Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0496

Javaslat : a Tanács rendelete az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 423/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról  /* COM/2009/0496 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 22.9.2009COM(2009) 496 véglegesJavaslat:A TANÁCS RENDELETEaz Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 423/2007/EK tanácsi rendelet módosításárólINDOKOLÁS1.  Az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1737 (2006) sz. és 1747 (2007) sz. határozata alapján a 2007/140/KKBP közös álláspont, illetve a módosított 423/2007/EK tanácsi rendelet Iránnal szembeni korlátozó intézkedéseket léptettek hatályba.2.  Összhangban a 2007/140/KKBP közös állásponttal, különösen a 423/2007/EK rendelet tiltja a Biztonsági Tanács vagy a szankcióbizottság által meghatározottakon kívül bizonyos olyan termékek, anyagok, berendezések, áruk és technológia Iránnak történő szállítását, értékesítését vagy átadását, amelyek hozzájárulhatnak Irán dúsítási, újrafeldolgozó vagy nehézvízzel kapcsolatos tevékenységeihez, az atomfegyverek célba juttatására szolgáló rendszerek fejlesztéséhez, valamint olyan más területeken folytatott tevékenységekhez, amelyekkel kapcsolatban a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség (NAÜ) aggodalmát fejezte ki, vagy amelyeket még nem tekint lezártnak. Ezeket a 423/2007/EK rendelet II. melléklete sorolja fel.3.  Irán fokozódó dúsítási tevékenységeire tekintettel felül kell vizsgálni a II. mellékletben szereplő, ellenőrzött termékek listáját annak hatékonysága fenntartása érdekében.4.  A 423/2007/EK rendelet tiltja az IA. mellékletben felsorolt bizonyos áruk és technológiák kivitelét is. Az IA. mellékletben szereplő bizonyos hivatkozásokat javítani kell.5.  Módosítani kell a 423/2007/EK rendelet 15. cikkének (1) bekezdését is a Bizottság arra történő felhatalmazása érdekében, hogy módosítsa az IA. és a II. mellékletet azon információk alapján, amelyeket vagy az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa, vagy a szankcióbizottság, vagy a tagállamok szolgáltattak.6.  E javaslat célja a 423/2007/EK tanácsi rendelet IA. mellékletének javítása és II. mellékletének aktualizálása, valamint a Bizottság felhatalmazása az említett mellékletek módosítására.Javaslat:A TANÁCS RENDELETEaz Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 423/2007/EK tanácsi rendelet módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 60. és 301. cikkére,tekintettel az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2007. február 27-i 2007/140/KKBP közös álláspontra[1],tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:7.  Összhangban a 2007/140/KKBP közös állásponttal, az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 423/2007/EK rendelet[2] különösen tiltja a Biztonsági Tanács vagy a szankcióbizottság által meghatározottakon kívül bizonyos olyan termékek, anyagok, berendezések, áruk és technológia Iránnak történő szállítását, értékesítését vagy átadását, amelyek hozzájárulhatnak Irán dúsítási, újrafeldolgozó vagy nehézvízzel kapcsolatos tevékenységeihez, az atomfegyverek célba juttatására szolgáló rendszerek fejlesztéséhez, valamint olyan más területeken folytatott tevékenységekhez, amelyekkel kapcsolatban a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség (NAÜ) aggodalmát fejezte ki vagy amelyeket még nem tekint lezártnak.8.  Ezeket a termékeket a 423/2007/EK rendelet II. melléklete sorolja fel. A listát annak hatékonysága fenntartása érdekében felül kell vizsgálni.9.  A 423/2007/EK rendelet tiltja az IA. mellékletben felsorolt bizonyos más áruk és technológiák kivitelét is. Az IA. mellékletben szereplő bizonyos hivatkozásokat javítani kell.10.  Célszerűségi okokból a Bizottságot felhatalmazzák a tiltott és az ellenőrzött áruk és technológiák listáinak vezetésére és azok módosítására azon információk alapján, amelyeket vagy az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa, vagy a szankcióbizottság, vagy a tagállamok szolgáltattak.11.  Ezért a 423/2007/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 423/2007/EK rendelet a következőképpen módosul:(1) A 3. cikk (1a) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:“(1a) Minden, az e rendelet alapján engedélyköteles kivitelre a vonatkozó engedélyt az exportőr székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai adják ki, összhangban a 428/2009/EK rendelet 11. cikkében meghatározott részletes szabályokkal. Az engedély a Közösség egész területére érvényes.”;(2) A 15. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:“1. A Bizottság:(a) módosítja az I. mellékletet vagy az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa, vagy a szankcióbizottság által tett meghatározások alapján;(b) módosítja az IA. mellékletet és a II. mellékletet a tagállamok által szolgáltatott információk alapján;(c) módosítja a III. mellékletet a tagállamok által szolgáltatott információk alapján;(d) módosítja a IV. mellékletet vagy az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa vagy a szankcióbizottság által tett meghatározások alapján;(e) módosítja a VI. mellékletet a 2008/652/KKBP közös álláspont III. és IV. mellékletére tekintettel meghozott határozatok alapján.”;(3) Az IA. melléklet e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul.(4) A II. melléklet helyébe e rendelet II. mellékletének szövege lép.2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök […]I. MELLÉKLETA 423/2007/EK rendelet IA. melléklete a következőképpen módosul:1) Az IA.A1.009 alatti bejegyzés helyébe a következő lép:„’Rostos vagy szálas anyagok’ vagy prepregek az alábbiak szerint:a) Szén- vagy aramid- ’szálas és rostos anyagok’, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők valamelyikével:1. 10 × 106 m-nél nagyobb ’fajlagos modulus’; vagy2. ’fajlagos szakítószilárdsága’ nagyobb, mint 17 × 104 m;b) Üveg-’szálas és rostos anyagok’, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők egyikével:1. 3,18 × 106 m-nél nagyobb ’fajlagos modulus’; vagy2. ’fajlagos szakítószilárdsága’ nagyobb mint 76,2 × 103 m;c) Hőre keményedő gyantával impregnált, az I.A1.010.a. vagy b. alatt meghatározottaktól eltérő szén-, vagy üveg-’szálas vagy rostos anyagokból’ készült folytonos ’fonalak’, ’előfonatok’, ’kócok’, vagy ’szalagok’, amelyek szélessége nem haladja meg a 15 mm-t (korábban: prepregek).Megjegyzés: Ez a termék nem vonatkozik az 1C010.a, az 1C010.b, 1C210.a és az 1C210.b alatt meghatározott szálas vagy rostos anyagokra.”2) Az IA.A1.010 alatti bejegyzés helyébe a következő lép:”Gyantával vagy terpentingyantával impregnált szálak (prepregek), fém- vagy szénbevonatú rostok (preformok), vagy ’szénszál preformok’ az alábbiak szerint:a) A fenti IA.A1.009 alatt meghatározott ’szálas vagy rostos anyagokból’ készültek;b) Az 1C010.a., az 1C010.b. vagy az 1C010.c. alatt meghatározott, repülőgép-szerkezetek vagy rétegelt lemezek javítására szolgáló, epoxigyanta ’mátrix’-szal impregnált szén ’szálas- vagy rostanyagok’ (prepregek), ahol az egyes lemezek mérete egyenként nem haladja meg az 50 cm × 90 cm-t.c) az 1C010.a., az 1C010.b. vagy az 1C010.c. alatt meghatározott, fenol-, vagy epoxigyantával impregnált prepregek, amelyeknél az üvegesedés átmeneti hőmérséklete (Tg) kevesebb, mint 433 K (160 °C), a kezelési hőmérséklet pedig alacsonyabb, mint az üvegesedés átmeneti hőmérséklete.Megjegyzés: Ez a termék nem vonatkozik az 1C010.e alatt meghatározott szálas vagy rostos anyagokra.”II. MELLÉKLET„II. MELLÉKLETA 3. cikkben említett áruk és technológiaBEVEZETő MEGJEGYZÉSEK1. Ellenkező értelmű megjegyzés hiányában az alábbi „Leírás” oszlopban szereplő hivatkozási számok a kettős felhasználású termékek és technológiák azon leírásaira vonatkoznak, amelyeket a 428/2009/EK rendelet I. melléklete határozott meg.2. Az alábbi „Kapcsolódó termék a 428/2009/EK rendelet I. mellékletéből” oszlopban szereplő hivatkozási szám azt jelenti, hogy a „Leírás” oszlopban jellemzett termék tulajdonságai kívül esnek a hivatkozott kettős felhasználású termék paraméterein.3. Az ’egyszeres idézőjelbe’ tett kifejezések fogalommeghatározása az adott termékhez tartozó műszaki megjegyzéseknél található.4. A „normál idézőjelbe” tett kifejezések fogalommeghatározása megtalálható a 428/2009/EK rendelet I. mellékletében.Általános megjegyzések1. Az e mellékletben szereplő ellenőrzések célja nem kerülhető meg olyan nem ellenőrzött áruk (például üzemek) kivitelével, amelyek egy vagy több ellenőrzött alkatrészt tartalmaznak, ha az ellenőrzött alkatrész vagy alkatrészek az áru alapvető eleme/i és ténylegesen eltávolíthatók vagy más célra felhasználhatók.N.B.:Annak eldöntése során, hogy az ellenőrzött alkatrész vagy alkatrészek lényeges elemnek minősíthetők-e, mérlegelni kell a mennyiséget, az értéket és az alkalmazott műszaki know-how-t, valamint azokat az egyéb speciális körülményeket, amelyek az ellenőrzött alkatrészt vagy alkatrészeket a beszerzendő áruk alapvető elemévé teszik.2. Az e mellékletben megnevezett áruk lehetnek újak és használtak is.Általános technológiai megjegyzés (ÁTM)(A II.B. szakasszal együtt értelmezendő.)1. A II.B. szakasz rendelkezéseivel összhangban történik az olyan „technológiák” értékesítésének, szállításának, átadásának vagy kivitelének ellenőrzése, amelyek „szükségesek” az azon áruk „fejlesztéséhez”, „előállításához” és „felhasználásához”, melyek értékesítésének, szállításának, átadásának vagy kivitelének ellenőrzése az alábbi A. rész (Áruk) szerint történik.2. Az ellenőrzés alá eső áruk „fejlesztéséhez”, „előállításához” és „felhasználásához” „szükséges” „technológiát” akkor is ellenőrizni kell, amikor az nem ellenőrzött árukra alkalmazandó.3. Az ellenőrzések nem terjednek ki a nem ellenőrzött vagy a 423/2007/EK rendelettel összhangban kiviteli engedéllyel rendelkező áruk üzembe helyezéséhez, működtetéséhez, karbantartásához (teszteléséhez) és javításához minimálisan szükséges „technológiára”.4. A „technológia”átadás ellenőrzése nem vonatkozik a „nyilvánosan hozzáférhető” információkra, valamint a „tudományos alapkutatásra”, vagy a szabadalmi bejelentésekhez minimálisan szükséges információkra.II.A. ÁRUKA0. Nukleáris anyagok, létesítmények és berendezésekSzám | Leírás | Kapcsolódó termék a 428/2009/EK rendelet I. mellékletéből |II.A0.002 | Faraday-izolátorok 500 nm – 650 nm hullámhossz-tartományban | – |II.A0.003 | Optikai rácsok 500 nm – 650 nm hullámhossz tartományban | – |II.A0.004 | Optikai szálak 500 nm – 650 nm hullámhossz-tartományban, tükröződésgátló réteggel bevonva az 500 nm – 650 nm hullámhossz-tartományban, és 0,4 mm-nél nagyobb, de 2 mm-nél kisebb magátmérővel | – |II.A0.008 | A 6A005.e alatt meghatározottaktól eltérő, 20ºC-on 10-6K-1 vagy annál kisebb termikus tágulási koefficienssel rendelkező szubsztrátumokból (pl. olvasztott kvarc vagy zafír) készült lézer tükrök. Megjegyzés: Ez a termék nem vonatkozik a speciálisan csillagászati alkalmazásokra tervezett optikai rendszerekre, kivéve, ha a tükrök olvasztott kvarcot tartalmaznak. | 0B001.g.5, 6A005.e |II.A0.009 | A 6A005.e.2 alatt meghatározottaktól eltérő, 20ºC-on 10-6K-1 vagy annál kisebb termikus tágulási koefficienssel rendelkező szubsztrátumokból (pl. olvasztott kvarc) készült lézerlencsék. | 0B001.g, 6A005.e.2 |II.A0.010 | A 2B350.h.1 alatt meghatározottaktól eltérő csövek, csővezetékek, karimák, nikkelből készült vagy nikkellel bevont, vagy 40 súlyszázaléknál több nikkelt tartalmazó nikkelötvözetből készült szerelvények. | 2B350 |II.A0.011 | A 0B002.f.2. vagy 2B231 alatt meghatározottaktól eltérő vákuumszivattyúk az alábbiak szerint: 400 l/s vagy ennél nagyobb térfogatáramú turbomolekuláris szivattyúk 200 m3/h-nál nagyobb szívókapacitású Roots-féle elővákuum-szivattyú Csőmembrános tömítésű, száraz üzemű csigakompresszor és csőmembrános tömítésű, száraz üzemű, vákuumos csigaszivattyúk | 0B002.f.2, 2B231 |II.A0.014 | Robbantókamrák több mint 2,5 kg TNT-vel ekvivalens abszorpciós kapacitással. |A1. Anyagok, vegyszerek, „mikroorganizmusok” és „toxinok”Szám | Leírás | Kapcsolódó termék a 428/2009/EK rendelet I. mellékletéből |II.A1.003 | Gyűrű alakú, 400mm vagy annál kisebb belső átmérőjű zárak és tömítések a következő anyagok egyikéből: a) Vinilidén-fluorid kopolimerek, amelyek nyúlás nélkül 75 vagy annál nagyobb százalékban béta kristályszerkezetűek. b) Fluorozott poliimidek, amelyek legalább 10%-ban kombinált fluort tartalmaznak; c) Fluorozott foszfazán elasztomerek, amelyek legalább 30 súlyszázalékban kombinált fluort tartalmaznak. d) poli(klór-trifluor-etilén) (PCTFE, pl.: Kel-F ®), e) Fluorelasztomerek (pl. Viton ®, Tecnoflon ®); f) poli(tetra-fluoretilén) (PTFE). |II.A1.004 | Nukleáris eredetű sugárzás észleléséhez használt személyi eszközök, köztük a személyi doziméterek. Megjegyzés: Ez a termék nem vonatkozik az 1A004.c. alatt meghatározott nukleáris észlelőrendszerekre. | 1A004.c |II.A1.006 | Az I.1A.003 alatt tiltottaktól eltérő, trícium nehézvízből történő kinyerésére vagy nehézvíz előállítására szolgáló, kifejezetten a hidrogén és a víz közötti hidrogénizotóp cserereakció elősegítésére tervezett vagy készített platina, palládium vagy ródium bevonatú katalizátorok. | 1B231, 1A225 |II.A1.007 | Az 1C002b.4 vagy 1C202a alatt meghatározottaktól eltérő, nyers vagy félkész formában lévő alumínium vagy alumíniumötvözetek, amelyek az alábbi tulajdonságok egyikével rendelkeznek: a) 293 K (20 °C) hőmérsékleten 460 MPa vagy nagyobb szakítószilárdságra képesek; vagy b) 298 K (25 °C)-on húzószilárdságuk legalább 415 MPa. | 1C002.b.4, 1C202.a |II.A1.014 | Kobalt, neodímium vagy szamárium elemi porai, illetve ezek ötvözetei vagy keverékei, amelyek legalább 20 súlyszázalékban kobaltot, neodímiumot vagy szamáriumot tartalmaznak, 200 µm-nél kisebb részecskemérettel. |II.A1.015 | Tiszta tributilfoszfát (TBP) [CAS-szám: 126-73-8] vagy bármilyen keverék, amely több mint 5 súlyszázalék TBP-t tartalmaz. |II.A1.016 | Az I.1A.030, I.1A.035 vagy IA.A1.012 alatt tiltottól különböző marazsing acél. Műszaki megjegyzés: A marazsing acélok általában magas nikkel- és nagyon alacsony széntartalmú vasötvözetek, amelyek esetében helyettesítő vagy kiválást elősegítő elemekkel érik el az ötvözet szilárdságát és kiválásos keményedését. |II.A1.017 | A következő fémek, fémporok és anyagok: a) Az I.1A.031 alatt tiltottaktól eltérő, 500μm vagy annál kisebb átmérőjű, egységesen gömbölyű vagy atomizált részecskékből álló volfrám és volfrámötvözetek 97 vagy annál nagyobb súlyszázalék volfrámtartalommal; b) Az I.1A.031 alatt tiltottaktól eltérő, 500μm vagy annál kisebb átmérőjű, egységesen gömbölyű vagy atomizált részecskékből álló molibdén és molibdénötvözetek 97 vagy annál nagyobb súlyszázalék molibdéntartalommal; c) Az I.1A.037 vagy az IA.A1.013 alatt tiltottaktól eltérő, az alábbi anyagösszetételű szilárd volfrámanyagok: 1. Volfrám és 97 vagy annál nagyobb súlyszázalék volfrámot tartalmazó ötvözetek; 2. Rézzel infiltrált, 80 vagy annál nagyobb súlyszázalék volfrámot tartalmazó volfrám; vagy 3. Ezüsttel infiltrált, 80 vagy annál nagyobb súlyszázalék volfrámot tartalmazó volfrám. |II.A1.018 | A következő vegyi összetételű puha mágnesötvözetek: a) 30 és 60 % közötti vastartalom, és b) 40-60% közötti kobalttartalom. |II.A1.019 | Az ezen rendelet I. mellékletében vagy IA. mellékletében (az IA.A1.009, IA.A1.010 bejegyzések alatt) nem tiltott, vagy a 428/2009/EK rendelet I. mellékletében nem meghatározott „szálas vagy rostos anyagok” vagy prepregek, a következők szerint: a) Szén „szálas vagy rostos anyagok”; Megjegyzés: Az II.A1.019a. nem vonatkozik a szövetekre. b) Hőre keményedő gyantával impregnált, szén-„szálas vagy rostos anyagokból” készült folytonos „fonalak”, „előfonatok”, „kócok”, vagy „szalagok”; c) Poliakrilnitril (PAN) folytonos „fonalak”, „előfonatok”, „kócok”, vagy „szalagok” |A2. AnyagmegmunkálásSzám | Leírás | Kapcsolódó termék a 428/2009/EK rendelet I. mellékletéből |II.A2.002 | Köszörűgépek, amelyek az ISO 230/2 (1988) (1) vagy az annak megfelelő nemzeti szabvány szerint mért pozicionálási pontossága, „az összes lehetséges kompenzációt figyelembe véve”, bármely lineáris tengely mentén nem nagyobb (jobb), mint 15 μm. Megjegyzés: Ez a termék nem vonatkozik a 2B201.b és a 2B001.c alatt meghatározott köszörűgépekre. | 2B201.b, 2B001.c |II.A2.002a | Kifejezetten a fentebb a 2B001, a 2B201 vagy a II.A2.002 alatt meghatározott szerszámgépekhez tervezett alkatrészek és számjegyvezérlők. |II.A2.003 | Kiegyensúlyozó gépek és kapcsolódó berendezések, az alábbiak szerint: a) Fogorvosi vagy egyéb gyógyászati berendezésekhez tervezett vagy módosított kiegyensúlyozó gépek, amelyek rendelkeznek az alábbi jellemzők mindegyikével: 1. Nem képesek 3 kg-nál nagyobb tömegű rotorok/szerelvények kiegyensúlyozására; 2. Képesek 12 500 ford./percnél nagyobb fordulatszámon rotorokat/szerelvényeket kiegyensúlyozni; 3. Képesek a kiegyensúlyozatlanságot két vagy több síkban kijavítani; továbbá 4. Képesek a rotort annak tömegére vonatkoztatott 0,2 g x mm/kg mértékű fajlagos megmaradó kiegyensúlyozatlansági hibáig kiegyensúlyozni; b) Az a) alatt meghatározott gépek használtára tervezett vagy módosított kijelzőfejek. Műszaki megjegyzés: A kijelző fejeket sokszor kiegyensúlyozó műszerként ismerik. | 2B119 |II.A2.005 | Szabályozott atmoszférájú hőkezelő kemencék, az alábbiak szerint: 400 °C feletti üzemelésre alkalmas kemencék. | 2B226, 2B227 |II.A2.006 | 400 °C feletti üzemelésre alkalmas oxidáló kemencék. Megjegyzés: Ez a termék nem vonatkozik a görgősoros vagy kocsis alagútmedencékre, a szállítószalagos alagútkemencékre, toló típusú kemencékre vagy kocsis kemencékre, melyeket speciálisan az üveggyártásra, asztalikerámia- és építőkerámia gyártására terveztek. | 2B226, 2B227 |II.A2.007 | A 2B230 alatt meghatározottaktól eltérő „nyomás távadók”, amelyek képesek a 0–200 kPa nyomástartomány bármely pontján az abszolút nyomás mérésére, és rendelkeznek mindkét alábbi jellemzővel: a) „Urán-hexafluorid (UF6) által okozott korróziónak ellenálló anyagból” készült, vagy azzal védett nyomásérzékelő elemek, és b) Rendelkeznek az alábbi jellemzők egyikével: 1. 200 kPa alatti teljes mérési skála, és a teljes skálára vetítve ± 1 %-nál nagyobb ’pontosság’; vagy 2. 200 kPa vagy afeletti mérési skála, és 2 kPa-nál nagyobb ’pontosság’. Műszaki megjegyzés: A 2B230 alkalmazásában a ’pontosság’ magában foglalja a nem linearitást, a hiszterézist és a környezeti hőmérsékleten való ismételhetőséget. | 2B230 |II.A2.008 | Folyadék/folyadék extrakciós berendezések (keverő-ülepítők, pulzációs oszlopok, extrakciós centrifugák); továbbá az ilyen berendezésekhez tervezett folyadékelosztók, gőzelosztók vagy folyadékgyűjtők, ahol a feldolgozott vegyszerrel (vegyszerekkel) közvetlenül érintkező valamennyi felület az alábbi anyagok bármelyikéből készült: 1. 25 súlyszázaléknál több nikkelt és 20 súlyszázaléknál több krómot tartalmazó ötvözetek; 2. Fluort tartalmazó polimerek; 3. Üveg (beleértve a vitrit vagy zománc bevonatot, vagy az üvegbélést); 4. Grafit vagy ’széngrafit’; 5. Nikkel vagy 40 súlyszázaléknál több nikkelt tartalmazó ötvözetek; 6. Tantál vagy tantálötvözetek; 7. Titán vagy titánötvözetek; 8. Cirkónium vagy cirkóniumötvözetek; vagy 9. Rozsdamentes acél. Műszaki megjegyzés: A ’széngrafit’ amorf szén és grafit olyan keveréke, amelynek a grafittartalma legalább 8 súlyszázalék. | 2B350.e |II.A2.009 | A 2B350.d alatt meghatározottaktól eltérő ipari berendezések és alkatrészek, az alábbiak szerint: 0,05 m2-nél nagyobb, de 30 m2-nél kisebb hőátadó felülettel rendelkező hőcserélők vagy kondenzátorok; továbbá az ilyen hőcserélőkhöz vagy kondenzátorokhoz tervezett csövek, lemezek, tekercsek vagy blokkok (magok), ha a folyadékkal (folyadékokkal) közvetlenül érintkező valamennyi felület az alábbi anyagok bármelyikéből készült: 1. 25 súlyszázaléknál több nikkelt és 20 súlyszázaléknál több krómot tartalmazó ötvözetek; 2. Fluort tartalmazó polimerek; 3. Üveg (beleértve a vitrit vagy zománc bevonatot, vagy az üvegbélést); 4. Grafit vagy ’széngrafit’; 5. Nikkel vagy 40 súlyszázaléknál több nikkelt tartalmazó ötvözetek; 6. Tantál vagy tantálötvözetek; 7. Titán vagy titánötvözetek; 8. Cirkónium vagy cirkóniumötvözetek; 9. Szilíciumkarbid; 10. Titánkarbid; vagy 11. Rozsdamentes acél. Megjegyzés: Ez a termék nem vonatkozik a járműhűtőkre. Műszaki megjegyzés: A zárakhoz és tömítésekhez, valamint az egyéb zárófunkciókhoz felhasznált anyagok nem határozzák meg a hőcserélő ellenőrzési státuszát. | 2B350.d |II.A2.010 | A 2B350.i alatt meghatározottaktól eltérő, maró hatású folyadékokhoz használható többszörös tömítésű szivattyúk és tömítés nélküli szivattyúk, amelyeknél a gyártó által meghatározott maximális térfogatáram nagyobb mint 0,6 m3/h, vagy vákuumszivattyúk, amelyeknél a gyártó által meghatározott legnagyobb térfogatáram nagyobb mint 5 m3/h (normál körülmények (273 K vagy 0 °C hőmérséklet, 101,3 kPa nyomás) között mérve); továbbá az ilyen szivattyúkhoz tervezett házak (szivattyúházak), előformált szivattyúbélések, keverőlapátok, rotorok vagy sugárszivattyú fúvókák, amelyekben a feldolgozott vegyszerrel (vegyszerekkel) közvetlenül érintkező valamennyi felület a következő anyagok bármelyikéből készült: 25 súlyszázaléknál több nikkelt és 20 súlyszázaléknál több krómot tartalmazó ötvözetek; Kerámiák; Ferroszilícium; Fluort tartalmazó polimerek; Üveg (beleértve a vitrit vagy zománc bevonatot, vagy az üvegbélést); Grafit vagy ’széngrafit’; Nikkel vagy 40 súlyszázaléknál több nikkelt tartalmazó ötvözetek; Tantál vagy tantálötvözetek; Titán vagy titánötvözetek; Cirkónium vagy cirkóniumötvözetek; Nióbium (kolumbium) vagy nióbium ötvözetek; Rozsdamentes acél; vagy Alumíniumötvözetek. Műszaki megjegyzés: A zárakhoz és tömítésekhez, valamint az egyéb zárófunkciókhoz felhasznált anyagok nem határozzák meg a szivattyú ellenőrzési státuszát. |II.A2.013 | A 2B009 szerint ellenőrizettektől, vagy az I.2A.009 illetve az I.2A.020 alatt tiltottaktól eltérő centrifugális vagy megfolyatásos formázógépek, melyek görgőereje több mint 60 kN és a kifejezetten e gépek számára tervezett alkatrészek. Műszaki megjegyzés: A centrifugális és a megfolyatásos formázás funkcióját kombináló gépeket a II.A2.013 alkalmazásában megfolyatásos formázógépeknek kell tekinteni. |A3. ElektronikaII.A3.003 | Az I.0A.002.b.13 vagy az I.3A.004 alatt tiltottaktól eltérő, az alább felsorolt valamennyi tulajdonsággal rendelkező frekvenciaváltók vagy generátorok, valamint a speciálisan a számukra tervezett alkatrészek és szoftverek: a) Többfázisú kimenet, amely képes 40 W vagy annál nagyobb teljesítmény leadására. b) Képesek a 600Hz és 2 000Hz közötti frekvenciatartományban üzemelni; és c) A frekvenciastabilitás jobb (kisebb), mint 0,1 %. Műszaki megjegyzés: A II.A3.003. alatti frekvenciaváltók konverter, illetve inverter néven is ismertek. |II.A3.004 | Fémek vagy ötvözetek elemi összetevőinek az anyag kémiai lebontásával nem járó indikatív tesztelésére vagy kvantitatív elemzésére tervezett, spektrométerek és diffraktométerek. |A6. Szenzorok és lézerekSzám | Leírás | Kapcsolódó termék a 428/2009/EK rendelet I. mellékletéből |II.A6.002 | A 6A002, 6A004.b alatt meghatározottaktól eltérő optikai berendezések és alkatrészek, az alábbiak szerint: Infravörös optikák a 9000 és 17 000 nm közötti hullámhossz-tartományban és azok alkatrészei, beleértve a kadmium-tellurid (CdTe) alkatrészeket is. | 6A002, 6A004.b |II.A6.005 | Félvezető „lézerek” és alkatrészeik, az alábbiak szerint: a) Egyedi félvezető „lézerek”, amelyek kimeneti teljesítménye egyenként meghaladja a 200 mW-ot, 100-nál nagyobb számban; b) Félvezető „lézer”-tömbök, amelyek kimeneti teljesítménye meghaladja a 20 W-ot. Megjegyzések: 1. A félvezető „lézereket” általában „lézer”-diódáknak nevezik. 2. Ez a termék nem vonatkozik a 0B001.g.5., 0B001.h.6. és 6A005.b alatt meghatározott „lézerekre”. 3. Ez a termék nem vonatkozik az 1200 nm–2000 nm hullámhossz-tartományba eső „lézer”-diódákra. | 6A005.b |II.A6.007 | „Hangolható” szilárdtest „lézerek” és a kifejezetten ehhez tervezett alkatrészek, az alábbiak szerint: a) titán-zafír lézerek, b) Alexandrit lézerek. Megjegyzés: Ez a termék nem vonatkozik a 0B001.g.5, a 0B001.h.6 és a 6A005.c.1 alatt meghatározott titán-zafír és alexandrit lézerekre. | 6A005.c.1 |II.A6.009 | Akusztikai-optikai alkatrészek, az alábbiak szerint: a) Képállító csövek és félvezető képalkotó eszközök, amelyek impulzusismétlődési frekvenciája nem kisebb 1 kHz-nél b) Impulzusismétlődési-frekvencia tápok c) Pockel-cellák. | 6A203.b.4.c |A7. Navigációs és repülési elektronikaSzám | Leírás | Kapcsolódó termék az 428/2009/EK rendelet I. mellékletéből |II.A7.001 | Inerciális navigációs rendszerek, valamint a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek, az alábbiak szerint: I. Inerciális navigációs rendszerek, amelyeket a Wassenaari Megállapodás valamely részes államának polgári hatóságai „polgári repülőgépeken” történő használatra minősítettek, valamint a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek, az alábbiak szerint:. a) „Repülőeszközök”, földi járművek, vízi járművek (felszíni vagy vízalatti), „űrrepülőgépek” irányítására, vezérlésére és szabályozására tervezett inerciális navigációs rendszerek (INS) (csuklós és leszíjazott) és inerciális berendezések és a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek, amelyek rendelkeznek a következő jellemzők bármelyikével: 1. Normál beállítás esetén az (inerciamentes) navigálási hiba 0,8 tengeri mérföld/óra ’cirkuláris hibavalószínűség’ (CEP) vagy kevesebb (jobb). vagy 2. 10 g fölötti lineáris gyorsulásra határozták meg. | 7A003, 7A103 |b) A globális navigációs műholdrendszerekbe (GNSS) vagy az „adatalapú referencia navigációba” („DBRN”) beágyazott hibrid inerciális navigációs rendszerek a helyzethez, vezérléshez vagy irányításhoz, amelynél normál beállítás után, a GNSS vagy „DBRN” maximum négy percre történő elvesztése esetén az INS navigációs helyzetpontosság kisebb (jobb) mint 10 m ’cirkuláris hibavalószínűség’ (CEP); c) Az irányszög, az irány vagy az északi irány meghatározásához használt inerciális berendezések, illetve a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek, amelyek rendelkeznek a következő tulajdonságok bármelyikével: 1. Az irányszög, irány vagy északi iránynak a 45. szélességi fokon 6 szögperc négyzetes középértékkel (rms) egyenlő, vagy annál nagyobb pontossággal való meghatározásához tervezték; vagy 2. Üzemen kívül legalább 1 msec ideig tartó, legalább 900 g-s ütésállósági szintre tervezték. |Megjegyzés: Az I.a. és az I.b. alatti paramétereket a következő környezeti feltételekkel kell alkalmazni: 1. Mindhárom egymásra merőleges tengely esetében a bemeneti véletlenszerű vibráció 7,7 g négyzetes középérték (rms) teljes magnitúdóval az első félórában és a tengelyenkénti másfél órás teljes tesztidőtartam során, ha a véletlenszerű vibráció megfelel a következőknek: a) 0,04 g2/Hz értékű állandó spektrális (PSD) teljesítménysűrűség a 15–1000 Hz frekvenciatartományban; továbbá b) A PSD az 1 000-től 2 000 Hz-ig terjedő frekvenciatartományban, a frekvencia függvényében 0,04 g2/Hz-ről 0,01 g2/Hz-re csökken; 2. A legyezési és orsózási sebesség legalább + 2,62 radián/s (150 deg/s); vagy 3. A fenti 1. vagy 2. pontnak megfelelő nemzeti szabvány szerint. |Műszaki megjegyzések: 1. Az I.b. olyan rendszerekre utal, amelyekben egy INS és más független navigációs segédeszközök vannak beépítve egyetlen (beágyazott) egységben jobb teljesítmény elérése érdekében. 2. ’Cirkuláris hibavalószínűség’ (CEP) – Egy kör alakú normál eloszlásban annak a körnek a sugara, amelybe az elvégzett egyedi mérések 50 %-a esik, vagy annak a körnek a sugara, amelyben 50 % az előfordulás valószínűsége. II. Kifejezetten polgári térképezési célra tervezett, inerciális berendezéseket tartalmazó teodolitrendszerek, amelyeket az irányszög, irány vagy északi iránynak a 45. szélességi fokon 6 szögperc négyzetes középértékkel (rms) egyenlő vagy annál nagyobb pontossággal való meghatározásához terveztek, valamint a kifejezetten ezekhez tervezett alkatrészek III. A 7A001 vagy 7A101 alatt leírt gyorsulásmérőket alkalmazó inerciális vagy más berendezések, ha ezeket a gyorsulásmérőket kifejezetten MWD (Measurement While Drilling – mérés fúrás közben) érzékelőként történő felhasználásra fejlesztették ki vagy tervezték, fúrt kutak üzemeltetéséhez kapcsolódó felhasználás céljából. |A9. Légtér és hajtórendszerekII.A9.001 | Robbanócsavarok |II.B. TECHNOLÓGIASzám | Leírás | Kapcsolódó termék a 428/2009/EK rendelet I. mellékletéből |II.B.001 | A fenti II.A. részben (Áruk) felsorolt cikkek fejlesztéséhez, előállításához vagy felhasználásához szükséges technológia. Műszaki megjegyzés: A 423/2007/EK rendelet 1. cikkének d) pontja értelmében a ’technológia’ fogalom tartalmazza a szoftvert. | " |“[1] HL L 61., 2007.2.28., 49. o.[2] HL L 103., 2007.4.20., 1. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52005PC0130

Javaslat a Tanács rendelete a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról szóló 2728/94/EK, Euratom rendelet módosításáról  /* COM/2005/0130 végleges - CNS 2005/0025 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 5.4.2005COM(2005) 130 végleges2005/0025 (CNS).JavaslatA TANÁCS RENDELETEa külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról szóló 2728/94/EK, Euratom rendelet módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁS1. BEVEZETÉS / MOTIVÁCIÓA külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról szóló, 1994. október 31-i 2728/94/EK, Euratom rendelet[1] (a továbbiakban: „a rendelet”) e módosításának célja, hogy fejlessze a garancialap (a továbbiakban: az „alap”) befizetési mechanizmusának szabályait, vagyis azokat a szabályokat, melyek megállapítják, hogy az alap eszközeit hogyan lehet összehangolni az alap előirányzott összegével.A tapasztalatok azt bizonyítják, hogy a jelenlegi szabályok gyakran az alapba történő túlzott befizetést, és ebből következően a költségvetési alapok optimális szintet el nem érő kihasználását eredményezik. E probléma főként abból fakad, hogy a befizetési folyamat során bizonytalan előrejelzési adatokat használnak fel. Ezen túlmenően a jelenlegi szabályok egy éven belül számos, az alap javára, illetve terhére történő átutalást eredményeznek, mely helyzet szükségtelen, nemcsak a Bizottság szervezeti egységeit, hanem a költségvetési hatóság másik két karját is érintő igazgatási eljárásokat teremt.A javasolt módosítás összhangban van a garanciaalap működéséről szóló átfogó jelentésben (COM(2003) 604) beazonosított szükségletekkel.E módosítás az alap befizetési mechanizmusának változásaira korlátozódik.2. AZ ALAPA rendelet egy külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapot hoz létre abból a célból, hogy amennyiben a Közösség által nyújtott vagy garantált hitel kedvezményezettje nem teljesíti fizetési kötelezettségét, a Közösség tartozásait visszatéríthessék a hitelezőknek. Az alap fő feladata, hogy védelmezze az Unió költségvetését az olyan helyzetekből fakadó sokkhatásoktól, amikor az alap által fedezett hitel vagy garantált hitel kedvezményezettje nem teljesíti fizetési kötelezettségét. Az alap finanszírozása az Unió költségvetéséből teljesített befizetésekből történik, és azt az alap által fedezett hitelek vagy garantált hitelek kinnlevő állományának adott százalékán, az ún. előirányzott befizetési mutatón (jelenleg 9%) kell fenntartani.E befizetési mechanizmus alapját az egyedi tanácsi határozatok szerinti előzetes befizetések (makroszintű pénzügyi támogatás), a bizottsági határozatok egyedi előrejelzései (Euratom kölcsönök), vagy a tervezett hitelnyújtási aláírások teljes éves előrejelzése (az EIB által garantált hitelnyújtás) képezik.3. AZ ÚJ BEFIZETÉSI MECHANIZMUS3.1. Az új befizetési mechanizmus alapelveiA javasolt új mechanizmus alapja egy, a kinnlevő hitelek vagy garanciák összegéhez – azaz a tényleges nettó kifizetésekhez (vagyis a kifizetés mínusz törlesztések mínusz törlések) – kapcsolódó utólagos befizetés.Ebben az összefüggésben az új befizetési rendszer egyik legfontosabb előnye a költségvetési követelményeket illető egyszerűségében és biztosságában rejlik. Az új mechanizmus keretében a költségvetésből az alapba (vagy az alapból a költségvetésbe) irányuló átutalás meghatározáshoz szükséges valamennyi adat már az előzetes költségvetés-tervezet (PDB) összeállítására vonatkozó eljárás kezdetén biztossággal ismert, így sem előrejelzésekre (és az előrejelzések elkerülhetetlen hibáira), sem utólagos költségvetési kiigazításokra nincs szükség.Az egy év alatt az alapba történő számos átutalás, valamint az alapból a költségvetés felé irányuló egyszeri befizetés jelenlegi gyakorlatának elkerülése érdekében, az új befizetési mechanizmus keretében a jövőben évente csak egy átutalás történik az Unió költségvetése és az alap között.Az egyszerűsítés az alapba be- és abból kifelé irányuló számos, viszonylag nagy állománymozgást eredményező jelenlegi rendszerrel összevetve egyértelműen kedvezőbb. A 2000 és 2004 közötti időszakban például mintegy 894 millió eurót fizettek be az alapba 13 átutalással (a legmagasabb egyszeri összeg 169 millió euro volt), és évi öt kifizetéssel mintegy 1,132 millió eurót fizettek vissza a költségvetésbe, ami azt eredményezi, hogy az alapból az Unió költségvetésébe irányuló nettó transzfer ebben az időszakban 238 millió euro volt. Az összesen 18 kifizetéssel szemben az új rendszerben csupán évi 5 kifizetés történt volna. Az új mechanizmus szimulálásai azt mutatják, hogy – feltételezve, hogy már 1999-ben elkezdődött – az Unió költségvetéséből az alapba történő évi legmagasabb egyszeri befizetés 88 millió euro lett volna.Az évi egyszeri átutalás kiszámítása az alábbiak szerint történik:1.  a jelenleg 9%-ban meghatározott befizetési mutató alkalmazása a kinnlevő hitelek vagy garantált hitelek összegére,2.  az alap eszközei tényleges értékének meghatározása, beleértve a kamatbevételeket, illetve az alap igénybevétele által okozott veszteségeket.3.  az (a) és (b) különbözetének a költségvetésből az alapba (vagy az alapban felmerülő többlet esetén a költségvetésbe) történő átutalása.A befizetés időrendben az alábbiak szerint történne:Az előírt befizetési összeget az „n-1”. évben nyújtott hitelek vagy garantált hitelek év végén kinnlevő állománya alapján az „n”. év elején számítják ki. Ezt az összeget az előzetes költségvetés-tervezetben (PDB) meg kell adni, és az „n+1”. év végén egy annak megfelelő hitelösszeg jelenik meg a vonatkozó költségvetési tételben. Ehhez hasonlóan, az alap eszközeinek az előirányzott összeghez viszonyított többlete esetén az „n+1”. évben azt bevételként tüntetik fel a PDB-ben.Ez kb. egy éves időbeli késedelmet von maga után az év végi kinnlevő állomány ismertté válásának időpontja, illetve a tényleges befizetés között (az „n.” év januárjától az „n+1.” év január/februárig). Ezt az időbeli késedelmet az adatok biztossága, valamint a befizetési mechanizmus költségvetési hatásának fokozott átláthatósága és előreláthatósága indokolja. Ez nem tekinthető az alap alulfinanszírozásának. Valójában amint az esedékes összegeket felveszik a következő évi költségvetés-tervezetbe, azok – a vállalkozások esetében alkalmazott „még be nem fizetett tőkéhez” hasonlóan – úgy tekintendők, mint egyfajta, az Unió költségvetése általi halasztott fizetés.3.2. A hiteltörlesztési mulasztások által okozott főbb veszteségeknek az alapba történő befizetések megemelésének szükségességére gyakorolt hatásának enyhítése – „kiegyenlítő mechanizmus”Jelentősebb nagyságrendű nem fizetések esetére egy „kiegyenlítő mechanizmust” írnak elő az alap fő céljának, vagyis az Unió költségvetését érő sokkhatások kivédőjeként szolgáló szerepének megőrzése érdekében.Az „n-1.” évben felmerülő hitelekkel vagy garantált hitelekkel kapcsolatos mulasztások által okozott veszteségek, különleges szabály nélkül, automatikusan az „n+1.” évi alapba történő átutalás megnövelését jelentik. Veszélybe kerülhet az alap azon szerepe, hogy lökhárítóként védje meg a költségvetést a váratlan kiadási sokkhatásoktól.A javaslatban e problémát a kiegyenlítő mechanizmus bevezetésével oldják meg, a mulasztások által okozott fontos veszteségek hatásának éveken keresztüli „egyenletes elosztása” érdekében. Mivel a kisebb veszteségeket a költségvetés probléma nélkül fel tudja fogni a kiegyenlítő mechanizmust csak egy bizonyos összeg meghaladása esetén kellene alkalmazni.Az alábbi érvek alapján a küszöbértéket 100 millió euróra javasolják:Becslések szerint, a hitelek és garantált hitelek növekedési ütemének a következő pénzügyi terv során történő lehetséges megemelkedését is magában foglaló különféle szcenáriók alapján a „rendes” befizetéshez szükséges évi összeg ritkán haladná meg az évi 100 millió eurót. Amennyiben e befizetéshez 100 millió eurót hozzáadnak az alapba történő befizetések elmulasztásából fakadó veszteségek fedezésére (a „rendes” befizetési mechanizmus által, a kiegyenlítő mechanizmus alkalmazása nélkül fedezett veszteségek maximális összege) vagy a hitelnyújtási tevékenység tetőzéseinek esetére, akkor – ésszerű feltételezések alapján – az alapba történő maximális évi átutalás a 2005. évi költségvetésben az alapra tartalékolt összeghez (223 millió euro) hasonló nagyságrendű összegre korlátozódna.Egy, a 100 millió eurót meghaladó veszteségek esetén alkalmazott kiegyenlítő mechanizmus mellett szóló további érv, hogy egy adott országra vonatkozó legnagyobb éves kockázat[2] jelenleg kevesebb, mint 250 millió euró, vagyis egy olyan összeg, mely a rendes befizetésen túlmenően egy adott év költségvetését túlságosan megerőltetné. Nyilvánvalóan azt sem zárható ki, hogy egy év alatt több, mint egy mulasztás fordul elő, vagy az, hogy egy mulasztási helyzet több éven át tartó fennállása esetén az összegek az idők során felhalmozódnak, ami ugyancsak alátámasztja a kiegyenlítő mechanizmus létrehozását.Megjegyzendő, hogy a kiegyenlítő mechanizmus az előírtak szerint folytatódó „rendes” befizetéstől függetlenül működik. A kiegyenlítő időszak folyamán, a kiegyenlítésre felhasznált és az alap portfoliójába átutalt költségvetési forrásokat (vagyis évente maximum 100 millió euró összeget) az összegnek az alapba történő tényleges átutalásakor (a „rendes” befizetési átutalással együtt) évente levonják a költségvetésből teljesítendő teljes összegből addig, míg a teljes összeget be nem fizetik az alapba. E megoldás előnye, hogy teljesen átlátható, mivel megmutatja, hogy az alapba történő teljes évi befizetésből melyik összeg tekintendő rendes befizetésnek, és melyik összeg az, melyet a kiegyenlítő mechanizmus keretében a költségvetésből behajtandó összegek törlesztésének következtében fizettek be.A kiegyenlítő időszak hossza a költségvetésből visszafizetendő veszteségek vagy veszteségsorozatok által okozott teljes mulasztás összegétől függ. Például egy 2010-ben felmerülő 350 millió euro összegű veszteség visszafizetését a 2015-tel befejeződő időszakon keresztül osztanák el (2012-2014 között 100 millió euro, 2015-ben pedig 50 millió euro). A kiegyenlítő mechanizmus keretében a költségvetésből visszafizetendő összegeket az alap eszközeiként kezelnék, vagyis a „rendes” befizetés kiszámítása során belefoglalnák az alap eszközeibe.Annak elkerülése végett, hogy az alap – komoly veszteségek sorozatának rendkívül valószerűtlen előfordulása esetén – az előirányzott befizetési mutató 50%-os kritikus szintje alá esik, amikor is a források nem lennének elegendőek annak biztosításához, hogy az alap betöltse a költségvetést érő sokkhatások elnyelését szolgáló szerepét, fenn kell tartani azon rendelkezést (a jelenlegi 5. cikk (2) bekezdése az 5. cikk (3) bekezdésévé válna), amely szerint a Bizottság jelentést nyújt be a költségvetési hatósághoz az alap újrafeltöltésére irányuló kivételes intézkedésekről.3.3. Az új befizetési mechanizmus pénzügyi következményei és a pénzügyi kimutatásA pénzügyi kimutatásban egy, a „rendes” befizetésnek (= a kinnlevő hitelek vagy garantált hitelek, valamint a veszteségek fedezésére szolgáló maximum 100 millió euro befizetés) megfelelő, maximum mintegy 200 millió euró összeget jelöltek meg. Ez az összeg a kinnlevő állomány múltban megfigyelt növekedési rátái, valamint az alapba történő befizetések elmulasztásából fakadó, évente maximum 100 millió euró összegű veszteségek előfordulása alapján végzett szimulációk eredménye.Amint az az előző szakaszban már említésre került, abban a nagyon valószerűtlen esetben, ha az alapba történő befizetések elmulasztásából fakadó főbb veszteségek miatt a kiegyenlítő mechanizmusra van szükség, ezeket az „kiegyenlítő” összegeket hozzáadnák a költségvetés által a „rendes” befizetés keretében fizetendő összegekhez. A befizetési mechanizmust viszont úgy alakították ki, hogy az biztosítsa, hogy a költségvetésből kifizetendő mulasztásokból fakadó összegek – a „rendes” befizetésen túlmenően – egyetlen évben sem haladják meg az évi 100 millió eurót, és ebből következően semmilyen körülmények között nem haladják meg a 200 millió eurót.Megjegyzendő viszont, hogy a hitelek vagy garantált hitelek összegének növekedési ütemében bekövetkező fontos változások kihatnának a garanciaalaphoz szükséges költségvetési forrásokra. Ilyen helyzet lehet például az Európai Beruházási Bank garantált hitelnyújtási tevékenységeiben – a 2007-2013 közötti következő pénzügyi tervre vonatkozó új mandátum összefüggésében – bekövetkező jelentős növekedés.Ha az alap eszközeiben az előirányzott összegen túlmenően egy adott „n-1.” év végén többlet keletkezik, például a magas törlesztések, az alap portfoliójának magas megtérülése vagy a kinnlevő mulasztások beszedése következtében, ezt az összeget az „n+1.” év elején a befizetéshez hasonlóan bevételként fizetik be egy külön költségvetési tételbe. Ebben az esetben a tagállamokra – a jelenlegi befizetési mechanizmussal szemben – nem nehezedne nagyobb teher, mivel a többletet az „n.” évben bevételként veszik fel az „n+1.” évre vonatkozó előzetes költségvetés-tervezetbe.4. ÁTMENETI IDőSZAKAz új befizetési mechanizmus azt vonja maga után, hogy alkalmazásának első évében, vagyis 2006. január 1-jétől nem történik költségvetési átutalás (az ex-ante megközelítésről ex-post megközelítésre történő váltás). Viszont, mivel lehetséges, hogy 2005 legvége felé új hitelhatározatokat hoznak, továbbra is a jelenlegi rendeletben előírtak szerint kell elvégezni azokat a költségvetés és az alap közötti kifizetéseket, amelyeket igazgatási késedelmek miatt, ilyen körülmények között csak az új befizetési mechanizmus alkalmazásának első évében lehetne megtenni.Ugyancsak megjegyzendő, hogy nyilvánvaló költségvetési okok miatt a módosítás csak az év elején történhet meg. Amennyiben a 2006. január 1-jei kezdési időpont nem valósítható meg, a módosítás a Tanács által történő elfogadását követő év január elsején lép hatályba.5. KÖVETKEZTETÉSAz alap befizetési mechanizmusának fő fejlesztései:-  A költségvetési eszközök felhasználása hatékonyságának fejlesztése, valamint az Unió költségvetése és az alap között évi utalások számának egyre történő csökkentése;-  Egy, a megfigyelt nettó kifizetések ingadozásaira alapozott befizetés, mely nagyobb átláthatóságot termet és fejleszti a költségvetési programozás pontosságát.2005/0025 (CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról szóló 2728/94/EK, Euratom rendelet módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 308. cikkére,tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 203. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[3],tekintettel az Európai Parlament véleményére[4],tekintettel a Számvevőszék véleményére[5],mivel:(1) A 2728/94/EK, Euratom tanácsi rendelet[6] által létrehozott és a garancialapra fenntartott költségvetési eszköz felhasználásának hatékonyságát fejleszteni, a garancialap költségvetési irányításával kapcsolatos igazgatási munkát pedig csökkenteni kell.(2) A garanciaalapba történő befizetéssel kapcsolatos költségvetési tranzakciók átláthatóságát és programozását meg kell erősíteni.(3) A 2000-2006 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi terv keretében, a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás fejlesztéséről szóló, 1999. május 6-i az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás[7] 15. pontja szerint a 2006-os tartalékösszeget 229 millió[8] euróban (jelenlegi árak) állapították meg.(4) Amennyiben a garancialap feltöltésére létrehozott tartalékot a 2007-2013-ra vonatkozó pénzügyi tervre megszüntetik, a garanciaalap finanszírozását az Európai Unió általános költségvetéséből történő kötelező kiadásként kell biztosítani.(5) Továbbra is fenn kell tartani a garancialap fő szerepét, vagyis hogy az Európai Unió általános költségvetését az alap által fedezett hitelekkel vagy garantált hitelekkel kapcsolatos mulasztások miatti sokkhatásoktól védelmezze.(6) A 2728/94/EK, Euratom rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.(7) A Szerződések az EK-Szerződés 308. cikkében illetve az Euratom-Szerződés 203. cikkében foglaltakon kívül nem biztosítanak hatáskört e rendelet elfogadására,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 2728/94/EK, Euratom rendelet az alábbiak szerint módosul:1. A 2. cikkben az első franciabekezdés helyébe a következő szöveg lép:„– évi egyszeri, a 4. és 5. cikk alapján az Európai Unió általános költségéből történő kifizetés”;2. A 3. cikkben a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:Az “n-1.” évre vonatkozó, az előirányzott összeg és a garancialap nettó eszközállományának értéke közötti, az “n.” év elején kiszámított különbség alapján a szükséges befizetési összeget egy tranzakcióval kell az Európai Unió általános költségvetése bevételi kimutatásának külön fejezetébe befizetni az “n+1.” évben.”;3. A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:„4. cikkAz “n-1.” évre vonatkozó, az előirányzott összeg és a garancialap nettó eszközállományának értéke közötti, az “n.” év elején kiszámított különbség alapján a szükséges befizetendő összeget egy tranzakcióval kell az alapba befizetni az “n+1.” évben az Európai Unió általános költségvetéséből.”;4. Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:„5. cikk1. Amennyiben egy vagy több mulasztás eredményeként az "n-1." év során a garanciák aktiválása meghaladja a 100 millió eurót, a 100 millió euro fölötti összeget éves részletekben kell visszafizetni a garanciaalapba az “n+1.” évtől kezdődően és a következő években a teljes visszafizetésig (kiegyenlítő mechanizmus). Az éves részlet összege az, amelyik az alábbiak közül alacsonyabb:-  100 millió euro vagy-  a kiegyenlítő mechanizmusnak megfelelően fennmaradó esedékes összeg.2. Az e kiegyenlítő mechanizmus alapján történő számításokat el kell különíteni a 3. cikk (3) bekezdésében, valamint a 4. cikkben említett számításoktól. Mindazonáltal azok együtt évi egyszeri átutalást eredményeznek. Az Európai Unió általános költségvetéséből e kiegyenlítő mechanizmus keretében fizetendő összegeket az alap nettó eszközállományként kell kezelni a 3. és 4. cikk szerinti számításhoz.3. Ha - egyszeri vagy többszöri jelentősebb nem teljesítést követő garanciaaktiválás eredményeként - az alap forrásállománya az előirányzott összeg 50%-a alá süllyedne, úgy a Bizottság jelentést nyújt be azon kivételes intézkedésekről, amelyek az alap újrafeltöltéséhez szükségesek lehetnek.”5. A mellékletet törlik.2. cikkE rendelet 2006. január 1-jén lép hatályba.E rendelet nem vonatkozik a folyamatban lévő közösségi hitelfelvételi vagy hitelnyújtási műveletekre vagy garancianyújtásokra a 2728/94/EK, Euratom rendelet melléklete (1) bekezdésének a) pontjában említett típusba tartozó pénzügyi szerveknek, amennyiben az említett műveleteket vagy garanciákat a 2005-ös naptári év alatt kezdeményezték vagy nyújtották.E rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnökPÉNZÜGYI KIMUTATÁS |DÁTUM: |1. | KÖLTSÉGVETÉSI FEJEZET: 6. fejezet (2006-ra) és 4. fejezet: Az EU mint globális partner (2007-től) | ELŐIRÁNYZATOK: |2. | CÍM: harmadik országoknak nyújtott hitelgaranciák |3. | JOGALAP: A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról szóló, 2728/94/EK, Euratom rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslat |4. | CÉLKITŰZÉSEK: A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap |5. | PÉNZÜGYI KIHATÁSOK | n. ÉV (millió euro) | KÖVETKEZŐ PÉNZÜGYI ÉVEK (millió euro) |5.0 | KIADÁSOK 01 04 01 14. jogcím - A Garanciaalapba az új tevékenységekhez teljesített befizetések | 0 | 200 |5.1 | BEVÉTELEK 302. jogcím: A külső fellépésekre képzett Garanciaalap többletének visszafizetéséből származó saját források többlete | p.m. | p.m. |[n] |5.0.1 | BECSÜLT KIADÁSOK | 0 | 200 |5.1.1 | BECSÜLT BEVÉTELEK | p.m. | p.m. |5.2 | KISZÁMÍTÁS MÓDJA: A műveletekre vonatkozó rendes befizetést 100 millió euróra becsülik. További 100 millió eurót adnak hozzá a garanciák aktiválásából fakadó főbb mulasztások fedezésére. |6.0 | FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS VONATKOZÓ ALCÍMÉBEN SZEREPLŐ ELŐIRÁNYZATOKBÓL? | NEM |6.1 | FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS EGYIK ALCÍMÉBŐL A MÁSIKBA TÖRTÉNŐ ÁTCSOPORTOSÍTÁSSAL? | NEM |6.2 | SZÜKSÉG LESZ-E PÓTKÖLTSÉGVETÉSRE? | NEM |6.3 | KELL-E A JÖVŐBENI KÖLTSÉGVETÉSEKNEK MEGFELELŐ ELŐIRÁNYZATOKAT TARTALMAZNIUK? | IGEN |ÉSZREVÉTELEK: 2006. év Amennyiben a javaslatot 2005.12.31-ig elfogadják, az összeg nulla. Máskülönben a jelenlegi rendelet alkalmazandó, és ezért a garanciatartalékot 229 millió euróban határozzák meg (jelenlegi árak). |

[1] HL C 293., 1994.11.12., 1. o. Az 1149/1999/EK, Euratom rendelettel (HL L 139, 1999.6.2., 1. o.) és a 2273/2004/EK, Euratom rendelettel (HL L 396, 2004.12.31., 28. o.) módosított rendelet.

[2] Mivel a mulasztások rendszerint nem vezetnek a teljes hitelösszeg esedékességének előrehozatalához, az éves kockázat az egy év alatt amortizációra és kamatokra esedékes összegekként határozható meg.

[3] HL C […]., […], […]. o.

[4] HL C […]., […], […]. o.

[5] HL C […]., […], […]. o.

[6] HL C 293., 1994.11.12., 1. o. A legutóbb a 2273/2004/EK, Euratom rendelettel(HL L 396.,2004.12.31., 28. o.) módosított rendelet.

[7] COM(2004) 837 végleges.

[8] HL C 172., 1999.6.18., 1. o.