Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0506

Javaslat : a Tanács rendelete a 43/2009/EK rendeletnek a bizonyos halállományokra vonatkozó halászati lehetőségek és kapcsolódó feltételek tekintetében történő módosításáról  /* COM/2009/0506 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 2009.9.23.COM(2009) 506 véglegesJavaslat:A TANÁCS RENDELETEa 43/2009/EK rendeletnek a bizonyos halállományokra vonatkozó halászati lehetőségek és kapcsolódó feltételek tekintetében történő módosításárólINDOKOLÁSA 43/2009/EK tanácsi rendelet a 2009. évre rögzíti a fogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókra és a közösségi vizekre bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében alkalmazandó halászati lehetőségeket és a kapcsolódó feltételeket.Mivel a(z) […]/2009/EK tanácsi rendelet kizárt bizonyos hajócsoportokat az 1342/2008/EK rendelet szerinti erőkifejtés-szabályozási rendszerből, szükséges módosítani a 43/2009/EK rendelet IIA. mellékletében e tagállamoknak kiosztott legnagyobb megengedett halászati erőkifejtést.E javaslat célja, hogy a 43/2009/EK rendeletbe bevezesse a szükséges módosításokat.A Bizottság felkéri a Tanácsot, hogy a lehető legrövidebb időn belül fogadja el ezt a javaslatot annak érdekében, hogy a halászok megtervezhessék erre a halászati idényre vonatkozó tevékenységeiket.Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa 43/2009/EK rendeletnek a bizonyos halállományokra vonatkozó halászati lehetőségek és kapcsolódó feltételek tekintetében történő módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 20. cikkére,tekintettel a tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó hosszú távú terv létrehozásáról szóló, 2008. december 18-i 1342/2008/EK tanácsi rendeletre[2] és különösen annak 12. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:(1) A Tanács 2009. január 16-i 43/2009/EK rendelete[3] a 2009. évre meghatározza a fogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókra és a közösségi vizekre bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében alkalmazandó halászati lehetőségeket és a kapcsolódó feltételeket.(2) Az 1342/2008/EK rendelettel létrehozott hosszú távú gazdálkodási terv összefüggésében a 43/2009/EK rendelet IIA. melléklete a közönséges tőkehalra vonatkozóan megállapítja az erőkifejtés szabályozására irányadó szabályokat, továbbá az említett melléklet 1. függelékében valamennyi tagállam tekintetében meghatározza azt a kW-napban kifejezett legnagyobb megengedett erőkifejtést, amelyet az egyes tagállamok az érintett területeken az adott eszközcsoportokkal alkalmazhatnak. Tekintettel a(z) [...]/2009/EK rendelettel módosított[4], az egyes hajócsoportoknak az 1342/2008/EK rendelet III. fejezetében előírt erőkifejtési rendszerből történő kizárásáról szóló, 2009. július 27-i 754/2009/EK tanácsi rendeletre[5], szükséges kiigazítani a 43/2009/EK rendelet IIA. mellékletének 1. függelékében megállapított legnagyobb megengedett erőkifejtést, ennek megfelelően azt Németország esetében a TR1 erőkifejtési csoport tekintetében a b) földrajzi területre vonatkozóan 169 179 kW-nappal, a d) földrajzi területre vonatkozóan 9 295 kW-nappal, Franciaország esetében a d) földrajzi területre vonatkozóan a TR1 erőkifejtési csoport tekintetében 1 569 719 kW-nappal és a GN1 erőkifejtési csoport tekintetében 96 903 kW-nappal, valamint Spanyolország esetében a d) földrajzi területre vonatkozóan az LL erőkifejtési csoport tekintetében 1 402 142 kW-nappal csökkenteni kell. Figyelembe véve azt, hogy a(z) [...]/2009/EK rendeletet 2009. február 1-jétől visszamenőlegesen kell alkalmazni, a szóban forgó kiigazításokat indokolt ugyanettől az időponttól alkalmazni.(3) A 43/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.(4) Annak érdekében, hogy az érintett halászok számára kiszámíthatóságot lehessen biztosítani, valamint hogy a lehető leghamarabb megtervezhessék az erre a halászati idényre vonatkozó tevékenységeiket, haladéktalanul kivételt kell biztosítani az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösségeket létrehozó szerződésekhez csatolt, a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló jegyzőkönyv I. címének 3. cikkében említett hathetes időszak alól,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 43/2009/EK rendelet módosításaiA 43/2009/EK rendelet IIA. mellékletének 1. függeléke a következőképpen módosul:1) A b) táblázatban a Németországra vonatkozó oszlop helyébe a következő szöveg lép:DE |2 057 354 |600 089 |3 501 |29 822 |1 893 044 |227 773 |516 |0 |2) A d) táblázatban:a) a Németországra vonatkozó oszlop helyébe a következő szöveg lép:DE |15780 |0 |0 |0 |0 |35531 |0 |0 |b) a Franciaországra vonatkozó oszlop helyébe a következő szöveg lép:FR |1 128 383 |5 881 |0 |506 |11 692 |0 |0 |54 917 |c) a Spanyolországra vonatkozó oszlop helyébe a következő szöveg lép:ES |0 |0 |0 |0 |0 |13 836 |0 |0 |2. cikkHatálybalépésEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.Ezt a rendeletet 2009. február 1-jétől kell alkalmazni.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,a Tanács részéről. az elnök [1] HL L 358., 2002.12.31., 59. o.[2] HL L 348., 2008.12.24., 20. o.[3] HL L 22., 2009.1.26., 1. o.[4] HL L […], 2009.[..][..], [..] o.[5] HL L 214., 2009.8.19., 16. o.


				|

		52014PC0386

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országokra és területekre vonatkozóan kivételes kereskedelmi intézkedések bevezetéséről szóló 1215/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a rendelet alkalmazásának Bosznia-Hercegovina tekintetében történő felfüggesztéséről /* COM/2014/0386 final - 2014/0197 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
Az EU nyugat-balkáni országokkal kapcsolatos
politikáját az Európai Bizottság által 1999 májusában indított stabilizációs és
társulási folyamat határozza meg. A 2000. március
23–24-i lisszaboni ülésen az Európai Tanács úgy határozott, hogy a
stabilizációs és társulási megállapodások megkötését a nyugat-balkáni
országokkal aszimmetrikus kereskedelmi liberalizációnak kell megelőznie.
Az aszimmetrikus kereskedelmi liberalizációról az Európai Unió stabilizációs és
társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országokra és
területekre vonatkozóan kivételes kereskedelmi intézkedések bevezetéséről
szóló 1215/2009/EK tanácsi rendelet rendelkezik. Az 1215/2009/EK rendeletet
2015. december 31-ig kell alkalmazni.
A stabilizációs és társulási folyamat kezdete
óta az Unió és – Bosznia-Hercegovina és Koszovó[1]
kivételével – az összes érintett nyugat-balkáni ország között stabilizációs és
társulási megállapodás jött létre. Bosznia-Hercegovina
2003 óta az EU potenciális tagjelöltje, és 2008-ban írta alá az uniós tagság
követelményeinek elfogadását tartalmazó stabilizációs és társulási
megállapodást. Azóta a stabilizációs és társulási megállapodás
megerősítésének folyamata lezárultáig a Bosznia-Hercegovinával kötött, a
kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló
ideiglenes megállapodás van érvényben.
Tekintettel egyrészt az Unió és a
stabilizációs és társulási folyamat valamennyi résztvevője között
kialakított szerződéses rendszerek által biztosított tarifális
liberalizáció, másrészt az 1215/2009/EK rendelet értelmében biztosított
kedvezmények hatóköre közötti különbségekre, javasolt az 1215/2009/EK rendelet
alkalmazásának 2020. december 31-ig való meghosszabbítása annak érdekében, hogy
a kivételes kereskedelmi intézkedések kedvezményezettjeinek és az Európai
Uniónak elegendő idő álljon rendelkezésére az 1215/2009/EK rendelet,
illetve a stabilizációs és társulási megállapodások értelmében biztosított
kedvezmények adott esetben történő összehangolására. Az Európai Unió 2013. július 1-jei bővítését
követően Bosznia-Hercegovina mindezidáig nem járult hozzá ahhoz, hogy az
ideiglenes megállapodás értelmében biztosított kereskedelmi kedvezményeket a
Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodás (CEFTA) keretében Horvátország és
Bosznia-Hercegovina között hagyományosan zajló preferenciális kereskedelem
figyelembevételével kiigazítsa. Amennyiben Bosznia-Hercegovina és az Európai
Unió nem tudnak megállapodásra jutni a kereskedelmi kedvezmények kiigazítása
tekintetében, a Bosznia-Hercegovinának az 1215/2009/EK rendelet értelmében
biztosított kedvezményeket 2016. január 1-jével fel kell függeszteni. Amint
Bosznia-Hercegovina és az Európai Unió aláírja és ideiglenesen alkalmazza az
ideiglenes megállapodásban megállapított kereskedelmi kedvezmények
kiigazításáról szóló megállapodást, a kedvezményeket újból alkalmazni fogják.
Az Európai Unióról szóló
szerződés 21. cikkének (1) bekezdése értelmében az Unió nemzetközi
szintű fellépése azon elvekre épül, amelyek létrehozását, fejlődését
és bővítését vezérelték, és arra irányul, hogy ezek érvényesülését a világ
többi részén is előbbre vigye; ezek az alapelvek a demokrácia, a
jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemes és
oszthatatlan volta, valamint az emberi méltóság tiszteletben tartása. Az Uniónak ezeket az elveket külső fellépései során, így a közös
kereskedelempolitikában is tiszteletben kell tartania és elő kell
mozdítania. Az 1215/2009/EK rendelet nem rendelkezik a kivételes kereskedelmi
intézkedések biztosítása ideiglenes felfüggesztésének lehetőségéről,
amennyiben a rendelet kedvezményezettjei súlyosan és módszeresen megsértik az
emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság alapelveit. Helyénvaló bevezetni ezt a lehetőséget annak érdekében,
hogy az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő
vagy ahhoz kapcsolódó országok és területek általi, az emberi jogok, a
demokrácia és a jogállamiság alapelveinek súlyos és módszeres megsértése esetén
biztosítható legyen a gyors fellépés.
Végezetül a dokumentum tartalmaz egy technikai
kiigazítást, mely a Montenegróból származó import borok globális
vámkontingenshez való hozzáférését érinti.
2.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
A javaslat jogalapja az Európai Unió
működéséről szóló szerződés 207. cikkének (2) bekezdése.
3.           KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK
A javasolt rendelettel kapcsolatban nem
merülnek fel az uniós költségvetést terhelő további költségek. 2015 és
2020 között a jelenlegi kedvezményezettektől származó termékek
tekintetében nem csökkennek tovább a vámbevételek. Az a feltételezett bevétel,
amelyet jövőbeli export eredményezhetne, nem tekinthető
vámbevétel-kiesésnek.
2014/0197 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
az Európai Unió stabilizációs és társulási
folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országokra és területekre
vonatkozóan kivételes kereskedelmi intézkedések bevezetéséről szóló
1215/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a rendelet alkalmazásának
Bosznia-Hercegovina tekintetében történő felfüggesztéséről
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (2)
bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti
parlamenteknek való megküldését követően,
rendes törvényalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)       Az 1215/2009/EK tanácsi
rendelet[2]
előírja az Unió és az érintett nyugat-balkáni országok és területek
közötti aszimmetrikus kereskedelmi liberalizációt, melynek keretében 2015.
december 31-ig szinte valamennyi termékük számára kivételes és korlátozások
nélküli vámmentes uniós piacra jutás biztosított.
(2)       Az 1215/2009/EK rendelet nem
rendelkezik a kivételes kereskedelmi intézkedések biztosítása ideiglenes
felfüggesztésének lehetőségéről, amennyiben a rendelet
kedvezményezettjei súlyosan és módszeresen megsértik az emberi jogok, a
demokrácia és a jogállamiság alapelveit. Helyénvaló bevezetni ezt a
lehetőséget annak érdekében, hogy az Európai Unió stabilizációs és
társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országok és területek
általi, az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság alapelveinek súlyos és
módszeres megsértése esetén biztosítható legyen a gyors fellépés.
(3)       Tekintettel egyrészt az Unió
és a stabilizációs és társulási folyamat valamennyi résztvevője között kialakított
szerződéses rendszerek által biztosított tarifális liberalizáció, másrészt
az 1215/2009/EK rendelet értelmében biztosított kedvezmények hatóköre közötti
különbségekre, javasolt az 1215/2009/EK rendelet alkalmazásának 2020. december
31-ig való kiterjesztése annak érdekében, hogy a kivételes kereskedelmi
intézkedések kedvezményezettjeinek és az Európai Uniónak elegendő idő
álljon rendelkezésére az 1215/2009/EK rendelet, illetve a stabilizációs és
társulási megállapodások értelmében biztosított kedvezmények adott esetben
történő összehangolására.
(4)       Az 1215/2009/EK rendelet
globális vámkontingenst állapít meg az Unióba irányuló, a
2204 21 93–2204 21 98 és a
2204 29 93–2204 29 98 KN-kódok alá sorolt borok importja
tekintetében. Ez a vámkontingens a borra vonatkozó egyedi vámkontingensük
kimerítését követően Montenegró kivételével valamennyi nyugat-balkáni
ország és terület számára hozzáférhető, a kétoldalú stabilizációs és
társulási megállapodásokban megállapítottaknak megfelelően. A
Montenegróval a borra vonatkozóan megkötött kiegészítő jegyzőkönyv
kizárólag az ex 2204 10 és az ex 2204 21 KN-kódok alá
sorolt borok tekintetében állapít meg vámkontingenst, melyet Montenegrónak nem
áll módjában kimeríteni. Ez gyakorlatilag megakadályozza, hogy a stabilizációs
és társulási megállapodása hatálya alá nem tartozó termékeket érintően
Montenegró hozzáférjen a borra vonatkozó vámmentes vámkontingenshez. Annak
biztosítása érdekében, hogy valamennyi érintett nyugat-balkáni ország és
terület egyenlő elbánásban részesüljön, helyénvaló arról rendelkezni, hogy
a 2204 29 KN-kód alá sorolt termékek tekintetében Montenegró is hozzáférést
kapjon a borra vonatkozó globális vámkontingenshez, aminek nem feltétele az
egyedi vámkontingens kimerítése.
(5)       A stabilizációs és társulási
folyamat kezdete óta Bosznia-Hercegovina és Koszovó[3] kivételével az összes
érintett nyugat-balkáni országgal sor került stabilizációs és társulási
megállapodás megkötésére. A Tanács 2013 júniusában felhatalmazta a Bizottságot,
hogy Koszovóval tárgyalásokat kezdjen a stabilizációs és társulási
megállapodásról.
(6)       Bosznia-Hercegovina 2003 óta
az EU potenciális tagjelöltje, és 2008. június 16-án írta alá az uniós tagság
követelményeinek elfogadását tartalmazó stabilizációs és társulási
megállapodást. Azóta a stabilizációs és társulási megállapodás
megerősítésének folyamata lezárultáig a Bosznia-Hercegovinával kötött, a
kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló
ideiglenes megállapodás[4]
van érvényben.
(7)       Ugyanakkor
Bosznia-Hercegovina mindezidáig nem járult hozzá ahhoz, hogy az ideiglenes
megállapodás értelmében biztosított kereskedelmi kedvezményeket a Közép-európai
Szabadkereskedelmi Megállapodás (CEFTA) keretében Horvátország és
Bosznia-Hercegovina között hagyományosan zajló preferenciális kereskedelem
figyelembevételével kiigazítsa. Amennyiben e rendelet elfogadásának
időpontjáig az Európai Unió és Bosznia-Hercegovina nem írja alá és nem
alkalmazza ideiglenesen a stabilizációs és társulási megállapodásban és az
ideiglenes megállapodásban megállapított kereskedelmi kedvezmények
kiigazításáról szóló megállapodást, a Bosznia-Hercegovinának biztosított
kedvezményeket 2016. január 1-jével fel kell függeszteni. Amint
Bosznia-Hercegovina és az Európai Unió aláírja és ideiglenesen alkalmazza az
ideiglenes megállapodásban megállapított kereskedelmi kedvezmények
kiigazításáról szóló megállapodást, a kedvezményeket újból alkalmazni kell,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az
1215/2009/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.           A 2. cikk (1) bekezdése a
következő d) ponttal egészül ki:
„d) az 1. cikkben említett országok és területek
tartózkodása az emberi jogok – köztük az alapvető munkajogok –, valamint a
demokrácia és a jogállamiság alapelveinek súlyos és módszeres
megsértésétől.”
2.           A 12. cikk második és harmadik
bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„Ezt a rendeletet 2020. december 31-ig kell alkalmazni.”
3.           Az I. mellékletben az 5. lábjegyzet
helyébe a következő szöveg lép:

„(5)
A Montenegróból származó borra vonatkozóan a 2204 21 KN-kód alá sorolt
termékek tekintetében az ehhez a globális vámkontingenshez a Montenegróval a
borra vonatkozóan megkötött kiegészítő jegyzőkönyvben meghatározott
egyedi vámkontingens kimerítését követően lehet hozzáférni. Ezt az egyedi vámkontingenst a 09.1514 tételszám
alatt nyitották meg.”
2. cikk
Az 1215/2009/EK rendelet alkalmazását
Bosznia-Hercegovina tekintetében 2016. január 1-jei hatállyal felfüggesztik.
3. cikk
(1)          A 2. cikktől eltérve az
1215/2009/EK rendelet alkalmazását Bosznia-Hercegovina tekintetében nem kell
felfüggeszteni, amennyiben Horvátország európai uniós csatlakozásának
figyelembevétele érdekében az Európai Unió és Bosznia-Hercegovina 2016. január
1-je előtt aláírja és ideiglenesen alkalmazza a stabilizációs és társulási
megállapodás és az ideiglenes megállapodás kiigazításáról szóló megállapodást.
(2)          Amennyiben 2016. január 1-je
előtt nem kerül sor az (1) bekezdésben említett megállapodás aláírására és
ideiglenes alkalmazására, az 1215/2009/EK rendelet attól a naptól alkalmazandó
újból Bosznia-Hercegovina tekintetében, amikor a szóban forgó megállapodást
aláírják és ideiglenes alkalmazását megkezdik.
(3)          Amint az (1) bekezdésben
említett megállapodást aláírják, a Bizottság értesítést tesz közzé az Európai
Unió Hivatalos Lapjában.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
[1]               Ez a megnevezés nem érinti a státusszal kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban
van az 1244/1999 ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói
függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.
[2]               A Tanács 2009. november 30-i 1215/2009/EK rendelete az
Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz
kapcsolódó országokra és területekre vonatkozóan kivételes kereskedelmi
intézkedések bevezetéséről (HL L 328., 2009.12.15., 1. o.).
[3]               Ez a megnevezés nem érinti a státusszal kapcsolatos
álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244/1999 ENSZ BT-határozattal és a
Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló
véleményével.
[4]               Ideiglenes megállapodás egyrészről az Európai Közösség
és másrészről Bosznia és Hercegovina között a kereskedelemről és
kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről (HL L 233., 2008.8.30., 6. o.).


Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0426

Javaslat : a Tanács rendelete a Kínai Népköztársaságból származó egyes égetett magnéziatéglák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1659/2005/EK rendelet módosításáról  /* COM/2009/0426 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 12.8.2009COM(2009) 426 véglegesJavaslat:A TANÁCS RENDELETEa Kínai Népköztársaságból származó egyes égetett magnéziatéglák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1659/2005/EK rendelet módosításárólINDOKOLÁS1. A javaslat háttere |A javaslat okai és céljai Ez a javaslat a legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) alkalmazására vonatkozik a Kínai Népköztársaságból származó egyes magnéziatéglák behozatalát érintő eljárásban. |Háttér-információk A javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben, az abban megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően lefolytatott vizsgálat eredményeként jött létre. |Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes égetett magnéziatéglák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 1659/2005/EK rendelet. |Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Tárgytalan. |2. Konzultáció az érdekeltekkel; hatásvizsgálat |Konzultáció az érdekeltekkel |Az eljárásban érintett érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban a vizsgálat során megvédjék érdekeiket. |Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |Külső szakértők bevonására nem volt szükség. |Hatásvizsgálat Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, tartalmazza viszont a megvizsgálandó körülmények kimerítő felsorolását. |3. A javaslat jogi elemei |A javaslat összefoglalása 2008. június 12-én a Bizottság részleges időközi felülvizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból származó egyes égetett magnéziatéglák behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedésekről. A vizsgálat hatáskörét tekintve a kérelmező, a Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Company Limited dömpingjének vizsgálatára korlátozódott. Az exportáló gyártóra jelenleg 27,7 %-os dömpingellenes vám vonatkozik. A vizsgálat során megerősítést nyert, hogy a kérelmező megfelel a piacgazdasági elbánás öt kritériumának. Ezért dömpingkülönbözetének kiszámítása saját adatai alapján történt. Ennek alapján 17,2 %-os dömpingkülönbözetet állapítottak meg. Továbbá arra a következtetésre jutottak, hogy a vizsgálati időszak idején tapasztalt körülmények tartósak. Ezért a Bizottság javasolja, hogy a Tanács fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot, és a rendeletet legkésőbb 2009. szeptember 11-éig hirdesse ki annak érdekében, hogy a kérelmezőtől származó egyes égetett magnéziatéglák behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vámot 14,4 %-ra módosítsák. |Jogalap A legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet. |A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható. |Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt: |Az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet írja le, és nem hagy teret a nemzeti döntéshozásnak. Nem szükséges annak feltüntetése, hogy a Közösségre, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, a gazdasági szereplőkre és a polgárokra eső pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható, illetve hogy az milyen arányban áll a javaslat célkitűzésével. |A jogi aktus típusának megválasztása |Javasolt aktus: rendelet. |Más jogi aktus azért nem felelne meg, mert az alaprendelet nem rendelkezik más választási lehetőségről. |4. Költségvetési vonzatok |A javaslatnak nincsenek a közösségi költségvetést érintő vonzatai. |Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa Kínai Népköztársaságból származó egyes égetett magnéziatéglák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1659/2005/EK rendelet módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott bizottsági javaslatra,mivel:A. ELJÁRÁS1. Meglévő intézkedések(1) A Tanács az 1659/2005/EK rendelettel[2] (a továbbiakban: eredeti rendelet) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó, egyes égetett magnéziatéglák behozatalára. Az intézkedések 39,9 %-os értékvámot határoznak meg, kivéve hat, az eredeti rendeletben külön említett vállalatot, amelyekre egyedi vámtételek vonatkoznak.2. Felülvizsgálat iránti kérelem(2) 2008-ban az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésén alapuló, részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem érkezett a Bizottsághoz (a továbbiakban: időközi felülvizsgálat). A kérelmet, mely a dömping hatályának kivizsgálására korlátozódott, egy kínai exportáló gyártó, név szerint a Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Company Limited (a továbbiakban: DSRM vagy kérelmező) nyújtotta be. A DSRM által gyártott termékekre alkalmazandó végleges dömpingellenes vám jelenleg 27,7 %.(3) Időközi felülvizsgálat iránti kérelmében a kérelmező azt állította, hogy az intézkedések meghozatalának alapjául szolgáló körülmények megváltoztak, és a változások tartósnak bizonyulnak. A kérelmező érvelésében elmondta, hogy hazai árainak és gyártási költségeinek, illetve a Közösségbe irányuló exportárainak összehasonlítása azt mutatja, hogy a dömpingkülönbözet lényegesen alacsonyabb, mint az intézkedés jelenlegi szintje. Ezért a kérelmező azt állította, hogy az intézkedések jelenlegi szintű további alkalmazására már nem lenne szükség a dömping ellensúlyozásához. A kérelmező nyilvánvaló bizonyítékot szolgáltatott különösen arról, hogy megfelel a piacgazdasági elbánás feltételeinek.3. Részleges időközi felülvizsgálat megindítása(4) Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság úgy döntött, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, melynek hatályát a DSRM-et érintő dömping kivizsgálására korlátozza. A Bizottság 2008. június 12-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában [3] értesítést tett közzé a felülvizsgálat megindításáról, és megkezdte a vizsgálatot.4. Érintett termék és hasonló termék(5) Az időközi felülvizsgálat által érintett termék (a továbbiakban: érintett termék) az eredeti rendeletben leírttal megegyező termék, azaz a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 6815 91 00, az ex 6815 99 10 és az ex 6815 99 90 KN-kód (TARIC-kódok: 6815 91 00 10, 6815 99 10 20 és 6815 99 90 20) alá besorolható, vegyileg lekötött, kiégetetlen, legalább 80 % MgO-t tartalmazó magnézia-összetevőjű magnéziatégla, függetlenül attól, hogy tartalmaz-e magnezitet.(6) Az Kínában gyártott és belföldi piacon értékesített, valamint a Közösségbe exportált, illetve az USA-ban gyártott és értékesített érintett termék ugyanazokkal az alapvető fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságokkal és felhasználással rendelkezik, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősül.5. Az érintett felek(7) A Bizottság hivatalosan értesítette a közösségi gazdasági ágazatot, a kérelmezőt és az exportáló ország hatóságait az időközi felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy a megindításról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, vagy szóbeli meghallgatást kérjenek. Minden olyan érdekelt fél lehetőséget kapott a meghallgatásra, aki azt kérte, és ismertette azokat a konkrét okokat, amelyek meghallgatását indokolják.(8) A Bizottság egy, a piacgazdasági elbánás igénylésére vonatkozó formanyomtatványt és egy kérdőívet küldött az DSRM-nek és kapcsolatban álló vállalatainak, és valamennyien határidőn belül meg is küldték válaszaikat. A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet az elemzéshez szükségesnek ítélt, továbbá ellenőrző látogatást tett a következő vállalatoknál:a) A Kínai Népköztársaságban-  Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Limited (a kérelmező), Dashiqiao, Liaoning tartományb) Olaszországban-  Duferco Commerciale S.p.A., Genovac) Franciaországban-  Duferco, Aubervilliersd) Svájcban-  Duferco SA, Lugano5. Vizsgálati időszak(9) A dömpingre vonatkozó vizsgálat 2007. január 1-jétől 2008. március 31-ig tartott (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI).B. A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI1. Piacgazdasági elbánás(10) Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően azon gyártók esetében, amelyekről megállapították, hogy eleget tesznek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeknek, vagyis ahol beigazolódik, hogy piacgazdasági feltételek érvényesülnek a hasonló termék gyártása és értékesítése tekintetében, a Kínából származó behozatalt érintő dömpingellenes vizsgálatok során rendes értéket kell meghatározni az alaprendelet 2. cikkének (1)–(6) bekezdésével összhangban. E követelményeket összefoglalóan a következőképpen határozzák meg:-  az üzleti döntések a piac jelzéseihez igazodnak jelentősebb állami beavatkozás nélkül, a költségek pedig a piaci értékeket tükrözik,-  a cégek egyetlen átlátható könyvelést vezetnek, melyet a nemzetközi számviteli standardoknak (IAS) megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és melyet minden területen alkalmaznak,-  nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből eredő jelentős torzulások,-  a csődre és tulajdonra vonatkozó jogszabályok stabilitást és jogbiztonságot garantálnak,-  a valutaátváltás piaci árfolyamon történik.(11) A kérelmező az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja szerinti piacgazdasági elbánást kért, és a megadott határidőn belül kellően megalapozott, piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó formanyomtatványt nyújtott be. Az abban ismertetett információkat és adatokat ezt követően helyszíni vizsgálat során ellenőrizték.(12) A vizsgálat során megállapították, hogy a kérelmező mind az öt piacgazdasági kritériumnak eleget tesz. Megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszak során a DSRM üzleti döntéseit bármiféle állami beavatkozás vagy nem piacgazdasági feltételekkel összefüggő torzítás nélkül hozta. A DSRM-re a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályok vonatkoznak eltérések nélkül. A vállalat független könyvvizsgáló által ellenőrzött könyveléssel és számviteli rendszerrel rendelkezik, és gyakorlatáról úgy ítélték meg, hogy az összhangban van az általános, nemzetközileg elfogadott számviteli elvekkel és a nemzetközi számviteli standardokkal. Megállapították, hogy a költségek és az árak a piaci értékeket tükrözik, és hogy a valutaváltás piaci árfolyamon történt.(13) A fenti tények és megfontolások alapján a kérelmezőnek megadható a piacgazdasági elbánás.(14) A közösségi gazdasági ágazat, a kérelmező és az exportáló ország hatóságai lehetőséget kaptak arra, hogy ismertessék a piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapításokkal kapcsolatos álláspontjukat. Ezt követően a kérelmező és a közösségi gazdasági ágazat megtette észrevételeit.(15) A közösségi gazdasági ágazat érvelésében elmondta, hogy a kérelmező nem felelt meg az első kritériumnak, mivel a kínai kormány által az érintett termék gyártásához szükséges fő nyersanyagra vonatkozóan elrendelt különböző exportkorlátozások a nyersanyag árának torzulását eredményezték a belföldi piacon. Ennek következtében a kínai magnéziatégla-gyártók más országokban lévő versenytársaikhoz képest jobb feltételek mellett juthatnak a nyersanyaghoz.(16) A fenti állítás kivizsgálásához megvizsgálták a vételi árakat (forrás: Price Watch/Ipari ásványok), amelyeken a DSRM vásárolta a fő nyersanyagot, azaz a magnéziát, valamint a közösségi gazdasági ágazat nyilvános árajánlatát a kínai magnéziára. Az összehasonlításból kiderült, hogy az árkülönbség a vizsgálati időszak alatt jelentéktelennek volt mondható. Ezenfelül a vizsgálat során bebizonyosodott, hogy a DSRM több szállítótól is szabadon vásárolhatott magnéziát, és az árakban állami beavatkozás nélkül állapodtak meg. Ennek alapján úgy tűnik, hogy a nyersanyag tekintetében nem volt olyan esetleges ártorzulás, amely a vizsgálati időszak alatt jelentős hatással lett volna az adott vállalatra.(17) A fentiekben ismertetett tényállás megerősíti azokat a megállapításokat és azt a következtetést, hogy a DSRM-nek meg kell adni a piacgazdasági elbánást.2. Rendes érték(18) A rendes érték meghatározásához a Bizottság először azt vizsgálta, hogy az DSRM-nek a hasonló termékre vonatkozó teljes belföldi értékesítésének volumene reprezentatív-e a Közösségbe irányuló teljes exporteladásával összevetve. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a belföldi értékesítések akkor tekinthetők reprezentatívnak, ha a belföldi összértékesítés volumene az adott termék Közösségbe irányuló teljes exportértékesítésének legalább 5 %-át eléri. A Bizottság úgy találta, hogy a DSRM belföldi piacon történő összes értékesítésének volumene reprezentatív.(19) Ezt követően a Bizottság azonosította a hasonló termék azon típusait, amelyeket a DSRM a belföldi piacon értékesített, és amelyek azonosak vagy összehasonlíthatóak a közösségi exportra értékesített termékek típusaival.(20) Minden egyes olyan terméktípus esetében, melyet a DSRM a belföldi piacon értékesített, és amely a közösségi exportra értékesített terméktípussal közvetlenül összehasonlíthatónak minősült, megállapították, hogy a nemzeti eladás volumene reprezentatívnak tekinthető-e az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése akkor minősült kellően reprezentatívnak, ha a típus belföldi értékesítésének összvolumene a vizsgálati időszak során elérte a Közösségbe exportált összehasonlítható terméktípus értékesítési összvolumenének legalább 5 %-át.(21) Azt is megvizsgálták, hogy az egyes típusok belföldi értékesítései az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint rendes kereskedelmi forgalom keretében történt értékesítéseknek tekinthetők-e. Ennek során az érintett termék minden egyes exportált típusára meghatározták a vizsgálati időszak folyamán a belföldi piacon, független vevők részére történt nyereséges értékesítés arányát.(22) Amennyiben egy bizonyos terméktípus a kiszámított gyártási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesített mennyisége az adott típus teljes értékesítésének több mint 80 %-át képviselte, és ha az említett típus súlyozott átlagára megegyezett az egységnyi előállítási költséggel, vagy meghaladta azt, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg. Ez az ár az adott típusból a vizsgálati időszak során történt teljes hazai értékesítés árainak súlyozott átlagaként lett kiszámítva függetlenül attól, hogy az értékesítés nyereséges volt-e.(23) Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb akkora volt, mint a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-a, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet kizárólag a szóban forgó típus vizsgálati időszak alatti nyereséges, belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.(24) Amikor a DSRM által értékesített adott terméktípus belföldi árait nem lehetett felhasználni a rendes érték megállapításához, más módszert kellett alkalmazni. Erre az esetre a Bizottság a számtanilag képzett rendes értéket alkalmazta. Az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban a rendes érték megállapítása úgy történt, hogy a terméktípusok előállítási költségeihez hozzáadták az eladási, az általános és adminisztratív költségek, valamint a nyereség ésszerű összegeit. Az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerint az eladási, általános és adminisztratív költségek, valamint a haszonkulcs összegei a DSRM-nek a hasonló termék rendes kereskedelmi forgalomban való értékesítéséhez kapcsolódó átlagos eladási, általános és adminisztratív költségein és nyereségén alapultak.3. Exportár(25) Mivel az exportértékesítések a DSRM közösségi vagy svájci székhelyű, kapcsolatban álló importőrein keresztül történt, a gyártelepi exportárat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően azon ár alapján kellett kiszámítani, amelyen az importált terméket először értékesítették viszonteladás formájában az első közösségbeli, független vevő számára, megfelelően kiigazítva azt a behozatal és a viszonteladás között felmerülő minden költség, valamint az ésszerű eladási, általános és adminisztratív költségek és a nyereség szerint. Ehhez a kapcsolatban álló importőrök eladási, általános és adminisztratív költségeit használták fel.(26) Ami az e célra használt ésszerű importőri haszonkulcsot illeti, a független importőröktől származó adatok hiányában, és mivel a jelenlegi időközi felülvizsgálat egyetlen vállalattal kapcsolatos dömping kivizsgálására korlátozódott, a haszonkulcsot egy együttműködő, független importőrnek az eredeti vizsgálat idején elért nyeresége alapján állapították meg.(27) A végső nyilvánosságra hozatalt követően a DSRM azt állította, hogy egyik kapcsolatban álló importőre esetében az exportár kiszámításához használt eladási, általános és adminisztratív költségek aránya nem tükrözi a valóságot, mivel azt a teljes forgalom részeként számították ki anélkül, hogy figyelembe vették volna azt, hogy a szóban forgó vállalat értékesítéseinek többsége jutalékalapon történt, és a forgalomban kizárólag a jutalékok összege lett feltüntetve.(28) Ezzel összefüggésben a Bizottság újra megvizsgálta az említett kapcsolatban álló importőr telephelyén tartott ellenőrzés során összegyűjtött bizonyítékokat. Ennek alapján elfogadták a DSRM állítását, majd felülvizsgálták az eladási, általános és adminisztratív költségeknek a kapcsolatban álló importőrön keresztüli számtanilag képzett exportár kiszámításához felhasznált arányát. Úgy ítélték meg, hogy az eladási, általános és adminisztratív költségek e módosított aránya egyben összhangban áll a többi kapcsolatban álló importőr esetében megállapítottakkal is.4. Összehasonlítás(29) Az átlagos rendes értéket az érintett termék minden egyes típusára összehasonlították az átlagos exportárral, a gyári ár alapján, azonos kereskedelmi szinten és azonos közvetlen adózási szinten. A rendes érték és az exportárak tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek állítólag és bizonyítottan is befolyásolták az árakat, valamint azok összehasonlíthatóságát. E célból, amennyiben szükségszerű és indokolt volt, kiigazításokat végeztek a szállítási-, a biztosítási-, a kezelési-, a rakodási- és anyagmozgatási, valamint a hitelköltségekre és a jelenleg alkalmazandó dömpingellenes adókra vonatkozóan.(30) A vizsgálat megállapította, hogy az exportértékesítések után fizetett héa nem került visszatérítésre (még részben sem, mint az eredeti vizsgálat esetében). Az alaprendelet 20. cikke alapján a kérelmező számára nyújtott információkban ezért jelezték, hogy mind az exportárat, mind pedig a rendes értéket a fizetett vagy fizetendő héa alapján állapították meg. A kérelmező véleménye szerint ez a megközelítés jogellenes. Érvelése kapcsán a következőket kell megjegyezni.(31) Először is azt az érvelést illetően, mely szerint az eredeti vizsgálatban más módszert alkalmaztak (azaz a hozzáadottérték-adót levonták a rendes értékből és az exportárból egyaránt), hangsúlyozni kell, hogy a felülvizsgálati időszak alatt fennálló körülmények nem egyeztek meg az eredeti vizsgálati időszak körülményeivel. Míg – ahogyan a fentiekből is kiderül – az eredeti vizsgálati időszak alatt a héa részben visszatérítésre került, melynek következtében a 2. cikk (10) bekezdése értelmében kiigazításra volt szükség, a felülvizsgálati időszak alatt nem került sor az exportértékesítések után fizetett héa visszatérítésére. Ezért a héa tekintetében nem volt szükség sem az exportár, sem pedig a rendes érték kiigazítására. Még ha ez módszerbéli változásnak minősíthető is, az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdése értelmében indokolt, mivel a körülmények megváltoztak.(32) A kérelmező második érvelése szerint a felülvizsgálat során alkalmazott módszer mesterségesen növeli a dömpingkülönbözetet. Ez az érvelés nem fogadható el. Az alkalmazott módszer ugyanis semleges. Ugyanaz a hatása még akkor is, ha például egyes termékek vagy ügyletek vonatkozásában a vállalkozás olyan exportárat szab a Közösségnek, amely nem vezet dömpinghez. Más szóval még ha feltételezzük is, hogy a héa beszámítása az egyenlet mindkét oldalán növelné a két elem különbségét, ugyanez történne azon modellek esetében is, ahol nem volt dömping.5. Dömpingkülönbözet(33) Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban, a rendes érték súlyozott átlagát az exportárak súlyozott átlagával hasonlították össze, típusonként, az érintett termék megfelelő típusára. Ez az összehasonlítás jelezte a dömping meglétét.(34) A DSRM esetében a nettó, közösségi határparitáson számított ár százalékában kifejezett, vámfizetés előtti dömpingkülönbözet 14,4 % volt.C. A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE(35) Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban megvizsgálták azt is, hogy a bizonyítottan megváltozott körülmények indokoltan tartósnak tekinthetők-e.(36) E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban a DSRM nem kapott piacgazdasági elbánást, mivel számvitele nem volt összhangban a nemzetközileg elfogadott számviteli elvekkel és a nemzetközi számviteli standardokkal. Ugyanakkor egyéni elbánásban részesült.(37) A 2006. december 8-i eredeti vizsgálat óta a DSRM kínai-külföldi közös vállalattá vált a Duferco csoporttal azáltal, hogy ez utóbbi külföldi részvényesként 25 %-os vállalati részesedést szerzett. A jelenlegi vizsgálat rámutatott arra, hogy a részesedés alapvető változásokat eredményezett a DSRM irányítási és számviteli gyakorlatában. A DSRM ténylegesen elsajátította a Duferco csoport szakértelmét és támogatását a vezetői számvitelt és a pénzügyi ellenőrzést illetően, és a Duferco nemzetközi értékesítési hálózat részévé vált. A vizsgálat során kapott és beigazolódott bizonyítékok is azt mutatják, hogy a kérelmező vállalati struktúrájában bekövetkezett, említett változások tartósak.(38) Az eredeti vizsgálattal szemben, amikor is a rendes értéket a hasonló országtól szerzett adatok alapján állapították meg, a jelen felülvizsgálat során gyűjtött és ellenőrzött adatok rámutattak, hogy a DSRM-nek megadható a piacgazdasági elbánás, és ennek következtében a dömping kiszámítása történhet saját adatai alapján. E számítás eredménye azt mutatja, hogy az intézkedés jelenlegi szinten történő további alkalmazása már nem indokolt.(39) A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a felülvizsgálat megindítását eredményező körülmények valószínűleg nem fognak olyan mértékben megváltozni a közeljövőben, hogy az befolyásolná a jelenlegi felülvizsgálat megállapításait. Ennek megfelelően megállapítást nyert, hogy a változások tartósnak tekinthetők.D. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK(40) A felülvizsgálat eredményei alapján helyénvalónak tűnik a DSRM-től származó érintett termék behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vám 14,4 %-ra való módosítása.(41) Az érdekelt feleket tájékoztatták azon alapvető tényekről és szempontokról, melyek alapján az 1659/2005/EK tanácsi rendelet módosítására irányuló javaslat szándéka megfogalmazódott, továbbá lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. Észrevételeiket indokolt esetben figyelembe vették,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz 1659/2005/EK tanácsi rendelet 1. cikke (2) bekezdésében szereplő táblázat a Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd. tekintetében a következőkkel módosul:Gyártó | Dömpingellenes vám | Kiegészítő TARIC-kód |Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd., Biangan Village, Nanlou Economic Development Zone, Dashiqiao City, Liaoning tartomány, 115100, KNK | 14,4 % | A638 |2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 56., 1996.3.6., 1. o.[2] HL L 267., 2005.10.12., 1. o.[3] HL C 146., 2008.6.12., 30. o.


Avis juridique important

|

52004PC0678

Javaslat a tanács rendelete a Kínai Népköztársaságból származó okoumé rétegelt lemez behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről  /* COM/2004/0678 végleges */

Javaslat A TANÁCS RENDELETE a Kínai Népköztársaságból származó okoumé rétegelt lemez behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁS2003. augusztus 19-én a Bizottság dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból származó okoumé rétegelt lemeznek a Közösségbe irányuló behozatalai tekintetében.A vizsgálat a káros dömping fennállását mutatta ki, következésképpen a Bizottság a 988/2004/EK rendelettel ideiglenes dömpingellenes vámokat vetett ki ezekre a behozatalokra.A csatolt tanácsi rendelet javaslat a dömpingről, a kárról, az okozati összefüggésről és a közösségi érdekről tett végleges megállapításokon alapul, amelyek megerősítették az ideiglenes megállapításokat, ugyanakkor a dömpingkülönbözetek kiszámításában néhány változáshoz vezettek.Azt javasolják ezért, hogy a Tanács fogadja el a csatolt rendeletjavaslatot, amelyet a Hivatalos Lapban legkésőbb 2004. november 18-ig ki kell hirdetni.Javaslat A TANÁCS RENDELETE a Kínai Népköztársaságból származó okoumé rétegelt lemez behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre [1] (az alaprendelet), és különösen annak 9. cikkére,[1]  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,mivel:A. IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK(1) A 988/2004/EK rendelettel [2] (az ideiglenes rendelet) a Bizottság ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (KNK) származó, az ex 4412 13 10 KN-kód alá tartozó, rétegenként a 6 mm-es vastagságot nem meghaladó, kizárólag fa lapokból álló rétegelt lemezként meghatározott, legalább egy külső okoumé réteggel rendelkező rétegelt lemez behozatalára.[2]  HL L 181., 2004.5.18., 5. o.(2) Emlékeztetni kell arra, hogy a dömping és a károkozás vizsgálata a 2002. július 1-jétől 2003. június 30-ig tartó időszakra terjedt ki (vizsgálati időszak vagy VI). A kár elemzése szempontjából releváns tendenciák vizsgálata az 1999. január 1-jétől a VI végéig tartó időszakra terjedt ki (bázisidőszak).B. AZ ELJÁRÁS folytatása(3) A KNK-ból származó okoumé rétegelt lemez behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám bevezetését követően néhány érdekelt fél írásban nyújtotta be észrevételeit. Kérés esetén a feleknek a szóbeli meghallgatásra is lehetőséget biztosítottak.(4) A Bizottság feltárt és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet az ideiglenes megállapításokhoz szükségesnek ítélt. Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően helyszíni ellenőrző látogatást tett a törökországi Ekol Kontraplak, Taskopru telephelyén, mivel Törökországot mint a rendes érték megállapításához esetlegesen használható analóg országot tartotta számon.(5) Minden felet tájékoztattak azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a végleges dömpingellenes vámok kivetését és az ideiglenes vámokkal biztosított összegek végleges beszedését javasolni tervezték. Biztosítottak továbbá egy olyan időszakot, amelyen belül a felek e közlést követően előadhatták észrevételeiket.(6) A felek által benyújtott írásos és szóbeli megjegyzéseket mérlegelték, és adott esetben a megállapításokat megfelelően módosították.C. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK1. Az érintett termék(7) Az érintett termék a KNK-ból származó, jelenleg az ex 4412 13 10 KN-kód alá sorolható, rétegenként a 6 mm-es vastagságot nem meghaladó, kizárólag fa lapokból álló rétegelt lemezként meghatározott, legalább egy külső okoumé réteggel rendelkező rétegelt lemez. Ez a meghatározás a kizárólag okouméból készült rétegelt lemezt (teljes okoumé) és az egy vagy két külső okoumé lappal borított, más fafajtákból készült belső rétegekből álló rétegelt lemezt (okoumé borítású) egyaránt magában foglalja.(8) Számos importőr érvelt azzal, hogy a teljes okoumé és az okoumé borítású lemezt nem lehet azonos terméknek tekinteni, mivel a belső rétegek összetétele jelentősen befolyásolja a rétegelt lemez tulajdonságait. Emellett azt is felhozták, hogy e termékek mind árban, mind felhasználásban jelentősen különböznek egymástól.(9) Azt a vizsgálat kezdetétől elismerték, hogy az okoumé rétegelt lemez sok különböző típusban készül, és széles körben alkalmazzák az építő- és bútoriparban, a szállításban és más iparágakban. Egyes alkalmazások megadott okoumé rétegelt lemez típusokat igényelnek, míg más alkalmazásokban a különböző típusok szabadon felcserélhetők. Az okoumé fa leglényegesebb jellemzője azonban az, hogy nagyon nagy felületű, csomók vagy foltok nélküli furnérlemezekre lehet szétválasztani, ezáltal szép bevonatú, homogén, sima felületű rétegelt lemez készül belőle. Ez azt jelenti, hogy az okoumé rétegelt lemez lényeges jellemzője, ami a rétegelt lemez más típusaitól megkülönbözteti, a borítólapját képező (azaz a külső) rétegeinek megjelenésében keresendő.(10) A rétegelt lemez belső rétegei készülhetnek számos trópusi vagy mérsékelt égövi fafajból. Ha a rétegelt lemezt teljes mértékben trópusi fából állítják elő, az okoumé rétegelt lemez gyártói rendszerint a belső rétegekhez is okoumét használnak, inkább annak természetes kiegészítő jellege miatt a gyártási folyamatban, mintsem az okoumé sajátos jellemzői miatt más trópusi fákhoz képest. A belső rétegekhez használt fafaj vagy fafajok típusa egyértelműen befolyásolja a végtermék költségét, tulajdonságait, illetve bizonyos felhasználásokra való alkalmasságát. Úgy találták azonban, hogy ezeket a szempontokat a vizsgálat összefüggéseiben megfelelően lehet kezelni a különböző terméktípusok megkülönböztetésével, úgy, hogy csak az azonos típusú rétegelt lemezek árait hasonlítják össze a dömping és a kár értékelésekor. A vizsgálatban használt termékkódolási rendszer más jellemzők mellett megkülönbözteti a teljes okoumé és az okoumé borítású lemezt. Ezért azt a kifogást, hogy a teljes okoumé és az okoumé borítású lemez nem tekinthető azonos terméknek, elutasították.(11) Az ideiglenes rendeletben úgy határoztak, hogy a filmbevonatú okoumé rétegelt lemezt az ideiglenes rendelet (19) preambulumbekezdésében megadott okokból kizárják a vizsgálat hatálya alól. A filmbevonatú okoumé rétegelt lemez egy okoumé borítású vagy teljes okoumé lemez, más anyagokból készült filmbevonattal. A közösségi iparág azt állította, hogy ezeket a termékeket nem kell kizárni, mivel ugyanannak a piacnak a részei, mint a többi okoumé termék. A filmbevonat megléte azonban a fafelületen az okoumé rétegelt lemez fent említett lényegi tulajdonságát - azaz a külső megjelenését - sokkal kevésbé jellemzővé teszi. A filmbevonatú okoumé rétegelt lemez ezáltal nem ugyanazokkal a fizikai és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik, mint az érintett termék. Ezen túlmenően a filmbevonatú okoumé rétegelt lemezt legtöbbször egy bizonyos alkalmazásra - betonzsaluzáshoz - szánják, szemben az érintett termékkel. Ezt az érvet ezért el kell utasítani.(12) További megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (18)-(19) preambulumbekezdésében az érintett termék meghatározására vonatkozó következtetéseket megerősítik.2. Hasonló termék(13) Számos fél megjegyezte, hogy a KNK-ban gyártott érintett termék és a közösségi iparág által a Közösségben gyártott és értékesített érintett termék olyan sok szempontból különbözik egymástól, hogy azok az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében nem tekinthetők hasonló terméknek. Konkrétan a következőket állították:(a) A kínai exportáló termelők okoumé borítású lemezt, míg a közösségi iparág teljes okoumé lemezt ad el;(b) A kínai exportáló termelők a szabványos 2440 x 1220 mm és 2500 x 1250 mm méretű táblákat értékesítik, míg a közösségi iparág a 3100 x 1530 mm és 3100 x 1700 mm-es, úgynevezett ,jumbo" méreteket árulja;(c) A kínai exportáló termelők belső minőségű rétegelt lemezt árulnak, míg a közösségi iparág az időjárásnak ellenálló avagy külső minőségű rétegelt lemezt értékesít;(d) A borítólapok minősége a kínai exportáló termelők által értékesített táblák esetében általában gyengébb (B/BB szemben a BB/CC minőséggel);(e) A kínai exportáló termelők által értékesített táblák borítólapjai vékonyabbak, mint a közösségi iparág által árult táblák borítólapjai (0,6 mm szemben az 1 mm-rel);(f) A belső rétegek minősége a kínai exportáló termelők által értékesített táblák esetében általában gyengébb;(g) A ragasztó minősége általában gyengébb a kínai exportáló termelők által értékesített táblák esetében.(14) A fenti (13) preaumbulumbekezdés a)-c) pontjában említett első három jellemzővel kapcsolatban a vizsgálat azt bizonyította be, hogy a kínai exportáló termelők és a közösségi iparág teljes okoumé és okoumé borítású lemezt, illetve belső és külső minőségű rétegelt lemezt egyaránt értékesített, a táblaméretet tekintve nagy választékban. Mivel ezek a jellemzők általában szerepelnek az értékesítési dokumentációban, ezeket is belefoglalták a dömping- és kárkülönbözet kiszámításához használt termékkódba (TK). Így az említett jellemzők bármely különbségét teljes mértékben figyelembe veszik, és csak a hasonló termékeket hasonlítják össze.(15) A (13) preambulumbekezdés d) pontjában említett negyedik jellemző nem szerepelt a TK-ban, mivel azt a vizsgálat során a Bizottságnak átadott ügyleti dokumentumok többségében nem említik. Azon ügyletek alapján, amelyekben a borítólapok minőségi fokozatát feltüntetik, azt állapították meg, hogy mind a kínai exportáló termelők, mind a közösségi iparág a fokozatok széles skáláját árusította, és nem tűnik úgy, hogy a közösségi iparág hasonló termékének fokozata jellemzően jobb minőséget jelent, mint a kínai exportáló termelőké.(16) A (13) preambulumbekezdés e)-g) pontjában említett utolsó három jellemző szintén nem szerepelt a TK-ban, mivel azok a legtöbb ügyleti adatnál nem jelentek meg. Azt azonban elismerték, hogy a KNK-ból érkező kivitelek többsége valóban vékonyabb borítólappal rendelkezik, mint a hasonló közösségi termék. Hasonlóképpen, a ragasztás és a belső rétegek minősége, bár változó, de ahhoz elég általános, hogy szerepet játsszon némely vásárló a termékről alkotott képében, így nem szabad figyelmen kívül hagyni. Ezért e különbségek tekintetében kiigazítást alkalmaztak az áralákínálásnak és a kárnak az ideiglenes rendelet (80) preambulumbekezdésében megadott kiszámításakor.(17) Azt is meg kell jegyezni, hogy ezek a minőségi különbségek nem elegendőek ahhoz, hogy a vásárlók részéről indokolják azt a megállapítást, hogy a KNK által exportált érintett termék egy teljesen más termék. Ellenkezőleg, a vizsgálat olyan konkrét eseteket mutatott be, amikor néhány vevő közösségi piaci vásárlásainál a közösségi iparág termékeit a kínai kivitel váltotta fel.(18) Ezért arra a következtetésre jutottak, hogy az érintett termék és a közösségi iparág által a Közösségben előállított és értékesített termék közötti állítólagos különbségeket - amilyen mértékben azok bizonyítást nyertek - figyelembe vették vagy a TK-ban, vagy egy kiigazítás révén. Mivel ezek a különbségek egyébként sem változtatnak azon a tényen, hogy az érintett termék és a közösségi iparág által a Közösségben előállított és értékesített termék azonos alapvető jellemzőkkel és felhasználásokkal rendelkezik, azt az állítást, miszerint az érintett termék és a közösségi iparág által a Közösségben előállított és értékesített termék nem hasonlóak, el kell utasítani.(19) A hasonló termékkel kapcsolatos további megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (20) preambulumbekezdését megerősítik.D. DÖMPING1. Piacgazdasági elbánás (PE)(20) Egy exportáló termelő, akinek a PE-t nem ítélték meg, azt állította, hogy a Bizottság nem vette figyelembe a Bizottság döntéseinek közzététele után benyújtott megjegyzéseit. Az érveit azonban megvizsgálták, és kifejezetten foglalkoztak azokkal az ideiglenes rendelet (29)-(32) preambulumbekezdésében. Ezt a kifogást ezért elutasították.(21) Egy másik exportáló termelő, akit nem együttműködőnek ítéltek, azt állította, hogy együttműködött a Bizottsággal. Meg kell jegyezni, hogy ugyanezt az érvet, amelyet az illető vállalat már a Bizottságnak a PE-vel kapcsolatos megállapításai nyilvánosságra hozatalát követően is felhozott egyszer, az ideiglenes rendelet (33)-(35) preambulumbekezdése kifejezetten tárgyalja. Ezt a kifogást ezért elutasították.(22) További megjegyzések hiányában az ideiglenes rendeletnek a piacgazdasági elbánással kapcsolatos (21)-(35) preambulumbekezdését megerősítik.2. Egyéni elbánás(23) Megjegyzések hiányában az ideiglenes rendeletnek az egyéni elbánással kapcsolatos (36)-(40) preambulumbekezdését megerősítik.3. Rendes érték3.1. A rendes érték meghatározása a PE-ben részesülő együttműködő exportáló termelők esetében(24) Az együttműködő exportáló termelők egyike azt állította, hogy a nyárfa furnérlemezek vásárlásainak költségét - az ideiglenes rendelet (49) preambulumbekezdésében kifejtett módon - helytelenül számították ki, és az e furnérlemezek vásárlásakor állítólagosan kapott adóhiteleket le kellett volna vonni a költségekből. Egy ilyen állítást jellegéből adódóan megfelelő időben benyújtott, ellenőrizhető bizonyítékokkal kell alátámasztani. A vállalat azonban nem tudott kielégítő bizonyítékkal szolgálni arról, hogy a HÉA-visszatérítés ténylegesen megtörtént, bár erre a telephelyén végzett vizsgálat alkalmával felkérték. Ezt a kifogást ezért el kellett utasítani.(25) Meg kell jegyezni, hogy az ideiglenes rendelet kihirdetése után nyomdai hibák miatt kisebb kiigazítást végeztek a haszonkulcs kiszámításában három, PE-ben részesülő együttműködő exportáló termelő esetében. Ez az esetükben kiszámított rendes értékeket kis mértékben módosította.(26) További megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (41)-(51) preambulumbekezdésében leírt, a PE-ben részesülő együttműködő exportáló termelők rendes értékének meghatározásával kapcsolatos ideiglenes megállapításokat megerősítik.3.2 A rendes érték meghatározása az összes, PE-ben nem részesülő exportáló termelő esetében(27) A KNK-ra vonatkozó rendes érték megállapításához ideiglenesen Marokkót választották piacgazdasági elvek szerint működő analóg harmadik országnak. Amint azonban az az ideiglenes rendelet (56) preambulumbekezdésében szerepel, három exportáló termelő tiltakozott e választás ellen.(28) A Bizottság vizsgálata megállapította, hogy a marokkói belföldi piacon mindössze egy termelő volt jelen, ugyanakkor magas behozatali vám volt érvényben. Ezért úgy határoztak, hogy folytatják az alkalmasabb analóg ország keresését. Lehetséges alternatív analóg országnak találták Törökországot, ahol egy termelő elfogadta, hogy együttműködik a Bizottsággal.(29) Az ideiglenes rendelet kihirdetését követően az eredeti választással, Marokkóval kapcsolatban több megjegyzés érkezett számos importőrtől és számos kínai exportáló termelőtől. Azzal érveltek, hogy Marokkó mint piacgazdasági elvek szerint működő analóg harmadik ország kiválasztása a kínai exportáló termelők által előállított okoumé rétegelt lemez és a Marokkóban előállított okoumé rétegelt lemez közötti állítólagos minőségi különbség miatt nem megfelelő.(30) Azt állapították meg, hogy a török piacon nem vetettek ki magas vámokat, és az okoumé rétegelt lemezt számos versengő termelő gyártja. Emellett a vizsgálat később azt is megállapította, hogy az együttműködő török termelő jelentős mértékben és kielégítően reprezentatív volt az érintett termék kínai kiviteleinek rendes értéke megállapításához. Ezért az a határozat született, hogy analóg országként Törökországot használják.(31) Annak megállapításához, hogy a kínai exportáló termelők által a Közösség felé eladott termékekkel összehasonlítható termékek értékesítése a török piacon rendes kereskedelmi forgalomban történt-e, a belföldi eladási árat összehasonlították a teljes termelési költséggel (azaz a gyártási költség plusz az értékesítési, általános és igazgatási költségek). Mivel a belföldi piacon eladott típusok értékesítési volumenének túlnyomó többségét rendes kereskedelmi forgalomban adták el, a rendes értéket az összehasonlítható terméktípusok belföldi áraira alapozták.(32) Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének a) pontjával összhangban a rendes értéket kiigazították a fizikai különbségek miatt, hogy figyelembe vegyék a Törökországban eladott összehasonlítható terméktípusokhoz és az érintett termékhez használt ragasztótípusok különbségeit.4. Exportár(33) Megjegyzések hiányában az exportár meghatározásával kapcsolatban az ideiglenes rendelet (60)-(61) preambulumbekezdésében tett ideiglenes megállapításokat megerősítik. A nem együttműködő exportáló termelők esetében azonban az exportár meghatározása tekintetében a következő változás történt: a PE-ben nem részesülő együttműködő exportáló termelő korlátozott értékesítési mennyiségeinek alapul vétele helyett e vállalat okoumé borítású lemez értékesítésének teljes mennyiségét használták, amely a rendelkezésre álló információk alapján általában véve reprezentatívabb volt a kínai kivitelek nagy többségénél.5. Összehasonlítás(34) Egy exportáló termelő azt állította, hogy a szállítási költségeket helytelenül vonták le az olyan értékesítéseknél, amelyek FOB alapon történtek. Ezt a kiigazítást azonban azt követően végezték el, hogy a teljes értékesítés értékét átváltották CIF alapra, a vállalattal egyeztetett módszernek megfelelően. Ezt a kifogást ezért el kellett utasítani.(35) Egy exportáló termelő tiltakozott az exportárain végzett, az egyik kereskedőjének adott halasztott engedmény figyelembevételét célzó kiigazítással szemben, amelyet az ideiglenes rendelet (63) preambulumbekezdése ír le. Az exportőr azt állította, hogy ezt az engedményt a vállalat által bejelentett árak már tartalmazták. A vizsgálat során azonban a vállalat nem tudta bizonyítani, hogy ez valóban így lett volna. Ezt a kifogást ezért el kellett utasítani.(36) Egy exportáló termelő azt állította, hogy az érintett termékből végzett értékesítéseiben különböző vásárlókategóriák voltak, attól függően, hogy kivitelre vagy belföldi piacra értékesített, és hogy a vállalat által benyújtott adatok következetes árkülönbséget mutattak a vásárlók különböző kategóriáinak megfelelően. Azt kérte, hogy ezt a dömping kiszámításakor az exportárnak a kereskedelmi szint szerinti kiigazítása formájában megfelelően vegyék figyelembe, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének d) pontja alapján. Bár ezt a kérelmet indokoltnak ítélték, a kiigazításnak az exportőr által kért szintje egyetlen példán alapult, amelyet nem tekintettek reprezentatívnak. Az áradatok elemzése után kiszámították a kiigazítás megfelelő szintjét, és ezt alkalmazták az exportárra.6. Dömpingkülönbözetek(37) Miután a fentiek szerint némely kifogásokat elfogadtak, és finomították a módszertant, illetve a számításokat - konkrétan az analóg ország kiválasztására tekintettel - a CIF közösségi határparitáson számított, vámfizetés előtti ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözetek a végső meghatározás szerint a következők:Vállalat  //   DömpingkülönbözetNantong Zongyi Plywood Co., Ltd.  //   9,6%Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd.  //   23,5%Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd.  //   6,5%Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd.  //   17,0%(38) Megjegyzések hiányában az országos dömpingkülönbözet kiszámítására használt, az ideiglenes rendelet (67)-(69) preambulumbekezdésében leírt módszertant megerősítik. Törökország mint analóg ország használata miatt, amint azt a fenti (27)-(32) preambulumbekezdés leírja, új országos dömpingszintet állapítottak meg, a CIF közösségi határparitáson vett, vámfizetés előtti ár 66,7%-ában.E. A KÖZÖSSÉGI IPARÁG(39) Megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (70)-(72) preambulumbekezdésében a közösségi iparággal kapcsolatban tett ideiglenes megállapításokat megerősítik.F. KÁR1. Közösségi fogyasztás(40) Megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (74)-(75) preambulumbekezdésében a közösségi fogyasztással kapcsolatban tett ideiglenes megállapításokat megerősítik.2. Az érintett országból történő behozatal(41) Az áralákínálás elemzése céljából az ideiglenes rendelet egy 10%-os kiigazítást adott hozzá az együttműködő exportáló termelők CIF közösségi határparitáson vett árához. Ez a kiigazítás a közösségi és a kínai okoumé rétegelt lemez közötti, általában elismert, de nehezen számszerűsíthető minőségi különbség figyelembevételére szolgált. Ezt a kiigazítást a következők alapján állapították meg. A Bizottság rendelkezésére álló információk a kínai termelőknek a vagy 1 mm, vagy 0,6 mm borítólap-vastagságú érintett termékre vonatkozó ajánlataival kapcsolatban azt mutatják, hogy a borítólap vastagságában jelentkező különbség 3,5% és 5,5% közötti árkülönbséget jelenthet. További számszerűsíthető információk hiányában ésszerűen az feltételezhető, hogy a (16) preambulumbekezdésben említett maradék minőségi szempont - azaz a ragasztás és a belső rétegek minősége - hatását tekintve a borítólap vastagságával összehasonlítható jelentőséggel bír. Az említett minőségi különbségek összesített hatása ilyenformán 10-15% körüli árkülönbségnek felelne meg. Emlékeztetni kell azonban arra is, hogy a fent említett minőségi különbségek nem ellenőrizhetők az egyes tranzakciók szintjén, és nem valószínű, hogy a KNK-ból a vizsgálati időszak során érkező kivitelek egészére érvényesek lennének. A vizsgálat inkább azt igazolta, hogy a kínai exportáló termelők változó minőségű és különböző tulajdonságokkal bíró termékeket kínálnak.(42) Egy importőr azt állította, hogy a kiigazításnak a 10% helyett inkább 25%-nak kellene lennie, de nem adott tárgyilagos indoklást a magasabb érték igazolására. Ilyen körülmények között nem láttak okot az ideiglenes rendeletben meghatározott megközelítés módosítására.(43) További megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (76)-(81) preambulumbekezdésében levont következtetéseket megerősítik.5. A közösségi iparág helyzete(44) Két exportáló termelő a behozatalok káros hatását kérdőjelezte meg, amikor arra mutatott rá, hogy a bázisidőszak során az árak viszonylag stabilak maradtak, 3%-os névérték-növekedéssel, avagy enyhe reálérték-csökkenéssel. Emlékeztetni kell azonban arra, hogy az ideiglenes rendelet (91) preambulumbekezdésében bemutatott árak különböző terméktípusok széles skálájához tartoznak, amelyek közül az olcsóbb típusok szenvedték meg leginkább a kínai behozatalok hatásait. Még ha ezen olcsóbb termékek árai csökkentek is az időszak során, a köbméterenkénti átfogó ár nem szükségszerűen csökkent ezzel együtt, mivel relatív részesedésük a termékkeverékből szintén csökkent. A közösségi termelők termékkeverékében tapasztalt ilyen eltolódására különben az ideiglenes rendelet (91) preambulumbekezdésében már felhívták a figyelmet. Ezenkívül amikor a kínai kivitelek beáramlottak a közösségi piacra, a közösségi iparág éppen csak túl volt egy visszaesésen, amelyet a viszonylag alacsony értékesítési különbözetek jellemeztek. Ilyen körülmények között a közösségi iparágnak nem volt túl sok lehetősége arra, hogy az árai csökkentése által felvegye a versenyt, és a behozatalok legtöbb káros hatása a mennyiségi hatáson keresztül érte utol, amint azt az ideiglenes rendelet (85)-(90) preambulumbekezdése kifejti. A fenti érvet ezért el kell utasítani.(45) További megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (82)-(99) preambulumbekezdésében levont következtetéseket megerősítik.6. A kárra vonatkozó következtetés(46) A kárra vonatkozó megállapításokkal kapcsolatos további megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (100)-(102) preambulumbekezdésében levont következtetéseket megerősítik.F. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS(47) Két exportőr azt állította, hogy a közösségi iparág átlagos egységköltségének növekedése a bázisidőszak során olyan jelentős szerepet játszott a közösségi iparág nyereségességének romlásában, hogy az cáfolja is a dömping és a kár között megállapított okozati összefüggést. Amint az ideiglenes rendelet (113) preambulumbekezdése megjegyezte, a mintában szereplő közösségi termelők költségeinek alakulása nem tér el jelentősen a Közösségben a költségek és árak általánosságban tapasztalható alakulásától. Az ilyen fajta költségnövekedés, mint például a nyersanyagoké, nem minősül olyan külső tényezőnek, amellyel rendes gazdasági feltételek mellett - és különösen a dömpingelt behozatalok okozta erős árleszorítás nélkül - ez az iparág ne tudott volna megbirkózni. Ezenkívül az átlagköltségek terén tapasztalt növekedés legalábbis részben az alacsony kapacitáskihasználásnak, illetve a drágább terméktípusok felé történt eltolódásnak tulajdonítható, ami ismét csak a dömpingelt behozatalokkal való versennyel függ össze. Az érvelést ezért nem lehet elfogadni.(48) A KNK-n kívüli harmadik országokból származó behozatalok lehetséges hatása tekintetében az ideiglenes rendelet (109) preambulumbekezdése megjegyezte, hogy a nagyobb exportőrök - mint például Gabon és Marokkó - átlagárai körülbelül 50%-kal magasabbak a KNK árainál, és ezáltal nem tekinthetők meghatározó tényezőnek a közösségi iparágnak okozott kár szempontjából. Egy importőr rámutatott, hogy a két említett ország kivitelei kizárólag vagy többségében teljes okoumé lemezből állnak, míg a KNK kivitelei többnyire okoumé borítású lemezt tartalmaznak, ami természetéből adódóan kevésbé drága. Bár ez a megjegyzés helytálló is lehet, a teljes okoumé és az okoumé borítású lemez közötti árkülönbség, amelyet a vizsgálat 15% körül állapított meg, nem felel meg a fent említett 50%-os árkülönbségnek. Továbbá, még mindig érvényesek az ideiglenes rendeletben tett megállapítások, miszerint az említett országok piaci részesedése a közelébe sem ér a KNK-énak, kiviteleik ára és mennyisége pedig viszonylag állandó volt a bázisidőszak során. A fent említett megjegyzés ezért nem érvényteleníti azt a következtetést, hogy az e harmadik országokból származó behozatalok nem gyakoroltak olyan mértékű nyomást a versenyben a közösségi iparágra, mint a KNK-ból származó behozatalok, és nem játszottak meghatározó szerepet a közösségi iparág számára káros helyzet kialakulásában.(49) Ugyanezek az exportőrök azt állították, hogy a közösségi iparág exportteljesítményének visszaesése, amelyet az ideiglenes rendelet (111) preambulumbekezdése említ, nem volt elhanyagolható, és - a kínai kivitelhez nem kapcsolódó más tényezőkkel együtt - felelős a közösségi iparág pénzügyi helyzetének romlásáért. Bár a közösségi iparág kivitelei tényleg csökkentek - 3,5 év alatt közel 2 000 MT-val , amint az ideiglenes rendelet (111) preambulumbekezdése kifejti -, ez a visszaesés nem összemérhető a közösségi piacra érkező kínai kivitelek hatásával, amely kivitelek a 2000 és a VI közötti 2,5 évben több mint 80 000 MT-t tettek ki. Ezt az érvelést ezért figyelmen kívül hagyták.(50) Az okozati összefüggésre vonatkozó további megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (103)-(117) preambulumbekezdésében tett megállapításokat és következtetéseket megerősítik.G. A KÖZÖSSÉG ÉRDEKE(51) Két exportőr azt állította, hogy a közösségi érdek szempontjainak értékelésében a Bizottság nem adott gazdasági elemzést az intézkedéseknek a felhasználókra, kereskedőkre és fogyasztókra gyakorolt hatásáról. Először is meg kell jegyezni, hogy az exportőröknek a közösségi érdek vizsgálatával kapcsolatban nincs véleményezési joguk. Ezzel együtt, ami az érvelés lényegét illeti, fel kell idézni, hogy a vizsgálatban egy felhasználó, kereskedő vagy fogyasztó sem működött együtt, illetve nem jelentkezett az eljárás során, ezért a Bizottság nem rendelkezik olyan konkrét adatokkal, amelyek lehetővé tennék e hatás értékelését. Ezt az érvet ezért nem lehet elfogadni.(52) Egy importőr ezenkívül azt állította, hogy a 48,5%-os országos vám tiltóvám, és az okoumé termékek korlátozott számú európai beszállítója a verseny hiányát fogja eredményezni az európai piacon, a felhasználói iparágak kárára. Amint azonban az ideiglenes rendelet (125) preambulumbekezdése megjegyzi, a dömpingellenes intézkedések célja csak a mozgástér helyreállítása ezen a piacon, nem a verseny kizárása, ami a különböző termelők és Kínán kívüli exportáló országok számát figyelembe véve biztosított kell hogy legyen. Ezt az érvet ezért figyelmen kívül kell hagyni.(53) A közösségi érdekre vonatkozóan benyújtott új információk hiányában az ideiglenes rendelet (118)-(127) preambulumbekezdésében tett megállapításokat és következtetéseket megerősítik.H. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint(54) Megjegyzések hiányában a kár megszüntetéséhez szükséges szint megállapításához használt, az ideiglenes rendelet (128)-(132) preambulumbekezdésében leírt módszertant megerősítik.(55) E módszertan alapján a véglegesen bevezetendő intézkedések szintjének meghatározása céljából kiszámították a kár megszüntetéséhez szükséges szintet.2. A vámok formája és szintje(56) A fentiek fényében és az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésének megfelelően végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a megállapított dömpingkülönbözetek szintjén, mivel a kárkülönbözetek valamennyi érintett exportáló termelő esetében magasabbnak bizonyultak a dömpingkülönbözeteknél.(57) A fentiek alapján a végleges vámok a következők:Vállalat  //  DömpingkülönbözetNantong Zongyi Plywood Co., Ltd.  //  9,6%Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd.  //  23,5%Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd.  //  6,5%Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd.  //  17,0%Országos szintű dömpingkülönbözet  //  66,7%(58) Az ebben a rendeletben meghatározott egyéni vállalati dömpingellenes vámokat a jelenlegi vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ezek ezért az e vállaltok tekintetében az említett vizsgálat során megállapított helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az ,összes többi vállalatra" alkalmazandó országos vámmal) ilyenformán kizárólag az érintett országból származó, a vállalatok, és így az említett konkrét jogi személyek által előállított termékekre alkalmazandók. Az e rendelet rendelkező részében név és cím szerint nem szereplő bármely más vállalat - a konkrétan megemlített vállalatokkal kapcsolatban állókat is beleértve - által előállított importált termékek nem részesülhetnek ezekből a vámtételekből, és azokra az ,összes többi vállalatra" vonatkozó vámot kell alkalmazni.(59) Az ezen egyéni vállalati dömpingellenes vámtételek alkalmazása iránti kérelmeket (pl. a jogi személy névváltozását vagy új termelési vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz [3] kell intézni, minden vonatkozó információ megadásával, különös tekintettel a vállalatnak a névváltozással vagy a termelési vagy értékesítési egységek említett változásával kapcsolatos, a termeléshez, belföldi és exportértékesítéshez kapcsolódó tevékenységeinek bármilyen változásáról szóló információkra. Szükség esetén a rendeletet az egyéni vámtételekben részesülő vállalatok listájának frissítésével ennek megfelelően módosítják.[3]  European Commission(60) Annak érdekében, hogy minimálisra csökkentsék a visszaélés veszélyét, amely az együttműködés elutasításának magas szintjéből (80%) és a vámok összegei között fennálló nagy különbségekből ered, úgy ítélik, hogy ebben az esetben különleges rendelkezésekre van szükség a dömpingellenes vám helyes alkalmazásának biztosítása érdekében.(61) Ezek a különleges rendelkezések tartalmazzák egy érvényes kereskedelmi számla bemutatását a tagállam vámhatóságai részére, amely számla megfelel a rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek. Csak az ilyen számlával kísért behozatalokat lehet a szóban forgó termelőre alkalmazandó kiegészítő Taric-kóddal bejelenteni. Az ilyen számlával nem kísért behozatalokra az összes többi exportőrre alkalmazandó maradék dömpingellenes vám érvényes. Az érintett vállalatokat arra is felkérték, hogy rendszeres jelentéseket nyújtsanak be a Bizottsághoz, hogy lehetővé tegyék az okoumé rétegelt lemezből a Közösségbe irányuló értékesítéseik megfelelő nyomon követését. A jelentések benyújtásának elmaradása esetén, illetve ha a jelentésekből az derül ki, hogy az intézkedések nem elegendőek a káros dömping hatásainak megszüntetésére, időközi felülvizsgálat indítására lehet szükség az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően. Ez többek között vizsgálhatná az egyéni vámok megszüntetésének és a következésképpen az egész országra alkalmazandó vám kivetésének szükségességét.3. Kötelezettségvállalások(62) Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések elfogadását követően, továbbá összhangban az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdésével a Kínai Népköztársaságból egy együttműködő exportáló termelő ajánlott fel az árra vonatkozó kötelezettségvállalást. A vállalat által az egyes termékekre felajánlható export minimálárak azonban olyan szintet képviseltek, hogy az nem szüntette meg a dömping káros hatásait. Ennek megfelelően az ajánlat nem kerülhetett elfogadásra.4. Az ideiglenes vámok beszedése(63) A megállapított dömpingkülönbözetek nagysága miatt, valamint tekintettel a közösségi iparágnak okozott kár mértékére, szükségesnek ítélik, hogy az ideiglenes rendelettel, azaz a 988/2004/EK rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámokkal biztosított összegeket az e rendelettel véglegesen kivetett vám összegének mértékében véglegesen beszedjék, ha ez az összeg megegyezik vagy alacsonyabb az ideiglenes vám összegénél. Amennyiben a végleges vámok magasabbak az ideiglenes vámoknál, csak az ideiglenes vámok szintjén biztosított összegeket kell véglegesen beszedni.(64) A (11) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint a filmbevonatú okoumé rétegelt lemezt kizárták a vizsgálat hatálya alól. Tekintve, hogy az ideiglenes rendelet 1. cikkének (1) bekezdése nem írt elő ilyen kizárást, az ilyen terméktípusokra vonatkozóan esetlegesen biztosított összegeket fel kell szabadítani.ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikk1. Végleges dömpingellenes vámot vetnek ki a Kínai Népköztársaságból származó, az ex 4412 13 10 KN-kód (4412 13 10 10 TARIC-kód) alá tartozó, rétegenként a 6 mm-es vastagságot nem meghaladó, kizárólag fa lapokból álló rétegelt lemezként meghatározott, legalább egy külső, más anyagokból készült tartós filmbevonattal nem bevont okoumé réteggel rendelkező rétegelt lemez behozatalára.2. A nettó, közösségi határparitáson számított, vám előtti árra vonatkozó végleges dömpingellenes vámtétel a következő, feltéve, hogy a termékeket a (3) bekezdésnek megfelelően importálják:>TABELPOSITION>3. A (2) bekezdésben említett négy vállalat részére meghatározott egyéni vámtétel alkalmazásának feltétele a tagállam vámhatóságai felé egy érvényes kereskedelmi számla bemutatása, amely megfelel az 1. mellékletben meghatározott követelményeknek. Ha ilyen számlát nem mutatnak be, az összes többi vállalatra alkalmazandó vámtételt kell alkalmazni.4. Más meghatározás hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.2. cikkA 988/2004/EK bizottsági rendelet alapján a Kínai Népköztársaságból származó, az ex 4412 13 10 KN-kód (4412 13 10 10 TARIC-kód) alá tartozó okoumé rétegelt lemez behozatalára kivetett ideiglenes dömpingellenes vámokkal biztosított összegeket az alább meghatározott szabályokkal összhangban véglegesen be kell szedni. Amennyiben a végleges vámok magasabbak az ideiglenes vámoknál, csak az ideiglenes vámok szintjén biztosított összegeket kell véglegesen beszedni. A filmbevonatú okoumé rétegelt lemez behozatalai után biztosított összegeket fel kell szabadítani.Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETAz e rendelet 1(3) cikkében említett érvényes kereskedelmi számlának tartalmaznia kell egy, a vállalat egy tisztviselője által aláírt nyilatkozatot a következő formában:1. a kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztviselőjének neve és beosztása;2. a következő nyilatkozat:,Alulírott igazolom, hogy az Európai Közösségbe történő kivitelre eladott, e számla alá tartozó [mennyiség] okoumé rétegelt lemezt a [vállalat neve és címe], [kiegészítő TARIC-kód] [országban] állította elő, és kijelentem, hogy az e számlán megadott információ teljes és megfelel a valóságnak.";3. Dátum, aláírás.