Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0510

Javaslat: a Tanács határozata a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban a géntechnológiával módosított kukorica (Zea mays L. T25 vonal) ausztriai felhasználásának és értékesítésének ideiglenes tilalmáról (csak a német nyelvű szöveg hiteles)  /* COM/2006/0510 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 9.10.2006COM(2006) 510 véglegesJavaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban a géntechnológiával módosított kukorica (Zea mays L. T25 vonal) ausztriai felhasználásának és értékesítésének ideiglenes tilalmáról(csak a német nyelvű szöveg hiteles)(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁS1. a A 90/220/EGK irányelv C részének értelmében bizottsági határozatok alapján engedélyezték a Zea mays L. T25 vonal egy géntechnológiával módosított fajtájának forgalomba hozatalát, és a francia hatóságok jóváhagyták e géntechnológiával módosított szervezet (GMO) forgalomba hozatalát.2. A 90/220/EGK irányelv védintézkedéseket illető 16. cikkének megfelelően Ausztria ezt követően azon döntéséről értesítette a Bizottságot, hogy ideiglenesen megtiltja vagy korlátozza a Zea mays L. T25 vonal forgalomba hozatalát, és ismertette döntése okait.3. A növényügyi tudományos bizottságot felkérték véleményalkotásra, és a véleményében arra a következtetésre jutott, hogy az Ausztria által benyújtott információ nem szolgáltat olyan új, jelentős tudományos bizonyítékokat, amelyeket ne vett volna számításba a GMO-k eredeti kockázatértékelése során, és amelyek a Zea mays L T25 vonal biztonságát illető eredeti tudományos véleménye felülvizsgálatát indokolná.4. A géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról szóló 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[1] hatályon kívül helyezte a 90/220/EGK irányelvet.5. 2004. januárban a Bizottság felkérte Ausztriát, hogy az új keretszabályozás fényében vizsgálja felül a védintézkedését, és adott esetben a 2001/18/EK irányelv értelmében ismét értesítse arról a Bizottságot.6. Ausztria a 2001/18/EK irányelv 23. cikkének megfelelően további kiegészítő információt nyújtott be a Bizottsághoz létező védintézkedései alátámasztására.7. A 2001/18/EK irányelv 23. cikke előírja, hogy a Bizottságnak az irányelv 1999/468/EK határozatra hivatkozó 30. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárásoknak megfelelő döntéseket kell hoznia.8. A 2001/18/EK irányelv 28. cikkének (1) bekezdésével összhangban konzultációt folytattak az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósággal (EÉH), amely a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[2] jött létre, és amelynek alapján e hatóság a megfelelő tudományos bizottságok helyébe lépett, és a 2004. július 8-i véleményében[3] megállapította, hogy az Ausztria által benyújtott információk nem mutatnak fel olyan új tudományos bizonyítékokat, amely megkérdőjelezné a Zea mays L. T25 vonal környezetvédelmi kockázatértékelését, és indokolttá tenné e GMO ausztriai tilalmát.9. Az Ausztriát a nemzeti védintézkedésének hatályon kívül helyezésére felkérő bizottsági határozat tervezetét az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikkének (2) bekezdése alapján véleményezésre benyújtották a 2001/18/EK irányelv 30. cikkével létrejött bizottsághoz.10. A szabályozási bizottsággal 2004. vember 29-én konzultáltak, de nem nyilvánított véleményt a védintézkedésről, ezért az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottságnak a meghozandó intézkedésekkel kapcsolatban haladéktalanul javaslatokat kell a Tanács elé terjesztenie, és erről tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet.11. Az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikke (6) bekezdésével összhangban a Környezetvédelmi Tanács 2005. június 24-án minősített többséggel ellenezte azt a javaslatot, amely Ausztriát a védintézkedésének visszavonására kérte fel, ezért a Bizottságnak felül kell vizsgálnia a javaslatait.12. Nyilatkozatában a Tanács leszögezte, hogy „még mindig nagyfokú a bizonytalanság a T25 fajtába tartozó géntechnológiával módosított kukorica […] piacára vonatkozó nemzeti védintézkedésekkel kapcsolatban” és felkérte a Bizottságot „a kérdéses, géntechnológiával módosított szervezetekkel kapcsolatos további adatok gyűjtésére, valamint annak további vizsgálatára, hogy a forgalomba hozatal felfüggesztésére irányulóan [az Ausztria] által – ideiglenes elővigyázatossági intézkedésként – hozott intézkedések indokoltak-e, és hogy az ilyen szervezetek engedélyezése jelenleg is megfelel-e a 2001/18/EK irányelvben meghatározott biztonsági követelményeknek”.13. 2005 novemberében konzultációt folytattak az EÉH-val arról, hogy van-e olyan tudományos ismeret, amely arra engedne következtetni, hogy a Zea Mays L. T25 vonalnak az engedély feltételei szerinti további forgalomba hozatala kedvezőtlen hatást gyakorolhatna az emberi egészségre vagy a környezetre, és külön felkérték, hogy vegyen figyelembe a géntechnológiával módosított szervezet biztonságosságának korábbi értékelése óta felmerült minden újabb tudományos fejleményt.14. Az EÉH a 2006. március 29-i véleményében[4] (közzététel: 2006. április 11.) az osztrák beadványban ismertetett bizonyíték vizsgálatát követően úgy ítélte meg, hogy a jelenleg rendelkezésre álló tudományos bizonyítékok nem támasztják alá Ausztria érveit, és megállapította, hogy nincs olyan ismeret, amely arra engedne következtetni, hogy a Zea Mays L. T25 vonalú kukoricának az engedély feltételei szerinti további forgalomba hozatala kedvezőtlen hatást gyakorolhatna az emberi egészségre vagy a környezetre.15. Az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság ezért vagy módosított javaslatot terjeszt a Tanács elé, vagy ismét benyújtja javaslatait, vagy jogalkotási javaslatatot terjeszt be a Szerződés alapján.16. A 2005. június 24-i tanácsi nyilatkozat figyelembevételével és az EÉH-val folytatott újabb konzultációt követően harmadik alkalommal is kitűnik, hogy a Zea mays L. T25 vonal tudományos értékelése megerősíti, hogy a termék nem gyakorolhat kedvezőtlen hatást sem az emberi vagy az állatok egészségére, sem pedig a környezetre. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a javaslatot nem kell módosítani, és azt az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikke (6) bekezdésének megfelelően ismételten a Tanács elé terjeszti.Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban a géntechnológiával módosított kukorica (Zea mays L. T25 vonal) ausztriai felhasználásának és értékesítésének ideiglenes tilalmáról(csak a német nyelvű szöveg hiteles) (EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre[5] és különösen annak 23. cikke (2) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:(1) A 90/220/EGK tanácsi irányelvnek[6] megfelelően a genetikailag módosított kukorica (Zea Mays L. T25 vonal) forgalomba hozataláról szóló, 1998. április 22-i 98/293/EK bizottsági határozat jóváhagyja a termék forgalomba hozatalát.(2) A francia hatóságok 1998. augusztus 3-án megadták e jóváhagyást.(3) A 90/220/EGK irányelv[7] helyébe lépő 2001/18/EK irányelv 35. cikkének (1) bekezdése értelmében a géntechnológiával módosított szervezetek forgalomba hozatalára vonatkozó azon bejelentések, amelyekre nézve az eljárást 2002. október 17-ig nem fejezték be, a 2001/18/EK irányelv tárgyát képezik.(4) Ausztria 2000. május 8-án tájékoztatta a Bizottságot arról a döntéséről, amelyben ideiglenesen megtiltja a Zea mays L. T25 vonal felhasználását és értékesítését, és a 90/220/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdésével összhangban ismertette döntése indokait.(5) A növényügyi tudományos bizottság 2001. július 20-án arra a végkövetkeztetésre jutott, hogy az Ausztria által benyújtott információk nem képeztek olyan jelentős új tudományos eredményt, amelyet az ügy eredeti elbírálása során ne vettek volna figyelembe, és amely indokolta volna a bizottságnak a szóban forgó termékre vonatkozó véleménye felülvizsgálatát.(6) 2004. január 9-én, majd február 9-én és 17-én Ausztria további információkat nyújtott be a Bizottságnak a kukorica T25 vonalára vonatkozó nemzeti intézkedései alátámasztására.(7) A Bizottság a 2001/18/EK irányelv 28. cikkének (1) bekezdésével összhangban konzultációt folytatott a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[8] létrehozott és a megfelelő tudományos bizottságok helyébe lépett Európai Élelmiszer-biztonsági Hatósággal (EÉH).(8) Az EÉH 2004. július 8-án arra a következtetésre[9] jutott, hogy az Ausztria által benyújtott információk nem képeznek olyan új tudományos eredményt, amely megkérdőjelezné a kukorica T25 vonaláról készült környezetvédelmi kockázatértékelés eredményeit, és ezáltal indokolná a termék ausztriai felhasználásának és értékesítésének tilalmát.(9) Mivel e körülmények között alaptalannak bizonyult az a feltételezés, hogy a termék kockázatot jelentene az emberi egészségre vagy a környezetre, a Bizottság 2004. november 29-én a 2001/18/EK irányelv 30. cikke alapján felállított Bizottság véleményezésére az ugyanezen irányelv 30. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban határozattervezetet nyújtott be, amelyben arra kérte Ausztriát, hogy helyezze hatályon kívül az ideiglenes védintézkedéseit.(10) Azonban a bizottság nem nyilvánított véleményt, így a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat[10] 5. cikke (4) bekezdésének megfelelően a Bizottság a meghozandó intézkedésekkel kapcsolatban javaslatot nyújtott be a Tanácshoz.(11) A Tanács 2005. június 24-án az 1999/468/EK határozat 5. cikke (6) bekezdésével összhangban minősített többséggel elutasította a javaslatot.(12) Nyilatkozatában a Tanács leszögezte, hogy „még mindig nagyfokú a bizonytalanság a T25 fajtába tartozó géntechnológiával módosított kukorica […] piacára vonatkozó nemzeti védintézkedésekkel kapcsolatban” és felkérte a Bizottságot „a kérdéses, géntechnológiával módosított szervezetekkel kapcsolatos további adatok gyűjtésére, valamint annak további vizsgálatára, hogy a forgalomba hozatal felfüggesztésére irányulóan [az Ausztria] által – ideiglenes elővigyázatossági intézkedésként – hozott intézkedések indokoltak-e, és hogy az ilyen szervezetek engedélyezése jelenleg is megfelel-e a 2001/18/EK irányelvben meghatározott biztonsági követelményeknek”.(13) 2005. novemberében a Bizottság ismételten konzultációt folytatott az EÉH-val többek között arról, hogy létezik-e olyan tudományos ismeret, amelynek alapján a T25 kukoricának az engedély feltételei szerinti további forgalomba hozatala kedvezőtlen hatást gyakorolhatna az emberi egészségre vagy a környezetre[11]. Az EÉH-t külön felkérték, hogy vegyen figyelembe a GMO biztonságának korábbi értékelése óta felmerül bármely tudományos fejleményt.(14) Az EÉH a 2006. március 29-i véleményében arra a következtetésre jutott, hogy nincs olyan ismeret, amely arra engedne következtetni, hogy a T25 kukoricának az engedély feltételei szerinti további forgalomba hozatala kedvezőtlen hatást gyakorolhatna az emberi egészségre, az állatok egészségére vagy a környezetre.(15) Ausztriának ezért hatályon kívül kell helyeznie a Zea Mays L. T25 vonallal kapcsolatos védintézkedéseket.ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkAusztriának a 98/293/EK határozat értelmében forgalomba hozható géntechnológiával módosított Zea mays L. T25 vonalú kukorica felhasználását és értékesítését megtiltó intézkedései a 2001/18/EK irányelv 23. cikke alapján nem indokoltak.2. cikkAusztria legkésőbb 20 nappal az értesítést követően köteles megtenni az e határozatnak való megfeleléshez szükséges lépéseket.3. cikkE határozat címzettje az Osztrák Köztársaság.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 106., 2001.4.17., 1. o.[2] HL L 31, 2002.2.1., 1. o. A legutóbb az 575/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 100., 2006.4.8., 3. o.) módosított rendelet.[3] A géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testület véleménye a Bizottság kérésére a 2001/18/EK irányelv 23. cikke alapján az Ausztria általi felfüggesztéséről, EÉH közlöny (2004) 78, 1–13. o.[4] A géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testület véleménye a Bizottság kérésére a 90/220/EGK irányelv 16. cikke alapján felfüggesztett védintézkedések tárgyát képező géntechnológiával módosított növénykultúrákkal kapcsolatban (Bt176 kukorica, MON 810 kurkorica, T25 kukorica, Topas 19/2 olajrepce és Ms1xRf1 olajrepce), EÉH közlöny (2006) 338, 1–15. o.[5] HL L 106., 2001.4.17., 1. o.[6] HL L 131., 1998.5.5., 30. o.[7] HL L 117., 1990.5.8., 15. o.[8] HL L 31, 2002.2.1., 1. o. A legutóbb az 575/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 100., 2006.4.8., 3. o.) módosított rendelet.[9] A géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testület véleménye a Bizottság kérésére a 2001/18/EK irányelv 23. cikke alapján az Ausztria általi felfüggesztésről, EÉH közlöny (2004) 78, 1–13. o.[10] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.[11] A géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testület véleménye a Bizottság kérésére a 90/220/EGK irányelv 16. cikke alapján felfüggesztett védintézkedések tárgyát képező géntechnológiával módosított növénykultúrákkal kapcsolatban (Bt176 kukorica, MON 810 kurkorica, T25 kukorica, Topas 19/2 olajrepce és Ms1xRf1 olajrepce), EÉH közlöny (2006) 338, 1–15. o.


|

52010PC0662

Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA a külső határok átlépésére jogosító és vízummal ellátható úti okmányok listájáról, valamint az e lista összeállítására irányuló eljárás meghatározásáról  /* COM/2010/0662 végleges - COD 2010/0325 */

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2010.11.12.COM(2010) 662 végleges2010/0325 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAa külső határok átlépésére jogosító és vízummal ellátható úti okmányok listájáról, valamint az e lista összeállítására irányuló eljárás meghatározásárólINDOKOLÁS1. A javaslat háttereA Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény (SMVE) 17. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint „[a] Végrehajtó Bizottság meghozza a szükséges határozatokat az alábbiakkal kapcsolatban is: […] úti okmányok, amelyekbe vízum illeszthető”. E cikk alapján 1998-ban és 1999-ben két végrehajtó bizottsági határozat született „a vízummal ellátható okmányok kézikönyvének összeállításáról” (SCH/Com-ex (98) 56 és SCH/Com-ex (99) 14), és elkészült a jelenlegi, „Harmadik országbeli állampolgárok vízumkibocsátásra, valamint határátlépésre jogosító úti okmányainak táblázata” című összeállítás. A Közös Konzuli Utasítás (KKU) 11. melléklete kritériumokat sorolt fel „annak meghatározásához, hogy egy úti okmányba lehet-e vízumot illeszteni”. 2010. április 5-én azonban a Közösségi Vízumkódex létrehozásáról szóló 810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet („Vízumkódex”) hatályon kívül helyezte az SMVE 17. cikkének (3) bekezdését (amely az SCH/Com-ex (98) 56 és az SCH/Com-ex (99) 14 jogalapjául szolgált), valamint a KKU-t.A 789/2001/EK tanácsi rendelet 2. cikkének (1) bekezdése kimondta, hogy „[v]alamennyi tagállam közli a Tanács főtitkárával az általa […] a vízummal ellátható dokumentumokat tartalmazó kézikönyvben […] tervezett módosításokat”. A rendelet 3. cikke úgy rendelkezett, hogy „[a] Tanács Főtitkársága felelős […] a vízummal ellátható dokumentumokat tartalmazó kézikönyv […] javított változatainak az elkészítéséért […]”. Viszont a Vízumkódex a 789/2001/EK rendeletet is hatályon kívül helyezte.A „Harmadik országbeli állampolgárok vízumkibocsátásra, valamint határátlépésre jogosító úti okmányainak táblázata” (a továbbiakban: a táblázat) jelenleg öt részből áll:I: Vízummal ellátható úti okmányok, ahol az alábbi dokumentumok felsorolása található: mindazon harmadik államok által kibocsátott dokumentumok, amelynek állampolgáraival szemben vízumkötelezettség áll fenn; az olyan harmadik államok által kibocsátott dokumentumok, amelynek állampolgáraival szemben nem áll fenn ilyen kötelezettség; valamint a schengeni vívmányokat teljes egészükben még nem alkalmazó tagállamok által kibocsátott dokumentumok.II: A schengeni államok által külföldiek számára kibocsátott, vízummal ellátható útlevelek, ahol az alábbi dokumentumok felsorolása található: külföldiek úti okmányai (külföldi személy útlevele vagy belföldi állampolgársággal nem rendelkező személy útlevele); menekültek úti okmányai (1951. július 28-i genfi egyezmény) és hontalan személyek úti okmányai (1954. szeptember 28-i New York-i egyezmény).III: A nemzetközi szervezetek által kibocsátott úti okmányok listája, ahol az alábbi található: nemzetközi szervezetek által kibocsátott 12 úti okmány felsorolása.IV: Az eredeti iratok másolatait tartalmazó dokumentumtár fokozatos összeállítása (ez a rész sosem készült el).V: Ismert hamis útlevelekre vonatkozó információk.A táblázatot a tagállamok által a Tanács Főtitkárságának küldött értesítések alapján rendszeres időközönként frissítik. Az egységes szerkezetbe foglalt változatokat általában évente egyszer teszik közzé.A táblázat kettős célt szolgál. egyrészt a határellenőrző hatóságok számára lehetővé teszi annak ellenőrzését, hogy egy adott dokumentumot elismernek-e a külső határok átlépésére jogosító dokumentumként, másrészt a konzulátusi személyzet számára lehetővé teszi annak ellenőrzését, hogy egy adott dokumentumot a közös vízumpolitikát alkalmazó valamennyi tagállam elismer-e vízummal ellátható dokumentumként. A kibocsátott és az úti okmányba beillesztett vízum csak az úti okmányt elismerő tagállamok területén lehet érvényes, ha tehát egy tagállam egy meghatározott úti okmányt nem ismer el, akkor az úti okmány birtokosa nem jogosult belépni e tagállam területére. A vízumok ilyen esetben történő kibocsátásának szabályait a Vízumkódex 25. cikkének (3) bekezdése tartalmazza.A Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex 5. cikke (1) bekezdésének a) pontja előírja, hogy a „harmadik országok állampolgárai […] érvényes, a határ átlépésére jogosító úti okmánnyal vagy okmányokkal rendelkez[ze]nek”.A javaslat okai és céljaiAz úti okmányok jelenlegi táblázatát, amely a schengeni együttműködés kormányközi időszakára nyúlik vissza, hozzá kell igazítani az Európai Unió intézményi és jogi keretéhez. A vízumpolitikára, valamint a „[külső] határoknál a személyek ellenőrzése során […] követendő szabályok[ra] és eljárások[ra]” vonatkozó schengeni rendelkezések jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 77. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontja.A Vízumkódex egyes rendelkezései utalnak a harmadik államok által kibocsátott úti okmányok tagállamok általi elismerésére vagy elismerésének megtagadására. A Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex csak egyetlen közvetett utalást tartalmaz a külső határokat átlépni kívánó harmadik országbeli állampolgárok úti okmányainak a tagállamok általi elismerésére vagy ezen elismerés megtagadására. A jelenlegi táblázat a külső határok átlépésére jogosító dokumentumokat is felsorolja.A harmadik országok által kibocsátott úti okmányok listáinak módszeres ellenőrzése jelenleg nem megoldott. Következésképpen a tagállamoknak nem kell jelezniük álláspontjukat a listán szereplő valamennyi dokumentum elismerésével vagy az elismerés megtagadásával kapcsolatban. Ez jogbizonytalanságot eredményez bizonyos úti okmányok birtokosai számára, akik belépésük megtagadását kockáztatják, vagy akik olyan korlátozott területi érvényességű vízummal rendelkeznek, amellyel csak az úti okmányukat elismerő tagállamokba utazhatnak. Ráadásul a Táblázatban jelzett „elismerés megtagadásának” oka gyakran nem az érintett tagállam által hozott – az úti okmány elismerésének megtagadására irányuló – megfontolt döntés, hanem a szóban forgó úti okmánnyal kapcsolatos álláspont kialakításának elmaradása.Tekintettel a tagállamoknak az úti okmányok elismerésére vonatkozó kizárólagos hatáskörére, nem lehetséges az úti okmányok elismerésével kapcsolatos harmonizációs szabályok meghatározása. E javaslat ezért arra szorítkozik, hogy a harmadik országok által kibocsátott úti okmányok listájának folyamatos frissítését biztosító eljárást alakítson ki, továbbá központosított eljárást alakítson ki ezen úti okmányok technikai értékelésére vonatkozóan, végül pedig biztosítsa a tagállamok álláspontjának kifejtését a listán szereplő valamennyi úti okmány elismerésével vagy elismerésének megtagadásával kapcsolatban. A javaslat azonban egy tanácsadó bizottságon belüli információcserét is előirányoz annak érdekében, hogy a tagállamok között közös álláspont alakulhasson ki bármely konkrét úti okmány elismerésére vagy elismerésének megtagadására vonatkozóan.2. A javaslat jogi elemeiA javaslat célja, hogy a harmadik országok által kibocsátott úti okmányok listájának folyamatos frissítését biztosító eljárást alakítson ki, továbbá központosított eljárást alakítson ki ezen úti okmányok műszaki értékelésére vonatkozóan, végül pedig biztosítsa a tagállamok álláspontjának kifejtését ezen úti okmányok elismerésével vagy elismerésének megtagadásával kapcsolatban. Az úti okmányok listáját szerkezetileg korszerűsítették, és a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK rendelethez kapcsolták.A táblázat továbbá a következőkkel kapcsolatban fog információkat tartalmazni: azon tagállamok által kibocsátott úti okmányok, amelyek a schengeni vívmányokat nem alkalmazzák azokra az úti okmányokra, amelyeket a tagállamok bocsátanak ki harmadik országok állampolgárai számára, vagy az 1951. július 28-i genfi egyezmény alapján menekültek számára, vagy az 1954. szeptember 28-i New York-i egyezmény alapján hontalan személyek számára, valamint azokra az úti okmányokra, amelyeket nemzetközi szervezetek (pl. az Egyesült Nemzetek Szervezete, az Európai Unió, az Észak-atlanti Szerződés Szervezete és a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága) bocsátanak ki.A Vízumkódexnek a helyi schengeni együttműködésre vonatkozó rendelkezéseihez is létrejött kapcsolódási pont (48. cikk). A 48. cikk (1) bekezdésének c) pontja kimondja, hogy létre kell hozni „az úti okmányoknak a fogadó ország által kiadott teljes körű felsorolás[át]”. Ez elő fogja segíteni az adatok naprakésszé tételét.A javaslat nem terjed ki a jelenlegi táblázat V. részére („Ismert hamis útlevelekre vonatkozó információk”). Az „el nem ismerhető” hamis úti okmányok listája nem tekinthető teljes körűnek, ezért kevés hozzáadott értékkel bír.A javaslat jogalapja az EUMSz. 77. cikkének (2) bekezdése, mivel az Európai Közösséget létrehozó szerződés és az Európai Unióról szóló szerződés vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően a schengeni vívmányokat alkotó valamennyi rendelkezés, illetve határozat jogalapjának meghatározásáról szóló, 1999. május 20-i 1999/436/EK tanácsi határozat[1] (C. melléklet, 4. cikk) e rendelkezést jelöli meg a Schengeni Végrehajtó Bizottság SCH/Com-ex (98) 56 határozatának és SCH/Com-ex (99) 14 határozatának EU-jogalapjaként.A javasolt aktus eredményeképpen egyszerűsödnek az (uniós vagy nemzeti) hatóságokra vonatkozó igazgatási eljárások. A harmadik országok által kibocsátott úti okmányok, valamint az ezen úti okmányok biztonsági szintjének műszaki értékelésére jogosult tanácsadó bizottság útján kialakított központosított eljárás fogja osztani a terheket, mivel ezen értékelések eredményét valamennyi tagállammal közlik, és így elkerülhetők a párhuzamos erőfeszítések.A javaslat elfogadása meglévő jogszabályok hatályon kívül helyezését eredményezi.3. Konzultáció az érdekeltekkel2008. október 3-án a Bizottság alkalmazottai szakértői értekezletet szerveztek az úti okmányok táblázatának felülvizsgálatával kapcsolatban. Az értekezleten huszonhárom tagállam szakértői vettek részt.A tagállamok olyan jogi aktus elfogadását szorgalmazták, amely:o kialakítja az ahhoz szükséges eljárást, hogy a harmadik államok által kibocsátott úti okmányokra vonatkozó bejegyzések folyamatosan naprakészek legyenek;o központosított eljárást hoz létre annak érdekében, hogy a tagállamok elvégezzék a harmadik államok által kibocsátott úti okmányok műszaki értékelését, elősegítendő az úti okmányok elismerésével kapcsolatos tagállami döntéshozatali folyamatokat;o olyan mechanizmust hoz létre, amely kötelezi a tagállamokat a listán szereplő valamennyi úti okmánnyal kapcsolatos álláspontjuk kifejtésére;o lehetőség szerint gondoskodik a „hagyományos” típusú úti okmányokkal (közönséges, diplomáciai és szolgálati/hivatalos/különleges útlevelekkel) kapcsolatos harmonizált álláspont kialakításáról;o a táblázatot a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló, 2001. március 15-i 539/2001/EK tanácsi rendelet I. és II. listájára alapozza,o megtartja a táblázat jelenlegi szerkezetét, de törli belőle az V. részt;o biztosítja a táblázat „online” elérhetőségét és a Bizottság általi működtetését. Az elektronikus adatbázisnak tartalmaznia kell a listán szereplő valamennyi úti okmány mintapéldányát.A Bizottság e javaslata figyelembe vette a szakértők valamennyi ajánlását, kivéve – a fenti jogi aggályokra tekintettel – az elismerés nagyobb fokú harmonizációjának, valamint az összes úti okmány mintapéldányát tartalmazó online adatbázis létrehozásának kívánalmát. Jóllehet a Bizottság teljes mértékben támogatja ez utóbbi javaslatot, úgy véli, hogy az úti okmányok jelenlegi táblázatával kapcsolatos legfőbb aggályokat a harmadik államok által kibocsátott okmányokra vonatkozó bejegyzések rendszertelen frissítése, valamint annak a mulasztásnak a működésre gyakorolt kedvezőtlen hatásai jelentik (különösen az egységes vízumok kibocsátását illetően), hogy a tagállamok nem alakítják ki álláspontjukat az elismeréssel vagy az elismerés megtagadásával kapcsolatban. Ezért az elsődleges prioritást az e problémák megoldásával kapcsolatos csatornák és eljárások létrehozásnak kell jelentenie. Egy ilyen adatbázis létrehozása időt és erőforrásokat igényelne, és egyszerűen késleltetné a sürgetőbb problémák orvoslását szolgáló jogi aktusok elfogadását. Hosszú távon a FADO-val (a 98/700/IB együttes fellépés alapján létrehozott és a Tanács Főtitkársága által működtetett, a hamis és eredeti okmányokra vonatkozó információcserét elősegítő online rendszerrel) való együttműködés megvalósítható lenne egy úti okmányokat tartalmazó online táblázatnak a FADO bizonyos elemei (pl. az úti okmányok mintapéldányainak képei) alapján történő létrehozásával, és így el lehetne kerülni az egymást feleslegesen átfedő erőfeszítéseket. Az úti okmányok Bizottság által javasolt listája és a későbbi frissítések elektronikus formában a Circa adatbázisban lesznek elérhetők.A 2008 októberében tartott szakértői találkozóra a Bizottság alkalmazottai által készített tárgyalási anyagban számos lehetőség szerepelt, amelyeket a tagállami szakértők megfontoltak.Az úti okmányok folyamatosan (mind a harmadik államok által kibocsátott úti okmányokra vonatkozó információk, mind pedig ezen okmányok tagállamok általi elismerésének, illetve elismerése megtagadásának jelzése tekintetében) frissített listájának létrehozására irányuló eljárást szabályozó jogi aktus megalkotásának lehetőségét azért választották, hogy a harmonizációt úgy lehessen fokozni, hogy közben a tagállamok megőrzik kizárólagos hatáskörüket az úti okmányok elismerése terén.4. HatásvizsgálatMivel a javaslat célja az úti okmányok már létező táblázatának az Európai Unió intézményi és jogi kereteihez történő hozzáigazítása, továbbá a meglévő rendszer hatékonyabbá tétele, valamint a nemzeti szintű tagállami döntésekkel kapcsolatos információcsere kereteinek lefektetése, nincs szükség hatásvizsgálatra.5. Az arányosság és a szubszidiaritás elveAz úti okmányok táblázata a határokra és a vízumokra vonatkozó schengeni vívmányok nélkülözhetetlen részét képezi. A javaslat célja az úti okmányok már létező táblázatának az Európai Unió intézményi és jogi kereteihez történő hozzáigazítása, továbbá a meglévő rendszer hatékonyabbá tétele, valamint a nemzeti szintű tagállami döntésekkel kapcsolatos információcsere kereteinek lefektetése.6. A jogi aktus típusának megválasztásaAz úti okmányok elismerése a meglévő uniós szabályozás (vagyis a Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex és a Vízumkódex) végrehajtása szempontjából bír jelentőséggel: szorosan kapcsolódik a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek alkalmazásához, amelyek a személyek külső határoknál történő ellenőrzésére, valamint a rövid idejű tartózkodásra jogosító vízumok kibocsátására vonatkoznak. Tekintettel azonban a tagállamoknak az úti okmányok elismerésével kapcsolatos kizárólagos hatáskörére, az aktus az Európai Parlament és a Tanács határozataként fog megszületni, mivel az úti okmányok táblázatának felülvizsgálatára és korszerűsítésére szorítkozik.7. Költségvetési vonzatokA javasolt határozatnak nincsenek az Európai Unió költségvetést érintő vonzatai.2010/0325 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAa külső határok átlépésére jogosító és vízummal ellátható úti okmányok listájáról, valamint az e lista összeállítására irányuló eljárás meghatározásárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésére,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,a javaslat nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,rendes jogalkotási eljárás keretében,mivel:1.  Az 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény[2] 17. cikke (3) bekezdésének a) pontja alapján a SCH/Com-ex (98) 56 határozat[3] és az SCH/Com-ex (99) 14 határozat[4] létrehozta a külső határok átlépésére jogosító és vízummal ellátható úti okmányok kézikönyvét. E határozatokat hozzá kell igazítani az Európai Unió intézményi és jogi kereteihez.2.  A harmadik államok által kibocsátott úti okmányok listáját rendszeresen ellenőrizni kell annak érdekében, hogy a vízumkérelmek feldolgozásával és a határellenőrzéssel foglalkozó tagállami hatóságok pontos információkkal rendelkezzenek a harmadik országbeli állampolgárok által bemutatott úti okmányokkal kapcsolatban. A kibocsátott úti okmányokra és ezen úti okmányok tagállamok általi elismerésére vonatkozó, tagállamok közötti információcserét, valamint a teljes összeállítás nyilvánosságra hozatalát korszerűsíteni kell, és hatékonyabbá kell tenni.3.  A Közösségi Vízumkódex létrehozásáról szóló, 2009. július 13-i 810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[5] 48. cikke (1) bekezdésének c) pontja alapján a helyi schengeni együttműködés keretében létre kell hozni a fogadó ország által kibocsátott úti okmányok teljes körű felsorolását.4.  Eljárást kell kialakítani annak érdekében, hogy az úti okmányok listáját folyamatosan frissítsék, és hogy adott esetben lehetséges legyen a listán szereplő úti okmányok közös műszaki értékelése, és a tagállamok kötelesek legyenek kifejteni álláspontjukat e dokumentumok elismerésével és elismerésének megtagadásával kapcsolatban.5.  A külső határok átlépésére jogosító és vízummal ellátható úti okmányok elismeréséért jelenleg és a jövőben is a tagállamoknak kell felelősséget viselniük.6.  A tagállamoknak valamennyi úti okmánnyal kapcsolatban közölniük kell álláspontjukat, és törekedniük kell álláspontjuk harmonizálására a különböző típusú úti okmányokkal kapcsolatban.7.  Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[6] összhangban kell elfogadni.8.  Izland és Norvégia tekintetében e határozat az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között létrejött, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás[7] értelmében vett schengeni vívmányok azon rendelkezéseit fejleszti tovább, amelyek az említett megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló, 1999. május 17-i 1999/437/EK tanácsi határozat[8] 1. cikkének A., B. és C. pontjában említett területhez tartoznak.9.  Svájc tekintetében a határozat az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között megkötött, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás[9] értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseit fejleszti tovább, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat 1. cikkének A., B. és C. pontjában említett területhez tartoznak, összefüggésben a 2008/146/EK tanácsi határozat[10] 3. cikkével.10.  Liechtenstein tekintetében e határozat az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról aláírt jegyzőkönyv értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat 1. cikkének A., B. és C. pontjában említett terület alá tartoznak, összefüggésben a 2008/261/EK tanácsi határozat[11] 3. cikkével.11.  Az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia álláspontjáról szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően Dánia e határozat elfogadásában nem vesz részt, ezért ez Dániát nem kötelezi, és rá nem alkalmazható. Mivel e határozat az Európai Unió működéséről szóló szerződés V. címének rendelkezései szerint a schengeni vívmányok továbbfejlesztésére irányul, Dánia, a jegyzőkönyv 5. cikkének megfelelően, az e határozat Tanács általi elfogadását követő hat hónapos határidőn belül határoz arról, hogy e határozatot nemzeti jogába átülteti-e.12.  E határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek végrehajtásában az Egyesült Királyság – a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozatnak[12] megfelelően – nem vesz részt; ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.13.  E határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyekben Írország, az Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozatnak[13] megfelelően nem vesz részt; Írország ezért nem vesz részt e határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.14.  Ciprus tekintetében ez a határozat a 2003. évi csatlakozási okmány 3. cikkének (2) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokra épülő vagy ahhoz egyéb módon kapcsolódó jogi aktusnak minősül.15.  E határozat a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokra épülő vagy azokhoz egyéb módon kapcsolódó jogi aktusnak minősül,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkTárgy és hatály16.  E határozat létrehozza a külső határok átlépésére jogosító és vízummal ellátható úti okmányok listáját (a továbbiakban: úti okmányok listája), valamint meghatározza az e lista összeállítására irányuló eljárást.17.  E határozatot az olyan úti okmányokra kell alkalmazni, mint a nemzeti útlevél (közönséges, diplomáciai és szolgálati/hivatalos vagy különleges útlevél), ideiglenes úti okmány, menekült vagy hontalan személy úti okmánya, nemzetközi szervezetek által kibocsátott úti okmány vagy laissez-passer.2. cikkAz úti okmányok listájának összeállítása18.  A Bizottság a tagállamok segítségével és a helyi schengeni együttműködés keretében összegyűjtött információk alapján elkészíti az úti okmányoknak a Közösségi Vízumkódex létrehozásáról szóló, 2009. július 13-i 810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 48. cikke (1) bekezdése c) pontja szerinti listáját.19.  Az úti okmányok listáját a 7. cikk (2) bekezdésében említett eljárás szerint kell elkészíteni.3. cikkA lista szerkezete20.  A lista három részből áll:21.  Az I. rész a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló, 2001. március 15-i 539/2001/EK tanácsi rendelet[14] I. és II. mellékletében felsorolt harmadik államok és területi egységek által kibocsátott úti okmányokat tartalmazza;22.  A II. rész az Európai Unió tagállamai által kibocsátott következő úti okmányokat tartalmazza:a) harmadik országok állampolgárai számára kibocsátott úti okmányok,b) a menekültek jogállásáról szóló, 1951. július 28-i ENSZ-egyezmény alapján a menekültek számára kibocsátott úti okmányok,c) a hontalanok jogállásáról szóló, 1954. szeptember 28-i ENSZ-egyezmény alapján a hontalanok számára kibocsátott úti okmányok,d) az Egyesült Királyság által az olyan brit polgárok számára kibocsátott úti okmányok, akik Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az uniós jog értelmében nem állampolgárai.23.  A III. rész a nemzetközi szervezetek által kibocsátott úti okmányokat tartalmazza.24.  Egy meghatározott úti okmány listára történő felvétele főszabály szerint az adott úti okmány valamennyi érvényes sorozatára vonatkozik.25.  Ha egy harmadik állam nem bocsát ki egy meghatározott típusú úti okmányt, ezt a listán a „nem bocsátja ki” szöveg feltüntetésével kell jelezni.4. cikkÉrtesítés a listán szereplő úti okmányok elismeréséről vagy elismerésének megtagadásáról26.  A tagállamok a 2. cikk (1) bekezdésében szereplő lista közlését követő egy hónapon belül értesítik a Bizottságot az úti okmányok elismerésével vagy elismerésének megtagadásával kapcsolatos álláspontjukról.27.  A 7. cikk (1) bekezdésében említett bizottság keretében a tagállamok egy harmonizált álláspont kialakítása érdekében információkat cserélnek egymással egyes úti okmányok elismerésének vagy elismerése megtagadásának indokairól.28.  A tagállamok értesítik a Bizottságot egy meghatározott úti okmány korábban bejelentett elismerésével vagy elismerésének megtagadásával kapcsolatos valamennyi változásról.5. cikkÚjonnan kibocsátott úti okmányok29.  A tagállamok értesítik a Bizottságot a 3. cikk (3) bekezdésének a)–c) pontjában említett új úti okmányokról.30.  A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a harmadik országok, a tagállamok és a nemzetközi szervezetek által kibocsátott, a 3. cikk (2) bekezdésében, a 3. cikk (3) bekezdésének d) pontjában és a 3. cikk (4) bekezdésében említett új úti okmányokról.31.  A Bizottság a beérkezett értesítések és információk alapján frissíti a listát, és felkéri a tagállamokat, hogy a 4. cikknek megfelelően jelentsék be az elismeréssel vagy az elismerés megtagadásával kapcsolatos álláspontjukat.4. A frissített listát a 7. cikk (2) bekezdésében említett eljárás szerint kell elkészíteni.6. cikkAz úti okmányok műszaki feltételeinek értékelése32.  Az úti okmányok műszaki feltételei tagállamok általi értékelésének elősegítése céljából a Bizottság a 7. cikk (2) bekezdésében említett eljárás szerint elrendelheti ezen úti okmányok műszaki elemzését.33.  Az úti okmány műszaki értékelésének eredményét közölni kell a tagállamokkal.7. cikkBizottsági eljárás34.  A Bizottság munkáját egy bizottság (a továbbiakban: útiokmány-bizottság) segíti.35.  Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel a határozat 8. cikkének rendelkezéseire.8. cikkA lista közzétételeA Bizottság a listát – a 4. cikk szerinti értesítéseket is beleértve – folyamatosan frissített elektronikus közzététel útján hozzáférhetővé teszi a tagállamok és a nyilvánosság számára.9. cikkHatályon kívül helyezésekAz SCH/Com-ex (98) 56 határozat és az SCH/Com-ex (99) 14 határozat hatályát veszti.10. cikkHatálybalépés36.  Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő […] napon lép hatályba.37.  E határozat valamennyi rendelkezését a határozat hatálybalépésének napjától kell alkalmazni, kivéve a 9. cikket, amely a 8. cikkben említett lista Bizottság általi első közzétételének napjától alkalmazandó.11. cikkEnnek a határozatnak a tagállamok a címzettjei a Szerződéseknek megfelelően.Kelt […]-án/-én.az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök [1] HL L 176., 1999.7.10., 17. o.[2] HL L 239., 2000.9.22., 19. o.[3] HL L 239., 2000.9.22., 207. o.[4] HL L 239., 2000.9.22., 298. o.[5] HL L 243., 2009.9.15., 1. o.[6] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.[7] HL L 176., 1999.7.10., 36. o.[8] HL L 176., 1999.7.10., 31. o.[9] HL L 53., 2008.2.27., 52. o.[10] HL L 53., 2008.2.27., 1. o.[11] HL L 83., 2008.3.26., 3. o.[12] HL L 131., 2000.6.1., 43. o.[13] HL L 64., 2002.3.7., 20. o.[14] HL L 81., 2001.3.21., 1. o.


title: Javaslat a Tanács határozata a 2001/18/EK irányelvvel összhangban a géntechnológiával módosított kukorica (Zea mays L. MON 810 vonal) ausztriai felhasználásának és értékesítésének ideiglenes tilalmáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52005PC0168

Javaslat a tanács határozata a 2001/18/EK irányelvvel összhangban a géntechnológiával módosított kukorica (Zea mays L. MON 810 vonal) ausztriai felhasználásának és értékesítésének ideiglenes tilalmáról  /* COM/2005/0168 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 26.4.2005COM(2005) 168 véglegesJavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa 2001/18/EK irányelvvel összhangban a géntechnológiával módosított kukorica ( Zea mays L . MON 810 vonal) ausztriai felhasználásának és értékesítésének ideiglenes tilalmáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁS1. A géntechnológiával módosított kukorica ( Zea mays L. MON 810 vonal) forgalomba hozatala tekintetében az 1998. április 22-i 98/294/EK bizottsági határozat a 90/220/EGK tanácsi irányelvnek megfelelően előírta, hogy a termék forgalomba hozatalához jóváhagyás szükséges.2. 1998. augusztus 3-án a francia hatóságok jóváhagyták a termék forgalomba hozatalát.3. A 90/220/EGK irányelv helyébe lépő 2001/18/EK irányelv 35. cikkének (1) bekezdése értelmében a géntechnológiával módosított szervezetek forgalomba hozatalára vonatkozó azon bejelentéseket, amelyekre nézve 2002. október 17-ig az eljárást nem fejezték be, a 2001/18/EK irányelv rendelkezései szerint kell elbírálni.4. A 90/220/EGK irányelv 16. cikkével összhangban az osztrák hatóságok 1999. június 2-án tájékoztatták a Bizottságot arról a döntésükről, amelyben ideiglenesen megtiltják a kukorica kérdéses, genetikailag módosított fajtájának felhasználását és értékesítését, és ismertették döntésük indokait.5. A növényügyi tudományos bizottság álláspontja szerint az Ausztria által előadott információk nem képeztek olyan jelentős új tudományos eredményt, amelyet az ügy eredeti elbírálása során ne vettek volna figyelembe, és amely indokolta volna a bizottságnak a szóban forgó termékre vonatkozó véleménye felülvizsgálatát.6. 2004. január 9-én, majd február 9-én és 17-én Ausztria további információkat nyújtott be a Bizottságnak a kukorica MON 810 vonalára vonatkozó nemzeti intézkedései alátámasztására.7. Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság álláspontja szerint az Ausztria által benyújtott információk nem képeztek olyan új tudományos eredményt, amely megkérdőjelezte volna a kukorica MON 810 vonaláról készült környezetvédelmi kockázatfelmérés eredményeit, és ezáltal indokolta volna a termék ausztriai felhasználásának és értékesítésének tilalmát.8. Ebben a helyzetben a 2001/18/EK irányelv 23. cikkének megfelelően a Bizottság köteles határozatot hozni az irányelv 30. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárással, az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkének megfelelően és a 8. cikk figyelembevételével.9. Mivel mind a növényügyi tudományos bizottság, mind pedig az EFSA azon az állásponton volt, hogy a termék nem jelent kockázatot sem az emberi egészségre, sem pedig a környezetre, a Bizottság határozattervezetet készített, amelyben felkérte Ausztriát, hogy vonja vissza a kukorica MON 810 vonalát érintő intézkedéseit.10. A határozattervezetet a Bizottság az 1999/468/EK irányelv 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban megküldte véleményezésre a 2001/18/EK irányelv 30. cikkével létrehozott bizottságnak.11. A bizottság a 2004. november 29-i konzultációt követően sem nyilvánított véleményt, ami szükségessé teszi, hogy a Bizottság az 1999/468/EK határozat 5. cikke (4) bekezdésének megfelelően a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot terjesszen a Tanács elé, és erről tájékoztassa az Európai Parlamentet.12. Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Tanács – adott esetben egy esetleges ilyen álláspont fényében – a 2001/18/EK irányelv 30. cikkének (2) bekezdésében előírt három hónapon belül minősített többséggel határozhat a javaslatról. Ha ezen a három hónapos határidőn belül a Tanács minősített többséggel jelzi, hogy ellenzi a javaslatot, a Bizottságnak azt újra meg kell vizsgálnia; ha pedig az említett határidőn belül a Tanács a javasolt végrehajtási jogi aktust nem fogadja el, és nem is jelzi, hogy a javaslatot ellenzi, a javasolt végrehajtási jogi aktust a Bizottság fogadja el.JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa 2001/18/EK irányelvvel összhangban a géntechnológiával módosított kukorica ( Zea mays L . MON 810 vonal) ausztriai felhasználásának és értékesítésének ideiglenes tilalmáról(EGT vonatkozású szöveg)(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre[1] és különösen annak 23. cikke (2) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:(1) A 90/220/EGK tanácsi irányelvnek megfelelően, a genetikailag módosított kukorica ( Zea Mays MON 810 vonal) forgalomba hozataláról szóló, 1998. április 22-i 98/294/EK bizottsági határozat[2] előírja, hogy a termék forgalomba hozatalához jóváhagyás szükséges.(2) 1998. augusztus 3-án a francia hatóságok jóváhagyták a termék forgalomba hozatalát.(3) A 90/220/EGK irányelv[3] helyébe lépő 2001/18/EK irányelv 35. cikkének (1) bekezdése értelmében a géntechnológiával módosított szervezetek forgalomba hozatalára vonatkozó azon bejelentéseket, amelyekre nézve 2002. október 17-ig az eljárást nem fejezték be, a 2001/18/EK irányelv rendelkezései szerint kell elbírálni.(4) A 90/220/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdésével összhangban Ausztria 1999. június 2-án tájékoztatta a Bizottságot arról a döntéséről, amelyben ideiglenesen megtiltja a kukorica kérdéses genetikailag módosított fajtájának felhasználását és értékesítését, és ismertette döntése indokait.(5) A növényügyi tudományos bizottság álláspontja szerint az Ausztria által előadott információk nem képeztek olyan jelentős új tudományos eredményt, amelyet az ügy eredeti elbírálása során ne vettek volna figyelembe, és amely indokolta volna a bizottságnak a szóban forgó termékre vonatkozó véleménye felülvizsgálatát.(6) 2004. január 9-én, majd február 9-én és 17-én Ausztria további információkat nyújtott be a Bizottságnak a kukorica MON 810 vonalára vonatkozó nemzeti intézkedései alátámasztására.(7) Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság álláspontja szerint az Ausztria által benyújtott információk nem képeztek olyan új tudományos eredményt, amely megkérdőjelezte volna a kukorica MON 810 vonaláról készült környezetvédelmi kockázatfelmérés eredményeit, és ezáltal indokolta volna a termék ausztriai felhasználásának és értékesítésének tilalmát.(8) Ebben a helyzetben alaptalan az a feltételezés, hogy a termék kockázatot jelent az emberi egészségre vagy a környezetre.(9) Ausztriának ennek megfelelően vissza kell vonnia intézkedéseit.(10) A 2001/18/EK irányelv 30. cikkével létrehozott bizottság a 2004. november 29-i konzultációt követően sem nyilvánított véleményt a bizottsági határozattervezetben megfogalmazott intézkedésekről az irányelv 30. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárásban,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkAusztriának a forgalomba hozatal tekintetében a 98/294/EK határozattal engedélyezett géntechnológiával módosított kukorica felhasználását és értékesítését megtiltó intézkedései a 2001/18/EK irányelv 23. cikkének megfelelően nem indokoltak.2. cikkAusztria legkésőbb 20 nappal az értesítést követően köteles megtenni az e határozatnak való megfeleléshez szükséges lépéseket.3. cikkE határozat címzettje az Osztrák Köztársaság.Kelt Brüsszelben, 2005. -án/-én.a Tanács részérőlaz elnök

[1] HL L 106., 2001.4.17., 1. o.

[2] HL L 131., 1998.5.5., 32. o.

[3] HL L 117., 1990.5.8., 15. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.7.27.
            COM(2017) 396 final
            2017/0172(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről a CARIFORUM-államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás keretében működő Közös CARIFORUM–EU Tanácsban a megállapodás I. jegyzőkönyvének a tengerentúli országokról és területekről szóló IX. melléklete módosításának vonatkozásában az Unió nevében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT TÁRGYA

               Ez a javaslat arra a határozatra irányul, amely megállapítja az egyrészről a CARIFORUM-államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás keretében működő Közös CARIFORUM–EU Tanácsban a megállapodás I. jegyzőkönyvének a tengerentúli országokról és területekről szóló IX. mellékletét módosító határozat tervezett elfogadásának vonatkozásában az Unió nevében képviselendő álláspontot.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Az egyrészről a CARIFORUM-államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás

               Az egyrészről a CARIFORUM-államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) célja az, hogy a fenntartható fejlődés célkitűzésével, a millenniumi fejlesztési célokkal és a Cotonoui Megállapodással összhangban álló kereskedelmi partnerség létrehozása révén hozzájáruljon a szegénység csökkentéséhez és végleges felszámolásához.

               A megállapodást 2008. október 15-én írták alá, és 2008. december 29-e óta ideiglenesen alkalmazzák.

               2.2.A Közös CARIFORUM–EU Tanács

               A Közös CARIFORUM–EU Tanács általánosan felel a megállapodás működéséért és végrehajtásáért, valamint nyomon követi az abban megfogalmazott célkitűzések teljesülését. Miniszteri szinten rendszeres időközönként, legalább kétévenként ülésezik. A megállapodás célkitűzéseinek elérése céljából hatáskörrel rendelkezik arra, hogy a megállapodás hatálya alá tartozó valamennyi ügyben döntést hozzon. A meghozott határozatok kötelező erejűek a felekre és az aláíró CARIFORUM-államokra nézve, amelyek megtesznek minden olyan intézkedést, amely szükséges a határozatoknak az egyes felek és az aláíró CARIFORUM-államok belső szabályaival összhangban történő végrehajtásához.

               2.3.A Közös CARIFORUM–EU Tanács tervezett jogi aktusa

               2017. november 17-én tartandó negyedik ülésén a Közös CARIFORUM–EU Tanács határozatot (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus) készül elfogadni az I. jegyzőkönyv IX. mellékletének módosításáról, amely a tengerentúli országok és területek (a továbbiakban: TOT-ok) jegyzékét tartalmazza.

               A tervezett jogi aktus célja annak biztosítása, hogy a TOT-oknak a megállapodás I. jegyzőkönyvének IX. mellékletében szereplő jegyzéke naprakész legyen és összhangban álljon az EUMSZ II. mellékletével, tekintettel arra, hogy megváltozott három, a jegyzékben szereplő terület státusza.

               Saint-Barthélemy (FR) 2012. január 1-jétől az Európai Unióval társult tengerentúli területté vált. Mayotte (FR) 2014. január 1-jétől az Európai Unió legkülső régiójává vált. Szintén 2014. január 1-jén lépett hatályba az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló 2013/755/EU tanácsi határozat, amely az EUMSZ II. mellékletében felsorolt valamennyi TOT-ra alkalmazandó. Ezért a TOT-oknak a megállapodás I. jegyzőkönyvének IX. mellékletében szereplő jegyzéket megfelelően frissíteni kell.

               A tervezett jogi aktus a felekre nézve kötelezővé válik a megállapodás 229. cikke (1) és (2) bekezdésének megfelelően.

               3.Az Unió nevében képviselendő álláspont

               A megállapodást 2008. október 15-én írták alá és 2008. december 29-től ideiglenesen alkalmazzák.

               Az Unió nevében képviselendő javasolt álláspont célja a tervezett jogi aktus kötelezővé tétele.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése értelmében határozatot kell elfogadni „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A Közös CARIFORUM–EU Tanács egy, a megállapodás által létrehozott szerv.

               A jogi aktus, amelynek elfogadására a Közös CARIFORUM–EU Tanácsot felhívták, joghatást kiváltó aktusnak minősül. A tervezett jogi aktus a megállapodás 229. cikke (1) és (2) bekezdésének megfelelően a nemzetközi jog értelmében kötelező erejű.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi kereteit.

               A javasolt határozat eljárási jogalapja ezért az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikke (9) bekezdésének hatálya alá tartozó határozat anyagi jogalapja elsősorban annak a tervezett jogi aktusnak a céljától és tartalmától függ, amelyre az Unió nevében képviselt álláspont vonatkozik.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus célkitűzése és tartalma a közös kereskedelempolitikához kapcsolódik.

               A javasolt határozat eljárási jogalapja ezért az EUMSZ 207. cikke.

               4.3.Összegzés

               A javasolt határozat eljárási jogalapját az EUMSZ 207. cikkének kell képeznie az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével összefüggésben.

               2017/0172 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről a CARIFORUM-államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás keretében működő Közös CARIFORUM–EU Tanácsban a megállapodás I. jegyzőkönyvének a tengerentúli országokról és területekről szóló IX. melléklete módosításának vonatkozásában az Unió nevében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az egyrészről a CARIFORUM-államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodást
                  1
                (a továbbiakban: a megállapodás) 2008. október 15-én írták alá, és 2008. december 29-től ideiglenesen alkalmazzák.

               (2)A megállapodás 229. cikkének (1) és (2) bekezdése értelmében a Közös CARIFORUM–EU Tanács határozatokat fogadhat el, melyek kötelező erejűek a felekre és az aláíró CARIFORUM-államokra nézve, amelyek megtesznek minden olyan intézkedést, amely szükséges a határozatoknak az egyes felek és az aláíró CARIFORUM-államok belső szabályaival összhangban történő végrehajtásához.

               (3)2017. november 17-én tartandó negyedik ülésén a Közös CARIFORUM–EU Tanács határozatot készül elfogadni az I. jegyzőkönyv IX. mellékletének módosításáról, amely a tengerentúli országok és területek (TOT-ok) jegyzékét tartalmazza.

               (4)Helyénvaló meghatározni az Unió nevében a Közös CARIFORUM–EU Tanácsban képviselendő álláspontot, mivel a határozat az Unióra nézve kötelező erejű lesz.

               (5)A megállapodás I. jegyzőkönyve IX. mellékletének módosítására vonatkozó jogi eszközt a csatolt, tanácsi határozatra irányuló javaslat képezi. A módosítás célja annak biztosítása, hogy a TOT-ok jegyzéke egységesen és naprakészen jelenjen meg a megállapodás I. jegyzőkönyvének IX. mellékletében és az EUMSZ II. mellékletében, tekintettel három terület megváltozott státuszára.

               (6)Mivel a Közös CARIFORUM–EU Tanács jogi aktusa módosítani fogja a megállapodás I. jegyzőkönyvének IX. mellékletét, a jogi aktus elfogadását követően helyénvaló közzétenni azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               (7)Az EUSZ 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Közös CARIFORUM–EU Tanácsban a Bizottság képviseli az Uniót. A tagállamok az EUSZ 4. cikke (3) bekezdésének megfelelően támogatják az Unió álláspontját,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió nevében a Közös CARIFORUM–EU Tanács negyedik, 2017. november 17-i ülésén képviselendő álláspontnak a Közös CARIFORUM–EU Tanács e határozathoz csatolt határozattervezetén kell alapulnia.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság és a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 289., 2008.10.30., 3. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.7.27.
            COM(2017) 396 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről a CARIFORUM-államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás keretében működő Közös CARIFORUM–EU Tanácsban a megállapodás I. jegyzőkönyvének a tengerentúli országokról és területekről szóló IX. melléklete módosításának vonatkozásában az Unió nevében képviselendő álláspontról

               CSATOLMÁNY

               TERVEZET

               Az egyrészről a CARIFORUM-államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás keretében működő

                KÖZÖS CARIFORUM–EU TANÁCS …/2017 HATÁROZATA

               (...)

               a megállapodás I. jegyzőkönyvének a tengerentúli országokról és területekről szóló IX. melléklete módosításáról

               A KÖZÖS CARIFORUM–EU TANÁCS,

               tekintettel az egyrészről a CARIFORUM-államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött gazdasági partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak I. jegyzőkönyve 41. cikkére,

               mivel:

               (1)A megállapodásnak a származó termék fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló I. jegyzőkönyve meghatározza, hogy tengerentúli országok és területek (TOT-ok) alatt az említett jegyzőkönyv IX. mellékletében szereplő tengerentúli országok és területek értendők;

               (2)Mayotte
                  1
                és Saint-Barthélemy
                  2
                jogállásának módosítását, valamint az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló 2013/755/EU tanácsi határozat
                  3
                hatálybalépését követően módosítani kell a megállapodás I. jegyzőkönyvének IX. mellékletében szereplő, a tengerentúli országokat és területeket felsoroló jegyzéket,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

               1. cikk

               Az I. jegyzőkönyv IX. melléklete helyébe az ehhez a határozathoz csatolt melléklet lép.

               2. cikk

               Ez a határozat […]-án/-én lép hatályba.

               Kelt […], 2017. […]-án/-én .

                        a CARIFORUM-államok részéről

                        az EU részéről

               Az I. jegyzőkönyv IX. MELLÉKLETE

               Tengerentúli országok és területek

               E jegyzőkönyv alkalmazásában a „tengerentúli országok és területek” az Európai Unió működéséről szóló szerződés II. mellékletében említett, alább felsorolt országokat és területeket jelentik:

               (Ez a felsorolás nem érinti ezen országok és területek jogállását vagy annak jövőbeni változását.)

               1.A Dán Királysággal különleges kapcsolatban álló tengerentúli országok és területek:

               –Grönland.

               2.A Francia Köztársasághoz tartozó tengerentúli országok és területek:

               –Új-Kaledónia és a hozzá tartozó szigetek,

               –Francia Polinézia,

               –Saint-Pierre és Miquelon,

               –Saint-Barthélémy,

               –Francia Déli és Antarktiszi Területek,

               –Wallis és Futuna.

               3.A Holland Királysággal különleges kapcsolatban álló tengerentúli országok és területek:

               –Aruba,

               –Bonaire,

               –Curaçao,

               –Saba,

               –Sint Eustatius,

               –Sint Maarten.

               4.A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságával különleges kapcsolatban álló tengerentúli országok és területek:

               –Anguilla,

               –Bermuda,

               –Kajmán-szigetek,

               –Falkland-szigetek,

               –Dél-Georgia és Déli-Sandwich-szigetek,

               –Montserrat,

               –Pitcairn,

               –Szent Ilona és a hozzá tartozó területek,

               –Brit Antarktiszi Terület,

               –Brit Indiai-óceáni Terület,

               –Turks- és Caicos-szigetek,

               –Brit Virgin-szigetek.

                     (1)
                  A Tanács 2012/419/EU határozata (2012. július 11.) Mayotte Európai Unióval kapcsolatos jogállásának módosításáról (HL L 204., 2012.7.31., 131. o.).

                     (2)
                  A Tanács 2010/718/EU határozata (2010. október 29.) a Saint-Barthélemy sziget Európai Unióval kapcsolatos jogállásának módosításáról (HL L 325., 2010.12.9., 4. o.).

                     (3)
                  A Tanács 2013/755/EU határozata az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek társulásáról (HL L 76., 2014.3.15., 56. o.).


                            EURÓPAI
                            BIZOTTSÁG
                                                    Brüsszel, 2015.5.29.
                                                    COM(2015) 224 final
                                                    ANNEX 1
                                      MELLÉKLETEK
                                      JEGYZŐKÖNYV
                                       a következőhöz:
           PARTNERSÉGI ÉS EGYÜTTMŰKÖDÉSI KERETMEGÁLLAPODÁS
      egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről Mongólia között, a Horvát
       Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából
                                       a következőhöz:
                                           Javaslat
                               A TANÁCS HATÁROZATA
   az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről Mongólia közötti partnerségi
       és együttműködési keretmegállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai
    Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az
                  Európai Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről
HU                                                                                HU
 ---pagebreak---                                        MELLÉKLET
                                      JEGYZŐKÖNYV
                                       a következőhöz:
          PARTNERSÉGI ÉS EGYÜTTMŰKÖDÉSI KERETMEGÁLLAPODÁS
      egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről Mongólia között, a Horvát
       Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából
   A BELGA KIRÁLYSÁG,
   A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,
   A CSEH KÖZTÁRSASÁG,
   A DÁN KIRÁLYSÁG,
   A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
   AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,
   ÍRORSZÁG,
   A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
   A SPANYOL KIRÁLYSÁG,
   A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
   A HORVÁT KÖZTÁRSASÁG,
   AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
   A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,
   A LETT KÖZTÁRSASÁG,
   A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
   A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,
   MAGYARORSZÁG,
   A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,
   A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
   AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,
   A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
   A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,
   ROMÁNIA,
   A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,
   A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
   A FINN KÖZTÁRSASÁG,
   A SVÉD KIRÁLYSÁG,
   NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
HU                                            2                                         HU
 ---pagebreak---    az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés szerződő
   felei, a továbbiakban: a tagállamok, melyek képviseletében az Európai Unió Tanácsa jár el, és
   AZ EURÓPAI UNIÓ, a továbbiakban: az Európai Unió,
   egyrészről, és
   MONGÓLIA
   másrészről,
   e jegyzőkönyv alkalmazásában a továbbiakban együttesen: a szerződő felek,
   TEKINTETTEL a Horvát Köztársaságnak az Európai Unióhoz való 2013. július 1-jei
   csatlakozására.
   MIVEL az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Mongólia közötti partnerségi
   és együttműködési keretmegállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) 2013. április 30-án
   Ulánbátorban aláírták.
   MIVEL 2011. december 9-én Brüsszelben aláírták a Horvát Köztársaságnak az Európai
   Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződést (a továbbiakban: a csatlakozási szerződés).
   MIVEL a Horvát Köztársaság csatlakozási okmánya 6. cikkének (2) bekezdése szerint
   Horvátország megállapodáshoz történő csatlakozása az utóbbihoz csatolt jegyzőkönyv
   megkötése útján történik,
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
                                                1. cikk
   A Horvát Köztársaság részes félként csatlakozik az egyrészről az Európai Unió és tagállamai,
   és másrészről Mongólia közötti, 2013. április 30-án Ulánbátorban aláírt partnerségi és
   együttműködési keretmegállapodáshoz, továbbá az Európai Unió többi tagállamával
   megegyező módon elfogadja és tudomásul veszi a megállapodás szövegét.
                                                2. cikk
   E jegyzőkönyv parafálását követő kellő időben az Európai Unió továbbítja tagállamainak,
   valamint Mongóliának a megállapodás horvát nyelvű változatát. Feltételezve e jegyzőkönyv
   hatálybalépését, az e cikk első mondatában említett nyelvi változat a megállapodás angol,
   bolgár, cseh, észt, dán, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai,
   német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelvű változatára
   vonatkozóakkal megegyező feltételek mellett válik hitelessé.
                                                3. cikk
   E jegyzőkönyv a megállapodás szerves részét képezi.
                                                4. cikk
   (1)      Ezt a jegyzőkönyvet a tagállamok nevében az Európai Unió Tanácsa, az Európai Unió,
            valamint Mongólia hagyja jóvá, saját eljárásaiknak megfelelően. A Szerződő Felek
            értesítik egymást az e célból szükséges eljárások befejezéséről. A jóváhagyó
            okiratokat az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságán helyezik letétbe.
   (2)      Ez a jegyzőkönyv az utolsó jóváhagyó okirat letétbe helyezésének napját követő hónap
            első napján lép hatályba, de nem a megállapodás hatálybalépésének napja előtt.
HU                                                 3                                              HU
 ---pagebreak---                                                 5. cikk
   E jegyzőkönyv két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia,
   görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román,
   spanyol, svéd, szlovák, szlovén valamint mongol nyelven, amely szövegek mindegyike
   egyaránt hiteles.
   FENTIEK HITELÉÜL az alulírott meghatalmazottak aláírták e jegyzőkönyvet.
   Kelt ….-ban/-ben, a … év … havának … napján,
   AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS TAGÁLLAMAI RÉSZÉRŐL
   MONGÓLIA RÉSZÉRŐL
HU                                                 4                                               HU
 ---documentbreak---                             EURÓPAI
                            BIZOTTSÁG
                                                    Brüsszel, 2015.5.29.
                                                    COM(2015) 224 final
                                                    2015/0113 (NLE)
                                           Javaslat
                               A TANÁCS HATÁROZATA
   az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről Mongólia közötti partnerségi
       és együttműködési keretmegállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai
    Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az
                  Európai Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről
HU                                                                                HU
 ---pagebreak---                                               INDOKOLÁS
   E tanácsi határozatjavaslat képez jogalapot az egyrészről az Európai Unió és tagállamai,
   másrészről Mongólia közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodáshoz csatolt
   jegyzőkönyv megkötéséhez. E jegyzőkönyv célja, hogy figyelembe vegye a Horvát
   Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozását.
   A Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló okmány úgy
   rendelkezik, hogy a Horvátország csatolt jegyzőkönyvek útján csatlakozik az Európai Unió és
   tagállamai által aláírt vagy megkötött nemzetközi megállapodásokhoz.
   Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Mongólia közötti partnerségi és
   együttműködési keretmegállapodást 2013. április 30-án Ulánbátorban aláírták. E
   megállapodás jelenleg megerősítés alatt áll, és még nem lépett hatályba.
   Az e megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő
   aláírásáról szóló 2015......-i tanácsi határozat alapján a jegyzőkönyvet ....-án/-én .......-ban/-ben
   aláírták.
   A jegyzőkönyv a Horvát Köztársaságot e megállapodás szerződő felévé teszi, és kötelezi az
   Uniót, hogy biztosítsa a megállapodás hiteles változatát horvátul.
   A Bizottság felkéri a Tanácsot, hogy az Európai Unió és tagállamai nevében kösse meg a
   jegyzőkönyvet.
   Az Európai Parlament felkérést kap arra, hogy adja egyetértését a jegyzőkönyvhöz.
HU                                                   2                                                   HU
 ---pagebreak---                                                                2015/0113 (NLE)
                                                    Javaslat
                                      A TANÁCS HATÁROZATA
   az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről Mongólia közötti partnerségi
        és együttműködési keretmegállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai
     Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az
                     Európai Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 207. és 209.
   cikkére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,
   tekintettel a Horvát Köztársaság csatlakozási okmányára és különösen annak 6. cikke (2)
   bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,
   mivel:
   (1)     A Horvát Köztársaság csatlakozási okmányának 6. cikke (2) bekezdése alapján a
           Horvát Köztársaságnak az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről
           Mongólia közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodáshoz való
           csatlakozásáról a megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv útján állapodnak meg. A
           csatlakozási okmány 6. cikke (2) bekezdésének második albekezdése alapján az ilyen
           esetekben egyszerűsített eljárással határoznak a csatlakozásról, amennyiben a
           megállapodás nem rendelkezik ezzel ellentétesen. Az ilyen eljárás szerint a
           jegyzőkönyvet a tagállamok nevében egyhangúlag eljáró Tanács és az érintett
           harmadik ország(ok) köti(k) meg.
   (2)     A Tanács 2012. szeptember 14-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat
           kezdjen azokkal a harmadik országokkal, amelyekkel a Horvát Köztársaság
           csatlakozása következtében jegyzőkönyvek megkötése szükséges1.A tárgyalások
           sikeresek voltak, és az Európai Unió és tagállamai nevében ...-ban/-ben ...-án/-én
           aláírták az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről Mongólia közötti
           partnerségi és együttműködési keretmegállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság
           Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült
           jegyzőkönyvet.
   (3)     A jegyzőkönyvet jóvá kell hagyni,
   1
           A Tanács határozata az Európai Unió vagy az Európai Unió és tagállamai, valamint egy vagy több
           harmadik ország vagy nemzetközi szervezet által aláírt vagy megkötött megállapodásoknak a Horvát
           Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozására való tekintettel történő kiigazítására irányuló
           tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról (13351/12 sz. tanácsi dokumentum, LIMITED).
HU                                                     3                                                      HU
 ---pagebreak---    ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
                                              1. cikk
   (1)      Az Európai Unió és tagállamai nevében jóváhagyásra kerül az egyrészről az Európai
            Unió és tagállamai, és másrészről Mongólia közötti partnerségi és együttműködési
            keretmegállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő
            csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv.
   (2)      A jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.
                                              2. cikk
   A Tanács elnöke kijelöli a jegyzőkönyv 4. cikkének (1) bekezdésében előírt értesítésnek az
   Európai Unió és tagállamai nevében történő megtételére jogosult személy(eke)t.
                                              3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   Ennek a határozatnak a Szerződéseknek megfelelően a tagállamok a címzettjei.
   Kelt Brüsszelben,
                                               a Tanács részéről
                                               az elnök
HU                                               4                                            HU