Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0701

Javaslat a Tanács rendelete a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 1782/2003/EK rendeletnek a gyapot támogatási rendszerének tekintetében történő módosításáról {SEC(2007) 1481} {SEC(2007) 1482}  /* COM/2007/0701 végleges - CNS 2007/0242 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 9.11.2007COM(2007) 701 végleges2007/0242 (CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 1782/2003/EK rendeletnek a gyapot támogatási rendszerének tekintetében történő módosításáról(előterjesztő: a Bizottság){SEC(2007) 1481}{SEC(2007) 1482}INDOKOLÁS1 ) A JAVASLAT HÁTTERE-  A javaslat indokolása és céljaiAz Európai Bíróság 2006. szeptember 7-i ítéletében semmissé nyilvánította a 2004. évi gyapotreformot, ugyanis megállapításai szerint az arányosság elvének megsértése következett be az alábbiak miatt:-  Az Európai Bizottság elmulasztotta végrehajtani a hatásvizsgálatot,-  az Európai Bizottság elmulasztotta figyelembe venni a közvetlen munkaerő-költségeket az értékelés és a határozathozatali folyamat során,-  az Európai Bizottság elmulasztotta figyelembe venni az új rendszer által a gyapottermelési üzletághoz közvetlenül kapcsolódó – bár a jegyzőkönyvben nem említett – gyapottisztító ágazatra kifejtett hatást.Következésképpen a Bizottság szolgálatainak különös figyelmet kellett szentelniük e kérdéseknek az általuk végrehajtott hatásvizsgálat egyes szakaszai során.Ez a javaslat egy új gyapottámogatási rendszert mutat be, amelynek célja a versenyképes, fenntartható és piacvezérelt gyapotágazat kialakulásának elősegítése a jegyzőkönyv kötelezettségvállalásainak védelme mellett.-  Általános háttérA gyapotágazat – annak ellenére, hogy az Unió egésze szempontjából csak korlátozott jelentőséggel bír, és a teljes mezőgazdasági termelés mindössze 0,15%-át teszi ki – regionális viszonylatban igen fontos szerepet tölt be a két fő termelő tagállamban. Az EU teljes gyapottermelésének közel 76%-át (azaz körülbelül 1,45 millió tonna nyersgyapotot) Görögországban állítják elő. 2005-ben Görögország teljes mezőgazdasági termelésének 9%-át tette ki a gyapot, míg Spanyolországban – amely a másik fő uniós termelő – ez az érték 1,3% volt. Kis mennyiségű gyapottermelés folyik még ezenkívül Bulgáriában is. Portugália felhagyott a gyapottermesztéssel.Görögországban a gyapottermelés célját szolgáló 380 000 hektárnyi terület legnagyobb része három régióban összpontosul: Thesszália, Makedónia-Trákia és Szterea Ellada. Spanyolországban a termelés főleg Andalúziában, azon belül is Sevilla és Cordoba tartományokban folyik A gyapottermesztésre használt teljes terület Spanyolországban hozzávetőleg 65 000 ha volt 2007-ben.Az EU-ban a gyapottermesztéssel foglalkozó gazdaságok többsége kis méretű (Görögországban 4,5 ha és Spanyolországban 11 ha) és nagy számban fordul elő (Görögországban 79 700 és Spanyolországban 9 500). Görögországban a gyapotüzemek jobban specializálódtak, Thesszáliában szinte kizárólag gyapottermelés folyik.Az utóbbi években egyre több figyelmet kap a gyapottermelés környezeti hatása. A gyapottermeléssel általában alacsony biodiverzitás és a talaj kimerülése jár együtt, mivel öntözés és műtrágya alkalmazása szükségeltetik hozzá. Továbbá a növényegészségügyi termékek – főleg a rovarirtó szerek –, illetve a betakarítást segítő lombtalanító szerek intenzív használata aggodalomra ad okot.A feldolgozási fázisban magánvállalkozások és szövetkezetek vegyesen a nyersgyapotot felhasználható termékké alakítják a gyapotrostokat a magoktól elválasztó gyapottisztítási folyamat révén. Spanyolország 29 gyapottisztító üzemének – ennek közel fele szövetkezet – kapacitása jóval több annál, amire a gyapottermeléshez szükség van. Görögországban a gyapottisztítási kapacitás jobban illeszkedik a termeléshez és az üzemek kisebb hányadát (73-ból 20-at) üzemeltetik szövetkezetek.Nemzetközi viszonylatban az Unió kisebb jelentőségű piaci szereplő, mivel a világ teljes gyapottermelésének mindössze körülbelül 2%-a folyik itt. A legjelentősebb gyapottermelő országok Kína (24%), az Egyesült Államok (20%) és India (14%).Az Európai Unió a világ egyik nettó gyapotimportőre. Világviszonylatban a gyapotkivitel piacát az Egyesült Államok uralja: jelenleg 2,75 millió tonnát exportálnak, vagyis a világkereskedelmi mennyiség 36,5%-át.A legnagyobb gyapotfelhasználók a fejlett feldolgozóiparral rendelkező országok. A világ gyapottermelésének 32%-át Kína használja fel, ezt követi az USA (14%) és India (7%). Az EU-n belül 0,6 millió tonna tisztított gyapotot használnak fel (ez a világviszonylatban felhasznált gyapot 2,7%-a) főleg Olaszországban, Portugáliában és Németországban.Az EU marginális gyapottermelő, amiből egyenesen következik, hogy az uniós gyapottermelés elhanyagolható hatással volt a világpiaci árak alakulására. Tovább erősíti ezt a helyzetet az a tény, hogy az Unió nem nyújt exporttámogatást ennek az ágazatnak, sőt vámmentes piaci hozzáférést biztosít. Habár egyéb fejlett és fejlődő országok politikái komoly hatással voltak a gyapot világpiaci árára, a csökkenés fő kiváltó oka továbbra is a műszálak által jelentett fokozott verseny.Európában az első gyapottámogatási rendszert 1980-ban Görögország uniós csatlakozásával hozták létre, amelyet később 1986-ban kiterjesztettek Spanyolországra és Portugáliára. A csatlakozási szerződéshez csatolt jegyzőkönyv kimondta, hogy a Közösség biztosítja a gyapottermelés támogatását azokban a régiókban, ahol az fontos a mezőgazdaság szempontjából. A támogatási rendszer tegye lehetővé az érintett termelők számára, hogy tisztességes jövedelemhez jussanak, illetve foglalja magában a termelési támogatás nyújtását.A kezdeti rendszer a feldolgozóknak nyújtott „veszteségtérítésen” alapult, akik a tisztítatlan gyapotot beszállító mezőgazdasági termelők részére minimumárat fizettek. A támogatás és a minimumár a belső irányár és a világpiaci ár közötti különbséget vette alapul. A támogatási rendszer az EU gyapotágazatának komoly bővüléséhez vezetett.Az utóbbi években a közös agrárpolitika alapvető reformon ment keresztül, amelynek célja a versenyképesség, az élelmiszerbiztonság és -minőség növelése, az üzemi jövedelmek stabilizálása, a környezeti kérdések beillesztése az agrárpolitikába, a vidéki területek életképességének fejlesztése, az egyszerűsítés és a decentralizáció fokozása volt. A 2003. évi közös agrárpolitikai reformfolyamat fő irányadó elve, hogy el kell mozdulni az ár- és termeléstámogatástól a termeléstől függetlenített jövedelemtámogatás irányába.Annak érdekében, hogy a gyapotágazat összhangba kerüljön a többi ágazattal, a Tanács 2004 áprilisában új gyapottámogatási rendszert fogadott el, amely a termeléstől függetlenített jövedelemtámogatáson és a terményspecifikus területalapú – a gyapottermelőknek közvetlenül nyújtott – kifizetéseken alapszik. A rendszer 2006 januárjában lépett hatályba.-  Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területenA közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet IV. címének 10a. fejezete megállapítja a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás szabályait. A fejezet rendelkezéseit a Bíróság a C-310/04. számú ügyben 2006. szeptember 7-én hozott ítéletével semmissé nyilvánította. A megsemmisítés hatályát az új rendelet – ésszerű időn belül történő – elfogadásának időpontjáig felfüggesztették.-  Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivelNem alkalmazható.2 ) KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT-  Konzultáció az érdekelt felekkelA konzultáció módszerei, a megcélzott főbb ágazatok és a válaszadók általános bemutatásaE javaslat és a hozzátartozó hatásvizsgálat elkészítésének segítése céljából a gyapot társadalmi-gazdasági vetületeit elemző, illetve a rendszer környezeti hatását értékelő két független tanulmány elvégzésére adtak megbízást. A két tanulmány keretében az adatgyűjtés és a hatásvizsgálat az érdekelt felek számára készített speciális kérdőíveken és a szakértők által végzett interjúkon alapult.A Bizottság szolgálatai is szerveztek workshopokat és szemináriumokat az érdekelt felek számára. E konzultációkat a gyapottal foglalkozó tanácsadó bizottság és a Természetesrost-piaci Irányítóbizottság keretében szervezett rendszeres ágazati szakértői üléseken túlmenően tartották. Ezen túlmenően szerveztek még üléseket a fejlesztéspolitika és a környezetvédelem területén tevékenykedő munkaügyi képviselők és nem kormányzati szervezetek, valamint a gyapotágazatra vonatkozó speciális ismerettel rendelkező szakértők, illetve az olyan régiók hatóságai számára, ahol a gyapottermesztés jelentős szerepet tölt be.2007. május 8. és 2007.június 22. között nyílt internetes konzultáció zajlott le. A Bizottsághoz 320 válasz érkezett. Ennek révén a Bizottság a nyilvánosság szélesebb rétegétől kapott kiegészítő visszajelzést.-  A szakvélemények összegyűjtése és felhasználásaÉrintett tudományos/szakértői területekagrárökonómia és statisztikaAlkalmazott módszerfüggetlen tanulmányok és az érdekelt felek meghallgatása konzultáció révénA konzultációba bevont főbb szervezetek/szakértőkLásd fent.A szakértői tanácsok nyilvános hozzáférhetőségének biztosításaA konzultáció eredménye a következő webcímen lesz elérhető:http://ec.europa.eu/agriculture/consultations/cotton/index_en.htm.-  HatásvizsgálatA Bizottság elvégezte az Europa-honlapon elérhető 2007. évi bizottsági munka- és jogalkotási programban feltüntetett hatásvizsgálatot.3 ) A JAVASLAT JOGI ELEMEI-  A javasolt fellépés összefoglalásaAz új gyapottámogatási rendszer a következő célkitűzéseket tartalmazza:o a mezőgazdasági tevékenység folytatása a gyapottermelő régiók fenntartható fejlődésének alkotóelemeként,o a gyapottermelők számára nyújtott támogatási opciók összeegyeztethetősége a megreformált közös agrárpolitika alapelveivel,o a gyapottermelők számára nyújtott támogatási opciók összeegyeztethetősége az EU kereskedelmi világszervezeti kötelezettségvállalásaival és a fejlődő országokra kifejtett kedvezőtlen hatások korlátozásával,o az uniós költségvetés stabilitása és ellenőrzése,o az uniós gyapotágazat versenyképessége és piacorientáltsága,o a gyapottermelés által a környezetre kifejtett hatások csökkentése,o a gyapottermelők támogatási rendszere irányításának egyszerűsítése.A célkitűzések teljesítése érdekében ez a javaslat azt ajánlja, hogy a 2004. évi reformot megelőzően a gyapotágazat támogatására fordított források 65%-át továbbra is be kell illeszteni az egységes támogatási rendszerbe. Más, a termeléstől függetlenített támogatásban részesülő mezőgazdasági termelőkhöz hasonlatosan a gyapottermelők is élvezni fogják a bevételek egyfajta stabilitásából eredő előnyöket, miközben szabadon alkalmazkodhatnak a piaci fejleményekhez.A fennmaradó 35% továbbra is a gyapottermeléshez kapcsolódna területalapú támogatás formájában.E termeléstől függő támogatások célja, hogy biztosítsák a gyapottermelés megfelelő szintű folyamatosságát a gyapottisztító ágazat védelme érdekében azokban a régiókban, ahol az ágazat jelentős gazdasági tevékenységet képvisel.Az Európai Bíróság különösen a kiválasztott termeléstől függetlenített támogatás igazolhatósága kérdését vetette fel. A kérdés az, hogy hogyan illesszük be a gyapottámogatási rendszert a közös agrárpolitika reformjába a Görögország, illetve Spanyolország és Portugália csatlakozási okmánya gyapottal kapcsolatos jegyzőkönyvében említett célkitűzések tiszteletben tartása mellett.A hatásvizsgálat összefüggésében elvégzett elemzések és kitöltetett kiegészítő kérdőívek jól mutatták a különböző termelési struktúrákat és a mezőgazdasági termelők döntéshozatali folyamatát befolyásoló tényezőket. A mennyiségi modellezési eszközök nem képesek bizonyossággal meghatározni a kínálat és a termeléstől függő támogatások közötti kapcsolatot. Mindazonáltal az elvégzett szimulációk egyetértésre jutottak azzal kapcsolatban, hogy középtávon egy körülbelül 35%-os termeléstől függő támogatási arány kedvezne a gyapottermelés folytatásának – tehát tiszteletben tartaná a jegyzőkönyvet –, miközben megvalósítaná a közös agrárpolitika reformjának alapelveit is.2004-ben a Tanács a termeléstől függő támogatás arányát 35%-ban határozta meg, annak ellenére, hogy a Bizottság 40%-ot javasolt. A magasabb arányú, termeléstől függő támogatáshoz való visszatérés komoly munkaterhet jelentene a tagállamok közigazgatása számára, ugyanakkor csökkentené a gyapottermelők számára a mezőgazdasági üzemek egységes támogatási rendszere keretében juttatott támogatást.Közigazgatási szempontból a termeléstől függő támogatás arányának felfelé való módosítása a termeléstől függetlenített támogatás arányának csökkentését idézné elő, és következésképp szükségessé tenné az érintett tagállamok hagyományos gyapottermelői számára 2006-ban előirányzott támogatási jogosultságok újraszámolását is. Ezzel szemben a 35%-os arány megtartása semmiféle további közigazgatási terhet sem jelentene.Amennyiben a 65%-os termeléstől függetlenített támogatási aránynál magasabb valósulna meg, az a gyapotágazat kiterjedt termelési zavarának kialakulását kockáztatná. Ezért a lehetséges forgatókönyveknek a hatásvizsgálatban említett elemzését követően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kifejtett célok megvalósítása érdekében – a rendszer néhány kisebb módosítása mellett – meg kell tartani a termeléstől függő és függetlenített támogatás aránya közötti jelenlegi egyensúlyt.Azt javasoljuk, hogy a maximális terület maradjon változatlanul 450 597 hektár (370 000 hektár Görögországban, 70 000 hektár Spanyolországban, 360 hektár Portugáliában és 10 237 hektár Bulgáriában). A területalapú kifizetések szintje is változatlan maradna és arányosan csökkenne, amennyiben a kifizetési kérelmek meghaladják az adott tagállam maximális területére érvényes értéket.A termeléstől függetlenített támogatásnak és a terményspecifikus területalapú támogatásnak továbbra is meg kell felelnie a feltételességi kritériumoknak, amely jóval környezetkímélőbb gyapottermelést eredményez bevétel-semleges módon.A terményspecifikus támogatást a gyapottermelésre használt támogatásra jogosult földterület hektárjaira nyújtják, amennyiben a területet legalább betakarításig fenntartják, a gyapot szállítási vagy eladási kötelezettsége nélkül. A gyapotnak azonban meg kell felelnie a „megbízható és kifogástalan” kereskedelmi minőség minimumkövetelményének.Az ágazati szervezetek támogatását javasoljuk, hogy ezzel segítsük a gyapot értékesítésének jobb koordinációját, hogy szerződések jöjjenek létre a termelők és a feldolgozók között, valamint hogy így ösztönözzük a minőségi termelést.A gyapottermelő régiókban a szerkezetátalakításra vonatkozó pénzeszközök átutalását az 1782/2003/EK tanácsi rendelet 143d. cikke értelmében (22 millió EUR évente a 2007-es költségvetési évtől) már az EMVA rendelkezésére bocsátották, és a 2006/410/EK és a 2006/636/EK bizottsági határozat révén belefoglalták a vidékfejlesztésre nyújtott közösségi támogatás tagállamonkénti éves bontásába. Így a 2007–2013 közötti időszakban a gyapottermelő régiókban megvalósítandó intézkedésekre további 154 millió EUR áll rendelkezésre kiegészítő közösségi támogatás formájában. Ez lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy további segítséget nyújtsanak többek között a gyapottermelő mezőgazdasági üzemek és a gyapottisztító ágazat szerkezetátalakítási folyamatában.Az uniós gyapottermelés ösztönzése érdekében „eredetjelölő címke” létrehozását ajánljuk. A konzultációs eljárás során az érdekelt felek ezt kifejezetten kérték.2006 márciusában a Bizottság elkötelezte magát a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK rendelet működésének politikai felülvizsgálata mellett. Ennek keretében a Bizottság tanulmányozni fogja a gyapotnak a rendelet alkalmazási körébe vonásának lehetőségét.A közösségi gyapotról alkotott kép kialakítása és használatának ösztönzése érdekében a Bizottság elemzi egyes, teljes egészében az Unióban termelt és gyártott gyapottermékeknek a tájékoztató és promóciós tevékenységekre jogosult termékek jegyzékébe történő beillesztésének relevanciáját, eredményességét és hatékonyságát.-  JogalapAz Európai Közösséget létrehozó szerződés 37. cikkének (2) bekezdése és a gyapotra vonatkozó 4. jegyzőkönyv (amelyet az 1979-es csatlakozási okmányhoz csatoltak)-  A szubszidiaritás elveA javaslat értelmében a következő lényeges elemek továbbra is a tagállamok felelősségi körében maradnak:-  a gyapottermő területek jóváhagyása,-  az egyes fajták jóváhagyása,-  az ágazati szervezetek jóváhagyása,-  a kifizetési jogok kiosztása,-  környezeti szabályok meghatározása.-  Az arányosság elveA javaslat összhangban áll az arányosság elvével, mivel megfelel a közös agrárpolitika általános célkitűzéseinek, de ugyanakkor tiszteletben tartja a 4. jegyzőkönyv kötelezettségvállalásait.-  Az eszközök megválasztásaA javasolt eszköz: Tanácsi rendelet az új gyapottámogatási rendszer bevezetéséről, amely a Bíróság a C-310/04. számú ügyben 2006. szeptember 7-én hozott ítéletével semmissé nyilvánított rendszer helyébe lép.4) KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOKA nemzeti bázisterület és a támogatás összege támogatható hektáronként a jelenlegi helyzethez képest változatlan marad. Mindazonáltal az elismert ágazati szervezetekben tagsággal rendelkező mezőgazdasági termelők esetében a termeléstől függő támogatásnak 10 €/ha-ról 3 €/ha-ra történő csökkentésével, az e termelőknek nyújtott támogatás összege 4,4 millió euróról 1,4 millió euróra csökken, ami ellensúlyozna bármilyen kiegészítő tájékoztatási és promóciós költséget.2007/0242 (CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 1782/2003/EK rendeletnek a gyapot támogatási rendszerének tekintetében történő módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésére,tekintettel Görögország csatlakozási okmányára és különösen annak a gyapotra vonatkozó 4. jegyzőkönyve 6. bekezdésére[1],tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére[2],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[3],mivel:1.  Az 1782/2003/EK tanácsi rendelet[4] IV. címének a 864/2004/EK tanácsi rendelet[5] 1. cikkének (20) bekezdésével beillesztett 10a. fejezete megállapítja a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás szabályait.2.  A Bíróság a C-310/04. számú ügyben 2006. szeptember 7-én hozott ítéletével[6] semmissé nyilvánította az 1782/2003/EK rendelet IV. címének 10a. fejezetét az arányosság elvének megsértése miatt, különös tekintettel arra tényre, hogy „a 864/2004 rendeletet megalkotó Tanács nem bizonyította a Bíróság előtt, hogy az e rendelettel bevezetett új gyapottámogatási rendszert mérlegelési jogkörének tényleges gyakorlásával fogadta el, ami magában foglalta valamennyi, az ügyben releváns tény és körülmény figyelembevételét, közöttük a gyapottermeléshez kapcsoló valamennyi bérköltséget és a gyapottisztító vállalkozások életképességét, amelyek figyelembevétele szükséges volt e növénytermesztés jövedelmezőségének értékeléséhez”, valamint hogy a benyújtott adatok „nem teszik lehetővé a Bíróság számára annak ellenőrzését, hogy a közösségi jogalkotó a tárgyra vonatkozóan meglévő, széles mérlegelési jogkörének túllépése nélkül hogyan juthatott arra a következtetésre, hogy a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás összegének az előző támogatási rendszerben fennálló összes támogatás összegének 35%-ában való meghatározása elegendő a 864/2004 rendelet (5) preambulumbekezdésében kifejtett célnak, vagyis a jövedelmezőség, tehát e növény termesztése folytatása biztosításának az eléréséhez, amely cél a 4. jegyzőkönyv (2) bekezdésében előírt célt tükrözi”. A Bíróság azt is kimondta, hogy a megsemmisítés hatályát egy új rendelet – ésszerű időn belül történő – elfogadásának időpontjáig felfüggesztik.3.  A gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás új rendszerét a Bíróság C-310/04. számú ügyben hozott ítéletével összhangban kell elfogadni.4.  Az új rendszernek teljesítenie kell a Görögország csatlakozási okmányához csatolt gyapotra vonatkozó 4. jegyzőkönyv 2. bekezdésében meghatározott célkitűzéseket annak érdekében, hogy támogassa a Közösség azon régióiban folyó gyapottermelést, ahol a termelés fontos a mezőgazdaság szempontjából, hogy az érintett termelők számára lehetővé váljon a tisztességes jövedelem megszerzése, valamint hogy stabilizálja a piacot a kínálat és a forgalomba hozatal szintjén megvalósított strukturális fejlesztések révén.5.  Az összes, a gyapotágazat speciális helyzetére vonatkozó tényezőt és körülményt – beleértve az adott növény termesztése jövedelmezőségének értékeléséhez szükséges összes részletet – figyelembe kell venni. E célból értékelési és konzultációs folyamat indult: két tanulmányt készítettek a jövőbeni gyapottámogatási rendszernek a közösségi gyapotágazatra kifejtett társadalmi-gazdasági és környezeti hatásairól, valamint speciális szemináriumokat és egy internetes konzultációt szerveztek az érdekelt felek részvételével.6.  A közvetlen termelőtámogatás függetlenítése és az egységes támogatási rendszer bevezetése elengedhetetlen eleme a közös agrárpolitika (KAP) reformfolyamatának, amelynek célja az ár- és termeléstámogatási politikától a mezőgazdasági termelő részére nyújtott jövedelemtámogatási politika felé történő elmozdulás. Az 1782/2003/EK rendelet az említett elemeket számos mezőgazdasági termékre vonatkozóan bevezette.7.  A közös agrárpolitika reformját alátámasztó célkitűzések megvalósítása érdekében a gyapottámogatást nagyrészt függetleníteni kell, és be kell illeszteni az egységes támogatási rendszerbe.8.  A gyapotágazat támogatási rendszerének teljes integrációja az egységes támogatási rendszerbe vélhetőleg a Közösség gyapottermelő régiói komoly termelési zavarának kockázatával jár. A támogatás egy részét ezért továbbra is a gyapottermeléshez kell kapcsolni a gyapottermelésre használt támogatásra jogosult földterület hektárjaira fizetett terményspecifikus támogatás révén. Ennek összegét úgy kell kiszámítani, hogy a 4. jegyzőkönyv 2. bekezdésében meghatározott célkitűzések megvalósuljanak, a gyapottámogatási rendszer betagozódása mellett a KAP fő reformfolyamatába és egyszerűsítésébe. E célból és az elvégzett értékelés fényében indokolt a hektáronként és tagállamonként nyújtott teljes hozzáférhető támogatás mértékét a termelőknek közvetve kifizetett nemzeti támogatásrész 35%-ában megállapítani. Ez az arány lehetővé teszi a gyapotágazat számára a hosszú távú életképesség megvalósítását, elősegíti a gyapottermelő régiók fenntartható fejlődését és tisztességes jövedelmet biztosít a mezőgazdasági termelők számára.9.  A termelőknek közvetve kifizetett nemzeti támogatásrész fennmaradó 65%-át az egységes támogatási rendszer számára kell rendelkezésre bocsátani.10.  Környezetvédelmi okokból a tagállamonkénti bázisterületet úgy kell meghatározni, hogy a gyapottermelés céljából használt területek nagysága korlátozott legyen. Ezen túlmenően a támogatásra jogosult területek csak a tagállamok által jóváhagyott területek lehetnek.11.  A gyapottisztító ágazat igényeinek kielégítése érdekében a támogatásra való jogosultságot a ténylegesen betakarított gyapotra vonatkozó minimális minőségi követelményhez kell kapcsolni.12.  Ösztönözni kell az ágazati szervezetek létrehozását – amelyeket a tagállamok hagynak jóvá –, hogy a termelők és a gyapottisztítók javíthassák az általuk termelt gyapot minőségét. A Közösségnek közvetett módon kell hozzájárulnia e szervezetek tevékenységéhez az ilyen szervezetekben tagsággal rendelkező termelők számára nyújtott támogatások növelésével.13.  Annak érdekében, hogy az új gyapottámogatási rendszer a naptári év elején lépjen hatályba, ezt a rendeletet 2008. január 1-től kell alkalmazni.14.  Az 1782/2003/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 1782/2003/EK rendelet a következőképpen módosul:(1) A IV. cím 10a. fejezetének helyébe a következő szöveg lép:„10A. FEJEZET A GYAPOTRA VONATKOZÓ TERMÉNYSPECIFIKUS TÁMOGATÁS110a. cikk – Alkalmazási körAz 5201 00 KN-kód alá tartozó gyapotot termesztő mezőgazdasági termelők részére az e fejezetben megállapított feltételek mellett jár támogatás.110b. cikk – Támogatási jogosultság1. A támogatást a gyapottal bevetett támogatható terület hektárszáma után nyújtják. A támogatható területnek a tagállam által gyapottermelés céljából engedélyezett mezőgazdasági földterületen kell elhelyezkednie, azt engedélyezett fajtákkal kell bevetni, és a tényleges betakarításig rendes növekedési feltételek között kell tartani.A 110a. cikkben említett támogatást csak megbízható és kifogástalan kereskedelmi minőségű termékek esetében fizetik ki.2. A tagállamok az (1) bekezdésben említett földterületet és fajtákat a 144. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban elfogadott részletes szabályoknak és feltételeknek megfelelően engedélyezik.110c. cikk – Bázisterületek és összegek1. A nemzeti bázisterületek mértéke a következő:-  Bulgária: 10 237 ha,-  Görögország: 370 000 ha,-  Spanyolország: 70 000 ha,-  Portugália: 360 ha.2. A támogatás összege támogatható hektáronként a következő:-  Bulgária: 263 euro-  Görögország: 594 euro 300 000 hektárra és 342,85 euro a fennmaradó 70 000 hektárra-  Spanyolország: 1 039 euro-  Portugália: 556 euro.3. Amennyiben egy adott tagállamban és egy adott évben a gyapottal bevetett támogatható terület meghaladja az (1) bekezdésben meghatározott bázisterületet, a (2) bekezdésben e tagállamra meghatározott támogatást a bázisterület túllépésével arányosan csökkenteni kell.Görögország esetében azonban az arányos csökkentést alkalmazni kell a nemzeti bázisterület 70 000 hektáros részére meghatározott támogatás összegének tekintetében a 202,2 millió EUR teljes összeg figyelembevétele céljából.4. E cikk részletes alkalmazási szabályait a 144. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni.110d. cikk – Elismert ágazati szervezetek1. E fejezet alkalmazásában elismert ágazati szervezet: gyapottermelők és legalább egy gyapottisztító által létrehozott jogi személy, amely a következő tevékenységeket folytatja:-  a gyapot forgalomba hozatala koordinációjának javítása, különösen piackutatás és piaci tanulmányok által,-  a közösségi szabályoknak megfelelő szabványos szerződési formák elkészítése,-  a termelés irányítása annak érdekében, hogy olyan termékeket állítson elő, amelyek jobban igazodnak a piaci igényekhez és a fogyasztói szükségletekhez, különösen a minőség és a fogyasztóvédelem tekintetében,-  a termelési módszerek és eszközök korszerűsítése a termékminőség javítása érdekében,-  értékesítési stratégiák kidolgozása a gyapot promóciója céljából minőségtanúsítási rendszerek révén.2. A gyapottisztító helye szerinti tagállam elismeri az adott ágazati szervezetet, ha az megfelel a 144. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően meghatározandó kritériumoknak.110e. cikk – A támogatás kifizetése1. A termelőknek a támogatást a 110c. cikk alapján, támogatható hektáronként nyújtják.2. Az elismert ágazati szervezetekben tagsággal rendelkező termelőknek a támogatást a 110c. cikk (1) bekezdésében meghatározott bázisterületen található támogatható hektáronként nyújtják, 3 euróval megnövelve.”(2) A 156. cikk (2) bekezdésének g) pontja helyébe a következő szöveg lép:„g) A IV. cím 10a. fejezetét 2008. január 1-jétől kell alkalmazni az ezen időponttól kezdődően vetett gyapotra.”2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.2008. január 1-jétől kell alkalmazni.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökPÉNZÜGYI KIMUTATÁS |1. | KÖLTSÉGVETÉSI MEGNEVEZÉS: (2007-es nomenklatúra) 05 03 01 02 05 03 02 40 | ELŐIRÁNYZATOK: 2007-es költségvetés 2111 millió EUR 261 millió EUR |2. | CÍM: A Tanács rendelete a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 1782/2003/EK rendeletnek a gyapot támogatási rendszerének tekintetében történő módosításáról. |3. | JOGALAP: A Szerződés 37. cikkének (2) bekezdése |4. | CÉLKITŰZÉSEK: A gyapotágazatnak a 864/2004/EK tanácsi rendelettel végrehajtott reformját és a Bíróság a C-310/04. számú ügyben 2006. szeptember 7-én hozott, az 1782/2003/EK tanácsi rendelet IV. címének 10a. fejezetét semmissé nyilvánító ítéletét követően e javaslat célja, hogy a gyapot terményspecifikus támogatására vonatkozó új rendelkezéseket vezessen be. |5. | PÉNZÜGYI KIHATÁSOK | 12 HÓNAPOS IDŐSZAK (millió EUR) | PÉNZÜGYI ÉV 2007 (millió EUR) | PÉNZÜGYI ÉV 2008 (millió EUR) |5.0 | KIADÁSOK – AZ EK-KÖLTSÉGVETÉS TERHÉRE (VISSZATÉRÍTÉSEK/BEAVATKOZÁSOK) – A NEMZETI HATÓSÁGOK TERHÉRE – EGYÉB | – | – | 277,1 |5.1 | BEVÉTELEK – AZ EK SAJÁT FORRÁSAI (LEFÖLÖZÉSEK/VÁMOK) – NEMZETI SZINTŰ BEVÉTELEK | – | – | – |2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |5.0.1 | KIADÁSI ELŐIRÁNYZAT | 277,3 | 277,4 | 277,5 | 277,8 | 278,1 |5.1.1 | BEVÉTELI ELŐIRÁNYZAT | – | – | – | – | – |2014 | 2015 | 2016 | 2017-től |5.0.2 | KIADÁSI ELŐIRÁNYZAT | 278,3 | 278,6 | 278,9 | 279,1 |5.1.2 | BEVÉTELI ELŐIRÁNYZAT | – | – | – | – |5.2 | A SZÁMÍTÁS MÓDJA: Lásd a mellékletet. |6.0 | FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS VONATKOZÓ ALCÍMÉBEN SZEREPLŐ ELŐIRÁNYZATOKBÓL? | IGEN/NEM |6.1 | FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS ALCÍMEI KÖZÖTTI ÁTCSOPORTOSÍTÁSSAL? | IGEN/NEM |6.2 | SZÜKSÉG LESZ-E PÓTKÖLTSÉGVETÉSRE? | IGEN/NEM |6.3 | SZÜKSÉG LESZ-E ELŐIRÁNYZATOK BEVEZETÉSÉRE A JÖVŐBENI KÖLTSÉGVETÉSEKBE? | IGEN/NEM |ÉSZREVÉTELEK: A javaslat nem változtat a termeléstől függő és függetlenített támogatás jelenlegi arányán, és nem módosítja a termeléstől függetlenített támogatásra vonatkozó rendelkezéseket sem. A termeléstől függő támogatás tekintetében ez a javaslat nem tartalmaz további kiadást a jelenlegi rendszerhez képest, mivel a bázisterületek és a támogatás szintje változatlan maradt. Mindazonáltal az elismert ágazati szervezetekben tagsággal rendelkező mezőgazdasági termelőknek nyújtott termeléstől függő támogatás csökkentése 3 millió eurós megtakarítást eredményez. |MELLÉKLET1 – Gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás (Görögország, Portugália, Spanyolország) – 05 03 02 40. költségvetési tétel |Görögország | Spanyolország | Portugália |Bázisterület | 300 000 ha | 70 000 ha | 360 ha |A támogatás szintje: | 594 €/ha | 1 039 €/ha | 556 €/ha |and |Bázisterület | 70 000 ha |A támogatás szintje: | 342,85 €/ha |1. részösszeg | 202 199 500 € | 72 730 000 € | 200 160 € |Az elismert ágazati szervezetekben tagsággal rendelkező mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatás szintjének növekedése |Bázisterület | 370 000 ha | 70 000 ha | 360 ha |A támogatás szintje: | 3 €/ha | 3 €/ha | 3 €/ha |2. részösszeg | 1 110 000 € | 210 000 € | 1 080 € |Összes | 203 309 500 € | 72 940 000 € | 201 240 € |Az EU-15 esetében az egyes költségvetési évekre összesen | 276 450 740 € |2 – Bulgária: felvétel az egységes területalapú kifizetési rendszerbe – 05 03 01 02. tétel |Bázisterület | 10 237 ha |A támogatás szintje: | 263 €/ha |Összes | 2 692 331 € |Költségvetési év | Fokozatos bevezetési arány Bulgária számára |2008 | 673 083 € | 25% |2009 | 807 699 € | 30% |2010 | 942 316 € | 35% |2011 | 1 076 932 € | 40% |2012 | 1 346 166 € | 50% |2013 | 1 615 399 € | 60% |2014 | 1 884 632 € | 70% |2015 | 2 153 865 € | 80% |2016 | 2 423 098 € | 90% |2017-től | 2 692 331 € | 100% |Összes kiadás: 1 + 2 |Költségvetési év | Összes |2008 | 277 123 823 € |2009 | 277 258 439 € |2010 | 277 393 056 € |2011 | 277 527 672 € |2012 | 277 796 906 € |2013 | 278 066 139 € |2014 | 278 335 372 € |2015 | 278 604 605 € |2016 | 278 873 838 € |2017-től | 279 143 071 € |[1] HL L 291., 1979.11.19., 174. o. A legutóbb az 1050/2001/EK rendelettel (HL L 148., 2001.6.1., 1. o.) módosított jegyzőkönyv.[2] HL C […], […], […]. o.[3] HL C […], […], […]. o.[4] HL L 270., 2003.10.21., 1. o. A legutóbb az 552/2007/EK rendelettel (HL L 131., 2007.5.23., 10. o.) módosított rendelet.[5] HL L 161., 2004.4.30., 48. o.[6] 2006 ECR I-7285


Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0345

Javaslat: a Tanács rendelete a Kínai Népköztársaságból származó ferromolibdén behozatalára a 215/2002/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vám felfüggesztésének meghosszabbításáról  /* COM/2007/0345 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 21.6.2007COM(2007) 345 véglegesJavaslat:A TANÁCS RENDELETEa Kínai Népköztársaságból származó ferromolibdén behozatalára a 215/2002/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vám felfüggesztésének meghosszabbításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSA JAVASLAT HÁTTERE |110 | A javaslat indokai és célkitűzései E javaslat tárgya a legutóbb a 2005. december 23-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) alkalmazása a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó ferromolibdén behozatalával kapcsolatos eljárás során. |120 | Általános összefüggések E javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben, és az abban megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően lefolytatott vizsgálat eredményeként jött létre. |139 | A javaslat által érintett területen meglévő rendelkezések A 215/2002/EK tanácsi rendelet, amely végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó ferromolibdén behozatalára. A 2006. október 23-i bizottsági határozat, amely kilenc hónapra felfüggesztette a Kínából származó ferromolibdén behozatalára a 215/2002/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámot. |141 | Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Tárgytalan. |KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL, HATÁSVIZSGÁLAT |Konzultáció az érdekelt felekkel |219 | Az alaprendelet rendelkezéseinek megfelelően az eljárásban érintett érdekelt feleknek a vizsgálat során már lehetőségük nyílt arra, hogy érdekeik védelmében fellépjenek. |Szakvélemények bekérése és felhasználása |229 | Nem volt szükség külső szakértők bevonására. |230 | Hatásvizsgálat A javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, de azon követelmény miatt, hogy az intézkedések nem állhatnak ellentétben a „közösségi érdekkel”, az intézkedések szélesebb körű hatásának felmérése a vizsgálat szerves részét képezi. |A JAVASLAT JOGI ELEMEI |305 | A javasolt intézkedés összefoglalása 2002 februárjában a 215/2002/EK tanácsi rendelet 22,5%-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínából származó ferromolibdén behozatalára. 2006 októberében a Bizottság a 2006. október 23-i bizottsági határozattal kilenc hónapra felfüggesztette a Kínából származó ferromolibdén behozatalára a 215/2002/EK tanácsi rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámot. A tanácsi rendeletre irányuló mellékelt bizottsági javaslat 2008. január 31-ig meghosszabbítja a Kínából származó ferromolibdén behozatalára a 215/2002/EK tanácsi rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vám felfüggesztését. A Bizottság egyeztetett a tagállamokkal, akik nem emeltek kifogást a javaslat ellen. Ezért a Bizottság azt javasolja, hogy a Tanács fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot, és a rendeletet legkésőbb 2007. július 21-ig hirdesse ki az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |310 | Jogalap A legutóbb a 2005. december 23-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet. |329 | A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ennélfogva nem alkalmazható. |Az arányosság elve A javaslat az alábbiak miatt eleget tesz az arányosság elvének: |331 | Az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet írja le, és az nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak. |332 | Nem szükséges annak feltüntetése, hogy a Közösségre, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, a gazdasági élet szereplőire és a polgárokra háruló pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható, és e teher milyen mértékben arányos a javaslat célkitűzésével; a kivethető vámok nagyságát az alaprendelet mindazonáltal a megállapított dömping által okozott kár megszüntetéséhez szükséges mértékre korlátozza. |Eszközválasztás |341 | Javasolt eszköz: rendelet. |342 | Más eszközök nem felelnének meg a következő ok(ok) miatt: A fent említett alaprendelet nem rendelkezik más lehetőségről. |KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK |409 | A javaslat nincs hatással a közösségi költségvetésre. |1.  Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa Kínai Népköztársaságból származó ferromolibdén behozatalára a 215/2002/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vám felfüggesztésének meghosszabbításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 14. cikkére,tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,mivel:A. AZ ELJÁRÁS(1) A 215/2002/EK rendelettel[2] a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó, a 7202 70 00 KN-kód alá tartozó ferromolibdén (a továbbiakban: érintett termék) behozatalára. A dömpingellenes vám mértéke 22,5%.(2) 2006 októberében a Bizottság a 2006. október 23-i határozattal[3] kilenc hónapra felfüggesztette a Kínából származó érintett termék behozatalára a 215/2002/EK tanácsi rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámot.(3) A 215/2002/EK tanácsi rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vám felfüggesztéséről szóló határozat megfelelt az alaprendelet 14. cikke (4) bekezdésében foglaltaknak, miszerint a dömpingellenes intézkedések a Közösség érdekében felfüggeszthetők, ha a piaci viszonyok átmenetileg olyan mértékben megváltoznak, hogy a felfüggesztés eredményeként további kár nem valószínűsíthető, és ha a Közösség érintett iparága lehetőséget kapott észrevételei megtételére és ezeket az észrevételeket figyelembe is vették.(4) 2006. október 23-i határozatában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a piaci viszonyokban bekövetkezett átmeneti változás, és mindenekelőtt az érintett termék közösségi piacon megfigyelhető magas, messze az eredeti vizsgálatban megállapított, kárhoz vezető mérték feletti árszintje, valamint az érintett termék kereslet-kínálati viszonyában fennálló egyenlőtlenség miatt nem valószínű, hogy a felfüggesztés eredményeként a Kínából származó érintett termék behozatala ismét kárt okoz.(5) A 2006. október 23-i bizottsági határozatban a Bizottság vállalta, hogy nyomon követi az érintett termék behozatalának és árainak alakulását, és a felfüggesztést hatályon kívül helyezi, ha az érintett termék Kínából ismételten fokozott mennyiségben és dömpingelt áron érkezik, és ezáltal kárt okoz a közösségi gazdasági ágazatnak.(6) 2006. október 31-én a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel[4] hivatalból teljes időközi felülvizsgálatot indított, mivel a birtokában lévő bizonyítékok arra utaltak, hogy a meglévő intézkedések alapjául szolgáló körülmények olyan mértékben megváltoztak, hogy megkérdőjelezik a meglévő intézkedések helyénvalóságát, továbbá egyes változások tartósnak tűntek.B. INDOKOK(7) Az alaprendelet 14. cikkének (4) bekezdése kimondja, hogy a dömpingellenes intézkedések a Közösség érdekében kilenc hónapos időtartamra felfüggeszthetők, de a felfüggesztés újabb, egy évet meg nem haladó időre meg is hosszabbítható, ha a Tanács a Bizottság javaslatára így határoz.(8) Az intézkedés felfüggesztése óta a 2006. október 23-i bizottsági határozat (5)–(10) preambulumbekezdésében ismertetett helyzet az érintett termék behozatala és árai tekintetében nem változott. Csupán jelentéktelen mennyiségű kínai származású ferromolibdén behozatalára került sor az EK-ba.(9) A hivatalból indított teljes időközi felülvizsgálat tekintetében emlékeztetni kell arra, hogy a felülvizsgálatnak a megindítástól számított 15 hónapon belül, azaz 2008. január 31-ig le kell zárulnia.C. KÖVETKEZTETÉS(10) Tekintettel arra, hogy az EK-piac helyzete a dömpingellenes vám 2006. októberi felfüggesztését követően nem változott, és mivel az időközi felülvizsgálat még nem zárult le, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a hatályos intézkedések felfüggesztésének meghosszabbítása az alaprendelet 14. cikke (4) bekezdésének megfelelően helyénvaló. A befelé irányuló kereskedelem előzetes kiszámíthatóságának általános elve alapján, és a jelenleg folyamatban lévő időközi felülvizsgálat eredményeinek megelőlegezéseként a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a hatályos intézkedések felfüggesztését 2008. január 31-ig, vagyis az időközi felülvizsgálat lezárásának végső határidejéig meg kell hosszabbítani. Arra utaló jel nem merült fel, hogy a felfüggesztés meghosszabbítása a közösségi érdekkel ellentétben állna.(11) Az alaprendelet 14. cikkének (4) bekezdése alapján a Bizottság tájékoztatta a közösségi gazdasági ágazatot arról a szándékáról, hogy meghosszabbítja a hatályos dömpingellenes intézkedéseket. A közösségi gazdasági ágazat lehetőséget kapott észrevételei benyújtására, ezek azonban nem változtatták meg azt a megállapítást, hogy a helyzet a 2006. október 23-i bizottsági határozatban foglaltakhoz képest nem változott.(12) A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy az alaprendelet 14. cikke (4) bekezdésének megfelelően az érintett termékre kivetett dömpingellenes vám felfüggesztésének meghosszabbításával szemben támasztott valamennyi feltétel teljesül. Ebből következően a 215/2002/EK rendelettel kivetett dömpingellenes vám felfüggesztését 2008. január 31-ig meg kell hosszabbítani.(13) A Bizottság nyomon fogja követni az érintett termék behozatalának és árainak alakulását. Amennyiben bármikor is előállna az a helyzet, hogy az érintett termék Kínából ismételten fokozott mennyiségben és dömpingelt áron érkezik, és ebből következően a közösségi gazdasági ágazatnak kárt okoz, a Bizottság e felfüggesztés visszavonását, és ezáltal a dömpingellenes vám újrabevezetését fogja javasolni,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA Kínai Népköztársaságból származó, a 7202 70 00 KN-kód alá tartozó ferromolibdén behozatalára a 215/2002/EK tanácsi rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vám felfüggesztését 2008. január 31-ig meg kell hosszabbítani.2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-éna Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.[2] HL L 35., 2002.2.6., 1. o.[3] HL L 293., 2006.10.24., 15. o.[4] HL C 262., 2006.10.31., 28. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0908

Javaslat az Európai parlament és a Tanács rendelete a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről szóló 396/2005/EK rendeletnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlása tekintetében történő módosításáról  /* COM/2006/0908 végleges - COD 2006/0294 */

	Brüsszel, 22.12.2006COM(2006) 908 végleges2006/0294 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről szóló 396/2005/EK rendeletnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlása tekintetében történő módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)2006/0294 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről szóló 396/2005/EK rendeletnek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlása tekintetében történő módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSAtekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére, illetve 152. cikke (4) bekezdésének b) pontjára,tekintettel a Bizottság javaslatára[1],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[2],tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[3],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárással[4] összhangban, mivel:(1) A növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2005. február 23-i 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[5] előírja, hogy egyes intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[6] összhangban kell elfogadni.(2) A 2006/512/EK határozat azzal módosította az 1999/468/EK határozatot, hogy bevezette az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást azon általános hatályú intézkedések elfogadására vonatkozóan, amelyek a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárás alapján elfogadott alap-jogiaktusok nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, beleértve néhány ilyen elem törlését vagy a jogi aktus új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítését.(3) Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2006/512/EK tanácsi határozatról szóló közös nyilatkozatának[7] megfelelően a már hatályban lévő jogi aktusokat az alkalmazandó eljárásoknak megfelelően ki kell igazítani. A fenti nyilatkozat tartalmazza az elsőbbségiként kiigazítandó jogi aktusok listáját, többek között a 1829/2003/EK rendeletet.(4) A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy meghatározza a fenti rendelet hatályát, valamint a rendelet vonatkozó mellékleteiben felsorolt növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található egyes megengedett növényvédőszer-maradékok határértékeinek megállapításához szükséges kritériumokat. Mivel a fenti intézkedések általános hatályúak és e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására/törlésére, vagy a rendelet új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítésére irányulnak, azokat az 1999/468/EK tanácsi határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.(5) Annak érdekében, hogy a gazdasági szereplőknek gyors döntéshozatali eljárást garantáljanak, ugyanakkor magas szintű fogyasztóvédelmet biztosítsanak, a hatékonyság érdekében lehetővé kell tenni az új eljárás által előirányzott határidők lerövidítését. A hatékonyság érdekében az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra vonatkozó rendes határidőket le kell rövidíteni az MRL meghatározása, felvétele, végrehajtása, módosítása, vagy törlése, illetve azon hatóanyagok listájának megállapítása esetében, amelyekre vonatkozóan nem szükséges az MRL meghatározása, továbbá azon hatóanyag/termék-kombinációk listájának megállapításakor, amelyek esetében a hatóanyagokat betakarítás utáni füstölőszerrel történő kezelésre használják. Amennyiben a rendkívüli sürgősségre tekintettel, különösen, ha emberek, vagy állatok egészsége forog kockán, és az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra vonatkozó rendes határidők nem tarthatók be, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az MRL meghatározása, felvétele, végrehajtása, módosítása, vagy törlése esetén az 1999/468/EK határozat 5a. cikke (6) bekezdésében meghatározott sürgősségi eljárást alkalmazza.(6) Az 396/2005/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:1. cikkA 396/2005/EK rendelet a következőképpen módosul:(1) A 4. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„(1) Az I. melléklet határozza meg és öleli/sorolja fel a 2. cikk (1) bekezdésében említett azon termékeket, termékcsoportokat és/vagy termékrészeket, amelyekre a közösségi szinten összehangolt MRL-t kell alkalmazni. Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányuló intézkedéseket a 45. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. "(2) Az 5. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„(1) E rendelet IV. mellékletében kell meghatározni és felsorolni a 91/414/EGK irányelv alapján értékelt, a növényvédő szerekben található olyan hatóanyagokat, amelyekre nem kell MRL-eket meghatározni, figyelembe véve e hatóanyagok felhasználását, valamint az e rendelet 14. cikke (2) bekezdésének a), c) és d) pontjában említett kérdéseket. Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányuló intézkedéseket a 45. cikk (4) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”(3) A 8. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„(2) A felvétel iránti kérelmeket a 91/414/EGK irányelv VI. mellékletében meghatározott, a növényvédő szerek értékelésének és engedélyezésének egységes elveire vonatkozó rendelkezéseknek vagy egy bizottsági rendeletben rögzítendő egyedi értékelési elveknek megfelelően kell értékelni. Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek – annak kiegészítésével történő – történő módosítására irányuló rendeletet a 45. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”(4) A 14. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„1. A Hatóság véleményének kézhezvételét követően, e vélemény figyelembevételével a Bizottság haladéktalanul, de legfeljebb három hónapon belül a Bizottság elkészíti az alábbiak egyikét:(a) egy, az MRL meghatározására, módosítására vagy törlésére vonatkozó, e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányuló rendeletet, amelyet a 45. cikk (4) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.” Rendkívül sürgős esetben a Bizottság a 45. cikk (5) bekezdésében említett sürgősségi eljárást alkalmazhatja.b) határozatot kérelem elutasításáról, amelyet a 45. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni.”(5) A 15. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„2. Amennyiben az ideiglenes MRL-t az (1) bekezdés b) pontjának megfelelően állapítják meg, azt a III. mellékletből – az érintett hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe foglalását vagy bele nem foglalását követő egy év elteltével elfogadott rendelet útján – törlik. Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányuló rendeletet a 45. cikk (4) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. Rendkívül sürgős esetben a Bizottság a 45. cikk (5) bekezdésében említett sürgősségi eljárást alkalmazhatja.Egy vagy több tagállam kérésére azonban az ideiglenes MRL további egy éven keresztül fenntartható, ha megerősítést nyer, hogy az MRL megállapítását célzó kérelem alátámasztásához szükséges tanulmányok folyamatban vannak. Azokban az esetekben, amikor ilyen megerősítésre sor kerül, az ideiglenes MRL további két éven keresztül fenntartható, amennyiben a fogyasztók tekintetében nem merült fel elfogadhatatlan biztonsági kockázat.”(6) A 18. cikk helyébe a következő szöveg lép:„1. Az I. melléklet alá tartozó termékek – élelmiszerként vagy takarmányként, illetve állatok takarmányozására felhasznált takarmányként való forgalomba hozataluk időpontjától kezdve – nem tartalmazhatnak az alábbiakban felsoroltakat meghaladó mértékű növényvédőszer-maradékot:a) a II. és III. mellékletben ezekre a termékekre megállapított MRL;b) b) 0,01 mg/kg azokra a termékekre, amelyek esetében a megengedett legmagasabb értéket a II. és III. mellékletben külön nem állapították meg, illetve a IV. mellékletben nem említett hatóanyagokra, feltéve, hogy a rendelkezésre álló szokásos vizsgálati módszerek figyelembevételével a hatóanyagra nem határoztak meg más alapértéket. Az alapértékeket az V. melléklet sorolja fel. Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányuló intézkedéseket a 45. cikk (4) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. Rendkívül sürgős esetben a Bizottság az 45. cikk (5) bekezdésében említett sürgősségi eljárást alkalmazhatja.2. A tagállamok nem tilthatják vagy akadályozhatják meg az I. melléklet alá tartozó termékek – élelmiszer-előállítás céljára tartott állatok takarmányozása céljából – területükön történő forgalomba hozatalát vagy felhasználását amiatt, hogy azok növényvédőszer-maradékokat tartalmaznak, feltéve hogy:a) az ilyen termékek megfelelnek az (1) bekezdésnek és a 20. cikknek; vagyb) a hatóanyag szerepel a IV. mellékletben található felsorolásban.3. Az (1) bekezdéstől eltérve, a tagállamok – saját területükön – a betakarítás utáni füstölőszerrel történő kezelésre történő hivatkozással az I. melléklet alá tartozó termék esetében engedélyezhetik a hatóanyag II. és III. mellékletben meghatározott határértékeket meghaladó maradékértékét, amennyiben e hatóanyag/termék-kombinációk szerepelnek a VII. mellékletben, feltéve hogy:a) az ilyen termékek azonnali fogyasztásra szánt termékek;b) megfelelő ellenőrzési mechanizmusok biztosítják, hogy az ilyen termékek a végfelhasználók vagy fogyasztók számára – amennyiben a termékeket közvetlenül szolgáltatják az utóbbiaknak – csak akkor válnak hozzáférhetővé, amikor a maradékértékek a II. és III. mellékletben meghatározott megengedett legmagasabb értéket már nem haladják meg;c) a megtett intézkedésekről a többi tagállamot és a Bizottságot tájékoztatták.A VII. mellékletben felsorolt hatóanyag/termék-kombinációk meghatározására szolgáló, e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányuló intézkedéseket a 45. cikk (4) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.4. Kivételes esetben, különösen a növényvédő szereknek a 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (4) bekezdésével összhangban történő használatára hivatkozással, vagy a 2000/29/EK irányelvben (*) foglalt kötelezettségek teljesítése során – saját területén – bármely tagállam engedélyezheti az (1) bekezdésnek nem megfelelő, kezelt élelmiszer vagy takarmány forgalomba hozatalát/takarmányként való felhasználását, feltéve hogy az ilyen élelmiszer vagy takarmány nem jelent elfogadhatatlan kockázatot. Az ilyen engedélyek kibocsátásáról haladéktalanul értesíteni kell a többi tagállamot, a Bizottságot és a Hatóságot, mellékelve az indokolatlan késedelem nélkül mérlegelendő megfelelő kockázatelemzést, egy meghatározott időszakra szóló ideiglenes MRL meghatározása, vagy az ilyen termékekkel kapcsolatos más szükséges intézkedés megtétele érdekében. Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek – annak kiegészítésével történő – módosítására irányuló intézkedéseket a 45. cikk (4) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. Rendkívül sürgős esetben a Bizottság a 45. cikk (5) bekezdésében említett sürgősségi eljárást alkalmazhatja.(7) A 20. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„2. A VI. mellékletben szereplő lista egyes feldolgozási és/vagy vegyítési tevékenységekre vagy egyes feldogozott és/vagy vegyes termékekre vonatkozólag különleges koncentrációs vagy hígítási tényezőket tartalmazhat. Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányuló intézkedéseket a 45. cikk (4) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.(8) A 21. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„1. Az I. melléklet alá tartozó termékek vonatkozásában az MRL-t első alkalommal – a 86/362/EGK, a 86/363/EGK és a 90/642/EGK irányelvekben meghatározott MRL átvételével és az e rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében említett feltételek figyelembevételével – a II. mellékletben kell megállapítani és felsorolni. Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányuló intézkedéseket a 45. cikk (4) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”(9) A 22. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„1. Azon hatóanyagok ideiglenes MRL-jét, amelyek vonatkozásában még nem született döntés a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő foglalást vagy bele nem foglalást illetően, első alkalommal – kivéve, ha azok e rendelet II. mellékletében már szerepelnek – e rendelet III. mellékletében kell megállapítani és felsorolni a tagállamok által szolgáltatott információ, és – szükség esetén – az említett vélemény, a tényezők és az alábbi MRL-ek figyelembevételével:a) a 76/895/EGK irányelv mellékletében szereplő további MRL-ek; ésb) a még össze nem hangolt nemzeti MRL-ek.Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányuló intézkedéseket a 45. cikk (4) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”(10) A 27. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„2. A termékekben fellelhető növényvédőszer-maradékok ellenőrzéséhez szükséges – a 2002/63/EK irányelvben (*) meghatározottaktól eltérő – mintavételi eljárásokat meghatározó intézkedéseket az e rendelet 45. cikke (4) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.(11) A 45. cikk helyébe a következő szöveg lép:„45. cikkBizottsági eljárás1. A Bizottságot a 178/2002/EK rendelet 58. cikkével létrehozott Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság (a továbbiakban: a bizottság) segíti.2. Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.Az 1999/468/EK határozat 5. cikke (6) bekezdésében megállapított időtartam három hónap.3. Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a cikkének (1)–(4) bekezdését, valamint 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.4. Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a cikkének (1)–(4) bekezdését és (5) bekezdésének b) pontját, valamint 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.Az 1999/468/EK határozat 5a. cikke (3) bekezdésének c) pontjában, valamint (4) bekezdésének b) és e) pontjában meghatározott határidő két hónap, egy hónap, illetve két hónap.5. Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1), (2), (4) és (6) bekezdését, valamint 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel."(12) A 46. cikk helyébe a következő szöveg lép:„1. A végrehajtási intézkedéseket e rendelet egységes alkalmazásának biztosítása érdekében; a 45. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell megállapítani vagy esetlegesen módosítani, adott esetben a Hatóság véleményének figyelembevételével.2. Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányuló, a 23, cikkben, a 29. cikk (2) bekezdésében, a 30. cikk (2) bekezdésében, a 31. cikk (1) bekezdésében és a 32. cikk (5) bekezdésében szereplő adatok létrehozásához, vagy módosításához szükséges intézkedéseket a 45. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”(13) Az 49. cikk helyébe a következő szöveg lép:„1. A III. fejezetben foglalt követelmények nem vonatkoznak az 50. cikk második bekezdésében említett időpontot megelőzően jogszerűen előállított vagy a Közösségbe jogszerűen behozott termékekre.A magas szintű fogyasztóvédelem biztosítása érdekében azonban ezekre a termékekre vonatkozólag megfelelő intézkedéseket lehet hozni. Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek – annak kiegészítésével történő – módosítására irányuló intézkedéseket a 45. cikk (5) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási eljárással összhangban kell elfogadni.2. Amennyiben ez a termékek rendes forgalomba hozatala, feldolgozása és fogyasztása érdekében szükséges, a 15., 16., 21., 22. és 25. cikkben meghatározott egyes MRL-ek végrehajtását illetően további átmeneti intézkedések határozhatók meg. Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek – annak kiegészítésével történő – módosítására irányuló és a fogyasztóvédelem magas színvonalának biztosítására vonatkozó kötelezettséget nem sértő intézkedéseket a 45. cikk (4) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő […]. napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,Az Európai Parlament részéről A Tanács részérőlaz ellnök az elnök [1] HL C […]., […], […]. o.[2] HL C […]., […], […]. o.[3] HL C […]., […], […]. o.[4] …[5] HL L 70., 2005.3.16., 1. o. Az 178/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 29., 2006.2.2., 3. o.) módosított rendelet.[6] HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22. 11. o.) módosított határozat.[7] HL C 255., 2006.10.21., 1.o.


				|

		52012PC0754

			Javaslat A TANÁCS RENDELETE az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazásának és nyugdíjának, valamint az azokra alkalmazott korrekciós együtthatóknak 2012. július 1-jétől kezdődő hatállyal történő kiigazításáról /* COM/2012/0754 final - 2012/0350 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
 A javaslat háttere
 110 || A javaslat okai és céljai Mint minden évben, a személyzeti szabályzat XI. mellékletének 3. cikke értelmében a Tanács – a Bizottságnak az Eurostat jelentésen alapuló javaslatára – az év vége előtt határoz a díjazás és a nyugdíjak július 1-jétől kezdődő hatállyal történő kiigazításáról.
 120 || Háttér-információk A személyzeti szabályzat XI. mellékletének 3. cikke értelmében a díjazás és a nyugdíjak kiigazítása közvetlenül a nemzeti közszolgálatokban fizetett bérek vásárlóerejének (fajlagos mutató) változásától, illetve a brüsszeli megélhetési költségek (nemzetközi index) és az Eurostat által meghatározott gazdasági paritások alakulásától függ. A fajlagos mutató a tagállamok központi közigazgatásában dolgozó nemzeti köztisztviselők nettó bérének inflációmentes változását méri. Az Eurostat e mutatót a XI. melléklet 1. cikkének (4) bekezdésében említett 8 tagállam által szolgáltatott információk alapján határozta meg. A brüsszeli nemzetközi index a megélhetési költségek változását méri a Brüsszelben élő uniós tisztviselők tekintetében. Az Eurostat ezt a mutatót a belga hatóságok által szolgáltatott információk alapján határozta meg. A díjazásokra vonatkozó gazdasági paritások határozzák meg a díjazások vásárlóerejének Brüsszel mint referenciaváros és a többi alkalmazási hely közötti egyenértékűségét. Ezeket a paritásokat az Eurostat a nemzeti statisztikai hivatalokkal egyetértésben számította ki. A nyugdíjakra vonatkozó gazdasági paritások határozzák meg a nyugdíjak vásárlóerejének Belgium mint referenciaország és a többi tartózkodási ország közötti egyenértékűségét. Ezeket a paritásokat az Eurostat a nemzeti statisztikai hivatalokkal egyetértésben számította ki.
 130 || Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A díjazások és a nyugdíjak kiigazítása céljából minden évben javaslatot nyújtanak be.
 Konzultáció az érdekeltekkel és hatásvizsgálat
   || Konzultáció az érdekeltekkel
 211 || A konzultáció módja, a legfontosabb célterületek és a válaszadók köre A javaslat pontjait a hatályos eljárásoknak megfelelően egyeztették a személyzet képviselőivel.
 212 || A beérkezett válaszok és azok figyelembevétele módjának összefoglalása A javaslat figyelembe veszi a konzultációban részt vevő felek által benyújtott véleményeket.
   || Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása
 229 || Külső szakértők bevonására nem volt szükség.
 230 || Hatásvizsgálat – A javaslat célja a díjazások és a nyugdíjak kiigazítása a hatályban levő jogszabályok értelmében. – A hatályban levő jogszabályok nem tesznek lehetővé egyéb alternatívát.
 A javaslat jogi elemei
 305 || A javaslat összefoglalása A személyzeti szabályzat XI. melléklete 1. cikkének megfelelően az Eurostat jelentést készített a brüsszeli megélhetési költségek, és a nemzeti közszolgálatokban fizetett bérek vásárlóerejének változásáról, valamint a gazdasági paritásokról, amelyekből levezethetők a különféle súlyozási együtthatók. A DÍJAZÁSOK ÉS NYUGDÍJAK KIIGAZÍTÁSA BELGIUMBAN ÉS LUXEMBURGBAN A nemzeti köztisztviselők díjazása vásárlóerejének átlagos változását mérő fajlagos mutató a referencia-időszakban –1,1 %. Az Eurostat által kiszámított, a brüsszeli megélhetési költségek változását mérő nemzetközi index a referencia-időszakban 2,8 %. A személyzeti szabályzat XI. melléklete 3. cikkének (2) bekezdése értelmében a kiigazítás összegét az Eurostat által meghatározott brüsszeli nemzetközi index és a fajlagos mutató szorzatával határozzák meg. Így a díjazás és a nyugdíjak kiigazításának javasolt mértéke Belgiumban és Luxemburgban 1,7 %. A XI. melléklet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében, Belgiumban és Luxemburgban nem kell korrekciós együtthatót alkalmazni. A DÍJAZÁSOK ÉS NYUGDÍJAK KIIGAZÍTÁSA BELGIUMON ÉS LUXEMBURGON KÍVÜL Belgiumon és Luxemburgon kívül a díjazás és a nyugdíjak kiigazítása a Belgiumra és Luxemburgra vonatkozó kiigazítás, valamint a súlyozási együtthatók és az átváltási árfolyam változásának szorzatából adódik. A rendeletben foglalt, a díjazásra, a nyugdíjakra, valamint a díjazás egy részének átutalásaira alkalmazandó súlyozási együtthatók kiszámítása a következő módon történt: – a Belgiumon és Luxemburgon kívül alkalmazott TISZTVISELŐK tekintetében alkalmazandó súlyozási együtthatók: Az Eurostat a nemzeti statisztikai hivatalokkal egyetértésben kiszámította azon gazdasági paritásokat, amelyek július 1-jén meghatározzák a díjazások vásárlóerejének egyenértékűségét Brüsszel és a többi alkalmazási hely között. A Belgiumon és Luxemburgon kívüli más tagállamban szolgálatot teljesítő tisztviselők és egyéb alkalmazottak díjazására alkalmazandó súlyozási együtthatókat e gazdasági paritások, valamint a július 1-jén alkalmazandó átváltási árfolyamok közötti arányok határozzák meg. – a Belgiumon és Luxemburgon kívül folyósított NYUGDÍJ tekintetében alkalmazandó súlyozási együtthatók és az ÁTUTALÁSOKRA alkalmazandó súlyozási együtthatók: Az Eurostat a nemzeti statisztikai hivatalokkal egyetértésben kiszámította azon gazdasági paritásokat, amelyek július 1-jén meghatározzák a nyugdíjak vásárlóerejének egyenértékűségét Brüsszel és a többi lakóhely szerinti ország között. A Belgiumon és Luxemburgon kívüli különböző országokban lakóhellyel rendelkező személyek nyugdíjára alkalmazandó súlyozási együtthatókat e gazdasági paritások és a július 1-jén alkalmazandó átváltási árfolyamok közötti arányok határozzák meg. A személyzeti szabályzat VII. mellékletének 17. cikkében foglalt rendelkezéseknek megfelelően ezek az együtthatók közvetlenül alkalmazandók a tisztviselők és egyéb alkalmazottak átutalásaira. A személyzeti szabályzat XIII. mellékletének 20. cikkében foglalt rendelkezéseknek megfelelően e súlyozási együtthatók csak a nyugdíj azon részére alkalmazandók, amelyre a jogosultság 2004. május 1-je előtt keletkezett. – A súlyozási együtthatók hatálybalépésének időpontja: Ezek a súlyozási együtthatók mindenhol július 1-jén lépnek hatályba, kivéve azokon a helyeken, ahol a megélhetési költségek nagymértékben emelkednek, ez utóbbiakra vonatkozóan a súlyozási együttható május 16-án lép hatályba, amennyiben a megélhetési költségek növekedési aránya meghaladja a 6,3 %-ot, illetve május 1-jén, amennyiben a növekedés aránya meghaladja a 12,6 %-ot. A Belgiumon és Luxemburgon kívüli megélhetési költségek változását a közvetett mutatók változásával mérik. Ezeket a mutatókat a brüsszeli nemzetközi index és a gazdasági paritás változásának szorzatával kell megadni. A rendeletben felsorolt helyekre vonatkozóan a kiigazítás hatálybalépésének időpontját előre kell hozni. – Horvátországra vonatkozó súlyozás A személyzeti szabályzat XI. melléklete 3. cikkének (5) bekezdésében említett korrekciós együtthatókat Horvátország Európai Unióhoz való csatlakozásának időpontjától kezdve alkalmazni kell a Horvátországban lévő uniós tisztviselőkre és egyéb alkalmazottakra.
 310 || Jogalap A jogalap a személyzeti szabályzat és különösen annak XI. melléklete. Az Európai Bizottság és az Európai Parlament vitatja az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazásának és nyugdíjazásának, valamint az azokra alkalmazott korrekciós együtthatóknak 2011. július 1-jétől kezdődő hatállyal történő kiigazításáról szóló tanácsi rendeletre vonatkozó bizottsági javaslatról szóló, 2011. december 19-i (2011/866/EU) tanácsi határozatot, és megsemmisítése iránt keresetet nyújtottak be a Bírósághoz. A Bizottság továbbá mulasztás megállapítása iránti keresetet nyújtott be a 2011-es éves kiigazításra vonatkozóan. Mivel azonban az állandó ítélkezési gyakorlat szerint az uniós jogi aktusok esetében, amíg a Bíróság nem nyilvánítja őket semmissé, fennáll a jogszerűség vélelme, a Bizottság a 2010-es éves kiigazítás alapján állapította meg a 2012-es éves módosítást. Amennyiben a Bíróság helyt ad a Bizottság keresetének, úgy a javasolt rendeletet az Európai Unió működéséről szóló szerződés 266. cikke szerint felül kell vizsgálni. Kivételi záradék A Bizottság a legfrissebb szociális és gazdasági adatok értékelése alapján megállapította, hogy a 2012. augusztus 31-i jelentés (COM(2012) 476) benyújtását követően az Európai Unióban nem következett be a gazdasági és szociális helyzet olyan súlyos vagy hirtelen romlása, amely indokolná a jelentés következtetéseinek bármilyen megváltoztatását. Ebből következően nem teljesülnek a személyzeti szabályzat XI. mellékletének 10. cikkében foglalt jogi feltételek, és a Bizottság úgy véli, hogy nem szükséges a személyzeti szabályzat XI. mellékletének 10. cikke szerinti javaslatot előterjesztenie.
 329 || A szubszidiaritás elve A javaslat olyan területet érint, amely az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ezért nem alkalmazható.
   || Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt:
 331 || – A személyzeti szabályzat XI. melléklete tanácsi rendeletet ír elő.
 332 || – A pénzügyi teher közvetlenül a személyzeti szabályzatban megállapított kiigazítási módszer alkalmazásából fakad.
   || A jogi aktus típusának megválasztása
 341 || Javasolt eszköz: rendelet.
 342 || Más jogi aktus nem felelne meg a következők miatt: – A személyzeti szabályzat XI. melléklete tanácsi rendeletet ír elő.
 Költségvetési vonzat
 401 || A díjazások és nyugdíjak kiigazításából fakadó igazgatási kiadásokra és bevételekre gyakorolt hatást a mellékletben található pénzügyi kimutatás tartalmazza.
2012/0350 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS RENDELETE
az Európai Unió tisztviselői és egyéb
alkalmazottai díjazásának és nyugdíjának, valamint az azokra alkalmazott
korrekciós együtthatóknak 2012. július 1-jétől kezdődő hatállyal történő
kiigazításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló
szerződésre,
tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és
mentességeiről szóló jegyzőkönyvre és különösen annak 12. cikkére,
tekintettel az Európai Unió tisztviselőinek
személyzeti szabályzatáról, valamint egyéb alkalmazottainak alkalmazási
feltételeiről szóló 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendeletre és különösen a
személyzeti szabályzat 63., 64., 65. és 82. cikkére, valamint VII., XI. és
XIII. mellékletére, továbbá az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási
feltételek 20. cikkének első bekezdésére, valamint 64., 92. és 132. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)       Annak biztosítása érdekében,
hogy az Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazásának vásárlóereje
kövesse a nemzeti köztisztviselők illetményei vásárlóerejének változásait, a 2012.
évi éves felülvizsgálat keretében ki kell igazítani az Európai Unió
tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak díjazását és nyugdíját.
(2)       Horvátországra vonatkozóan
korrekciós együtthatókat kell bevezetni, amelyeket Horvátországnak az Európai
Unióhoz való csatlakozásának időpontjától kell alkalmazni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
2012. július 1-jei hatállyal, a személyzeti szabályzat
63. cikkének második bekezdésében a „2010. július 1-jén” időpont helyébe a „2012.
július 1-jén” időpont lép.
2. cikk
2012. július 1-jei hatállyal a személyzeti
szabályzat 66. cikkében a díjazás és a nyugdíjak kiszámításánál alkalmazandó
havi alapilletményekre vonatkozó táblázat helyébe a következő táblázat lép:
3. cikk
2012. július 1-jei hatállyal a személyzeti
szabályzat 64. cikke értelmében a tisztviselők és egyéb alkalmazottak
díjazására alkalmazandó korrekciós együtthatókat az alábbi táblázat 2. oszlopa
tartalmazza.
2013. január 1-jei hatállyal a személyzeti
szabályzat VII. melléklete 17. cikkének (3) bekezdése értelmében a tisztviselők
és egyéb alkalmazottak átutalásaira alkalmazandó korrekciós együtthatókat az
alábbi táblázat 3. oszlopa tartalmazza.
2012. július 1-jei hatállyal a személyzeti
szabályzat XIII. melléklete 20. cikkének (1) bekezdése értelmében a nyugdíjakra
alkalmazandó korrekciós együtthatókat az alábbi táblázat 4. oszlopa
tartalmazza.
2012. május 16-i hatállyal a személyzeti szabályzat
XIII. melléklete 20. cikkének (1) bekezdése értelmében a nyugdíjakra
alkalmazandó korrekciós együtthatókat az alábbi táblázat 5. oszlopa
tartalmazza. A felsorolt tagállamok tekintetében az éves kiigazítás
hatálybalépésének időpontja 2012. május 16-a.
Horvátország Európai Unióhoz való
csatlakozásának időpontjától a díjazásokra, átutalásokra és nyugdíjakra
alkalmazandó korrekciós együtthatókat az alábbi táblázat tartalmazza.
4. cikk
2012. július 1-jei hatállyal a személyzeti
szabályzat 42a. cikkének második és harmadik bekezdésében említett szülői
szabadság esetén nyújtott támogatás összege 927,23 EUR, egyedülálló szülő
esetén 1236,30 EUR.
5. cikk
2012. július 1-jei hatállyal a személyzeti
szabályzat VII. melléklete 1. cikkének (1) bekezdésében említett háztartási
támogatás alapösszege 173,42 EUR.
2012. július 1-jei hatállyal a személyzeti
szabályzat VII. melléklete 2. cikkének (1) bekezdésében említett, eltartott
gyermek után nyújtott támogatás alapösszege 378,94 EUR.
2012. július 1-jei hatállyal a személyzeti
szabályzat VII. melléklete 3. cikkének (1) bekezdésében említett iskoláztatási
támogatás összege 257,11 EUR.
2012. július 1-jei hatállyal a személyzeti
szabályzat VII. melléklete 3. cikkének (2) bekezdésében említett iskoláztatási
támogatás összege 92,57 EUR.
2012. július 1-jei hatállyal a személyzeti
szabályzat 69. cikkében és a VII. melléklete 4. cikke (1) bekezdésének második
albekezdésében említett külföldi munkavégzési támogatás összege 513,98 EUR.
2012. július 1-jei hatállyal az egyéb
alkalmazottak alkalmazási feltételei 134. cikkében említett külföldi
munkavégzési támogatás összege 369,49 EUR.
6. cikk
2013. január 1-jei hatállyal a személyzeti
szabályzat VII. melléklete 8. cikkének (2) bekezdésében említett,
kilométerenkénti juttatást a következőképpen igazítják ki:
kilométerenként 0 EUR 0-tól 200 km-ig
terjedő távolság esetén
kilométerenként 0,3854 EUR    201-től 1 000
km-ig terjedő távolság esetén
kilométerenként 0,6423 EUR    1 001-től
2 000 km-ig terjedő távolság esetén
kilométerenként 0,3854 EUR    2 001-től
3 000 km-ig terjedő távolság esetén
kilométerenként 0,1283 EUR    3 001-től
4 000 km-ig terjedő távolság esetén
kilométerenként 0,0619 EUR    4 001-től
10 000 km-ig terjedő távolság esetén
kilométerenként 0 EUR 10 000 km
felett.
A fenti, kilométereken alapuló térítéshez
kiegészítő átalányösszeg adódik:
–
192,70 EUR, amennyiben az alkalmazási hely és
a származási hely közötti vasúti távolság 725 km és 1 450 km között
van,
–
385,37 EUR, amennyiben az alkalmazási hely és
a származási hely közötti vasúti távolság több mint 1 450 km.
7. cikk
2012. július 1-jei hatállyal a személyzeti
szabályzat VII. melléklete 10. cikkének (1) bekezdésében említett napidíj
összege a következő:
–
háztartási támogatásra jogosult tisztviselő esetén 39,84 EUR,
–
háztartási támogatásra nem jogosult tisztviselő
esetén 32,12 EUR.
8. cikk
2012. július 1-jei hatállyal az egyéb
alkalmazottak alkalmazási feltételei 24. cikkének (3) bekezdésében említett
beilleszkedési támogatás alsó határa a következő:
–
háztartási támogatásra jogosult alkalmazott esetén 1133,94 EUR,
–
háztartási támogatásra nem jogosult alkalmazott
esetén 674,24 EUR.
9. cikk
2012. július 1-jei hatállyal az egyéb
alkalmazottak alkalmazási feltételei 28a. cikke (3) bekezdésének második
albekezdésében említett munkanélküli-járadék alsó határa 1359,92 EUR,
felső határa 2719,85 EUR, az átalánylevonás 1236,30 EUR.
10. cikk
2012. július 1-jei hatállyal, az egyéb alkalmazottakra
vonatkozó alkalmazási feltételek 93. cikkében a havi alapilletményekre
vonatkozó táblázat helyébe a következő táblázat lép:
11. cikk
2012. július 1-jei hatállyal az egyéb
alkalmazottak alkalmazási feltételei 94. cikkében említett beilleszkedési
támogatás alsó határa a következő:
–
háztartási támogatásra jogosult alkalmazott esetén 852,92 EUR,
–
háztartási támogatásra nem jogosult alkalmazott
esetén 505,67 EUR.
12. cikk
2012. július 1-jei hatállyal az egyéb
alkalmazottak alkalmazási feltételei 96. cikke (3) bekezdésének második
albekezdésében említett munkanélküli-járadék alsó határa 1019,95 EUR,
felső határa 2039,88 EUR, az átalánylevonás 927,23 EUR.
2012. július 1-jei hatállyal az egyéb
alkalmazottak alkalmazási feltételei 136. cikkében említett munkanélküli-járadék
alsó határa 897,33 EUR, felső határa 2111,36 EUR.
13. cikk
2012. július 1-jei hatállyal a 300/76/ESZAK,
EGK, Euratom tanácsi rendelet[1]
1. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében említett műszakpótlék 388,67 EUR,
586,65 EUR, 641,41 EUR és 874,46 EUR.
14. cikk
2012. július 1-jei hatállyal a 260/68/EGK,
Euratom, ESZAK rendelet[2]
4. cikkében említett összegekre 5,610551 értékű együtthatót kell alkalmazni.
15. cikk
2012. július 1-jei hatállyal, a személyzeti
szabályzat XIII. melléklete 8. cikkének (2) bekezdésében foglalt táblázat
helyébe a következő táblázat lép:
16. cikk
2012. július 1-jei hatállyal a személyzeti
szabályzat XIII. melléklete 18. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában a 2004.
május 1-je előtt hatályban lévő személyzeti szabályzat VII. mellékletének 4a.
cikkében említett átalánytámogatás összege:
– havonta 134,08 EUR a C4 vagy C5
besorolási fokozatba sorolt tisztviselők esetén;
– havonta 205,58 EUR a C1, C2 vagy C3
besorolási fokozatba sorolt tisztviselők esetén.
17. cikk
2012. július 1-i hatállyal, az egyéb
alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 133. cikkében a havi
alapilletményekre vonatkozó táblázat helyébe a következő táblázat lép:
18. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
PÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI
1.1.        A javaslat/kezdeményezés címe

Javaslat
az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazásának és nyugdíjának,
valamint az azokra alkalmazott korrekciós együtthatóknak 2012. július 1-jétől
kezdődő hatállyal történő kiigazításáról szóló tanácsi rendeletre.
1.2.        Érintett szakpolitikai
terület(ek) a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés
keretében[3]
Valószínűleg
valamennyi terület és tevékenység érintett.
1.3.        A javaslat/kezdeményezés
indoklása
1.3.1.     Rövid vagy hosszú távon kielégítendő
szükséglet(ek)
Annak
biztosítása, hogy az uniós tisztviselők díjazásának és nyugdíjának vásárlóereje
a tagállamok központi közigazgatásában dolgozó tisztviselők hasonló juttatásai
vásárlóerejével párhuzamosan nőjön, amint arra a személyzeti szabályzat XI.
melléklete utal.
1.4.        Az intézkedés és a pénzügyi
hatás időtartama
ý A javaslat/kezdeményezés korlátlan
időtartamra vonatkozik
–
A beindítási időszak 2012. július 1-jétől kezdődik,
–
azt követően: rendes ütem.
1.5.        Tervezett irányítási
módszer(ek)[4]
ý Centralizált irányítás közvetlenül a Bizottság által: PMO
2.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT
PÉNZÜGYI HATÁSA
2.1.        A kiadások a többéves
pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási
tételét/tételeit érintik?
·      A javaslat az összes intézményben és ügynökségben a személyzeti
kiadásokra vonatkozó valamennyi költségvetési sort érinti.
A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül
pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás
 Szám [Megnevezés…] || diff/nem diff. előirányzat ([5])   || EFTA-országoktól[6]   || tagjelölt országoktól[7]   || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében
   || XX 01 01 01és 11. alcím, 42. alcím A parlamenti asszisztensek alkalmazásával kapcsolatos kiadások || Nem-diff. || NINCS || NINCS || NINCS || NINCS
2.1.        A kiadásokra gyakorolt
becsült hatás
2.1.1.     A kiadásokra gyakorolt becsült
hatás összegzése
millió EUR (három tizedesjegyig)
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || „Igazgatási kiadások” XX 01 01 01és 11. alcím, 42. alcím A parlamenti asszisztensek alkalmazásával kapcsolatos kiadások
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || 2012. év || 2013. év || 2014. év || 2015. év || További évek || ÖSSZESEN
 Főigazgatóság: <…….> ||
  Humánerőforrás ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Egyéb igazgatási kiadások ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 <...> Főigazgatóság ÖSSZESEN || Előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret <….>FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 50.2 || 100.4 || 100.4 || 100.4 || 100.4 || 100.4 || 100.4 || Nincs adat
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || 2012. év || 2013. év || 2014. év || 2015. év || További évek || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 50.2 || 100.4 || 100.4 || 100.4 || 100.4 || 100.4 || 100.4 || Nincs adat
 Kifizetési előirányzatok || 50.2 || 100.4 || 100.4 || 100.4 || 100.4 || 100.4 || 100.4 || Nincs adat
2.1.1.     Az operatív előirányzatokra
gyakorolt becsült hatás
–
ý  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok
felhasználását.
2.1.2.     Az igazgatási előirányzatokra
gyakorolt becsült hatás
2.1.2.1.  Összegzés
–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok
felhasználását.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok
felhasználását vonja maga után:
2.1.2.2.  Becsült
humánerőforrás-szükségletek
–
ý  A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást.
2.1.3.     A jelenlegi többéves pénzügyi
kerettel való összeegyeztethetőség
–
ý  A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves
pénzügyi kerettel.
2.1.4.     Harmadik felek részvétele a
finanszírozásban
–
A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik
felek általi társfinanszírozást.
2.2.        A bevételre gyakorolt becsült
pénzügyi hatás
–
¨  A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre.
–
ý  A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre
gyakorolt hatása a következő:
·
¨            a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást
·
ý            a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást
millió EUR (három tizedesjegyig)
 Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása
 2012. év || 2013. év || 2014. év || 2015. év || További évek
 410. jogcímcsoport Nyugdíjjárulék || 477.0 || 4.1 || 8.1 || 8.1 || 8.1 || 8.1 || 8.1 || 8.1
 400. jogcímcsoport Adók || 633.1 || 5.4 || 10.8 || 10.8 || 10.8 || 10.8 || 10.8 || 10.8
 410. jogcímcsoport Különleges illeték || 65.5 || 0.6 ||   ||   ||   ||   ||   ||
Ismertesse a bevételre
gyakorolt hatás számításának módszerét.
A
bevételre gyakorolt hatást a 2012. évi költségvetésbe bevitt számadatok alapján
számították ki.
[1]                      A Tanács 1976. február 9-i 300/76/ESZAK, EGK, Euratom rendelete a
műszakpótlékra jogosult tisztviselők kategóriáinak meghatározásáról, valamint
annak mértékéről és feltételeiről (HL L 38., 1976.2.13., 1. o.). A legutóbb az 1307/87/Euratom, ESZAK, EGK
tanácsi rendelettel (HL L 124, 1987.5.13., 6. o.) kiegészített rendelet.
[2]                      A Tanács 1968. február 29-i 260/68/EGK, Euratom, ESZAK rendelete az
Európai Közösségeket illető adó alkalmazása feltételeinek és eljárásának
megállapításáról (HL. L 56., 1968.3.4., 8. o.).
[3]               Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity-Based
Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity-Based
Budgeting)
[4]               Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a
költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a
Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[5]               Differenciált/nem differenciált előirányzat.
[6]               EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.
[7]               Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni
potenciális tagjelölt országok.