				|

		52013PC0095

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai Unió tagállamainak külső határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok be- és kilépési adatainak rögzítésére szolgáló határregisztrációs rendszer létrehozásáról /* COM/2013/095 final - 2013/0057 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
·      A javaslat okai és céljai
Az Európai Unió határigazgatása terén
teendő újabb lépések előkészítéséről
szóló, 2008. február 13-i közleményében[1]
a Bizottság javaslatot tett a határregisztrációs rendszer létrehozására. Egy ilyen
rendszer lényegében arra szolgálna, hogy elektronikusan nyilvántartsák a rövid
ideig az Unió területén tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok be- és
kilépésének helyét és idejét.
E javaslatot az Európai Tanács által 2009
decemberében elfogadott Stockholmi Program[2]
is támogatta.
Miután az Európai Tanács 2011. június 23–24-i
ülésén az intelligens határellenőrzési csomag – vagyis a
határregisztrációs rendszerről és a regisztráltutas-programról[3] szóló jogalkotási javaslatokra
vonatkozó munka – gyors előrehaladását sürgette, a Bizottság 2011. október
25-én közleményt[4]
adott ki a határregisztrációs rendszer és a regisztráltutas-program
megvalósításának lehetőségeiről.
E javaslatot a regisztráltutas-program
létrehozásáról szóló javaslattal és a külső határátkelőhelyeken
végzett ellenőrzésekre, illetve a külső határőrizetre vonatkozó
szabályokról szóló közösségi kódexnek (Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex)[5] a két új rendszer működése
céljából történő módosításáról szóló javaslattal egyidejűleg
terjesztjük elő. Mindegyik rendszerhez hatásvizsgálatot mutatunk be.
·      Háttér-információk
A Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex
alapján a külső határokat átlépő uniós állampolgárok és a szabad
mozgásra vonatkozó uniós jogot élvező más személyek (pl. az uniós polgárok
családtagjai) be- és kilépésnél egyaránt „minimális ellenőrzésen” esnek
át, amely az egyén személyazonosságának ellenőrzésére szolgáló
útiokmány-ellenőrzésből áll. Azonban minden más harmadik országbeli
állampolgárt alaposan ellenőriznek a beutazáskor. Az ellenőrzés
kiterjed a tartózkodásuk céljára, és a megfelelő anyagi fedezet meglétére,
valamint a Schengeni Információs Rendszer (SIS) és a nemzeti adatbázisok
lekérdezésére.
A Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex nem
tartalmaz előírásokat az utazók határátlépéseinek rögzítésére. Jelenleg a
határőrök és a bevándorlási hatóságok csupán az úti okmányok
lebélyegzésével tudják jelölni a be- és kilépés időpontját, és ez alapján
számolják ki, hogy a harmadik országbeli állampolgár meddig tartózkodott a
schengeni térségben. A tartózkodás időtartama 180 napos időszakonként
nem haladhatja meg a 90 napot. A határátkelőhelyeken rendelkezésre álló
egyéb intézkedéseket és eszközöket – köztük az adatbázisokat (a SIS és a
Vízuminformációs Rendszer – VIS), amelyeket belépéskor kötelező
lekérdezni, kilépéskor viszont nem – nem a határátlépésék rögzítése céljából
alakították ki, és nem is rendelkeznek ezzel a funkcióval. A VIS fő célja,
hogy lehetővé tegye a korábbi vízumkérelmek ellenőrzését, valamint
beutazáskor annak ellenőrzését, hogy a határon vízumot bemutató személy
azonos-e azzal, akinek a vízumot kiállították.
Jelenleg nincs elektronikus eszköz annak
ellenőrzésére, hogy az adott harmadik országbeli állampolgár belépett-e a
schengeni térség területére, vagy elhagyta-e azt, és ha igen, akkor mikor és
hol. A bélyegzők használata és minősége (pl. olvashatóság, a
tartózkodás kiszámításának hosszadalmas folyamata, a hamis vagy hamisított
bélyegek) szintén megnehezítik a harmadik országbeli állampolgárok
engedélyezett tartózkodásának nyomonkövetését.
A fenti okokból nem létezik az egész EU-ra
kiterjedő nyilvántartás a schengeni térségbe utazók be- és
kilépéseiről, és így a tagállamoknak nincs olyan megbízható eszközük,
amellyel eldönthetnék, hogy a harmadik országbeli állampolgárok túllépik-e a
tartózkodáshoz való jogukat. Tizenhárom tagállam[6]
saját határregisztrációs rendszereket üzemeltet az utasok alfanumerikus
adatainak összegyűjtésére. Mind a 13 tagállam hozzáférést biztosít azokhoz
határrendészeti és a bűnüldözési célokból. Amennyiben egy adott személy
jogszerűen lép ki ugyanabból a tagállamból, amelybe belépett, e rendszerek
feltárják a tartózkodási idő túllépését. Ezen kívül e rendszereket nem
lehet felhasználni az engedélyezett tartózkodási időt túllépő
személyek felderítésére, mivel a be- és kiléptetési adatok nem
feleltethetők meg egymásnak, ha az adott személyek egy másik tagállamon
keresztül hagyják el a schengeni térségét, mint ahová beutaztak, és ahol
nyilvántartásba vették a belépésüket.
Jelenleg nincsenek megbízható adatok az EU-n
belüli illegális bevándorlók számáról. Óvatos becslések szerint ez a szám 1,9
és 3,8 millió közé tehető. Általánosan elismert tény, hogy az illegális
bevándorlók egyértelmű többsége úgynevezett tartózkodási idő
túllépő, vagyis olyan személy, aki rövid idejű tartózkodás céljából
jogszerűen – szükség esetén érvényes vízummal – lépett az Unió területére,
majd az engedélyezett tartózkodási idő lejárta után is ott maradt. Ami az
elfogott illegális bevándorlókat[7]
illeti, ezek összlétszáma 2010-ben 505220 főt tett ki az Unióban (EU 27),
ami a fenti becsléssel összevetve jól mutatja, hogy a tartózkodási időt
túllépő személyeknek csupán egy kis hányadát fogták el.
Amennyiben a harmadik országbeli állampolgárok
a schengeni térségbe történő beutazásukat követően megsemmisítik
irataikat, rendkívül fontos a hatóságok számára, hogy megbízható információk
álljanak rendelkezésükre e személyek személyazonosságának megállapítása
céljából.
Az e javaslathoz mellékelt pénzügyi kimutatás
egy külső megbízott által a határregisztrációs rendszer és regisztráltutas-program
költségeiről készített tanulmányon alapszik.
Az európai parlamenti és tanácsi rendeletre
irányuló javaslatnak az a célja, hogy
–
létrehozza a határregisztrációs rendszert, és a
technikai rendszer kidolgozásának és végrehajtásának jogalapját;
–
megállapítsa a határregisztrációs rendszer célját,
funkciót, és az alkalmazására vonatkozó felelősségi köröket; valamint
–
a szabadságon, a biztonságon és a jog
érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési
igazgatását végző ügynökségre[8]
(a továbbiakban: az ügynökség) ruházza a központi rendszer kifejlesztésének és
üzemeltetési igazgatásának feladatát.
Ez a rendelet alkotja a határregisztrációs
rendszer jogalapjának legfontosabb eszközét. E jogi keret kiterjesztése
érdekében, e javaslattal egyidejűleg előterjesztjük a Schengeni
Határ-ellenőrzési Kódex olyan módosítására irányuló javaslatot, amely a
rendszernek a határigazgatási eljárás részeként történő alkalmazásával
kapcsolatos.
A határregisztrációs rendszer célja a
külső határok igazgatásának javítása és az illegális migráció elleni
küzdelem, egy olyan rendszer létrehozása révén, amely
·      kiszámítja az egyes utazók számára engedélyezett tartózkodási
időt; ennek keretében belépéskor, a schengeni térségbe gyakran utazó
személyek esetében gyorsan és pontosan kiszámítja, hogy hány nap maradt a 180
napos időszakon belüli maximum 90 napból; kilépéskor ellenőrzi, hogy
az utazók tiszteletben tartották-e az engedélyezett tartózkodási időt; továbbá
a schengeni térség területén belül harmadik országbeli állampolgárokon végzett
ellenőrzések keretében vizsgálja meg a szóban forgó személyek
tartózkodásának jogszerűségét;
·      segít azonosítani az olyan személyeket, akik esetleg nem, vagy már nem
teljesítik a tagállamok területére történő beutazás vagy ott-tartózkodás
feltételeit; ez különösen azokra a személyekre vonatkozik, akiket úti okmányok
vagy bármely egyéb személyazonosítási eszköz nélkül találtak a schengeni
térségen belüli ellenőrzések során;
·      támogatja a harmadik országbeli állampolgárok be- és kilépéseinek
elemzését; ez különösen abból áll, hogy pontos képet alkossanak a külső
határokon keresztüli utasáramlásokról, és a tartózkodási időt
túllépők számáról, például az utazók állampolgársága szerint.
A rendszer várható hatását tovább értékeltük
és részleteztük a hatásvizsgálatában. E hatás az alábbiak szerint foglalható
össze:
·      a határellenőrzések során gyors és pontos információszolgáltatás a
határőrök számára, az útlevelek kézi lebélyegzésének lassú és
megbízhatatlan jelenlegi rendszere helyett; ez az engedélyezett tartózkodás
megfelelőbb nyomonkövetését és hatékonyabb határellenőrzést tesz
lehetővé;
·      pontos információszolgáltatás az utazók számára engedélyezett
tartózkodásuk maximális hosszáról;
·      pontos információszolgáltatás az engedélyezett tartózkodási időt
túllépő személyekről, ami elősegíti majd a schengeni térségen
belüli ellenőrzéseket, és az illegális migránsok elfogását;
·      az illegális migránsok személyazonosításának támogatása; oly módon,
hogy a határregisztrációs rendszerben tárolják valamennyi vízummentes személy
biometrikus azonosítóját, szem előtt tartva továbbá, hogy a VIS-ben
tárolják a vízumbirtokosok biometrikus adatait, a tagállami hatóságok
azonosítani tudják majd a területükön elfogott, iratokkal nem rendelkező
olyan illegális migránsokat, akik jogszerűen lépték át a külső
határt; ez pedig megkönnyíti majd a kitoloncolási eljárást;
·      a rendszer által készített elemzés lehetővé teszi tényeken alapuló
megközelítés alkalmazását, pl. a vízumpolitika terén, mivel a
határregisztrációs rendszer pontos adatokat szolgáltat majd arról, hogy egy
adott állam állampolgárai tekintetében felmerül-e a tartózkodási idő
túllépésének problémája vagy sem, ami fontos szerepet játszik annak
eldöntésekor, hogy – az esettől függően – bevezessék vagy eltöröljék
a vízumkötelezettséget a kérdéses harmadik országgal szemben.
·      a határellenőrzés kézi lebélyegzésének megszüntetése révén
teljesen automatizált határellenőrzést lehet majd bevezetni a harmadik
országok egyes állampolgárai esetében, amennyiben teljesülnek az e javaslattal
egyidejűleg előterjesztett, regisztráltutas-programra vonatkozó
javaslatban megállapított feltételek.
·      Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen
Az Európai Parlament és a Tanács 562/2006/EK
rendelete a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének
(Schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról.
Az Európai Parlament és a Tanács 1931/2006/EK
rendelete a tagállamok külső szárazföldi határain való kishatárforgalom
szabályainak meghatározásáról, valamint a schengeni egyezmény rendelkezéseinek
módosításáról.
Az Európai Parlament és a Tanács 767/2008/EK
rendelete a vízuminformációs rendszerről (VIS) és a rövid távú
tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó adatok tagállamok közötti
cseréjéről (VIS-rendelet).
Az Európai Parlament és a Tanács 810/2009/EK
rendelete a Közösségi Vízumkódex létrehozásáról.
Az Európai Parlament és a Tanács 1077/2011/EU
rendelete a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség
nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai
ügynökség létrehozásáról.
2.           KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL;
HATÁSVIZSGÁLAT
·      Konzultáció az érdekeltekkel
Ezt a javaslathoz kapcsolódó hatásvizsgálat
tartalmazza.
·      Hatásvizsgálat
Az első hatásvizsgálat[9] 2008-ban készült, amikor a
Bizottság e kérdésben közleményt készített, a másodikat pedig 2012-ben fejezték
be[10]. Az első a szakpolitikai
opciókat és legvalószínűbb hatásaikat elemezte, és megállapította, hogy
határregisztrációs rendszert kell létrehozni.
Konzultációt és előzetes átvilágítást
követően a későbbi hatásvizsgálat kulcsfontosságú végrehajtási
lehetőségeket elemzett.
A különböző opciók és alopciók elemzése
alapján a határregisztrációs rendszer alábbi megoldását részesítettük
előnyben:
A határregisztrációs rendszert alfanumerikus
és biometrikus adatokat egyaránt tartalmazó, központosított rendszerként
alakítják ki. Az adatmegőrzési időszak szokásos esetben hat hónap, a
tartózkodási idő túllépése esetén pedig öt év volna.
A biometrikus adatok alkalmazására három éves
átmeneti időszak urán kerülne sor, hogy a tagállamok kiigazíthassák a
határátkelőhelyeken folytatott eljárásaikat.
Két év után értékelni kell a
határregisztrációs rendszert, és ennek keretében a Bizottság különösen a
bűnüldöző hatóságok hozzáférésének lehetőségét, valamint az
adatmegőrzés időtartamát értékelné, figyelembe véve az ilyen célokból
a VIS-hez biztosított hozzáférés tapasztalatait. Az értékelést adott esetben a rendelet
módosítására irányuló bizottsági javaslat kíséri, amelynek célja e hozzáférés
feltételeinek meghatározása. E feltételeket szigorúan meg kell határozni, hogy
pontos adatvédelmi szabályozást biztosítsanak, amely alapul vehetné a VIS
jogalapja révén előírt szabályozást.
A Hatásvizsgálati Testület felülvizsgálta a
hatásvizsgálat tervezetét, és 2012. március 14-én, majd (a módosított
változatról) 2012. június 8-án véleményt bocsátott ki. A további teendőkre
vonatkozó javaslatokat a jelentés módosított változata tartalmazza. Különösen a
következő változtatásokat hajtottuk végre: további információkat adtunk az
érdekeltekkel folytatott konzultációról; felülvizsgáltuk és
egyszerűsítettük az átfogó logikát; továbbfejlesztettük és részletesebben
kifejtettük a probléma-meghatározást, az illegális migráció általános
problémája és a konkrét végrehajtási problémák tekintetében egyaránt; kibővítettük
az alapforgatókönyvet, hogy jobban leírja a helyzet alakulását további uniós
fellépés hiányában; átszerkesztettük és egyszerűsítettük az opciókat; finomítottuk
és logikusabban fejtettük ki az opciók értékelését, bemutatva, hogy mely opciók
kapcsolódnak összes, és melyek nem; részletesebben ismertettük a költségek
számítási módját; módosítottuk az előnyben részesített opció elemzését és
ismertetését, és közvetlenebbül hozzákapcsoltuk azt a jövőben
elérhetővé váló adatokhoz.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
·      A javasolt intézkedések összefoglalása
Meg kell határozni a határregisztrációs
rendszer célját, funkcióit, és a felelősségi köröket. Továbbá a
szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű
IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökséget meg
kell bízni a rendszer fejlesztésével és üzemeltetési igazgatásával. Egy
különálló bizottsági szolgálati munkadokumentum cikkenként részletesen
ismerteti a javaslatot.
·      Jogalap
A rendelet jogalapja az Európai Unió
működéséről szóló szerződés 74. cikke és 77. cikke (2)
bekezdésének b) és d) pontja. A 77. cikk (2) bekezdésének b) és d) pontja a
megfelelő jogalap a tagállamok külső határainak átlépésére vonatkozó
intézkedések további meghatározására, továbbá a tagállamok által, a személyek e
határokon történő ellenőrzésekor követendő szabványok és
eljárások kidolgozására. A 74. cikk a megfelelő jogalap a
határregisztrációs rendszer létrehozására és karbantartására, valamint a
megfelelő tagállami hatóságok, továbbá e hatóságok és a Bizottság közötti,
a Szerződés V. címe által szabályozott területeken való együttműködés
biztosítására szolgáló tagállamok közötti információcsere eljárásainak
kialakítására.
·      A szubszidiaritás elve
Az Európai Unió működéséről szóló
szerződés 77. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében az Unió
hatáskörrel rendelkezik arra, hogy intézkedéseket fogadjon el a tagállamok
külső határait átlépő személyeket érintő ellenőrzésekkel és
a határátlépés hatékony nyomonkövetésével kapcsolatosan. Módosítani kell a
tagállamok külső határainak átlépésére vonatkozó, hatályban lévő
uniós rendelkezéseket annak figyelembevétele érdekében, hogy jelenleg nem
állnak rendelkezésre megbízható eszközök a rövid távú tartózkodás céljából
érkező harmadik országbeli állampolgárok utazásainak nyomonkövetésére,
mivel a mostani bélyegzési kötelezettség, annak bonyolultsága és lassúsága
miatt, nem elegendő ahhoz, hogy lehetővé tegye a tagállami hatóságok
számára az engedélyezett tartózkodás vizsgálatát az utas
határellenőrzésekor, illetve az ország területén belüli ellenőrzések
alkalmával, továbbá a nemzeti rendszerek csak nagyon korlátozott értéket
képviselnek egy belső határok nélküli térségben.
A migrációkezelés hatékonyságának
erősítése érdekében információkat kell biztosítani az EU területén
tartózkodó és a 180 napon belüli 90 napos maximális rövid távú tartózkodásnak
megfelelő személyekről, állampolgárság és csoportok
(vízummentesek/vízumkötelesek) szerint az engedélyezett tartózkodási időt
túllépő utasokról, valamint az illegálisan tartózkodó személyek
felkutatása céljából az ország területén belül végzett szúrópróbaszerű
ellenőrzések elősegítésére.
Közös rendszerre van szükség a határátlépések
nyilvántartására és a schengeni térség egészén belüli engedélyezett
tartózkodások nyomonkövetésére vonatkozó összehangolt szabályozás érdekében.
Ennélfogva a javaslat célkitűzését az
egyes tagállamok nem képesek kielégítően megvalósítani.
·      Az arányosság elve
Az Európai Unióról szóló szerződés 5.
cikke kimondja, hogy az Unió intézkedései nem léphetik túl a Szerződés
célkitűzéseinek eléréséhez szükséges mértéket. Ehhez az uniós fellépéshez
olyan jogszabályi formát kell választani, amely lehetővé teszi a javaslat
célkitűzésének elérését és annak lehető leghatékonyabb végrehajtását.
A javasolt kezdeményezés a schengeni vívmányok továbbfejlesztését jelenti annak
biztosítása érdekében, hogy a külső határokon minden schengeni tagállam
ugyanúgy alkalmazza a közös szabályokat. A javaslat olyan eszközt hoz létre,
amely információkat szolgáltat az Európai Unió számára arról, hogy hány
harmadik országbeli állampolgár lép az EU területére, illetve hagyja el azt. Ez
elengedhetetlen ahhoz, hogy fenntartható és megalapozott szakpolitikai
döntéshozatal jöjjön létre a migráció és a vízumpolitika terén. Továbbá, a
javaslat arányos a személyes adatok védelméhez való jog tekintetében, mivel
követeli meg, hogy több adatot gyűjtsenek, és azokat tovább tárolják, mint
ami a rendszer működéséhez és céljainak eléréséhez feltétlenül szükséges. A
rendszer a költségek tekintetében is arányos, tekintettel arra, hogy milyen
előnyöket biztosít a közös külső határokat igazgató, és a közös uniós
migrációs politika felé előrehaladó tagállamok számára.
A javaslat ezért megfelel az arányosság
elvének.
·      A jogi aktus típusának megválasztása
Javasolt aktus: rendelet.
Más jogi aktus nem felelne meg a
következő(k) miatt:
E javaslat központosított rendszert hoz létre,
amelyen keresztül a tagállamok együttműködnek egymással. Ez közös
architektúrát és műveleti szabályokat tesz szükségessé. A javaslat a külső
határellenőrzésekre vonatkozó, valamennyi tagállamban egységes szabályokat
állapit meg. Következtetésképpen, kizárólag a rendelet választható jogalapként.
•           Alapjogok
A javasolt rendelet hatást gyakorolt az
alapvető jogokra, különösen a személyes adatok védelmét (az Európai Unió
Alapjogi Chartájának 8. cikke), a szabadsághoz és biztonsághoz való jogot (a
Charta 6. cikke), a magán- és a családi élet tiszteletben tartását (a Charta 7.
cikke), a menedékjogot (a Charta 18. cikke), valamint a kitoloncolással, a
kiutasítással és a kiadatással szembeni védelmet (a Charta 19. cikke) érinti.
A javaslat biztosítékokat tartalmaz a
személyes adatok, és különösen az azokhoz való hozzáférés tekintetében, mit
szigorúan e rendelet céljára, és az abban megjelölt, illetékes hatóságokra kell
korlátozni. A személyes adatokkal kapcsolatos biztosítékok az adatokhoz való
hozzáféréshez, illetve az adatok kijavításához és törléséhez való jogra is
kiterjednek.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK
A Bizottság
következő többéves pénzügyi keretre irányuló javaslata 4,6 milliárd EUR
összeget tartalmaz a Belső Biztonsági Alap számára (a továbbiakban: BBA) a
2014–2020 közötti időszakra. A javaslatban indikatív összegként 1,1
milliárd EUR-t különítünk el a határregisztrációs rendszer és a regisztráltutas-program
fejlesztésére, azzal a feltételezéssel, hogy az első fejlesztési költségek
2015-ben jelentkeznének[11].
E pénzügyi támogatás nem csak a központi elem
költségeit fedezné a többéves pénzügyi keret teljes időszakában (uniós
szinten, a fejlesztési és az üzemeltetési költségeket egyaránt), hanem e két
rendszer alkotóelemeinek nemzeti, tagállami fejlesztési költségeit is, a
rendelkezésre álló források keretén belül. A nemzeti fejlesztési költségekhez
nyújtandó pénzügyi támogatás biztosítaná, hogy a nemzeti szinten nehéz
gazdasági körülmények nem akadályozzák vagy hátráltassák a projekteket. Ez
magában foglal 145 millió EUR-t az IT-rendszerek tárhelyszolgáltatásával, a
végfelhasználói felszerelés befogadási helyével, valamint az operátorok
irodahelyével kapcsolatos, nemzeti szinten felmerülő költségekre. Magában
foglal továbbá 341 millió EUR-t a karbantartással, valamint a hardver- és
szoftverlicenszekkel kapcsolatos, nemzeti szinten felmerülő költségekre.
Az új rendszerek
működésének megkezdését követően a tagállamok jövőbeni
üzemeltetési költségeiket nemzeti programjaikból támogathatnák. A javaslatban
az szerepel, hogy a tagállamok a nemzeti programok előirányzatainak 50
%-át fordíthatják az Unió külső határait érintő migrációs áramlások
kezelésére használt IT-rendszerek üzemeltetési költségeinek támogatására. E
költségek felölelhetik a VIS, a SIS, és az adott időszakban létrehozott új
rendszerek üzemeltetésének költségeit, a személyzeti költségeket, a
szolgáltatás költségeit, a biztonságos helyiségek bérleti díját stb. Tehát a
jövőbeni eszköz – adott esetben – biztosítaná a finanszírozás
folyamatosságát.
5.           KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓK
·      Részvétel
Ez a javaslat a schengeni vívmányokra épül,
amennyiben érinti a külső határok átlépését. Tehát az alábbi következményeket
kell figyelembe venni a társult országokkal kötött különböző
jegyzőkönyvekkel és társulási megállapodásokkal kapcsolatosan:
Dánia: Az Európai
Unióról szóló szerződéshez (EUSZ) és az Európai Unió működéséről
szóló szerződéshez (EUMSZ) csatolt, Dánia helyzetéről szóló (22. sz.)
jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt a Tanács olyan
intézkedéseinek elfogadásában, amelyek az EUMSZ harmadik részének V. címe alá
tartoznak.
Mivel ez a rendelet a schengeni vívmányokon
alapul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az e
rendeletről szóló tanácsi döntést követő hat hónapos időszakon
belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e.
Az Egyesült Királyság és Írország: A schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő
beillesztéséről szóló jegyzőkönyv 4. és 5. cikke, valamint a
Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának kérésére vonatkozó,
2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozat, illetve az Írországnak a
schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére
vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi
határozat szerint az Egyesült Királyság és Írország nem vesz részt az
562/2006/EK rendeletben (Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex). Ezért az
Egyesült Királyság és Írország nem vesz részt e rendelet elfogadásában, továbbá
e rendelet rájuk nézve nem kötelező érvényű vagy alkalmazandó.
Izland és Norvégia: A Tanács, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között,
az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és
fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodásban meghatározott
eljárások alkalmazandók, mivel e javaslat a schengeni vívmányokon alapul az e
megállapodás[12]
A. mellékletében meghatározottak szerint.
Svájc: Ez a rendelet
az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között
létrejött, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására,
alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás[13] előírásai szerint a schengeni vívmányok rendelkezéseinek
továbbfejlesztését képezi.
Liechtenstein: Ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci
Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini
Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség
közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására,
alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való
csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv[14]
előírásai szerint a schengeni vívmányok rendelkezéseinek
továbbfejlesztését képezi.
Ciprus, Bulgária és Románia: Ez a határregisztrációs rendszer létrehozásáról
szóló rendelet helyettesíti a tartózkodás időtartamának
ellenőrzésére, és a harmadik országbeli állampolgárok útlevelének
lebélyegzésére vonatkozó kötelezettséget. E
rendelkezéseket a csatlakozó tagállamoknak az Európai Unióhoz való
csatlakozásától kell alkalmazni.
2013/0057 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
az Európai Unió tagállamainak külső
határait átlépő harmadik országbeli állampolgárok be- és kilépési
adatainak rögzítésére szolgáló határregisztrációs rendszer létrehozásáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 74. cikkére és
a 77. cikke (2) bekezdésének b) és d) pontjára,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[15],
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamenteknek való továbbítását követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[16],
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[17],
az európai adatvédelmi biztossal folytatott
konzultációt követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
„Az Európai Unió határigazgatása terén teendő
újabb lépések előkészítéséről” szóló 2008. február 13-i bizottsági
közlemény[18]
hangsúlyozta annak szükségességét, hogy az európai integrált határigazgatási
stratégia részeként határregisztrációs rendszert hozzanak létre, amely
elektronikusan rögzíti a rövid távú tartózkodás céljából a schengeni térségbe
beutazó harmadik országbeli állampolgárok be- és kilépésének idejét és helyét,
és kiszámítja az engedélyezett tartózkodás időtartamát.
(2)
A 2008. június 19–20-i Európai Tanács hangsúlyozta
annak fontosságát, hogy folytassák az EU integrált határigazgatási
stratégiájának kidolgozásával – ideértve a külső határok igazgatásának
javítását célzó korszerű technológiák hatékonyabb alkalmazását is –
kapcsolatos munkát.
(3)
A Bizottság 2009. június 10-i, „A szabadság a
biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség a polgárok szolgálatában”
című közleménye azt ajánlja, hogy hozzanak létre elektronikus rendszert a
tagállamok területére külső határok átlépésével történő be- és
kilépések nyilvántartására, az e területre való belépés hatékonyabb igazgatása
érdekében.
(4)
A 2011. június 23–24-i Európai Tanács az
„intelligens határellenőrzés” gyors előrehaladását sürgette. A
Bizottság 2011. október 25-én közzétette „Intelligens határellenőrzés –
választási lehetőségek és a követendő út” című közleményét.
(5)
Meg kell határozni a határregisztrációs rendszer
céljait, műszaki felépítését és finanszírozását, és meg kell állapítani a
működésére és felhasználására vonatkozó szabályokat, valamint meg kell
határozni a rendszerrel kapcsolatos felelősségi köröket, a rendszerbe
beviendő adatok kategóriáit, az adatbevitel céljait, bevitelük
feltételeit, az adatokhoz való hozzáféréssel rendelkező hatóságokat, a
figyelmeztető jelzések összekapcsolását, továbbá az adatfeldolgozásra és a
személyes adatok védelmére vonatkozó további szabályokat.
(6)
A határregisztrációs rendszer – az Unió polgárainak
és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és
tartózkodáshoz való jogáról szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv[19]
rendelkezései szerint – nem alkalmazandó az uniós polgárok családtagjaira és a
tartózkodási kártyával rendelkező személyekre, valamint a Schengeni
határ-ellenőrzési kódexben említett tartózkodási engedélyek birtokosaira,
amennyiben tartózkodásukat nem korlátozták 180 naponként 90 napos
időtartamra.
(7)
A határregisztrációs rendszer céljaként a
határellenőrzés megerősítését, az illegális bevándorlás
megelőzését, és a migrációs áramlások kezelésének elősegítését kell
kitűzni. A határregisztrációs rendszernek különösen az olyan személyek
azonosítását kell elősegítenie, akik esetleg nem, vagy már nem teljesítik
a tagállamok területén való tartózkodás időtartamára vonatkozó
feltételeket.
(8)
E célkitűzések teljesítése érdekében a
határregisztrációs rendszernek alfanumerikus, és az átmeneti időszak után biometrikus
adatokat kell feldolgoznia. Az ujjlenyomatvételnek az utasok magánéletére
gyakorolt hatását két indok támasztja alá. Az ujjlenyomat megbízható módszer a
tagállamok területén elfogott olyan személyek azonosításához, akik nem
rendelkeznek úti okmányokkal, illetve bármely más személyazonosító eszközzel,
ami gyakori eljárásmód az illegális migránsok körében. Az ujjlenyomatok
emellett megbízhatóbb megfeleltetést biztosítanak a jogszerű utasok be- és
kilépési adatai között.
(9)
Ha fizikailag lehetséges, tíz ujjlenyomatot kell
rögzíteni a határregisztrációs rendszerben, hogy lehetővé tegyék a pontos
ellenőrzésr és személyazonosításr, továbbá garantálják, hogy minden
körülmények között elegendő adat áll rendelkezésre.
(10)
Az ujjlenyomatok alkalmazását olyan átmeneti
időszakhoz kell kötni, amely lehetővé teszi, hogy a tagállamok a
határon való várakozási idő növekedésének elkerülése céljából kiigazítsák
a határellenőrzési eljárást és az utasforgalom kezelését.
(11)
A rendszer műszaki fejlesztése megteremti majd
a rendszerhez való bűnüldözési célú hozzáférés lehetőségét,
amennyiben e rendelet jövőbeni módosítása lehetővé teszi az ilyen
hozzáférést.
(12)
A 2011. október 25-i, 1077/211/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelettel[20]
létrehozott, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló
térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző
ügynökségnek kell felelnie a központosított határregisztrációs rendszer
fejlesztéséért és üzemeltetési igazgatásáért. E rendszert a központi egységnek
és a tartalék központi egységnek, az egyes tagállamok egységes interfészeinek,
valamint a központi határregisztrációs rendszer és a hálózati belépési pontok
között kommunikációs infrastruktúrának kell alkotnia. A tagállamoknak kell
felelniük saját nemzeti rendszereik fejlesztéséért és üzemeltetési
igazgatásáért.
(13)
A szinergia és a költséghatékonyság érdekében a
határregisztrációs rendszert lehetőség szerint az COM(2013) 97 final rendelet
alapján létrehozott regisztráltutas-rendszerel egyidejűleg kell
megvalósítani.
(14)
E rendeletnek meg kell határoznia azokat a tagállami
hatóságokat, amelyek – a határregisztrációs rendszer konkrét céljai érdekében,
valamint a feladataik elvégzéséhez szükséges mértékben – adatbevitel,
-módosítás, -törlés vagy -lekérdezés céljából hozzáféréssel rendelkezhetnek a
határregisztrációs rendszerhez.
(15)
A határregisztrációs rendszerben lévő adatok
feldolgozásának a kitűzött célokkal arányosnak és az illetékes hatóságok
feladatainak elvégzéséhez szükséges mértékűnek kell lennie. A
határregisztrációs rendszer használatakor az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk
kell azon személyek emberi méltóságának és sérthetetlenségének tiszteletben
tartását, akiknek adatait lekérik, továbbá e személyek nem
különböztethetők meg nemi hovatartozás, faji vagy etnikai származás,
vallás vagy meggyőződés, fogyatékosság, életkor vagy szexuális
irányultság alapján.
(16)
A határregisztrációs rendszerben tárolt személyes
adatok csak addig őrizhetők meg, amíg az a határregisztrációs
rendszer céljai érdekében szükséges. Célszerű hat hónapig megőrizni
az adatokat, mivel ez a tartózkodás időtartamának kiszámításához szükséges
minimális időszak. Hosszabb, legfeljebb öt évig terjedő
időszakra van szükség azon személyek esetében, akik nem hagyták el a
tagállamok területét az engedélyezett tartózkodási időn belül. Az adatot a
ötéves időszak elteltével törölni kell, kivéve, ha azok korábbi törlése
indokolt.
(17)
Pontos szabályokat kell meghatározni a
határregisztrációs rendszer fejlesztésére és üzemeltetésére vonatkozó feladatok
tekintetében, továbbá a tagállamoknak a nemzeti rendszerekre vonatkozó felelőssége,
valamint a nemzeti hatóságoknak az adatok hozzáférése tekintetében.
(18)
E rendelet bármiféle megsértéséből adódó károk
tekintetében meg kell határozni a tagállamok felelősségére vonatkozó
szabályokat. Az ilyen károk tekintetében a Bizottság felelősségére a
Szerződés 340. cikkének második bekezdése irányadó.
(19)
A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az
egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995.
október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[21] alkalmazandó a személyes
adatok e rendelet alkalmazásában történő, tagállamok általi
feldolgozására.
(20)
A személyes adatok közösségi intézmények és szervek
által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről,
valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i
45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet[22] kell alkalmazni az uniós
intézmények vagy szervek által a határregisztrációs rendszer üzemeltetési
igazgatásának felelőseként rájuk háruló feladatok ellátása során végzett
tevékenységekre.
(21)
A 95/46/EK irányelv 28. cikkével összhangban
létrehozott független felügyelő hatóságoknak kell felügyelniük a személyes
adatok tagállamok általi feldolgozásának jogszerűségét, a 45/2001/EK
rendeletben meghatározott európai adatvédelmi biztosnak pedig felügyelnie kell
az uniós intézményeknek és szerveknek a személyes adatok feldolgozásához
kapcsolódó intézkedéseit. Az európai adatvédelmi biztosnak és a felügyelő
hatóságoknak együtt kell működniük a határregisztrációs rendszer
felügyelete során.
(22)
E rendelet tiszteletben tartja az alapvető
jogokat és betartja az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elveket,
különösen a személyes adatok védelmét (a Charta 8. cikke), a szabadsághoz és
biztonsághoz való jogot (a Charta 6. cikke), a magán- és a családi élet
tiszteletben tartását (a Charta 7. cikke), a menedékjogot (a Charta 18. cikke),
a kitoloncolással, a kiutasítással és a kiadatással szembeni védelmet (a Charta
19. cikke), a hatékony jogorvoslathoz való jogot (a Charta 47. cikke), továbbá
az említett jogokkal és elvekkel összhangban kell alkalmazni.
(23)
E rendelet alkalmazásának eredményes figyelemmel
kíséréséhez rendszeres időközönkénti értékelésre van szükség. A
rendszerben tárolt adatokhoz bűnüldözési célokból, illetve harmadik
országok számára biztosított hozzáférés feltételei, továbbá a különböző
adatmegőrzési időszakok tekintetében további értékelést kell végezni
annak megállapítása céljából, hogy a rendszer hozzájárulhat-e a terrorista
bűncselekmények és az egyéb súlyos bűncselekmények elleni küzdelemhez,
és amennyiben igen, hogyan valósíthatja meg ezt a leghatékonyabban. Tekintettel
a határregisztrációs rendszerben tárolt nagyszámú személyes adatra, valamint
arra, hogy maradéktalanul tiszteletben kell tartani azon személyek magánéletét,
akiknek a személyes adatait feldolgozzák a rendszerben, az említett értékelést
a működés megkezdése után két évvel kell elvégezni, és figyelembe kell
venni a VIS végrehajtásának eredményeit.
(24)
A tagállamoknak szankciókat kell megállapítaniuk e
rendelet rendelkezéseinek megsértése esetére, és biztosítaniuk kell azok
végrehajtását.
(25)
E rendelet egységes feltételek mellett történő
végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel
kell felruházni. Az említett hatásköröket a Bizottság végrehajtási
hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok
szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i
182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[23] megfelelően kell
gyakorolni.
(26)
A belső határellenőrzés nélküli térség
szintjén működő közös határregisztrációs rendszer létrehozását,
valamint az adatok felhasználására vonatkozó közös kötelezettségek, feltételek
és eljárások megteremtését az egyes tagállamok nem képesek kielégítően
megvalósítani, és ezért a fellépés léptéke és hatása miatt azok uniós szinten
jobban megvalósíthatók, az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében
foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt
arányosság elvének megfelelően a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez
szükséges mértéket.
(27)
Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az
Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia
helyzetéről szóló (22. sz.) jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében
Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem
kötelező és nem alkalmazandó. Mivel e
rendelet a schengeni vívmányokra épül, Dánia – az említett jegyzőkönyv 4.
cikkének megfelelően – a Tanács e rendeletről hozott döntését
követően hat hónapon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában
végrehajtja-e.
(28)
Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon
rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában az Egyesült
Királyság a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni
vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó
kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozattal[24] összhangban nem vesz részt. Ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt
ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem
alkalmazandó.
(29)
Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon
rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország az Írországnak
a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére
vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi
határozattal[25]
összhangban nem vesz részt. Ennélfogva
Írország nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem
kötelező és nem alkalmazandó
(30)
Izland és Norvégia tekintetében ez a rendelet az
Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság
között, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és
fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás[26] értelmében a schengeni
vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az említett
megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló, 1999. május 17-i
1999/437/EK tanácsi határozat[27]
1. cikkének A. pontja által említett területhez tartoznak.
(31)
Svájc tekintetében ez a rendelet az Európai Unió,
az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci
Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és
fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás[28]
értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését
jelenti, amelyek az 1999. május 17-i 1999/437/EK tanácsi határozatnak a
2008/146/EK tanácsi határozat[29]
3. cikkével összefüggésben értelmezett 1. cikkének A. pontjában említett
területhez tartoznak.
(32)
Liechtenstein tekintetében ez a rendelet az Európai
Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini
Hercegség között a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai
Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a
schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló
társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv[30] értelmében a schengeni
vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyek az 1999.
május 17-i 1999/437/EK tanácsi határozatnak a 2011/350/EU tanácsi határozat[31] 3. cikkével összefüggésben
értelmezett 1. cikkének A. pontjában említett területhez tartoznak,
ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:
1. FEJEZET
Általános rendelkezések
1. cikk
Tárgy
Létrejön a határregisztrációs rendszer
elnevezésű rendszer, a tagállamok területén való rövid távú tartózkodás
céljából a külső határokat átlépő harmadik országbeli állampolgárok
be- és kilépése időpontjának és helyének rögzítése és az erre vonatkozó
adatok tárolása, a tartózkodási idő kiszámítása, valamint az engedélyezett
tartózkodási idő lejártakor a tagállamok figyelmeztetése céljából.
2. cikk
A határregisztrációs rendszer kialakítása
(1)          A határregisztrációs rendszer
szerkezetét a 6. cikk határozza meg.
(2)          A szabadságon, a biztonságon
és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek
üzemeltetési igazgatását végző ügynökség (a továbbiakban: az ügynökség)
megbízást kap a határregisztrációs rendszer fejlesztési és üzemeltetési igazgatási
feladatainak ellátására, beleértve a 12. cikkben említett biometrikus adatok
feldolgozására vonatkozó funkciókat is.
3. cikk
Hatály
(1)          Ez a rendelet a tagállamok
területén való rövid távú tartózkodás céljából beutazó, a Schengeni
határ-ellenőrzési kódex értelmében határellenőrzés alá tartozó
harmadik országbeli állampolgárokra alkalmazandó, a tagállamok külső
határainak átlépésekor.
(2)          Ezt a rendeletet nem kell
alkalmazni, amikor az alábbi személyek lépik át a külső határokat:
a)      az uniós polgárok családtagjai, akik a
2004/38/EK irányelv hatálya alá tartoznak és rendelkeznek az irányelvben
említett tartózkodási kártyával;
b)      az uniós jog alapján a szabad mozgás
jogát élvező harmadik országbeli állampolgárok családtagjai, akik
rendelkeznek a 2004/38/EK irányelvben említett tartózkodási kártyával;
Ez a rendelet akkor sem alkalmazandó az a) és b)
pontban említett családtagokra, ha azok nem az uniós polgár vagy a szabad
mozgás jogát élvező harmadik országbeli állampolgár kíséretében utaznak,
illetve nem hozzájuk csatlakoznak;
c)      a Schengeni határ-ellenőrzési kódex
2. cikkének (15) bekezdésében említett tartózkodási engedélyek birtokosai;
d)      Andorra, Monaco és San Marino
állampolgárai.
4. cikk
Cél
A határregisztrációs rendszer célja a
külső határok igazgatásának javítása, valamint az illegális bevándorlás
elleni küzdelem, az integrált határigazgatási politika végrehajtása, a
határőrizeti és bevándorlási hatóságok közötti együttműködés és
konzultáció annak révén, hogy a tagállamok hozzáférést biztosítanak a harmadik
országok állampolgárainak a külső határokon történő be- és kilépésére
vonatkozó információkhoz, és elősegítik az ezzel kapcsolatos döntések
meghozatalát, az alábbiak érdekében:
–
a külső határátkelőhelyeken végzett
ellenőrzések erősítése és az illegális bevándorlás elleni küzdelem;
–
a rövid távú tartózkodás céljából beutazó harmadik
országbeli állampolgárok engedélyezett tartózkodási idejének kiszámítása és
figyelemmel kísérése;
–
segítségnyújtás az olyan személyek azonosításában,
akik esetleg nem, vagy már nem teljesítik a tagállamok területére történő
beutazás vagy az ott-tartózkodás feltételeit;
–
annak lehetővé tétele, hogy a tagállamok
nemzeti hatóságai azonosíthassák az engedélyezett tartózkodási időt
túllépőket, és megtehessék a szükséges intézkedéseket;
–
a harmadik országbeli állampolgárok be- és
kilépéseire vonatkozó statisztikák gyűjtése elemzés céljából.
5. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
(1)
„külső határok”: a
Schengeni-határellenőrzési kódex 2. cikke (2) bekezdésének meghatározása
szerinti külső határok;
(2)
„határőrizeti hatóságok”: azok az illetékes
hatóságok, amelyeket a nemzeti jog szerint arra jelöltek ki, hogy – a
Schengeni-határellenőrzési kódexnek megfelelően – elvégezzék a
személyek ellenőrzését a külső határátkelőhelyeken;
(3)
„bevándorlási hatóságok”: azok az illetékes
hatóságok, amelyeket a nemzeti jog szerint arra jelöltek ki, hogy vizsgálatot
folytassanak a harmadik országbeli állampolgárok tagállamok területén való
tartózkodásának feltételeivel kapcsolatosan, és döntéseket hozzanak azzal
kapcsolatban;
(4)
„vízumhatóságok”: az egyes tagállamokban a
vízumkérelmek vizsgálatáért és elbírálásáért, illetve a vízumok törlésére,
visszavonására vagy meghosszabbítására vonatkozó döntések meghozataláért
felelős hatóságok, beleértve a központi vízumhatóságokat és a Vízumkódex
értelmében a határon történő vízumkiadásért felelős hatóságokat[32];
(5)
„harmadik országbeli állampolgár”: bármely személy,
aki a Szerződés 20. cikke értelmében nem az Unió polgára, azon személyek
kivételével, akik az egyrészt az Unió, illetve az Unió és tagállamai, másrészt
harmadik országok közötti megállapodások alapján az uniós polgárokéval
egyenértékű szabad mozgáshoz való jogot élveznek;
(6)
„úti okmány”: útlevél vagy más annak megfelelő
okmány, amely a határ átlépésére jogosítja fel birtokosát, és vízummal látható
el;
(7)
„rövid távú tartózkodás”: a tagállamok területén
180 napos időszakon belül 90 napot nem meghaladó tartózkodás;
(8)
„felelős tagállam”: az a tagállam, amelyik
rögzítette az adatot a határregisztrációs rendszerbe;
(9)
„ellenőrzés”: adatcsoportok összehasonlítása a
kívánt személyazonosság érvényességének megállapítása céljából (egy az egyhez
megfeleltetés);
(10)
„azonosítás”: egy személy személyazonosságának több
adatcsoport és az adatbázis összehasonlításával történő meghatározása (egy
a többhöz megfeleltetés);
(11)
„alfanumerikus adatok”: betűkből,
számokból, speciális karakterekből, szóközből és központozásból álló
adatok;
(12)
„biometrikus adatok”: ujjlenyomatok;
(13)
„tartózkodási időt túllépő személy”: az a
harmadik országbeli állampolgár, aki nem, vagy már nem teljesíti a tagállamok
területére való rövid távú tartózkodás időtartamával kapcsolatos
feltételeket;
(14)
„ügynökség”: az 1077/2011/EU rendelet által
létrehozott ügynökség[33];
(15)
„Frontex”: a 2007/2004/EK rendelettel[34] létrehozott, az Európai Unió
tagállamai külső határain való operatív együttműködési igazgatásért
felelős európai ügynökség;
(16)
„felügyelő hatóság”: a 95/46/EK irányelv 28.
cikke szerint létrehozott felügyelő hatóság;
(17)
„üzemeltetési igazgatás”: a nagyméretű
IT-rendszerek működtetéséhez szükséges valamennyi feladat, beleértve az
általuk használt kommunikációs infrastruktúráért viselt felelősséget is;
(18)
„fejlesztés” a nagyméretű IT-rendszer
létrehozásához szükséges valamennyi feladat, beleértve az általa használt
kommunikációs infrastruktúrát is.
6. cikk
A határregisztrációs rendszer műszaki architektúrája
A határregisztrációs rendszert a
következő elemek alkotják:
a)         a központi egységből, valamint
a rendszer meghibásodása esetén a központi egység valamennyi funkcióját
biztosítani képes tartalék központi egységből álló központi rendszer;
b)         a szükséges hardverből,
szoftverből, valamint az illetékes hatóságoknak – a 7. cikk (2)
bekezdésének meghatározása szerinti – végberendezéseit az egyes tagállamok
hálózati belépési pontjaival összekapcsoló nemzeti kommunikációs
infrastruktúrából álló nemzeti rendszer;
c)         a valamennyi tagállamban azonos,
közös műszaki leíráson alapuló, egységes tagállami interfészek;
d)         az egységes interfész részét
képező hálózati belépési pontok, amelyek az egyes tagállamok nemzeti
rendszerét a központi rendszerrel összekapcsoló nemzeti hozzáférési pontok,
valamint
e)         a központi rendszer és a hálózati
belépési pontok közötti kommunikációs infrastruktúra.
7. cikk
Az adatbevitel, -módosítás, -törlés és -lekérdezés céljából való hozzáférés
(1)          A 4. cikknek
megfelelően, a határregisztrációs rendszerhez – a 11. és 12. cikkben
említett adatok e rendeletnek megfelelő bevitele, módosítása, törlése, és
lekérdezése céljából – való hozzáféréssel kizárólag a tagállamok
15–22. cikkben meghatározott célok tekintetében illetékes hatóságainak
kellően felhatalmazott személyzete rendelkezhet, az e célnak megfelelő
feladatok elvégzéséhez szükséges mértékre korlátozva, a kitűzött
célkitűzésekkel arányosan.
(2)          Minden
tagállam kijelöli azokat az illetékes hatóságokat, köztük a határőrizeti,
vízum- és bevándorlási hatóságokat, amelyek kellően felhatalmazott
személyzete adatok bevitele, módosítása, törlése, vagy lekérdezése céljából
hozzáféréssel rendelkezik a határregisztrációs rendszerhez. Minden tagállam
haladéktalanul közli az ügynökséggel e hatóságok listáját. A lista
meghatározza, hogy az egyes hatóságok milyen célból férhetnek hozzá a
határregisztrációs rendszerben levő adatokhoz.
A határregisztrációs rendszer
működőképességének – a 41. cikknek megfelelő – elérését
követő három hónapon belül az ügynökség közzéteszi az összesített listát az
Európai Unió Hivatalos Lapjában. Amennyiben a lista módosulna, az ügynökség
évente egyszer közzéteszi a naprakésszé tett összesített listát.
8. cikk
Általános elvek
(1)          Minden olyan illetékes
hatóság, amely számára e rendelettel összhangban engedélyezték a
határregisztrációs rendszerhez való hozzáférést, biztosítja, hogy a
határregisztrációs rendszer felhasználása az illetékes hatóság feladatainak
ellátásához szükséges, annak megfelelő és azzal arányos.
(2)          Minden illetékes hatóság
biztosítja, hogy a határregisztrációs rendszer használata során nem alkalmaznak
hátrányos megkülönböztetést a harmadik országok állampolgáraival szemben nemi
hovatartozás, faji vagy etnikai származás, vallás vagy meggyőződés,
fogyatékosság, életkor vagy szexuális irányultság alapján, továbbá teljes
mértékben tiszteletben tartják az emberi méltóságot és a személyek
sérthetetlenségét.
9. cikk
Automatikus számítási funkció
A határregisztrációs rendszer olyan
automatikus mechanizmust foglal magában, amely a rendszerben nyilvántartott
valamennyi harmadik országbeli állampolgár esetében jelzi a tartózkodási
maximális időtartamát a Schengeni-határellenőrzési kódex 5. cikke (1)
bekezdésének megfelelően.
Az automatikus számítási funkció:
a)           a határátlépéskor tájékoztatja az
illetékes hatóságokat és a harmadik ország állampolgárát az engedélyezett
tartózkodás hosszáról;
b)           kilépéskor azonosítja azokat a
harmadik országbeli állampolgárokat, akik túllépték a tartózkodás engedélyezett
időtartamát.
10. cikk
Tájékoztatási mechanizmus
(1)          A határregisztrációs rendszer
olyan mechanizmust tartalmaz, amely közvetlenül az engedélyezett tartózkodás
idejének lejárta után automatikusan azonosítja azokat a be-/kilépési adatokat,
amelyekhez nem társulnak kilépési adatok, valamint azonosítja azokat az
adatokat, amelyek esetében túllépték a maximális tartózkodási lehetőséget.
(2)          A kijelölt, illetékes nemzeti
hatóságok rendelkezésére áll az azonosított, tartózkodási időt túllépő
személyeknek a rendszer által előállított listája, amely tartalmazza a 11.
cikkben említett adatokat.
II. FEJEZET
A határőrizeti hatóságok általi adatbevitel és -felhasználás
11. cikk
A vízumbirtokosok személyes adatai
(1)          Amennyiben a harmadik országbeli
állampolgárt korábban - a Schengeni-határellenőrzési kódexnek
megfelelően a vízumbirtokos beutazását engedélyező határozat
meghozatalakor - nem vették nyilvántartásba a határregisztrációs rendszerben, a
határőrizeti hatóság az alábbi adatok bevitelével létrehozza az adott
személy egyéni aktáját:
a)           vezetéknév (családi név),
születéskori vezetéknév (korábbi családi név (nevek)), utónév (nevek)
(keresztnév (nevek)); születési idő, születési hely, születési ország,
állampolgárság(ok) és nem;
b)           az úti okmány(ok) típusa és száma, a
kiállító hatóság, valamint a kiállítás időpontja;
c)           a kiállító ország három
betűből álló kódja, valamint az úti okmány(ok) érvényességének
lejárati időpontja;
d)           a vízumbélyeg száma, beleértve a
kiállító tagállam három betűből álló kódját, valamint (adott esetben)
a vízum érvényességének lejárati időpontja;
e)           a vízummal történő első
belépéskor, a vízumbélyegen megjelölt, engedélyezett belépések száma és az
engedélyezett tartózkodási időszak;
f)            adott esetben arra vonatkozó információ,
hogy az adott személy az COM(2013) 97 final rendeletnek megfelelően
hozzáférést kapott a regisztráltutas-programhoz, az egyéni hivatkozási szám és
a részvételi státusz.
(2)          E személy minden egyes
belépésekor az alábbi határregisztrációs adatokat be kell vinni a rendszerbe,
és hozzá kell kapcsolni az érintett személy egyéni aktájához, a
határregisztrációs rendszerben az említett akta létrehozásakor kapott egyéni
hivatkozási szám segítségével:
a)           a belépés dátuma és időpontja,
b)           a belépés helye szerinti tagállam, a
határátkelőhely, és a belépést engedélyező hatóság;
c)           az
engedélyezett tartózkodás(ok) napjainak számára és az engedélyezett tartózkodás
utolsó napjának dátumára vonatkozó számítás.
(3)          Kilépéskor az alábbi adatokat kell bevinni az adott személy egyéni
aktájához kapcsolt határregisztrációs nyilvántartásba:
a)           a
kilépés dátuma és időpontja,
b)           a
kilépés helye szerinti tagállam és határátkelőhely.
12. cikk
A vízummentességet élvező harmadik országbeli állampolgárok személyes
adatai
(1)          Amennyiben a harmadik országbeli
állampolgárt korábban – a Schengeni-határellenőrzési kódexnek
megfelelően a vízummentességet élvező harmadik országbeli állampolgár
beutazását engedélyező határozat meghozatalakor – nem vették
nyilvántartásba a határregisztrációs rendszerben, a határőrizeti hatóság
létrehozza az adott személy egyéni aktáját, és e személy egyéni aktájába bevisz
tíz ujjlenyomatot, továbbá a 11. cikkben szereplő adatokat, a 11. cikk (1)
bekezdésének d) és e) pontjában említett adatok kivételével.
(2)          A 12 év alatti gyermekek jogi
indokból mentesülnek az ujjlenyomat-vételi kötelezettség alól.
(3)          Azon személyek, akiknél az
ujjlenyomatvétel fizikailag lehetetlen, tényszerű okokból mentesülnek az
ujjlenyomat-vételi kötelezettség alól.
Amennyiben azonban átmeneti jellegű
akadályról van szó, az adott személytől a következő belépéskor
ujjlenyomatot kell venni. A határőrizeti hatóságok további pontosítást
kérhetnek az ujjlenyomat-vétel átmeneti akadályának okairól.
A tagállamok biztosítják, hogy az emberi méltóságot
garantáló, megfelelő eljárások álljanak rendelkezésre, ha az
ujjlenyomat-vétel során nehézségek merülnek fel.
(4)          Ha az érintett személy a (2) vagy a
(3) bekezdés szerinti jogi vagy tényszerű okokból mentesül az
ujjlenyomat-vételi kötelezettség alól, a konkrét adatmezőkben a „nem
alkalmazandó” bejegyzést kell feltüntetni. A rendszer lehetővé teszi, hogy
különbséget tegyenek azon esetek között, amikor jogi okokból nem kötelesek
ujjlenyomatot szolgáltatni, és amikor ez tényszerű okokból nem lehetséges.
(5)          A határregisztrációs rendszer
működésének megkezdését követően három évig csak az (1) bekezdésben
említett alfanumerikus adatokat rögzítik.
13. cikk
A határátkelőhelyen való adatbevitel eljárásai, amennyiben egy korábbi
aktát már nyilvántartásba vettek
Ha egy korábbi aktát már rögzítettek, a
határőrizeti hatóságok szükség esetén frissítik az aktában szereplő
adatokat, minden be- és kilépéskor beviszik a 11. és a 12. cikk szerinti
határregisztrációs adatokat, és hozzákapcsolják azokat az érintett személy
egyéni aktájához.
14. cikk
A tartózkodás engedélyezésének visszavonásakor vagy meghosszabbításakor
beviendő adatok
(1)          Amennyiben
határozat született a tartózkodás engedélyezésének visszavonásáról, vagy az
engedélyezett tartózkodás időtartamának meghosszabbításáról, az említett
határozatot meghozó illetékes hatóság beviszi a határregisztrációs
nyilvántartásba az alábbi adatokat:
a)           státuszinformáció, amely jelöli a
tartózkodás engedélyezésének visszavonását vagy az engedélyezett tartózkodás
időtartamának meghosszabbítását;
b)           az a hatóság, amely visszavonta a
tartózkodás engedélyezését, vagy meghosszabbította az engedélyezett tartózkodás
időtartamát;
c)           a tartózkodás engedélyezésének
visszavonását vagy az engedélyezett tartózkodás időtartamának meghosszabbítását
elrendelő határozat meghozatalának helye és ideje;
d)           az engedélyezett tartózkodás új
lejárati dátuma.
(2)          A
határregisztrációs nyilvántartás feltünteti a tartózkodás engedélyezésének
visszavonására szolgáló indo(ok)at, az alábbiak szerint:
a)           az adott személy kitoloncolásának
indokai;
b)           az illetékes tagállami hatóság
által, a nemzeti jogszabályoknak megfelelően meghozott bármely egyéb
határozat, amelynek értelmében a tagállamok területére való belépés, vagy az
ottani tartózkodás feltételeit nem, illetve már nem teljesítő harmadik
országbeli állampolgárt kiutasítják vagy eltávolítják.
(3)          A határregisztrációs
nyilvántartás feltünteti az engedélyezett tartózkodási idő
meghosszabbításának indokait.
(4)          Amennyiben
a (2) bekezdés b) pontjában említett határozat alapján egy adott személyt
eltávolítottak vagy kiutasítottak a tagállamok területéről, az illetékes
hatóság beviszi a 13. cikk szerinti adatokat az e konkrét belépésre vonatkozó
határregisztrációs nyilvántartásba.
15. cikk
Az adatok felhasználása a külső határokon való ellenőrzés érdekében
(1)          A határőrizeti hatóságok
a határellenőrzési feladatok elvégzéséhez szükséges mértékben
hozzáférhetnek a határregisztrációs rendszerhez az adatok lekérdezése céljából.
(2)          Az (1) bekezdésben említett
célokból a határőrizeti hatóságok keresést végezhetnek a 11. cikk (1)
bekezdésének a) pontjában említet adatokban, az alábbi adatok egy részével vagy
egészével együtt:
–
a 11. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett
adatok;
–
a 11. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett
adatok;
–
a 11. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett
vízumbélyeg száma;
–
a 11. cikk (2) bekezdésének
a) pontjában említett adatok;
–
a belépés vagy a kilépés helye szerinti tagállam és
határátkelőhely;
–
a 12. cikkben említett adatok.
III. FEJEZET
Egyéb hatóságok általi adatbevitel és adatfelhasználás a határregisztrációs
rendszerben
16. cikk
A határregisztrációs rendszer használata a vízumkérelmek vizsgálata és
elbírálása céljából
(1)          A vízumhatóságok lekérdezik a
határregisztrációs rendszert a vízumkérelmek elbírálása és az e kérelmekre –
többek között a kiadott vízumok törlésére, visszavonására, vagy érvényességi
idejének meghosszabbítására – vonatkozó határozatok céljából, a Vízumkódex
vonatkozó rendelkezéseivel összhangban.
(2)          Az (1) bekezdésben említett
célok érdekében a vízumhatóság a következő adatok egyike vagy azok közül
több alapján tud keresni:
a)           a 11. cikk
(1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett adatok;
b)           a vízumbélyeg száma, ideértve a
kiadó tagállamnak a 11. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett, három betűből
álló betűkódját is.
c)           a 12. cikkben említett adatok.
(3)          Ha az (2) bekezdésben
felsorolt adatokkal végzett keresés azt mutatja, hogy a harmadik országbeli
állampolgárról van rögzített adat a határregisztrációs rendszerben, a
vízumhatóság – kizárólag az (1) bekezdésben említett célokból — betekinthet az
adott személy egyéni aktájába és az ahhoz kapcsolódó határregisztrációs
nyilvántartásba.
17. cikk
A határregisztrációs rendszer használata a regisztráltutas-programban való
részvétel iránti kérelmek vizsgálata céljából
(1)          Az COM(2013) 97 final rendelet
4. cikkében említett illetékes hatóságok lekérdezik a határregisztrációs
rendszert a regisztráltutas-program kérelmek vizsgálata és az e kérelmekkel
kapcsolatos határozatok céljából – beleértve a regisztráltutas-programban való
részvétel elutasítására, visszavonására, vagy érvényességi idejének
meghosszabbítására vonatkozó határozatokat – az említett rendelet vonatkozó
rendelkezéseivel összhangban.
(2)          Az (1) bekezdésben említett
célok érdekében az illetékes hatóság a 11. cikk (1) bekezdésének a), b) és c)
pontjában említett adatok egyike vagy azok közül több alapján tud keresni.
(3)          Ha a (2) bekezdésben felsorolt
adatokkal végzett keresés azt mutatja, hogy a harmadik országbeli
állampolgárról van rögzített adat a határregisztrációs rendszerben, az
illetékes hatóság – kizárólag az (1) bekezdésben említett célokból —
betekinthet az adott személy egyéni aktájába és az ahhoz kapcsolódó
határregisztrációs nyilvántartásba.
18. cikk
Az adatokhoz való hozzáférés a tagállamok területén végzett ellenőrzés
céljából
(1)          A harmadik országbeli
állampolgár személyazonosságának és/vagy a tagállamok területére való belépés,
és az ott tartózkodás feltételei teljesítésének ellenőrzése céljából, a
tagállamok illetékes hatóságai keresést végezhetnek a 11. cikk (1) bekezdésének
a), b) és c) pontjában említett adatok, és a 12. cikkben említett ujjlenyomatok
alapján.
(2)          Ha az (1) bekezdésben
felsorolt adatokkal végzett keresés azt mutatja, hogy a harmadik országbeli
állampolgárról van rögzített adat a határregisztrációs rendszerben, az
illetékes hatóság – kizárólag az (1) bekezdésben említett célokból —
betekinthet az adott személy egyéni aktájába és az ahhoz kapcsolódó
határregisztrációs nyilvántartásba.
19. cikk
Az adatokhoz való hozzáférés személyazonosítás céljából
(1)          A Schengeni
határ-ellenőrzési kódexszel összhangban külső
határátkelőhelyeken vagy a tagállamok területén a tagállamok területére
történő beutazás, tartózkodás és letelepedés feltételeinek teljesülését
ellenőrző illetékes hatóságok kizárólag a tagállamok területére
történő beutazás, tartózkodás és letelepedés feltételeit esetlegesen nem,
vagy már nem teljesítő személyek személyazonosságának megállapítása
céljából végezhetnek keresést az ujjlenyomatadatok alapján.
(2)          Ha az (1) bekezdésben
felsorolt adatokkal végzett keresés azt mutatja, hogy az adott személyekre
vonatkozóan van rögzített adat a határregisztrációs rendszerben, az illetékes
hatóság – kizárólag az (1) bekezdésben említett célokból — betekinthet az
egyéni aktába és az ahhoz kapcsolódó határregisztrációs adatokba.
IV. FEJEZET
Az adatok megőrzése és módosítása
20. cikk
 Az adatok megőrzésének ideje
(1)          Minden határregisztrációs
adat maximum 181 napig őriznek meg.
(2)          Minden egyéni aktát és az
ahhoz kapcsolódó határregisztrációs adat(okat) az utolsó kilépési adat után
legfeljebb 91 napig őriznek meg a határregisztrációs rendszerben, ha az
utolsó kilépési adatot követő 90 napon belül nem rögzítenek belépési
adatot.
(3)          Az (1) bekezdéstől
eltérve, ha az engedélyezett tartózkodási idő lejárati dátumát
követően nem rögzítenek kilépési adatot, az adatokat az engedélyezett
tartózkodás utolsó napját követő legfeljebb öt évig őrzik.
21. cikk
Az adatok módosítása
(1)          A 7. cikknek megfelelően
kijelölt, illetékes tagállami hatóságok jogosultak módosítani a
határregisztrációs rendszerbe bevitt adatokat olyan módon, hogy e rendeletnek
megfelelően helyesbítik vagy törlik ezeket az adatokat.
(2)          A 10. cikk (2) bekezdésében
említett személyekre vonatkozó adatokat haladéktalanul törölni kell, amennyiben
a harmadik országbeli állampolgár a felelős tagállam nemzeti jogának
megfelelően bizonyítékot szolgáltat arra nézve, hogy
előreláthatatlan, súlyos esemény miatt volt kénytelen túllépni az
engedélyezett tartózkodási időt, vagy törvényes tartózkodási jogot
szerzett, illetve tévedés estén. A harmadik országbeli állampolgár hatékony
bírósági jogorvoslatot vehet igénybe az adatok módosítása érdekében.
22. cikk
Az adatok törlésének előrehozatala
Amennyiben a 20. cikkben említett időszak
letelte előtt a harmadik országbeli állampolgár megszerzi egy tagállam
állampolgárságát, vagy a 3. cikk (2) bekezdése szerinti eltérés hatálya alá
tartozik, az a tagállam, amelynek az állampolgárságát megszerezte, vagy amely a
tartózkodási kártyát kiadta, haladéktalanul törli a határregisztrációs
rendszerből az egyéni aktát és a 11. és 12. cikknek megfelelően ahhoz
kapcsolt adatokat. A harmadik országbeli állampolgár hatékony bírósági
jogorvoslatot vehet igénybe az adatok törlése érdekében.
V. FEJEZET
Fejlesztés, működés és feladatok
23. cikk
Bizottsági végrehajtási intézkedések elfogadása a fejlesztést
megelőzően
              A Bizottság elfogadja a
központi rendszer, az egységes interfészek és a kommunikációs infrastruktúra
fejlesztéséhez és műszaki kivitelezéséhez szükséges alábbi intézkedéseket,
beleértve a következőkre vonatkozó előírásokat:
a)       az ujjlenyomatok felbontására és a
határregisztrációs rendszerben történő biometrikus ellenőrzések során
való alkalmazására vonatkozó előírások;
b)       a rendszer fizikai architektúrájának
terve, ideértve a kommunikációs infrastruktúrát is;
c)       a 11. és 12. cikknek megfelelő
adatbevitel;
d)       a 15–19. cikknek megfelelő
adathozzáférés;
e)       az adatok tárolása, módosítása, törlése
és az adatok törlésének előrehozatala a 21–22. cikknek
megfelelően;
f)        a naplóvezetés és a bejegyzésekhez való
hozzáférés a 30. cikknek megfelelően;
g)       teljesítménykövetelmények.
Ezeket a végrehajtási aktusokat a 42. cikkben
említett eljárással összhangban kell elfogadni.
A központi rendszerre, a tartalék központi
rendszerre, az egységes interfészekre és a kommunikációs infrastruktúrára
vonatkozó technikai előírásokat és azok változását az ügynökség határozza
meg, a Bizottság kedvező véleményének beszerzését követően.
24. cikk
Fejlesztés és üzemeltetési igazgatás
(1)          Az ügynökség felel a központi
rendszer, a tartalék központi rendszer, az egységes interfészek fejlesztéséért,
a hálózati belépési pontokat és a kommunikációs infrastruktúrát is beleértve.
E rendelet hatálybalépése, és a 23. cikk (1)
bekezdésében előírt intézkedések Bizottság általi elfogadása után, az
ügynökség a lehető leghamarabb elvégzi a központi egység, a tartalék
központi egység, az egységes interfészek, valamint a kommunikációs
infrastruktúra fejlesztését és kivitelezését.
A fejlesztés a technikai előírások
kidolgozását és végrehajtását, a tesztelést és az átfogó projektkoordinációt
foglalja magában.
(2)          Az ügynökség felel a központi
egység, a tartalék központi egység és az egységes interfészek üzemeltetési
igazgatásáért. A tagállamokkal együttműködve mindig biztosítania kell a
rendelkezésre álló legjobb technológiát, a költség-haszon elemzéstől
függően.
Szintén az ügynökség felel a központi rendszer és
a hálózati belépési pontok közötti kommunikációs infrastruktúra üzemeltetési
igazgatásáért.
A határregisztrációs rendszer üzemeltetésének
irányítása magában foglalja az összes olyan feladatot, amely a
határregisztrációs rendszernek a hét minden napján, napi 24 órán keresztül
történő működtetéséhez e rendeletnek megfelelően, így különösen
annak biztosításához szükséges karbantartási munkákat és technikai fejlesztéseket,
hogy a rendszer megfelelő minőségben működjön, különösen a
tekintetben, hogy a határátkelőhelyeknek mennyi időre van szükségük a
központi adatbázis lekérdezéséhez, amelynek a lehető legrövidebbnek kell
lennie.
(3)          Az Európai Unió
tisztviselőire alkalmazandó személyzeti szabályzat 17. cikkének sérelme
nélkül, az ügynökség megfelelő szakmai titoktartási vagy ezzel
egyenértékű titoktartási szabályokat alkalmaz személyzetének minden olyan
tagjára, akinek munkája a határregisztráció rendszerben lévő adatokat
érint. Ez a kötelezettség ezen alkalmazottak hivatali vagy munkaviszonyának
megszűnését, vagy tevékenységük befejeződését követően is
fennáll.
25. cikk
A nemzeti felelősségi körök
(1)          Minden tagállam felelős:
a)           a nemzeti rendszer fejlesztéséért és
a határregisztrációs rendszerhez való kapcsolódásért;
b)           nemzeti rendszerének szervezéséért,
irányításáért, működtetéséért és fenntartásáért; valamint
c)           az illetékes nemzeti hatóságok
kellően felhatalmazott személyzet e rendelettel összhangban a határregisztrációs
rendszerhez való hozzáférésének irányításáért és megszervezéséért, valamint az
ilyen alkalmazottak névsorának és profiljának összeállításért és rendszeres
naprakésszé tételéért.
(2)          Minden tagállam kijelöl egy
olyan nemzeti hatóságot, amely hozzáférést biztosit a 7. cikkben említett
illetékes hatóságoknak a határregisztrációs rendszerhez, és összekapcsolja e
nemzeti hatóságot a hálózati belépési ponttal.
(3)          Az adatok feldolgozásához
minden tagállam automatikus eljárásokat alkalmaz.
(4)          A határregisztrációs rendszerhez
való hozzáférési jogosultsággal rendelkező hatóságok személyzetét
megfelelő képzésben kell részesíteni az adatbiztonságra és az adatvédelmi
szabályokról még azelőtt, hogy engedélyeznék számukra a határregisztrációs
rendszerben tárolt adatok feldolgozását.
(5)          A nemzeti rendszerekkel, valamint a
tárhelyet biztosító nemzeti interfésszel kapcsolatosan felmerült költségeket az
uniós költségvetésből fedezik.
26. cikk
Az adatok felhasználásának felelőssége
(1)          Minden tagállam biztosítja,
hogy a határregisztrációs rendszerben rögzített adatokat jogszerűen
dolgozzák fel, különös tekintettel arra, hogy kizárólag a kellően
felhatalmazott alkalmazottak rendelkezzenek hozzáféréssel az adatokhoz, az e
rendelet 15–19. cikkével összhangban végzett feladataik ellátására során. A
felelős tagállam különösen az alábbiakat köteles biztosítani, hogy:
a)           az adatgyűjtés jogszerű
legyen;
b)           az adatokat jogszerűen
rögzítsék a határregisztrációs rendszerben;
c)           az adatok a határregisztrációs
rendszerbe való átvitelkor helyesek és naprakészek legyenek.
(2)          Az ügynökség biztosítja, hogy
a határregisztrációs rendszer üzemeltetése e rendelettel és a 23. cikkben
említett végrehajtási jogi aktusokkal összhangban történjen. Az ügynökség:
a)           meghozza a szükséges intézkedéseket
a központi rendszer, valamint a központi rendszer és a hálózati belépési pontok
közötti kommunikációs infrastruktúra biztonságának biztosítására, az egyes
tagállamok felelősségének sérelme nélkül;
b)           biztosítja, hogy kizárólag
kellően felhatalmazott alkalmazottak férhessenek hozzá a
határregisztrációs rendszerben feldolgozott adatokhoz az ügynökség feladatainak
elvégzése céljából, ezzel a rendelettel összhangban.
(3)          Az ügynökség tájékoztatja az
Európai Parlamentet, a Tanácsot és a Bizottságot a (2) bekezdés alapján, a
határregisztrációs rendszer működésének megkezdése érdekében általa hozott
intézkedésekről.
27. cikk
Adatok közlése harmadik országokkal, nemzetközi szervezetekkel és magánfelekkel
(1)          A határregisztrációs
rendszerben tárolt adatok nem továbbíthatók, vagy bocsáthatók rendelkezésre
harmadik ország, nemzetközi szervezet, illetve magánfelek számára.
(2)          Az (1) bekezdéstől
eltérve, a 11. cikk (1) bekezdésének a), b), és c) pontjában, és
a 12. cikk (1) bekezdésében említett adatok a mellékletben felsorolt harmadik
országok vagy nemzetközi szervezetek számára továbbíthatók vagy rendelkezésükre
bocsáthatók, amennyiben arra egyedi esetekben, harmadik országbeli állampolgár
személyazonosságának – akár kiutasítás céljából történő – megállapításához
szükség van, azonban kizárólag a következő feltételek teljesülése esetén:
a)           a Bizottság a 95/46/EK irányelv
25. cikkének (6) bekezdésével összhangban határozatot fogadott el az adott
harmadik országban a személyes adatok megfelelő védelméről, vagy a
Közösség és az adott harmadik ország között visszafogadási megállapodás van
hatályban, vagy a 95/46/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdésének d) pontját kell
alkalmazni;
b)           a harmadik ország vagy
nemzetközi szervezet vállalja, hogy az adatokat kizárólag arra a célra
használja fel, amelyre azokat számára átadták;
c)           az adatok továbbítása vagy
rendelkezésre bocsátása az uniós jog vonatkozó rendelkezéseivel – különösen a
visszafogadási megállapodásokkal –, valamint az adatokat továbbító vagy
rendelkezésre bocsátó tagállam nemzeti jogával összhangban történik, beleértve
az adatbiztonságra és az adatvédelemre vonatkozó jogi rendelkezéseket; valamint
d)           az a tagállam, amely az
adatokat a határregisztrációs rendszerbe bevitte, hozzájárulását adta.
(3)          A személyes adatok harmadik
országoknak vagy nemzetközi szervezeteknek történő, (2) bekezdés szerinti
továbbítása nem sérti a menekültek és a nemzetközi védelmet kérő személyek
jogait, különösen a visszaküldés tilalma tekintetében.
28. cikk
Adatbiztonság
(1)          A felelős tagállam a
hálózati belépési pont felé való átvitel előtt és az alatt biztosítja az
adatok biztonságát. Minden tagállam biztosítja azoknak a határregisztrációs
rendszertől kapott adatok biztonságát.
(2)          Minden tagállam nemzeti
rendszerével kapcsolatban elfogadja a szükséges intézkedéseket, többek között
biztonsági tervet annak érdekében, hogy:
a)           fizikai adatvédelmet valósítson meg,
többek között a kritikus infrastruktúra védelmére irányuló készenléti tervek
elkészítése által;
b)           megakadályozza, hogy jogosulatlan
személyek jussanak be azokba a nemzeti létesítményekbe, amelyekben a tagállam a
határregisztrációs rendszer céljainak megfelelően végez műveleteket
(ellenőrzés a létesítménybe való belépéskor);
c)           megakadályozza az adathordozók
jogosulatlan olvasását, másolását, módosítását vagy eltávolítását (adathordozók
ellenőrzése);
d)           megakadályozza a jogosulatlan adatbevitelt,
valamint a tárolt személyes adatok jogosulatlan megtekintését, módosítását vagy
törlését (tárolás ellenőrzése);
e)           megakadályozza az engedély nélküli
adatkezelést, illetve a határregisztrációs rendszerben kezelt adatok engedély
nélküli módosítását vagy törlését (az adatbevitel ellenőrzése);
f)            biztosítsa, hogy a
határregisztrációs rendszerhez való hozzáférésre jogosult személyek csak a
hozzáférési jogosultságuk körébe tartozó adatokhoz férhessenek hozzá, mégpedig
kizárólag egyéni felhasználói azonosítókkal és titkos hozzáférési módszerekkel
(adathozzáférés ellenőrzése);
g)           biztosítsa, hogy a
határregisztrációs rendszerhez hozzáférési joggal rendelkező valamennyi
hatóság kidolgozza az adatok bevitelére, módosítására, törlésére, lekérdezésére
és az azokban történő keresésre jogosult személyek feladat- és hatáskörét,
és az azt rögzítő profilokat kérésre haladéktalanul a nemzeti
ellenőrző hatóságok rendelkezésére bocsátja (személyzeti profilok);
h)           lehetőséget biztosít annak
ellenőrzésére és megállapítására, hogy adatátviteli berendezés
alkalmazásával mely szervekhez lehet személyes adatokat továbbítani
(adatátviteli berendezés ellenőrzése);
i)            biztosítsa, hogy
ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy ki, mikor, mely adatokat
és milyen célból dolgoz fel a határregisztrációs rendszerben (adatrögzítés
ellenőrzése);
j)            megakadályozza a személyes
adatoknak a határregisztrációs rendszerbe vagy onnan történő továbbítása
vagy adathordozón történő szállítása során a személyes adatok jogosulatlan
olvasását, másolását, módosítását vagy törlését, különösen a megfelelő
titkosítási technikák révén (átvitel ellenőrzése);
k)           figyelemmel kísérje az e bekezdésben
említett biztonsági intézkedések eredményességét, és megteszi az e határozatnak
való megfelelés biztosításához szükséges, belső ellenőrzéssel
kapcsolatos szervezeti intézkedéseket (önellenőrzés).
(3)          Az ügynökség a
határregisztrációs rendszer működése tekintetében megteszi a (2)
bekezdésben felsorolt célok eléréséhez szükséges intézkedéseket, többek között
biztonsági tervet fogad el.
29. cikk
Felelősség
(1)          Minden olyan személy, akit,
illetve tagállam, amelyet kár ért abból fakadóan, hogy a feldolgozási
jogszerűtlen volt, vagy e rendelettel összeegyeztethetetlen intézkedésre
került sor, kártérítésre jogosult azzal a tagállammal szemben, amely
felelős a kárért. A szóban forgó állam részlegesen vagy teljesen mentesül
a felelősség alól abban az esetben, ha bizonyítani tudja, hogy nem ő
felelős a kár alapjául szolgáló eseményért.
(2)          Ha egy tagállam az e rendelet
szerinti kötelezettségeinek elmulasztásával kárt okoz a határregisztrációs
rendszerben, felelősség terheli az okozott kárért, kivéve, ha és
amennyiben az ügynökség vagy a határregisztrációs rendszerben részt vevő
másik tagállam elmulasztotta meghozni a kár megelőzéséhez vagy hatásának
minimalizálásához szükséges ésszerű intézkedéseket.
(3)          A tagállammal szembeni, az
(1) és a (2) bekezdésben említett kártérítési igényre az alperes tagállam
nemzeti jogának a rendelkezései az irányadók.
30. cikk
A nyilvántartások vezetése
(1)          Minden tagállam és az
ügynökség nyilvántartást vezet a határregisztrációs rendszerben valamennyi
adatfeldolgozási műveletről. E nyilvántartások tartalmazzák a 7.
cikkben említett hozzáférés célját, a 11–14. cikkben említettnek megfelelő
adatovábbítás dátumát és időpontját, az adatok típusát, a 15–19. cikkben
említettnek megfelelő vizsgálatok céjára felhasznált adatok típusát,
valamint az adatokat bevivő és lehívó hatóság nevét. Ezen kívül minden
tagállam nyilvántartást vezet az adatbevitelre vagy -lehívásra megfelelően
felhatalmazott személyi állományról.
(2)          Ezeket a nyilvántartásokat
csak az adatfeldolgozás elfogadhatóságát kimutató adatvédelemhez és az
adatbiztonság biztosításához lehet felhasználni. A nyilvántartásokat
megfelelő intézkedésekkel kell védeni a nem engedélyezett
hozzáféréstől, és a 20. cikkben említett megőrzési időszak
lejárta után egy évvel törölni kell azokat, ha nem szükségesek egy már megkezdett
ellenőrzési eljáráshoz.
31. cikk
Önellenőrzés
A tagállamok biztosítják, hogy a
határregisztrációs rendszerben lévő adatokhoz való hozzáférésre jogosult
valamennyi hatóság megtegye az e rendeletnek való megfeleléshez szükséges
intézkedéseket, és szükség esetén együttműködjön a felügyelő
hatósággal.
32. cikk
Szankciók
A tagállamok megteszik a szükséges
intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a határregisztrációs
rendszerbe bevitt adatokkal való visszaélés szankciókkal büntetendő
legyen, ideértve a hatékony, arányos és visszatartó erejű, a nemzeti
joggal összhangban lévő közigazgatási és/vagy büntetőjogi szankciókat
is.
VI. FEJEZET
Az adatvédelemre vonatkozó jogok és az adatvédelem felügyelete
33. cikk
Tájékoztatási jog
(1)          A felelős tagállam az
alábbiakról tájékoztatja azokat a személyeket, akiknek az adatait rögzítették a
határregisztrációs rendszerben:
a)           a 38. cikk (4) bekezdésében említett
adatkezelő személyazonossága;
b)           a célok, amelyekért az adat
feldolgozásra kerül a határregisztrációs rendszerben;
c)           az adatok címzettjeinek kategóriái;
d)           az adatok megőrzési ideje;
e)           az, hogy az adatgyűjtés
kötelező a belépés feltételeinek vizsgálatához;
f)            az őket érintő adatokhoz
való hozzáférési jogosultság, a rájuk vonatkozó téves adatok helyesbítésére
vagy a rájuk vonatkozó, jogszerűtlenül feldolgozott adatok törlésére
irányuló kérelem joga, beleértve az említett jogok gyakorlására vonatkozó
eljárásokról szóló tájékoztatás jogát, valamint a személyes adatok védelmével
kapcsolatos panaszok kivizsgálásáért felelős nemzeti felügyelő
hatóságok vagy az európai adatvédelmi biztos elérhetőségét.
(2)          Az (1) bekezdésben említett
tájékoztatást írásban kell megadni.
34. cikk
Betekintési, javítási és törlési jog
(1)          A 95/46/EK irányelv 12. cikk
a) pontjának megfelelően az egyéb információk nyújtására vonatkozó
kötelezettség sérelme nélkül minden személynek jogában áll tudomást szerezni a
határregisztrációs rendszerben vele kapcsolatban rögzített adatokról, és arról,
hogy azokat mely tagállam továbbította a határregisztrációs rendszerbe. Az
adatokhoz ilyen hozzáférést csak tagállam engedélyezhet. Minden egyes tagállam
rögzíti az ilyen hozzáférés iránti kérelmeket.
(2)          Bármely személy kérheti a
vele kapcsolatos pontatlan adatok javítását, valamint a jogellenesen rögzített
adatot törlését. A javítást vagy a törlést a felelős tagállam a saját
törvényei, rendelkezései és eljárásai szerint haladéktalanul elvégzi.
(3)          Ha egy, a felelős
tagállamtól eltérő tagállamhoz a (2) bekezdésben előírtaknak
megfelelő kérelem érkezik, a kérelem benyújtásának helye szerinti tagállam
hatóságai 14 napon belül kapcsolatba lépnek a felelős tagállam
hatóságaival. A felelős tagállam egy hónapon belül ellenőrzi az
adatok pontosságát és azoknak a határregisztrációs rendszerben való
jogszerű feldolgozását.
(4)          Amennyiben a
határregisztrációs rendszeren rögzített adat pontatlan vagy jogellenesen
rögzítették, a felelős tagállam a 21. cikknek megfelelően javítja
vagy törli az adatot. A felelős tagállam írásban haladéktalanul
megerősíti az érintett személy számára, hogy intézkedett a vele
kapcsolatos adatok javításáról vagy törléséről.
(5)          Ha a felelős tagállam
nem ért egyet azzal, hogy a határregisztrációs rendszerben rögzített adat
pontatlan vagy jogszerűtlenül rögzítették, haladéktalanul írásban
magyarázatot küld az érintett személynek arról, hogy miért nem kívánja javítani
vagy törölni a rá vonatkozó adatot.
(6)          A felelős tagállam az
érintett személynek arról is magyarázó tájékoztatást küld, hogy milyen
lépéseket tehet, ha nem fogadja el a kapott magyarázatot. A tájékoztatás annak
ismertetésére is kiterjed, hogy a szóban forgó személy hogyan nyújthat be
keresetet vagy adott esetben hogyan tehet panaszt az adott tagállam illetékes
hatóságaihoz vagy bíróságaihoz, valamint arra, hogy az adott tagállam
törvényeinek, rendeleteinek és eljárásainak megfelelően milyen segítség
áll a rendelkezésére, ideértve a felügyelő hatóságok segítségét is.
35. cikk
Együttműködés az adatvédelemi jogok biztosítása érdekében
(1)          A tagállamok aktívan
együttműködnek a 34. cikkben meghatározott jogok érvényesítésében.
(2)          A felügyelő hatóság
kérésre minden tagállamban segítséget nyújt és tanácsot ad az érintett személy
számára azon jogának gyakorlásához, hogy javíttathassa vagy töröltethesse a rá
vonatkozó adatokat, a 95/46/EK irányelv 28. cikkének (4) bekezdésének
megfelelően.
(3)          Az adatokat továbbító
felelős tagállam felügyelő hatósága és a kérelmet átvevő
tagállamok felügyelő hatóságai együttműködnek ebből a célból.
36. cikk
Jogorvoslatok
(1)          Minden tagállamban bármely
személynek joga van kereset benyújtására vagy panasztételre azon tagállam
illetékes hatóságai vagy bíróságai előtt, amely megtagadta a 35. cikkben
megállapított, rá vonatkozó adatokhoz való hozzáférés jogát, vagy az ilyen
adatok javításának vagy törlésének jogát.
(2)          A felügyelő hatóságok
segítségnyújtása az egész eljárás folyamán rendelkezésre áll.
37. cikk
A felügyelő hatóság által gyakorolt felügyelet
(1)          A felügyelő hatóság
figyelemmel kíséri a 11–14. cikkben említett személyes adatok kérdéses tagállam
általi feldolgozásának jogszerűségét, beleértve a határregisztrációs
rendszerbe és az onnan történő továbbítást is.
(2)          A felügyelő hatóság
biztosítja a nemzeti rendszer keretében folytatott adatfeldolgozási
műveletek legalább négyévente történő, a vonatkozó nemzetközi
ellenőrzési szabványoknak megfelelő ellenőrzését.
(3)          A tagállamok biztosítják,
hogy felügyelő hatóságuk rendelkezzen az e rendelet alapján ráruházott
feladatok ellátásához szükséges erőforrásokkal.
(4)          A személyes adatoknak a
határregisztrációs rendszerben történő feldolgozása tekintetében
valamennyi tagállam kijelöli azt a hatóságot, amely a 95/46/EK irányelv 2.
cikkének d) pontjával összhangban adatkezelőnek tekintendő, és amely
az e tagállam általi adatfeldolgozásért központilag felelős. Ennek a hatóságnak
a nevét minden tagállam közli a Bizottsággal.
(5)          Minden tagállam megadja a
felügyelő hatóságok által kért tájékoztatást, és különösen tájékoztatja
azokat a 28. cikkel összhangban végzett tevékenységekről, biztosítja
számukra a 30. cikkben említett nyilvántartási bejegyzésekhez való hozzáférést,
továbbá a valamennyi létesítménybe történő mindenkori bejutást.
38. cikk
Az európai adatvédelmi biztos által gyakorolt felügyelet
(1)          Az európai adatvédelmi biztos
ellenőrzi, hogy az ügynökség e rendelettel összhangban végzi-e a személyes
adatok feldolgozásával kapcsolatos tevékenységeit. A 45/2001/EK rendelet 46. és
47. cikkében említett feladatok és hatáskörök megfelelően
alkalmazandók.
(2)          Az európai adatvédelmi biztos
gondoskodik arról, hogy legalább négyévente, a megfelelő nemzetközi
ellenőrzési szabványoknak megfelelően ellenőrizzék az ügynökség
által folytatott, a személyes adatok feldolgozását érintő tevékenységeket.
Az ezen ellenőrzésről szóló jelentést meg kell küldeni az Európai
Parlamentnek, a Tanácsnak, az ügynökségnek, a Bizottságnak és a felügyelő
hatóságoknak. Az ilyen jelentés elfogadása előtt az ügynökség számára
lehetőséget kell biztosítani arra, hogy megtegye észrevételeit.
(3)          Az ügynökség megadja az
európai adatvédelmi biztos által kért információt, hozzáférést biztosít számára
minden dokumentumhoz és a 30. cikkben említett nyilvántartáshoz, valamint
lehetővé teszi számára a valamennyi létesítményébe történő mindenkori
bejutást.
39. cikk
A felügyelő hatóságok és az európai adatvédelmi biztos közötti együttműködés
(1)          A felügyelő hatóságok és
az európai adatvédelmi biztos – hatáskörükön belül eljárva – aktívan
együttműködnek egymással felelősségi körük keretein belül, és
biztosítják a határregisztrációs rendszer és a nemzeti rendszerek összehangolt
felügyeletét.
(2)          Hatáskörük keretein belül
eljárva kicserélik egymás között a vonatkozó információkat, segítik egymást az
ellenőrzések és vizsgálatok lefolytatása során, megvizsgálják az e
rendelet értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban felmerült nehézségeket,
tanulmányozzák a független felügyelet gyakorlása vagy az érintett jogainak
gyakorlása kapcsán felmerülő problémákat, összehangolt javaslatokat
dolgoznak ki a problémák közös megoldására és szükség szerint előmozdítják
az adatvédelmi jogokkal kapcsolatos ismeretek terjesztését.
(3)          A felügyelő hatóságok és
az európai adatvédelmi biztos e célból évente legalább kétszer találkoznak. E
találkozók költségeit az európai adatvédelmi biztos fedezi. Az eljárási
szabályzatot az első találkozó alkalmával kell elfogadni. A további
munkamódszereket szükség esetén közösen dolgozzák ki.
(4)          A tevékenységekről
kétévente együttes jelentést kell küldeni az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak,
a Bizottságnak és az Ügynökségnek. A jelentés valamennyi tagállamra vonatkozóan
tartalmaz egy, az érintett tagállam felügyelő hatósága által készített
fejezetet.
VII. FEJEZET
Záró rendelkezések
40. cikk
Az adatok felhasználása jelentésekhez és statisztikához
(1)          A tagállamok illetékes
hatóságai, az ügynökség és a Frontex kellően felhatalmazott személyzete
kizárólag jelentések és statisztikák összeállítása céljából, az egyéni
azonosítás lehetősége nélkül férhet hozzá a következő adatokhoz:
a)           státusinformációk;
b)           a harmadik országbeli állampolgár
állampolgársága;
c)           a belépés szerinti tagállam, a
belépés dátuma és határátkelőhelye, a kilépés szerinti tagállam, a kilépés
dátuma és határátkelőhelye;
d)           az úti okmány típusa;
e)           a 10. cikkben említett, az
engedélyezett tartózkodási időt túllépő személyek száma;
f)            a visszavont vagy meghosszabbított
érvényességű tartózkodással kapcsolatosan bevitt adatok;
g)           adott esetben, a vízumot kiállító
hatóság;
h)           a 12. cikk (2) és (3) bekezdése
alapján az ujjlenyomat-adási kötelezettség alól mentesülő személyek száma.
41. cikk
A működés megkezdése
(1)          A Bizottság meghatározza azt
az időpontot, amikor a határregisztrációs rendszer megkezdi
működését, miután:
a)           elfogadták a 23. cikkben említett
intézkedéseket;
b)           az ügynökség bejelentette, hogy
sikeresen lezárult a határregisztrációs rendszer átfogó tesztelése, amit az
ügynökség a tagállamokkal együtt hajt végre; valamint;
c)           a tagállamok érvényesítették a
11–14. cikkben említett adatok összegyűjtésére és a határregisztrációs
rendszerbe történő továbbítására vonatkozó technikai és jogi
előírásokat, és értesítették azokról a Bizottságot.
(2)          A Bizottság tájékoztatja az
Európai Parlamentet a (1) bekezdés b) pontjának megfelelően végzett teszt
eredményéről.
(3)          A Bizottság (1) bekezdésben
említett határozatát kihirdetik a Hivatalos Lapban.
42. cikk
Bizottsági eljárás
(1)          A Bizottság munkáját egy
bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett
bizottság.
(2)          Az e bekezdésre történő
hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
43. cikk
Értesítések
(1)        A tagállamok értesítik a
Bizottságot a következőkről:
a)           a 37. cikkben említett
adatkezelőnek tekintendő hatóság;
b)           a 41. cikkben említett, szükséges
technikai és jogi előírások.
(2)          A tagállamok értesítik az
ügynökséget azon illetékes hatóságok nevéről, amelyek a 7. cikkben
említett adatbevitel, -módosítás, -törlés, -lekérdezés és az adatokban való
keresés céljából hozzáféréssel rendelkeznek.
(3)          Az ügynökség értesíti a
Bizottságot a 41. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett teszt sikeres
befejezéséről.
A Bizottság az (1) bekezdés a) pontjának
megfelelően bejelentett információkat folyamatosan frissített elektronikus
nyilvántartás útján hozzáférhetővé teszi a tagállamok és a nyilvánosság
számára.
44.
cikk
Tanácsadó csoport
Az ügynökség tanácsadó csoportot hoz létre, és
ellátja azt a határregisztrációs rendszerrel kapcsolatos szakismerettel,
különösen a csoport éves munkaprogramjának és éves tevékenységi jelentésének
elkészítésével összefüggésben.
45.
cikk
 Képzés
Az ügynökség ellátja a 25. cikk (4)
bekezdésében említett képzéssel kapcsolatos feladatokat.
46. cikk
Figyelemmel kísérés és értékelés
(1)          Az ügynökség gondoskodik
olyan eljárásokról, amelyekkel ellenőrizni lehet a határregisztrációs
rendszer működését a műszaki teljesítménnyel, a költséghatékonysággal,
a biztonsággal és a szolgáltatás minőségével kapcsolatban megállapított
célkitűzések tekintetében.
(2)          A műszaki karbantartás
céljából az ügynökség hozzáféréssel rendelkezik a határregisztrációs
rendszerben végzett adatfeldolgozási művetekkel kapcsolatos szükséges
információkhoz.
(3)          A határregisztrációs rendszer
működésének megkezdését követően két évvel, majd ezt követően
kétévente az ügynökség az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak
jelentést készít a határregisztrációs rendszer műszaki
működéséről, beleértve annak biztonságosságát is.
(4)          Két évvel a
határregisztrációs rendszer működésének megkezdése után, majd ezt
követően négyévente a Bizottság átfogó értékelést készít a
határregisztrációs rendszerről. Ez az átfogó értékelés felöleli az elért
eredményeknek a célkitűzések fényében történő vizsgálatát, annak
felülvizsgálatát, hogy az alapul szolgáló megfontolások továbbra is
érvényesek-e, a rendelet alkalmazását, a határregisztrációs rendszer
biztonságát, valamint a jövőbeni működésre vonatkozó esetleges
következtetéseket. A Bizottság az értékelésről szóló jelentést megküldi az
Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
(5)          Az első értékelés
konkrétan megvizsgálja a határregisztrációs rendszer hozzájárulását a
terrorista bűncselekmények és más súlyos bűncselekmények elleni
küzdelemhez, és foglalkozik a rendszerben tárolt információkhoz való
bűnüldözési célú hozzáférés kérdésével, azzal, hogy engedélyezhető-e
ilyen hozzáférés, és amennyiben igen, milyen feltétekkel, módosítani kell-e az
adatok megőrzésének idejét, és hozzáférést kell-e biztosítani harmadik
országok hatóságai számára, figyelembe véve a határregisztrációs rendszer
működését, és a VIS végrehajtásának eredményeit.
(6)          A tagállamok az ügynökség és
a Bizottság rendelkezésére bocsátják a (3) és (4) bekezdésben említett
jelentések elkészítéséhez szükséges információkat, a Bizottság és/vagy az
ügynökség által előzetesen meghatározott mennyiségi mutatóknak
megfelelően.
(7)          Az ügynökség a Bizottság
rendelkezésére bocsátja a (4) és (5) bekezdésben említett átfogó értékelés
elkészítéséhez szükséges információkat.
47. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
(1)          Ez a rendelet az Európai
Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép
hatályba.
(2)          Ezt a rendeletet a 41. cikk
(1) bekezdésében említett időponttól kell alkalmazni.
(3)          A 23–25., 28., és a 41–45.
cikk az (1) bekezdésben említett időponttól alkalmazandó.
Ez a rendelet a Szerződéseknek
megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a
tagállamokban.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
Az Európai Parlament részéről                     a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
Melléklet
A
28. cikk (2) bekezdésében említett nemzetközi szervezetek listája
1.         ENSZ-szervezetek (mint az UNHCR)
2.         Nemzetközi Migrációs Szervezet
3.         A Vöröskereszt Nemzetközi
Bizottsága.
PÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB
ADATAI
              1.1.    A javaslat/kezdeményezés címe
              1.2.    A tevékenységalapú irányítás
/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai
terület(ek)
              1.3.    A javaslat/kezdeményezés típusa
              1.4.    Célkitűzés(ek)
              1.5.    A javaslat/kezdeményezés indoklása
              1.6.    Az intézkedés és a pénzügyi hatás
időtartama
              1.7.    Tervezett igazgatási módszer(ek)
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
              2.1.    A nyomon követésre és a jelentéstételre
vonatkozó rendelkezések
              2.2.    Irányítási és kontrollrendszer
              2.3.    A csalások és a szabálytalanságok
megelőzésére vonatkozó intézkedések
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT
PÉNZÜGYI HATÁSA
              3.1.    A kiadások a többéves pénzügyi keret mely
fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik?
              3.2.    A kiadásokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése
              3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség
              3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban
              3.3.    A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás
PÉNZÜGYI
KIMUTATÁS

1.
A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI
1.1.
A javaslat/kezdeményezés címe

Az
Európai Unió tagállamainak külső határait átlépő harmadik országbeli
állampolgárok be- és kilépési adatainak rögzítésére szolgáló határregisztrációs
rendszer létrehozásáról szóló európai parlamenti tanácsi rendelet, amennyiben a
jogalkotó hatóság elfogadja a Belső Biztonsági Alap részét képező, a
külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz
létrehozásáról szóló javaslatot (COM(2011)750), valamint a 2014–2020 közötti
időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi
rendeltről szóló javaslatot (COM(2011)398), továbbá a megfelelő
költségvetési tétel kiadási plafonján belül megfelelő szintű források
állnak rendelkezésre.

1.2.
A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés
keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[35]

Szakpolitikai
terület: Belügyek (18. cím)

1.3.
A javaslat/kezdeményezés típusa

x A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul
¨ A
javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést
követő új intézkedésre irányul[36]

¨ A javaslat/kezdeményezés jelenlegi
intézkedés meghosszabbítására irányul
¨ A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított
intézkedésre irányul

1.4.
Célkitűzések
1.4.1.
A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves
bizottsági stratégiai célkitűzések

A
2009. decemberi Európai Tanács által elfogadott Stockholmi Program
megerősítette a határregisztrációs rendszerben rejlő
lehetőségeket, amely lehetővé teszi a tagállamok számára az adatok
hatékony megosztását, ugyanakkor biztosítja az adatok védelmét. Ezért a
határregisztrációs rendszer létrehozására irányuló javaslatot belefoglalták a
Stockholmi Program végrehajtásáról szóló cselekvési tervbe. Az intelligens
határokról szóló csomag fejlesztésének finanszírozása képezi a Belső
Biztonsági Alap egyik prioritását[37].

1.4.2.
Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés
keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)

A
határregisztrációs rendszer célja a külső határok igazgatásának javítása
és az illegális bevándorlás elleni küzdelem, annak érdekében hogy:
rögzítse
a rövid távú tartózkodás céljából beutazó harmadik országbeli állampolgárok be-
és kilépési adatait;
kiszámítsa
és nyomon kövesse a rövid távú tartózkodás céljából beutazó harmadik országbeli
állampolgárok engedélyezett tartózkodási idejét;
elemzés
céljából összegyűjtse a harmadik országbeli állampolgárok be- és
kilépéseire vonatkozó statisztikákat.
A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés
keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)
Tevékenységek:
Szolidaritás — Külső határok, visszatérés, vízumpolitika és a személyek
szabad mozgása (18.02. alcím)

1.4.3.
Várható eredmény(ek) és hatás(ok)

Várható eredmény(ek)
és hatás(ok) Tüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolhat a
javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/célcsoportokra.
A
rendszer az engedélyezett tartózkodási időt túllépő személyekre
vonatkozó pontos információkat szolgáltat a tagállamok valamennyi illetékes
hatósága számára, ami elősegíti az illegális bevándorlók elfogását és
kiutasítását, és ezáltal általában véve fékezi az illegális bevándorlást.
A
rendszer állampolgárság és határátkelőhelyek szerinti bontásban pontos
adatokat nyújt arról, hogy évente hányan lépik át az EU külső határait. Ugyanezeket
a részletes információkat az engedélyezett tartózkodási időt túllépő
személyek vonatkozásában is megadják, amely sokkal szilárdabb bizonyítékokat
nyújt annak eldöntéséhez, hogy egy adott harmadik ország állampolgárainak
vízumkötelezettség alá kell-e tartozniuk, vagy sem.
A
rendszer alapvető adatokat szolgáltat a harmadik országbeli
állampolgároknak a regisztráltutas-programban való részvétel iránti kérelmeinek
kivizsgálásához (új és ismételt kérelmek). Emellett biztosítja az illetékes
hatóságok számára az ahhoz szükséges információkat, hogy a
regisztráltutas-programhoz való hozzáféréssel rendelkező harmadik
országbeli állampolgárok maradéktalanul megfelelnek valamennyi szükséges
feltételnek, ideértve az engedélyezett tartózkodási idő tiszteletben
tartását is.
A
rendszer lehetővé teszi a hatóságok számára annak ellenőrzését, hogy
a többszöri beutazásra jogosító vízummal rendszeres utazók nem lépik-e túl a
schengeni térségben való engedélyezett tartózkodási időt.

1.4.4.
Eredmény- és hatásmutatók

Tüntesse fel a
javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé
tevő mutatókat.
A
fejlesztés során
A
javaslattervezet jóváhagyása és a műszaki leírás elfogadása után a
műszaki rendszert külső vállalkozó fejleszti ki. A rendszerek
fejlesztése központi és nemzeti szinten, az IT-ügynökség átfogó koordinálása
mellett történik. Az IT-ügynökség az érdekeltekkel együttműködve
meghatározza az átfogó irányítási keretet. Amint az ilyen rendszerek
fejlesztésekor szokásos, a projekt kezdetén meghatározzák az általános
projektmenedzsment tervet és a minőségbiztosítási tervet. E terveknek
olyan teljesítménytáblázatokat kell tartalmazniuk, amelyek konkrét mutatókat
ölelnek fel, különösen az alábbiak tekintetében:
          A
projekt általános állapota
az
elfogadott ütemtervnek (mérföldkövek) megfelelő, időben történő
fejlesztés, a kockázatkezelés, az erőforrások kezelése (emberi és
pénzügyi) a szervezeti készültségi foknak megfelelően elfogadott elosztás
szerint….
A
rendszer működésének megkezdése után
A
figyelemmel kísérésről és az értékelésről szóló 46. cikk értelmében
„(3)    A határregisztrációs rendszer működésének megkezdését
követően két évvel, majd ezt követően kétévente az ügynökség az
Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak jelentést készít a
határregisztrációs rendszer műszaki működéséről, beleértve annak
biztonságosságát is.
(4)     Két évvel a határregisztrációs rendszer működésének megkezdése
után, majd ezt követően négyévente a Bizottság átfogó értékelést készít a
határregisztrációs rendszerről. Ez az átfogó értékelés felöleli az elért
eredményeknek a célkitűzések fényében történő vizsgálatát, annak
felülvizsgálatát, hogy az alapul szolgáló megfontolások továbbra is
érvényesek-e, a rendelet alkalmazását, a határregisztrációs rendszer biztonságát,
valamint a jövőbeni működésre vonatkozó esetleges következtetéseket.
A Bizottság az értékelésről szóló jelentést megküldi az Európai
Parlamentnek és a Tanácsnak.”
Az
értékelés szempontjából különösen fontosak az engedélyezett tartózkodási
időt túllépő személyek számára, és a határátlépés idejével
kapcsolatos adatokra vonatkozó mutatók – bár az utóbbi információkat a
VIS-ből nyert tapasztalatok révén is összegyűjtik – valamint az
adatokhoz való bűnüldözési célú hozzáférés szükségességének alapos elemzése.
A Bizottság az értékelésről szóló jelentéseket benyújtja az Európai
Parlamentnek és a Tanácsnak.
Konkrét célkitűzés: A
határellenőrzések hatékonyságának erősítése annak révén, hogy be- és
kilépéskor figyelemmel kísérik az engedélyezett tartózkodási jogosultságot, és
javítják az engedélyezett tartózkodási idő túllépésével kapcsolatos
kockázat értékelését;
Mutató: Feldolgozási idő a
határátkelőhelyeken
A
határátkelőhelyeken azonosított, az engedélyezett tartózkodási időt
túllépő személyek száma
A
rendszer hozzáférhetősége
Konkrét célkitűzés: Megbízható
információk előállítása, amelyek lehetővé teszik az EU és a
tagállamok számára, hogy megalapozott szakpolitikai döntéseket hozzanak a
vízum- és migrációs politika terén;
Mutató: Az engedélyezett
tartózkodási időt túllépő személyekkel kapcsolatos figyelmeztető
jelzések száma az alábbi kategóriák szerint: vízumköteles/vízummentes, a határ
típusa (szárazföldi, tengeri, légi), tagállam, származási ország/állampolgárság
Konkrét célkitűzés: Az illegális
bevándorlók, különösen az engedélyezett tartózkodási időt túllépő
személyek azonosítása és felkutatása az ország területén belül is, valamint a
kitoloncolási lehetőségek kiterjesztése;
Mutató: Az engedélyezett
tartózkodási időt túllépő személyek elfogását eredményező,
figyelmeztető jelzések száma
Konkrét célkitűzés: A harmadik országbeli
állampolgárok alapvető jogainak, különösen a személyes adatok védelméhez
és a magánélethez való jognak a megóvása.
Mutató: A
határregisztrációs adatokkal való hibás megfeleltetések száma
Az
egyénektől a nemzeti adatvédelmi hatóságokhoz érkező panaszok száma

1.5.
A javaslat/kezdeményezés indoklása
1.5.1.
Rövid vagy hosszú távon kielégítendő
szükséglet(ek)

Az
EU-ba történő illegális bevándorlás minden tagállam számára kihívást
jelent. Az engedélyezett tartózkodási időt túllépő személyek nagy
többsége jogszerűen lépett az Európai Unió területére, azonban
tartózkodási jogosultságának lejárta után is ott maradt. Az uniós jog
előírja, hogy a harmadik országbeli állampolgárok főszabályként
hathónapos időszakonként legfeljebb háromhónapos, rövid távú tartózkodás
céljából jogosultak beutazni.
A
határregisztrációs rendszer alapvető információkat fog biztosítani az
Európai Unió számára az EU területére beutazó és onnan távozó harmadik
országbeli állampolgárokról. Ezek az adatok nélkülözhetetlenek ahhoz, hogy
fenntartható és ésszerű szakpolitikákat alakítsanak ki a migrációs és
vízumügyek terén. Az útlevelek lebélyegzésének jelenlegi rendszere nem csupán a
végrehajtás terén okoz problémát, hanem abban az érintett személyek jogaikról -
például arról, hogy pontosan hány napig jogosultak a schengeni térségben
maradni egymást követő, egyenként néhány napig tartó tartózkodást
követően - való tájékoztasa tekintetében is. Sőt, mivel az útlevélen
kívül máshol nem tartják nyilván az adatokat, fizikailag lehetetlen a
tagállamok közötti adatmegosztás. Ez azt is jelenti, hogy az úti okmányok
elvesztése vagy lecserélése esetén nem lehet hozzáférni az ilyen adatokhoz.
A
határregisztrációs rendszer a schengeni térségen belül végzett ellenőrzések
esetében is lehetővé teszi a harmadik országbeli állampolgárok
tartózkodási idejének kiszámítását, valamint annak ellenőrzését, ha valaki
túllépi az engedélyezett tartózkodás időtartamát. Jelenleg a
határőrök és a bevándorlási hatóságok csupán az úti okmány lebélyegzésével
tudják rögzíteni a be- és kilépési dátumát. A harmadik országbeli állampolgárok
schengeni térségben töltött idejét a pecsétek alapján számítják ki, de ezeket
gyakran nehéz értelmezni; olvashatatlanok vagy hamisak is lehetnek. Ezért nagyon
időigényes és nehéz az úti okmányokban található pecsétek alapján pontos
kiszámítani a schengeni térségben töltött időt.

1.5.2.
Az uniós részvételből adódó többletérték

Önmagában
egyetlen tagállam sem tud közös, interoperábilis határregisztrációs rendszert
kiépíteni. Mivel valamennyi tevékenység a migrációs áramlatok és a biztonsági
fenyegetések kezeléséhez kapcsolódik, ez olyan terület, ahol az EU
költségvetésének felhasználása hozzáadott értékkel jár.
A
belső határellenőrzések megszűntetését az Unió külső
határainak hatékony ellenőrzésére és felügyeletére vonatkozó közös
intézkedéseknek kell kísérniük. Néhány tagállamra különösen súlyos terhek
nehezednek, például sajátos földrajzi helyzetükből adódóan és amiatt, hogy
az Unió külső határainak hosszú szakaszai tartoznak igazgatásuk alá. Az
uniós jog összehangolja a harmadik országbeli állampolgárok beutazására
vonatkozó feltételeket, és a határon történő ellenőrzésüket. Mivel
előfordulhat, hogy az adott személyek olyan tagállami
határátkelőhelyen lépnek be a schengeni térségbe, ahol nemzeti
határregisztrációs rendszert alkalmaznak, viszont olyan határátkelőhelyen
keresztül távoznak, ahol nem használnak ilyen rendszert, a tagállamok
külön-külön eljárva nem, csupán uniós szinten tudják a fellépést megvalósítani.

1.5.3.
Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága

A
Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) és a
Vízuminformációs Rendszernek (VIS) a fejlesztése az alábbi tanulságokkal
szolgált:
1)
A költségtúllépésekkel és a módosítási kérésekből eredő késedelemmel
szembeni esetleges biztosítékként a szabadságon, a biztonságon és a jog
érvényesülésén alapuló térségben új információs rendszer – különösen, ha
nagyméretű IT-rendszert is érint – mindaddig nem fejlesztenek ki, amíg az
alapjául szolgáló célkitűzését, alkalmazási körét, funkcióit és
műszaki adatait tartalmazó jogi aktusokat véglegesen el nem fogadták.
2)
Nehéznek bizonyult a nemzeti fejlesztés finanszírozása azon tagállamok számára,
amelyek többéves programozásukban nem irányozták elő a megfelelő tevékenységeket,
illetve a Külső Határok Alap keretében nem készítettek pontos
programozást. Ezért a mostani javaslat arra irányul, hogy ezeket a fejlesztési
költségeket foglalják bele a javaslatba.

1.5.4.
Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi
eszközökkel

Ezt
a javaslatot az Európai Unió integrált határigazgatási stratégiája folyamatos
fejlesztésének részeként kell tekinteni, különös tekintettel az intelligens
határellenőrzésről szóló közleményre[38],
valamint összefüggésben a többéves pénzügyi keret részét képező Belső
Biztonsági Alap határokra vonatkozó javaslatával[39]. Az ügynökség létrehozására
vonatkozó, módosított bizottsági javaslathoz[40]
csatolt pénzügyi kimutatás lefedi a meglévő IT-rendszerek – az EURODAC, a
SIS II, a VIS – költségeit, nem terjed ki azonban azokra a jövőbeni
határigazgatási rendszerekre, amelyeket a jogi keretben még nem bíztak az
ügynökségre. Ezért a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves
pénzügyi keretről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslat[41] mellékletének „Biztonság és
polgárság” elnevezésű 3. címében a meglévő IT-rendszerek költségeinek
fedezését az „IT-rendszerek” rovatban (822 millió EUR), a jövőbeni
határigazgatási rendszerekét pedig a „Belső Biztonság” rovatban (a 4,648
millió EUR-ból 1,1 millió EUR) irányozták elő. A Bizottság Belügyi
Főigazgatóságán belül a főigazgató felel a szabad mozgás térségének
létrehozásáért, ahol a személyek határellenőrzés nélkül léphetik át a
belső határokat, a külső határokat pedig uniós szinten egységesen
ellenőrzik és igazgatják. A rendszer a az alábbi szinergiákat
valósítja meg a Vízuminformációs Rendszerrel:
a)
a vízumbirtokosok esetében, a határregisztráció céljából is a biometrikus
adatok egyeztetésére szolgáló rendszert alkalmazzák;
b)
a határregisztrációs rendszer kiegészíti a VIS-t. A VIS kizárólag a
vízumkérelmeket és a kiadott vízumokat tartalmazza, amíg a határregisztrációs
rendszer a vízumbirtokosok esetében a kiadott vízummal kapcsolatos, konkrét be-
és kilépési adatokat is tárolni fogja;
c)
a regisztráltutas-programmal is szinergiák valósulnak meg, mivel a regisztrált
utasok be- és kilépését rögzítik a határregisztrációs rendszerben, amely
figyelemmel kíséri a schengeni térségen belüli engedélyezett tartózkodás
időtartamát. A határregisztrációs program nélkül nem lehetne megvalósítani
a regisztrált utasok teljesen automatizált határátlépését. Másrészt nincs olyan
kockázat, hogy átfedések keletkeznek a többi Főigazgatóság hasonló
kezdeményezéseivel.

1.6.
Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

¨ A javaslat/kezdeményezés határozott
időtartamra vonatkozik
–
¨  A javaslat/kezdeményezés időtartama: ÉÉÉÉ
[HH/NN]-tól/-től ÉÉÉÉ [HH/NN]-ig
–
¨ Pénzügyi hatás: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig
x A javaslat/kezdeményezés határozatlan
időtartamra vonatkozik
–
A 2013-tól 2015-ig tartó előkészítő
időszak (a jogi keret kialakítása)
–
A 2015-től 2017-ig tartó fejlesztési
időszak,
–
azt követően: rendes ütem.

1.7.
Tervezett igazgatási módszer(ek)[42]

x Centralizált igazgatás közvetlenül a Bizottság által
x Centralizált igazgatás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:
–
¨  végrehajtó ügynökségek
–
x a Közösségek által létrehozott szervek[43]
–
¨  tagállami közigazgatási/közfeladatot ellátó
szervek
–
¨  az Európai Unióról szóló szerződés V. címe
értelmében külön intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési
rendelet 49. cikke szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban
meghatározott személyek
¨ Megosztott igazgatás
a tagállamokkal
¨ Decentralizált igazgatás harmadik országokkal
¨ Nemzetközi szervezetekkel közös
igazgatás (nevezze meg)
Egynél több igazgatási
módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a
„Megjegyzések” rovatban.
Megjegyzések
A Belső
Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi
támogatására szolgáló eszköznek a 2014 és 2020 közötti időszakra
történő létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre
irányuló javaslat (COM(2011)750) a 15. cikkében irányozza elő a
határregisztrációs rendszer fejlesztésének finanszírozását. Az új költségvetési
rendelet 58. cikke (1) bekezdésének c) pontja és 60. cikke (közvetett,
centralizált igazgatás) értelmében a fenti pénzügyi program végrehajtási
feladatait az IT-ügynökségre ruházzák át.
A
hatáskör-átruházási megállapodás révén a 2015-2017-es időszak folyamán az
IT-ügynökséget bízzák meg valamennyi fejlesztési tevékenységgel. Ez kiterjed a
projekt valamennyi területének – vagyis a központi rendszernek, a tagállami
rendszereknek, a tagállami hálózatoknak és infrastruktúráknak – a
fejlesztésére.
2017-ben, a
félidős értékelés idején fontolóra veszik, hogy az 513 millió EUR-ból
megmaradó előirányzott összegeket átvigyék-e az ügynökség azon
költségvetési sorába, amely a központi rendszer és a hálózat működési és
karbantartási költségei, valamint a nemzeti rendszerek működési és
karbantartási költségeire, így az infrastruktúra költségeire vonatkozó nemzeti
programok (lásd az alábbi táblázatot) fedezésére szolgál. Ennek
megfelelően a pénzügyi kimutatást 2016 végén felülvizsgálják.
 Tömb || Igazgatási mód || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 A központi rendszer fejlesztése || Közvetett centralizált || X || X || X ||   ||   ||
 Tagállami fejlesztés || Közvetett centralizált || X || X || X ||   ||   ||
 A központi rendszer karbantartása || Közvetett centralizált ||   ||   || X || X || X || X
 A nemzeti rendszerek karbantartása || Közvetett centralizált ||   ||   || X || X || X || X
 Hálózat (1) || Közvetett centralizált || X || X || X || X || X || X
 Tagállami infrastruktúra || Közvetett centralizált || X || X || X || X || X || X
(1) hálózati fejlesztés 2015-2017-ben,
hálózati működés 2017-2020-ban.

2.
IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
2.1.
A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó
rendelkezések

Ismertesse a nyomon
követés és jelentéstétel gyakoriságát és feltételeit.
A
határregisztrációs rendszer nyomon követésére és értékelésére vonatkozó
szabályokat a határregisztrációs rendszerre vonatkozó javaslat 46. cikke
irányozza elő
46.
cikk         Figyelemmel kísérés és értékelés
(1)
Az ügynökség gondoskodik olyan eljárásokról, amelyekkel
ellenőrizni lehet a határregisztrációs rendszer működését a
műszaki teljesítménnyel, a költséghatékonysággal, a biztonsággal és a
szolgáltatás minőségével kapcsolatban megállapított célkitűzések
tekintetében.
(2)
A műszaki karbantartás céljából az ügynökség
hozzáféréssel rendelkezik a határregisztrációs rendszerben végzett
adatfeldolgozási művetekkel kapcsolatos szükséges információkhoz.
(3)
A határregisztrációs rendszer működésének megkezdését
követően két évvel, majd ezt követően kétévente az ügynökség az
Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak jelentést készít a
határregisztrációs rendszer műszaki működéséről, beleértve annak
biztonságosságát is.
(4)
Két évvel a határregisztrációs rendszer működésének
megkezdése után, majd ezt követően négyévente a Bizottság átfogó
értékelést készít a határregisztrációs rendszerről. Ez az átfogó értékelés
felöleli az elért eredményeknek a célkitűzések fényében történő vizsgálatát,
annak felülvizsgálatát, hogy az alapul szolgáló megfontolások továbbra is
érvényesek-e, a rendelet alkalmazását, a határregisztrációs rendszer
biztonságát, valamint a jövőbeni működésre vonatkozó esetleges
következtetéseket. A Bizottság az értékelésről szóló jelentést megküldi az
Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
(5)
Az első értékelés konkrétan megvizsgálja a
határregisztrációs rendszer hozzájárulását a terrorista bűncselekmények és
más súlyos bűncselekmények elleni küzdelemhez, és foglalkozik a
rendszerben tárolt információkhoz való bűnüldözési célú hozzáférés
kérdésével, azzal, hogy engedélyezhető-e ilyen hozzáférés, és amennyiben
igen, milyen feltétekkel, módosítani kell-e az adatok megőrzésének idejét,
és hozzáférést kell-e biztosítani harmadik országok hatóságai számára,
figyelembe véve a határregisztrációs rendszer működését, és a VIS
végrehajtásának eredményeit.
(6)
A tagállamok az ügynökség és a Bizottság rendelkezésére
bocsátják a (3) és (4) bekezdésben említett jelentések elkészítéséhez szükséges
információkat, a Bizottság és/vagy az ügynökség által előzetesen
meghatározott mennyiségi mutatóknak megfelelően.
(7)
Az ügynökség a Bizottság rendelkezésére bocsátja a (4)
bekezdésben említett átfogó értékelés elkészítéséhez szükséges információkat.

2.2.
Irányítási és kontrollrendszer
2.2.1.
Felismert kockázat(ok)

1)
A rendszer műszaki fejlesztésével kapcsolatos nehézségek
A
tagállamok műszakilag eltérő nemzeti IT-rendszerekkel rendelkeznek. Másrészt
a határellenőrzési eljárások a helyi körülményektől függően is
eltérhetnek (a határátkelőhelyen rendelkezésre álló tér, az utasáramlások
stb.). A határregisztrációs rendszert bele kell illeszteni a nemzeti
IT-architektúrába és a nemzeti határellenőrzési eljárásokba. Emellett a
rendszer nemzeti részének fejlesztését maradéktalanul össze kell hangolni a
központi követelményekkel. Ezen a területen két fő kockázatot
állapítottunk meg:
a)
Annak a kockázata, hogy a központi és a nemzeti rész nem megfelelő
koordinációja miatt a különböző tagállamok esetleg eltérően hajtják
végre a határregisztrációs rendszer műszaki és jogi vonatkozásait.
b)
Annak kockázata, hogy következetlenül alkalmazzák ezt a jövőbeni rendszert
attól függően, hogy a tagállamok hogyan valósítják meg a
határregisztrációs rendszert a meglévő határellenőrzési
eljárásaikban.
2)
Az időben történő fejlesztés nehézségei
A
VIS és a SIS II fejlesztése során nyert tapasztalatok alapján
megelőlegezhető, hogy a határregisztrációs rendszer sikeres
megvalósítása tekintetében az lesz az egyik döntő tényező, hogy a külső
vállalkozó időben kifejleszti-e a rendszert. A nagyméretű
IT-rendszerek fejlesztése és igazgatása terén kiválósági központnak számító
IT-ügynökség felel a szerződések odaítéléséért és kezeléséért is, különös
tekintettel a rendszer fejlesztésének alvállalkozásba adására. Többféle
kockázatot jelent, hogy külső vállalkozót vesznek igénybe e fejlesztési
munka elvégzéséhez:
a)
különösen annak kockázatát, hogy a vállalkozó nem tud elegendő
erőforrást elkülöníteni a projekt céljára, illetve, hogy nem a technika
jelenlegi állásának megfelelő rendszert alakít ki és fejleszt;
b)
annak kockázatát, hogy a vállalkozó a költségek csökkentés érdekében nem tartja
maradéktalanul tiszteletben a nagyméretű IT-projektek kezelésére szolgáló
adminisztratív technikákat és módszereket;
c)
végezetül a jelenlegi gazdasági válság idején nem zárható ki teljesen annak
kockázata, hogy a vállalkozó e projekttel össze nem függő okokból pénzügyi
nehézségekkel találja magát szembe.

2.2.2.
Tervezett ellenőrzési mód(ok)

1)
Az a cél, hogy az ügynökség kiválósági központtá váljon a nagyméretű
IT-rendszerek fejlesztése és kezelése terén. Az ügynökséget meg kell bízni a
rendszer központi részének – így a tagállamok egységes interfészeinek –
fejlesztésével és üzemeltetésével. Ez lehetővé teszi a legtöbb olyan
hátrány elkerülését, amellyel a Bizottság a SIS II és a VIS fejlesztése során
szembesült.
A
fejlesztési szakaszban (2015-2017) továbbra is a Bizottság viseli az átfogó
felelősséget, mivel a projekteket közvetett központi igazgatás keretében
fogják fejleszteni. Az ügynökség felel a technikai és a pénzügyi igazgatásért,
különösen a szerződések odaítéléséért és kezeléséért. A
hatáskör-átruházási megállapodás a központi részt közbeszerzések révén, a
nemzeti részt pedig támogatások útján fedi le. A végrehajtási szabályok 40.
cikke szerint a Bizottság megköti a pénzeszközök kezelésére és
ellenőrzésére, valamint az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére vonatkozó
részletes szabályokat meghatározó megállapodást. E megállapodás kiterjed a 40.
cikk (2) bekezdésébe foglalt rendelkezésekre. Így lehetővé teszi a
Bizottság számára a 2.2.1. pontban ismertetett kockázatok kezelését.
A
félidős értékelés keretében (amelyet a horizontális rendelet 15. cikke a
Belső Biztonsági Alap esetében 2017-re irányoz elő) újra megvizsgálják
az igazgatási módot.
2)
A nemzeti szintű késedelem elkerülése érdekében valamennyi érdekelt
hatékony irányítását irányozták elő. A Bizottság azt javasolta a
rendelettervezetben, hogy tagállamok nemzeti szakértőiből álló
tanácsadó csoport biztosítsa az ügynökség számára a határregisztrációs
rendszerrel/regisztráltutas-programmal kapcsolatos szakismeretet. E tanácsadó
csoport rendszeresen megbeszélést tart a rendszer végrehajtásáról, megosztja az
összegyűlt tapasztalatokat és tanácsot ad az ügynökség igazgatótanácsa
számára. Másrészt a Bizottság azt szándékozik ajánlani a tagállamoknak, hogy
hozzák létre nemzeti projekt infrastruktúrájukat /projektcsoportjukat a
technikai és a működési fejlesztésre, beleértve az egyablakos
kapcsolattartó pontokkal rendelkező, megbízható kommunikációs
infrastruktúrát.

2.3.
A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére
vonatkozó intézkedések

Tüntesse fel a
meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket.
A
csalás megelőzésére előirányzott intézkedéseket az 1077/2011/EU rendelet
35. cikke állapítja meg, amely a következőképpen rendelkezik:
1.       A csalás, a korrupció és egyéb jogellenes tevékenységek elleni küzdelem
érdekében az 1073/1999/EK rendelet alkalmazandó.
2.       Az ügynökség csatlakozik az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF)
belső vizsgálatairól szóló intézményközi megállapodáshoz, és
haladéktalanul kiadja az ügynökség valamennyi alkalmazottjára alkalmazandó
megfelelő rendelkezéseket.
3.       A finanszírozásra vonatkozó döntések és az ezekből eredő
végrehajtási megállapodások és eszközök kifejezetten rendelkeznek arról, hogy a
Számvevőszék és az OLAF szükség esetén helyszíni ellenőrzéseket
folytathat az ügynökség finanszírozásának kedvezményezettjeinél és az annak
elosztásáért felelős személyeknél.
E
rendelkezés értelmében a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén
alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását
végző európai ügynökség igazgatótanácsa 2012. június 28-án elfogadta a
belső vizsgálatok kikötéseiről és feltételeiről és a csalás,
korrupció és az Unió érdekeit hátrányosan érintő, jogellenes tevékenység
megakadályozásáról szóló határozatát.
Emellett
a Belügyi Főigazgatóság jelenleg dolgozza ki csalásmegelőzési- és
felderítési stratégiáját.

3.
A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
3.1.
A kiadások a többéves pénzügyi keret mely
fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik?

A hatáskör-átruházási megállapodás révén az
ügynökséget bízzák meg azzal a feladattal, hogy helyi pénzügyi rendszerei
szintjén hozza létre a megfelelő eszközöket annak érdekében, hogy
garantálja a határregisztrációs rendszer végrehajtásához kapcsolódó költségek
hatékony ellenőrzését, nyomon követését, és az azokról történő
beszámolást, az új költségvetési rendelet 60. cikkének megfelelően. Az
ügynökség meghozza a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy
bármely végleges költségvetési nómenklatúra esetén beszámolót tudjon készíteni.
·      Jelenlegi költségvetési kiadási tételek
A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül
pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás
 Szám [Megnevezés……………………….] || diff./nem diff. ([44])   || EFTA-országoktól[45]   || tagjelölt országoktól[46]   || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében
   || [XX.YY.YY.YY]   || DIFF/ || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM
·      Létrehozandó új költségvetési tételek
A többéves pénzügyi
keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Type of expenditure || Hozzájárulás
  Szám [Megnevezés……………………….…] || diff./nem diff. || EFTA-országoktól || tagjelölt országoktól || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében
 3 || [18.02.CC] Belső Biztonsági Alap/határok || DIFF/ || NEM || NEM || IGEN || NEM

3.2.
A kiadásokra gyakorolt becsült hatás
3.2.1.
A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

millió EUR (három tizedesjegyig)
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || 3 || Biztonság és uniós polgárság
 Főigazgatóság: Belügyi Főigazgatóság (DG HOME) ||   ||   || 2015-ös év || 2016-os év || 2017-es év[47]   || 2018-as év || 2019-es év || 2020-as év || Következő évek || ÖSSZESEN
  Operatív előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Költségvetési tétel száma: 18.02.CC || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || 122.566 || 30.142 || 119.477 || 80.272 || 80.272 || 80.271 ||   || 513.000
 Kifizetési előirányzatok || (2) || 61.283 || 82.382 || 92.677 || 83.993 || 80.271 || 80.271 || 32.122 || 513.000
 Költségvetési tétel száma || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Payments || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Bizonyos operatív programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[48]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Költségvetési tétel száma ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A Belügyi Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 || 122.566 || 30.142 || 119.477 || 80.272 || 80.272 || 80.271 ||   || 513.000
 Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 || 61.283 || 82.382 || 92.677 || 83.993 || 80.271 || 80.271 || 32.122 || 513.000
  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret <...> FEJEZETÉHEZ/ALFEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Amennyiben a javaslat/kezdeményezés több fejezetet is
érint:
  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 1–4. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN (Referenciaösszeg) || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || „Igazgatási kiadások”
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || 2013-as év || 2014-es év || 2015-ös év || 2016-os év || 2017-es év || 2018-as év || 2019-es év || 2020-as év || Következő évek || ÖSSZESEN
 Főigazgatóság: BELÜGYI FŐIGAZGATÓSÁG ||   ||   ||   ||
  Humánerőforrás || 0.254 || 0.254 || 0.254 || 0.190 || 0.190 || 0.190 || 0.191 || 0.191 ||   || 1.715
  Egyéb igazgatási kiadások || 0.201 || 0.201 || 0.201 || 0.200 || 0.200 || 0.200 || 0.200 || 0.200 ||   || 1.602
 BELÜGYI FŐIGAZGATÓSÁG ÖSSZESEN || Előirányzatok || 0.455 || 0.455 || 0.455 || 0.390 || 0.390 || 0.390 || 0.391 || 0.391 ||   || 3.317
  A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat || 0.455 || 0.455 || 0.455 || 0.390 || 0.390 || 0.390 || 0.391 || 0.391 ||   || 3.317
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || Year 2013 || Year 2014 || Year 2015 || Year 2016 || Year 2017 || Year 2018 || Year 2019 || Year 2020 || Follwing years || TOTAL
 A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 0.455 || 0.455 || 123.021 || 30.533 || 119.867 || 80.662 || 80.662 || 80.662 ||   || 516.317
 Kifizetési előirányzatok || 0.455 || 0.455 || 61.738 || 82.773 || 93.067 || 84.383 || 80.662 || 80.662 || 32.122 || 516.317
A
humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló,
az intézkedés irányításához rendelt személyzettel és/vagy az adott főigazgatóságon
belüli személyzet-átcsoportosítással kell eleget tenni. A források adott
esetben a költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves
elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további
juttatásokkal.

3.2.2.
Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült
hatás

–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után
operatív előirányzatok felhasználását.
–
x A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív
előirányzatok felhasználását vonja maga után:
Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR
(három tizedesjegyig)
 Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket   ò ||   ||   || 2015-ös év || 2016-os év || 2017-es év || 2018-as év || 2019-es év || 2020-as év || ÖSSZESEN ||
 ||
 Teljesítések típusa[49]   || A teljesítés átlagos költsége || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma összesen || Összköltség ||
 1. sz. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[50]: Rendszerfejlesztés (központi és nemzeti)   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Teljesítés || 1 || 122.566 || 1 || 30.142 || 1 || 43.143 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 195.851 ||
 1. sz. konkrét célkitűzés részösszege[51]   ||   || 122.566   ||   || 30.142 ||   || 43.143   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 195.851   ||
 2. sz. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS… Rendszerüzemeltetés (központi és nemzeti)   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Teljesítés ||   ||   ||   ||   || 1  || 76.334 ||  1 ||  80.271 || 1 ||  80.272 ||  1 ||  80.272   || 1 || 317.149 ||
 2. sz. konkrét célkitűzés részösszege[52]   ||   ||   ||   ||   ||   || 76.334 ||   ||  80.271 ||   ||  80.272 ||   ||  80.272 ||   || 317.149 ||
 ÖSSZKÖLTSÉG || 1 || 122.566 ||  1 || 30.142 || 2 || 119.477 || 1 || 80.271 || 1 || 80.272 || 1 || 80.272 || 2 || 513.000 ||

3.2.3.
Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt
becsült hatás
3.2.3.1.
Összegzés

–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után
igazgatási előirányzatok felhasználását.
–
x A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási
előirányzatok felhasználását vonja maga után:
millió EUR (három
tizedesjegyig)
   || 2013-as év || 2014-es év || 2015-ös év || 2016-os év || 2017-es év || 2018-as év || 2019-es év || 2020-as év || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás || 0.254 || 0.254 || 0.254 || 0.190 || 0.190 || 0.190 || 0.191 || 0.191 || 1.715
 Egyéb igazgatási kiadások || 0.201 || 0.201 || 0.201 || 0.200 || 0.200 || 0.200 || 0.200 || 0.200 || 1.602
  A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || 0.455 || 0.455 || 0.455 || 0.390 || 0.390 || 0.390 || 0.391 || 0.391 || 3.317
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok[53]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb igazgatási kiadások ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZESEN || 0.455 || 0.455 || 0.455 || 0.390 || 0.390 || 0.390 || 0.391 || 0.391 || 3.317

3.2.3.2.
 Becsült
humánerőforrás-szükségletek

–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem igényel
humánerőforrást.
–
x A javaslat/kezdeményezés az alábbi
humánerőforrás-igénnyel jár:
A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb
egy tizedesjeggyel) kell kifejezni
   || 2013-as év || 2014-es év || 2015-ös év || 2016-os év || 2017-es év || 2018-as év || 2019-es év || 2020-as év
 ·        A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek)
 XX 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 2 || 2 || 2 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5
 XX 01 01 02 (a küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (közvetett kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ·        Külső személyi állomány teljes munkaidős egyenértékben (FTE) kifejezve:[54] ·
 XX 01 02 01 (AC, INT, END a teljes keretből) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[55]   || a központban[56]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 a küldöttségeknél ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (AC, END, INT közvetett kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (AC, END, INT közvetlen kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZESEN || 2 || 2 || 2 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5
Az érintett szakpolitikai terület vagy
költségvetési cím: XX.
A
humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló,
az intézkedés irányításához rendelt személyzettel és/vagy az adott
főigazgatóságon belüli személyzet-átcsoportosítással kell eleget tenni. A
források adott esetben a költségvetési korlátok betartása mellett
kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz
rendelt további juttatásokkal.
Az elvégzendő
feladatok leírása:
 Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || 2 fő a 2103-tól 2015-ig tartó, előkészítő időszakban 1 tisztviselő a jogalkotási tárgyalás, az ügynökséggel való koordinációs feladatok, valamint a hatáskör-átruházási megállapodás felügyeletének ellátására 0,5 tisztviselő a pénzügyi tevékenység, valamint a határellenőrzési és egyéb technikai ügyekre vonatkozó szaktudás felügyelete céljából 0,5 asszisztens tisztviselő az igazgatási és pénzügyi tevékenységek ellátására 1,5 fő a 2106-tól 2020-ig tartó, előkészítő időszakban 1 tisztviselő a hatáskör-átruházási megállapodás (jelentések, a bizottsági eljárás előkészítése, a működési és műszaki előírások validálása, a pénzügyi tevékenységek felügyelete és az ügynökség koordinálása), valamint a határellenőrzési és egyéb technikai ügyekre vonatkozó szaktudás nyomon követése érdekében 0,5 asszisztens tisztviselő az igazgatási és pénzügyi tevékenységek ellátására
 Külső személyzet || 0

3.2.4.
A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való
összeegyeztethetőség

–
x A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a
jelenlegi és a következő többéves pénzügyi kerettel.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a
többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átprogramozása.
Fejtse ki, miként kell átprogramozni a pénzügyi
keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő
összegeket.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a
rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[57].
Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett
fejezeteket és költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.

3.2.5.
Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

–
x A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő
harmadik felek általi társfinanszírozást.
–
¨ A javaslat/kezdeményezés biztosít
előirányzatok millió EUR (három tizedesjegyig)
   || N. év || N.+1 év || N.+2 év || N.+3 év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || Összesen
 Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás

–
¨  A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi
hatása a bevételre.
–
x A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi
hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:
–
¨           a javaslat a saját forrásokra gyakorol
hatást
–
x          a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol
hatást
millió EUR (három tizedesjegyig)
 Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[58]
 2015-ös év || 2016-os év || 2017-es év || 2018-as év || 2019-es év || 2020-as év || Következő évek
 6313. cikk…………… ||   || 3,729 || 5,013 || 5,639 || 5,111 || 4,884 || 4,884 || 1,954
Az egyéb címzett
bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési
tétel(eke)t.
18.02.CC Belső Biztonsági
Alap/határok
Ismertesse a bevételre
gyakorolt hatás számításának módszerét.
A
költségvetés tartalmazza a társult országoknak a schengeni vívmányok
végrehajtásával, alkalmazásával és fejlesztésével, valamint az Eurodac-kal
kapcsolatos intézkedésekhez való hozzájárulását, amelyet a megfelelő
társulási megállapodások határoznak meg. A feltüntetett becslések pusztán jelzésértékűek,
és azokon a közelmúltbeli számításokon alapulnak, amelyek a schengeni vívmányok
fejlesztéséhez az Európai Unió általános költségvetéséhez jelenleg is
hozzájáruló államoktól (Írország, Norvégia és Svájc) érkező bevételekre
vonatkoznak (felhasznált kifizetések). Az adott pénzügyi évre vonatkozó éves
összeget az adott ország bruttó hazai termékének az összes részt vevő
állam bruttó hazai termékéhez viszonyított százalékos arányának
megfelelően számítják ki. A számítás az EUROSTAT 2012. júniusi adataira
támaszkodik, amelyek jelentősen módosulhatnak attól függően, hogy miként
alakul a részt vevő államok gazdasági helyzete.
[1]               COM(2008) 69 végleges. A
közleményt hatásvizsgálat kísérte SEC(2008) 153.
[2]               „A
polgárokat szolgáló és védő, nyitott és biztonságos Európa”, az Európai
Unió Hivatalos Lapja, C 115/1., 2010.5.4.
[3]               EUCO
23/11.
[4]               COM(2011)
680 végleges.
[5]               HL L 105.,
2006.4.13.
[6]               Bulgária,
Észtország, Spanyolország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta,
Lengyelország, Portugália, Románia, Szlovákia és Finnország.
[7]               http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/population/data/database.
Ez a szám magába foglalja a tartózkodási időt túllépőket, valamint
azokat a személyeket, akik illegálisan léptek az Unió területére, valamint a határon
és a schengeni térség területén belül elfogott személyeket.
[8]               HL L 286.,
2011.11.1.
[9]               SEC(2008) 153.
[10]             SWD(2013)
47.
[11]             Attól
függően, hogy a jogalkotási hatóság elfogadja-e a Belső Biztonsági
Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi
támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról szóló javaslatot (COM(2011) 750
végleges) és a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi
keretről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatot (COM(2011)398),
valamint megfelelő szintű erőforrás áll rendelkezésre a
vonatkozó költségvetési tétel kiadási keretében.
[12]             HL L 176.,
1999.7.10., 36. o.
[13]             HL L 53.,
2008.2.27., 52. o.
[14]             HL L 160.,
2011.6.18., 19. o.
[15]             HL C […], […], […] o.
[16]             HL C […], […], […] o.
[17]             HL C […], […], […] o.
[18]             COM(2008)
69 végleges.
[19]             HL L 158.,
2004.4.30., 77. o.
[20]             HL
L 286., 2011.11.1., 1. o.
[21]             HL L 281.,
1995.11.23., 31. o.
[22]             HL L 8.,
2001.1.21., 1. o.
[23]             HL L 55.,
2011.2.28., 13. o.
[24]             HL L 131.,
2000.6.1., 43. o.
[25]             HL L 64.,
2002.3.7., 20. o.
[26]             HL L 176.,
1999.7.10., 36. o.
[27]             HL L 176.,
1999.7.10., 31. o.
[28]             HL L 53.,
2008.2.27., 52. o.
[29]             HL L 53.,
2008.2.27., 1. o.
[30]             HL L 160.,
2011.6.18., 21. o.
[31]             HL L 160.,
2011.6.18., 19. o.
[32]             HL
L 243., 2009.9.15., 1. o.
[33]             HL
L 286, 2011.11.1., 1. o.
[34]             HL
L 349., 2004.11.25., 1. o.
[35]             Tevékenységalapú
irányítás: ABM (Activity Based Management), tevékenységalapú
költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based Budgeting).
[36]             A
költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint.
[37]             Javaslat:
Az Európai Parlament és a Tanácsi rendelete a Belső Biztonsági Alap részét
képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló
eszköz létrehozásáról (COM(2011)750.
[38]             A
Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak - Intelligens
határellenőrzés - választási lehetőségek és a követendő út
COM(2011) 680 végleges.
[39]             Javaslat:
Az Európai Parlament és a Tanácsi rendelete a Belső Biztonsági Alap részét
képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló
eszköz létrehozásáról (COM(2011)750.
[40]             COM
(2010) 93, 2010. március 19.
[41]             COM
(2011) 398, 2011. június 29.
[42]             Az
egyes igazgatási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben
szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési
Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[43]             A
költségvetési rendelet 185. cikkében említett szervek.
[44]             Differenciált/nem
differenciált előirányzatok.
[45]             EFTA:
Európai Szabadkereskedelmi Társulás.
[46]             Tagjelölt
országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok.
[47]             A
költségek változása, valamint a 2015-ös és 2017-es különösen magas költségek az
alábbiakkal magyarázhatók: 2015-ben, a fejlesztési időszak kezdetén,
fejlesztési kötelezettségvállalásokat tesznek (a hardver, a szoftver és a
vállalkozó három éves költségeit fedező egyszeri költségek). A fejlesztési
időszak végén, 2017-ben megteszik a szükséges üzemeltetési
kötelezettségvállalásokat. A hardver és a szoftver üzemeltetés költségei
időszakonként változnak.
[48]             Technikai
és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy
intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban:
BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[49]             A
teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozik (pl.
finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.).
[50]             Az
1.4.2. szakaszban („Konkrét célkitűzések...”) feltüntetett
célkitűzés.
[51]             Ez
az összeg felöleli a központi fejlesztést, különösen a hálózati
infrastruktúrát, a szükséges hardvert és szoftver engedélyeket, valamint a
külső megbízottnak a központi rendszer fejlesztésével kapcsolatos
költségeit. A nemzeti szintű fejlesztés tekintetében, az összeg magában
foglalja a szükséges hardver és a szoftver engedélyek, valamint a külső
szerződéses fejlesztés költségeit.
[52]             Ez
az összeg lefedi a központi rendszer fenntartási és üzemeltetési költségeit,
különösen a hálózat üzemeltetését, a központi rendszer külső vállalkozó
által végzett karbantartását, valamint a szükséges hardvert és szoftver
engedélyeket. A nemzeti szintű üzemeltetés tekintetében az összeg lefedi a
nemzeti rendszerek üzemeltetéséhez szükséges költségeket, különösen a hardver
és szoftver engedélyeket, az incidensek kezelését, valamint az igénybe vett
külső vállalkozók költségeit.
[53]             Technikai
és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy
intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban:
BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[54]             AC=
szerződéses alkalmazott; INT=átmeneti alkalmazott; INT=átmeneti
alkalmazott; AL= helyi alkalmazott; JED=küldöttségi pályakezdő
szakértő. END= kirendelt nemzeti szakértő;
[55]             Az
operatív előirányzatoknál a külső személyzetre részleges felső
határérték vonatkozik (korábban: BA-tételek).
[56]             Elsősorban
a strukturális alapok, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap
(EMVA) és az Európai Halászati Alap (EHA) esetében.
[57]             Lásd
az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.
[58]             A
tradicionális saját források (vámok, cukorilletékek) tekintetében nettó
összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek) csökkentett bruttó
összegeket kell megadni.