				|

		52013PC0507

			Javaslat A TANÁCS RENDELETE a Vizcayai-öböl tekintetében a szardellahalászati lehetőségeknek a 2013–2014-es halászati idényre történő meghatározásáról /* COM/2013/0507 final - 2013/0236 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
A halászati lehetőségekről szóló,
minden év második felében elfogadott tanácsi rendeletek a Vizcayai-öböl
tekintetében már nem rendelkeznek a teljes kifogható
szardellamennyiségről, mivel biológiai jellemzőiből adódóan az
állomány más éves ciklus hatálya alá tartozik, és a vonatkozó tudományos
szakvélemény kibocsátása is más ütemezés szerint történik. A teljes kifogható
szardellamennyiséget minden év júliusában kell meghatározni.
A Tanács a 694/2012/EU tanácsi rendelet útján
megállapította az említett állományt kiaknázó halászatra a 2012. július 1. és
2013. június 30. közötti időszakban alkalmazandó teljes kifogható
mennyiséget. Most az elkövetkező 12 hónapra vonatkozóan is meg kell
határozni a teljes kifogható mennyiséget és annak az érintett tagállamok
közötti elosztását.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL
FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI
Figyelemmel a közös halászati politikának a
halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő
védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i
2371/2002/EK tanácsi rendeletben rögzített célkitűzéseire, a halászati
lehetőségeket a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények alapján, a
biológiai és a társadalmi-gazdasági vonatkozások figyelembevételével, valamint
a halászati ágazatokkal szembeni méltányos bánásmód biztosításával kell
megállapítani.
A Vizcayai-öböl szardellaállományának
vonatkozásában a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság
(HTMGB) 2013. júliusi szakvéleményét a 2013. július 1. és 2014. június 30.
közötti halászati idény adataira alapozza.
A HTMGB szakvéleményében szereplő becslés
szerint a szaporodóképes állomány biomasszája körülbelül 56 055 tonna.
Tekintettel a Vizcayai-öbölben élő szardellaállomány kezelésére és halászatára
vonatkozó hosszú távú terv létrehozásáról szóló rendeletre irányuló, 2009.
július 29-i bizottsági javaslatra[1],
valamint figyelemmel arra, hogy a javaslat alapjául szolgáló hatásvizsgálat az
ezen állományra vonatkozó halászati lehetőségekről szóló határozatok
legfrissebb hatásvizsgálata, a szóban forgó állományra vonatkozó teljes
kifogható mennyiséget a 694/2012/EU rendelet a javaslatban előírt
lehalászási szabállyal összhangban állapította meg.
2013-ban sor került a Nemzetközi
Tengerkutatási Tanács (ICES) által a szardellaállomány állapotfelmérésére
használt módszertan és biológiai paraméterek felülvizsgálatára. Az új
tudományos információk fényében a közeljövőben indokolttá válhat nemcsak a
Bizottság 2009. július 29-i javaslatában megállapított jelenlegi lehalászási
szabályok felülvizsgálata, hanem más halászati gazdálkodási intézkedések
újragondolása is. Ebben az esetben a javaslatok előterjesztésére ennek
megfelelően kerülhet sor. E felülvizsgálat végrehajtásáig indokolt
továbbra is a jelenlegi lehalászási szabályt alkalmazni, mivel
megerősítést nyert, hogy a szóban forgó szabály összhangban maradt az
elővigyázatosság elvével, valamint azért is, mert a halászati ágazat
számára kiszámíthatóvá teszi a fogásokat és stabilitást nyújt. Az illetékes regionális
tanácsadó testület (nevezetesen a délnyugati vizekkel foglalkozó regionális
tanácsadó testület) követte ezeket a tudományos fejleményeket, és a tagjai
között zajló informális egyeztetések arra utalnak, hogy a tagok elfogadhatónak
tartják ezt a megközelítést. A regionális tanácsadó testület részt fog venni a
lehalászási szabály és minden más gazdálkodási intézkedés – például a
szabályozási idény – újraértékelésére irányuló jövőbeli munkában, amelyet
a Bizottság tudományos testületein keresztül fog elvégezni.
A 2013. július 1. és 2014. június 30. közötti
halászati idényre vonatkozó teljes kifogható mennyiséget ezért az említett
javaslatban előírt lehalászási szabálynak megfelelően indokolt 17 100
tonnában meghatározni.
A Bizottság felkéri a Tanácsot, hogy a
lehető legrövidebb időn belül fogadja el ezt a javaslatot annak
érdekében, hogy a halászok megtervezhessék az új halászati idényre vonatkozó
tevékenységüket.
2013/0236 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS RENDELETE
a Vizcayai-öböl tekintetében a szardellahalászati
lehetőségeknek a 2013–2014-es halászati idényre történő
meghatározásáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (3)
bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)       A Tanács feladata, hogy
halászati tevékenységenként vagy tevékenységcsoportonként meghatározza a
halászati lehetőségeket. E halászati lehetőségeket oly módon kell
elosztani a tagállamok között, amely minden tagállamnak viszonylag stabil
halászati tevékenységet biztosít valamennyi állomány és állománycsoport
tekintetében, és kellően figyelembe veszi a közös halászati politikának a
halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő
védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i
2371/2002/EK tanácsi rendeletben[2]
meghatározott célkitűzéseit.
(2)       A megfelelő
állománygazdálkodás és az egyszerűsítés céljából helyénvaló, hogy a
Vizcayai-öböl (ICES VIII alterület) szardellaállománya tekintetében a teljes
kifogható mennyiség és a tagállami kvóták a naptári évvel egybeeső
gazdálkodási időszak helyett a július 1-jétől a következő év
június 30-ig tartó éves gazdálkodási idényre vonatkozóan kerüljenek
meghatározásra. Mindazonáltal indokolt előírni, hogy a szardellahalászatra
továbbra is a 39/2013/EU rendelet[3]
kvótafelhasználási feltételekre vonatkozó általános rendelkezései legyenek
irányadók.
(3)       A 2013–2014-es halászati idényben
a Vizcayai-öböl szardellaállományára vonatkozó teljes kifogható mennyiséget a
rendelkezésre álló tudományos szakvélemények alapján, a biológiai és a
társadalmi-gazdasági vonatkozások figyelembevételével, valamint a halászati
ágazatokkal szembeni méltányos bánásmód biztosításával kell megállapítani.
(4)       Annak érdekében, hogy a
Vizcayai-öböl szardellaállománya többéves gazdálkodás hatálya alá tartozzon, a
Bizottság 2009. július 29-én rendeletjavaslatot terjesztett elő a
Vizcayai-öbölben élő szardellaállomány kezelésére és halászatára vonatkozó
hosszú távú terv létrehozásáról. Figyelemmel arra, hogy a javaslat alapjául
szolgáló hatásvizsgálat az állományra vonatkozó gazdálkodási határozatok
legfrissebb hatásvizsgálata, a Vizcayai-öböl szardellaállományára vonatkozó
teljes kifogható mennyiséget indokolt ennek megfelelően megállapítani. A
Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) által 2013
júliusában kibocsátott szakvéleményben szereplő becslés szerint a
szaporodóképes állomány biomasszája körülbelül 56 055 tonna. A 2013.
július 1. és 2014. június 30. közötti halászati idényre vonatkozó teljes
kifogható mennyiséget ezért indokolt 17 100 tonnában meghatározni.
(5)       A teljes kifogható mennyiség
és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek
bevezetéséről szóló, 1996. május 6-i 847/96/EK tanácsi rendelet[4] 2. cikkével összhangban meg
kell határozni, hogy a hivatkozott rendeletben foglalt intézkedések milyen
mértékben vonatkozzanak a Vizcayai-öböl szardellaállományára.
(6)       A 2013–2014-es halászati
idény kezdetére való tekintettel és a fogások éves bejelentése céljából
indokolt előírni, hogy ez a rendelet azonnal hatályba lépjen és 2013.
július 1-jétől legyen alkalmazandó,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A szardellára vonatkozó halászati
lehetőségek a Vizcayai-öbölben
(1)
A 218/2009/EK európai parlamenti és tanácsi
rendeletben[5]
meghatározott ICES VIII alterület szardellaállományára vonatkozó teljes
kifogható mennyiség (TAC) és annak tagállamok közötti elosztása a 2013. július
1. és 2014. június 30. közötti halászati idényre a következőképpen alakul
(élőtömegtonnában):
 Faj: || Szardella Engraulis encrasicolus || ICES-övezet: || VIII (ANE/08.)
 Spanyolország || 15 390 ||   || Analitikai TAC
 Franciaország || 1 710 ||
 EU || 17 100 ||
   ||   ||
 TAC || 17 100 ||
(2)
A halászati lehetőségeknek az (1) bekezdés
szerinti elosztására és felhasználására a 39/2013/EU rendelet 8. és 10.
cikkében előírt feltételek az irányadók.
(3)
A 847/96/EK rendelet alkalmazásában az (1)
bekezdésben említett állomány az analitikai célokra kifogható mennyiség alá
tartozik. Az említett rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdése, valamint 4.
cikke alkalmazandó.
2. cikk
Adatküldés
Amikor a tagállamok az 1224/2009/EK tanácsi
rendelet[6]
33. és 34. cikke alapján a Bizottsághoz benyújtják az ICES VIII alterületen kihalászott
szardella kirakodott mennyiségeire vonatkozó adatokat, az „ANE/08.”
állománykódot használják.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2013. július
1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               COM(2009) 399 végleges.
[2]               HL L 358., 2002.12.31., 59. o.
[3]               A Tanács 2013. január 21-i 39/2013/EU rendelete a
nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá nem tartozó bizonyos
halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára
rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek a 2013. évre történő
meghatározásáról (HL L 23., 2012.1.25., 1. o.).
[4]               HL L 115., 1996.5.9., 3. o.
[5]               Az Európai Parlament és a Tanács 2009. március 11-i
218/2009/EK rendelete az Atlanti-óceán északkeleti részén halászatot folytató
tagállamok névleges fogási statisztikájának benyújtásáról (HL L 87., 2009.3.31.,
70. o.)
[6]               A Tanács 2009. november 20-i 1224/2009/EK rendelete a
közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi
ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a
811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az
509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK
rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az
1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22.,
1. o.).


				|

		52014PC0585

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Ecuadorból származó árukra vonatkozó tarifális elbánásról /* COM/2014/0585 final - 2014/0287 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
2014. július 17-én lezárultak Ecuadorral az EU
és Kolumbia/Peru közötti kereskedelmi megállapodáshoz való csatlakozására
irányuló tárgyalások. E tárgyalások eredményeképpen […]-án/én parafálták az
Ecuadornak a megállapodáshoz történő csatlakozásáról szóló (a
továbbiakban: csatlakozási jegyzőkönyv) jegyzőkönyvet.
A csatlakozási jegyzőkönyv jóváhagyásához
és alkalmazásához szükséges eljárások lezárásáig a kereskedelem szükségtelen
zavarainak elkerülése érdekében biztosítani kell, hogy a csatlakozási
jegyzőkönyv parafálásának időpontjában alkalmazott vámok nem
emelkednek és nem alkalmaznak új vámokat az Ecuadorból származó termékekre. Ennek
érdekében a javasolt rendelet előírja azon vámtételek szintjének
fenntartását, amelyek a csatlakozási jegyzőkönyv parafálásának
időpontjában Ecuadorra vonatkozóan alkalmazandóak voltak.
Ez a rendelet 2015. január 1-jével lép
hatályba és csatlakozási jegyzőkönyv hatályba lépését követően hat
hónapig (vagy, adott esetben ideiglenesen) alkalmazandó, vagy 2016. december
31-ig, attól függően, hogy melyik következik be előbb. Ez az
időtartam szükséges ahhoz, hogy elegendő idő álljon
rendelkezésre a csatlakozási jegyzőkönyv alkalmazásához szükséges
belső eljárások végrehajtására az EU-ban, valamint Ecuadorban. További
késedelmek merülhetnek fel a csatlakozási jegyzőkönyvnek Kolumbia és Peru
által szükséges egyeztetése és jóváhagyása miatt, a csatlakozási
jegyzőkönyv aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról, valamint
megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló bizottsági
határozatot megelőzően. A rendelet és a csatlakozási jegyzőkönyv
alkalmazása közötti esetleges hat hónapos átfedés szükséges ahhoz, hogy a
gazdasági szereplők alkalmazkodjanak az új vámeljárásokhoz.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL
FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI
Tárgytalan.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
A javaslat jogalapja az Európai Unió
működéséről szóló szerződés 207. cikkének (2) bekezdése.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK
A javasolt rendelet fenntartja a
jelenlegi piacra jutási előírásokat és ebben az értelemben nincs további
nincs pénzügyi hatása az EU költségvetésére. Alkalmazásának hiánya azonban a
vámbevételek beszedésének terén potenciális növekedéssel járna.
A beszedendő vámbevételek összegét
nehéz megjósolni, de mindenesetre viszonylag kis összegről lenne szó. Az
Ecuador által élvezett, 2015. január 1-jén megszűnő jelenlegi piacra
jutási rendszerben keletkezett vámmegtakarítások a 215 millió eurós
tartományban vannak (a 2013-as kereskedelmi adatok alapján). Ecuadornak az
Unióba irányuló exportja erősen koncentrált és e megtakarítások 95%-a
lényegében 5 olyan termékcsoport exportjából adódik, amelyek átlagos vámtétele
16%-os. Ezért az erga omnes vámtételek alkalmazása ezekre a termékekre
jelentősen csökkentené azok exportját az Unióba, így tovább csökkentené az
uniós költségvetésre gyakorolt tényleges hatását.
2014/0287 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
az Ecuadorból származó árukra vonatkozó
tarifális elbánásról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (2)
bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti
parlamenteknek való megküldését követően,
rendes törvényalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)       az egyrészről az Európai
Unió és tagállamai, másrészről a Kolumbia és Peru közötti, 2012. június
26-án aláírt kereskedelmi megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 329.
cikke előírja az Andok Közösség további tagországainak esetleges
csatlakozását.
(2)       Ecuador arra vonatkozó
kérését követően, hogy újrakezdje a tárgyalásokat az Unióval, hogy a
megállapodás részes felévé váljon, 2014-ben tárgyalásokra került sor az Unió és
Ecuador között. E tárgyalások eredményeképpen […]-án/én parafálták az
Ecuadornak a megállapodáshoz történő csatlakozásáról szóló (a
továbbiakban: csatlakozási jegyzőkönyv) jegyzőkönyvet.
(3)       A csatlakozási
jegyzőkönyv parafálását követően, átmeneti kölcsönös megállapodásra
van szükség az Ecuadorral való szabadkereskedelmi térség megteremtéséhez a
kereskedelem szükségtelen zavarainak elkerülése érdekében. Ezért 2015. január
1-jétől a csatlakozási jegyzőkönyv időpontjában alkalmazott
vámok nem emelkednek és nem alkalmaznak új vámokat az Ecuadorból származó termékekre.
(4)       E rendelet ennek érdekében
előírja 2015. január 1-jétől azon vámtételek szintjének fenntartását,
amelyek [a csatlakozási jegyzőkönyv parafálásának időpontja]-án/én
Ecuadorra vonatkozóan alkalmazandóak.
(5)       Ez az intézkedés nem sérti az
597/2009/EK[1],
az 1225/2009/EK[2]
vagy a 260/2009/EK[3]
tanácsi rendeletek alapján hozott intézkedéseket.
(6)       Az e rendelet értelmében
megadott tarifális elbánás alkalmazásának feltételeként, Ecuadornak
tartózkodnia kell attól, hogy az Unióból származó behozatalt terhelő új
vámokat vagy azokkal azonos hatású díjakat, valamint új mennyiségi
korlátozásokat vagy azokkal azonos hatású intézkedéseket vezessen be, vagy a
vámok és díjak meglévő szintjét megemelje illetve bármely más korlátozást
bevezessen [a csatlakozási jegyzőkönyv parafálásának időpontja]-tól/től.
(7)       Ecuador további
elkötelezettségének biztosítására az emberi jogokkal és a munkajoggal, a
környezetvédelemmel és a jó kormányzással kapcsolatos alapvető nemzetközi
egyezmények iránt, az intézkedés alkalmazásának feltételéül kellene szabni ezen
egyezmények folyamatos és tényleges végrehajtását.
(8)       A csalás kockázatának
megelőzése érdekében, az e rendelet szerinti kedvezményes tarifális
elbánáshoz való jogosultságnak feltételéül kellene szabni, hogy Ecuador
teljesíti-e a vonatkozó termékszármazási szabályokat és az azokhoz kapcsolódó
eljárásokat.
(9)       A Közös Vámtarifa
vámtételeinek alkalmazásáról kell rendelkezni bármely olyan Ecuadorból származó
termék esetén, amely – a Bizottság vizsgálata alapján – súlyos nehézségeket
okoz egy hasonló vagy azzal közvetlenül versenyző termékeket
előállító uniós termelőnek vagy ilyen nehézségek bekövetkezésével
fenyeget.
(10)     Az e rendeletben meghatározott
feltételek valamelyikének be nem tartása esetén a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel
kell felruházni arra, hogy ideiglenesen felfüggessze abban előírt
tarifális elbánás összességét vagy egy részét. Ezeket a hatásköröket a
182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[4] megfelelően kell
gyakorolni.
(11)     Ezt a rendeletet a csatlakozási
jegyzőkönyv hatálybalépését vagy vonatkozó rendelkezéseinek ideiglenes
alkalmazását követő hat hónapig, de legkésőbb 2016. december 31-ig
kell alkalmazni.
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
a)           „tarifális elbánás”: a 2. cikkben
meghatározott Ecuadorból származó áruk esetében alkalmazandó vámtételek és
elbánás;
b)           „Közös Vámtarifa vámtételei”: a
módosított 2658/87/EGK tanácsi rendelet[5]
I. mellékletének második részében meghatározott vámtételek, a vámkontingensek
részeként meghatározott vámtételek kivételével;
c)           „Ecuadorból származó termék(ek)”: a
2913/92/EGK tanácsi rendelet[6]
2. fejezetének II. címe értelmében a származás megjelölésére vonatkozó
kötelezettségnek megfelelő termék(ek), valamint a 2454/93/EGK bizottsági
rendelet[7]
1. fejezet IV. címének 2. cikke vagy a 2. fejezet 1. szakasza szerinti
tarifális elbánástól függően.
2. cikk
Tarifális elbánás
(1)          A [a csatlakozási jegyzőkönyv
parafálásának időpontja]-án/én Ecuadorból származó termékekre alkalmazott
vámtételeket nem emelik és ezen időpontot követően e termékekre
vonatkozóan új vámtételek bevezetésére nem kerül sor.
(2)          Az (1) bekezdésben meghatározott
tarifális elbánás alkalmazandó az 597/2009/EK, az 1225/2009/EK vagy a
260/2009/EK rendeletek értelmében hozott intézkedések sérelme nélkül.
3. cikk
A tarifális elbánásra
való jogosultság feltételei
Az 2. cikkben meghatározott tarifális elbánásra való jogosultság a
következő tényezők függvénye:
a)           az 1. cikk c) pontjában említett
származási szabályok és az azokhoz kapcsolódó eljárások betartása, beleértve,
adott esetben a [a csatlakozási jegyzőkönyv parafálásának
időpontja]-án/én hatályos tényleges igazgatási együttműködési
rendelkezéseket;
b)           Ecuador tartózkodása attól, hogy [a csatlakozási
jegyzőkönyv parafálásának időpontja]-tól/től kezdődően
az Unióból származó behozatalt terhelő új vámokat vagy azokkal azonos
hatású díjakat, valamint új mennyiségi korlátozásokat vagy azokkal azonos
hatású intézkedéseket vezessen be, vagy a vámok és díjak meglévő szintjét
megemelje, illetve bármely más korlátozást bevezessen;
c)           Ecuador fenntartja a rendelet
mellékletében felsorolt egyezségokmányok, egyezmények és jegyzőkönyvek
ratifikációját és tényleges végrehajtását, és fenntartás nélkül elfogadja a
ratifikált egyezségokmányok, egyezmények és jegyzőkönyvek végrehajtási
rendelkezéseivel összhangban a végrehajtás nyilvántartására vonatkozó
jelentéstételi követelményeket, rendszeres ellenőrzést és
felülvizsgálatot;
d)           együttműködés az Európai
Bizottsággal és valamennyi szükséges információ rendelkezésre bocsátása annak
értékeléséhez, hogy Ecuador tiszteletben tartja a c) bekezdésben előírt
követelményeket;
e)           Ecuador folyamatos
erőfeszítéseket tesz az az egyrészről az Európai Unió és tagállamai,
másrészről a Kolumbia és Peru között létrejött kereskedelmi megállapodás
csatlakozási jegyzőkönyvének aláírása és ratifikálása érdekében.
4. cikk
Ideiglenes
felfüggesztés
Ha a Bizottság megállapítja, hogy elegendő bizonyíték áll
rendelkezésre a 3. cikkben meghatározott feltételek teljesítésének
elmulasztására, akkor végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el az e rendeletben
meghatározott a tarifális elbánás teljes vagy részleges ideiglenes
felfüggesztésére. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 6. cikk (2)
bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
5.
cikk
Védzáradék
Amennyiben Ecuadorból származó terméket olyan
mennyiségben és/vagy áron importálnak, amely súlyos nehézségeket okoz egy
hasonló vagy azzal közvetlenül versenyző termékeket előállító uniós
termelőknek, vagy ilyen nehézségek bekövetkezésével fenyeget, úgy erre a
termékre a 19/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben[8] meghatározott eljárási
szabályok alapján értelemszerűen ismételten alkalmazhatók a közös
vámtarifában rögzített rendes vámtételek.
6. cikk
Bizottsági
eljárás
(1)          E rendelet 4. cikkének
végrehajtásában a Bizottságot a 2913/92/EGK tanácsi rendelet 248a. cikkével
létrehozott Vámkódexbizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet
értelmében vett bizottságnak minősül.
(2)          Az e cikkre való hivatkozás esetén a
182/2011/EU rendelet 5. cikke alkalmazandó.
7. cikk
Hatálybalépés
és alkalmazás
(1)          Ez a rendelet az Európai
UnióHivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2)          2015. január 1-jétől alkalmazandó.
(3)          Ez a rendelet a csatlakozási
jegyzőkönyv hatályba lépését követő hat hónappal követően
hatályát veszti, vagy adott esetben ideiglenes jelleggel, de legkésőbb
2016. december 31-ig kell alkalmazni. Amennyiben e rendelet alkalmazhatósága
2016. december 31-e előtt megszűnik, úgy arról a Bizottság az Európai
Unió Hivatalos Lapjában értesítést tesz közzé.
Ez a
rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi
tagállamban.
Kelt Brüsszelben,
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
[1]               A Tanács 2009. június 11-i 597/2009/EK rendelete az
Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező
támogatott behozatallal szembeni védelemről (HL L 188., 2009.7.18., 93.
o.).
[2]               A Tanács 2009. november 30-i 1225/2009/EK rendelete az
Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező
dömpingelt behozatallal szembeni védelemről (HL L 343., 2009.12.22., 51.
o.).
[3]               A Tanács 2009. február 26-i 260/2009/EK rendelete a
behozatalra vonatkozó közös szabályokról (HL L 84., 2009.3.31., 1.
o.).
[4]               Az Európai Parlament és a Tanács 2011. február 16-i
182/2011/EU rendelete a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására
vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános
elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).
[5]               A Tanács 1987. július 23-i 2658/87/EGK rendelete a vám-
és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256.,
1987.9.7., 1. o.).
[6]               A Tanács 1992. október 12-i 2913/92/EGK rendelete a
Közösségi Vámkódex létrehozásáról (HL L 302., 1992.10.19., 1. o.).
[7]               A Bizottság 1993. július 2-i 2454/93/EGK rendelete a
Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet
végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról (HL L 253., 1993.10.11.,
1. o.).
[8]               Az Európai Parlament és a Tanács 2013. január 15-i
19/2013/EU rendelete az egyrészről az Európai Unió és tagállamai,
másrészről Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodásban foglalt
kétoldalú védzáradék és banánkereskedelmi stabilizációs mechanizmus
végrehajtásáról (HL L 17, 2013.1.19., 1.o.).
MELLÉKLET
A 3.
cikk c) pontjában hivatkozott egyezségokmányok, egyezmények és
jegyzőkönyvek
Az
emberi és munkajogokra vonatkozó alapvető ENSZ/ILO-egyezmények
1.           Egyezmény a népirtás
bűntettének megelőzéséről és megbüntetéséről (1948)
2            Nemzetközi egyezségokmány a
faji megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről (1965)
3.           Nemzetközi egyezségokmány a
polgári és politikai jogokról (1966)
4.           Nemzetközi egyezségokmány a
gazdasági, szociális és kulturális jogokról (1966)
5.           Egyezmény a nőkkel szemben
alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának
kiküszöböléséről (1979)
6.           Egyezmény a kínzás és más
kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód ellen (1984)
7.           Egyezmény a gyermek jogairól
(1989)
8.           Egyezmény a kényszer- vagy
kötelező munkáról, 29. sz. (1989)
9.           Egyezmény az egyesülési
szabadságról és a szervezkedési jog védelméről, 87. sz. (1948)
10.         Egyezmény a szervezkedési jog
és a kollektív tárgyalási jog elveinek alkalmazásáról, 98. sz. (1949)
11.         Egyezmény a férfi és női
munkaerőnek egyenlő értékű munka esetén járó egyenlő
díjazása tárgyában, 100. sz. (1951)
12.         Egyezmény a kényszermunka
felszámolásáról, 105. sz. (1957)
13.         Egyezmény a foglalkoztatásból
és a foglalkozásból eredő hátrányos megkülönböztetésről, 111. sz. (1958)
14.         Egyezmény a foglalkoztatás
alsó korhatáráról, 138. sz. (1973)
15.         Egyezmény a gyermekmunka
legrosszabb formáinak betiltásáról és a felszámolására irányuló azonnali
lépésekről, 182. sz. (1999)
A
környezetvédelemmel és a kormányzási elvekkel kapcsolatos egyezmények
16.         Egyezmény a veszélyeztetett
vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről (1973)
17.         Montreali jegyzőkönyv az
ózonréteget lebontó anyagokról (1987)
18.         Bázeli egyezmény a veszélyes
hulladékok országhatárokat átlépő szállításának ellenőrzéséről
és ártalmatlanításáról (1989)
19.         Egyezmény a biológiai
sokféleségről (1992)
20.         Az ENSZ éghajlatváltozási
keretegyezménye (1992)
21.         Cartagena jegyzőkönyv a
biológiai biztonságról (2000)
22.         Stockholmi egyezmény a
környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról (2001)
23.         Kiotói jegyzőkönyv az
ENSZ éghajlatváltozási keretegyezményéhez (1998)
24.         Egységes egyezmény az Egyesült
Nemzetek Szervezete keretében a kábítószerekről (1961)
25.         Egyezmény az Egyesült Nemzetek
Szervezete keretében a pszichotróp anyagokról (1971)
26.         ENSZ-egyezmény a kábítószerek
és pszichotróp anyagok tiltott kereskedelme ellen (1988)
27.         ENSZ-egyezmény a korrupció
ellen (2004)


				|

		52015PC0046

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai Szociális Alapról szóló 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés által támogatott operatív programokra folyósított kezdeti előfinanszírozási összeg növelése tekintetében való módosításáról /* COM/2015/046 final - 2015/0026 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
Az új Bizottság alapvető prioritása, hogy
„új lendületet adjon a foglalkoztatásnak, a növekedésnek és a beruházásoknak”.
2015. évi munkaprogramjában a Bizottság elkötelezte magát amellett, hogy
kezdeményezéseket hozzon a munkaerő-piaci integráció és a
foglalkoztathatóság ösztönzése érdekében, többek között olyan intézkedéseket,
amelyek támogatják a tagállamokat abban, hogy a fiatalokat bevonják a munka
világába. Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre vonatkozó javaslat az
egyik módja annak, hogy ezt a prioritást haladéktalanul előbbre lehessen
vinni.
Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés
elfogadására azt követen került sor, hogy az Európai Tanács 2013. februári
ülésén magas szintű politikai felhívást tett közzé az Európai Unió (EU)
egyes különösen nehéz helyzetben lévő régióiban példátlan mértékűvé
vált ifjúsági munkanélküliség megoldása érdekében. A Tanács 2013. februári
ülése és az azt követő tanácsi következtetések ismételten hangsúlyozták, hogy
a fiatalok foglalkoztatásának előmozdítása különösen kiemelt kérdés. Az
Európai Tanács arra szólított fel, hogy az EU költségvetéséből támogatni
kell a tagállamok e tendencia ellensúlyozására tett erőfeszítéseit. Az
ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésnek az a célja, hogy az ifjúsági
munkanélküliség által leginkább érintett régiók számára kiegészítő
finanszírozást biztosítson a fiatalok foglalkoztatásának – többek között az
ifjúsági garancia létrehozásáról szóló tanácsi ajánlás végrehajtása révén
történő – elősegítésére. Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés
keretében kizárólag nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem
részesülő fiatalokat lehet közvetlenül támogatni, rendszereket és
struktúrákat azonban – az Európai Szociális Alappal ellentétben – nem; Az ifjúsági
foglalkoztatási kezdeményezés az ESZA programozásának részét képezi, és a
programozási intézkedések célzott operatív programként, operatív programon
belüli célzott prioritási tengelyként vagy egy vagy több prioritási tengely
részeként valósulhatnak meg.
Az ifjúsági munkanélküliség problémájának
égető voltára tekintettel a Bizottság már a kezdetektől fogva
különleges intézkedéseket javasolt annak érdekében, hogy az ifjúsági
foglalkoztatási kezdeményezés számára elkülönített források teljes összege már
a 2014–2020 közötti programozási időszak első két évében
rendelkezésre álljon (az időszak elejére legyen ütemezve) annak érdekében,
hogy az ifjúságot támogató intézkedéseket gyorsan és érdemben végre lehessen
hajtani, és azonnali eredményeket lehessen elérni. Ezért az európai
strukturális és beruházási alapokból (esb-alapokból), köztük az Európai
Szociális Alapból támogatott egyéb intézkedésekhez hasonlóan az ifjúsági
foglalkoztatási kezdeményezés keretében tervezett intézkedéseket is elvben nem
2023, hanem 2018 végére kell végrehajtani. Ezenkívül az a döntés született,
hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés keretében a kiadások már
2013. szeptember 1-jétől támogathatók, és az ifjúsági
foglalkoztatási kezdeményezésre elkülönített előirányzat mellé nem
kötelező nemzeti társfinanszírozást rendelni. A 2014–2020-as szabályozási
keret egyéb olyan rendelkezéseket is tartalmaz, amelyek célja az ifjúsági
foglalkoztatási kezdeményezés végrehajtásának felgyorsítása.
Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés
rövidebb végrehajtási időszaka azt jelenti, hogy a gyakorlati végrehajtás
első éve kulcsfontosságú lesz abból a szempontból, hogy a kezdeményezés
sikerrel tudja-e kezelni a foglalkoztatásban, oktatásban vagy képzésben részt
nem vevő 7 millió európai fiatal problémáját. Az ifjúsági foglalkoztatási
kezdeményezés végrehajtásának bármilyen további késedelme valószínűsíthetően
veszélyezteti a tagállamok által az ifjúsági munkanélküliség visszaszorítására
indított folyamatot és intézkedéseket.
Egy évvel az ESZA-rendelet és az ifjúsági
foglalkoztatási kezdeményezés elfogadása után az eredmények azonban elmaradnak az
eredeti várakozásoktól. Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés
kötelezettségvállalásainak és a kezdeményezéssel összefüggő egyedi
intézkedéseknek az időszak elejére való ütemezése nem vezetett az ifjúsági
foglalkoztatási kezdeményezés forrásainak remélt gyors mobilizálásához. Az
azonosított fő okok között szerepel, hogy a megfelelő operatív
programokkal kapcsolatos tárgyalások és a vonatkozó végrehajtási szabályok
bevezetése a tagállamokban még mindig folyamatban van, a hatóságoknak korlátozott
a kapacitása arra, hogy pályázati felhívásokat tegyenek közzé, és a
pályázatokat gyorsan feldolgozzák, továbbá nem áll rendelkezésre elegendő
előfinanszírozás a szükséges intézkedések elindításához. Az utóbbi kérdést
a tagállamok vetették fel politikai szinten. Néhány tagállam arról számolt be
különböző szinteken – többek között a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai,
Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Tanács (EPSCO Tanács) üléseinek keretében,
valamint a Bizottsággal folytatott kétoldalú tárgyalásokon –, hogy jelentős
nehézségekkel szembesülnek az intézkedések végrehajtásának megkezdése
tekintetében, mivel nem áll rendelkezésre elegendő finanszírozási forrás
ahhoz, hogy előleget folyósítsanak a kedvezményezetteknek. Az Európai
Parlament aggodalmának adott hangot azzal kapcsolatban, hogy lassan valósul meg
az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés. Különösen azokban a tagállamokban
alakult ki akut helyzet, ahol a legmagasabb az ifjúsági munkanélküliségi ráta,
mivel ezek az országok kénytelenek megbirkózni nagyobb költségvetési
megszorításokkal és a finanszírozás hiányával.
A Bizottság az ifjúsági foglalkoztatási
kezdeményezést végrehajtó 34 operatív program közül már 28-at elfogadott, és
további négy programról lezárta a tárgyalásokat; e programok jelenleg
elfogadásra várnak. Emellett a Tanács 2014-ben több országspecifikus ajánlást
is elfogadott, amelyek arra szólítják fel a tagállamokat, hogy fokozzák az
ifjúsági munkanélküliség csökkentése érdekében tett erőfeszítéseiket. A
tagállamok most valósítják meg a jelenlegi időszakra vonatkozó igazgatási
kapacitást és a program végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket, a Bizottság
pedig technikai iránymutatással támogatja ezt a folyamatot. E javaslat célja,
hogy a Bizottság részéről az előfinanszírozás tekintetében hozott
azonnali lépésként reagáljon a tagállamok által felvetett kérdésre.
A közös rendelkezésekről szóló
rendeletben megállapított kezdeti előfinanszírozás jelenlegi szintje
elégtelennek bizonyult a fennálló finanszírozási hiány áthidalására és azon
erőfeszítés támogatására, amely arra irányul, hogy – az ifjúsági
foglalkoztatási kezdeményezésre vonatkozó politikai elkötelezettségre
tekintettel – azonnali, gyors választ adjon az EU-ban tapasztalható ifjúsági
munkanélküliség elfogadhatatlanul magas szintjére. Egy operatív program
elfogadását követően azonnal folyósított kezdeti előfinanszírozás
mértéke jelenleg az adott operatív programhoz nyújtott uniós hozzájárulás
1 %-a (illetve pénzügyi támogatásban részesülő tagállamok esetében
1,5 % a). Ezenkívül időközi kifizetést csak a kedvezményezetteknél
már felmerült és kifizetett, valamint a tagállam által igazolt kiadások alapján
lehet folyósítani a tagállamnak. Az időközi kifizetések a
kedvezményezetteknél felmerült kiadások visszatérítésére szolgálnak. Az
időközi kifizetések ezért nem elegendőek ahhoz, hogy a
kedvezményezetteknek előleget lehessen folyósítani.
Ez a helyzet – a szegénységben vagy társadalmi
kirekesztettségben élő fiatalok arányának növekedésével együtt – az
ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés egyedi sajátosságainak kezelésére
irányuló kiegészítő intézkedéseket igényel. Az ifjúsági foglalkoztatási
kezdeményezés erőforrásainak az időszak elejére való ütemezését olyan
mechanizmusokkal kell támogatni, amelyek biztosítják a finanszírozás gyors mobilizálását
az intézkedésekre a programozási időszak első éveiben. Különösképpen
azt kell biztosítani, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést
végrehajtó operatív programokra folyósított kezdeti előfinanszírozás
elegendő legyen a kedvezményezetteknek történő kifizetések
finanszírozására, hogy a kedvezményezettek megkezdhessék az intézkedések
megvalósítását. A megosztott irányítás alatt működő egyéb
programokkal ellentétben az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés
finanszírozását teljes mértékben az uniós költségvetésből folyósított
elkülönített előirányzat biztosítja. Az ifjúsági foglalkoztatási
kezdeményezésre elkülönített előirányzat a megosztott irányítás alá
tartozó egyetlen olyan finanszírozási forrás, amely a nemzeti
társfinanszírozási követelmény alóli mentességet élvez. Ez a javaslat mintegy 1
milliárd EUR-ra növeli az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre elkülönített
előirányzatból 2015-ben rendelkezésre álló kezdeti előfinanszírozás
összegét. Ez a javaslat sem az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést
végrehajtó operatív programokra az ESZA-ból folyósított kezdeti
előfinanszírozást, sem az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre
elkülönített előirányzatból 2016-ban folyósítandó kezdeti
előfinanszírozás összegét nem módosítja. Továbbá az egyéb esb-alapokból
társfinanszírozott egyéb programokra folyósított kezdeti előfinanszírozást
sem érinti.
Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés
által támogatott operatív programokra az ifjúsági foglalkoztatási
kezdeményezésre elkülönített előirányzatból folyósítandó kezdeti
előfinanszírozás összegének (a programozási intézkedések formájától
független) növelése megfelelő és teljes mértékben összhangban áll az
ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre vonatkozó egyedi szabályokkal. Ezen
túlmenően e javaslat célja, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés
esetében alkalmazott előfinanszírozás mértékét hozzáigazítsa a kohéziós
politikához tartozó programok mértékéhez, és ezáltal az ifjúsági
foglalkoztatási kezdeményezés keretében ugyanolyan mértékű előfinanszírozást
tegyen lehetővé, mint amelyet az egyéb programok esetében rendszerint
alkalmaznak. Ebben az értelemben a javaslat célja, hogy egyenlő bánásmódot
biztosítson az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés és a kohéziós politika
keretébe tartozó alapok tekintetében.
Ezen túlmenően a tagállamok a kezdeti
előfinanszírozást a közös rendelkezésekről szóló rendelet
81. cikke (2) bekezdésének megfelelően kizárólag az ifjúsági
foglalkoztatási kezdeményezés által támogatott program végrehajtása során a
kedvezményezettek részére történő kifizetésekre fordíthatják, és a kezdeti
előfinanszírozást haladéktalanul a felelős szervezet rendelkezésére
kell bocsátani. Ezen túlmenően, annak érdekében, hogy a további
előfinanszírozás az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés azonnali
végrehajtásához vezessen, ez a javaslat a szóban forgó operatív programok
tekintetében úgy rendelkezik, hogy ha e rendelet hatálybalépésétől
számított 12 hónapon belül nem nyújtanak be a Bizottsághoz annyi időközi
kifizetési kérelmet, amennyi tekintetében az ifjúsági foglalkoztatási
kezdeményezés keretében folyósítandó uniós hozzájárulás a kiegészítő
előfinanszírozás legalább 50 %-ának felel meg, akkor a
kiegészítő előfinanszírozást vissza kell téríteni a Bizottságnak.
Ez a javaslat összhangban áll az Európai Unió
politikai kötelezettségvállalásával, amelynek értelmében azonnali támogatást
nyújt a fiatalok munkaerő-piaci beilleszkedéséhez.
Végül, de nem utolsósorban ez a tagállamok
részére nyújtott előfinanszírozás növelésére vonatkozó javaslat nem
módosítja a tagállami előirányzatok már elfogadott átfogó pénzügyi
profilját: mindössze arra tesz javaslatot, hogy időben előbbre hozzák
az EU költségvetésében az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre már
jóváhagyott előirányzatok folyósítását. Ez a javaslat ezért növeli a
rugalmasságot, amellyel a tagállamok hozzáférhetnek a szóban forgó
finanszírozáshoz és mozgósíthatják azt, ami megkönnyíti a végrehajtást és
ezáltal a finanszírozás olyan intézkedésekre való felhasználását, amelyek
közvetlen pozitív hatást gyakorolnak az európai fiatalok munkaerő-piaci
integrációjára, különösen a munkahelyteremtés, valamint tanulószerződéses
gyakorlati képzések és szakmai gyakorlatok biztosítása révén.
Amennyiben ez a javaslat nem kerül
elfogadásra, az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés végrehajtása továbbra is
nagyon jelentős késedelmet szenvedne, ami ellentétes a sürgős
cselekvésre felszólító Európai Tanács szándékával. Az azonnal rendelkezésre
álló finanszírozás hiánya nagymértékben akadályozná a fiatalok munkaerő-piaci
integrációját szolgáló fontos és szükséges szakpolitikai intézkedéseket.
Ennek ismeretében sürgősen növelni kell a
programozási időszak elején az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés
által támogatott intézkedésekre rendelkezésre bocsátott finanszírozás összegét.
Növelni kell tehát az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre elkülönített
előirányzat terhére nyújtott kezdeti előfinanszírozást annak
érdekében, hogy fel lehessen gyorsítani az ifjúsági foglalkoztatási
kezdeményezés végrehajtását. Az előfinanszírozás javasolt mértéke az
ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés céljára rendelkezésre álló költségvetés
túllépése nélkül biztosít maximális hatást.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL
FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI
Külső érdekelt felekkel nem került sor
konzultációra.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
A javaslat az 1304/2013/EU rendeletnek
egy további rendelkezéssel, az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés által
támogatott operatív programokra nyújtható kiegészítő kezdeti
előfinanszírozásról szóló 22a. cikkel való kiegészítésére irányul.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK
A javasolt módosítás nem igényli az
1311/2013/EU rendelet I. mellékletében megállapított többéves
pénzügyi keret kötelezettségvállalásokra és kifizetésekre vonatkozó éves
felső határainak módosítását. A javaslat költségvetési hatása a 2014–2020
közötti programozási időszakra nézve semleges.
Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre
vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzatok éves bontása nem változik.
A kifizetési előirányzatok iránt az
ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés 2015. évi kiegészítő kezdeti
előfinanszírozásával összefüggésben megnövekedett igényt teljes mértékben
fedezi a 2015. évi költségvetésben az ifjúsági foglalkoztatási
kezdeményezésre elkülönített előirányzat. Következésképpen a javasolt
módosítás valószínűleg nem okoz a 2014–2020 közötti időszakhoz
kapcsolódó, hátralékos, ki nem fizetett követeléseket.
2015/0026 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
az Európai Szociális Alapról szóló
1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az ifjúsági
foglalkoztatási kezdeményezés által támogatott operatív programokra folyósított
kezdeti előfinanszírozási összeg növelése tekintetében való módosításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak
164. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti
parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[1],
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[2],
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)       Tekintettel az Unióban az
ifjúsági munkanélküliség tartósan magas szintjére, az ifjúsági foglalkoztatási
kezdeményezést azért hozták létre, hogy a leginkább érintett régiókban
támogatást nyújtson a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem
részesülő fiataloknak. Az ifjúsági munkanélküliség elleni küzdelem terén a
gyors reagálás biztosítása érdekében az 1303/2013/EU európai parlamenti és
tanácsi rendelet[3]
és az 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[4] rendelkezéseket állapít
meg, amelyek lehetővé teszik az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre
elkülönített források gyorsabb mozgósítását, ezen belül többek között azt, hogy
a programozási időszak első két évében az összes forrás terhére
kötelezettségvállalásokat fogadjanak el, már az előtt az ifjúsági
foglalkoztatási kezdeményezésre irányuló operatív programokat fogadjanak el,
hogy a partnerségi megállapodást benyújtották volna a Bizottságnak, valamint
2013. szeptember 1-jétől támogassák az ifjúsági foglalkoztatási
kezdeményezés keretében végrehajtott intézkedésekkel összefüggésben felmerült
kiadásokat.
(2)       A tagállamokat sújtó
költségvetési korlátok, valamint a programozási időszak kezdeti
szakaszában rendelkezésre álló források hiánya jelentős késedelmet okozott
az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés végrehajtásában. Az
1303/2013/EU rendelet megállapítja a folyósítandó kezdeti előfinanszírozási
összeg mértékét, amely biztosítja, hogy a tagállamok rendelkezzenek anyagi
erőforrásokkal ahhoz, hogy már az operatív programok megkezdésekor
támogatást tudjanak nyújtani a kedvezményezetteknek a programok
végrehajtásához. Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés keretében ezek az
összegek nem bizonyultak elegendőnek ahhoz, hogy fedezzék a
kedvezményezettek részére az intézkedések végrehajtásához folyósítandó
szükséges kifizetéseket.
(3)       A tagállamokat a programozási
időszak kezdeti szakaszában sújtó költségvetési megszorítások kezelése
érdekében és figyelembe véve, hogy sürgősen foglalkozni kell az ifjúsági
munkanélküliség kérdésével és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés egyedi
jellemzőivel, rendelkezéseket kell megállapítani az
1303/2013/EU rendelet rendelkezéseinek kiegészítése céljából annak
érdekében, hogy 2015-ben növelni lehessen az ifjúsági foglalkoztatási
kezdeményezés által támogatott operatív programokra folyósítható kezdeti
előfinanszírozás mértékét. Annak biztosítása céljából, hogy a tagállamok elegendő
anyagi forrással rendelkezzenek ahhoz, hogy kifizetéseket tudjanak folyósítani
az ifjúsági munkanélküliség felszámolását célzó intézkedések végrehajtásáért
felelős kedvezményezetteknek, 2015-ben az ifjúsági foglalkoztatási
kezdeményezésre elkülönített előirányzatból kiegészítő kezdeti
előfinanszírozást kell folyósítani az ifjúsági foglalkoztatási
kezdeményezés által támogatott operatív programokra az
1303/2013/EU rendelet alapján folyósított előfinanszírozás
kiegészítése érdekében.
(4)       Annak biztosítása érdekében,
hogy a kiegészítő kezdeti előfinanszírozás összegét az ifjúsági
foglalkoztatási kezdeményezés azonnali végrehajtására fordítsák, gondoskodni
kell arról, hogy ezt az összeget kötelező legyen visszatéríteni a
Bizottságnak, amennyiben az e rendelet hatálybalépésétől számított 12
hónap alatt a Bizottsághoz benyújtott időközi kifizetési kérelmek
tekintetében az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés keretében folyósítandó
uniós hozzájárulás nem éri el a megfelelő szintet.
(5)       Az ebben a rendeletben foglalt
intézkedések azonnali alkalmazása érdekében ennek a rendeletnek az Európai
Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon kell hatályba
lépnie.
(6)       Az
1304/2013/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1304/2013/EU rendelet a következő
22a. cikkel egészül ki:
„22a. cikk
Kiegészítő
előfinanszírozás folyósítása az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés
által támogatott operatív programokra
(1)          Az 1303/2013/EU rendelet
134. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint folyósított
kezdeti előfinanszírozáson túl 2015-ben az ifjúsági foglalkoztatási
kezdeményezés által támogatott operatív programokra – a programozási
intézkedések formájától függetlenül – kiegészítő kezdeti előfinanszírozást
kell folyósítani az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre elkülönített
előirányzatból a 18. cikknek megfelelően, annak érdekében, hogy
30 %-ra nőjön az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre
elkülönített előirányzatból folyósítandó kezdeti előfinanszírozás
mértéke.
(2)          Az (1) bekezdés
értelmében folyósítandó kiegészítő előfinanszírozás összegének
számítása során az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre elkülönített
előirányzatból az operatív programra az 1303/2013/EU rendelet
134. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint folyósított
összegeket le kell vonni.
(3)          Ha a tagállamok e rendelet
hatálybalépésétől számított 12 hónapon belül nem nyújtanak be annyi
időközi kifizetési kérelmet, amennyi tekintetében az ifjúsági
foglalkoztatási kezdeményezés keretében folyósítandó uniós hozzájárulás a
kiegészítő előfinanszírozás legalább 50 %-ának felel meg, akkor
az (1) bekezdés értelmében folyósított kiegészítő
előfinanszírozás teljes összegét vissza kell téríteniük a Bizottságnak. Az
ilyen jellegű visszatérítés nem vonatkozik az ifjúsági foglalkoztatási
kezdeményezésre elkülönített előirányzatból az operatív programhoz
nyújtott hozzájárulásra.”
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
az Európai Parlament részéről                                               a
Tanács részéről
az elnök                                                                                az
elnök
PÉNZÜGYI KIMUTATÁS
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
FŐBB ADATAI
              1.1.    A
javaslat/kezdeményezés címe
              1.2.    A
tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)
              1.3.    A
javaslat/kezdeményezés típusa
              1.4.    Célkitűzés(ek)
              1.5.    A
javaslat/kezdeményezés indoklása
              1.6.    Az
intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama
              1.7.    Tervezett
irányítási módszer(ek)
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
              2.1.    A
nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
              2.2.    Irányítási
és kontrollrendszer
              2.3.    A
csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
              3.1.    A
többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely
kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások?
              3.2.    A
kiadásokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.1. A kiadásokra
gyakorolt becsült hatás összegzése
              3.2.2. Az operatív
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.3. Az igazgatási
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.4. A jelenlegi többéves
pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség
              3.2.5. Harmadik felek
részvétele a finanszírozásban
              3.3.    A bevételre gyakorolt becsült
hatás
PÉNZÜGYI
KIMUTATÁS
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
FŐBB ADATAI
1.1.        A javaslat/kezdeményezés címe
Javaslat
az Európai Szociális Alapról szóló 1304/2013/EU európai parlamenti és
tanácsi rendeletnek az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés által támogatott
operatív programokra folyósított kezdeti előfinanszírozási összeg növelése
tekintetében való módosítására
1.2.        A tevékenységalapú irányítás
/ tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett
szakpolitikai terület(ek)[5]
4
Foglalkoztatás, szociális ügyek és társadalmi befogadás
040264
Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés
1.3.        A javaslat/kezdeményezés
típusa
¨ A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul
¨ A javaslat/kezdeményezés
kísérleti projektet/előkészítő intézkedést követő új
intézkedésre irányul[6]
x A
javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul
¨ A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított
intézkedésre irányul
1.4.        Célkitűzés(ek)
1.4.1.     A javaslat/kezdeményezés által
érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzés(ek)
Nem
értelmezhető
1.4.2.     Konkrét célkitűzés(ek) és
a tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett tevékenység(ek)
… sz. konkrét célkitűzés
Nem
értelmezhető
A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés
keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)
Nem
értelmezhető
1.4.3.     Várható eredmény(ek) és
hatás(ok)
Tüntesse fel, milyen hatásokat
gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/célcsoportokra.
Nem
értelmezhető
1.4.4.     Eredmény- és hatásmutatók
Tüntesse fel a
javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé
tevő mutatókat.
Nem
értelmezhető
1.5.        A javaslat/kezdeményezés
indoklása
1.5.1.     Rövid vagy hosszú távon
kielégítendő szükséglet(ek)
Nem
értelmezhető
1.5.2.     Az uniós részvételből
adódó többletérték
Nem
értelmezhető
1.5.3.     Hasonló korábbi tapasztalatok
tanulsága
Nem
értelmezhető
1.5.4.     Egyéb pénzügyi eszközökkel
való összeegyeztethetőség és lehetséges szinergia
Nem
értelmezhető
1.6.        Az intézkedés és a pénzügyi
hatás időtartama
¨ A javaslat/kezdeményezés határozott
időtartamra vonatkozik
–
x A javaslat/kezdeményezés időtartama: 2015.01.01-jétől 2023.12.31-ig
–
x Pénzügyi hatás: 2015-ben
¨ A javaslat/kezdeményezés határozatlan
időtartamra vonatkozik
–
Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig
–
azt követően: rendes ütem.
1.7.        Tervezett irányítási
módszer(ek)[7]
¨ Bizottság általi közvetlen irányítás
–
¨ a Bizottság szervezeti egységein keresztül, ideértve az uniós
küldöttségek személyzetét
–
¨ végrehajtó ügynökségen keresztül
x Megosztott irányítás a tagállamokkal
¨ Közvetett irányítás a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatoknak a
következőkre történő átruházásával:
–
¨ harmadik országok vagy az általuk kijelölt szervek
–
¨ nemzetközi szervezetek és ügynökségeik (nevezze meg)
–
¨ az EBB és az Európai Beruházási Alap
–
¨ a költségvetési rendelet 208. és 209. cikkében említett szervek
–
¨ közjogi szervek
–
¨ magánjog alapján működő, közfeladatot ellátó szervek, olyan
mértékben, amennyiben megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtanak
–
¨ a valamely tagállam magánjoga alapján működő, köz- és
magánszféra közötti partnerség végrehajtásával megbízott és megfelelő
pénzügyi garanciákat nyújtó szervek
–
¨ az EUSZ V. címének értelmében a KKBP terén konkrét fellépések
végrehajtásával megbízott, és a vonatkozó alap-jogiaktusban meghatározott
személyek.
–       Egynél több irányítási módszer feltüntetése
esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a „Megjegyzések” rovatban.
Megjegyzések
Nem
értelmezhető
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
2.1.        A nyomon követésre és a
jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
Gyakoriság és
feltételek.
Nem
értelmezhető
2.2.        Irányítási és
kontrollrendszer
2.2.1.     Felismert kockázat(ok)
Nem
értelmezhető
2.2.2.     A működő belső
kontrollrendszerrel kapcsolatos információk
Nem
értelmezhető
2.2.3.     Az ellenőrzések költsége
és haszna, a várt hibaarány értékelése
Nem
értelmezhető
2.3.        A csalások és a
szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések
Tüntesse fel a
meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket.
Nem
értelmezhető
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
3.1.        A többéves pénzügyi keret
mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit
érintik a kiadások?
·      Jelenlegi költségvetési tételek
A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül
pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás
 Szám [Megnevezés………………………...……………] || diff./nem diff.[8] || EFTA-országoktól[9] || tagjelölt országoktól[10] || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében
 1 Intelligens és inkluzív növekedés || 04.0264 [Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés] || Diff. || NEM || NEM || NEM || NEM
·      Létrehozandó új költségvetési tételek
A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül
pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás
 Szám [Megnevezés………………………………………] || diff./nem diff. || EFTA-országoktól || tagjelölt országoktól || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében
   || [XX.YY.YY.YY.]   ||   || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM
3.2.        A kiadásokra gyakorolt
becsült hatás
A javasolt módosítás nem igényli az
1311/2013/EU rendelet I. mellékletében megállapított többéves
pénzügyi keret kötelezettségvállalásokra és kifizetésekre vonatkozó éves
felső határainak módosítását.
Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre
vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzatok éves bontása nem változik.
A kifizetési előirányzatok iránt az
ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés 2015. évi kezdeti
előfinanszírozásával összefüggésben megnövekedett igényt a 2015. évi
költségvetés 04. címe (Foglalkoztatás, szociális ügyek és társadalmi
befogadás) alá tartozó, az ESZA-ra és az ifjúsági foglalkoztatási
kezdeményezésre elkülönített előirányzatok fedezik.
3.2.1.     A kiadásokra gyakorolt becsült
hatás összegzése
millió EUR (három tizedesjegyig)
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Szám 1 || Intelligens és inkluzív növekedés
 FŐIGAZGATÓSÁG: EMPL ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018[11] || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN
  Operatív előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 04.0264 [Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés]   || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Kifizetési előirányzatok || (2) || 0 || 930 000 || 0 || 0 || –930 000 || 0 || 0 || 0
 Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[12]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Nem értelmezhető ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Az EMPL Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a+3 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Kifizetési előirányzatok || =2+2a+3 || 0 || 930 000 || 0 || 0 || –930 000 || 0 || 0 || 0
  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Kifizetési előirányzatok || (5) || 0 || 930 000 || 0 || 0 || –930 000 || 0 || 0 || 0
  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 A többéves pénzügyi keret 1. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Kifizetési előirányzatok || =5+6 || 0 || 930 000 || 0 || 0 || –930 000 || 0 || 0 || 0
Amennyiben a javaslat/kezdeményezés több fejezetet is
érint:
  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 1–4. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN (Referenciaösszeg) || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || =5+6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret fejezete || 5 || „Igazgatási kiadások”
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN
 FŐIGAZGATÓSÁG: <…….> ||
  Humánerőforrás ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Egyéb igazgatási kiadások ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 <...> Főigazgatóság ÖSSZESEN || Előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || N. év[13] || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.2.     Az operatív
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív
előirányzatok felhasználását
–
x A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok
felhasználását vonja maga után:
Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR
(három tizedesjegyig)
 Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket   ò ||   ||   || N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN
 TELJESÍTÉSEK
 Típus[14] || Átlagos költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Összesített szám || Összköltség
 1. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[15] … ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 1. konkrét célkitűzés részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS ... ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2. konkrét célkitűzés részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZKÖLTSÉG ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.     Az igazgatási
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
3.2.3.1.  Összegzés
–
x A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási
előirányzatok felhasználását.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok
felhasználását vonja maga után:
millió EUR (három
tizedesjegyig)
   || N. év[16] || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb igazgatási kiadások ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE[17] bele nem tartozó előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb igazgatási kiadások ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZESEN ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
A
humánerőforrással és más igazgatási kiadásokkal kapcsolatos
előirányzat-igényeket az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az
intézkedés irányításához rendelt előirányzatokkal és/vagy az adott
főigazgatóságon belüli átcsoportosítással kell teljesíteni. A források
adott esetben a költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az
éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt
további juttatásokkal.
3.2.3.2.  Becsült
humánerőforrás-szükségletek
–
x A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár:
A becsléseket teljes munkaidős
egyenértékben kell kifejezni
 ||   || N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető
 ||  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak) ||   ||
 || XX 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 01 02 (a küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (közvetett kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Külső munkatársak teljes munkaidős egyenértékben (FTE) kifejezve[18]   ||
 || XX 01 02 01 (AC, END, INT a teljes keretből) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[19]   || - a központban ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - a küldöttségeknél ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (AC, END, INT közvetett kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (AC, END, INT közvetlen kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || ÖSSZESEN ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
XX az érintett szakpolitikai terület vagy
költségvetési cím.
A
humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló,
az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül
átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a
meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az
éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt
további juttatásokkal.
Az elvégzendő
feladatok leírása:
 Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak ||
 Külső munkatársak ||
3.2.4.     A jelenlegi többéves pénzügyi
kerettel való összeegyeztethetőség
–
x A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves
pénzügyi kerettel.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a többéves pénzügyi keret
vonatkozó fejezetének átprogramozása.
Fejtse ki, miként kell átprogramozni a pénzügyi
keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő
összegeket.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz
alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára.
Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett
fejezeteket és költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.
3.2.5.     Harmadik felek részvétele a
finanszírozásban
–
A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő
harmadik felek általi társfinanszírozást.
–
A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült
társfinanszírozást irányozza elő:
előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)
   || N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || Összesen
 Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        A bevételre gyakorolt becsült
hatás
–
x A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre.
–
¨  A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre
gyakorolt hatása a következő:
–
¨         a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást
–
¨         a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást
millió
EUR (három tizedesjegyig)
 Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[20]
 N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető
 … jogcímcsoport ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Az egyéb címzett
bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési
tétel(eke)t.
Ismertesse a bevételre
gyakorolt hatás számításának módszerét.
[1]               HL C [...]., [...], [...]. o.
[2]               HL C [...]., [...], [...]. o.
[3]               Az Európai Parlament és a Tanács
2013. december 17-i 1303/2013/EU rendelete az Európai Regionális
Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és
Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai
Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra
és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések
megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül
helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).
[4]               Az Európai Parlament és a Tanács
2013. december 17-i 1304/2013/EU rendelete az Európai Szociális
Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül
helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 470. o.).
[5]               Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based
Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based
Budgeting).
[6]               A költségvetési rendelet 54. cikke
(2) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint.
[7]               Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a
költségvetési rendeletre való megfelelő hivatkozások megtalálhatók a
Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[8]               Diff. = Differenciált előirányzatok / Nem diff. =
Nem differenciált előirányzatok.
[9]               EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.
[10]             Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni
potenciális tagjelölt országok.
[11]             Az 1303/2013/EU rendelet 136. cikkének
megfelelően az előfinanszírozás összegét alá kell támasztani (el kell
számolni) az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés keretében felmerült és
2018.12.31-ig bejelentett kiadásokkal.
[12]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[13]             Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának
első éve.
[14]             A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra
vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza
kilométerben stb.).
[15]             Az 1.4.2. szakaszban („Konkrét célkitűzések...”)
feltüntetett célkitűzés.
[16]             Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának
első éve.
[17]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[18]             AC=szerződéses alkalmazott; AL=helyi alkalmazott;
END=kirendelt nemzeti szakértő; INT=kölcsönmunkaerő (átmeneti
alkalmazott); JED=küldöttségi pályakezdő szakértő.
[19]             Az operatív előirányzatokból finanszírozott
külső munkatársakra vonatkozó részleges felső határérték (korábban:
BA-tételek).
[20]             A tradicionális saját források (vámok, cukorilletékek)
tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek)
csökkentett bruttó összegeket kell megadni.