title: Javaslat a Tanács határozata az állat-egészségügyi kiadásokról szóló 90/424/EGK határozat módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52005PC0362(02)

Javaslat a tanács határozata az állat-egészségügyi kiadásokról szóló 90/424/EGK határozat módosításáról  /* COM/2005/0362 végleges - CNS 2005/0154 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 23.8.2005COM(2005) 362 végleges2005/0153 (CNS)2005/0154 (CNS)JavaslatA TANÁCS IRÁNYELVEa tenyésztett víziállatokra és az azokból származó termékekre vonatkozó állat-egészségügyi követelményekről, és a víziállatokban előforduló egyes betegségek megelőzéséről és az azok elleni védekezésről {SEC(2005) 1047}JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAaz állat-egészségügyi kiadásokról szóló 90/424/EGK határozat módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁS1. A JAVASLAT ÖSSZEFÜGGÉSE( A javaslat alapja és célkitűzéseiE javaslat célja az akvakultúratermékek kereskedelmére vonatkozó állat-egészségügyi szabályok – ideértve a betegségmegelőzést és a betegségek elleni védekezést – frissítése, átdolgozása és egységesítése az EU-beli víziállat-tenyésztők versenyképességének javítása érdekében.Az akvakultúra rendkívül fontos iparág a Közösségben, különösen a vidéki és tengerparti területeken. Az EU 2004-ben több mint 2,5 milliárd euro értékben tenyésztett halat, kagyló- és rákféléket. A betegségek (elhullások, csökkent mértékú növekedés és romló minőség) okozta pénzügyi veszteségeket azonban a termelési költségek 20 %-ára becsülik. A javaslat célja korszerű és célirányos jogi szabályozás bevezetése, amely csökkenti e költségeket; éves szinten 100 millió euro hozzáadott értéket eredményezne, ha ezeket a költségeket akár csak 20 %-kal is sikerülne csökkenteni.A meglévő jogszabályokat két évtizede dolgozták ki, amikor az EU-nak csak 12 tagállama volt. A jogszabályok az EU fő akvakultúráit, a lazacfélék (pisztráng és lazac) és a kagyló tenyésztését voltak hivatottak védeni. A jogszabályokat naprakésszé kell tenni, hogy tükrözzék a kibővült EU-ban fellelhető víziállat-tenyésztési gyakorlatok és fajok széles spektrumát, valamint hogy figyelembe vegyék az iparágban végbement jelentős változásokat, a meglévő jogszabályok 15 éves alkalmazásából szerzett tapasztalatokat csakúgy, mint az e területen történt tudományos előrelépéseket. A EU-szabályokat azért is naprakésszé kell tenni, hogy azokat összhangba hozzák a nemzetközi megállapodásokkal és szabványokkal (pl. WTO/SPS és OIE).Ez a javaslat megfelel a 2004/SANCO/0025. sz. bizottsági jogalkotási munkaprogram projektnek.( Általános összefüggésEz a javaslat hatályon kívül helyezi a meglévő alapjogszabályokat (a 91/67/EGK, a 93/53/EGK és a 95/70/EK tanácsi irányelv), és ezt a három irányelvet egy új irányelvvel váltja fel. Ez az igencsak időszerű felülvizsgálat és egységesítés frissíteni fogja a jogi szabályozást, hogy az tükrözze az EU 21. századi akvakultúraiparát, a nagyobb rugalmasság érdekében egyszerűsíteni és korszerűsíteni fogja a jelenlegi szabályokat, és nagyobb működési hatáskört fog biztosítani a tagállamok számára annak biztosítására, hogy például a betegségek megelőzésére és az azok elleni védekezésre hatékony helyi vagy regionális megközelítéseket lehessen alkalmazni.( A javaslat hatálya alá tartozó területen meglévő rendelkezésekEz a javaslat a következők helyébe fog lépni:-  a tenyésztett víziállatok és az akvakultúratermékek forgalomba hozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről szóló, 1991. január 28-i 91/67/EGK tanácsi irányelv;-  az egyes halbetegségek elleni védekezés céljából közösségi minimumintézkedések bevezetéséről szóló, 1993. június 24-i 93/53/EGK tanácsi irányelv;-  a kéthéjú kagylókat érintő egyes betegségek elleni védekezés céljából közösségi minimumintézkedések bevezetéséről szóló, 1995. december 22-i 95/70/EK tanácsi irányelv.Az e három irányelvben megállapított általános elveket továbbra is fenntartják.Ezen túlmenően, az ezen irányelvek értelmében 13 végrehajtási határozatot fogadtak el. A végrehajtási határozatok mindaddig hatályban maradnak, amíg azokat egy egyedi határozat hatályon kívül nem helyezi, vagy helyükbe egy, az e javaslat értelmében elfogadott határozat nem lép.( Más politikákkal meglévő konzisztenciaAz akvakultúraipar a közös halászati politika (KHP) alá tartozik. Az e javaslat és a KHP-vel kapcsolatos jogszabályok közötti legfőbb kölcsönhatás a pénzügyi támogatásra [lásd még a COM(2004) 497 – végleges] vonatkozik. Javasolják, hogy a szárazföldi állatbetegségekre alkalmazandó ugyanazon elvet – nevezetesen azt, hogy a közösségi pénzügyi hozzájárulásokat hozzáférhetővé kell tenni, ha a közösségi jog megköveteli a leölési/felszámolási politika végrehajtását – a víziállatok betegségeire is alkalmazni kell.A javaslat fenntartja a meglévő jogszabályokban megállapított azon elvet, hogy az állat-egészségügyi rendelkezéseket a fajok megőrzésére vagy a nem őshonos fajok telepítésére vonatkozó nemzeti vagy nemzetközi rendelkezések sérelme nélkül kell alkalmazni. Ennélfogva – amennyiben ez környezeti vagy megőrzési szempontból a fajok védelméhez szükséges – szigorúbb szabályok is alkalmazhatók. A javaslat ezért nem ütközne a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló 92/43/EGK tanácsi irányelvbe. Ezen túlmenően a politikában bekövetkezett azon hatalmas – a tagállamok számára e célból több forrás elosztását lehetővé tevő – változásnak, amely szerint jobban kell összpontosítani a betegségek megelőzésére, a betegségkitörések csökkentésével csökkentenie kell az akvakultúraiparnak a környezetre gyakorolt hatását.E javaslat nem foglalkozik közegészségügyi kérdésekkel, mivel azokat a „higiéniai csomag” szabályozza. Az e javaslat hatálya alá tartozó egyik betegségről vagy kórokozóról sem tudott, hogy zoonotikus potenciállal rendelkezne.A tenyésztett halak jóléte a közösségi jogszabályoknak a tenyésztés céljából tartott állatok védelmére vonatkozó, meglévő általános rendelkezéseinek hatálya alá tartozik. A (tenyésztés céljából tartott állatok védelméről szóló európai egyezmény alkalmazási körén belül) az Európa Tanácsnak a halak jólétére vonatkozó ajánlásain túlmenően az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságtól kapott tudományos tanács befolyással lesz az e területen a jövőben meghozandó politikai kezdeményezésekre.A harmadik országokkal kapcsolatos jelenlegi állat-egészségügyi rendelkezések elviekben nem változnak.2. AZ ÉRDEKELT FELEK KONZULTÁCIÓJA és HATÁSVIZSGÁLAT( Az érdekelt felek konzultációjaKonzultációs módszerek, a célzott legfőbb ágazatok és a válaszadók általános profilja.2000-ben és 2001-ben a halászati és akvakultúraágazati tanácsadó bizottságon (ACFA) keresztül írásbeli konzultációkra került sor. E bizottságban a következő szervezetek képviseltetik magukat: az Európai Víziállat-tenyésztők Szövetsége (FEAP), az Európai Puhatestű-tenyésztők Társulása (EMPA/AEPM), az EU Mezőgazdasági Szakmai Szervezeteinek Bizottsága (COPA/COGECA), a Dolgozók Szakszervezeteinek Szervezete (ETF), a fogyasztók nem kormányzati szervezetei és a környezettel foglalkozó nem kormányzati szervezetek. A bizottsági szolgálatok az ACFA 2. számú munkacsoportjában (Akvakultúra) rendszeresen készítettek jelentéseket a projektben elért fejlődésekről.A FEAP-pal és az EMPA/AEPM-mel 2003, 2004 és 2005 során kétoldalú üléseket tartottak.Az érdekeltek konzultációjára 2004 szeptemberében és decemberében került sor. Jónéhány technikai munkacsoport-ülést tartottak a tagállamok és az EFTA/EGT-tagországok képviselőivel.A válaszok összefoglalása, és azok figyelembevételének mikéntje.A tagállamoktól és az érdekeltektől érkező főbb megjegyzéseket a javaslat szerkesztése során figyelembe vették.Az érdekeltek számára alapvető fontosságú, hogy az irányelv tartalmazzon egy olyan mechanizmust, amely lehetővé teszi a gazdaságok számára az egészségügyi állapotuk fenntartását – és amennyiben lehetséges – javítását, valamint amely arra ösztönzi a gazdaságokat, hogy a biztonságos kereskedelem megkönnyítésével ismertté tegyék egészségügyi állapotukat. Az egészségügyi állapot megfelelő osztályozása az egyetlen módja a víziállatok egészségügyi állapota romlása megelőzésének a Közösségben. A javaslat bevezeti az osztályozás fogalmát.Az akvakultúraiparnak a betegségek felszámolására vonatkozó intézkedések és a járványvédelmi intézkedések tekintetében nyújtandó gazdasági kompenzációra irányuló szükségessége szintén fontos az érdekeltek számára, és e szükségességet a Bizottság és a tagállamok elismerik. Ennek elismerését egy tanácsi rendeletre irányuló javaslatban ezen túlmenően is megvitatják – Európai Halászati Alap [COM(2004) 497].A Közösség nemzetközi kötelezettségvállalásai miatt vagy a más közösségi jogszabályoknak – különösen a WTO/SPS-megállapodásoknak és az európai élelmiszerjognak – való kereszt-megfelelés szükségessége volt az oka annak, hogy az érdekelt felektől érkező kéréseket nem vették figyelembe.( A szakértelem megszerzése és alkalmazásaAz érintett tudományos/szakértői kérdések.A víziállatok egészsége.Az alkalmazott módszer.A véleményeket mérlegelték a javaslattervezetbenA konzultációban részt vevő főbb szervezetek/szakértők.A javaslat tudományos kiindulópontját az EU- és az EFTA/EGT-tagállamoknak a víziállatok egészségével foglalkozó szakértőiből álló munkacsoport dolgozta ki. Ezen túlmenően az ipar más szakértőivel is konzultáltak.A tudományos biztonság szintje: magas.Kapott és felhasznált tanácsok.IgenA szakértői tanácsoknak a nyilvánosan hozzáférhetővé tétele érdekében felhasznált eszközök.A szakértői munkacsoport üléseiből, valamint az érdekeltekkel folytatott konzultációs ülésekből származó tanácsokat nem hozták nyilvánosságra. A tanácsokat azonban a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal és az érdekeltekkel üléseken megvitatták.( HatásvizsgálatAz importok forgalomba hozatalára vonatkozó főbb rendelkezések jórészt nem változnak. Ennek ellenére azonban néhány meglévő kereskedelmi akadályt – a tenyésztett víziállatok egészségügyi állapotának veszélyeztetése nélkül – felszámoltak. Az általános járványvédelmi rendelkezések – néhány kisebb kiigazítás kivételével – továbbra sem változnak. Minden, a Közösségben egzotikusnak tartott betegség – a Közösség betegségtől mentes állapotának fenntartása érdekében – a felszámolási rendelkezések hatálya alá fog tartozni. A jelenlegi jogszabályok értelmében az ilyen intézkedéseket a halbetegségekre igen, a puhatestűek betegségeire azonban nem kell alkalmazni. A behozatalra vonatkozó rendelkezéseket harmonizálták a 2002/99/EK tanácsi irányelv (az állat-egészségügyi importrendelkezéseket megállapító legfrissebb irányelv) vonatkozó rendelkezéseivel.Pozitív hatásokA pozitív hatásokat fog előidézni az a naprakésszé tett közösségi jogszabályi keret, amely figyelembe veszi a jelenlegi tudományos ismereteket és a mai közösségi akvakultúraipar szerkezetét.Pozitív szemléletbeli elmozdulás fog történni a betegségek elterjedésének megelőzésétől a betegségek előfordulása irányába. Jelenleg jelentős erőforrásokat használnak a betegségektől mentesnek nyilvánított gazdaságok és övezetek betegségtől mentes állapotának fenntartására. A javaslat lehetővé tenné a tagállam számára, hogy e források némelyikét átcsoportosíthassa a betegségmegelőző tevékenységekre.A javaslat azt a filozófiát alkalmazza, amely szerint a legjobb megoldás gyakran a problémához legközelebb lelhető meg, és több működési felelősséget hárít a tagállamokra.Az általános kockázat alapú állat-egészségügyi felügyelet bevezetésével a járványügyi helyzetre jobb rálátás nyílhat. Ugyanakkor csökken annak a kockázata, hogy a betegségek olyan gazdaságokba vagy területekre terjedjenek át, ahol korábban még nem állapították meg annak előfordulását.A javaslat figyelembe veszi a betegség kórokozóinak a tenyésztett és a vadon élő víziállatok között történő cseréjének lehetőségét.Az új jogszabály összhangban lesz a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatal (OIE) Nemzetközi Víziállat-egészségügyi Kódexével, és csökkenteni fogja a harmadik országokkal – beleértve a fejlődő országokat – és a Közösséggel szemben meglévő kereskedelmi akadályokat.Negatív hatásokA negatív hatás korlátozott, mivel a javaslat nagymértékben a meglévő jogszabályokon alapul. Néhány új elem és követelmény igazgatási és gazdasági hatással lesz a tagállamokra és az iparra.Az víziállat-tenyésztő vállalkozások engedélyezésére irányuló javaslat a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai számára többletmunkát fog jelenteni. Ennek ellenére azonban – mivel minden, puhatestűeket tartó gazdaságot és a legtöbb halgazdaságot már nyilvántartásba vettek – az engedélyezésre vonatkozó követelmény teljesíthető a tagállamok számára.Az általános kockázat alapú állat-egészségügyi felügyeletnek az összes gazdaságban vagy gazdasági területeken történő bevezetése a puhatestűekre vonatkozó jelenlegi jogszabályokban szereplő követelmények kiterjesztése, amely jogszabályok értelmében minden tagállamnak rendelkeznie kell egy megfigyelési és egy mintavételi programmal.3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI( A javasolt cselekvés összefoglalásaA javaslat az alábbiakat tartalmazza-  A víziállat-tenyésztő vállalkozásokra és a feldolgozó létesítményekre irányuló általános követelmények, mint például engedélyek, és a működtetésükkel kapcsolatos rendelkezések;-  A tenyésztett víziállatok és az azokból származó termékek forgalomba hozatalára vonatkozó állat-egészségügyi rendelkezések;-  A tenyésztett víziállatoknak harmadik országokból a Közösségbe történő behozatalára vonatkozó állat-egészségügyi rendelkezések;-  A víziállatokban előforduló betegségek bejelentésére és az azok elleni védekezésre vonatkozó rendelkezések;-  A betegségtől mentes állapotra vonatkozó nyilatkozattal kapcsolatos rendelkezések;-  A tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai és a laboratóriumok felé fennálló követelmények;-  A mellékletekben megállapított műszaki követelmények és iránymutatások.( JogalapA Szerződés 37. cikke( A szubszidiaritás elveA javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elvét ennélfogva nem kell alkalmazni.( Az arányosság elveA javaslat a következő ok(ok) miatt felel meg az arányosság elvének.A belső piac megteremtése érdekében a tenyésztett víziállatok forgalomba hozatalára alkalmazandó állat-egészségügyi rendelkezéseket harmonizálni kell..A harmonizált kereskedelmi rendelkezések hatálya alá tartozó betegségek némelyike a Közösség egyes részeiben szélesen elterjedt. Megalapozatlan azonban az e betegségektől mentes tagállamokban ugyanolyan szintű védekezési intézkedéseket végrehajtani, mint azokban a tagállamokban, ahol e betegségek szélesen elterjedtek.Az osztályozás elvének bevezetése nagyobb rugalmasságot tesz majd lehetővé.A kirótt közigazgatási és gazdasági teher magasabb egészségügyi állapotot a betegségek miatti veszteségek csökkenését, és nyitottabb kereskedelmet fog eredményezni. A közösség költségvetést érintő megnövekedett pénzügyi teher a kötelező felszámolási intézkedések alá tartozó betegségek elleni védekezéssel és az azok felszámolásával kapcsolatos pénzügyi hozzájárulásra fog korlátozódni.( Az eszközök megválasztásaJavasolt eszközök: irányelv.Más eszközök az alábbi ok(ok) miatt nem volnának megfelelők.1964. óta a harmonizált állat-egészségügyi jogszabályokkal, és különösen 1991. óta a víziállat-egészségügyi különös jogszabályokkal kapcsolatos közösségi tapasztalatok rámutattak arra, hogy egy irányelv megfelelő rugalmasságot biztosít a tagállamok számára a közösségi állat-egészségügyi jogszabályoknak a nemzeti jogszabályok és közigazgatás keretén belül történő alkalmazása során.4. A KÖLTSÉGVETÉSRE GYAKOROLT HATÁSOKA közösségi költségvetésre gyakorolt gazdasági hatás várhatóan korlátozott lesz, és az főként két területen fog megmutatkozni:a) A járványvédelemmel kapcsolatos gazdasági kompenzáció.A javaslatnak nem érintheti a közösségi állat-egészségügyi politika és az állat-egészségügyi alap jövőbeni fejlődését.Az állat-egészségügyi kiadásokról szóló 90/424/EGK tanácsi határozat egyedül a 2792/1999/EK rendelet értelmében már lehetővé teszi a pisztrángfélék fertőző vérképzőszervi elhalása (IHN) és a lazacok fertőző vérszegénysége (ISA) kitöréseivel kapcsolatos pénzügyi támogatást.Javasolják, hogy a víziállat-betegségek elleni védekezés tekintetében nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulást az Európai Halászati Alapon keresztül tegyék elérhetővé [a COM (2004) 497 32. cikke].A javaslat értelmében a kényszervágás/kötelező felszámolás csak a Közösség tekintetében egzotikusnak tartott betegségek kitöréseivel kapcsolatos közösségi szabályok szerint lesz kötelező. A nem egzotikusnak tekintett betegségek vonatkozásában javasolják, hogy a tagállamok maguk határozhassák meg, hogy egy kitörést alávetnek-e felszámolás intézkedéseknek vagy elszigetelési intézkedéseknek. Az Európai Halászati Alapon keresztül történő közösségi finanszírozás az ilyen betegségek elleni védekezési intézkedések tekintetében állhat rendelkezésre, ha a tagállam így határoz.Ha a Közösségben egy egzotikus betegség jelent meg, az a közösségi költségvetésre pénzügyi hatással lesz. Ugyanez történne a nem egzotikus betegségek felszámolására nyújtott kompenzáció esetében is, mivel a felszámolásra nyújtott pénzeszközök szétosztása a működési programok keretében történik, amelyek költségvetését a Tanács a programidőszak kezdetén rögzíti.A tagállamok érdekében ésszerű volna értékelni a betegségek felszámolásának a tagállamok működési programjaira gyakorolt pénzügyi hatását. Ennek ellenére azonban az ilyen felszámolási intézkedésekkel kapcsolatos költségeket nehéz megbecsülni, mivel az akvakultúrában a gazdasági kompenzációt magában foglaló felszámolási politikával kapcsolatos közösségi tapasztalatok korlátozottak. Az Egyesült Királyságban és Írországban megtörtént ISA-kitöréseket követő bírósági ügyben egy olyan társaság, amelyik a tizenhárom fertőzött gazdaság közül ötnek volt a tulajdonosa, a régióban 20-25 millió eurós összveszteségről számolt be. Svédország a nemzeti jogszabályok értelmében összesen 1,5 millió SEK (165 000 EUR) kompenzációt fizetett ki három év alatt az 1998-ban előfordult négy VHS-eset kapcsán.Nehéz ennélfogva a javaslatnak az Európai Halászati Alapra gyakorolt hatásait felbecsülni, mivel ez függ az érintett gazdaság(ok) méretétől, a gazdaság(ok)ban tartott állatok értékétől stb. Ennek ellenére azonban a fenti számadatok jelzésként szolgálhatnak.b) Az elsődleges joganyag végrehajtása, és a másodlagos joganyag elfogadása és kezeléseAmint a Tanács elfogadja a javaslatot, el kell készíteni, el kell fogadni és fenn kell tartani a másodlagos jogszabályokat. Rendelkezni kell majd számos, a tagállamokkal és az érdekelt felekkel folytatandó munkacsoportülésről, az érdekeltek rendesen nem jelentenek további kiadást a közösségi költségvetés számára. A munkacsoportok számát nem lehet meghatározni, mivel az a kérdések összetettségétől és a tagállamok álláspontjaitól fog függeni.E jogi aktus hatálybalépését követően, 2009 és 2009 során annak a tagállamok általi végrehajtása vonatkozásában ÉÁH-ellenőrzésekre lesz majd szükség (13 vagy 14 ellenőrzés évente). Az ilyen ellenőrzéseket – amennyire csak lehetséges – a 854/2004/EK rendelet 11. cikk szerinti, a „halászati termékek”-re és az „élő kéthéjú kagylók”-ra irányuló közegészségügyi ellenőrzésekkel együtt kell végezni. Az ezt követő években a küldetések számának csökkentése lehetséges.5. KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓ( EgyszerűsítésA javaslat a jogszabályok egyszerűsítését, és az (EU-s vagy nemzeti) közigazgatási szervek számára a közigazgatási eljárások egyszerűsítését írja elő.A három irányelvet egyetlen irányelvbe olvasztják.A halbetegségek elleni védekezésről szóló 93/53/EGK tanácsi irányelvben szereplő jelenlegi rendelkezések zömét a kagylókat érintő betegségek elleni védekezésről szóló 95/70/EK tanácsi irányelv megismétli.A területi egységek és övezetek betegségtől való mentesnek nyilvánítására irányuló hatáskörnek a tagállamokra történő átruházása a tagállamok és a bizottsági szolgálatok közigazgatási eljárásainak egyszerűsítéséhez fog vezetni.( A meglévő jogszabályok hatályon kívül helyezéseA javaslat elfogadása a három meglévő irányelv hatályon kívül helyezéséhez vezet.( Európai Gazdasági TérségA javasolt jogi aktus EGT vonatkozású, és ennélfogva azt az EGT-re is ki kell terjeszteni.2005/0153 (CNS)JavaslatA TANÁCS IRÁNYELVEa tenyésztett víziállatokra és az azokból származó termékekre vonatkozó állat-egészségügyi követelményekről, és a víziállatokban előforduló egyes betegségek megelőzéséről és az azok elleni védekezésről(EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 37. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[1],tekintettel az Európai Parlament véleményére[2],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[3],tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[4],Mivel:1.  Mivel a tenyésztett víziállatok és az azokból származó termékek a Szerződés I. mellékletében élőállatként, halként, puhatestűként és rákként szerepelnek. A tenyésztett víziállatok tenyésztése, tartása, valamint a tenyésztett víziállatok és az azokból származó termékek forgalomba hozatala az ebben az ágazatban dolgozó személyek számára fontos bevételi forrást képez.2.  A belső piaccal összefüggésben egyedi állat-egészségügyi szabályok kerültek megállapításra a tenyésztett víziállatok és az akvakultúratermékek forgalomba hozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről szóló, 1991. január 28-i 91/67/EGK tanácsi irányelve[5] által érintett termékek forgalomba hozatalára és harmadik országokból történő behozatalára.3.  A tenyésztett víziállatok betegségeinek kitörései komoly veszteségeket okozhatnak az érintett iparnak. A halak és a puhatestűek legfontosabb betegségeinek kitörései esetén alkalmazandó minimumintézkedéseket az egyes halbetegségek elleni védekezés céljából közösségi minimumintézkedések bevezetéséről szóló, 1993. június 24-i 93/53/EGK tanácsi irányelv[6], és a kéthéjú kagylókat érintő egyes betegségek elleni védekezés céljából közösségi minimumintézkedések bevezetéséről szóló, 1995. december 22-i 95/70/EK tanácsi irányelv[7] állapította meg.4.  A meglévő közösségi jogszabályokat főként a lazac-, pisztráng- és osztrigatenyésztés figyelembe vétele érdekében hozták. E jogszabályok elfogadása óta a közösségi akvakultúraiparban jelentős fejlődés történt. Jelenleg számos további halfajt – különösen tengeri fajokat – használnak az akvakultúrában. A tenyésztési gyakorlatok más halfajokat is tartalmazó új típusai szintén egyre gyakoribbá váltak, különösen a Közösség legutóbbi bővülését követően. Ezen túlmenően a rák-, kékkagyló, Vénusz-puhatestű- és abalone-tenyésztés egyre fontosabbá válik.5.  Az akvakultúrára minden járványvédelmi intézkedés gazdasági hatást gyakorol. A nem megfelelő ellenőrzések a kórokozók elterjedéséhez vezethetnek, ami óriási veszteségeket okozhat, és veszélyeztetheti a közösségi akvakultúrában használt halak, puhatestűek és rákok állat-egészségügyi állapotát. Másrészről viszont a túlszabályozás szükségtelen korlátokat állíthat a szabad kereskedelem elé.6.  A Bizottság 2002. szeptember 19-én kelt, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett közleménye (COM/2002/0511 végleges) meghatározza az európai akvakultúra fenntartható fejlődésére vonatkozó stratégiát. E közlemény megállapít egy sor, az akvakultúraágazatban a hosszú távú foglalkoztatás megteremtésére irányuló intézkedést, beleértve a magas állat-egészségügyi és az állatok jólétére vonatkozó standardok elősegítését, és a hatékony és eredményes ipar biztosítására irányuló környezeti fellépést. Ezen intézkedéseket figyelembe kell venni.7.  A 91/67/EGK irányelv elfogadása óta a Közösség ratifikálta a Kereskedelmi Világszervezetnek (WTO) az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések alkalmazásáról szóló megállapodást (SPS-megállapodás). Az SPS-megállapodás hivatkozik a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatal (OIE) iránymutatásaira. Az élő tenyésztett víziállatoknak és az azokból származó termékeknek a Közösségen belüli forgalomba hozatalára vonatkozó, a 91/67/EGK irányelvben szereplő állat-egészségügyi követelmények ezen iránymutatásoknál szigorúbbak.8.  Ezen ágazat ésszerű fejlődésének biztosítása, valamint a termelékenység növelése érdekében a víziállatokra vonatkozó egészségügyi szabályokat közösségi szinten kell megállapítani. E szabályok – többek között – azért szükségesek, hogy hozzájáruljanak a belső piac megvalósításához, és a fertőző betegségek elterjedésének elkerüléséhez. A jogszabályoknak – az akvakultúraágazat folyamatos fejlődésének és sokszínűségének, valamint a Közösségben a víziállatok egészségügyi állapotának figyelembe vétele érdekében – rugalmasnak kell lenniük.9.  Ennek az irányelvnek ki kell terjednie a tenyésztett víziállatokra, és azokra a környezetekre, amelyek az ilyen állatok egészségügyi állapotát érinthetik. Általánosságban az ezen irányelv rendelkezéseit csak akkor kell a vadon élő víziállatokra alkalmazni, amennyiben a környezeti helyzet a tenyésztett víziállatok egészségügyi állapotára kihathat, vagy amennyiben az más közösségi jogszabályok – mint például a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv[8] – céljainak elérése, vagy a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezménnyel (CITES) létrehozott jegyzékben említett fajok védelme érdekében szükséges. Ez az irányelv nem érintheti a nem őshonos fajok behozatal vonatkozó szigorúbb szabályok elfogadását.10.  Az ezen irányelv céljából kijelölt, hatáskörrel rendelkező hatóságoknak feladataikat és kötelezettségeiket az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különös szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben[9], valamint a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben[10] megállapított általános elvekkel összhangban kell elvégezniük.11.  A közösségi akvakultúra fejlődése érdekében a víziállat-betegségek megelőzése, az azok elleni védekezés, és azok felszámolása tekintetében növelni kell a hatáskörrel rendelkező hatóságok és a tagállamok víziállat-tenyésztő vállalkozók tudatosságát és felkészültségét.12.  A tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságainak hozzá kell férniük és alkalmazniuk kell a kockázatelemzés és a járványtan területén meglévő csúcstechnológiát és ismereteket. Ez egyre növekvő fontossággal bír, mivel a Kereskedelmi Világszervezet keretén belüli nemzetközi kötelezettségek most az egészségügyi intézkedések elfogadásával kapcsolatos kockázatelemzésre összpontosítanak.13.  Célszerű ezért a víziállat-tenyésztő vállalkozások engedélyezésére vonatkozó rendszer közösségi szinten történő bevezetése. Az ilyen engedélyezés lehetővé tenné a hatáskörrel rendelkező hatóságok számára, hogy teljes áttekintéssel rendelkezzen az akvakultúraiparról, ami segíteni a víziállat-betegségek megelőzését, az azok elleni védekezést, valamint azok felszámolását. Ezen túlmenően az engedélyezés lehetővé teszi azon különös követelmények megállapítását, amelyeket az víziállat-tenyésztéssel foglalkozó üzleti vállalkozásoknak működésük érdekében teljesíteniük kell. Az ilyen engedélyezést – amennyiben lehetséges – együtt kell alkalmazni vagy fel kell venni abba az engedélyezési rendszerbe, amelyet a tagállamok esetleg már más célokra – például a környezeti jogszabályok értelmében – hoztak létre. Ezen túlmenően az ilyen engedélyezés nem jelentene többletterhet az akvakultúraipar számára, figyelembe véve a belső piac szolgáltatásairól szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2004. január 13-i javaslatot[11] és különösen annak 6. cikkét.14.  A tagállamoknak meg kell tagadniuk az engedélyezést, ha a kérdéses tevékenység annak elfogadhatatlan kockázatával járna, hogy a betegségeket más tenyésztett víziállatokra vagy a víziállatok vadon élő állományaira viszik át. Az engedélyezés megtagadására vonatkozó határozat meghozatala előtt fontolóra veszik a kockázatcsökkentő intézkedéseket vagy a kérdéses tevékenység máshová történő áthelyezését.15.  A tenyésztett víziállatoknak az emberi fogyasztás céljából történő tartása mint elsődleges termelés, az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[12] hatálya alá tartozik. Az egyéni víziállat-tenyésztő vállalkozásokra az ezen irányelv értelmében rótt kötelezettségeket – mint például a nyilvántartások vezetése, valamint a víziállat-tenyésztő vállalkozások számára a hatáskörrel rendelkező hatóság felé annak kimutatását lehetővé tevő belső rendszerek, hogy az ezen irányelv vonatkozó követelményeinek – amennyire csak lehetséges a 852/2004/EK rendeletben megállapított kötelezettségekkel együtt kell alkalmazni.16.  Nagyobb figyelmet kell fordítani a betegségkitörések megelőzésére, mint az azok kitörését követően a betegség elleni védekezésre. Célszerű ennélfogva megállapítani a betegségmegelőzési és a kockázatcsökkentő minimumintézkedéseket, amelyeket az akvakultúra teljes termelési láncában alkalmazni kell a trágyázástól és az ikrák keltetésétől a tenyésztett víziállatok emberi fogyasztásra történő feldolgozásáig, beleértve a szállítást is.17.  Az általános állat-egészségügy javítása, valamint – a javított nyomon követhetőségen keresztül – az állatbetegségek megelőzésének és az azok elleni védekezés segítése érdekében a tenyésztett víziállatok mozgásáról nyilvántartást kell vezetni egy, az állatok mozgására vonatkozó, a jelenleg az egyes élőállatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állat-egészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 25-i 90/425/EGK tanácsi irányelvben[13] megállapítotthoz hasonló harmonizált elektronikus rendszer alkalmazásával. Adott esetben az ilyen mozgásokat állat-egészségügyi bizonyítványoknak kell alávetni.18.  Annak érdekében, hogy a betegségi helyzetre vonatkozóan átfogó képpel rendelkezzenek, a betegség gyanúja esetén a gyors reakció megkönnyítése érdekében, valamint a magas állat-egészségügyi szabványokkal rendelkező gazdaságok vagy puhatestű-tenyésztési területek védelme érdekében, kockázat alapú állat-egészségügyi felügyeletet kell alkalmazni minden ilyen gazdaságban és puhatestű-tenyésztési területen.19.  Biztosítani kell, hogy a legfőbb víziállat-betegségek nem terjednek el közösségi szinten. Ezért a forgalomba hozatal tekintetében harmonizált állat-egészségügyi rendelkezéseket kell megállapítani, az e betegségekre fogékony fajokra alkalmazandó különös rendelkezésekkel együtt. Ennélfogva meg kell állapítani e betegségek és a fogékony fajok jegyzékét.20.  Az ilyen víziállat-betegségek gyakorisága a Közösségen belül nem mindenütt ugyanolyan. Hivatkozni kell ezért a betegségtől mentesnek nyilvánított tagállamok valamint – amikor az érintett terület részeivel foglalkoznak – övezetek vagy területi egységek fogalmára. Meg kell állapítani az ilyen állapot megadására, fenntartására, felfüggesztésére, visszaállítására, és visszavonására vonatkozó általános kritériumokat és eljárásokat.21.  A Közösség általános víziállat-egészségügyi állapotának fenntartása és javítása érdekében, a jegyzékben szereplő egy vagy több betegségtől mentesnek nyilvánított tagállamokat, övezeteket vagy területi egységeket védeni kell az ilyen betegségek behurcolása ellen. Ennek ellenére azonban a szükségtelen kereskedelmi korlátozások létrehozásának elkerülése érdekében lehetővé kell tenni a tenyésztett víziállatok kereskedelmét azon tagállamok, övezetek vagy területi egységek között, ahol egy vagy több ilyen betegség jelen van, feltéve, hogy a szállítás során kockázatcsökkentő intézkedéseket tesznek.22.  A járványvédelmi intézkedéseknek alávetett tenyésztett víziállatok leölése és feldolgozása – többek között a kórokozókat tartalmazó szennyvíznek a feldolgozó üzemekből történő kibocsátása eredményeként – elterjesztheti a betegséget. Ennélfogva a tagállamoknak hozzá kell férniük a megfelelően engedélyezett feldolgozó létesítményekhez azért, hogy az ilyen leölést és feldolgozást, beleértve a szennyvíz kibocsátását is, a tenyésztett és vadon élő víziállatok egészségügyi állapotának veszélyeztetése nélkül végezzék el.23.  A közösségi és nemzeti referencialaboratóriumok kijelölésének hozzá kell járulnia a diagnosztikai eredmények jó minőségéhez és egységességéhez. Ez a célkitűzés olyan tevékenységekkel érhető el, mint például az érvényesített diagnosztikai vizsgálatok alkalmazása, és az összehasonlító vizsgálatok megszervezése, valamint a laboratóriumi személyzet képzése.24.  A hivatalos minták vizsgálatával foglalkozó laboratóriumoknak a nemzetközileg jóváhagyott eljárásokkal vagy a vizsgálatok elvégzésére vonatkozó szabványokon alapuló kritériumokkal összhangban kell végezniük munkájukat, és olyan diagnosztikai módszereket kell alkalmazniuk, amelyeket – amennyire ez lehetséges – érvényesítettek. Az ilyen vizsgálatokkal kapcsolatos számos tevékenység vonatkozásában az Európai Szabványügyi Szervezet (CEN), és a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) az ezen irányelv alkalmazásához megfelelő európai szabványokat (EN-szabványok) illetve ISO-szabványokat fejlesztett ki,. Az ilyen szabványok különösen a laboratóriumok működésével és értékelésével, valamint az ellenőrző testületek működésével és akkreditálásával kapcsolatosak.25.  A víziállat-betegségek esetleges kitörése korai kimutatásának biztosítása érdekében kötelezni kell a fogékony fajokba tartozó víziállatokkal érintkezőket, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóságnak jelentsenek be minden gyanús esetet. A tagállamokban rutinellenőrzéseket kell végezni annak biztosítása érdekében, hogy a víziállat-tenyésztő vállalkozás vállalkozói ismerik és alkalmazzák az ezen irányelvben a járványvédelem és a biológiai biztonság tekintetében megállapított általános szabályokat.26.  Kitörésük után – amint lehetséges – meg kell akadályozni a nem egzotikus, de súlyos tenyésztett víziállat-betegségek elterjedését az élő tenyésztett víziállatok és az azokból származó termékek mozgásainak, és az esetlegesen fertőzött felszerelés alkalmazásának gondos megfigyelésével. A hatáskörrel rendelkező hatóságok által alkalmazandó intézkedések megválasztásának az érintett tagállam járványügyi helyzetétől kell függenie.27.  A Közösség állat-egészségügyi állapotának előmozdítása érdekében helyénvaló, hogy a tagállamok az egyes betegségek elleni védekezésre, vagy azok felszámolására irányuló, epidemiológiailag megalapozott programokat nyújtsanak be közösségi szinten történő elismerésre.28.  A nem a közösségi védekezési intézkedések hatálya alá tartozó, de helyi szinten jelentősséggel bíró betegségek esetében az akvakultúraiparnak – a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságainak segítségével – önszabályozással és a „gyakorlati kódexek” kifejlesztésével nagyobb felelősséget kell vállalniuk az ilyen betegségek elleni védekezésre. Mindazonáltal – e kódexek megállapításáig – szükséges lehet a tagállamoknak egyes védekezési intézkedéseket végrehajtani. Az ilyen nemzeti védekezési intézkedéseknek indokoltnak, szükségesnek és az elérendő célokhoz képest arányosnak kell lenniük, valamint azoknak nem szabad érinteniük a tagállamok közötti kereskedelmet.29.  A mindezidáig ismeretlen víziállat-betegségekre vonatkozó ismeretekben folyamatos a fejlődés. Ennélfogva a tagállamoknak az ilyen új betegségek esetén védekezési intézkedéseket kellhet alkalmazniuk. Az ilyen intézkedéseknek gyorsnak kell lenniük, és azoknak igazodniuk kell az egyes egyedi esetekhez, de azokat nem szabad a céljuk eléréséhez szükségesnél hosszabb ideig fenntartani. Mivel az ilyen új betegségek más tagállamokat is érinthetnek, minden tagállamot és a Bizottságot tájékoztatni kell egy ilyen új betegség jelenlétéről, valamint bármely meghozott védekezési intézkedésről.30.  A tagállamokban a betegségtől mentes állapot fenntartására, valamint – kitörés esetén – az ahhoz való gyors visszatérésre irányuló alapvető célkitűzés elérése érdekében szükséges és helyénvaló a betegségre való felkészültség növelésére irányuló intézkedésekre vonatkozó szabályok megállapítása. A kitörések ellen a lehető leggyorsabban – szükség esetén sürgősségi vakcinázással – kell védekezni az élő tenyésztett víziállatok és az azokból származó termékek termelésére valamint az azokkal történő kereskedelemre gyakorolt hátrányos hatások korlátozása érdekében.31.  Az állatgyógyászati készítmények közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[14], valamint az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló, 2004. március 31-i 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[15] – csupán néhány kisebb kivételtől eltekintve –megköveteli, hogy minden, a Közösségben forgalomba hozott állatgyógyászati készítmény rendelkezzen forgalomba hozatali engedéllyel. Általánosságban a Közösségben használt minden vakcinának rendelkeznie kell forgalomba hozatali engedéllyel. Ennek ellenére azonban a tagállamok a 726/2004/EK rendelettel összhangban bizonyos feltételek mellett súlyos járvány esetén engedélyezhetik egy forgalomba hozatali engedély nélküli termék használatát. A tenyésztett víziállatok egzotikus és új betegségei elleni vakcinák jogosultak lehetnek az ilyen eltérésre32.  Ennek az irányelvnek meg kell állapítania a szükséges felkészültségi szintet biztosító rendelkezéseket az akvakultúrát érintő súlyos, egzotikus vagy új betegségek egy vagy több kitörésével kapcsolatos vészhelyzetek hatékony – különösen az ezek leküzdésére irányuló készenléti tervek összeállításával történő – leküzdése érdekében. Az ilyen készenléti terveket rendszeresen felülvizsgálják és naprakésszé teszik.33.  Amennyiben egy súlyos víziállat-betegség elleni védekezésre a harmonizált közösségi felszámolási intézkedések vonatkoznak, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy kihasználják az európai halászati alapról szóló xxxx/200Y/EK tanácsi rendelet[16] szerinti közösségi pénzügyi hozzájárulást. A közösségi támogatásra irányuló minden kérelmet az ezen irányelvben megállapított védekezési rendelkezések betartása tekintetében alapos vizsgálatnak kell alávetni.34.  A harmadik országokból behozott élő tenyésztett víziállatoknak és az azokból származó termékeknek nem szabad állat-egészségügyi veszélyt jelentenie a közösségi víziállatok számára. E célból ennek az irányelvnek meg kell határoznia a járványos állatbetegségek behurcolásának megelőzésére vonatkozó intézkedéseket.35.  A közösségi víziállat-egészségügyi helyzet megóvása érdekében szükséges továbbra is biztosítani, hogy az élő tenyésztett víziállatoknak a Közösségen áthaladó szállítmányai megfeleljenek az érintett fajokra alkalmazandó, vonatkozó állat-egészségügyi követelményeknek.36.  Behozatali feltételeknek összhangban kell lenniük az SPS-megállapodással. Ennek az irányelvnek ennélfogva figyelembe kell vennie a nemzetközi víziállat-egészségügyi kódexet és az OIE-nek a víziállatok diagnosztikai vizsgálatáról szóló kézikönyvét.37.  A vízi díszállatok forgalomba hozatala a kizárólag díszcélú fajok – gyakran trópusi fajok – széles választékát érinti. E vízi díszállatokat általában magánakváriumokban vagy -tavakban, kertészeti központokban, vagy kiállítási akváriumokban tartják, nem pedig a közösségi vizekkel közvetlen érintkezésben. Ebből következően az ilyen feltételek mellett tartott vízi díszállatok nem ugyanazt a veszélyt jelentik a közösségi akvakultúra más ágazataira vagy a vadon élő állományokra. Célszerű ennélfogva az ilyen feltételek mellett tartott vízi díszállatok forgalomba hozatalára, behozatalára és tranzitjára alkalmazandó különös rendelkezések megállapítása.38.  Amennyiben azonban vízi díszállatokat zárt rendszereken vagy akváriumokon kívül a Közösség természetes vizeivel való közvetlen érintkezésben tartanak, ezek a közösségi akvakultúrára vagy a vadon élő állományokra jelentős veszélyt jelenthetnek. Különösen ez a helyzet a pontypopulációk ( Cyprinidae ) esetében, mivel az olyan népszerű díszhalak, mint a koi ponty, a Közösségben tenyésztett vagy vadon élő pontyfajokat érintő néhány betegségre fogékonyak. Ilyen esetekben az ezen irányelv általános rendelkezéseit kell alkalmazni.39.  Az információcsere elektronikus eszközének kialakítása az egyszerűsítés, és az akvakultúraipar és a hatáskörrel rendelkező hatóságok érdekében létfontosságú. E követelménynek való megfelelés érdekében közös kritériumokat kell bevezetni.40.  A tagállamoknak meg kell állapítaniuk az ezen irányelv rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és biztosítaniuk kell azok végrehajtását. E szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.41.  Az arányosság elvével összhangban az ezen irányelv alapvető célkitűzéseinek elérése érdekében szükséges és helyénvaló előírni a Közösségben a víziállat-egészségügyi jogszabályok alapjául szolgáló fogalmak, elvek és eljárások közelítését. Ez az irányelv – a Szerződés 5. cikkének harmadik bekezdésével összhangban – nem megy túl azon, ami a kitűzött célok elérése érdekében szükséges.42.  Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[17] összhangban kell elfogadni.43.  Helyénvaló a tenyésztett víziállatokra és az azokból származó termékekre vonatkozó közösségi állat-egészségügyi jogszabályok naprakésszé tétele. Ennek megfelelően a 91/67/EGK, a 93/53/EGK és a 95/70/EK irányelvet hatályon kívül kell helyezni, és annak helyébe ennek az irányelvnek kell lépnie,ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:I. fejezet Tárgy, hatály és fogalommeghatározások1. cikk Tárgy1. Az irányelv a következőket állapítja meg:a) a tenyésztett víziállatok és az azokból származó termékek forgalomba hozatalára, behozatalára és tranzitjára alkalmazandó állat-egészségügyi követelmények;b) a tenyésztett víziállatok betegségei tekintetében a hatáskörrel rendelkező hatóságok, a víziállat-tenyésztő vállalkozás vállalkozói és az ehhez az iparhoz kapcsolódó más személyek tudatosságának és felkészültségének növelését célzó megelőző minimumintézkedések;c) a víziállatok egyes betegségeinek gyanúja vagy kitörése esetén alkalmazandó védekezési minimumintézkedések.2. A tagállamok a II. fejezet 13. cikkének, valamint az V. fejezet hatálya alá tartozó területen szigorúbb intézkedéseket is hozhatnak, feltéve, hogy az ilyen intézkedések nem érintik a más tagállamokkal folytatott kereskedelmet.2. cikk Hatály1. Ezt az irányelvet nem kell alkalmazni az alábbiakra:a) a nem kereskedelmi akváriumokban tartott vízi díszállatok;b) az élelmiszerláncba történő közvetlen bekerülésre begyűjtött vagy fogott vadon élő víziállatok;c) halliszt, halolaj és hasonló termékek előállítása céljából fogott víziállatok.2. A II. fejezetet, a III. fejezet 1–4. szakaszát, valamint a IV. és VII. fejezetet nem kell alkalmazni azokra a vízi díszállatokra, amelyeket olyan kisállat-kereskedésben, kertészeti központokban vagy kereskedelmi akváriumokban tartanak, amelyek:a) nem érintkeznek közvetlenül a Közösség természetes vizeivel; vagyb) szennyvízkezelő rendszerekkel rendelkeznek.3. Ezt az irányelvet a fajok védelmére vagy a nem őshonos fajok bevezetésére vonatkozó rendelkezések sérelme nélkül kell alkalmazni.3. cikk Fogalommeghatározások1. Ezen irányelv alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:1) „ akvakultúra” vízi szervezetek tartása vagy tenyésztése az e szervezetek termelésének a környezet természetes kapacitását meghaladó növelésére tervezett technológia alkalmazásával, és amennyiben e szervezetek a tartási vagy a tenyésztési szakaszokban – egészen a begyűjtésig és beleértve a begyűjtést is – egy vagy több természetes vagy jogi személy tulajdonában maradnak;2) „tenyésztett víziállat” egy gazdaságban vagy a puhatestű-tenyésztési területen tartott bármely víziállat – beleértve egy gazdaság vagy a puhatestű-tenyésztési terület számára szánt vadon élő állatokat – minden életszakasza, beleértve az ikrát és spermát/ivarsejtet;3) „víziállat-tenyésztő vállalkozás” bármely, a tenyésztett víziállatok tartásával kapcsolatos bármilyen tevékenységet végző – akár nyereségszerzésre irányuló akár nem – köz- vagy magánvállalkozás;4) „víziállat-tenyésztő vállalkozás üzemeltetője” az irányításuk alatt álló víziállat-tenyésztő vállalkozásban az ezen irányelv követelményei betartásának biztosításáért felelős természetes vagy jogi személy;5) „víziállat” :a) az Agnatha , Chondrichytes és Osteichtyes osztályba tartozó halak;b) a Mollusca csoportba tartozó puhatestűek;c) a Crustacea osztályba tartozó rákok;6) „engedélyezett feldolgozó létesítmény” bármely olyan élelmiszeripari vállalkozás, amelyet:a) tenyésztett víziállatoknak élelmiszer-előállítás céljából történő feldolgozására a 853/2004/EK rendelet 4. cikkével összhangban jóváhagytak vagy engedélyeztek; ésb) az ezen irányelv 4. és 5. cikkével összhangban engedélyeztek;7) „engedélyezett feldolgozó létesítmény üzemeltetője” az irányításuk alatt álló engedélyezett feldolgozó létesítményben az ezen irányelv követelményei betartásának biztosításáért felelős természetes vagy jogi személy;8) „gazdaság” bármely olyan, víziállat-tenyésztő vállalkozás által működtetett telephely, zárt terület, vagy létesítmény, ahol tenyésztett víziállatokat forgalomba hozatal céljából tartanak, azok kivételével, ahol emberi fogyasztás céljából gyűjtött vagy fogott vadon élő víziállatokat átmenetileg, leölés céljából, és etetés nélkül tartanak;9) „ tenyésztés ” tenyésztett víziállatoknak gazdaságban vagy puhatestű-tenyésztési területen történő tartása;10) „ puhatestű-tenyésztési terület” tenyésztési terület vagy átmosó terület, ahol minden víziállat-tenyésztő vállalkozás közös biológiai biztonsági rendszerben működik;11) „ vízi díszállatok” kizárólag díszítés céljából tartott vagy forgalomba hozott víziállatok;12) „ forgalomba hozatal” a tenyésztett víziállatok értékesítése, beleértve az eladásra kínálást vagy az átruházás bármely más – akár ingyenes akár nem – formáját, és azok mozgásának bármilyen formáját;13) „ tenyésztési terület” bármely, a puhatestűek természetes fekvőhelyét vagy a puhatestű tenyésztésre használt helyeket tartalmazó tengeri, torkolati vagy lagúnaterület, ahonnan a puhatestűeket kifogják;14) „bérhorgászati területek” olyan medence, tó vagy nem zárt vizek, amelyeket víziállatoknak főként kedvtelési célú tevékenységekre – semmint a természetes populáció megőrzése vagy javítása céljából – történő bevezetésével tartanak fenn;15) „átmosó terület” egyértelműen jelölt határvonalakkal rendelkező, és bójákkal, cölöpökkel, vagy más rögzített eszközzel jelzett, és kizárólag az élő puhatestűek természetes tisztítására használt tengeri, torkolati vagy lagúnaterület;16) „vadon élő víziállatok” a nem tenyésztett víziállatok.2. Ezen irányelv alkalmazásában az I. mellékletben megállapított technikai fogalommeghatározásokat is alkalmazni kell.II. fejezet Víziállat-tenyésztő vállalkozások és engedélyezett feldolgozó létesítmények4. cikk A víziállat-tenyésztő vállalkozások és feldolgozó létesítmények engedélyezése1. A tagállamok biztosítják, hogy minden víziállat-tenyésztő vállalkozást a hatáskörrel rendelkező hatóság az 5. cikkel összhangban megfelelően engedélyezett.Adott esetben az ilyen engedélyezés több, a puhatestű-tenyésztési területen elhelyezkedő, puhatestűekkel foglalkozó víziállat-tenyésztő vállalkozásra is kiterjedhet.A puhatestű-tenyésztési területen belül elhelyezkedő feladó központoknak, tisztító központoknak vagy hasonló vállalkozásoknak egyedi engedéllyel kell rendelkezniük.2. A tagállamok biztosítják, hogy területükön az V. fejezettel összhangban elegendő számú feldolgozó létesítményt engedélyeztek a járványvédelmi célokból gyűjtött és leölt tenyésztett víziállatok leölésére és feldolgozására.Ezen engedélyezett feldolgozó létesítményeknek a hatáskörrel rendelkező hatóság által az 5. cikkel összhangban kiállított engedéllyel kell rendelkezniük.3. A tagállamok biztosítják, hogy a víziállat-tenyésztő vállalkozások és az engedélyezett feldolgozó létesítmények egyedi engedélyszámmal rendelkeznek.4. A tagállamok megkövetelhetik, hogy a víziállat-tenyésztő vállalkozásoktól eltérő létesítményeket, ahol anélkül tartanak víziállatokat, hogy azokat forgalomba szándékoznák hozni, valamint a bérhorgászati területeket a hatáskörrel rendelkező hatóság vegye nyilvántartásba.Ebben az esetben ezen irányelv rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell figyelembe véve az érintett létesítmény vagy a bérhorgászati terület jellegét, jellemzőit, és helyzetét, valamint a víziállat-betegségeknek a víziállatok más populációira – a működtetése eredményeként – történő átterjedésének veszélyét.5. Az ezen irányelv rendelkezéseinek be nem tartása esetén a hatáskörrel rendelkező hatóság a 882/2004/EK rendelet 54. cikkével összhangban jár el.5. cikk Engedélyezési feltételek1. A tagállamok biztosítják, hogy a 4. cikk (1) és (3) bekezdésében előírtak szerinti engedélyeket a hatáskörrel rendelkező hatóság csak akkor adja ki, ha a víziállat-tenyésztő vállalkozás üzemeltetője vagy az engedélyezett feldolgozó létesítmény üzemeltetője:a) megfelel a 8., a 9. és a 10. cikk vonatkozó követelményeinek;b) rendelkezik olyan rendszerrel, ami lehetővé teszi az üzemeltető számára, hogy bizonyítsa a hatáskörrel rendelkező hatóságnak, hogy a vonatkozó követelmények teljesülnek;c) az 54. cikk (1) bekezdésében megállapított feladatokat végző hatáskörrel rendelkező hatóság felügyelet alatt marad.2. Az engedélyt nem adják meg, ha a kérdéses tevékenység a betegségeknek a gazdaságokban, a puhatestű-tenyésztési területeken vagy a víziállatoknak a gazdaság vagy a puhatestű-tenyésztési terület köztelében lévő vadon élő állományaiban történő elterjedésének elfogadhatatlan kockázatához vezetne.Ennek ellenére azonban az engedély megtagadására vonatkozó határozat meghozatala előtt fontolóra veszik a kockázatcsökkentő intézkedéseket, beleértve a kérdéses tevékenység máshová történő áthelyezését.3. A tagállamok biztosítják, hogy a víziállat-tenyésztő vállalkozás üzemeltetője vagy az engedélyezett feldolgozó létesítmény üzemeltetője benyújt minden vonatkozó információt – beleértve a hatáskörrel rendelkező hatóság számára a II. melléklettel összhangban megkövetelt információk benyújtását is –, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóság számára lehetséges legyen annak értékelése, hogy az engedélyezési feltételeket betartották-e.6. cikk NyilvántartásA tagállamok létrehozzák és folyamatosan naprakésszé teszik a víziállat-tenyésztő vállalkozásoknak és az engedélyezett feldolgozó létesítményeknek legalább a II. mellékletben meghatározott információkat tartalmazó nyilvántartását.A 14. cikkben előírt nyomon követhetőségi követelmények céljából e nyilvántartás tartalmát a többi tagállam és a Bizottság számára hozzáférhetővé teszik.7. cikk FelügyeletA hatáskörrel rendelkező hatóság felügyeli a víziállat-tenyésztő vállalkozásokat és az engedélyezett feldolgozó létesítményeket.Az ilyen felügyelet legalább rendszeres látogatásokból és ellenőrzésekből áll. Az ilyen látogatások és ellenőrzések gyakoriságát azon kockázat figyelembe vételével határozzák meg, amelyet a víziállat-tenyésztő vállalkozás és az engedélyezett feldolgozó létesítmény hordoz a betegségnek a víziállat-tenyésztő vállalkozás vagy az engedélyezett feldolgozó létesítmény közelében lévő víziállatokra történő átvitelével kapcsolatban.8. cikk Nyilvántartási kötelezettség1. A tagállamok biztosítják, hogy a víziállat-tenyésztő vállalkozások nyilvántartást vezetnek az alábbiakról:a) a tenyésztett víziállatoknak és az azokból származó termékeknek minden, a gazdaságba vagy a puhatestű-tenyésztési területére, illetve onnan kifelé irányuló mozgása;b) az egyes járványügyi egységekben történt elhullás, ha az a termeléstípus miatt lényeges;c) a 10. cikkben előírt, kockázat alapú állat-egészségügyi felügyeleti rendszer eredményei.2. A tagállamok biztosítják, hogy az engedélyezett feldolgozó létesítmények nyilvántartást vezetnek a tenyésztett víziállatoknak és az azokból származó termékeknek az ilyen létesítményekbe, valamint az ilyen létesítményekből történő mozgásáról.3. A tagállamok biztosítják, hogy a tenyésztett víziállatok szállítása során a szállítók nyilvántartást vezetnek az alábbiakról:a) a szállítás során történt elhullások, ahogyan az a szállítás típusa és a szállított fajok tekintetében kézenfekvő;b) a szállítóeszközzel meglátogatott gazdaságok, puhatestű-tenyésztési területek és feldolgozó létesítmények;c) a szállítás során végzett bármilyen vízcsere, különösen az új víz forrásai, valamint a víz kibocsátása.9. cikk Helyes higiéniai gyakorlatA tagállamok biztosítják, hogy a víziállat-tenyésztő vállalkozások és az engedélyezett feldolgozó létesítmények – a betegségek behurcolásának és elterjedésének megelőzése érdekében – végrehajtják az érintett tevékenység vonatkozásában releváns, helyes higiéniai gyakorlatot.10. cikk Állat-egészségügyi felügyeleti rendszer1. A tagállamok biztosítják, hogy minden gazdaságban és puhatestű-tenyésztési területen a tenyésztés típusának megfelelő, kockázat alapú állat-egészségügyi felügyeleti rendszert alkalmaznak.2. A kockázat alapú állat-egészségügyi felügyeleti rendszer az alábbiak kimutatására irányul:a) a tenyésztés típusának megfelelően, a gazdaságokban és a puhatestű-tenyésztési területeken bármilyen megnövekedett elhullás;b) a III. melléklet II. részében felsorolt betegségek, azokban a gazdaságokban és puhatestű-tenyésztési területeken, ahol jelen vannak az e betegségekre fogékony fajok.3. A III. melléklet II. részében felsorolt betegségek tekintetében a IV. mellékletben megállapított elvek alapján az állat-egészségügyi felügyeleti rendszerre vonatkozó minimumkövetelményeket fogadhatnak el, a 62. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban.III. fejezet A tenyésztett víziállatok és az azokból származó termékek forgalomba hozatalára vonatkozó állat-egészségügyi követelmények1. SZAKASZ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK11. cikk Hatály1. Ellenkező rendelkezés hiányában ezt a fejezetet csak a III. melléklet II. részében felsorolt betegségekre, valamint az azokra fogékony fajokra kell alkalmazni.2. A tagállamok – a hatáskörrel rendelkező hatóság szigorú felügyelete alatt – engedélyezhetik az e fejezetnek nem megfelelő tenyésztett víziállatok és az azokból származó termékek tudományos célokból történő forgalomba hozatalát.A hatáskörrel rendelkező hatóság biztosítja, hogy a III. melléklet II. részében felsorolt betegségek tekintetében az ilyen forgalomba hozatal nem veszélyezteti a rendeltetési helyen vagy a tranzithelyeken a víziállatok egészségügyi állapotát.A tagállamok közötti bármilyen ilyen mozgás nem történhet meg az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságainak előzetes értesítése nélkül.12. cikk A tenyésztett víziállatok forgalomba hozatalára vonatkozó általános követelmények1. A tagállamok biztosítják, hogy a tenyésztett víziállatok és az azokból származó termékek forgalomba hozatala a III. melléklet II. részében felsorolt betegségek tekintetében nem veszélyezteti a rendeltetési helyen a víziállatok egészségügyi állapotát.2. A tenyésztett víziállatok csak a származási gazdaságéval vagy a puhatestű-tenyésztésii származási területével egyenértékű, vagy annál alacsonyabb szintű egészségügyi állapottal elismert másik gazdaságba vagy a puhatestűek másik tenyésztési területére vihetők be.13. cikk A szállítással kapcsolatos betegségmegelőzési követelmények1. A tagállamok biztosítják, hogy:a) a tenyésztett víziállatok szállítása során alkalmazzák a szükséges betegségmegelőzési intézkedéseket annak érdekében, hogy ezen állatok egészségügyi állapot a szállítás során ne változzon meg, valamint, hogy csökkentsék a betegség elterjedésének kockázatát;b) a tenyésztett víziállatokat olyan feltételek mellett szállítják, amelyek nem változtatják meg azok egészségügyi állapotát, sem pedig nem veszélyeztetik a rendeltetési hely és – adott esetben – a tranzithelyek egészségügyi állapotát.Ezt a bekezdést a III. melléklet II. részében fel nem sorolt betegségekre, valamint az azokra fogékony fajokra is alkalmazni kell.2. A tagállamok biztosítják, hogy a szállítás során végzett minden vízcsere olyan helyeken és olyan feltételek mellett történik, amelyek nem veszélyeztetik az alábbiak egészségügyi állapotát:a) a szállított tenyésztett víziállatok;b) a vízcsere helyén lévő bármely víziállat;c) a rendeltetési helyen lévő víziállatok.14. cikk Nyomon követhetőség és bizonyítvány1. A tagállamok biztosítják, hogy a tenyésztett víziállatoknak a tenyésztés és állománypótlás célokból történő forgalomba hozatalát, beleértve a puhatestűeknek a puhatestű-tenyésztési területek közötti mozgását is, a 90/425/EGK tanácsi irányelv 20. cikkének (1) bekezdésében előírt számítógépes rendszer alkalmazásával bejelentik.2. E cikk (1) bekezdését a tenyésztett víziállatoknak – a 18. cikk (1) bekezdésének a) pontjával, a 18. cikk (2) bekezdésének a) pontjával, és a 19. cikk (2) bekezdésével összhangban – emberi fogyasztásra történő forgalomba hozatalára is alkalmazni kell.3. E cikk (1) bekezdését nem kell alkalmazni, amikor a tenyésztett víziállatokat a puhatestű-tenyésztési területen belül vagy ugyanazon víziállat-tenyésztő vállalkozáshoz tartozó különböző gazdaságok között mozgatják, feltéve, hogy a puhatestű-tenyésztési területek vagy a gazdaságok ugyanazon tagállamon belül, és – adott esetben – ugyanazon betegségtől mentes övezetben vagy területi egységben találhatók.Az ilyen mozgásokról a víziállat-tenyésztő vállalkozás üzemeltetője vezet nyilvántartást.4. A tagállamok biztosítják, hogy a tenyésztett víziállatoknak a tenyésztési és állománypótlási célokból a 49. és 50. cikkel összhangban betegségtől mentesnek nyilvánított más tagállamokba, övezetekbe vagy területi egységekbe történő bevezetését állat-egészségügyi bizonyítványtól teszik függővé.5. Ezt a cikket a III. melléklet II. részében fel nem sorolt betegségekre, valamint az azokra fogékony fajokra is alkalmazni kell.2. SZAKASZ A TENYÉSZTÉSRE ÉS ÁLLOMÁNYPÓTLÁSRA SZÁNT TENYÉSZTETT VÍZIÁLLATOK15. cikk A tenyésztett víziállatok tenyésztési és állománypótlási célú forgalomba hozatalára vonatkozó általános követelmények1. A tagállamok biztosítják, hogy a tenyésztési célból forgalomba hozott tenyésztett víziállatok nem olyan gazdaságból vagy a puhatestűek nem olyan tenyésztési területéről származnak, ahol a forgalomba hozatal időpontját megelőző 31 napban megnövekedett számú elhullás történt vagy bármely betegség klinikai kitörése fordult elő volt, kivéve, ha az ilyen állatok a gazdaság vagy a puhatestű-tenyésztési területnek olyan részéből származnak, amely járványtanilag független attól a résztől, ahol a megnövekedett számú elhullás megtörtént vagy ahol a betegség klinikai tünetei felmerültek.Ezt a bekezdést a III. melléklet II. részében fel nem sorolt betegségekre, valamint az azokra fogékony fajokra is alkalmazni kell.2. A tagállamok biztosítják, hogy az V. fejezetben előírt járványvédelmi intézkedésekkel összhangban megsemmisítésre vagy leölésre szánt tenyésztett víziállatokat nem hozzák forgalomba tenyésztési és állománypótlási célokból.3. A tenyésztett víziállatok állománypótlási célokból akkor engedhetők szabadon és akkor helyezhetők bérhorgászati területekbe, ha azok:a) megfelelnek az (1) bekezdés követelményeinek;b) olyan gazdaságból vagy a puhatestűek olyan tenyésztési területéről származnak, amelyek egészségügyi állapota legalább egyenértékű azon vizek egészségügyi állapotával, amelyekbe ezeket kiengedik.Ennek ellenére a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a tenyésztett víziállatoknak a 49. vagy az 50. cikkel összhangban betegségtől mentesnek nyilvánított övezetből vagy területi egységből kell származniuk.16. cikk A fogékony fajokba tartozó tenyésztett víziállatoknak a betegségtől mentes területekre történő bevezetése1. Annak érdekében, hogy a fogékony fajokba tartozó tenyésztett víziállatokat tenyésztési vagy állománypótlási célokból egy, a 49. vagy az 50. cikkel összhangban egy adott betegségtől mentesnek nyilvánított tagállamba, övezetbe, vagy területi egységbe lehessen vezetni, azoknak egy, a betegségtől mentesnek nyilvánított tagállamból, övezetből vagy területi egységből kell származniuk.2. Az (1) bekezdést nem kell alkalmazni, amennyiben tudományosan igazolható, hogy a fogékony fajok bizonyos életszakaszokban nem közvetítik a kérdéses meghatározott betegséget.Azon fajok és életszakaszok jegyzékét, amelyek vonatkozásában az első albekezdés alkalmazható, a 62. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban úgy fogadják el, és – szükség esetén – úgy módosítják, hogy az figyelembe vegye a tudományos és műszaki fejlődést.17. cikk A nem fogékony fajokba tartozó tenyésztett víziállatoknak a betegségtől mentes területekre történő bevezetése1. Amennyiben tudományos adatok vagy gyakorlati tapasztalatok alátámasztják, hogy a III. melléklet II. részében fogékony fajokként említettektől eltérő fajok egy adott betegség passzív átviteléért felelősek lehetnek, az ilyen hordozófajoknak, amennyiben azokat a 49. vagy az 50. cikkel összhangban egy adott betegségtől mentesnek nyilvánított tagállamba, övezetbe vagy területi egységbe vezetik be:a) az adott betegségtől szintén mentesnek nyilvánított tagállamból, övezetből vagy területi egységből kell származniuk; vagyb) azokat karantén-létesítményekben, a kérdéses kórokozótól mentes vízben kell tartani, ahhoz elegendő ideig, hogy az adott betegség passzív átvitelének kockázata elfogadható szintre csökkenjen.2. Az (1) bekezdést nem kell alkalmazni, amennyiben tudományos adatok vagy gyakorlati tapasztalatok alátámasztják, hogy a hordozófajok bizonyos életszakaszokban nem közvetítik a kérdéses meghatározott betegséget.3. Azon hordozófajok és életszakaszok jegyzékét, amelyek vonatkozásában ezt a cikket alkalmazni kell, a 62. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban úgy fogadják el, és – szükség esetén – úgy módosítják, hogy az figyelembe vegye a tudományos és műszaki fejlődést.3. SZAKASZ EMBERI FOGYASZTÁSRA SZÁNT TENYÉSZTETT VÍZIÁLLATOK ÉS AZ AZOKBÓL SZÁRMAZÓ TERMÉKEK18. cikk Az emberi fogyasztást megelőző további feldolgozás céljából forgalomba hozott tenyésztett víziállatok és az azokból származó termékek1. A tagállamok biztosítják, hogy a III. melléklet II. részében felsorolt nem egzotikus betegségek közül egyre vagy többre fogékony fajokba tartozó tenyésztett víziállatok, és az azokból származó termékek, csak akkor hozhatók forgalomba további feldolgozás céljából egy, a 49. vagy az 50. cikkel összhangban e betegségektől mentesnek nyilvánított tagállamban, övezetben vagy területi egységben, ha azok megfelelnek a következő feltételek valamelyikének :a) a kérdéses betegségtől mentesnek nyilvánított másik tagállamból, övezetből vagy területi egységből származnak;b) engedélyezett feldolgozó létesítményben, a betegségek elterjedését megelőző feltételek mellett dolgozzák fel azokat;c) a halak tekintetében: azokat a feladás előtt leölték és kizsigerelték;d) a puhatestűek és a rákok tekintetében: azokat nem feldolgozottként vagy feldolgozott termékként adják fel.2. A tagállamok biztosítják, hogy a III. melléklet II. részében felsorolt nem egzotikus betegségek közül egyre vagy többre fogékony fajokba tartozó tenyésztett víziállatok, amelyeket egy, a 49. vagy az 50. cikkel összhangban e betegségektől mentesnek nyilvánított tagállamban, övezetben vagy területi egységben további feldolgozás céljából forgalomba hoztak, csak átmenetileg tárolhatók a feldolgozás helyén akkor, ha:a) a kérdéses betegségtől mentesnek nyilvánított másik tagállamból, övezetből vagy területi egységből származnak; vagyb) azokat átmenetileg a kérdéses kórokozók ártalmatlanítására alkalmas szennyvízkezelő rendszerrel felszerelt feladó központokban, tisztító központokban vagy hasonló vállalkozásoknál tárolják, vagy olyan más helyen, ahol a szennyvizet másfajta, a betegségeknek a természetes vizekbe történő átvitelének kockázatát elfogadható szintre csökkentő kezelési típusoknak vetik alá.19. cikk További feldolgozás nélkül, emberi fogyasztás céljából forgalomba hozott tenyésztett víziállatok és az azokból származó termékek1. Ezt a szakaszt nem kell alkalmazni, amennyiben a III. melléklet II. részében felsorolt egy vagy több betegségre fogékony fajokba tartozó tenyésztett víziállatokat vagy az azokból származó termékeket további feldolgozás nélkül, emberi fogyasztás céljából hozzák forgalomba, feltéve, hogy azokat a 853/2004/EK rendeletben a csomagolásra és a címkézésre előírt rendelkezéseknek megfelelő kiskereskedelmi csomagokba csomagolták azokat.2. Amennyiben a III. melléklet II. részében felsorolt egy vagy több betegségre fogékony fajokba tartozó élő puhatestűeket és rákokat ideiglenesen közösségi vizekbe helyezik, illetve feladó központokba, tisztító központokba vagy hasonló vállalkozásokba szállítják, azoknak meg kell felelniük a 18. cikk (2) bekezdésének.4. SZAKASZ VADON ÉLő VÍZIÁLLATOK20. cikk A vadon élő víziállatoknak a betegségtől mentesnek nyilvánított tagállamokban, övezetekben vagy területi egységekben történő szabadon engedése1. A III. melléklet II. részében felsorolt egy vagy több betegségre fogékony fajokba tartozó, a 49. vagy az 50. cikkel összhangban a betegségtől mentesnek nem nyilvánított tagállamban vagy övezetben vagy területi egységben fogott vadon élő víziállatokat – az ahhoz elegendő ideig, hogy a betegség átvitelének kockázata elfogadható szintre csökkenjen – a hatáskörrel rendelkező hatóság felügyelete alatt megfelelő létesítményekben karanténba kell helyezni, mielőtt azok beengedhetők lennének egy, a 49. vagy az 50. cikkel összhangban a kérdéses betegségtől mentesnek nyilvánított tagállamban, övezetben vagy területi egységben elhelyezkedő gazdaságba.2. A tagállamok az (1) bekezdésben előírt karantén nélkül is lehetővé tehetik a hagyományos külterjes lagúna-akvakultúra gyakorlatot, feltéve, hogy kockázatelemzést végeznek, és a kockázatot nem ítélik annál magasabbnak, mint ami az (1) bekezdés alkalmazása során elvárható.5. SZAKASZ VÍZI DÍSZÁLLATOK21. cikk A vízi díszállatok forgalomba hozatala1. A tagállamok biztosítják, hogy a vízi díszállatok forgalomba hozatala a III. melléklet II. részében felsorolt betegségek tekintetében nem veszélyezteti a víziállatok egészségügyi állapotát.2. Ezt a cikket a III. melléklet II. részében fel nem sorolt betegségekkel kapcsolatban is alkalmazni kell.IV. fejezet A tenyésztett víziállatoknak és az azokból származó termékeknek harmadik országokból a Közösségbe történő behozatala22. cikk A tenyésztett víziállatok és az azokból származó termékek harmadik országokból történő behozatalára vonatkozó általános követelményekA tagállamok biztosítják, hogy tenyésztett víziállatokat és az azokból származó termékeket a Közösségbe csak olyan harmadik országok vagy harmadik országok olyan részeiből hoznak be, amelyek szerepelnek a 62. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban összeállított és naprakésszé tett jegyzéken.23. cikk Azon harmadik országok és a harmadik országok azon részeinek jegyzékei, ahonnan a tenyésztett víziállatok és az azokból származó termékek behozatala engedélyezett1. Egy harmadik ország, vagy egy harmadik ország része csak akkor szerepelhet a 2. cikkben előírt jegyzéken, ha az arra az országra vagy a harmadik ország azon részére vonatkozó közösségi értékelés kimutatta, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóság megfelelő biztosítékokat nyújt a közösségi jogszabályok vonatkozó állat-egészségügyi követelményeinek betartása tekintetében.2. A Bizottság eldöntheti, hogy szükség van-e egy, az 58. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálatra a harmadik országnak vagy a harmadik ország részének az (1) bekezdésben előírt értékelése elvégzéséhez.3. A 22. cikkben előírt jegyzékek összeállításakor vagy naprakésszé tételekor különös figyelmet kell fordítani az alábbiakra:a) a harmadik ország jogszabályai;b) a harmadik országbeli hatáskörrel rendelkező hatóság és vizsgálati szolgálatainak szervezete, e szolgálatok hatáskörei, az a felügyelet, amely alá tartoznak, és a jogszabályaik hatékony alkalmazása érdekében rendelkezésükre álló eszközök, beleértve a személyzeti kapacitást;c) a Közösségbe szánt élő tenyésztett víziállatok tenyésztésére, gyártására, kezelésére, tárolására és feladására alkalmazandó tényleges víziállat-egészségügyi követelmények;d) azok a biztosítékok, amelyeket a harmadik ország hatáskörrel rendelkező hatósága tud nyújtani a vonatkozó víziállat-egészségügyi feltételek megtartása vagy az azokkal való egyenértékűség tekintetében;e) a tenyésztett élő víziállatok harmadik országból történő forgalomba hozatalából származó bármiféle tapasztalat, és bármilyen elvégzett importellenőrzés eredményei;f) a közösségi értékelés eredményei, különösen az érintett harmadik ország hatáskörrel rendelkező hatóságai értékelésének eredményei vagy – amennyiben a Bizottság ezt kéri – a harmadik ország hatáskörrel rendelkező hatóságai által, az elvégzett vizsgálatokra vonatkozóan benyújtott jelentés;g) a harmadik országbeli tenyésztett és a vadon élő víziállatok egészségügyi állapota, különös tekintettel az egzotikus állatbetegségekre, és az ország általános víziállat-egészségügyi helyzetének bármely olyan aspektusára, amely a közösségi víziállat-egészségügyre kockázatot jelenthet;h) a harmadik ország által a fertőző vagy ragályos víziállat-betegségeknek – különösen a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatal (OIE) által jegyzékbe vett bejelentési kötelezettség alá tartozó betegségeknek – a területén történő meglétére vonatkozó információ nyújtásának rendszeressége, gyorsasága, és pontossága;i) a harmadik országban hatályban lévő, a víziállat-betegségek megelőzésére, és az azok elleni védekezésre vonatkozó szabályok, és azok végrehajtása, beleértve a másik országokból történő behozatalokra vonatkozó szabályokat s.4. A Bizottság gondoskodik arról, hogy a 22. cikkel összhangban összeállított vagy naprakésszé tett jegyzékek naprakész változatai a nyilvánosság számára hozzáérhetők legyenek.5. A 22. cikkel összhangban összeállított jegyzékek az állat- és közegészségügyi célokból összeállított más jegyzékekkel is egyesíthetők.24. cikk Okmányok1. A tenyésztett víziállatokat és az azokból származó termékeket a Közösségbe történő belépésükkor egy állat-egészségügyi bizonyítványt tartalmazó okmány kíséri.2. Az állat-egészségügyi bizonyítvány azt tanúsítja, hogy a szállítmány megfelel a következőknek:a) az ilyen áruk vonatkozásában az ezen irányelv értelmében megállapított követelmények; ésb) bármely, a 25. cikk a) pontjával összhangban megállapított különös behozatali feltétel.3. Az okmány tartalmazhat a közösségi köz- és állat-egészségügyi jogszabályok más rendelkezései értelmében megkövetelt adatokat is.25. cikk Részletes szabályokAmennyiben szükséges, a 62. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban az e fejezet alkalmazására részletes szabályok állapíthatók meg. E szabályok különösen az alábbiakra vonatkoznak:a) az egyes harmadik országokra, azok részeire vagy a harmadik országok csoportjára vonatkozó különös behozatali feltételek;b) a harmadik országoknak és azok részeinek a víziállat-betegségekre tekintettel történő osztályozására vonatkozó kritériumok;c) az elektronikus okmányok használata;d) állat-egészségügyi bizonyítványminták és más okmányok;e) tranziteljárások és -bizonyítvány.V. fejezet A víziállat-betegségek bejelentése, és az azok elleni védekezésre vonatkozó minimumintézkedések1. SZAKASZ A BETEGSÉGEK BEJELENTÉSE26. cikk Nemzeti bejelentés1. A tagállamok biztosítják, hogy:a) amennyiben okkal gyanítható a III. melléklet II. részében felsorolt valamely betegség jelenléte, vagy az ilyen betegségnek a víziállatokban való megerősítése, a gyanút azonnal bejelentik a hatáskörrel rendelkező hatóságnak;b) amennyiben a tenyésztett víziállatok között megnövekedett számú elhullás történik, az elhullást azonnal bejelentik a hatáskörrel rendelkező hatóságnak vagy – további vizsgálatok céljából – a magán állatorvosnak.2. A tagállamok biztosítják, hogy az (1) bekezdésben említett ügyekre vonatkozó bejelentési kötelezettség terheli az alábbiakat:a) a tulajdonos, és a víziállatokkal foglalkozó bármely más személy;b) a tenyésztett víziállatokat a szállítás során kísérő bármely személy;c) állat-egészségügyi szakemberek és más, a víziállat-egészségügyi szolgálatoknál tevékenykedő szakemberek;d) hatósági állatorvosok, állat-egészségügyi, más hatósági vagy magánlaboratóriumok rangidő személyzete;e) a fogékony fajokba tartozó víziállatok vagy ilyen állatokból származó termékekkel munkajogviszony keretben foglalkozó bármely más személy.27. cikk A többi tagállamnak, a Bizottságnak és az EFTA-tagállamoknak történő bejelentésA tagállamok 24 órán belül értesítik a többi tagállamot, a Bizottság és az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) tagjait az alábbiak:a) a III. melléklet II. részében felsorolt valamely egzotikus betegség;b) a III. melléklet II. részében felsorolt nem egzotikus betegség, amennyiben az érintett tagállamot, övezetet, vagy területi egységet e betegségtől mentesnek nyilvánították.2. SZAKASZ EGY JEYZÉKBE VETT BETEGSÉG GYANÚJA28. cikk Kezdeti védekezési intézkedésekA tagállamok biztosítják, hogy a III. melléklet II. részében felsorolt egzotikus betegség gyanúja esetén vagy, a III. melléklet II. részében felsorolt nem egzotikus betegség gyanúja esetén, az ilyen betegségtől mentesnek nyilvánított tagállamokban, övezetekben vagy területi egységekben:a) megfelelő mintákat vesznek, és azokat az 57. cikkel összhangban kijelölt laboratóriumban megvizsgálják;b) az a) pontban előírt vizsgálat eredményétől függően:i) azt a gazdaságot, vagy a puhatestűek azon tenyésztési területét, ahol a betegséget gyanítják, hatósági felügyelet alá helyezik, és – a betegségnek a víziállatokra történő átterjedésének megelőzése érdekében – végrehajtják a vonatozó védekezési intézkedéseket; ésii) A tenyésztett víziállatok nem hagyhatják el abba az érintett gazdaságot vagy puhatestűek azon tenyésztési területét, illetve nem léphetnek be oda, ahol a betegséget gyanítják, kivéve, ha azt a hatáskörrel rendelkező hatóság engedélyezi.29. cikk Járványügyi vizsgálatok1. A tagállamok biztosítják, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóság járványügyi vizsgálatot végez, ha a 28. cikk a) pontjában előírt vizsgálat az alábbiak jelenlétét mutatja ki:a) a III. melléklet II. részében felsorolt valamely egzotikus betegség bármely tagállamban; vagyb) a III. melléklet II. részében felsorolt a nem egzotikus betegség az ilyen betegségtől mentesnek nyilvánított tagállamban, övezetekben vagy területi egységekben.2. Az (1) bekezdésben előírt járványügyi vizsgálat az alábbiakra irányul:a) a fertőzés lehetséges eszközeinek meghatározása; ésb) annak vizsgálata, hogy a gyanúnak a 26. cikk (1) bekezdésével összhangban történő bejelentést megelőző releváns időszak során hagyták-e el tenyésztett víziállatok a gazdaságot vagy a puhatestű-tenyésztési területet.3. Amennyiben az (1) bekezdésben előírt járványügyi vizsgálat kimutatja, hogy a betegséget egy vagy több gazdaságba vagy puhatestű-tenyésztési egy vagy több területre vagy nem zárt vizekbe behurcolhatták, az érintett tagállam biztosítja, hogy a 28. cikkben előírt intézkedések alkalmazzák az ilyen gazdaságokban, puhatestű-tenyésztési területeken vagy nem zárt vizekben.Külterjes vízi fogási területek vagy part menti területek esetében, a hatáskörrel rendelkező hatóság határozhat úgy, hogy a 28. cikk alkalmazását a fertőzésre gyanús gazdaság, vagy a puhatestű-tenyésztési terület közelében elhelyezkedő kisebb külterjes területre korlátozza, amennyiben úgy véli, hogy az ilyen kisebb külterjes terület elég nagy annak biztosításához, hogy a betegség nem terjed el.4. Amennyiben szükséges, a szomszédos tagállamok vagy harmadik országok hatáskörrel rendelkező hatóságát tájékoztatják a betegség gyanús esetéről.Ebben az esetben az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai megteszik a megfelelő intézkedést az e cikkben előírt intézkedéseknek a területükön történő alkalmazásáról.30. cikk A korlátozások feloldásaA hatáskörrel rendelkező hatóság feloldja a 28. cikk b) pontjában előírt korlátozásokat, amennyiben az azon cikk a) pontjában előírt vizsgálat nem mutatja ki a betegség jelenlétét.3. SZAKASZ VÉDEKEZÉSI MINIMUMINTÉZKEDÉSEK EGZOTIKUS BETEGSÉGEKNEK A TENYÉSZTETT VÍZIÁLLATOKBAN VALÓ MEGERőSÍTÉSE ESETÉN31. cikk Bevezető rendelkezésEzt a szakaszt a tenyésztett víziállatokban a III. melléklet II. részében felsorolt egzotikus betegség megerősítése esetén kell alkalmazni.32. cikk Általános intézkedésekA tagállamok biztosítják, hogy:a) a gazdaságot vagy puhatestű-tenyésztési területet hatóságilag fertőzöttnek nyilvánítják;b) a kérdéses betegségnek megfelelő elszigetelő területet hoznak létre, beleértve a fertőzöttnek nyilvánított gazdaság vagy puhatestű-tenyésztési terület körötti ellenőrzési körzetet és megfigyelési körzetet;c) nem végeznek állománypótlást és nem mozgatják a tenyésztett víziállatokat az elszigetelő területbe, azon belül, és onnan kifelé, kivéve, ha ezt a hatáskörrel rendelkező hatóság engedélyezi.33. cikk Begyűjtés és további feldolgozás1. Azok a tenyésztett víziállatok, amelyek már elérték a kereskedelmi méretet és nem mutatják a betegség klinikai tüneteit, emberi fogyasztás, vagy további feldolgozás céljából a hatáskörrel rendelkező hatóság felügyelet mellett begyűjthetők.2. A begyűjtést, a feladó központokba vagy a tisztító központokba történő bevezetést, a további feldolgozást és bármely más, a tenyésztett víziállatoknak az élelmiszerláncba történő belépésének előkészítésével kapcsolatos műveletet olyan feltételek mellett végeznek, amelyek megelőzik a betegség okozásáért felelős kórokozó elterjedését.3. A feladó központok, tisztító központok vagy hasonló vállalkozások a (2) bekezdésben említett kórokozó ártalmatlanításra alkalmas szennyvízkezelő rendszerrel rendelkeznek, vagy a szennyvizet a betegségeknek a természetes vizekre történő átvitelének kockázatát elfogadható szintre csökkentő, más kezelési típusoknak vetik alá.4. A további feldolgozást engedélyezett feldolgozó létesítményekben végzik.34. cikk Eltávolítás és ártalmatlanítás1. A tagállamok biztosítják, hogy a betegség klinikai tüneteit mutató elhullott halak és rákok, valamint élő halak és rákok eltávolítják és a hatáskörrel rendelkező hatóság felügyelete mellett, az 1774/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[18] összhangban ártalmatlanítják, amint az ezen irányelv 47. cikkében előírt készenléti tervvel összhangban lehetségessé válik.2. Azokat a tenyésztett víziállatokat, amelyek nem érték el a kereskedelmi méretet, és nem mutatják a betegség klinikai tüneteit a tenyésztés típusát, valamint azt a kockázatot figyelembe vevő időkereten belül, amelyet az ilyen állatok jelentenek a betegség továbbterjesztésére, az 1774/2002/EK rendelettel, és az ezen irányelv 47. cikkében előírt készenléti tervvel összhangban a hatáskörrel rendelkező hatóság felügyelete mellett eltávolítják, és ártalmatlanítják.35. cikk PihentetésAmennyiben lehetséges kiürítésüket, valamint – adott esetben – tisztításukat és fertőtlenítésüket követően a fertőzött gazdaságot vagy puhatestű-tenyésztési területet megfelelő pihentetési időszaknak vetik alá.A kérdéses betegségre nem fogékony tenyésztett víziállatokat tartó gazdaságok vagy puhatestű-tenyésztési területek esetében a pihentetésre vonatkozó határozatok kockázatértékelésen alapulnak.36. cikk A víziállatok védelmeA tagállamok megteszik a betegségeknek más víziállatokra történő áthurcolását megelőző intézkedéseket.37. cikk Feloldó intézkedésekAz e szakaszban előírt intézkedéseket addig tartják fenn, amíg:a) az e szakaszban előírt felszámolás intézkedéseket el nem végzik; ésb) a kérdéses betegség és az érintett víziállat-tenyésztő vállalkozástípusok vonatkozásában megfelelő mintavételezést és felügyelet az elszigetelő területen negatív eredménnyel el nem végzik.4. SZAKASZ VÉDEKEZÉSI MINIMUMINTÉZKEDÉSEK NEM EGZOTIKUS BETEGSÉGEKNEK A TENYÉSZTETT VÍZIÁLLATOKBAN VALÓ MEGERőSÍTÉSE ESETÉN38. cikk Általános rendelkezések1. A III. melléklet II. részében felsorolt nem egzotikus betegségnek egy az e betegségtől mentesnek nyilvánított tagállamban, övezetben vagy területi egységben történő megerősítése esetén az érintett tagállam az ilyen betegségtől mentes állapot újbóli megszerzése érdekében alkalmazza a 3. szakaszban előírt intézkedéseket.2. Amennyiben az érintett tagállam nem kívánja újból megszerezni a betegségtől mentes állapott, a 39. cikket kell alkalmazni.39. cikk Elszigetelési intézkedésekA III. melléklet II. részében felsorolt nem egzotikus betegségnek egy az e betegségtől mentes tagállamban, övezetben vagy területi egységben történő megerősítése esetén az érintett tagállam a betegség megfékezésére intézkedéseket tesz.Ezek az intézkedések legalább az alábbiakból állnak:a) a gazdaság vagy puhatestű-tenyésztési terület fertőzöttnek nyilvánítása;b) a kérdéses betegségnek megfelelő elszigetelő terület létrehozása, beleértve a fertőzöttnek nyilvánított gazdaság vagy puhatestű-tenyésztési terület körötti ellenőrzési körzetet és megfigyelési körzetetc) a tenyésztett víziállatoknak az elszigetelő területről történő elmozgatásának korlátozása abból a célból, hogy az ilyen állatokat csak:i) csak a 12. cikkének (2) bekezdésével összhangban lévő gazdaságokba vagy puhatestű-tenyésztési területekre lehessen bevinni; vagyii) a 33. cikk (1) bekezdésével összhangban gyűjtötték és ölték le emberi fogyasztásra;d) az elhullott halaknak és rákoknak az 1774/2002/EK rendelettel összhangban a hatáskörrel rendelkező hatóság felügyelete melletti eltávolítása és ártalmatlanítása, a tenyésztés típusát, valamint azt a kockázatot figyelembe vevő időkereten belül, amelyet az ilyen elhullott állatok jelentenek a betegség továbbterjesztésére.5. SZAKASZ VÉDEKEZÉSI MINIMUMINTÉZKEDÉSEK A III. MELLÉKLET II. RÉSZÉBEN FELSOROLT BETEGSÉGEKNEK A VADON ÉLő VÍZIÁLLATOKBAN AVLÓ MEGERőSÍTÉSE ESETÉN40. cikk A vadon élő víziállatokban jelenlévő, a III. melléklet II. részében felsorolt betegségek elleni védekezés1. Amennyiben a vadon élő víziállatok a III. melléklet II. részében felsorolt egzotikus betegségekkel megfertőződtek, vagy a fertőzésre gyanúsak, az érintett tagállam nyomon követi a helyzetet, és a betegség továbbterjedésének megelőzésére megteszi a szükséges intézkedéseket.2. Amennyiben a vadon élő víziállatok egy, az ettől a betegségtől mentesnek nyilvánított tagállamban, övezetben vagy területi egységben a III. melléklet II. részében felsorolt nem egzotikus betegségekkel megfertőződtek, vagy a fertőzésre gyanúsak, az érintett tagállam figyelemmel kíséri a helyzetet, és a betegség továbbterjedésének megelőzésére megteszi a szükséges intézkedéseket.3. A tagállamok a 62. cikk (1) bekezdésében említett bizottságon belül tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot az (1) és (2) bekezdéssel összhangban megtett intézkedésekről.6. SZAKASZ VÉDEKEZÉSI INTÉZKEDÉSEK ÚJ BETEGSÉGEK ESETÉN41. cikk Új betegségek1. A tagállamok megteszik a megfelelő intézkedések egy új betegséggel kapcsolatos helyzet elleni védekezésre, és megelőzik, hogy a betegség elterjedjen, amennyiben a kérdéses új betegség valószínűleg veszélyeztet a víziállatok egészségügyi helyzetét.2. Egy új betegséggel kapcsolatos helyzet esetén az érintett tagállam haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat, a Bizottságot és az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) tagjait, amennyiben a ténymegállapítások egy másik tagállam számára járványügyi jelentőségűek.3. Az ügyre négy héten belül felhívják a 62. cikk (1) bekezdésében említett bizottság figyelmét. Az érintett tagállam által az e cikk (1) bekezdése értelmében megtett intézkedések a 62. cikk (3) bekezdésében említett eljárással összhangban kiterjeszthetők, módosíthatók vagy visszavonhatók.7. SZAKASZ ALTERNATÍV INTÉZKEDÉSEK ÉS NEMZETI RENDELKEZÉSEK42. cikk A III. melléklet II. részében felsorolt betegségekkel kapcsolatos ad hoc járványügyi intézkedések elfogadására vonatkozó eljárás tekintetébenA 62. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban – a járványügyi helyzetnek megfelelő feltételek mellett – határozat fogadható el az ad hoc intézkedések korlátozott időtartamra történő végrehajtásának engedélyezése érdekében, amennyiben:a) az e fejezetben előírt intézkedések nem bizonyulnak megfelelőnek a járványügyi helyzet vonatkozásában; vagyb) a betegség az e fejezettel összhangban megtett intézkedések ellenére is terjedni látszik.43. cikk A III. melléklet II. részében fel nem sorolt betegségek hatását korlátozó nemzeti rendelkezések1. Amennyiben a III. melléklet II. részében fel nem sorolt betegség nem hordoz jelentős kockázatot a víziállatok egészségügyi helyzetére vagy egy tagállam környezetére, az érintett tagállam a betegség elleni védekezés érdekében intézkedéseke tehet.2. A tagállamok biztosítják, hogy az (1) bekezdésben említett nemzeti védekezési intézkedések nem lépik túl a betegség elleni, az (1) bekezdésben említettek szerinti védekezéshez megfelelő és szükséges korlátokat.3. A tagállamok biztosítják, hogy az (1) bekezdésben említett olyan nemzeti intézkedést, amely érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet, nem alkalmazzák, mielőtt azt a 62. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban jóvá nem hagyják.Az ilyen jóváhagyás csak akkor adható meg, ha:a) a Közösségen belüli kereskedelmi korlátozások létrehozása – a betegség elleni védekezés érdekében – elkerülhetetlen;b) e Közösségen belüli kereskedelmi korlátozások összhangban vannak a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatal (OIE) által kiadott szabványokkal.VI. fejezet Védekezési programok és vakcinázás1. SZAKASZ VÉDEKEZÉSI ÉS FELSZÁMOLÁSI PROGRAMOK44. cikk Védekezési és felszámolási programok létrehozása és jóváhagyása1. Amennyiben egy, a III. melléklet II. részében felsorolt egy vagy több nem egzotikus betegségtől nem mentesnek nyilvánított tagállam egy vagy több ilyen betegség tekintetében védekezési és felszámolási programot hoz létre („a program”) a betegségtől mentes állapot elérése érdekében, a programot a 62. cikk (3) bekezdésében említett eljárással összhangban jóváhagyásra nyújtja be.Az ilyen programok ezzel az eljárással összhangban módosíthatók vagy befejezhetők.Ennek ellenére azonban, amennyiben egy, az (1) bekezdésben előírt program olyan egyedi területi egységekre vagy övezetekre fog vonatkozni, amely a tagállam területének kevesebb mint 75%-ára terjed ki, és az övezet vagy területi egység más tagállammal vagy harmadik országgal nem közös vízi fogási területből áll, az ilyen program jóváhagyására, módosítására, vagy befejezésére az 50. cikk (1) bekezdésében említett eljárást kell alkalmazni.2. Az e cikk (1) bekezdésével összhangban jóváhagyott programok áttekintését közösségi szinten az 51. cikkben előírt eljárással összhangban teszik hozzáférhetővé.3. A programnak az e cikkel összhangban történő jóváhagyásától kezdve a program hatálya alá tartozó területekre a 14. cikkben, a III. fejezet 2., 3., 4. és 5. szakaszában, az V. fejezet 2. szakaszában, valamint a 38. cikk (1) bekezdésében a betegségtől mentes területekkel kapcsolatban előírt követelményeket és intézkedéseket kell alkalmazni.45. cikk A programok tartalmaA programok nem hagyhatók jóvá, ha nem tartalmazzák legalább a következőket:a) a betegség járványügyi helyzetének leírása a program kezdeti időpontja előtt;b) a becsült költségek elemzése és a program remélt előnyei;c) a program valószínű időtartama, és a program befejezési időpontjáig elérendő célkitűzés;d) azon földrajzi és közigazgatási terület leírása és körülhatárolása, ahol a programot alkalmazni kell.46. cikk A programok alkalmazási ideje1. A programokat addig kell alkalmazni, míg:a) az V. mellékletben megállapított követelmények nem teljesültek, és a tagállamot, övezetet vagy területi egységet a betegségtől mentesnek nem nyilvánították; vagyb) a programot az érintett tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága vagy a Bizottság vissza nem vonja, különösen akkor, ha az már nem felel meg a céljának.2. Ha a programot az (1) bekezdés b) pontjában előírt módon visszavonják, az érintett tagállam a program visszavonásának időpontjától a 39. cikkben szereplő elszigetelési intézkedéseket alkalmazza.2. SZAKASZ AZ ÚJ ÉS AZ EGZOTIKUS BETEGSÉGEKRE VONATKOZÓ KÉSZENLÉTI TERV47. cikk Az új és az egzotikus betegségekre vonatkozó készenléti terv1. Minden tagállam a betegséggel kapcsolatos tudatosság és felkészültség magas szintjének fenntartására, és a környezet védelmének biztosítására megkövetelt nemzeti intézkedéseket meghatározó készenléti tervet dolgoz ki.2. A készenléti terv:a) felruházza a hatáskörrel rendelkező hatóságot azzal a hatáskörrel és azokkal az eszközökkel, hogy minden berendezéshez, felszereléshez, személyzethez, valamint a kitörés gyors és hatékony felszámolásához szükséges más megfelelő anyagokhoz hozzáférjen;b) biztosítja a szomszédos tagállamokkal való koordinációt és megfelelősséget, valamint ösztönzi a szomszédos harmadik országokkal való együttműködést;c) a sürgősségi vakcinázás esetén a szükségesnek tartott vakcinázási követelményeket és a vakcinázás feltételeit pontosan megjelöli, amennyiben ez fontos.3. A tagállamok a készenléti tervek elkészítése során betartják a VII. mellékletben megállapított kritériumokat és követelményeket.4. A tagállamok a készenléti terveket a 62. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban nyújtják be jóváhagyásra.Ötévenként minden tagállam naprakésszé teszi készenléti tervét, és a naprakésszé tett tervet azzal az eljárással összhangban jóváhagyásra nyújtja be.5. A készenléti tervet új betegségek és a III. melléklet II. részében felsorolt egzotikus betegségek kitörése esetén hajtják végre.3. SZAKASZ VAKCINÁZÁS48. cikk Vakcinázás1. A tagállamok biztosítják, hogy tilos a III. melléklet II. részében felsorolt egzotikus betegségek elleni vakcinázás, kivéve, ha az ilyen vakcinázást a 41., 42., 44., vagy 47. cikkel összhangban jóváhagyják.2. A tagállamok biztosítják, hogy tilos a III. melléklet II. részében felsorolt nem egzotikus betegségek elleni vakcinázás területüknek a kérdéses betegségektől mentesnek nyilvánított vagy jóváhagyott védekezési és felszámolás programok hatálya alá tartozó bármely részén.A tagállamok megengedhetik az ilyen vakcinázást területüknek a kérdéses betegségektől mentesnek nem nyilvánított részeiben, vagy ott, ahol a vakcinázás a jóváhagyott védekezési és felszámolás programok része3. A tagállamok biztosítják, hogy a felhasznált vakcinákat a 2001/82/EK irányelvvel és a 726/2004/EK rendelettel összhangban engedélyezték.4. Az (1) és (2) bekezdést nem kell alkalmazni a vakcináknak ellenőrzött feltételek mellett történő kifejlesztése és tesztelése céljából végzett tudományos tanulmányokra.Az ilyen tanulmányok során a tagállamok biztosítják, hogy megfelelő intézkedéseket tesznek a víziállatoknak a tanulmányok keretében elvégzett vakcinázás bármely hátrányos hatástól történő védelme érdekébenVII. fejezet A betegségtől mentes állapot49. cikk A betegségtől mentes tagállam1. A tagállamot a 62. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban a III. melléklet II. részében felsorolt egy vagy több nem egzotikus betegségtől mentesnek nyilvánítják, ha betartják az e cikk (2) bekezdését, és:a) egy fogékony faj sincs jelen a területén;b) ismert, hogy a kórokozó nem tud életben maradni a tagállamban, és vízforrásában; vagyc) a tagállam megfelel az V. melléklet I. részében megállapított feltételeknek.2. Amennyiben a szomszédos tagállamokat, vagy a szomszédos tagállamokkal közös vízi fogási területeket nem nyilvánították a betegségtől mentesnek, a tagállam megfelelő pufferzónákat hoz létre területén. A pufferzónák kijelölésének olyannak kell lennie, hogy védjék a betegségtől mentes tagállamot a betegség passzív behurcolása ellen.3. A felügyeletre, mintavételre és a diagnosztikai módszerekre vonatkozó azon különös követelményeket, amelyeket a tagállamok használnak a betegségtől mentes állapotnak az e cikkel összhangban történő kinyilvánítására a 62. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban fogadják el.50. cikk Betegségtől mentes övezet vagy területi egység1. A tagállam hatáskörrel rendelkező központi hatósága – a Bizottság és a többi tagállam erre vonatkozó tájékoztatása után, valamint azt követően, hogy kérésre az azt alátámasztó bizonyítékot benyújtotta – a területén elhelyezkedő övezetet vagy területi egységet a III. melléklet II. részében felsorolt egy vagy több nem egzotikus betegségtől mentes állapotúnak nyilváníthatja, amennyiben:a) egy fogékony faj sincs jelen az övezetben vagy területi egységben, és vízforrásban;b) ismert, hogy a kórokozó nem tud életben maradni az övezetben vagy területi egységben, és – adott esetben – a vízforrásában; vagyc) az övezet vagy területi egység megfelel az V. melléklet II. részében megállapított feltételeknek.2. Amennyiben az (1) bekezdésben említett övezet(ek) vagy területi egység(ek) a tagállam több mint 75%-át teszik ki, vagy ha az övezet vagy területi egység egy másik tagállammal vagy harmadik országgal közös vízi fogási területből áll, az (1) bekezdésben említett eljárás helyébe a 62. cikk (2) bekezdésében említett eljárás lép.3. A felügyeletre, mintavételre és a diagnosztikai módszerekre vonatkozó azon különös követelményeket, amelyeket a tagállamok használnak a betegségtől mentes állapotnak az e cikkel összhangban történő kinyilvánítására a 62. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban fogadják el.51. cikk A betegségtől mentes tagállamok, övezetek vagy területi egységek jegyzékei1. Minden tagállam létrehozza és fenntartja az 50. cikk (1) bekezdésével összhangban a betegségtől mentesnek nyilvánított övezetek és területi egységek naprakész jegyzékét. Az ilyen jegyzékeket a többi tagállam és a Bizottság számára hozzáférhetővé teszik.2. A Bizottság létrehozza és naprakésszé teszi a 49. cikkel vagy az 50. cikk (2) bekezdésével összhangban a betegségtől mentesnek nyilvánított tagállamok, övezetek vagy területi egységek jegyzékét, és a jegyzéket nyilvánosságra hozza.52. cikk A betegségtől mentes állapot fenntartásaA III. melléklet II. részében felsorolt egy vagy több nem egzotikus betegségtől a 49. cikkel összhangban mentesnek nyilvánított tagállam abbahagyhatja a célzott felügyeletet és fenntarthatja betegségtől mentes állapotát, feltéve, hogy a kérdéses betegség klinikai kifejeződéséhez vezető feltételek megvannak, és végrehajtották az ezen irányelv vonatkozó rendelkezéseit.Ennek ellenére azonban a betegségtől mentesnek nem nyilvánított tagállamokban lévő, a betegségtől mentes övezetek vagy területi egységek esetében, és minden olyan esetben, amikor a feltételek nem vezetnek a kérdéses betegség klinikai kifejeződéséhez, a célzott felügyeletet a 49. cikk (3) bekezdésében illetve – adott esetben – az 50. cikk (3) bekezdésében előírt módszerekkel összhangban továbbra is folytatják, de csak a kockázat fokával arányos mértékben.53. cikk A betegségtől mentes állapot felfüggesztése és helyreállítása1. Amennyiben egy tagállamokkal véli úgy, hogy betegségtől mentes tagállam, övezet vagy területi egység állapotának fenntartására vonatkozó bármely feltételt megszegték, e tagállam haladéktalanul felfüggeszti a fogékony fajokkal és a hordozó fajokkal történő a kérdéses betegségtől mentesnek nyilvánított, más tagállamokba, övezetekbe vagy területi egységekbe irányuló kereskedelmet, és alkalmazza az V. fejezet 2. és 4. szakaszában szereplő rendelkezéseket.2. Amennyiben a 29. cikk (1) bekezdésében előírt járványügyi vizsgálat azt erősíti meg, hogy a feltételek gyanított megsértése nem történt meg, a tagállam, övezet vagy területi egység betegségtől mentes állapotát helyreállítják.3. Amennyiben a járványügyi vizsgálat a fertőzés bekövetkezésének jelentős valószínűségét erősíti meg, a tagállam, övezet vagy területi egység betegségtől mentes státuszát azzal az eljárással összhangban visszavonják, amely eljárással a státuszt megadták. Az V. mellékletben megállapított követelményeket kell teljesíteni mielőtt a betegségtől mentes státuszt újra megadják.VIII. fejezet Hatáskörrel rendelkező hatóságok és laboratóriumok54. cikk Általános kötelezettségek1. Ezen irányelv céljából minden tagállam kijelöli a hatáskörrel rendelkező hatóságokat, és erről értesíti a Bizottságot.A hatáskörrel rendelkező hatóságok a 882/2004/EK rendelettel összhangban működnek és végzik feladataikat.2. Minden tagállam biztosítja, hogy az ezen irányelv végrehajtásával kapcsolatos információk szabad cseréjén alapuló hatékony és folyamatos együttműködés jön létre az ezen irányelv céljából általa kijelölt hatáskörrel rendelkező hatóságok, továbbá az akvakultúra, víziállatok, valamint az akvakultúrás eredetű élelmiszerek és takarmányok szabályozásában részt vevő bármely más hatóság között.A szükséges mértékben a különböző tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai között is információt cserélnek.3. Minden tagállam biztosítja, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóságok hozzáférnek a megfelelő laboratóriumi szolgáltatásokhoz és a kockázatelemzéssel és a járványtannal kapcsolatos legújabb ismeretekhez, valamint, hogy az ezen irányelv végrehajtásával kapcsolatos bármely információ szabad cseréje a hatáskörrel rendelkező hatóságok és laboratóriumok között megtörténik.55. cikk közösségi referencialaboratórium ok1. Az ezen irányelvvel kapcsolatos víziállat-betegségekkel foglalkozó közösségi referencialaboratóriumokat a 62. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban egy azzal az eljárással összhangban meghatározott időszakra jelölik ki.2. A víziállat-betegségekkel foglalkozó közösségi referencialaboratóriumok betartják a VI. melléklet I. részében megállapított funkciókat és feladatokat.3. A Bizottság legkésőbb az (1) bekezdésben említett időszak végéig vagy korábban a felülvizsgálja közösségi referencialaboratóriumok kijelölését a (2) bekezdésében említett funkciók és feladatok betartása tükrében.56. cikk Nemzeti referencialaboratóriumok1. A tagállamok intézkednek az 55. cikkben említett közösségi referencialaboratóriumok tekintetében a nemzeti referencialaboratórium kijelöléséről.A tagállamok egy másik tagállamban vagy az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) egy tagállamában elhelyezkedő laboratóriumot is kijelölhetnek, és egyetlen laboratórium is lehet egynél több tagállam nemzeti referencialaboratóriuma.2. A tagállamok közlik a Bizottsággal, a vonatkozó közösségi referencialaboratóriummal és más tagállamokkal a kijelölt nemzeti referencialaboratórium nevét és címét, beleértve azok naprakésszé tételét.3. A nemzeti referencialaboratórium kapcsolatot tart az 55. cikkben előírt közösségi referencialaboratóriummal.4. A tagállam területén az ezen irányelv követelményeivel összhangban történő hatékony diagnosztikai szolgáltatás biztosítása érdekében, a nemzeti referencialaboratórium együttműködik bármely, az 57. cikkel összhangban az ugyanazon tagállam területén kijelölt laboratóriummal.5. A tagállamok biztosítják, hogy a területükön lévő bármely nemzeti referencialaboratórium megfelelő felszereléssel és megfelelő számú szakképzett személlyel rendelkezik az ezen irányelvvel összhangban megkövetelt laboratóriumi vizsgálatok elvégzéséhez, valamint a VI. melléklet II. részében megállapított funkciók és feladatok betartásához.57. cikk Diagnosztikai szolgáltatások és módszerekA tagállamok biztosítják, hogy:a) az ezen irányelv céljából a laboratóriumi vizsgálatokat az e célból a hatáskörrel rendelkező hatóság által kijelölt laboratóriumokban végzik;b) a gyanú esetén és a III. melléklet II. részében felsorolt betegségek jelenlétének megerősítésére irányuló laboratóriumi vizsgálatokat a 62. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban megállapítandó diagnosztikai módszerekkel végzik;c) e cikkel összhangban a diagnosztikai szolgáltatások elvégzésére kijelölt laboratóriumok betartják a VI. melléklet III. részében megállapított funkciókat és feladatokat.IX. fejezet Vizsgálatok, elektronikus irányítás és szankciók58. cikk Közösségi vizsgálatok és ellenőrzések1. A Bizottság szakértői a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságaival együttműködve helyszíni vizsgálatokat – beleértve az ellenőrzéseket – végezhetnek, amennyiben azok az ezen irányelv egységes alkalmazásához szükségesek.Azok a tagállamok, amelyek területén az ilyen vizsgálatokat és ellenőrzéseket végzik, biztosítják a szakértők számára a feladataik elvégzéséhez szükséges segítséget.A Bizottság tájékoztatja a hatáskörrel rendelkező hatóságot az ilyen vizsgálatok és ellenőrzések eredményeiről.2. A Bizottság szakértői az érintett harmadik országok hatáskörrel rendelkező hatóságaival együttműködve helyszíni vizsgálatokat – beleértve az ellenőrzéseket – végezhetnek a harmadik országban a közösségi víziállat-egészségügyi szabályokkal való egyezőség vagy egyenértékűség igazolása érdekében.3. Amennyiben a bizottsági vizsgálat során súlyos állat-egészségügyi kockázatot azonosítanak, az érintett tagállam haladéktalanul megteszi az állat-egészségügy megóvásához szükséges intézkedéseket.Amennyiben nem tesznek ilyen intézkedések, vagy amennyiben azok elégtelennek bizonyulnak, a 62. cikk (3) bekezdésével összhangban az állat-egészségügy megóvásához szükséges intézkedéseket fogadnak el, és erről az érintett tagállamot tájékoztatják.59. cikk Elektronikus irányítás1. A tagállamok legkésőbb 2007. január 1-jéig biztosítják, hogy a 6. cikkben, az 51. cikk (1) bekezdésében, és az 56. cikk (2) bekezdésében előírt információk hozzáférésével kapcsolatos eljárások és alakiságok hatályban vannak.2. A Bizottság – az információs rendszerek egymás közötti működésének, valamint a tagállamok között az eljárások elektronikus eszközzel történő alkalmazásának megkönnyítése érdekében – a 62. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban elfogadja az (1) bekezdés végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat.60. cikk SzankciókA tagállamok megállapítják az ezen irányelv értelmében elfogadott nemzeti rendelkezések megsértésére alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és megteszi az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy azokat végrehajtják. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük. A tagállamok e rendelkezésekről legkésőbb a 65. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontig értesítik a Bizottságot, és haladéktalanul értesítik az azokat érintő bármilye, ezt követő módosításról.X. fejezet Módosítások, részletes szabályok és bizottsági eljárás61. cikk Módosítások és részletes szabályok1. A 15. cikk (1) bekezdése a megfelelő tudományos bizottsággal folytatott konzultációt követően a 62. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban módosítható.2. Az ezen irányelv mellékletei a 62. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban módosíthatók.3. Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges részletes szabályok a 62. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban fogadhatók el.62. cikk Bizottsági eljárás1. A Bizottságot az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság („a bizottság”) segíti.2. Amennyiben e bekezdésre hivatkoznak, az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni.Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében megállapított időszak három hónap.3. Amennyiben e bekezdésre hivatkoznak, az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni.Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében megállapított időszak 15 nap.4. A bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.XI. fejezet Átmeneti és zárórendelkezések63. cikk Hatályon kívül helyezés1. A 91/67/EGK, a 93/53/EGK és a 95/70/EK irányelv 2007. január 1-jétől hatályát veszti2. A hatályon kívül helyezett irányelvekre történő hivatkozásokat ez ezen irányelvre történő hivatkozásokként értelmezik, és azokat a VIII. mellékletben megállapított megfelelési táblázattal összhangban kezelik.64. cikk Átmeneti rendelkezésekAz ezen irányelv hatálybalépésének időpontjától számított négy éves időszakra a 62. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban átmeneti rendelkezések fogadhatók el.65. cikk Átültetés1. A tagállamok legkésőbb [2006. június 30-ig] elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek. A rendelkezések szövegét, valamint a rendelkezések és az ezen irányelv közötti megfelelési táblázatot haladéktalanul közlik a Bizottsággal.Azokat a rendelkezéseket [2007. január 1-jétől] alkalmazzák.Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.2. A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az irányelv által szabályozott területen fogadtak el.66. cikk HatálybalépésEz az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba67. cikk CímzettekEnnek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökI. MELLÉKLET FogalommeghatározásokA 3. cikkben szereplő fogalommeghatározásokon túlmenően a következő technikai fogalommeghatározásokat is alkalmazni kell:a) „Tér” közös biológiai biztonsági rendszer alatt működő, egy adott betegség tekintetében pontosan meghatározott egészségügyi állapottal rendelkező víziállat-populációt tartalmazó egy vagy több gazdaság.b) „ Közös biológiai biztonsági rendszer” a víziállatok egészségügyi felügyeletére, a betegségmegelőzésre, és a betegség elleni védekezésre vonatkozó ugyanazon intézkedések alkalmazása.c) „ Elszigetelő terület” egy fertőzött gazdaság vagy puhatestű-tenyésztési terület körötti terület, ahol a betegség elterjedésének megelőzése céljából járványvédelmi intézkedéseket alkalmaznak.d) „Betegség” a víziállatokban egy vagy több etiológiai kórokozóval való klinikai vagy nem klinikai fertőzés.e) „Betegségtől mentes övezetek vagy területi egységek” a 49. vagy az 50. cikkel összhangban a betegségtől mentesnek nyilvánított övezetek vagy területi egységek.f) „Új betegség” újonnan megismert súlyos betegség, amelynek okát esetleg már megállapították, vagy még nem állapították mg, és amely a populációkon belül és azok között – például a víziállatokkal és/vagy a víziállatokból származó termékek kereskedelmével – terjedhet el. Jelentheti továbbá egy ismert betegségnek új gazdafajokban történő felismerését is.g) „ Járványügyi egység” a víziállatok egy olyan csoportja, amely egy meghatározott helyen belül a kórokozónak való kitettség tekintetében megközelítőleg azonos kockázattal bír. E kockázat létezhet amiatt, mert ezek közös vízi környezeten osztoznak, vagy mert a kezelési gyakorlatok valószínűsítik, hogy a betegségnek az állatok egy csoportjában meglévő kórokozója gyorsan átterjedne az állatok egy másik csoportjára.h) „ Pihentetés” betegségkezelési célokból végzett olyan művelet, amikor a gazdaságból eltávolítják az érintett betegségre fogékony, vagy a kórokozó átvitelére ismerten képes tenyésztett víziállatokat, és – amennyiben kivitelezhető – a vizet.i) „ További feldolgozás” a tenyésztett víziállatoknak az emberi fogyasztást megelőző, bármilyen, az anatómiai egészet érintő intézkedéssel és technológiával történő feldolgozása, úgy mint elvéreztetés, kizsigerelés, a fej eltávolítása, szeletelés és filézés, amelyek hulladék vagy melléktermékek képződésével járnak, és amelyek a betegségek elterjedésének kockázatát hordozza.j) „ Megnövekedett számú elhullás” a kérdéses gazdaság vagy puhatestű-tenyésztési terület vonatkozásában a meglévő feltételek mellett a normálisnak tekintett szintnél jelentősen magasabb számú, megmagyarázhatatlan elhullás; azt, hogy mi tekinthető megnövekedett számú elhullásnak, a gazdálkodóval és a hatáskörrel rendelkező hatósággal együttműködve kell meghatározni.k) „ Fertőzés” a kórokozónak a gazdaszervezetben való elszaporodása.l) „Fertőzött övezet vagy területi egység” olyan övezetek vagy területi egységek, ahol a fertőzés ismerten előfordul.m) „ Karantén” a víziállatok egy csoportjának más víziállatokkal való közvetlen vagy közvetett érintkezés nélküli elszigetelésben tartása, azért, hogy azok egy meghatározott időszak alatt megfigyelésen és – adott esetben – vizsgálaton és kezelésen essenek át, beleértve a szennyvizek megfelelő kezelését is.n) „ Fogékony fajok” bármely olyan faj, amelyben egy bizonyos kórokozó szaporodhat vagy másként fejlődhet.o) „Övezet” olyan pontosan meghatározott földrajzi terület, amely olyan homogén hidrológiai rendszerrel rendelkezik, amelyik a vízi fogási területnek a forrás(ok)tól addig a természetes vagy mesterséges akadályig húzódó részéből áll, amelyik megakadályozza a vízi fogási terület alacsonyabb szakaszaiból a víziállatok felfelé irányuló migrációját, vagy amelyik az egész vízi fogási területet magában foglalja annak forrásától (forrásaitól) a torkolatáig, vagy amelyik egynél több vízi fogási területből áll, beleértve – a torkolaton keresztül a fogási területek közötti járványügyi kapcsolat miatt – azok torkolatait.II. MELLÉKLET A víziállat-tenyésztő vállalkozások és az engedélyezett feldolgozó létesítmények hatósági nyilvántartásában megkövetelt információkI. RÉSZ ENGEDÉLYEZETT VÍZIÁLLAT-TENYÉSZTő VÁLLALKOZÁS1. A hatáskörrel rendelkező hatóság a következő, az egyes víziállat-tenyésztő vállalkozásokra vonatkozó minimuminformációkat őrzi a 6. cikkben előírt nyilvántartásban:a) a víziállat-tenyésztő vállalkozás neve és címei, valamint a kapcsolattartásra vonatkozó adatok (telefon, fax, e-mail);b) a megadott engedély nyilvántartási száma, és adatai (azaz az egyedi engedélyek időpontjai, azonosítókódok vagy -számok, a termelésre vonatkozó különös feltételek, bármely más, az engedély(ek) tekintetében fontos kérdés);c) a gazdaság földrajzi helyzete, melyet valamennyi gazdaság koordinátáit tartalmazó megfelelő rendszerrel határoznak meg (ha lehetséges GIS-koordinátákkal);d) a tenyésztés célja, típusa (azaz a tenyésztési rendszer típusa, vagy berendezések, mint földalapú berendezések, tengeri ketrecek, földi mesterséges tavak) és maximális hozama, amennyiben ezt szabályozzák;e) a szárazföldi gazdaságok, feladó központok és tisztító központok esetében: a gazdaság vízellátására és -elvezetésére vonatkozó adatok;f) a gazdaságban tartott tenyésztett víziállatok fajai (a több fajt tartó gazdaságok vagy díszgazdaságok esetében legalább azt nyilvántartásba kell venni, hogy a fajok valamelyike ismerten fogékony-e a III. mellékletben felsorolt betegségekre, vagy ismerten hordozza-e az ilyen betegségeket).g) a betegségek állapotára vonatkozó naprakésszé tett információ [azaz, hogy (egy tagállamban, övezetben vagy területi egységben elhelyezkedő) gazdaság mentes-e a betegségtől, amennyiben a gazdaság az ilyen állapot elérésére irányuló program alatt áll, vagy amennyiben a gazdaságot a III. mellékletben említett betegséggel fertőzöttnek nyilvánították].2. Amennyiben az engedélyt a puhatestű-tenyésztési területnek a 4. cikk (2) bekezdésével összhangban adják meg, az e rész 1. a) pontja szerint megkövetelt adatokat minden olyan víziállat-tenyésztő vállalkozás esetében feljegyzik, amelyek a puhatestű-tenyésztési területen belül működnek. Az e rész 1. b)–g) pontja szerint megkövetelt adatokat a puhatestű-tenyésztési terület szintjén jegyzik fel.II. RÉSZ ENGEDÉLYEZETT FELDOLGOZÓ LÉTESÍTMÉNYEKA hatáskörrel rendelkező hatóság a következő, az engedélyezett feldolgozó létesítményekre vonatkozó minimuminformációkat őrzi a 6. cikkben előírt nyilvántartásban:a) az engedélyezett feldolgozó létesítmény neve és címei, valamint a kapcsolattartásra vonatkozó adatok (telefon, fax, e-mail);b) a megadott engedély nyilvántartási száma, és adatai (azaz az egyedi engedélyek időpontjai, azonosítókódok vagy -számok, a termelésre vonatkozó különös feltételek, bármely más, az engedély(ek) tekintetében fontos kérdés);c) a feldolgozó létesítmény megfelelő koordinátarendszerével meghatározott földrajzi helyzete (ha lehetséges GIS-koordinátákkal);d) az engedélyezett feldolgozó létesítmény szennyvízkezelő rendszereire vonatkozó adatok;e) az engedélyezett feldolgozó létesítményben kezelt tenyésztett víziállatok fajai.III. MELLÉKLET A betegségek felsorolásaI. RÉSZ A BETEGSÉGEK FELSOROLÁSÁRA VONATKOZÓ KRITÉRIUMOKA. Az egzotikus betegségeknek az 1. és 2. vagy a 3. pontban megállapított következő kritériumoknak kell megfelelniük1. A betegség a Közösség számára egzotikus, mivel a betegség a közösségi akvakultúrában nem megállapítható, és nem ismert a kórokozónak a közösségi vizekben való jelenléte.2. A Közösségbe történő behurcolása jelentős gazdasági hatással járhat, akár a közösségi akvakultúrában megjelenő termelési veszteségekkel vagy a tenyésztett víziállatokkal és az azokból származó termékekkel történő kereskedelem lehetőségének korlátozásával.3. A Közösségbe történő behurcolása káros környezeti hatással járhat, azon fajok vadon élő víziállat populációira, amelyek közösségi vagy nemzetközi rendelkezések általi védelemre érdemes értékek.B. A nem egzotikus betegségeknek az 1., 4., 5., 6., 7., és a 2. vagy 3. pontban megállapított következő kritériumoknak kell megfelelniük1. Több tagállam, vagy több tagállam régiói mentesek a betegségtől.2. A betegségtől mentes tagállamokba történő behurcolása jelentős gazdasági hatással járhat, akár termelési veszteségekkel, akár a betegséggel és az az elleni védekezéssel kapcsolatos, a régióbeli tenyésztésnek a fogékony tenyésztett víziállatfajok tenyésztésének 5%-át meghaladó éves költségeivel, vagy a tenyésztett víziállatokkal és az azokból származó termékekkel történő kereskedelem lehetőségének korlátozásával.3. Kimutatták, hogy a betegségnek egy betegségtől mentes tagállamba történő behurcolása káros környezeti hatással bír azon fajok vadon élő víziállat populációira, amelyek közösségi vagy nemzetközi rendelkezések által védett értékek.4. A betegség ellen nehéz védekezni és azt a gazdaság szintjén tartani szigorú védekezési intézkedések és kereskedelmi korlátozások nélkül.5. A betegség ellen tagállami szinten lehet védekezni, a tapasztalat rámutatott, hogy betegségtől mentes területi egységek állapíthatók meg és tarthatók fenn, és hogy azok fenntartása költséghatékony.6. A forgalomba hozatal során valószínű annak kockázata, hogy a betegség korábban meg nem fertőzött területen fog előfordulni.7. A fertőzött állatokra vonatkozóan megbízható és egyszerű vizsgálatok állnak rendelkezésre. A vizsgálatoknak meghatározottnak és érzékenynek kell lenniük, és a vizsgálati módszernek közösségi szinten harmonizáltnak kell lenniük.II. RÉSZ FELSOROLT BETEGSÉGEKEGZOTIKUS BETEGSÉGEK |BETEGSÉG | FOGÉKONY FAJOK |HALAK | Járványos vérképzőszervi elhalás (EHN) | Sügér (Perca fluviatilis), szivárványos pisztráng (Oncorhynchus mykiss), Macquaria australasica, ezüstös süllő (Bidyanus bidyanus), Galaxias olidus, szürke harcsa (Silurus glanis), fekete törpeharcsa (Ictalurus melas) és Gambusa affinis, és a Poeciliidae családjához tartozó más fajok |Epizootic ulcerative syndrome (EUS) (járványos fekélybetegség) | Genera Channa, Mastacembelus, Puntius, Trichogaster, Catla, Mugil, Labeo. |PUHATESTŰEK | Bonamia exitiosa-fertőzés | Ostrea chilensis és O. angasi |Xenohaliotis californiensis-fertőzés | A Haliotis nemzetség tagjai, beleértve: H. cracherodii, H. rufescens, H. corrugata, H. fulgens, és H. sorenseni. |Perkinsus marinus-fertőzés | Crassostrea virginica és C. gigas |Microcytos mackini-fertőzés | Crassostrea gigas, C. virginica, Ostrea edulis és O. conchaphila. |RÁKOK | Taura-szindróma | Penaeus vannamei, P. stylirostris, és P. setiferus. |Yellowhead-betegség | Penaeus monodon, P. vannamei, P. stylirostris, P. setiferus, P. aztecus, P. duorarum, és P. japonicus |NEM EGZOTIKUS BETEGSÉGEK |BETEGSÉG | FOGÉKONY FAJOK |HALAK | Pontyfélék tavaszi virémiája (SVC) | Közönséges ponty és koi ponty (Cyprinus carpio), Ctenopharyngodon idellus, fehér busa (Hypophthalmichthys molitrix), pettyes busa (Aristichthys nobilis), kárász (Carassius carassius), ezüstkárász (Carassius auratus), compó (Tinca tinca) és szürke harcsa (Silurus glanis) |Pisztrángok vírusos vérfertőzése (VHS) | A Salmonideae családjához tartozó halak, pénzes pér (Thymallus thymallus), Coregonus spp., csuka (Esox lucius), rombuszhal (Scophthalmus maximus), hering és spratt (Clupea spp.), csendes-óceáni lazac (Oncorhynchus spp.), tőkehal (Gadus morhua), G. macrocephalus, foltos tőkehal (G. aeglefinus) és Onos mustelus. |Pisztrángfélék fertőző vérképzőszervi elhalása (IHN) | A Salmonidae családjához tartozó halak, csuka (Esox lucius) |Koi herpesz-vírus | Közönséges ponty és koi ponty (Cyprinus carpio). |Lazacok fertőző vérszegénysége | Atlanti lazac (Salmo salar), szivárványos pisztráng (Oncorhynchus mykiss), sebes pisztráng (Salmo trutta), |PUHATESTŰEK | Marteilia refringens-fertőzés | Ostrea edulis, O. angasi és Ostrea chilensis |Bonamia ostreae-fertőzés | Ostrea edulis, O. angasi, O. denselammellosa, O. puelchana, Ostreola conchaphila (= O. lurida) és O. chilensis (= Tiostrea lutaria), |RÁKOK | White spot-betegség | A kereskedelmileg leginkább tenyésztett penaeidae családhoz tartozó homoki garnélarák és fűrészes garnélarák. |IV. MELLÉKLETFelügyelet és vizsgálatok a gazdaságokban és a puhatestű-tenyésztési területekenJelenlévő fajok | Betegségi állapot | Kockázati szint | Felügyelet | Ajánlott vizsgálati gyakoriság a hatáskörrel rendelkező hatóság számára | Ajánlott vizsgálati gyakoriság a magánszolgálatok számára | Megjegyzések |A III. mellékletben felsorolt egy vagy több betegségre fogékony fajok | A 49. vagy az 50. cikkel összhangban a betegségtől mentesnek nyilvánított | Magas | Aktív, célzott vagy passzív | Másodlagos jogszabályokkal elfogadandó. | Másodlagos jogszabályokkal elfogadandó. | Az OIE iránymutatásait, a vonatkozó betegséget és az víziállat-tenyésztés típusát figyelembe vevő végrehajtási jogszabályokkal fogadják majd el. |Közepes |Alacsony |A 44. cikkel összhangban a mentesnek nyilvánításra irányuló program alatt | Magas | Célzott | Másodlagos jogszabályokkal elfogadandó. | Másodlagos jogszabályokkal elfogadandó. |Közepes |Alacsony |A betegségtől nem mentesnek nyilvánított | Magas | Aktív | évente 1 | évente 3 | A részletes szabályokat végrehajtási jogszabályokkal kell elfogadni, amelyek az alábbiakat tartalmazzák: A további vizsgálati gyakoriságok Figyelembe véve a vonatkozó betegséget és az víziállat-tenyésztés típusát, milyen vizsgálatot és mintavételt kell végezni. |Közepes | évente 1 | évente 2 |Alacsony | kétévente 1 | évente 1 |A 38. cikkel összhangban fertőzöttnek nyilvánított | Magas | Passzív | évente 1 | évente 1 |Közepes | kétévente 1 | kétévente 1 |Alacsony | négyévente 1 | kétévente 1 |A felsorolt betegségekre fogékony fajok nincsenek | A 49. cikk (1) bekezdésének a) pontjával vagy az 50. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összhangban a betegségtől mentesnek nyilvánított | Magas | Passzív | négyévente 1 | évente 1 | A felügyelet célja a megnövekedett számú elhullás kimutatása A magánszolgálatok által végzett vizsgálatok legfőbb célja az egészségügyi szabványok ellenőrzése A hatáskörrel rendelkező hatóság által végzett vizsgálatok legfőbb célja az ezen irányelv betartásának ellenőrzése |Közepes | négyévente 1 | kétévente 1 |Alacsony | négyévente 1 | négyévente 1 |Kockázati szintekA magas kockázatú gazdaság vagy puhatestű-tenyésztési terület olyan gazdaság vagy puhatestű-tenyésztési terület, amely:a) magas kockázattal rendelkezik arra nézve, hogy a betegségeket átterjeszti más gazdaságokba vagy vadon élő állományokba, illetve azokat onnan megkapja;b) olyan tenyésztési feltételek mellett működik, amelyek – figyelembe véve a jelenlévő fajokat – növelhetik a betegség kitöréseinek kockázatát (magas biomassza, alacsony vízminőség);c) további tenyésztésre vagy állománypótlásra értékesít élő víziállatokat.A közepes kockázatú gazdaság vagy puhatestű-tenyésztési terület olyan gazdaság vagy puhatestű-tenyésztési terület, amely:a) közepes kockázattal rendelkezik arra nézve, hogy a betegségeket átterjeszti más gazdaságokba vagy vadon élő állományokba, illetve azokat onnan megkapja;b) olyan tenyésztési feltételek mellett működik, amelyek – figyelembe véve a jelenlévő fajokat – nem növelik szükségképpen a betegség kitöréseinek kockázatát (közepes biomassza, és vízminőség);c) főként emberi fogyasztásra értékesít élő víziállatokat.Az alacsony kockázatú gazdaság vagy puhatestű-tenyésztési terület olyan gazdaság vagy puhatestű-tenyésztési terület, amely:a) alacsony kockázattal rendelkezik arra nézve, hogy a betegségeket átterjeszti más gazdaságokba vagy vadon élő állományokba, illetve azokat onnan megkapja;b) olyan tenyésztési feltételek mellett működik, amelyek – figyelembe véve a jelenlévő fajokat – nem növelik a betegség kitöréseinek kockázatát (alacsony biomassza, jó vízminőség);c) kizárólag emberi fogyasztásra értékesít élő víziállatokat.Az egészségügyi felügyelet típusaiPasszív felügyelet magában foglalja a meghatározott betegségek bekövetkeztének vagy gyanújának, vagy bármely megnövekedett számú elhullás azonnali kötelező bejelentését. Az V. fejezet 2. szakaszával összhangban lévő vizsgálat kötelező.Az aktív felügyelet az alábbiakat tartalmazza:a) A hatáskörrel rendelkező hatóság által vagy más képesített egészségügyi szolgálatok által a hatáskörrel rendelkező hatóság nevében végzett rutinvizsgálat.b) A tenyésztett víziállat populációnak a gazdaságban vagy a puhatestű-tenyésztési területen a klinikai betegség vonatkozásában végzett vizsgálata.c) A felsorolt betegségek valamelyikének gyanúja vagy a vizsgálat során észlelt megnövekedett számú elhullás esetén gyűjtendő diagnosztikai minták.d) Meghatározott betegségek vagy bármely megnövekedett számú elhullás bekövetkeztének vagy gyanújának azonnali kötelező bejelentése.A célzott felügyelet az alábbiakat tartalmazza:a) A hatáskörrel rendelkező hatóság által vagy más képesített egészségügyi szolgálatok által a hatáskörrel rendelkező hatóság nevében végzett rutinvizsgálat.b) A tenyésztett víziállatokból veendő előírt minták és azoknak meghatározott módszerekkel meghatározott kórokozó(k) tekintetében történő vizsgálata.c) Meghatározott betegségek vagy bármely megnövekedett számú elhullás bekövetkeztének vagy gyanújának azonnali kötelező bejelentése.V. MELLÉKLET A betegségtől mentes tagállamnak, övezetnek vagy területi egységnek nyilvánításra vonatkozó követelményekI: RÉSZ A BETEGSÉGTőL MENTES TAGÁLLAM1. Történeti alapok1.1. Az a tagállam, ahol fogékony fajok vannak jelen, de ahol a betegség előfordulását legalább az ezen irányelv hatálybalépésének időpontját megelőző 25 éven keresztül a betegség klinikai kifejeződéséhez vezető feltételek ellenére nem észlelték, a betegségtől mentesnek tekinthető, amennyiben:a) az ezen irányelv hatálybalépésének időpontját megelőző legalább 10 éven keresztül alapvető járványvédelmi feltételek vannak folyamatosan hatályban; ésb) nem ismert a fertőzésnek a vadon élő populációkban történő megállapítása; ésc) a betegség behurcolásának megelőzésére irányuló kereskedelmi és behozatali feltételek végrehajtása hatékony.Az e pontban előírt betegségtől mentes állapotból előnyökben részesülni kívánó tagállamnak az ezen irányelv hatálybalépését követő 2 éven belül legkésőbb kérvényt kell benyújtania a 49. cikkel összhangban.1.2. Az 1.1.a) pontban említett alapvető járványvédelmi feltételek legalább a következőket tartalmazzák:a) a betegséget a hatáskörrel rendelkező hatóságnak kötelező bejelenteni, beleértve a gyanú bejelentését is; ésb) a tagállamban a hatáskörrel rendelkező hatóság számára a betegség tekintetében hatékony vizsgálat elvégzését, a jelentést és különösen az alábbiakat biztosító, a betegség korai kimutatására vonatkozó rendszer működik:i) egy betegség, új betegség, vagy megmagyarázhatatlan elhullás gyanújának megfelelő klinikai tünetek gyors felismerése a gazdaságokban vagy puhatestű-tenyésztési területen és a vadon élő állatoknál; ésii) az esemény gyors közlése a hatáskörrel rendelkező hatóság számára abból a célból, hogy a diagnosztikai vizsgálat minimális késedelemmel kezdődjön meg.1.3. Az 1.2.b) pontban említett, a betegség korai kimutatására vonatkozó rendszernek legalább a következőket kell tartalmaznia:a) az víziállat-tenyésztő vállalkozásoknál dolgozó vagy a tenyésztett víziállatok feldolgozásával foglalkozó személyzetnek a betegség jelenlétének megfelelő bármely tünetre vonatkozó nagyfokú tudatossága, és állatorvosok vagy a betegségek szokatlan előfordulásának kimutatásában és bejelentésében jártas víziállat-egészségügyi szakemberek képzése; ésb) állatorvosok vagy a betegség előfordulása gyanújának felismerése és bejelentése tekintetében képzett víziállat-egészségügyi szakemberek; ésc) a hatáskörrel rendelkező hatóságnak a diagnosztikai és a felsorolt valamint az új betegségek megkülönböztetésére alkalmas berendezésekkel felszerelt laboratóriumokhoz történő hozzáférése.2. A célzott felügyelet alapjánAz a tagállam, ahol az utolsó ismert klinikai előfordulás az ezen irányelv hatálybalépését megelőző 25 éven belül történt, vagy ahol a célzott felügyeletet megelőző fertőzési állapot – a betegség klinikai kifejeződéséhez vezető feltételek hiánya miatt – ismeretlen, a betegségtől mentesnek tekinthető, amennyiben:a) a tagállam megfelel az 1.2. pontban megállapított alapvető járványvédelmi feltételeknek; ésb) a 49. cikk (3) bekezdése értelmében elfogadott módszerekkel összhangban célzott felügyelet van hatályban legalább az ezen irányelv hatálybalépését megelőző két évig a kórokozónak a bármely fogékony fajt tartó gazdaságban, vagy puhatestű-tenyésztési területeken történő kimutatása nélkül.Amennyiben a tagállamnak vannak olyan része, ahol a gazdaságok, vagy puhatestű-tenyésztési területek száma korlátozott, és ebből következően az e részekben végzett célzott felügyelet nem nyújt elégséges járványügyi adatokat, de ahol a fogékony fajok bármelyikének vadon élő populációi megtalálhatók, e vadon élő populációkat bele kell venni a célzott felügyeletbe.II. RÉSZ BETEGSÉGTőL MENTES ÖVEZET VAGY TERÜLETI EGYSÉG1. Övezetek1.1. Az övezet állhat:a) egy egész vízi fogási terület a forrástól a torkolatig; vagyb) a vízi fogási területnek a forrás(ok)tól addig a természetes vagy mesterséges akadályig húzódó része, amelyik megakadályozza a vízi fogási terület alacsonyabb szakaszaiból a víziállatok felfelé irányuló migrációját;c) egynél több vízi fogási, beleértve – a torkolaton keresztül a fogási területek közötti járványügyi kapcsolat miatt – azok torkolatait.Az övezet földrajzi körülhatárolását térképen egyértelműen jelölik.1.2. Amennyiben egy övezet egynél több tagállamra terjed ki, az csak akkor nyilvánítható a betegségtől mentes övezetnek, ha az 1.3. pontban, az 1.4. és 1.5. pontban körvonalazott feltételeket az övezet minden területére alkalmazzák. Ebben az esetben mindkét érintett tagállam kérheti az övezetnek a saját területén elhelyezkedő részének jóváhagyását.1.3. Az az övezet, ahol fogékony fajok vannak jelen, de ahol a betegség előfordulását az ezen irányelv hatálybalépésének időpontját megelőző legalább 25 éven keresztül a betegség klinikai kifejeződéséhez vezető feltételek ellenére nem észlelték, a betegségtől mentesnek tekinthető, ha az I.1. részben szereplő követelményeknek értelemszerűen megfelel.Az e pontban előírt betegségtől mentes állapotból előnyökben részesülni kívánó tagállamnak az ezen irányelv hatálybalépését követő 2 éven belül legkésőbb be kell jelentenie e szándékát az 50. cikk (1) bekezdésével összhangban.1.4. Az az övezet, ahol az utolsó ismert klinikai előfordulás az ezen irányelv hatálybalépését megelőző 25 éven belül történt, vagy ahol a célzott felügyeletet megelőző fertőzési állapot – a betegség klinikai kifejeződéséhez vezető feltételek hiánya miatt – ismeretlen, a betegségtől mentesnek tekinthető, ha az I.2. részben szereplő követelményeknek értelemszerűen megfelel.1.5. Adott esetben olyan pufferzónát kell létrehozni, ahol megfigyelési programot végeznek. A pufferzónák körülhatárolásának olyannak kell lennie, hogy az védje a betegségtől mentes övezetet a betegség passzív behurcolásától.2. Egy vagy több gazdaságból vagy puhatestű-tenyésztési területből álló területi egységek, ahol a betegség állapota a környező természetes vizek betegségi állapotától függ2.1. A területi egység állhat egy vagy több olyan gazdaságból, illetve a gazdaságok vagy a puhatestű-tenyésztési területek egy olyan csoportjából, amelyek – földrajzi elhelyezkedésük és a többi gazdaság vagy puhatestű-tenyésztési terület csoportjától való távolságuk miatt – egyetlen járványügyi egységnek tekinthetők, feltéve, hogy minden, a területi egységet alkotó gazdaság közös biológiai biztonsági rendszer alatt áll. A területi egység földrajzi körülhatárolását térképen egyértelműen jelölik.2.2. Az a területi egység, ahol fogékony fajok vannak jelen, de ahol a betegség előfordulását az ezen irányelv hatálybalépésének időpontját megelőző legalább 25 éven keresztül a betegség klinikai kifejeződéséhez vezető feltételek ellenére nem észlelték, a betegségtől mentesnek tekinthető, ha az e melléklet I.1. részében szereplő követelményeknek értelemszerűen megfelel. Az e rendelkezésből előnyökben részesülni kívánó tagállamnak az ezen irányelv hatálybalépését követő 2 éven belül legkésőbb be kell jelentenie e szándékát az 50. cikk (1) bekezdésével összhangban2.3. Az a területi egység, ahol az utolsó ismert klinikai előfordulás az ezen irányelv hatálybalépését megelőző 25 éven belül történt, vagy ahol a célzott felügyeletet megelőző fertőzési állapot – a betegség klinikai kifejeződéséhez vezető feltételek hiánya miatt – ismeretlen, a betegségtől mentesnek tekinthető, ha az I.2. részben szereplő követelményeknek értelemszerűen megfelel, és a betegség a területi egységet körülvevő vizekben ismerten nem fordul elő.2.4. Egy területi egységen belül elhelyezkedő minden egyes gazdaságra vagy puhatestű-tenyésztési területre a hatáskörrel rendelkező hatóság által meghatározott további intézkedések fognak vonatkozni, ha ezt a betegségek behurcolásának megelőzése érdekében szükségesnek tartják. Az ilyen intézkedések tartalmazhatják egy, a területi egység körülötti olyan pufferzóna létrehozását, ahol megfigyelési programot végeznek, valamint a lehetséges kórokozóhordozók vagy vektorok behurcolása elleni további védekezés létrehozását.3. Egy vagy több egyéni gazdaságból álló olyan területi egységek, ahol a betegség állapota a környező természetes vizek betegségi állapotától független3.1. A területi egység az alábbiakból állhat:a) olyan egyéni gazdaság, amely egyetlen járványügyi egységnek tekinthető, mivel azt nem befolyásolja a környező vizek állat-egészségügyi állapota; vagyb) egynél több gazdaság, amennyiben minden egyes, a területi egységen belül elhelyezkedő gazdaság megfelel a 3.1.a) pontban és a 3.2-3.6. pontban megállapított kritériumoknak, de amelyet – az állatoknak a gazdaságok közötti külső mozgása miatt – egyetlen járványügyi egységnek kell tekinteni, és amennyiben minden gazdaság közös biológiai biztonsági rendszer alatt áll.3.2. A területi egység vízellátásának a következőképpen kell történnie:a) A vonatkozó kórokozó hatástalanítására képes víztisztító telepen keresztül; ennek ellenére azonban az ilyen víztisztítás alkalmazása nem tekinthető elfogadhatónak a betegségtől mentes olyan területi egységben, ahol a tisztítótelepet ellátó vízben a betegség előfordulása ismert.b) Közvetlenül kútból, fúrólyukból vagy forrásból. Amennyiben az ilyen vízellátó a gazdaság területén kívül helyezkedik el, a víznek közvetlenül a gazdaságba kell jutnia, és azt csövön keresztül kell oda eljuttatni e.3.3. Léteznie kell olyan természetes vagy mesterséges akadálynak, ami megakadályozza víziállatoknak a környező vízforrásokból a területi egységen belül elhelyezkedő gazdaságba történő bejutását.3.4. A területi egységet – adott esetben – a környező vízforrásokból történő beáradástól és beszivárgástól védeni kell.3.5. A területi egységnek értelemszerűen meg kell felelnie az e melléklet I.2. részében megállapított követelményeknek.3.6. A területi egységre a hatáskörrel rendelkező hatóság által meghatározott további intézkedések fognak vonatkozni, ha ezt a betegségek behurcolásának megelőzése érdekében szükségesnek tartják. Az ilyen intézkedések tartalmazhatják a lehetséges kórokozóhordozók vagy vektorok behurcolása elleni további védekezés létrehozását.4. Az olyan egyéni gazdaságokra vonatkozó különös rendelkezések, amelyek tevékenységeiket megkezdik vagy újrakezdik4.1. Egy olyan új gazdaság, amely megfelel az e rész 3.1.a) és 3.2-3.6 pontjában szereplő követelményeknek, de amely a betegségtől mentesnek nyilvánított területi egységből származó tenyésztett víziállatokkal kapcsolatos tevékenységekbe kezd, a jóváhagyáshoz megkövetelt mintavétel elvégzése nélkül a betegségtől mentesnek nyilvánítható.4.2. Az a gazdaság, amely a betegségtől mentesnek nyilvánított területi egységből származó tenyésztett víziállatokkal kapcsolatos tevékenységeket megszakítás után újra megkezdi, és amely megfelel az e rész 3.1.a) és 3.2-3.6 pontjában szereplő követelményeknek, a jóváhagyáshoz megkövetelt mintavétel elvégzése nélkül a betegségtől mentesnek nyilvánítható, feltéve, hogy:a) a gazdaságnak a működése utolsó négy évére vonatkozó egészségügyi története ismert a hatáskörrel rendelkező hatóság számára; ennek ellenére, ha az érintett gazdaság négy évnél rövidebb ideje működik, a működése tényleges időszakát veszik figyelembe; ésb) a gazdaságot a III. melléklet II. részében felsorolt betegségek tekintetében nem vetették állat-egészségügyi intézkedések hatálya alá, és a gazdaságban e betegségeknek nincsenek előzményei; ésc) a tenyésztett víziállatok, peték vagy ivarsejtek behozatala előtt a gazdaságot megtisztítják, és fertőtlenítik, amelyet szükség esetén pihentetési időszak követ .VI. MELLÉKLET A laboratóriumok funkciói és feladataiI. RÉSZ KÖZÖSSÉGI REFERENCIALABORATÓRIUMOK1. Az 55. cikkel összhangban közösségi referencialaboratóriumként történő kijelölése érdekében a laboratóriumoknak a következő követelményeknek kell megfelelniük:a) megfelelően szakképzett, a hatáskörükben alkalmazott diagnosztikai és analitikai technológiákkal kapcsolatos megfelelő képzéssel rendelkező személyzettel kell rendelkezniük, beleértve a Közösségen belül előforduló vészhelyzetek esetén rendelkezésre álló képzett személyzetet;b) rendelkezniük kell a rájuk ruházott feladatok elvégzéséhez szükséges felszerelésekkel és termékekkel;c) megfelelő adminisztrációs infrastruktúrával kell rendelkezniük;d) biztosítaniuk kell, hogy személyzetük tiszteletben tartja egyes kérdések, eredmények, vagy közlemények bizalmas jellegét;e) a nemzetközi szabványok és gyakorlatok vonatkozásában megfelelő ismeretekkel kell rendelkezniük;f) adott esetben rendelkezniük kell a hozzáférhető referenciaanyagok és reagensek naprakésszé tett jegyzékével, valamint az ilyen anyagok és reagensek előállítóinak és beszállítóinak naprakésszé tett jegyzékével;g) figyelembe kell venniük a nemzeti és közösségi szinten végzett kutatási tevékenységeket;2. Ennek ellenére azonban a Bizottság – figyelembe véve az ezen irányelvben megállapított különböző vizsgálati módszerekre vonatkozó kritériumokat is – csak azokat a laboratóriumokat jelölheti ki, amelyek a következő európai szabványokkal összhangban működnek, és amelyeket azokkal összhangban értékeltek és akkreditáltak:a) „A vizsgáló- és kalibráló laboratóriumok hatáskörére vonatkozó általános követelmények” című EN ISO/IEC 17025;b) „A vizsgálólaboratóriumok minősítésének általános feltételei” című EN 45002;c) „A kalibráló- és vizsgálólaboratóriumok akkreditációs rendszere –A működés és az elismerés általános követelményei” című EN 45003.3. A vizsgálólaboratóriumoknak a 2. bekezdésben említett akkreditációja és minősítése egyedi vizsgálatokra vagy vizsgálatcsoportokra is vonatkozhat.4. A felelősségük alá tartozó egy vagy több betegség tekintetében a közösségi referencialaboratóriumok kihasználhatják a más tagállamokban vagy EFTA-tagállamokban lévő laboratóriumok képességeit és kapacitását, feltéve, hogy az érintett laboratóriumok megfelelnek az e melléklet 1., 2. és 3. pontjában szereplő követelményeknek. Bármely, az ilyen együttműködésből előnyök elérésére irányuló szándéknak az 55. cikk (1) bekezdésével összhangban történő kijelölés alapjaként nyújtott információ részét kell képeznie. Ennek ellenére a közösségi referencialaboratórium a tagállamokban lévő nemzeti referencialaboratóriumok és a Bizottság számára továbbra is kapcsolattartó pont marad.5. A közösségi referencialaboratóriumok:a) a Bizottsággal konzultálva koordinálják a tagállamok által az érintett betegség diagnosztizálására alkalmazott módszereket, különösen:i) a Közösségben a diagnosztikai szolgáltatás megkönnyítése érdekében az adott kórokozók törzseinek tipizálása, tárolása, és – adott esetben – leszállítása,ii) a nemzeti referencialaboratóriumok standard szérumokkal és más referenciareagensekkel történő ellátása az egyes tagállamokban használt vizsgálatok és reagensek standardizálása céljából, amennyiben szerológiai tesztek szükségesek,iii) a Közösségben használt diagnosztikai módszerekre és az ott elvégzett vizsgálatok eredményeire vonatkozó információnyújtás érdekében, a diagnosztikai eljárásokra vonatkozó közösségi szintű időszakos összehasonlító vizsgálatok (gyűrűtesztek) szervezése a tagállamok által kijelölt nemzeti referencialaboratóriumokkal;iv) a gyors differenciáldiagnózis lehetővé tétele érdekében az adott kórokozóval és más vonatkozó kórokozókkal kapcsolatos vonatkozó ismeretek megtartása;b) tevékeny segítséget nyújtanak a tagállamokban az érintett betegség kitöréseire vonatkozó diagnózisban a kórokozó izolátumainak fogadásával megerősítő diagnózis, jellemzés és járványtani tanulmányok végzése céljából;c) elősegítik a laboratóriumi diagnosztikában járatos szakértők képzését és továbbképzését abból a célból, hogy a Közösség egész területén egységesítsék a diagnosztikai eljárásokat;d) a hatáskörükbe tartozó állatbetegségek diagnosztikai módszerei tekintetében együttműködik azon harmadik országok laboratóriumaival, ahol e betegségek gyakoriak;e) együttműködik az OIE-referencialaboratóriumokkal a III. melléklet II. részében felsorolt azon egzotikus betegségek tekintetében, amelyekért azok felelősek;f) egybeveti és továbbítja az azon egzotikus és endémiás betegségekre vonatkozó információkat, amelyek a közösségi akvakultúrában esetlegesen előfordulhatnak.II. RÉSZ NEMZETI REFERENCIALABORATÓRIUMOK1. Az 56. értelmében kijelölt nemzeti referencialaboratóriumok a vonatkozó tagállamban a felelősségük alá tartozó területükön a diagnosztikai szabványok és módszerek összehangolásáért felelősek. E nemzeti referencialaboratóriumoknak:a) vállalniuk kell, hogy késedelem nélkül értesítik a hatáskörrel rendelkező hatóságot, amikor tudomást szereznek a III. mellékletben említett bármely betegség gyanújáról;b) a vonatkozó közösségi referencialaboratóriummal konzultálva össze kell hangolniuk a tagállamokban a felelősségi körükbe tartozó érintett betegségek diagnosztizálásában alkalmazott módszereket;c) tevékeny segítséget kell nyújtaniuk a tagállamokban az érintett betegség kitöréseire vonatkozó diagnózisban a kórokozó izolátumainak fogadásával megerősítő diagnózis, jellemzés és járványtani tanulmányok végzése céljából;d) elő kell segíteniük a laboratóriumi diagnosztikában járatos szakértők képzését és továbbképzését abból a célból, hogy a Közösség egész területén egységesítsék a diagnosztikai eljárásokat;e) biztosítaniuk kell a III. melléklet II. részében felsorolt egzotikus betegségek minden kitörése, valamint az abban a mellékletben felsorolt nem egzotikus betegségek első kitörése pozitív eredményeinek megerősítését;f) a diagnosztikai eljárásokra vonatkozóan időszakos összehasonlító vizsgálatokat (gyűrűteszt) kell szervezniük nemzeti szinten az 57. cikkel összhangban a tagállamok által kijelölt laboratóriumokkal, a tagállamban alkalmazott diagnosztikai módszerekre és az elvégzett vizsgálatok eredményeire vonatkozó információk nyújtása érdekében;g) együtt kell működniük az 55. cikkben említett közösségi referencialaboratóriummal, és részt kell vennie a közösségi referencialaboratóriumok által szervezett összehasonlító vizsgálatokban;h) biztosítaniuk kell, hogy rendszeres és nyitott párbeszédet folytatnak saját hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságukkal;i) a következő európai szabványokkal összhangban kell működniük, és azokkal összhangban kellett értékelni és akkreditálni, figyelembe véve az ezen irányelvben megállapított különböző vizsgálati módszerekre vonatkozó kritériumokat is:i) „A vizsgáló- és kalibráló laboratóriumok hatáskörére vonatkozó általános követelmények” című EN ISO/IEC 17025,ii) „A vizsgálólaboratóriumok minősítésének általános feltételei” című EN 45002,iii) „A kalibráló- és vizsgálólaboratóriumok akkreditációs rendszere –A működés és az elismerés általános követelményei” című EN 45003.2. Az 1.i) pontban említett laboratóriumok akkreditálása és értékelése egyetlen teszthez vagy egy tesztcsoporthoz is kapcsolódhat.3. A tagállamok az e rész 1.i) pontja i. alpontjában szereplő követelményeknek nem megfelelő nemzeti laboratóriumokat is kijelölhetnek, amennyiben az EN ISO/IEC 17025 szerinti működés a gyakorlatban bonyolult, feltéve, hogy a laboratórium az ISO 9001-ben szereplő iránymutatásokkal összhangban lévő minőségbiztosítás szerint működik.4. A tagállamok engedélyezhetik a területükön elhelyezkedő nemzeti referencialaboratóriumot, hogy kihasználják az 57. cikk értelmében kijelölt más laboratóriumok készségeit és kapacitását, a felelősségük alá tartozó egy vagy több betegség tekintetében, feltéve, hogy e laboratóriumok megfelelnek az e részben szereplő követelményeknek. Ennek ellenére a közösségi referencialaboratórium a tagállamokban lévő nemzeti referencialaboratóriumok és a Bizottság számára továbbra is kapcsolattartó pont marad.III. RÉSZ A TAGÁLLAMOK KIJELÖLT LABORATÓRIUMAI1. Egy tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága az 57. cikk értelmében csak olyan laboratóriumokat jelölhet ki diagnosztikai szolgáltatásokra, amelyek megfelelnek a következő követelményeknek. Azoknak:a) vállalniuk kell, hogy késedelem nélkül értesítik a hatáskörrel rendelkező hatóságot, amikor tudomást szereznek a III. mellékletben említett bármely betegség gyanújáról;b) vállalniuk kell, hogy részt vesznek a nemzeti referencialaboratórium által szervezett diagnosztikai eljárások összehasonlító vizsgálataiban (gyűrűteszt);c) a következő európai szabványokkal összhangban kell működniük, és azokkal összhangban kellett értékelni és akkreditálni, figyelembe véve az ezen irányelvben megállapított különböző vizsgálati módszerekre vonatkozó kritériumokat is:i) „A vizsgáló- és kalibráló laboratóriumok hatáskörére vonatkozó általános követelmények” című EN ISO/IEC 17025;ii) „A vizsgálólaboratóriumok minősítésének általános feltételei” című EN 45002;iii) „A kalibráló- és vizsgálólaboratóriumok akkreditációs rendszere – A működés és az elismerés általános követelményei” című EN 45003.2. Az 1.c) pontban említett laboratóriumok akkreditálása és értékelése egyetlen teszthez vagy egy tesztcsoporthoz is kapcsolódhat.3. A tagállamok az e rész 1.c) i. pontjában szereplő követelményeknek nem megfelelő laboratóriumokat is kijelölhetnek, amennyiben az EN ISO/IEC 17025 szerinti működés a gyakorlatban bonyolult, feltéve, hogy a laboratórium az ISO 9001-ben szereplő iránymutatásokkal összhangban lévő minőségbiztosítás szerint működik.4. A hatáskörrel rendelkező hatóság visszavonja a kijelölést, ha az e mellékletben említett feltételek már nem teljesülnek.VII. MELLÉKLET A KÉSZENLÉTI TERVEKRE VONATKOZÓ KRITÉRIUMOK ÉS KÖVETELMÉNYEKA tagállamok biztosítják, hogy a készenléti tervek legalább a következő követelményeknek megfelelnek:1. Rendelkezést kell hozni a készenléti tervek végrehajtásához szükséges jogi hatáskörök biztosítása, valamint a gyors és sikeres felszámolási kampány hatályba léptetése érdekében.2. Rendelkezést kell hozni a szükséghelyzeti alapokhoz, költségvetési eszközökhöz és pénzügyi forrásokhoz történő hozzáférés biztosítására, a III. melléklet II. részében felsorolt egzotikus betegségek elleni küzdelem minden vonatkozásának fedezése érdekében.3. Hierarchiát kell meghatározni a III. mellékletben felsorolt egzotikus betegségekkel vagy új betegségekkel kapcsolatos gyors és hatékony döntéshozatali eljárás biztosítása érdekében. Egy központi döntéshozatali egységnek kell felelősnek lennie a védekezési stratégiák átfogó irányításáért.4. Részletes terveket kell a tagállamok rendelkezésére bocsátani, hogy felkészülhessenek helyi járványvédelmi központok azonnali felállítására egy, a III. melléklet II. részében felsorolt egzotikus betegségek vagy új betegségek kitörése esetén, és helyi szinten végrehajtsák a járványvédelmi és környezetvédelmi intézkedéseket.5. A tagállamoknak biztosítaniuk kell a hatáskörrel rendelkező hatóságok és az illetékes környezeti hatóságok és testületek közötti együttműködést az állat-egészségügyi és környezetvédelmi kérdésekkel kapcsolatos fellépések megfelelő összehangolásának biztosítása érdekében.6. A gyors és hatékony kampány – beleértve a személyzetet, felszerelést és a laboratóriumi kapacitást – biztosítása érdekében megfelelő forrásokról kell rendelkezni.7. Rendelkezésre kell állnia egy, a III. melléklet II. részében felsorolt egzotikus betegségek vagy új betegségek kezelése során alkalmazandó fellépések, eljárások, utasítások és védekezési intézkedések részletes, átfogó és gyakorlati leírását tartalmazó naprakésszé tett működési kézikönyvnek.8. Adott esetben a sürgősségi vakcinázásra vonatkozó részletes terveknek kell rendelkezésre állniuk.9. A személyzetnek a klinikai tünetekre, a járványügyi vizsgálatra és a járványos állatbetegségek elleni védekezésre irányuló képzésben, valósidejű riadógyakorlatokon, és a hatóságok, a gazdálkodók, és az állatorvosok számára a meglévő betegség tudatossági kampányok nyújtásával kapcsolatos kommunikációs készségekre irányuló képzésben kell részt vennie.10. A készenléti terveket el kell készíteni, és azoknak figyelembe kell vennie a rövid időn belül előforduló nagyszámú kitörés elleni védekezéshez szükséges forrásokat.11. Az 1774/2002/EK rendeletben szereplő állat-egészségügyi követelmények sérelme nélkül a készenléti terveket úgy kell elkészíteni, hogy azok biztosítsák, hogy egy betegség kitörése esetén a víziállatok tetemeinek és hulladékainak bármilyen tömeges ártalmatlanítását az állatok és az emberek egészségének veszélyeztetése nélkül, a környezet károsodását megelőző eljárások vagy módszerek alkalmazásával végzik, és különösen:i) a talajra, a levegőre, a felszíni és a talajvizekre, valamint a növényekre és állatokra irányuló minimális kockázatta;ii) minimális zaj- vagy szagártalommal;iii) a természetre vagy a különös érdekeltségű helyekre irányuló minimális hátrányos hatásokkal.12. Az ilyen terveknek tartalmazniuk kell egy betegség kitörése esetén az 1774/2002/EK rendelettel összhangban az állati tetemek és az állati hulladék kezelésével vagy ártalmatlanításával foglalkozó megfelelő területek és vállalkozások azonosítását.VIII. MELLÉKLET Megfelelési táblázatEzen irányelv | Hatályon kívül helyezett tanácsi irányelvek |91/67/EEC | 93/53/EEC | 95/70/EC |1. cikk (1) bekezdés a) pont | 1. cikk (1) bekezdés | _________ | _________ |1. cikk (1) bekezdés b) pont | _________ | _________ | _________ |1. cikk (1) bekezdés c) pont | _________ | 1. cikk | 1. cikk |1. cikk (2) bekezdés | _________ | 20. cikk (2) bekezdés | 12. cikk (2) bekezdés |2. cikk (1) bekezdés | _________ | _________ | _________ |2. cikk (2) bekezdés | _________ | _________ | _________ |2. cikk (3) bekezdés | 1. cikk (2) bekezdés | _________ | _________ |3. cikk | 2. cikk | 2. cikk | 2. cikk |4. cikk | _________ | _________ | _________ |5. cikk | _________ | _________ | _________ |6. cikk | _________ | _________ | _________ |7. cikk | _________ | _________ | _________ |8. cikk (1) bekezdés | _________ | 3. cikk (2) bekezdés | 3. cikk (2) bekezdés |8. cikk (2) bekezdés | _________ | _________ | _________ |8. cikk (3) bekezdés | _________ | _________ | _________ |9. cikk | _________ | _________ | _________ |10. cikk | _________ | _________ | 4. cikk (1) bekezdés |11. cikk | _________ | _________ | _________ |12. cikk | _________ | _________ | _________ |13. cikk (1) bekezdés | 4. cikk (1) bekezdés | _________ | _________ |13. cikk (2) bekezdés | 4. cikk (2) bekezdés | _________ | _________ |14. cikk | 16. cikk (1) bekezdés második albekezdés | _________ | _________ |14. cikk (2) bekezdés | _________ | _________ | _________ |14. cikk (3) bekezdés | _________ | _________ | _________ |14. cikk (4) bekezdés | 7. cikk (1) bekezdés 8. cikk (1) bekezdés | _________ | _________ |15. cikk (1) bekezdés | 3. cikk (1) bekezdés a) pont | _________ | _________ |15. cikk (2) bekezdés | 3. cikk (1) bekezdés b) pont | _________ | _________ |15. cikk (3) bekezdés | _________ | _________ | _________ |16. cikk (1) bekezdés | 7. cikk (1) bekezdés a) pont első mondat 7. cikk (1) bekezdés b) pont 8. cikk (1) bekezdés a) pont 8. cikk (1) bekezdés b) pont | _________ | _________ |16. cikk (2) bekezdés | _________ | _________ | _________ |17. cikk | 14. cikk (1) bekezdés 14. cikk (2) bekezdés 14. cikk (4) bekezdés | _________ | _________ |18. cikk | 9. cikk (1) és (2) bekezdés | _________ | _________ |19. cikk | _________ | _________ | _________ |20. cikk | 14. cikk (3) bekezdés | _________ | _________ |21. cikk | _________ | _________ | _________ |22. cikk | 19. cikk (1) bekezdés | _________ | _________ |23. cikk (1) bekezdés | _________ | _________ | _________ |23. cikk (2) bekezdés | _________ | _________ | _________ |23. cikk (3) bekezdés | 19. cikk (2) bekezdés | _________ | _________ |23. cikk (4) bekezdés | 19. cikk (3) bekezdés | _________ | _________ |23. cikk (5) bekezdés | _________ | _________ | _________ |24. cikk | 21. cikk | _________ | _________ |25. cikk a) pont | 20. cikk | _________ | _________ |25. cikk b) pont | _________ | _________ | _________ |25. cikk c) pont | _________ | _________ | _________ |25. cikk d) pont | _________ | _________ | _________ |25. cikk e) pont | _________ | _________ | _________ |26. cikk | _________ | 4. cikk | 5. cikk (1) bekezdés |27. cikk | _________ | _________ | 5. cikk (5) bekezdés |28. cikk a) pont | _________ | 5. cikk (1) bekezdés 10 cikk (1) bekezdés a) pont | 5. cikk (2) bekezdés a) pont |28. cikk b) pont | _________ | 5cikk (2) bekezdés b) pont 10 cikk (1) bekezdés c) pont | 5 cikk (2) bekezdés b) pont |29. cikk (1) bekezdés | _________ | 5. cikk (2) bekezdés h) pont 6. cikk a) pont hetedik francia bekezdés 8. cikk (1) bekezdés 9. cikk (1) bekezdés első mondat 10. cikk (1) bekezdés b) pont | 4. cikk (1) bekezdés harmadik albekezdés harmadik francia bekezdés 5. cikk (4) bekezdés első albekezdés |29. cikk (2) bekezdés | _________ | 5. cikk (2) bekezdés i) pont | 5. cikk (4) bekezdés második albekezdés |29. cikk (3) bekezdés | _________ | 6. cikk b) pont 6. cikk d) pont 8. cikk (2) bekezdés 8. cikk (3) bekezdés 9. cikk (2) bekezdés | _________ |29. cikk (4) bekezdés | _________ | 5. cikk i) pont második francia bekezdés | _________ |30. cikk | _________ | 5. cikk (4) bekezdés | 5. cikk (3) bekezdés |31. cikk | _________ | _________ | _________ |32. cikk a) pont | _________ | _________ | 4. cikk (1) bekezdés harmadik albekezdés, első és második francia bekezdés |32. cikk b) pont | _________ | _________ | _________ |32. cikk c) pont | _________ | 5. cikk (2) bekezdés b) pont | 5. cikk (2) bekezdés b) pont 5. cikk (4) bekezdés harmadik albekezdés |33. cikk (1) bekezdés | 3. cikk (3) bekezdés | 6. cikk a) pont negyedik francia bekezdés | _________ |33. cikk (2) bekezdés | _________ | _________ | _________ |33. cikk (3) bekezdés | _________ | _________ | _________ |33. cikk (4) bekezdés | _________ | _________ | _________ |34. cikk (1) bekezdés | _________ | 5. cikk (2) bekezdés 6. cikk a) pont, első és harmadik francia bekezdés | _________ |34. cikk (2) bekezdés | _________ | 6. cikk a) pont negyedik francia bekezdés | _________ |35. cikk | _________ | 6. cikk a) pont második, ötödik és hatodik francia bekezdés | _________ |36. cikk | _________ | _________ | _________ |37. cikk a) pont | _________ | _________ | _________ |37. cikk b) pont | _________ | 5. cikk (4) bekezdés | 5. cikk (3) bekezdés |38. cikk (1) bekezdés | _________ | 9. cikk (1) bekezdés második mondat | _________ |38. cikk (2) bekezdés | _________ | _________ | _________ |39. cikk a) pont | _________ | 10. cikk (1) bekezdés c) pont | 4. cikk (1) bekezdés harmadik albekezdés első francia bekezdés |39. cikk b) pont | _________ | _________ | _________ |39. cikk c) pont | _________ | 10. cikk (1) bekezdés c) pont | _________ |39. cikk d) pont | _________ | _________ | _________ |40. cikk | _________ | 7. cikk | _________ |41. cikk | _________ | _________ | _________ |42. cikk | _________ | _________ | _________ |43. cikk | _________ | _________ | _________ |44. cikk | 10. cikk | 10. cikk (2) bekezdés | _________ |45. cikk | 10. cikk (1) bekezdés | _________ | _________ |46. cikk | _________ | _________ | _________ |47. cikk | _________ | 15. cikk | _________ |48. cikk (1) bekezdés | _________ | 14. cikk (1) bekezdés | _________ |48. cikk (2) bekezdés | _________ | 14. cikk (1) bekezdés | _________ |48. cikk (3) bekezdés | _________ | _________ | _________ |48. cikk (4) bekezdés | _________ | _________ | _________ |49. cikk (1) bekezdés | 5. cikk 6. cikk | _________ | _________ |49. cikk (2) bekezdés | 5. cikk 6. cikk | _________ | _________ |49. cikk (3) bekezdés | 5. cikk 6. cikk 15. cikk | _________ | _________ |50. cikk (1) bekezdés | 5. cikk 6. cikk | _________ | _________ |50. cikk (2) bekezdés | 5. cikk 6. cikk | _________ | _________ |50. cikk (3) bekezdés | 5. cikk 6. cikk 15. cikk | _________ | _________ |51. cikk (1) bekezdés | _________ | _________ | _________ |51. cikk (2) bekezdés | 5. cikk (2) bekezdés | _________ | _________ |52. cikk | _________ | _________ | _________ |53. cikk (1) bekezdés | _________ | _________ | _________ |53. cikk (2) bekezdés | _________ | _________ | _________ |53. cikk (3) bekezdés | 9. cikk (1) bekezdés második mondat | _________ | _________ |54. cikk (1) bekezdés | _________ | _________ | _________ |54. cikk (2) bekezdés | _________ | 6. cikk d) pont 8. cikk (3) bekezdés | _________ |54. cikk (3) bekezdés | _________ | _________ | _________ |55. cikk (1) bekezdés | _________ | 13. cikk (1) bekezdés | 7. cikk (1) bekezdés |55. cikk (2) bekezdés | _________ | 13. cikk (2) bekezdés | 7. cikk (2) bekezdés |55. cikk (3) bekezdés | _________ | _________ | _________ |56. cikk (1) bekezdés | _________ | 12. cikk (1) bekezdés 12. cikk (4) bekezdés | 6. cikk (2) bekezdés 6. cikk (3) bekezdés |56. cikk (2) bekezdés | _________ | _________ | _________ |56. cikk (3) bekezdés | _________ | 12. cikk (6) bekezdés | 6. cikk (5) bekezdés |56. cikk (4) bekezdés | _________ | _________ | _________ |56. cikk (5) bekezdés | _________ | 12. cikk (1) bekezdés 12. cikk (3) bekezdés | 6. cikk (2) bekezdés |57. cikk a) pont | _________ | 11. cikk (2) bekezdés | _________ |57. cikk b) pont | _________ | 11. cikk (1) bekezdés | 6. cikk (1) bekezdés |57. cikk c) pont | _________ | _________ | _________ |58. cikk | 17. cikk | 16. cikk | 8. cikk |59. cikk | _________ | _________ | _________ |60. cikk | _________ | _________ | _________ |61. cikk | 9. cikk (3) bekezdés 25. cikk | 10. cikk (4) bekezdés 12. cikk (7) bekezdés 18. cikk | 4. cikk (2) bekezdés 9. cikk |62. cikk | 26. cikk 27. cikk | 19. cikk | 10. cikk |63. cikk | _________ | _________ | _________ |64. cikk | _________ | _________ | _________ |65. cikk | 29. cikk | 20. cikk | 12. cikk |66. cikk | _________ | _________ | 13. cikk |67. cikk | 30. cikk | 21. cikk | 14. cikk |LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENTPolicy area(s): Health and Consumers Protection Activity: Food safety, animal health, animal welfare and plant health |TITLE OF ACTION: PROPOSAL FOR A COUNCIL DIRECTIVE ON ANIMAL HEALTH REQUIREMENTS FOR AQUACULTURE ANIMALS AND PRODUCTS THEREOF, AND ON THE PREVENTION AND CONTROL OF CERTAIN DISEASES IN AQUATIC ANIMALS |1. BUDGET LINE(S) + HEADING(S)17 01: Administrative expenditure of health and consumer protection policy area17 04 02: Other measures in the veterinary, animal welfare and public-health field2. OVERALL FIGURES2.1. Total allocation for action (Part B): 2.094 € million for commitment2.2. Period of application:Action is open ended2.3. Overall multiannual estimate of expenditure:(a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations (financial intervention) (see point 6.1.1)€ million ( to three decimal places)Year [2007] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5 and subs. Years] | Total |Commitments | 0.349 | 0.349 | 0.349 | 0.349 | 0.349 | 0.349 | 2.094 |Payments | 0.349 | 0.349 | 0.349 | 0.349 | 0.349 | 0.349 | 2.094 |(b) Technical and administrative assistance and support expenditure (see point 6.1.2)Commitments | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 |Payments | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 |Subtotal a+b |Commitments | 0.349 | 0.349 | 0.349 | 0.349 | 0.349 | 0.349 | 2.094 |Payments | 0.349 | 0.349 | 0.349 | 0.349 | 0.349 | 0.349 | 2.094 |(c) Overall financial impact of human resources and other administrative expenditure (see points 7.2 and 7.3)Commitments/ payments | 0.243 | 0.243 | 0.243 | 0.243 | 0.193 | 0.193 | 1.358 |TOTAL a+b+c |Commitments | 0.592 | 0.592 | 0.592 | 0.592 | 0.542 | 0.542 | 3.452 |Payments | 0.592 | 0.592 | 0.592 | 0.592 | 0.542 | 0.542 | 3.452 |2.4. Compatibility with financial programming and financial perspectiveProposal is compatible with existing financial programming.2.5. Financial impact on revenue:Proposal has no financial implications (involves technical aspects regarding implementation of a measure)3. BUDGET CHARACTERISTICSType of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions form applicant countries | Heading in financial perspective |Comp | Non-diff | NO | NO | NO | No 5 – 1a |4. LEGAL BASISArticle 37 of the Treaty and Council Decision 90/424/EEC5. DESCRIPTION AND GROUNDS5.1. Need for Community intervention5.1.1. Objectives pursuedIt is envisaged to update current Community legislation on diseases in aquaculture animals laid down in Council Directives 91/67/EEC, 93/53/EEC and 95/70/EC, with the objective to achieve better prevention and control of disease outbreaks in aquaculture animals and, the costs and losses and the negative impact to the whole of society due to aquatic animal diseases.Since fish, molluscs and crustaceans are listed in Annex II of the Treaty, one of the Community's tasks in the veterinary field is to improve the health status of such animals, thereby facilitating trade in aquaculture animals and products thereof to ensure the development of this sector.Furthermore, thanks to the adoption of other disease control measures envisaged under the current proposal, other savings should result from the expected reduced occurrence of diseases in aquaculture animals. It is, however, extremely difficult to quantify these savings.As mentioned already, these actions as such have no financial implications for the EU-budget.However, in combination with Council Decision 90/424/EC, as it is already the case with existing aquatic animal health legislation, has financial impact on Community budget:Objective 1: establishment of Community Reference Laboratories for aquatic animal diseases5.1.2. Measures taken in connection with ex ante evaluationIn 2000 the Advisory Committee for Fisheries and Aquaculture (ACFA) proposed to initiate a project to update existing Community legislation on aquaculture animal health. The initiative was endorsed in the Communication from the Commission on a strategy for the sustainable development of European aquaculture ((Com (2002) 511).The designation of Community and national reference laboratories should contribute to the high quality and uniformity of diagnostic results. That objective can be achieved by activities such as the application of validated diagnostic tests and the organisation of comparative testing and training of staff from laboratories.5.1.3. Measures taken following ex post evaluationNot applicable5.2. Action envisaged and budget intervention arrangementsNot applicable5.3. Methods of implementationNot applicable6. FINANCIAL IMPACT6.1. Total financial impact on Part B - (over the entire programming period)(The method of calculating the total amounts set out in the table below must be explained by the breakdown in Table 6.2.)6.1.1. Financial interventionCommitments (in € million to three decimal places)Breakdown | [2007] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5 and subs. Years] | Total |Operational objective Nr 1 | 0.349 | 0.349 | 0.349 | 0.349 | 0.349 | 0.349 | 2.094 |TOTAL | 0.349 | 0.349 | 0.349 | 0.349 | 0.349 | 0.349 | 2.094 |6.1.2. Technical and administrative assistance, support expenditure and IT expenditure (commitment appropriations)[Year n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5 and subs. years] | Total |1. Technical and administrative assistance |(a) Technical assistance offices |(b) Other technical and administrative assistance: intra mu-ros: extra mu-ros: of which for construction and maintenance of computerised management systems |Subtotal 1 |2. Support expenditure |(a) Studies |(b) Meetings of experts |(c) Information and publications |Subtotal 2 |TOTAL |6.2. Calculation of costs by measure envisaged in Part B (over the entire programming period)Commitments (in € million to three decimal places)Breakdown | Type of outputs (projects, files ) | Number of outputs (total for years 1…n) | Average unit cost | Total cost (total for years 1…n) |1 | 2 | 3 | 4=(2X3) |Action 1 - Measure 1 - Measure 2 Action 2 - Measure 1 - Measure 2 - Measure 3 etc. |TOTAL COST |7. IMPACT ON STAFF AND ADMINISTRATIVE EXPENDITURE7.1. Impact on human resourcesTypes of post | Staff to be assigned to management of the action using existing and/or additional resources | Total | Description of tasks deriving from the action |Number of permanent posts | Number of temporary posts |Officials or temporary staff | A B C | 1 - - | - - - | 1 - - |Other human resources | - | - |Total | 1 | - | 1 |7.2. Overall financial impact of human resourcesType of human resources | Amount (€) | Method of calculation * |Officials Temporary staff | 108,000 | 1 full time official per year |Other human resources (specify budget line) |Total | 108,000 |The amounts are total expenditure for twelve months.7.3. Other administrative expenditure deriving from the actionBudget line | Amount € | Method of calculation |Overall allocation (Title A7) 1701021101 – Missions 1701021102 – Meetings A07031 – Compulsory committees* A07032 – Non-compulsory committees * A07040 – Conferences A0705 – Studies and consultations Other expenditure (specify) | 35,000 - 100,000 - - - - | Based on 5 missions per year at an average of 7000 Euro per mission - 4 expert working group meetings of the Standing committee on Food Chain and Animal Health only on the subject of aquatic animal diseases during the first 4 years, and then 2 meetings each year[19] - - - |Information systems (A-5001/A-4300) | - | - |Other expenditure - Part A (specify) | - | - |Total | 135,000 |The amounts are total expenditure for twelve months.*Specify the type of committee and the group to which it belongs.I a. Annual total year n to n+3 (7.2 + 7.3) I b. Annual total year n+4 and n+5 (7.2 + 7.3) II. Duration of action III. Total cost of action (I x II) | 243,000 € 193,000 € 6 years 1,358,000 € |The human and administrative resources requirements will be met within the appropriation allocated to DG SANCO, within the framework of the annual allocation procedure.8. FOLLOW-UP AND EVALUATION8.1. Follow-up arrangementsThe Commission will have at its disposal several ways to evaluate the impact of the proposal:-  the occurrence of future diseases in aquaculture animals giving an overall indication on the effectiveness of the new measures,-  results of the risk based animal health surveillance programmes,-  control measures on aquatic animal disease outbreaks.Already at this stage the Commission has the basic tools to monitor, such as the Standing Committee for the Food Chain and animal health and the network of Community and national reference laboratories.8.2. Arrangements and schedule for the planned evaluationAs mentioned above, the Commission has at its disposal tools, such as the Standing Committee for the Food Chain and Animal Health and the network of Community and national reference laboratories; these instruments will allow for the proper evaluation of the measures proposed.9. ANTI-FRAUD MEASURESNot relevantINDOKLÁS1. A javaslat háttere• A javaslat alapja és célja-  A Bizottságnak a tenyésztett víziállatokra és az azokból származó termékekre vonatkozó állat-egészségügyi követelményekről, és a víziállatokban előforduló egyes betegségek megelőzéséről és az azok elleni védekezésről szóló új tanácsi irányelvre tett javaslata aktualizálja a 93/53/EGK és 95/70/EK tanácsi irányelvekben megállapított jelenlegi járványvédelmi intézkedéseket, azzal a céllal, hogy javítsa a járványkitörések elleni védekezést, és hogy csökkentse a költségeket és a veszteségeket, illetve a betegségeknek az akvakultúraágazatra kifejtett káros hatását.-  Az Európai Halászati Alapról szóló tanácsi rendeletre tett javaslat (COM (2004) 497) lehetővé teszi a tagállamok számára az e rendelet III. címével összhangban létrehozott operatív programokból származó pénzügyi forrásoknak a tenyésztett víziállatok járványellenőrzésére történő elkülönítését, feltéve hogy a betegségeket említi az állat-egészségügyi kiadásokról szóló 1990. június 26-i 90/424/EGK tanácsi határozat.-  Ezzel a javaslattal a Bizottság előirányozza a 90/424/EGK tanácsi határozatban előírt, a Közösségnek a tenyésztett víziállatokra vonatkozó állat-egészségügyi intézkedésekre fordított közösségi pénzügyi hozzájárulását szabályozó jelenlegi eljárásainak szükséges módosításait, annak érdekében, hogy tekintetbe vegye a tenyésztett víziállatokra vonatkozó új irányelvre és az Európai Halászati Alapra tett javaslatokat.• Általános háttér-  A tenyésztett víziállatokra és az azokból származó termékekre vonatkozó állat-egészségügyi követelményekről szóló közösségi jogszabályok javasolt változtatásait az állat-egészségügyi kiadásokról szóló 90/424/EGK határozat módosításaival párhuzamosan kell végrehajtani, hogy az összhangban legyen a javasolt új irányelvvel és az Európai Halászati Alapra tett javaslattal (2007–2013), annak biztosítására, hogy a víziállatoknál előforduló legsúlyosabb betegségek vonatkozásában a tagállamoknak elegendő pénzügyi támogatás álljon rendelkezésre.-  Jelenleg a 90/424/EGK tanácsi határozat 24. cikke rendelkezik a 2792/1999/EK rendelet értelmében a tagállamoknak nyújtandó közösségi pénzügyi hozzájárulásról azon kiadások fedezésére, amelyek a lazacok fertőző vérszegénységének és a pisztrángfélék fertőző vérképzőszervi elhalásának felszámolásakor merülhetnek fel.• Összehangolás más politikákkal-  A javaslat nem érintené a közösségi állat-egészségügyi politika és az állat-egészségügyi alap jövőbeni fejlődését.-  Ez a javaslat összhangban van a Bizottságnak a Tanácsnak tett, az Európai Halászati Alapról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatával (COM (2004) 497).2. Konzultáció az érdekelt felekkel és hatásvizsgálat• Konzultáció az érdekelt felekkel-  A tenyésztett víziállatokra és az azokból származó termékekre vonatkozó állat-egészségügyi követelményekről szóló új tanácsi irányelvre tett javaslat kapcsán a halászati és akvakultúraágazati tanácsadó bizottság keretében konzultációkra került sor a Bizottság munkacsoportjában részt vevő tagállamokkal, a részvényesekkel és az akvakultúraágazattal.• Hatásvizsgálat-  Hatásvizsgálatok készültek a tenyésztett víziállatokra és az azokból származó termékekre vonatkozó állat-egészségügyi követelményekről szóló újonnan előirányzott tanácsi irányelvről és az e javaslat által a 90/424/EGK tanácsi irányelv vonatkozásában javasolt módosításokról.3. A javaslat jogi elemei• A javasolt intézkedés összefoglalása-  A jelenlegi javaslat a következő változtatásokat irányozza elő a 90/424/EGK határozat vonatkozásában:-  annak lehetővé tétele a tagállamok számára, hogy az Európai Halászati Alap III. címének értelmében az operatív programok keretében létrehozott költségvetést a víziállatokban előforduló egyes betegségek elleni védekezésre és azok felszámolására fordítsák.-  annak biztosítása, hogy az e pénzügyi támogatással kapcsolatos eljárás összhangban legyen a szárazföldi állatokban előforduló betegségek elleni védekezésre és azok felszámolására fordított pénzügyi hozzájárulásra alkalmazandó jelenlegi eljárásokkal.• Jogalap-  Az Európai Közösséget létrehozó szerződés és különösen annak 37. cikke.• A szubszidiaritás elve-  Az ebben a javaslatban előírt intézkedések a Közösség hatáskörébe tartoznak.• Az arányosság elve-  A javaslat meghatározza a tagállamok számára a tenyésztett víziállatokban előforduló egyes betegségek elleni védekezésre és az azok felszámolására nyújtott közösségi pénzügyi támogatás eljárásait és forrásait.• Az eszközök megválasztása-  A javasolt eszköz határozat. Ez a javaslat egy tanácsi határozatban előírt, az állat-egészségügyi kiadásokról szóló meglévő rendelkezések módosításaira vonatkozik. Ezért az e rendelkezések módosítására megválasztott jogi eszköz egy másik tanácsi határozat.4. Költségvetési jelentősége-  A 90/424/EGK tanácsi határozat már lehetővé teszi a pisztrángfélék fertőző vérképzőszervi elhalása (IHN) és a lazacok fertőző vérszegénysége (ISA) kitöréséhez kapcsolódó pénzügyi támogatást. Az ezekre a betegségekre irányuló járványvédelmi intézkedések jelenleg egyedül a 2792/1999/EK rendelet értelmében jogosultak közösségi pénzügyi hozzájárulásra.-  A javaslat értelmében a víziállatokban előforduló betegségek elleni védekezésre nyújtott jövőbeni közösségi pénzügyi hozzájárulást az Európai Halászati Alapon keresztül kell elérhetővé tenni [a COM (2004) 497 32. cikke].-  A javaslat értelmében a kényszervágás/kötelező felszámolás csak a Közösség tekintetében egzotikusnak tartott betegségek kitöréseivel kapcsolatos közösségi szabályok szerint lesz kötelező. A nem egzotikusnak tekintett betegségek vonatkozásában javasolják, hogy a tagállamok maguk határozhassák meg, hogy egy kitörés kapcsán bevezetnek-e felszámolási vagy elszigetelési intézkedéseket. Az ilyen betegségek elleni védekezési intézkedésekre az Európai Halászati Alapon keresztül rendelkezésre bocsátható közösségi finanszírozás, ha a tagállam így határoz.-  Ha a Közösségben egy egzotikus betegség jelenne meg, az a közösségi költségvetésre nem lenne további pénzügyi hatással. Ugyanez történne a nem egzotikus betegségek felszámolására nyújtott kompenzáció esetében is, mivel a felszámolásra nyújtott pénzeszközök szétosztása az operatív programok keretében történik, amelyek költségvetését a Tanács a programozási időszak kezdetén rögzíti.-  A tagállamok érdekében ésszerű volna értékelni a betegségek felszámolásának az operatív programjaikra gyakorolt pénzügyi hatását. Az ilyen felszámolási intézkedésekkel kapcsolatos költségeket azonban nehéz megbecsülni, mivel az akvakultúrában a gazdasági kompenzációt magában foglaló felszámolási politikával kapcsolatos közösségi tapasztalatok korlátozottak. Az Egyesült Királyságban és Írországban megtörtént ISA-kitöréseket követő bírósági ügyben egy társaság, amely a tizenhárom fertőzött gazdaság közül ötnek volt a tulajdonosa, a régióban 20–25 millió eurós összveszteségről számolt be. Svédország a nemzeti jogszabályok értelmében összesen 1,5 millió SEK (165 000 EUR) kompenzációt fizetett ki három év alatt az 1998-ban előfordult négy VHS-eset kapcsán.-  Nehéz tehát a javaslatnak az Európai Halászati Alapra gyakorolt hatását felbecsülni, mivel ez függ az érintett gazdaság(ok) méretétől, a gazdaság(ok)ban tartott állatok értékétől stb. A fenti számadatok azonban szolgálhatnak jelzésként.2005/0154 (CNS)JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAaz állat-egészségügyi kiadásokról szóló 90/424/EGK határozat módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[20],tekintettel az Európai Parlament véleményére[21],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[22],tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[23],mivel:(1) Az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 1990. június 26-i 90/424/EGK tanácsi határozat[24] rendelkezik a tagállamoknak nyújtandó közösségi pénzügyi hozzájárulásról az egyes állatbetegségek felszámolására. Jelenleg a határozat szintén rendelkezik ilyen hozzájárulás nyújtásáról a lazacok fertőző vérszegénységének (ISA) és a pisztrángfélék fertőző vérképzőszervi elhalásának (IHN) felszámolására, mely betegségekre a Salmonidae családba tartozó halfajok fogékonyak.(2) Az ISA-ra és az IHN-re irányuló járványvédelmi intézkedések egyedül a halászati ágazatnak nyújtott közösségi strukturális támogatásra vonatkozó részletes szabályok és rendelkezések megállapításáról szóló, 1999. december 17-i 2792/1999/EK rendelet[25] értelmében jogosultak közösségi pénzügyi hozzájárulásra.(3) A tenyésztett víziállatokra és az azokból származó termékekre vonatkozó állat-egészségügyi követelményekről, és a víziállatokban előforduló egyes betegségek megelőzéséről és az azok elleni védekezésről szóló 200Y/xxx tanácsi irányelv[26] elfogadása fényében helyénvaló a 90/424/EGK határozat módosítása annak érdekében, hogy a víziállatokban előforduló, a közösségi járványvédelmi rendelkezések hatálya alá tartozó egyéb betegségek leküzdése céljából a tagállamok által végrehajtott felszámolási intézkedéseket is megillesse közösségi pénzügyi hozzájárulás.(4) Az Európai Halászati Alapról szóló 2005.zz.zz-i xxxx/2005/EK rendelet[27] értelmében a tagállamok pénzügyi hozzájárulásban részesültek nemzeti halászati és akvakultúraágazatuk támogatása céljából. E rendelet 30a. cikke felhatalmazza a tagállamokat, hogy a 90/424/EGK határozat feltételei szerint szétosszák a pénzeszközöket a víziállatokban előforduló betegségek felszámolására.(5) A víziállatokban előforduló betegségek felszámolására szolgáló pénzeszközöket a xxxx/2005/EK rendelet értelmében létrehozott operatív programok keretében kell szétosztani, amelyek költségvetését a programozási időszak kezdetén rögzítik.(6) A víziállatok járványvédelmére fordított, közösségi költségvetésből származó pénzügyi hozzájárulásokat meg kell vizsgálni a 200Y/xxx irányelvben meghatározott járványvédelmi rendelkezéseknek való megfelelés tekintetében, összhangban az egyes szárazföldi állatbetegségek vizsgálatára és az azokkal szembeni védekezésre alkalmazott azonos eljárásokkal.(7) Helyénvaló ezért a 90/424/EGK határozatban megállapított pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó eljárásoknak egyúttal a víziállatok járványvédelmére fordított pénzügyi hozzájárulás felhasználására való alkalmazása is, a xxxx/2005/EK rendelet értelmében.(8) Helyénvaló, hogy az itt javasolt módosítások a 200Y/xxx irányelvvel és a XXXX/2005/EK rendelettel egyidőben lépjenek hatályba.(9) A 90/424/EGK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA 90/424/EGK határozat a következőképpen módosul:1. A 3. cikk (1) bekezdése a következő francia bekezdésekkel egészül ki:“ - Járványos vérképzőszervi elhalás (EHN) halakban,-Járványos fekélybetegség (EUS) halakban,- Bonamia exitiosa -fertőzés,- Xenohaliotis californiensis -fertőzés,- Perkinsus marinus -fertőzés,- Microcytos mackini -fertőzés,-Taura-szindróma rákokban,-Yellowhead-betegség rákokban.”2. A szöveg a következő 3b. cikkel egészül ki:“ 3b cikkA tagállamok az xxxx/2005/EK rendelet 18. cikke értelmében létrehozott operatív programok keretében szétoszthatnak pénzeszközöket az e határozat 3. cikke (1) bekezdésében említett víziállatokban előforduló egzotikus betegségek felszámolására, az e határozat 3. cikke (3), (4) és (5) bekezdésében meghatározott eljárások szerint, feltéve hogy eleget tesznek a 200Y/xxx irányelv V. fejezete 3. szakaszában meghatározott minimális járványvédelmi és felszámolási intézkedéseknek. “3. az 5. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő lép:“2. A 41. cikkben előírt eljárásnak megfelelően a 3. cikk (1) bekezdésében lévő jegyzék a helyzetben bekövetkezett változásoknak megfelelően kiegészíthető, magába foglalva azokat a betegségeket, amelyeket a 82/894/EGK irányelvvel összhangban be kell jelenteni, valamint azokat, amelyek víziállatokra átvihetők, illetve a jegyzék módosítható vagy lerövidíthető azon intézkedések által elért előrelépés fényében, amelyekről közösségi szintű határozat született az egyes betegségek elleni védekezés céljából. ”4. A 24. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:“12. A tagállamok a xxxx/2005/EK rendelet 18. cikke értelmében létrehozott operatív programok keretében szétoszthatnak pénzeszközöket a mellékletben említett víziállatokban előforduló egzotikus betegségek felszámolására.A pénzeszközöket az e cikkben megállapított eljárásoknak megfelelően kell szétosztani.A felszámolást a 200Y/xxx irányelv 38. cikke (1) bekezdésével összhangban, vagy pedig az ezen irányelv 44. cikkével összhangban létrehozott, jóváhagyott és végrehajtott program keretében kell elvégezni. ”5. A melléklet az alábbi francia bekezdésekkel egészül ki:“ -Pontyfélék tavaszi virémiája (SVC)-Pisztrángok vírusos vérfertőzése (VHS)-Koi herpesz-vírus- Bonamia ostreae -fertőzés- Marteilia refringens -fertőzés-Rákok white spot-fertőzése”2. cikkEzt a határozatot 2007. január 1-től kell alkalmazni.3. cikkEnnek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökLEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENTPolicy area(s): Health and Consumers Protection Activity: Food safety, animal health, animal welfare and plant health |TITLE OF ACTION: PROPOSAL FOR A COUNCIL DECISION AMENDING COUNCIL DECISION 90/424/EEC ON EXPENDITURE IN THE VETERINARY FIELD |1. BUDGET LINE(S) + HEADING(S)-  European Fisheries Fund-  17 01: Administrative expenditure of health and consumer protection policy area2. OVERALL FIGURES2.1. Total allocation for action (Part B): 0 € million for commitment2.2. Period of application:Action is open ended2.3. Overall multiannual estimate of expenditure:(a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations (financial intervention) (see point 6.1.1)€ million ( to three decimal places)Year [2006] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5 and subs. Years] | Total |Commitments | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 |Payments | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 |(b) Technical and administrative assistance and support expenditure (see point 6.1.2)Commitments | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 |Payments | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 |Subtotal a+b |Commitments | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 |Payments | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 |(c) Overall financial impact of human resources and other administrative expenditure (see points 7.2 and 7.3)Commitments/ payments | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 |TOTAL a+b+c |Commitments | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 |Payments | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 |2.4. Compatibility with financial programming and financial perspectiveProposal is compatible with existing financial programming.2.5. Financial impact on revenue: [28]Proposal has no financial implications (involves technical aspects regarding implementation of a measure)3. BUDGET CHARACTERISTICSType of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions form applicant countries | Heading in financial perspective |Comp | Non-diff | YES | NO | NO | No 1a |4. LEGAL BASISCouncil Decision 90/424/EEC5. DESCRIPTION AND GROUNDS5.1. Need for Community intervention5.1.1. Objectives pursuedObjective 1: EXTENSION of emergency measures (Article 3 of Decision 90/424/EEC) to all exotic aquaculture animal diseases subject to harmonised Community measuresObjective 2: EXTENSION of control and eradication measures related to non-exotic diseases (Article 24 of Decision 90/424/EEC) to all non-exotic aquaculture animal diseases subject to harmonised Community measures5.1.2. Measures taken in connection with ex ante evaluationSince fish, molluscs and crustaceans are listed in Annex II of the Treaty, one of the Community's tasks in the veterinary field is to improve the health status of such animals, thereby facilitating trade in aquaculture animals and products thereof to ensure the development of this sector.The necessity of establishing financial contribution for the eradication and control of diseases in aquaculture animals is presented in the proposal for a Council Regulation European Fisheries Fund 2007-2013.5.1.3. Measures taken following ex post evaluationNot applicable5.2. Action envisaged and budget intervention arrangementsNot applicable5.3. Methods of implementationNot applicable6. FINANCIAL IMPACT6.1. Total financial impact on Part B - (over the entire programming period)(The method of calculating the total amounts set out in the table below must be explained by the breakdown in Table 6.2.)6.1.1. Financial interventionCommitments (in € million to three decimal places)Breakdown | [2006] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5 and subs. Years] | Total |Operational objective Nr 1 | The diseases listed in Part II of Annex III to the proposal for Council Directive 200Y/xxx are all exotic to the Community. Taking into account the import provisions laid down in that proposal, the likelihood of the occurrence of such disease is small. | 0.000 |Operational objective Nr 2 | It is impossible to predict when and where there will be an outbreak of the disease and the relative costs. The overall financial contribution from the Community is fixed by the Council Regulation European Fisheries Fund. The impact assessment annexed to the proposal has considered various scenarios. | 0.000 |TOTAL | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 |6.1.2. Technical and administrative assistance, support expenditure and IT expenditure (commitment appropriations)[Year n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5 and subs. years] | Total |1. Technical and administrative assistance |(a) Technical assistance offices |(b) Other technical and administra-tive assistance: intra mu-ros: extra mu-ros: of which for construction and maintenance of computerised management systems |Subtotal 1 |2. Support expenditure |(a) Studies |(b) Meetings of experts |(c) Informa-tion and publica-tions |Subtotal 2 |TOTAL |6.2. Calculation of costs by measure envisaged in Part B (over the entire programming period)[29]Commitments (in € million to three decimal places)Breakdown | Type of outputs (projects, files ) | Number of outputs (total for years 1…n) | Average unit cost | Total cost (total for years 1…n) |1 | 2 | 3 | 4=(2X3) |Action 1 - Measure 1 - Measure 2 Action 2 - Measure 1 - Measure 2 - Measure 3 etc. |TOTAL COST |7. IMPACT ON STAFF AND ADMINISTRATIVE EXPENDITURE7.1. Impact on human resourcesTypes of post | Staff to be assigned to management of the action using existing and/or additional resources | Total | Description of tasks deriving from the action |Number of permanent posts | Number of temporary posts |Officials or temporary staff | A B C | 2 - - | - - - | 2 - - | The management of the action will be undertaken by existing staff described under COM(2005) 171 |Other human resources | - | - |Total | 2 | - | 2 |7.2. Overall financial impact of human resourcesType of human resources | Amount (€) | Method of calculation * |Officials Temporary staff | 216,000 | 1 full time official per year |Other human resources (specify budget line) |Total | 216,000 |The amounts are total expenditure for twelve months.7.3. Other administrative expenditure deriving from the actionBudget line | Amount € | Method of calculation |Overall allocation (Title A7) 1701021101 – Missions 1701021102 – Meetings A07031 – Compulsory committees 1 A07032 – Non-compulsory committees 1 A07040 – Conferences A0705 – Studies and consultations Other expenditure (specify) |Information systems (A-5001/A-4300) |Other expenditure - Part A (specify) |Total |The amounts are total expenditure for twelve months.1 Specify the type of committee and the group to which it belongs.I. Annual total (7.2 + 7.3) II. Duration of action III. Total cost of action (I x II) | 216,000 € 6 years 1,296,000 € |8. FOLLOW-UP AND EVALUATION8.1. Follow-up arrangementsThe Commission will have at its disposal several ways to evaluate the impact of the proposal:-  the occurrence of future diseases in aquaculture animals giving an overall indication on the effectiveness of the new measures,-  results of the risk based animal health surveillance programmes,-  control measures on aquatic animal disease outbreaks.Already at this stage the Commission has the basic tools to monitor, such as the Standing Committee for the Food Chain and animal health, in addition to the evaluation instruments described under the European Fisheries Fund.8.2. Arrangements and schedule for the planned evaluationAs mentioned above, the Commission has at its disposal tools, such as the Standing Committee for the Food Chain and Animal Health and the network of Community and national reference laboratories; these instruments will allow for the proper evaluation of the measures proposed.9. ANTI-FRAUD MEASURESNot relevant[1] HL C […], [ …], […]. o.[2] HL C […], [ …], […]. o.[3] HL C […], [ …], […]. o..[4] HL C […], [ …], […]. o.[5] HL L 46, 1991.2.19., 1. o. A legutóbb a 806/2003/EK rendelettel (HL L 122, 2003.5.16., 1. o.) módosított irányelv.[6] HL L 175, 1993.7.19., 23. o. A legutóbb a 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.[7] HL L 332, 1995.12.30., 33. o. A legutóbb a 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.[8] HL L 206., 1992.7.22., 7. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.[9] HL L 139., 2004.4.30., 206. o.; javított változat (HL L 226., 2004.6.25., 83. o.). A legutóbb a 882/2004/EK rendelettel (HL L 165., 2004.4.30., 1. o.) módosított rendelet; javított változat (HL L 191., 2004.5.28., 1. o.).[10] HL L 165., 2004.4.30., 1. o.[11] KOM/2004/2/végleges.[12] HL L 139., 2004.4.30., 1. o.; javított változat (HL L 226., 2004.6.25., 3. o.).[13] HL L 224., 1990.8.18., 29. o. A legutóbb a 2002/33/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 315., 2002.11.19., 14. o.) módosított irányelv.[14] HL L 311., 2001.11.28., 1. o. A legutóbb a 2004/28/EK irányelvvel (HL L 136., 2004.4.30., 58. o.) módosított irányelv[15] HL L 136., 2004.4.30., 1. o.[16] KOM(2004) 497 végleges – Az európai halászati alapról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslat.[17] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.[18] HL L 273., 2002.10.10., 1. o.[19] See Part II, point 3.2 of Impact Assessment.[20] HL C […], [ …], […]. o.[21] HL C […], [ …], […]. o.[22] HL C […], [ …], […]. o.[23] HL C […], [ …], […]. o.[24] HL L 224, 1990.8.18., 19. o. A legutóbb a 806/2003/EK rendelettel (HL L 122, 2003.5.16., 1. o.) módosított határozat.[25] HL L 337, 1999.12.30., 10. o.[26] KOM (2005) 362 végleges.[27] KOM (2004) 497.[28] For further information, see separate explanatory note.[29] For further information, see separate explanatory note.