra kiszámították a dömping összegét,
majd mindkét vállalatra nézve megállapították a dömping súlyozott átlagát.
(15)     E módszertan ugyanakkor eltért
az eredeti vizsgálatban alkalmazottól, ahol a közös dömpingkülönbözet
kiszámítását úgy végezték, hogy összevetették a két gyártási egység
termelésére, nyereségességére és uniós értékesítésére vonatkozó összes adatot.
A módszertani változást a körülmények megváltozása indokolja, amely a csoport
felépítésének jelentős módosulásából következik; ennek nyomán
megállapítható, hogy az értékesítés és az előállítás tekintetében melyik
gyártó vállalat az érintett, amire az eredeti vizsgálat során nem volt
lehetőség.
(16)     Továbbá az eredeti vizsgálat
során az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésének megfelelően az Interpipe
villamosenergia-költségeit kiigazították, hogy megfelelően tükrözzék az
ukrán villamos energia és a gáz termelésével és értékesítésével együtt járó
költségeket. A kiigazításra azért volt szükség, mert az említett
időszakban Ukrajnában jelentősen alacsonyabbak voltak a gáz- és
villamosenergia-árak, mint az Unióban, és nem tükrözték a világpiaci árakat. A
kiigazítás a Romániában – amely az említett időszakban szintén a vizsgálat
részét képezte – megfigyelt árak átlagán alapult.
(17)     Ugyanakkor az eredeti
vizsgálattal ellentétben úgy ítélték meg, hogy a jelenlegi időközi
felülvizsgálat céljából nincs szükség az energiaköltségek kiigazítására. A
vizsgálat kimutatta, hogy az eredeti vizsgálat óta folyamatosan emelkedtek
Ukrajnában az átlagos villamosenergia-árak, és az áremelkedés mértéke jóval
nagyobb volt, mint az Európai Unióban, ezáltal az eddig fennálló különbség
fokozatosan megszűnt. Tehát jelenleg már nem áll fenn az a jelentős
különbség a villamosenergia-árak között, ami az eredeti vizsgálat idején a
kiigazítást indokolta.
(18)     A fentiek alapján a jelenlegi
részleges felülvizsgálat során nem indokolt az energiaárak kiigazítása.
3.2.        Dömpingelt behozatal a
felülvizsgálati időszakban
3.2.1.     Rendes érték
(19)     Az alaprendelet
2. cikkének (2) bekezdése szerint először minden exportáló
gyártó tekintetében megvizsgálták, hogy a hasonló termék belföldön független
fogyasztóknak való összértékesítése reprezentatív-e az Unióba exportált
termékek értékesítésével összehasonlítva, vagyis hogy az ilyen értékesítések
összvolumene eléri-e az általa uniós exportra értékesített hasonló terméktípus
teljes mennyiségének legalább 5 %-át .A vizsgálat kimutatta, hogy a
belföldi értékesítés mindkét exportáló gyártó esetében reprezentatív volt
(20)     A Bizottság továbbá azt is
vizsgálta, hogy az exportáló gyártók által belföldön értékesített hasonló
termék egyes terméktípusai az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése
értelmében eléggé reprezentatívnak tekinthetők-e. Egy adott terméktípus
belföldi értékesítése abban az esetben minősült kellően reprezentatívnak,
ha a kérelmező által az említett terméktípusnak a vizsgálati időszak
alatt a belföldi piacon, független fogyasztóknak értékesített teljes volumene
az Unióba exportált, összehasonlítható terméktípus teljes értékesítési
volumenének legalább 5 %-át tette ki.
(21)     Az alaprendelet
2. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottság ezt követően
azt is vizsgálta, hogy a reprezentatív mennyiségben értékesített egyes
terméktípusok belföldi értékesítései rendes kereskedelmi forgalom keretében
megvalósított értékesítéseknek tekinthetők-e. Ezt olyan módon állapították
meg, hogy az érintett termék minden egyes exportált típusára meghatározták a
felülvizsgálati időszak folyamán a belföldi piacon független vevők
részére történt nyereséges értékesítés arányát.
(22)     Azon terméktípusoknál, amelyek
belföldi piacon értékesített volumenének több mint 80%-át egységköltség fölött
értékesítették, és amelyek esetében az eladási ár súlyozott átlaga megegyezett
az előállítási egységköltséggel vagy azt meghaladta, a terméktípusonkénti
rendes érték megállapítása az érintett típus teljes értékesítési volumenére
alkalmazott tényleges belföldi árak súlyozott átlagának kiszámításával történt,
függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e.
(23)     Azokban az esetekben, amikor
egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus teljes értékesítési
mennyiségének 80%-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte
el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a
tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus
felülvizsgálati időszak alatti, kizárólag nyereséges belföldi
értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.
(24)     A nem reprezentatív
terméktípusok rendes értékét (azaz azokét, amelyek belföldi értékesítése nem
érte el az Európai Unióba irányuló exportértékesítés 5 %-át, vagy
amelyeket a belföldi piacon egyáltalán nem értékesítettek) a terméktípusonkénti
gyártási költség és az eladási, általános és adminisztratív költségek, illetve
a nyereség összege alapján számították ki. Létező belföldi értékesítés
esetén az érintett terméktípusokra a belföldi piacon rendes kereskedelmi
forgalomban kötött összes ügylet terméktípusonkénti nyereségét vették
figyelembe. Belföldi értékesítés hiányában egy átlagos nyereséget alkalmaztak.
Ez a módszertani változás abból adódik, hogy az eredeti vizsgálatot
követően a WTO vitarendezési testülete elfogadta a WTO vizsgálóbizottsága
által Az Európai Közösségek – A Norvégiából származó tenyésztett lazacra
vonatkozó dömpingellenes intézkedések[9] ügyben készített
jelentést, amely előírja, hogy a rendes érték kiszámítását igénylő
releváns terméktípusoknak a szokásos kereskedelmi forgalomban zajló
tranzakcióira meghatározott tényleges haszonkulcs nem hagyható figyelmen kívül.

(25)     A végső következtetések
nyilvánosságra hozatalát követően a két exportáló gyártó azzal érvelt,
hogy a felülvizsgálati időszak alatti üzemszüneti költségeket nem kellett
volna az érintett termék teljes gyártási költségeihez számítani, mivel ez sérti
a dömpingellenes alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdésében
foglaltakat és ellenkezik a nemzetközi számviteli standardokban (IAS),
különösen az IAS2-ben rögzített elvekkel. A 2. cikk (5) bekezdése
kapcsán meg kell jegyezni, hogy e cikk értelmében, ha az érintett termék
gyártásával kapcsolatos költségek nem tükröződnek megfelelő módon az
érintett fél nyilvántartásaiban, akkor ezeket a költségeket kiigazítják. Ha a
vállalat nem is használta ki teljes termelési kapacitását, annak is voltak
költségvonzatai.. A két exportáló gyártó eredménykimutatásának költség oldalán
szerepeltek is ezek a költségek, és közvetlen kapcsolat volt kimutatható e
költségek és a hasonló termékek között. Ezenkívül az IAS 2-re való hivatkozás
nem mutatkozott e kérdés szempontjából relevánsnak, mivel az IAS 2 célja a
készletek elszámolási módszerének előírása, és nem határozza meg azt, hogy
mi tekintendő gyártási költségnek. A panaszt ezért elutasították.
(26)     A két exportáló gyártó azt
állította továbbá, hogy az SGA-költségekből ki kellett volna zárni egyes,
hitelekkel összefüggő pénzügyi kiadásokat.. Azzal érveltek, hogy ezek a
hitelek a vállalat likviditási igényeinek kielégítésére és rövid távú
finanszírozhatóságának biztosítására szolgáltak, és nem kapcsolódtak az
érintett termék gyártásához. Az ellenőrző látogatás során azonban
megerősítést nyert, hogy a kamatkiadások elsősorban a
működő tőke finanszírozásához kapcsolódtak. Ezért valamennyi
termék esetében figyelembe vették a kamatköltségeket. Az exportáló gyártók nem
tudták bizonyítani, hogy a kamatkiadásokat kifejezetten a működő
tőke finanszírozásától eltérő célokra fordították volna. A panaszt
elutasították, mivel a két exportáló gyártó nem tudott a panasz
alátámasztásához további bizonyítékokat felsorakoztatni.
3.2.2.     Exportár
(27)     A két exportáló gyártó az
érintett termék összes kivitelét a velük kapcsolatban álló svájci
kereskedő cégen keresztül közvetlenül független vevőknek exportálta
az Unióba. Az exportárat ezért a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak
alapján állapították meg, az alaprendelet 2. cikkének
(8) bekezdésével összhangban.
3.2.3.     Összehasonlítás
(28)     Emlékeztetni kell arra, hogy
az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontjával
összhangban az eredeti vizsgálat során a kapcsolt kereskedőkön keresztül
bonyolított értékesítések esetén kiigazítást végeztek. Ugyanakkor a Bíróságnak
az Interpipe ügyben[10] hozott ítéletével
összhangban – amely kimondta, hogy nem indokolt a kiigazítás – a jelenlegi
időközi felülvizsgálat során nem történt ilyen kiigazítás.
(29)     A rendes értéket és a két
exportáló gyártó exportárait a gyártelepi ár alapján hasonlították össze. A
rendes érték és az exportár megfelelő összehasonlításának biztosítása
érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően
kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették azokat a
különbségeket, amelyek az árakat és az árak összehasonlíthatóságát
befolyásolják. Ez alapján kiigazítást végeztek a fuvarozási költségek,
árengedmények és kedvezmények, illetve a jutalékok és hitelköltségek
tekintetében.
3.2.4.     Dömpingkülönbözet
(30)     Az alaprendelet 2. cikke
(11) és (12) bekezdésének megfelelően a két exportáló gyártóra
gyártelepi ár alapján, külön-külön összehasonlították terméktípusonként a
rendes érték súlyozott átlagát az exportárak súlyozott átlagával. Az e rendelet
(14) preambulumbekezdésében szereplő megállapítások értelmében ezt
követően közös dömpingkülönbözetet állapítottak meg az Interpipe-ra oly
módon, hogy mindkét exportáló gyártójára nézve egyetlen súlyozott, átlag
dömpingkülönbözetet számítottak ki.
(31)     Ennek alapján a
dömpingkülönbözet a CIF uniós határparitáson számított, vámfizetés nélküli ár
százalékaként kifejezve 13,8%.
4.           A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK
TARTÓS JELLEGE
(32)     A kérelmező a részleges
időközi felülvizsgálat iránti kérelemében azt állította, hogy a vállalati
felépítésben és a gyártásszervezésben végrehajtott változások, valamint az
értékesítési rendszer mind a belföldi mind az exportpiacokon való átszervezése
kihatott a költségszerkezetére, és ezért a dömpingellenes vám jelenlegi szintje
már nem szükséges a kárt okozó dömping kivédéséhez.
(33)     Ennek megfelelően a
Bizottság megvizsgálta, hogy a megváltozott körülmények, amelyek ezen
időközi felülvizsgálat kezdeményezéséhez vezettek, valamint a vizsgálat
eredményei tartósnak tekinthetők-e.
(34)     A jelen felülvizsgálat során
megállapított alacsonyabb dömpingkülönbözethez vezető főbb
tényezők a következők: változások a vállalatszervezésben, többek
között két gyártó egyesülése, valamint az értékesítési rendszer átszervezése
racionalizálás útján. Ezek a változások – amelyek befolyásolták a
kérelmezőnek az érintett termék előállítására és értékesítésére
vonatkozóan kialakított költségszerkezetét – strukturális jellegűek, és
ezért nem valószínű, hogy a közeljövőben megváltoznának. Ezenkívül
semmi sem mutatott arra, hogy a kérelmező által megállapított árak
jelentősen ingadoznának.
(35)     Ezért a Bizottság arra a
következtetésre jutott, hogy a változások tartósak, és már nincs szükség az
intézkedések jelenlegi szinten való alkalmazására.
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 585/2012/EU rendelet 1. cikkének
(2) bekezdésében szereplő, az LLC Interpipe Niko Tube és OJSC Interpipe
Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) vállalatokra vonatkozó
bejegyzés a következőképp módosul:
 LLC Interpipe Niko Tube és OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) || 13,8 % || A743
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a
rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi
tagállamban.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL L 343., 2009.12.22., 51. o.
[2]               HL L 175., 2006.6.29., 4. o.
[3]               A T-249/249. sz., Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes
Plant Niko Tube ZAT és Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT kontra
az Európai Unió Tanácsa ügyben 2009. március 10-én hozott ítélet, (Interpipe
v. Council).
[4]               Az Európai Unió Tanácsa kontra Interpipe Nikopolsky
Seamless Tube Plant Niko Tube ZAT és Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling
Plant VAT (a továbbiakban: Interpipe) C-191/09 P. és C-200/09 P. sz. egyesített
ügyekben 2012. február 16-án hozott ítélet (Tanács v. Interpipe).
[5]               HL L 165., 2012.6.26., 1. o.
[6]               HL L 174., 2012.7.4., 5. o.
[7]               HL C 223., 2011.7.29., 8. o.
[8]               A szénegyenértéket a Nemzetközi Hegesztési Intézet által
1967-ben kiadott, IIW IX-555-67. számú technikai jelentés szerint kell
meghatározni.
[9]               WT/DS337/R, 2007. november 16. – A jelentést 2008.
január 15-én fogadta el a vitarendezési testület
[10]             Az Európai Unió Bírósága által 2012. február 16-án az
Európai Unió Tanácsa kontra Interpipe Nikopolsky Seamless Tube Plant Niko Tube
ZAT és Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (a továbbiakban: Interpipe)
C-191/09 P. és C-200/09 P. sz. egyesített ügyekben hozott ítélet végrehajtása.


				|

		52014PC0374

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás (kodifikált szöveg) /* COM/2014/0374 final - 2014/0190 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A Bizottság a népek Európájának
jegyében nagy jelentőséget tulajdonít az uniós joganyag
egyszerűsítésének és átláthatóbbá tételének annak érdekében, hogy az a
polgárok számára világosabb és könnyebben hozzáférhető legyen, így tovább
bővítve a számukra biztosított jogok gyakorlásának lehetőségeit.
Ez a cél nem érhető el mindaddig, amíg
számos, sokszor jelentősen módosított rendelkezés részben az eredeti jogi
aktusban, részben pedig a későbbi, módosító jogi aktusokban szétszórtan
található meg. A hatályos rendelkezések megállapításához így jelentős
kutatómunka és számos jogi aktus összevetése szükséges.
Ezen okból, valamint azért, hogy a joganyag
egyértelmű és áttekinthető legyen, szükséges a többször módosított
jogi aktusok kodifikációja.
2.           A Bizottság
1987. április 1-jén úgy határozott[1],
hogy szervezeti egységei számára előírja valamennyi jogi aktusnak a legkésőbb
a tizedik módosítást követő kodifikációját, hangsúlyozva, hogy ez
minimumkövetelményként értendő, és ezen egységeknek törekedniük kell az
illetékességükbe tartozó jogi aktusok kodifikációjának még gyakrabban
történő elvégzésére annak érdekében, hogy e jogi aktusok rendelkezései
áttekinthetők és könnyen érthetők legyenek.
3.           Az 1992. decemberi edinburgh-i
Európai Tanács következtetései[2]
is megerősítették e követelményt, amennyiben rámutattak a kodifikáció
fontosságára, ugyanis a tekintetben, hogy valamely adott helyzetre az adott
időben mely jogi aktus alkalmazandó, a kodifikáció jogbiztonságot teremt.
A kodifikációt a szokásos uniós jogalkotási
eljárással összhangban kell elvégezni.
Mivel a kodifikáció tárgyát képező
jogi aktus érdemben nem módosítható, az Európai Parlament, a Tanács és a
Bizottság 1994. december 20-án intézményközi megállapodást kötöttek
arról, hogy a kodifikált jogi aktusok elfogadása során gyorsított eljárás
alkalmazható.
4.           Ezen javaslat célja az
egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a
Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás és az
egyrészről az Európai Közösség, másrészről a Montenegrói Köztársaság
közötti ideiglenes megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról
szóló, 2007. november 19-i 140/2008/EK tanácsi rendelet kodifikációja[3]. Az új rendelet
a benne foglalt jogi aktusok[4]
helyébe lép. E javaslat teljes egészében megőrzi a kodifikált jogi aktusok
tartalmát, és ennek megfelelően, kizárólag a kodifikáció
elvégzéséhez szükséges alaki módosítások elvégzésével, azokat pusztán
egybefoglalja.
5.           A kodifikációs javaslatot a
140/2008/EK rendelet és a módosító aktus előzetes, 22 hivatalos
nyelven készült, egységes szerkezetbe foglalt változata alapján az
Európai Unió Kiadóhivatala készítette adatfeldolgozó rendszer
segítségével. Abban az esetben, ha a cikkek új számozást kaptak, a régi és az
új számozás közötti összefüggést a kodifikált rendelet II. mellékletében
található megfelelési táblázat
ê 140/2008/EK
(kiigazított szöveg)
2014/0190 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
az egyrészről az Európai Közösségek és
tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs és
társulási megállapodás (kodifikált szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Ö Európai Unió
működéséről szóló Õ szerződésre és
különösen annak Ö 207 Õ. cikke Ö (2)
bekezdésére Õ,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a javaslat nemzeti parlamenteknek való
megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[5],
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
ê
(1)       A 140/2008/EK tanácsi rendeletet[6] jelentősen
módosították[7].
Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt a rendeletet
kodifikálni kell.
ê 140/2008/EK
(1) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)
(2)       2007. október 15-én
egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a
Montenegrói Köztársaság között stabilizációs és társulási megállapodást (a
továbbiakban: Ö STM Õ) írtak alá, Ö amely 2010. május 1-jén
lépett hatályba Õ.
ê 140/2008/EK
(kiigazított szöveg)
(3)       Az Ö STM Õ egyes
rendelkezéseinek alkalmazására eljárásokat kell megállapítani.
(4)       Az Ö STM Õ értelmében a
Montenegróból származó halászati termékeket csökkentett vámmal lehet bevinni az
Ö Unióba Õ a vámkontingens
határain belül. Ezért szükséges az ezen vámkontingensek kezelését szabályozó előírások
megállapítása.
(5)       Ahol kereskedelemvédelmi
intézkedések válnak szükségessé, azokat a 260/2009/EK tanácsi rendeletben[8], az 1061/2009/EK
tanácsi rendeletben[9],
az 1225/2009/EK tanácsi rendeletben[10],
vagy megfelelő esetben az 597/2009/EK tanácsi rendeletben[11] megállapított általános előírásoknak
megfelelően kell elfogadni.
(6)       Amennyiben egy tagállam
esetleges csalásról vagy a közigazgatási együttműködés hiányáról
tájékoztatja a Bizottságot, a vonatkozó Ö uniós Õ jogszabályokat,
különösen Ö az Õ 515/97/EK tanácsi
rendeletet[12]
kell alkalmazni.
(7)       E rendelet vonatkozó
rendelkezéseinek végrehajtása céljából a Bizottságot támogatnia kell a
Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, Ö 952/2013/EU
európai parlamenti és tanácsi Õ rendelet[13] Ö 285. cikkével Õ létrehozott vámkódex
bizottságnak.
ê 37/2014/EU 1.
cikk és a melléklet 15. pontja (kiigazított szöveg)
(8)       Az Ö STM-ben Õ szereplő
kétoldalú védzáradékok végrehajtása szükségessé teszi, hogy a véd- és egyéb
intézkedések elfogadása egységes feltételek mellett történjen. Ezeket az
intézkedéseket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[14] megfelelően kell
elfogadni.
(9)       A Bizottság azonnal
alkalmazandó végrehajtási jogi aktusokat kell elfogadnia, ha az Ö STM Õ Ö 41. cikke (5)
bekezdésének b) pontja Õ és 42. cikke
(4) bekezdésének értelmében vett rendkívüli és kritikus körülményekkel
összefüggésben felmerülő, kellően indokolt esetben ez rendkívül
sürgős okból szükséges,
ê 140/2008/EK
(kiigazított szöveg)
ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy
E rendelet egyrészről az Európai Közösségek
és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs
és társulási megállapodás (a továbbiakban: Ö STM Õ) egyes
rendelkezéseinek végrehajtásával kapcsolatos részletes szabályok elfogadásának
egyes eljárásait állapítja meg.
ê 37/2014/EU 1.
cikk és a melléklet, 15. pontjának 1. alpontja (kiigazított szöveg)
2. cikk
A hal- és halászati termékekre
vonatkozó engedmények
Az Ö STM Õ 29. cikkének
végrehajtására vonatkozó, a hal- és halászati termékek vámkontingensét
érintő részletes szabályokat a Bizottság az e rendelet 9. cikke
(3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében fogadja el.
ê 140/2008/EK
3. cikk
Vámcsökkentések
(1) A (2) bekezdésre figyelemmel a
kedvezményes vámtételek értékét egy tizedesjegyre lefelé kell kerekíteni.
(2) A kedvezményes vámtétel teljes
mértékű mentességet jelent abban az esetben, ha a kedvezményes vámtétel
kiszámításakor a kapott eredmény az (1) bekezdés szerint a következők
valamelyike:
a)           értékvámok esetén 1 % vagy
kevesebb; vagy
b)           az egyedi vámtételek esetén 1 EUR
vagy annál alacsonyabb.
ê 37/2014/EU 1.
cikk és a melléklet, 15. pontjának 2. alpontja (kiigazított szöveg)
4. cikk
Technikai kiigazítások
Az e rendelet alapján az előírásoknak a
Kombinált Nómenklatúra szerinti kódokban és a TARIC albontásokban történt
változtatásokra vagy az Unió és Ö Montenegró Õ között létrejött új
vagy módosított megállapodásokra, jegyzőkönyvekre, levélváltásokra vagy
egyéb jogi aktusokra tekintettel szükséges módosításait és technikai
kiigazításait a 9. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági
eljárás keretében kell elfogadni.
5. cikk
Általános védzáradék
Ha az Uniónak Ö STM Õ 41. cikkében
előírt intézkedést kell hoznia, azt az e rendelet 9. cikke
(3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell
elfogadni, kivéve, ha erről Ö STM Õ 41. cikke
másképpen rendelkezik.
6. cikk
Hiányzáradék
Ha az Uniónak Ö STM Õ 42. cikkében
előírt intézkedést kell megtennie, azt az e rendelet 9. cikke
(3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell
elfogadni.
ê 140/2008/EK
(kiigazított szöveg)
7. cikk
Rendkívüli és kritikus körülmények
Ha az Ö STM Õ 41. cikke
(5) bekezdésének b) pontjában és 42. cikkének
(4) bekezdésében leírtaknak megfelelő rendkívüli és kritikus
körülmények lépnek fel, a Bizottság Ö STM Õ 41. és 42. Ö cikkeiben Õ előírt azonnali
intézkedéseket tehet.
Ha a Bizottság egy tagállamtól kérelmet kap,
azzal kapcsolatban a kézhezvételtől számított öt munkanapon belül
határozatot hoz.
ê 37/2014/EU 1.
cikk és a melléklet, 15. pontjának 3. alpontja (kiigazított szöveg)
Ezeket az intézkedéseket a Bizottság Ö az e rendelet Õ 9. Ö cikkének Õ
(3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében hozza meg.
Sürgős esetekben Ö az e rendelet Õ 9. Ö cikkének Õ (4) bekezdését
kell alkalmazni.
ê 140/2008/EK
(kiigazított szöveg)
8. cikk
Védzáradék a mezőgazdasági és
halászati termékekre
(1) Az e rendelet 5. és 6. cikkében
említett eljárásoktól eltérve, ha az Ö Uniónak Õ a mezőgazdasági
és halászati termékeket illetően Ö STM Õ 41. cikke
szerinti védintézkedéseket kell meghoznia, a Bizottság valamely tagállam
kérésére vagy a saját kezdeményezésére azután határoz a szükséges
intézkedésekről, hogy adott esetben Ö STM Õ 41. cikkében
meghatározott, a Stabilizációs és Társulási Tanács elé történő
terjesztésre vonatkozó eljáráshoz folyamodott.
Ha a Bizottság egy tagállamtól kérelmet kap,
azzal kapcsolatban határozatot hoz:
a)           a kérelem kézhezvételét követő
három munkanapon belül, amennyiben az Ö STM Õ 41. cikkében
előírt, a Stabilizációs és Társulási Tanács elé történő terjesztésre
vonatkozó eljárás nem alkalmazandó; vagy
b)           az Ö STM Õ 41. cikke
(5) bekezdésének a) pontjában említett 30 napos időszak végét
követő három napon belül, amennyiben Ö STM Õ 41. cikkében
előírt, a Stabilizációs és Társulási Tanács elé történő terjesztésre
vonatkozó eljárás alkalmazandó.
A Bizottság értesíti a Tanácsot Ö azokról az Õ intézkedésekről,
amelyekről határozott.
ê 37/2014/EU 1.
cikk és a melléklet, 15. pontjának 4. alpontja (kiigazított szöveg)
(2) Ezeket az intézkedéseket a Bizottság a 9. cikk
(3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében hozza meg.
Sürgős esetekben a 9. cikk (4) bekezdését kell alkalmazni.
ê 37/2014/EU 1.
cikk és a melléklet, 15. pontjának 5. alpontja (kiigazított szöveg)
9. cikk
A bizottsági eljárás
(1) Ö A 4. cikk Õ alkalmazásában a
Bizottságot a 952/2013/EU 285. cikkével létrehozott vámkódexbizottság
segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak
minősül.
(2) E rendelet Ö 5 - 8. cikk Õ alkalmazásában a
Bizottságot a 260/2009/EK tanácsi rendelet Ö 4. cikke (1)
bekezdésével Õ létrehozott Ö végintézkedésekkel
foglalkozó Õ bizottság segíti. Ez
a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.
(3) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor
a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
(4) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor
a 182/2011/EU rendelet 5. cikkével együtt értelmezett 8. cikkét kell
alkalmazni.
ê 140/2008/EK
(kiigazított szöveg)
10. cikk
Dömping és szubvenció
Olyan gyakorlat esetében, amely Ö STM Õ 40. cikkének
(2) bekezdésében előírt intézkedések Ö Unió Õ általi alkalmazását
indokolhatná, a dömpingellenes és/vagy kiegyenlítő intézkedések
bevezetéséről szóló döntést értelemszerűen a 1225/2009/EK és/vagy a 597/2009/EK
rendeletben megállapított rendelkezésekkel összhangban kell meghozni.
11. cikk
Versenypolitika
(1) Olyan gyakorlat esetében, amely Ö STM Õ 73. cikkében
előírt intézkedések Ö Unió Õ által történő
alkalmazását indokolhatná, a Bizottságnak az eset kivizsgálását követően
saját kezdeményezésére vagy valamely tagállam kérésére el kell döntenie, hogy
az adott gyakorlat összeegyeztethető-e Ö az STM-mel Õ.
Ö STM Õ 73. cikkének
(10) bekezdésében előírt intézkedéseket támogatások esetén a 597/2009/EK
rendeletben előírt eljárásoknak megfelelően, egyéb esetekben pedig a
Szerződés Ö 207 Õ cikkében
megállapított eljárásoknak megfelelően kell elfogadni.
(2) Olyan gyakorlat esetén, amelynek
eredményeként Montenegró alkalmazhatna intézkedéseket az Ö Unióval Õ az Ö STM Õ 73. cikke
alapján, a Bizottságnak az eset kivizsgálását követően el kell döntenie,
hogy a gyakorlat összeegyeztethető-e az Ö STM‑ben Õ előírt
elvekkel. Szükség esetén a Bizottság megfelelő határozatokat hoz a
Szerződés 102., 102. és 107. cikkének alkalmazásából adódó
követelmények alapján.
12. cikk
Csalás vagy a közigazgatási
együttműködés elmulasztása
Ha a Bizottság egy tagállam által nyújtott
információ alapján vagy saját kezdeményezésére úgy találja, hogy Ö STM Õ 46. cikkében
megállapított feltételek teljesülnek, akkor indokolatlan késedelem nélkül:
a)           tájékoztatja a Tanácsot; és
b)           értesíti megállapításairól és az
objektív információkról a stabilizációs és társulási bizottságot, és
konzultációt kezd az ideiglenes bizottsággal, majd azt követően a stabilizációs
és társulási bizottsággal.
A Bizottságnak Ö STM Õ 46. cikkének
(5) bekezdése szerinti valamennyi közzétételt az Európai Unió Hivatalos
Lapjában kell megtennie.
ê 37/2014/EU 1.
cikk és a melléklet 15. pontjának 6. alpontja (kiigazított szöveg)
A Bizottság az e rendelet 9. cikke
(3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében határozhat
úgy, hogy az Ö STM Õ 46. cikkének
(4) bekezdésében meghatározottak szerint ideiglenesen felfüggeszti a
termékekre vonatkozó kedvezményes elbánást.
ê 140/2008/EK
(kiigazított szöveg)
13. cikk
Értesítések
A stabilizációs és társulási tanácsnak,
illetve a stabilizációs és társulási bizottságnak az Ö STM-ben Õ előírt
értesítése az Ö Unió Õ nevében eljáró
Bizottság felelőssége.
ê
14. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 140/2008/EK rendelet hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett rendeletre
történő hivatkozásokat ezen rendeletre való hivatkozásnak kell tekinteni,
és a II. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban
kell értelmezni.
ê 140/2008/EK
15. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
[1]               COM(87) 868 PV.
[2]               Lásd a következtetések A. részének
3. mellékletét.
[3]               E kodifikáció a 2014. évi jogalkotási programban
szerepel.
[4]               Lásd ezen javaslat I. mellékletét.
[5]               HL C […], […], […] o.
[6]               A Tanács 2007. november 19-i 140/2008/EK rendelete az
egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a
Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás és az
egyrészről az Európai Közösség, másrészről a Montenegrói Köztársaság
közötti ideiglenes megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról (HL L 43.,
2008.2.19., 1. o.).
[7]               Lásd az I. mellékletet.
[8]               A Tanács 2009. február 26-i 260/2009/EK rendelete a
behozatalra vonatkozó közös szabályokról (HL L 84., 2009.3.31., 1.
o.).
[9]               A Tanács 2009. október 19-i 1061/2009/EK rendelete a
kivitelre vonatkozó közös szabályokról (HL L 291., 2009.11.7., 1.
o.).
[10]             A Tanács 2009. november 30-i 1225/2009/EK rendelete az
Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező
dömpingelt behozatallal szembeni védelemről (HL L 343.,
2009.12.22., 51. o.).
[11]             A Tanács 2009. június 11-i 597/2009/EK rendelete az
Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező
támogatott behozatallal szembeni védelemről (HL L 188.,
2009.7.18., 93. o.).
[12]             A Tanács 1997. március 13-i 515/97/EK rendelete a
tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról,
valamint a vám- és mezőgazdasági jogszabályok helyes alkalmazásának
biztosítása érdekében e hatóságok és a Bizottság együttműködéséről (HL L 82.,
1997.3.22., 1. o.).
[13]             Az Európai Parlament és a Tanács 2013. október 9-i
952/2013/EU rendelete az Uniós Vámkódex létrehozásáról (HL L 269., 2013.10.10.,
1. o.).
[14]             Az Európai Parlament és a Tanács 2011. február 16-i
182/2011/EU rendelete a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására
vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános
elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).
é
I. MELLÉKLET
A hatályon kívül helyezett rendelet és
módosításának listája
 A Tanács 140/2008/EK rendelete (HL L 43., 2008.2.19., 1. o.) ||   ||
 || Az Európai Parlament és a Tanács 37/2014/EU rendelete (HL L 18., 2014.1.21., 1. o.) || Kizárólag a melléklet 15. pontjára tett hivatkozások tekintetében
_____________
II. MELLÉKLET
Megfelelési táblázat
 140/2008/EK rendelet || Ez a rendelet
 1-8. cikk || 1-8. cikk
 8a. cikk || 9. cikk
 9. cikk || 10. cikk
 10. cikk || 11. cikk
 11. cikk || 12. cikk
 13. cikk || 13. cikk
 __ || 14. cikk
 14. cikk || 15. cikk
 __ || I. melléklet
 __ || II. melléklet
_____________


				|

		52014PC0304

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság között létrejött megállapodásban előírt védintézkedésekről (kodifikált szöveg) /* COM/2014/0304 final - 2014/0159 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A Bizottság a népek Európájának jegyében
nagy jelentőséget tulajdonít az uniós joganyag egyszerűsítésének és
átláthatóbbá tételének annak érdekében, hogy az a polgárok számára világosabb
és könnyebben hozzáférhető legyen, így tovább bővítve a számukra
biztosított jogok gyakorlásának lehetőségeit.
Ez a cél nem érhető el mindaddig, amíg
számos, sokszor jelentősen módosított rendelkezés részben az eredeti jogi
aktusban, részben pedig a későbbi, módosító jogi aktusokban szétszórtan
található meg. A hatályos rendelkezések megállapításához így jelentős
kutatómunka és számos jogi aktus összevetése szükséges.
Ezen okból, valamint azért, hogy a joganyag
egyértelmű és áttekinthető legyen, szükséges a többször módosított
jogi aktusok kodifikációja.
2.           A Bizottság 1987. április 1-jén úgy
határozott[1],
hogy szervezeti egységei számára előírja valamennyi jogi aktusnak a legkésőbb
a tizedik módosítást követő kodifikációját, hangsúlyozva, hogy ez
minimumkövetelményként értendő, és ezen egységeknek törekedniük kell az
illetékességükbe tartozó jogi aktusok kodifikációjának még gyakrabban
történő elvégzésére annak érdekében, hogy e jogi aktusok rendelkezései
áttekinthetők és könnyen érthetők legyenek.
3.           Az 1992. decemberi edinburgh-i
Európai Tanács következtetései[2]
is megerősítették e követelményt, amennyiben rámutattak a kodifikáció
fontosságára, ugyanis a tekintetben, hogy valamely adott helyzetre az adott
időben mely jogi aktus alkalmazandó, a kodifikáció jogbiztonságot teremt.
A kodifikációt a szokásos uniós jogalkotási
eljárással összhangban kell elvégezni.
Mivel a kodifikáció tárgyát képező
jogi aktus érdemben nem módosítható, az Európai Parlament, a Tanács és a
Bizottság 1994. december 20-án intézményközi megállapodást kötöttek arról, hogy
a kodifikált jogi aktusok elfogadása során gyorsított eljárás alkalmazható.
4.           Ezen javaslat célja az Európai
Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság között létrejött megállapodásban
előírt védintézkedésekről szóló, 1973. június 25-i 1692/73/EGK tanácsi-
rendelet kodifikációja[3].
Az új rendelet a benne foglalt jogi aktusok[4]
helyébe lép. E javaslat teljes egészében megőrzi a kodifikált jogi aktusok
tartalmát, és ennek megfelelően, kizárólag a kodifikáció
elvégzéséhez szükséges alaki módosítások elvégzésével, azokat pusztán egybefoglalja.
5.           A kodifikációs javaslatot a 1692/73/EGK
rendelet és a módosító aktusok előzetes, 22 hivatalos nyelven
készült, egységes szerkezetbe foglalt változata alapján az Európai Unió
Kiadóhivatala készítette adatfeldolgozó rendszer segítségével. Abban az
esetben, ha a cikkek új számozást kaptak, a régi és az új számozás közötti
összefüggést a kodifikált rendelet II. mellékletében található megfelelési
táblázat tartalmazza.
ê 1692/73
(kiigazított szöveg)
2014/0159 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég
Királyság között létrejött megállapodásban előírt védintézkedésekről
(kodifikált szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel Ö az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre Õ és különösen annak Ö 207. cikke (2) bekezdésére Õ ,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti
parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[5],
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
ê
(1)       A 1692/73/EGK tanácsi
rendeletet[6], több alkalommal jelentősen módosították[7]. A rendeletet az
áttekinthetőség és ésszerűség érdekében célszerű kodifikálni.
ê 1692/73 (1) preambulumbekezdés
(kiigazított szöveg)
(2)       Az Európai Gazdasági Közösség
és a Norvég Királyság között 1973. május 14-én létrejött egy megállapodás Ö (a továbbiakban
megállapodás) Õ Brüsszelben.
ê 1692/73
(3) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)
(3)       Ö Részletes
szabályok szükségesek a Õ megállapodás 22-27.
cikkében előírt védzáradékok és védintézkedések végrehajtására vonatkozó Ö végrehajtásához Õ .
ê 37/2014/EU 1
cikk és melléklet 3. pontja (kiigazított szöveg)
(4)       A megállapodásban
szereplő kétoldalú védzáradékok végrehajtása szükségessé teszi, hogy a
védintézkedések elfogadása egységes feltételek mellett történjen. Ezeket az
intézkedéseket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[8] megfelelően kell
elfogadni.
(5)       A Bizottságnak azonnal
alkalmazandó végrehajtási jogi aktusokat kell elfogadnia, amennyiben azt a
megállapodás 24., 24a., illetve 26. cikkében említett helyzetekhez kapcsolódó
megfelelően indokolt esetekben, vagy a kereskedelemre közvetlen és
azonnali hatást gyakorló exporttámogatások esetében a rendkívüli sürgősség
megkívánja.
ê 1692/73
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
ê 37/2014/EU 1.
cikk és a melléklet 3. pontjának 1. alpontja
1. cikk
A Bizottság határozhat úgy, hogy az Európai
Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság között létrejött megállapodás (a
továbbiakban: megállapodás) által létrehozott Vegyes Bizottsághoz fordul azzal
a céllal, hogy meghozza a megállapodás 22., 24., 24a. és 26. cikkében előírt intézkedéseket.
Amennyiben szükséges, a Bizottság az e rendelet 6. cikkének (2)
bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadja ezeket az
intézkedéseket.
A Bizottság tájékoztatja a tagállamokat arról,
ha úgy határoz, hogy valamely kérdést a Vegyes Bizottság elé utal.
ê 1692/73
(kiigazított szöveg)
è1 37/2014/EU 1. cikk és a melléklet 3. pontjának 2. alpontja
2. cikk
(1) Abban az esetben, ha a gyakorlat igazolja
a megállapodás 23. cikkében előírt intézkedések Ö Unió Õ általi alkalmazását, úgy a Bizottság miután saját kezdeményezésére vagy
valamely tagállam kérelmére megvizsgálta az esetet, eldönti, hogy az ilyen
gyakorlat összeegyeztethető-e a megállapodással. è1 Amennyiben
szükséges, a Bizottság az e rendelet 6. cikke (2) bekezdésében említett
vizsgálóbizottsági eljárás keretében védintézkedéseket fogad el. ç
(2) Abban az esetben, ha a gyakorlat a
védintézkedések Ö Unióval Õ szembeni
alkalmazását eredményezi a megállapodás 23. cikke alapján, úgy a Bizottság
az eset megvizsgálása után eldönti, hogy a gyakorlat összeegyeztethető-e a
megállapodásban meghatározott elvekkel. Amennyiben szükséges, megfelelő
ajánlásokat fogalmazhat meg.
3. cikk
Abban az esetben, ha a gyakorlat igazolja a
megállapodás 25. cikkében előírt intézkedések Ö Unió Õ általi alkalmazását,
az 597/2009/EK tanácsi rendeletben[9]
és 1225/2009/EK tanácsi rendeletben[10]megállapított
eljárást kell alkalmazni.
ê 37/2014/EU 1. cikk
és melléklet 3. pontjának 3. alpontja
4. cikk
(1) Amennyiben a megállapodás 24., 24a. és 26.
cikkében említett helyzetekben vagy a kereskedelemre közvetlen és azonnali
hatást gyakorló exporttámogatások esetében rendkívüli körülmények azonnali
intézkedést tesznek szükségessé, a Bizottság elfogadhatja a megállapodás 27.
cikke (3) bekezdésének e) pontjában előírt védintézkedéseket, az e
rendelet 6. cikkének (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás vagy
– sürgős esetekben – ennek a rendeletnek a 7. cikke (3) bekezdésében
említett eljárás keretében.
(2) Amennyiben valamely tagállam intézkedés
meghozatalára kéri fel a Bizottságot, a Bizottságnak e kérelemről a
kézhezvételétől számított legfeljebb öt munkanapon belül határozatot kell
hoznia.
ê 1692/73
(kiigazított szöveg)
5. cikk
A Vegyes Bizottságnak az Ö Unió Õ által történő
értesítése, a megállapodás 27. cikke (2) bekezdésében előírtak
szerint, a Bizottság felelőssége.
ê 37/2014/EU 1.
cikk és a melléklet 3. pontjának 5. alpontja
6. cikk
(1) A Bizottságot a 260/2009/EK tanácsi
rendelet[11]
4. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott, védintézkedésekkel foglalkozó
bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett
bizottságnak minősül.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor
a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
(3) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor
a 182/2011/EU rendelet 5. cikkével együtt értelmezett 8. cikkét kell
alkalmazni.
7. cikk
A Bizottság az 1225/2009/EK rendelet 22a.
cikkének megfelelően az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak benyújtott, a
kereskedelmi védintézkedések alkalmazásáról és végrehajtásáról szóló éves
jelentésében tájékoztatást ad e rendelet végrehajtásáról.
ê
8. cikk
A 1692/73/EGK rendelet hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett rendeletre
történő hivatkozásokat ezen rendeletre való hivatkozásnak kell tekinteni,
és a II. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell
értelmezni.
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
ê 1692/73
Ez a
rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi
tagállamban.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
[1]               COM(87) 868 PV.
[2]               Lásd a következtetések A. részének 3. mellékletét.
[3]               E kodifikáció a 2014 évi jogalkotási programban
szerepel.
[4]               Lásd ezen javaslat I. mellékletét
[5]               HL C ., ., . o.
[6]               A Tanács 1692/73/EGK rendelete (1973. június 25.) az
Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság között létrejött
megállapodásban előírt védintézkedésekről (HL L 171., 27/06/1973.,
103 o.)
[7]               Lásd az I. mellékletet.
[8]               Az Európai Parlament és a Tanács 2011. Február 16-i 182/2011/EU
rendelet a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó
tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek
megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).
[9]               A Tanács 2009. június 11-i 597/2009/EK rendelete az
Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező
támogatott behozatallal szembeni védelemről (HL L 188., 2009.7.18. 93. o.)
[10]             A Tanács 2009. november 30-i 1225/2009/EK rendelete az
Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt
behozatallal szembeni védelemről (HL L 343., 2009.12.22. 51. o.)
[11]             A Tanács 260/2009/EK rendelete (2009. február 26.) a
behozatalra vonatkozó közös szabályokról (HL L 84., 2009.3.31., 1. o.).
é
I. MELLÉKLET
A
hatályon kívül helyezett
rendelet és módosításainak jegyzéke
 Az Európai Tanács 1692/73/EGK rendelete (HL L 171., 1973.6.27., 103. o) ||   ||
 || Az Európai Tanács 641/90/EGK rendelete (HL L 74., 1990.3.20., 5. o.) ||
 || Az Európai Parlament és a Tanács 37/2014/EU rendelete (HL L 18., 2014.1.21., 1. o.) || Kizárólag a melléklet 3. pontja
_____________
II. MELLÉKLET
Megfelelési
táblázat
 1692/73/EGK rendelet || Ez a rendelet
 1-4. cikk || 1-4. cikk
 6. cikk || 5. cikk
 7. cikk || 6. cikk
 8. cikk || 7. cikk
 - || 8. cikk
 - || 9. cikk
 - || I. melléklet
 - || II. melléklet
_____________