               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.4.8.
            COM(2016) 189 final
            2016/0096(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és a Salamon-szigetek közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás megkötéséről

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               Az 539/2001/EK tanácsi rendelet
                  1
                felsorolja azon harmadik országokat, amelyek állampolgárai a tagállamok külső határainak átlépésekor vízumkötelezettség alá esnek, illetve azokat, amelyek állampolgárai e kötelezettség alól mentesülnek. Az 539/2001/EK rendeletet Írország és az Egyesült Királyság kivételével valamennyi tagállam alkalmazza.

               Az 509/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  2
                azzal módosította az 539/2001/EK rendeletet, hogy 19 országot átsoroltak a vízumkötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országait felsoroló II. mellékletbe. Ezek az országok a következők: Dominika, Egyesült Arab Emírségek, Grenada, Kelet-Timor, Kiribati, Kolumbia, Marshall-szigetek, Mikronézia, Nauru, Palau, Peru, Saint Lucia, Saint Vincent és Grenadine-szigetek, Salamon-szigetek, Szamoa, Tonga, Trinidad és Tobago, Tuvalu és Vanuatu. A II. mellékletben felsorolt fenti országok mindegyikének megemlítését lábjegyzet kíséri, miszerint „a vízumkötelezettség alóli mentességet az Európai Unióval kötendő vízummentességi megállapodás hatálybalépésének időpontjától kell alkalmazni”.

               Az 509/2014/EU rendeletet 2014. május 20-án fogadták el, és 2014. június 9-én lépett hatályba. 2014 júliusában a Bizottság ajánlást terjesztett elő a Tanácsnak a vízummentességi megállapodásról szóló tárgyalások megkezdésére adandó felhatalmazásról a következő 17 ország tekintetében: Dominika, Egyesült Arab Emírségek, Grenada, Kelet-Timor, Kiribati, Marshall-szigetek, Mikronézia, Nauru, Palau, Saint Lucia, Saint Vincent és Grenadine-szigetek, Salamon-szigetek, Szamoa, Tonga, Trinidad és Tobago, Tuvalu és Vanuatu
                  3
               . 2014. október 9-én a Bizottság megkapta a Tanácstól a tárgyalási irányelveket.

               Vízummentességi megállapodásokat írtak alá 2015. május 6-án (Egyesült Arab Emírségek), 2015. május 26-án (Kelet-Timor) és 2015. május 28-án (Dominika, Grenada, Saint Lucia, Saint Vincent és Grenadine-szigetek, Szamoa, Trinidad és Tobago, Vanuatu), és ezeket a megállapodásokat aláírásuk napjától hatálybalépésükig ideiglenesen alkalmazzák. A Tanács felhatalmazást adott a vízummentességi megállapodások második sorozatának aláírására Tongával (az aláírás időpontja 2015. november 20.), Kolumbiával (az aláírás időpontja 2015. december 2.), Kiribatival (az aláírás időpontját később határozzák meg) és Palauval (az aláírás időpontja 2015. december 7.). E négy megállapodást aláírásuk napjától hatálybalépésükig ideiglenesen alkalmazzák.

               A Salamon-szigetekkel folytatott tárgyalások 2014. november 19-én kezdődtek. E találkozó alkalmával sikerült felülvizsgálni a teljes szövegtervezetet, és a további levélváltások során minden részletről megállapodás született. A főtárgyalók 2015. november 13-án Brüsszelben parafálták a megállapodást. A tagállamokat a tanácsi vízummunkacsoport 2015. december 7-i ülésén értesítették a fejleményekről.

               2.JOGALAP

               Az Unió részéről a megállapodás jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 77. cikke (2) bekezdésének a) pontja, összefüggésben 218. cikkével.

               A mellékelt javaslat képezi a megállapodás megkötésének jogi eszközét. A Tanács a megállapodásnak a Tanács elnöksége által kijelölt személy általi, az Európai Parlamentnek az EUMSZ 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontja szerinti egyetértését követő, Unió nevében történő aláírása után minősített többséggel fog határozni.

               3.A TÁRGYALÁSOK KIMENETELE

               A Bizottság úgy véli, hogy a Tanács tárgyalási irányelveiben rögzített célkitűzések teljesültek, és a vízummentességi megállapodás tervezete elfogadható az Unió számára.

               A megállapodástervezet végleges tartalma a következőképpen összegezhető:

               Cél

               A megállapodás vízummentes utazást biztosít az Európai Unió polgárai, illetve a Salamon-szigetek állampolgárai számára bármely 180 napos időszakon belül legfeljebb 90 napig tartó, a másik Szerződő Fél területére történő utazás esetén.

               Az uniós polgároknak biztosítandó egyenlő bánásmód érdekében a megállapodást egy olyan rendelkezéssel egészítették ki, amely szerint a Salamon-szigetek csakis az Európai Unió összes tagállamával szemben függesztheti fel vagy szüntetheti meg a megállapodást, és ugyanígy az Unió is csak az összes tagállamára vonatkozóan függesztheti fel vagy szüntetheti meg a megállapodást.

               Az Egyesült Királyság és Írország különleges helyzetét a preambulum említi.

               Alkalmazási kör

               A vízummentesség a személyek minden kategóriájára (magán-, diplomata-, szolgálati/hivatalos és különleges útlevelek tulajdonosaira egyaránt) és bármilyen célú utazásra vonatkozik, a kereső tevékenység folytatásán kívül. Ez utóbbi kategóriára vonatkozóan a hatályos uniós vagy nemzeti jogszabályokkal összhangban valamennyi tagállam, valamint a Salamon-szigetek is szabadon bevezetheti a vízumkötelezettséget a másik Fél állampolgáraival szemben. Az összehangolt végrehajtás biztosítása érdekében a megállapodáshoz együttes nyilatkozatot csatolnak a kereső tevékenység folytatása céljából utazó személyek kategóriájának értelmezéséről.

               A tartózkodás időtartama

               A megállapodás vízummentes utazást biztosít az Európai Unió polgárai, illetve a Salamon-szigetek állampolgárai számára bármely 180 napos időszakon belül legfeljebb 90 napig tartó, a másik Szerződő Fél területére történő utazás esetén. A megállapodáshoz együttes nyilatkozatot csatolnak a bármely 180 napos időszakon belüli legfeljebb 90 napos időtartam értelmezéséről.

               A megállapodás figyelembe veszi a schengeni vívmányokat még nem teljes körűen alkalmazó tagállamok helyzetét. Mindaddig, amíg ezek a tagállamok nem részei a belső határok nélküli schengeni térségnek, a vízummentesség lehetővé teszi a Salamon-szigetek állampolgárai számára, hogy e tagállamok (jelenleg Bulgária, Ciprus, Horvátország és Románia) mindegyikének területén – a schengeni térség egészére számított időtartamtól függetlenül – bármely 180 napos időszakban 90 napot eltölthessenek.

               Területi hatály

               A megállapodás rendelkezéseket tartalmaz területi hatályával kapcsolatban: Franciaország és Hollandia esetében a Salamon-szigetek állampolgárainak vízummentessége az említett tagállamok európai területén történő tartózkodásra korlátozódik.

               Nyilatkozatok

               A fent említett együttes nyilatkozatokon kívül további két együttes nyilatkozatot csatolnak a megállapodáshoz:

               –Norvégiának, Izlandnak, Svájcnak és Liechtensteinnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és továbbfejlesztésére irányuló társulásáról,

               –a vízummentességi megállapodás tartalmával és következményeivel, valamint a kapcsolódó kérdésekkel – például a beutazási feltételekkel – kapcsolatos információk teljes körű terjesztéséről.

               4.KÖVETKEZTETÉS

               A fenti eredmények fényében a Bizottság javasolja, hogy a Tanács – az Európai Parlament egyetértésének elnyerését követően – hagyja jóvá az Európai Unió és a Salamon-szigetek közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást.

               2016/0096 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió és a Salamon-szigetek közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás megkötéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjának v. alpontjával,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament egyetértésére
                  4
               ,

               mivel:

               (1)A Bizottság az Európai Unió nevében tárgyalásokat folytatott a Salamon-szigetekkel a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásról (a továbbiakban: a megállapodás).

               (2)Az (EU) 2015/… tanácsi határozattal összhangban a megállapodást aláírták és …-tól/-től kezdve ideiglenesen alkalmazzák.

               (3)A megállapodás vegyes bizottságot hoz létre a megállapodás igazgatására. Az említett vegyes bizottságban az Uniót a Bizottság képviseli, amelynek munkáját a tagállamok képviselői segítik.

               (4)Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben az Egyesült Királyság a 2000/365/EK tanácsi határozatnak
                  5
                megfelelően nem vesz részt; Ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (5)Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország a 2002/192/EK tanácsi határozatnak
                  6
                megfelelően nem vesz részt; Írország ezért nem vesz részt e határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

               (6)A megállapodást jóvá kell hagyni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió és a Salamon-szigetek közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást a Tanács az Unió nevében jóváhagyja.

               2. cikk

               A megállapodás
                  7
                8. cikkének (1) bekezdésében előírt értesítést az Unió nevében a Tanács elnöke teszi meg.

               3. cikk

               Az Uniót a tagállamok képviselőinek támogatásával a Bizottság képviseli a megállapodás 6. cikke által létrehozott szakértői vegyes bizottságban.

               4. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben,

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  A Tanács 2001. március 15-i 539/2001/EK rendelete a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról, HL L 81., 2001.3.21., 1. o.

                     (2)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. május 15-i 509/2014/EU rendelete a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK tanácsi rendelet módosításáról, HL L 149., 2014.5.20., 67. o.

                     (3)
                  COM(2014) 467, 2014.7.17.

                     (4)
                  Egyetértés kelte […]

                     (5)
                  A Tanács 2000. május 29-i 2000/365/EK határozata Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 131., 2000.6.1., 43. o.).

                     (6)
                  A Tanács 2002. február 28-i 2002/192/EK határozata Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).

                     (7)
                  A megállapodás hatálybalépésének időpontját az Európai Unió Hivatalos Lapjában a Tanács Főtitkársága teszi közzé.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.4.8.
            COM(2016) 189 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Európai Unió és a Salamon-szigetek között a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás megkötéséről

               MELLÉKLET

               a következőhöz:

               Javaslat
                  A Tanács határozata

               az Európai Unió és a Salamon-szigetek között a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás megkötéséről

               MEGÁLLAPODÁS

               az Európai Unió és a Salamon-szigetek között a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről

               AZ EURÓPAI UNIÓ, a továbbiakban: az Unió, és

               A SALAMON-SZIGETEK,

               a továbbiakban együtt: a Szerződő Felek,

               ABBÓL A CÉLBÓL, hogy továbbfejlesszék a Szerződő Felek közötti baráti kapcsolatokat, valamint azzal az óhajjal, hogy vízummentes beutazás és rövid távú tartózkodás biztosításával megkönnyítsék az utazást polgáraik számára;

               TEKINTETTEL a 2014. május 15-i 509/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, amely többek között azzal módosította a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK tanácsi rendeletet
                  1
               , hogy 19 harmadik országot – köztük a Salamon-szigeteket – átsorolt azon harmadik országok listájára, amelyek állampolgárai a tagállamokban való rövid távú tartózkodás esetén mentesülnek a vízumkötelezettség alól;

               SZEM ELŐTT TARTVA, hogy az 509/2014/EU rendelet 1. cikke kimondja, hogy a vízumkötelezettség alóli mentesség e 19 országra az Unió és az érintett ország között kötendő vízummentességi megállapodás hatálybalépésének időpontjától alkalmazandó;

               AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy megőrizzék minden uniós polgár egyenlő bánásmódban részesítésének elvét;

               FIGYELEMMEL arra, hogy e megállapodás nem vonatkozik azon személyekre, akik rövid távú tartózkodásuk ideje alatt kereső tevékenységet kívánnak folytatni, ezért erre a kategóriára – a vízumkötelezettség vagy -mentesség és a munkavállalás tekintetében – továbbra is a vonatkozó uniós jogszabályok és a tagállamok vonatkozó nemzeti jogszabályai, valamint a Salamon-szigetek nemzeti jogszabályai alkalmazandók,

               FIGYELEMMEL az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló jegyzőkönyvre, valamint az Európai Unió keretébe beillesztett schengeni vívmányokról szóló jegyzőkönyvre, és megerősítve, hogy e megállapodás rendelkezései az Egyesült Királyságra és Írországra nem alkalmazandók,

               A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

               1. CIKK

               Cél

               A megállapodás vízummentes utazásról rendelkezik az Unió polgárai, illetve a Salamon-szigetek állampolgárai számára bármely 180 napos időszakon belül legfeljebb 90 napig tartó, a másik Szerződő Fél területére történő utazás esetén.

               2. CIKK

               Fogalommeghatározások

               E megállapodás alkalmazásában:

               (a)
                     „tagállam”: az Unió bármely tagállama, az Egyesült Királyság és Írország kivételével;

               (b)
                     „az Unió polgára” az a) pontban meghatározott tagállam állampolgára;

               (c)
                     „a Salamon-szigetek állampolgára”: a Salamon-szigetek állampolgárságával rendelkező bármely személy;

               (d)
                     „schengeni térség”: a schengeni vívmányokat teljeskörűen alkalmazó, az a) pontban meghatározott tagállamok területéből álló, belső határok nélküli térség.

               3. CIKK

               Hatály

               1.
                     Az Unió azon polgárai, akik egy tagállam által kiállított, érvényes magán-, diplomata-, szolgálati, hivatalos vagy különleges útlevéllel rendelkeznek, vízum nélkül beléphetnek a Salamon-szigetek területére és ott tartózkodhatnak a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott időtartam alatt.

               A Salamon-szigetek azon állampolgárai, akik a Salamon-szigetek által kiállított, érvényes magán-, diplomata-, szolgálati, hivatalos vagy különleges útlevéllel rendelkeznek, vízum nélkül beléphetnek a tagállamok területére és ott tartózkodhatnak a 4. cikk (2) bekezdésében meghatározott időtartam alatt.

               2.
                     E cikk (1) bekezdése a kereső tevékenység folytatása céljából beutazó személyekre nem alkalmazandó.

               A személyek e kategóriájára vonatkozóan az 539/2001/EK tanácsi rendelet
                  2
                4. cikke (3) bekezdésének értelmében minden tagállam egyénileg határozhat arról, hogy a Salamon-szigetek állampolgáraira vízumkötelezettséget vet-e ki, avagy visszavonja azt.

               A személyek e kategóriájára vonatkozóan a Salamon-szigetek minden egyes tagállam állampolgárai esetében egyénileg határozhat a vízumkötelezettségről vagy a vízummentességről nemzeti jogának megfelelően.

               3.
                     Az e megállapodás által biztosított vízummentesség a Szerződő Felek beutazásra és rövid távú tartózkodásra vonatkozó feltételekkel kapcsolatos jogszabályainak sérelme nélkül alkalmazandó. A tagállamok és a Salamon-szigetek fenntartják a jogot a beutazás vagy a rövid távú tartózkodás megtagadására, ha a szóban forgó feltételek közül egy vagy több nem teljesül.

               4.
                     A vízummentesség a Szerződő Felek határain való átkelésre használt közlekedési módra való tekintet nélkül érvényes.

               5.
                     Az e megállapodás által nem szabályozott kérdésekben az uniós jog, a tagállamok nemzeti joga, illetve a Salamon-szigetek nemzeti joga az irányadó.

               4. CIKK

               A tartózkodás időtartama

               1.
                     Az Unió polgárai bármely 180 napos időszakon belül legfeljebb 90 napig tartózkodhatnak a Salamon-szigetek területén.

               2.
                     A Salamon-szigetek állampolgárai bármely 180 napos időszakon belül legfeljebb 90 napig tartózkodhatnak a schengeni vívmányokat teljes körűen alkalmazó tagállamok területén. Ezen időtartam a schengeni vívmányokat még nem teljes körűen alkalmazó tagállamok területén történő tartózkodástól függetlenül számítandó.

               A Salamon-szigetek állampolgárai bármely 180 napos időszakon belül legfeljebb 90 napig tartózkodhatnak minden egyes, a schengeni vívmányokat még nem teljes körűen alkalmazó tagállam területén, a schengeni vívmányokat teljes körűen alkalmazó tagállamok területén való tartózkodásra számított időtartamtól függetlenül.

               3.
                     E megállapodás nem érinti a Salamon-szigetek, valamint a tagállamok azon lehetőségét, hogy a vonatkozó nemzeti joguknak és az uniós jognak megfelelően a tartózkodást 90 napot meghaladó időtartamra meghosszabbítsák.

               5. CIKK

               Területi hatály

               1.
                     A Francia Köztársaság tekintetében e megállapodás csak a Francia Köztársaság európai területére vonatkozik.

               2.
                     A Holland Királyság tekintetében e megállapodás csak a Holland Királyság európai területére vonatkozik.

               6. CIKK

               A megállapodás igazgatására felállított vegyes bizottság

               1.
                     A Szerződő Felek az Unió képviselőiből és a Salamon-szigetek képviselőiből álló szakértői vegyes bizottságot (a továbbiakban: a bizottság) hoznak létre. Az Uniót az Európai Bizottság képviseli.

               2.
                     A bizottság többek között az alábbi feladatokat látja el:

               (a)
                     felügyeli e megállapodás végrehajtását;

               (b)
                     javaslatot tesz e megállapodás módosítására vagy kiegészítésére;

               (c)
                     rendezi az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vitákat.

               3.
                     A bizottság szükség szerint bármikor, a Szerződő Felek valamelyikének kérésére ülésezik.

               4.
                     A bizottság létrehozza eljárási szabályzatát.

               7. CIKK

               E megállapodás kapcsolata a tagállamok és
                  A Salamon-szigetek közötti meglévő kétoldalú vízummentességi megállapodásokkal

               E megállapodás elsőbbséget élvez az egyes tagállamok és a Salamon-szigetek közötti bármely kétoldalú megállapodással vagy megegyezéssel szemben, amennyiben azok e megállapodás hatálya alá tartozó kérdésekre vonatkoznak.

               8. CIKK

               Záró rendelkezések

               1.
                     E megállapodást a Szerződő Felek belső eljárásaikkal összhangban megerősítik vagy jóváhagyják; e megállapodás azon értesítés időpontját követő második hónap első napján lép hatályba, amely a Szerződő Felek által egymásnak küldött, az említett eljárások befejezéséről szóló értesítések közül a későbbi.

               E megállapodás az aláírása napját követő naptól kezdve ideiglenesen alkalmazandó.

               2.
                     E megállapodást határozatlan időre jön létre, azzal, hogy az az (5) bekezdéssel összhangban felmondható.

               3.
                     Ez a megállapodás a Szerződő Felek írásbeli megállapodása útján módosítható. A módosítások azt követően lépnek hatályba, hogy a Szerződő Felek értesítették egymást az ehhez szükséges belső eljárásaik befejezéséről.

               4.
                     E megállapodást részben vagy egészben bármelyik Szerződő Fél felfüggesztheti, különösen a közrenddel, a nemzetbiztonság védelmével, a közegészség védelmével vagy az illegális bevándorlással összefüggő okokból, vagy a vízumkötelezettség bármelyik Szerződő Fél általi újbóli bevezetésekor. A felfüggesztési határozatról legalább két hónappal annak tervezett hatálybalépése előtt értesíteni kell a másik Szerződő Felet. Az e megállapodás alkalmazását felfüggesztő Szerződő Fél haladéktalanul tájékoztatja a másik Szerződő Felet, amennyiben a felfüggesztés okai megszűntek, valamint megszünteti a felfüggesztést.

               5.
                     E megállapodást bármelyik Szerződő Fél felmondhatja a másik Félhez intézett írásbeli értesítés útján. E megállapodás az ezt követő 90 nap elteltével hatályát veszti.

               6.
                     A Salamon-szigetek csakis az összes tagállammal szemben függesztheti fel vagy mondhatja fel e megállapodást.

               7.
                     Az Unió csakis az összes tagállamára vonatkozóan függesztheti fel vagy mondhatja fel e megállapodást.

               Készült két-két eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, valamint szlovén nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

               EGYÜTTES NYILATKOZAT IZLANDRA, NORVÉGIÁRA, SVÁJCRA ÉS
                  LIECHTENSTEINRE VONATKOZÓAN

               A Szerződő Felek tudomásul veszik az Európai Unió, valamint Norvégia, Izland, Svájc és Liechtenstein között fennálló szoros kapcsolatot, különös tekintettel az említett országoknak a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és továbbfejlesztéséhez történő társulásáról szóló, 1999. május 18-i és 2004. október 26-i megállapodásra.

               Ilyen körülmények között kívánatos, hogy egyfelől Norvégia, Izland, Svájc és Liechtenstein, másfelől a Salamon-szigetek hatóságai a jelen megállapodás feltételeihez hasonló feltételekkel haladéktalanul kétoldalú megállapodásokat kössenek a rövid távú tartózkodásra vonatkozó vízumok alóli mentességről.

               EGYÜTTES NYILATKOZAT AZ E MEGÁLLAPODÁS 3. CIKKÉNEK (2) BEKEZDÉSÉBEN MEGHATÁROZOTT, KERESŐ TEVÉKENYSÉG FOLYTATÁSA CÉLJÁBÓL UTAZÓ SZEMÉLYEK KATEGÓRIÁJÁNAK
                  ÉRTELMEZÉSÉRŐL

               Az egységes értelmezés biztosítása érdekében a Szerződő Felek megállapodnak, hogy e megállapodás alkalmazásában a kereső tevékenységet folytató személyek kategóriájába azon személyek tartoznak, akik a célból lépnek be a másik Szerződő Fél területére, hogy ott alkalmazottként vagy szolgáltatóként jövedelemszerző munkát vagy díjazással járó tevékenységet folytassanak.

               E kategória nem terjed ki az alábbiakra:

               –
                     üzletemberek, tehát üzleti célból utazó (de a másik Szerződő Fél országában alkalmazásban nem álló) személyek,

               –
                     sportolók vagy művészek, akik alkalmi jelleggel folytatnak valamilyen tevékenységet,

               –
                     újságírók, akiket a lakóhelyük szerinti ország médiája küldött ki, valamint

               –
                     vállalaton belüli gyakornokok.

               E nyilatkozat végrehajtását az e megállapodás 6. cikkében foglalt feladatkörén belül a vegyes bizottság felügyeli, és módosításokat javasolhat, ha a Szerződő Felek tapasztalatai alapján azt szükségesnek ítéli.

               AZ E MEGÁLLAPODÁS 4. CIKKÉBEN RÖGZÍTETT, BÁRMELY 180 NAPOS IDŐSZAKON BELÜLI
                  LEGFELJEBB 90 NAPOS IDŐTARTAM ÉRTELMEZÉSÉRŐL

               A Szerződő Felek egyetértenek abban, hogy az e megállapodás 4. cikkében rögzített, bármely 180 napos időszakon belül legfeljebb 90 napos időtartam folyamatos tartózkodást vagy több egymást követő látogatást jelent, amelyek teljes időtartama bármely 180 napos időszakon belül nem haladja meg a 90 napot.

               A „bármely” kifejezés folyamatosan aktualizált 180 napos referencia-időszak alkalmazására utal: a tartózkodás minden napján a megelőző 180 napos időszakra tekintenek vissza annak ellenőrzése céljából, hogy továbbra is teljesül-e a bármely 180 napos időszakon belüli 90 napra vonatkozó követelmény. Ez többek között azt jelenti, hogy egy megszakítás nélküli 90 napos távollét legfeljebb 90 napos újabb tartózkodást tesz lehetővé.

               EGYÜTTES NYILATKOZAT A POLGÁROK VÍZUMMENTESSÉGI
                  MEGÁLLAPODÁSRÓL TÖRTÉNŐ TÁJÉKOZTATÁSÁRÓL

               Elismerve az átláthatóság jelentőségét az Európai Unió és a Salamon-szigetek polgárai számára, a Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy a vízummentességi megállapodás tartalmáról és következményeiről, valamint a kapcsolódó kérdésekről – így például a beutazási feltételekről – teljes körű tájékoztatást biztosítanak.

               _________________

                     (1)
                  EUHL L 149., 2014.5.20, 67. o.

                     (2)
                  A Tanács 2001. március 15-i 539/2001/EK rendelete a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról (EUHL L 81., 2001.3.21., 1. o.).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.7.27.
            COM(2017) 399 final
            2017/0177(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről a CARIFORUM-államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás keretében működő Közös CARIFORUM–EU Tanácsban a választottbírók listája létrehozásának vonatkozásában az Unió nevében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT TÁRGYA

               Ez a javaslat arra a határozatra irányul, amely megállapítja az egyrészről a CARIFORUM-államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás keretében működő Közös CARIFORUM–EU Tanácsban a választottbírók listájának létrehozásáról szóló határozat tervezett elfogadásának vonatkozásában az Unió nevében képviselendő álláspontot.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Az egyrészről a CARIFORUM-államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás

               Az egyrészről a CARIFORUM-államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) célja az, hogy egy, a fenntartható fejlődés célkitűzésével, a millenniumi fejlesztési célokkal és a Cotonoui Megállapodással összhangban álló kereskedelmi partnerség létrehozása révén hozzájáruljon a szegénység csökkentéséhez és végleges felszámolásához.

               A megállapodást 2008. október 15-én írták alá, és 2008. december 29-e óta ideiglenesen alkalmazzák.

               2.2.A Közös CARIFORUM–EU Tanács

               A Közös CARIFORUM–EU Tanács általánosan felel e megállapodás működéséért és végrehajtásáért, valamint nyomon követi az abban megfogalmazott célkitűzések teljesülését. Miniszteri szinten rendszeres időközönként, legalább kétévenként ülésezik. A megállapodás célkitűzéseinek elérése céljából hatáskörrel rendelkezik arra, hogy a megállapodás hatálya alá tartozó valamennyi ügyben döntést hozzon. A meghozott határozatok kötelező erejűek a felekre és az aláíró CARIFORUM-államokra nézve, amelyek megtesznek minden olyan intézkedést, amely szükséges a határozatoknak az egyes felek és az aláíró CARIFORUM-államok belső szabályaival összhangban történő végrehajtásához.

               2.3.A Közös CARIFORUM–EU Tanács tervezett jogi aktusa

               2017. november 17-én tartandó negyedik ülésén a Közös CARIFORUM–EU Tanács határozatot (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus) készül elfogadni a választottbírók listájának létrehozásáról, amelyről a megállapodás 221. cikkének (1) bekezdése rendelkezik.

               A tervezett jogi aktus célja létrehozni annak a – a jog és a nemzetközi kereskedelem területén speciális tudással vagy tapasztalattal rendelkező – 15 személynek a listáját, akik hajlandók választottbíróként szolgálni, a megállapodás 221. cikke (1) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően. Erre a lépésre a megállapodás vitarendezésre vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtásához van szükség.

               A tervezett jogi aktus a felekre nézve kötelezővé válik a megállapodás 221. cikkének megfelelően, amely a következőképpen rendelkezik: „A CARIFORUM–EK Kereskedelmi és Fejlesztési Bizottság legkésőbb az e megállapodás ideiglenes alkalmazását követően három hónappal létrehozza annak a tizenöt (15) személynek a listáját, akik hajlandók és képesek választottbíróként szolgálni. Mindegyik fél öt személyt választ ki, akik választottbíróként szolgálnak. A két fél megállapodik abban az öt személyben is, akik nem állampolgárai egyik félnek sem, és akik a választottbírósági bizottság elnökeként járnak el. A CARIFORUM–EK Kereskedelmi és Fejlesztési Bizottság biztosítja, hogy a listát mindig ezen a szinten tartsák.”

               3.Az Unió nevében képviselendő álláspont

               A megállapodás 221. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy létre kell hozni annak a – a jog és a nemzetközi kereskedelem területén speciális tudással vagy tapasztalattal rendelkező – 15 személynek a listáját, akik hajlandók választottbíróként szolgálni. Mindegyik fél javasolt öt személyt, és a két fél megállapodott abban az öt személyben is, akik nem állampolgárai egyik félnek sem, és akik a választottbírói bizottság elnökeként járnak el.

               A csatolt tanácsi határozattervezet mellékletét és a választottbírók listáját illetően a Kereskedelmi és Fejlesztési Bizottság 2016. november 25-én Jamaicán tartott hatodik ülésén megállapodás született a CARIFORUM-féllel.

               Az Unió nevében képviselendő javasolt álláspont célja a tervezett jogi aktus kötelezővé tétele.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése értelmében határozatot kell elfogadni „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A Közös CARIFORUM–EU Tanács a megállapodás által létrehozott szerv.

               A jogi aktus, amelynek elfogadására a Közös CARIFORUM–EU Tanácsot felhívták, joghatást kiváltó aktusnak minősül. A tervezett jogi aktus a megállapodás 221. cikkének megfelelően a nemzetközi jog értelmében kötelező erejű.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi kereteit.

               A javasolt határozat eljárási jogalapja ezért az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikke (9) bekezdésének hatálya alá tartozó határozat anyagi jogalapja elsősorban annak a tervezett jogi aktusnak a céljától és tartalmától függ, amelyre az Unió nevében képviselt álláspont vonatkozik.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus célkitűzése és tartalma a közös kereskedelempolitikához kapcsolódik.

               A javasolt határozat eljárási jogalapja ezért az EUMSZ 207. cikke.

               4.3.Összegzés

               A javasolt határozat eljárási jogalapját az EUMSZ 207. cikkének kell képeznie az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével összefüggésben.

               2017/0177 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről a CARIFORUM-államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás keretében működő Közös CARIFORUM–EU Tanácsban a választottbírók listája létrehozásának vonatkozásában az Unió nevében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az egyrészről a CARIFORUM-államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodást
                  1
                (a továbbiakban: a megállapodás) 2008. október 15-én írták alá, és 2008. december 29-től ideiglenesen alkalmazzák.

               (2)2017. november 17-én tartandó negyedik ülésén a Közös CARIFORUM–EU Tanács határozatot (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus) készül elfogadni a választottbírók listájának létrehozásáról.

               (3)Helyénvaló meghatározni az Unió nevében a Közös CARIFORUM–EU Tanácsban képviselendő álláspontot, mivel a határozat az Unióra nézve kötelező erejű lesz.

               (4)A csatolt, tanácsi határozatra irányuló javaslat képezi a jogi eszközt azon – a jog és a nemzetközi kereskedelem területén speciális tudással vagy tapasztalattal rendelkező –tizenöt személy listájának létrehozásához, akik hajlandóak választottbíróként szolgálni, ahogy azt a megállapodás 221. cikkének (1) bekezdése előírja. Erre a megállapodás vitarendezésre vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtásához van szükség.

               (5)Az EUSZ 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Közös CARIFORUM–EU Tanácsban a Bizottság képviseli az Uniót. A tagállamok az EUSZ 4. cikke (3) bekezdésének megfelelően támogatják az Unió álláspontját,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió nevében a Közös CARIFORUM–EU Tanács negyedik, 2017. november 17-i ülésén képviselendő álláspontnak a Közös CARIFORUM–EU Tanács e határozathoz csatolt határozattervezetén kell alapulnia.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság és a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 289., 2008.10.30., 3. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.7.27.
            COM(2017) 399 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről a CARIFORUM-államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás keretében működő Közös CARIFORUM–EU Tanácsban a választottbírók listája létrehozásának vonatkozásában az Unió nevében képviselendő álláspontról

               CSATOLMÁNY

               TERVEZET

               Az egyrészről a CARIFORUM-államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás keretében működő

               KÖZÖS CARIFORUM–EU TANÁCS …/2017 HATÁROZATA

               (...)

               a választottbírók listájának létrehozásáról

               A KÖZÖS CARIFORUM–EU TANÁCS,

               tekintettel az egyrészről a CARIFORUM-államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött gazdasági partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 221. cikke (1) bekezdésére,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A felek elfogadják a tizenöt választottbíró 221. cikk (1) bekezdése szerinti, e határozathoz csatolt listáját.

               2. cikk

               A választottbírók e határozathoz csatolt listáját a CARIFORUM–EU Kereskedelmi és Fejlesztési Bizottság módosíthatja.

               3. cikk

               Ez a határozat […]-án/-én lép hatályba.

               Kelt …-ban/-ben,

                        a CARIFORUM-államok részéről

                        az EU részéről

               MELLÉKLET

               A választottbírók listája (221. cikk (1) bekezdés)

               A CARIFORUM-államok által választott választottbírók:

               Tracy BENN-ROBERTS – Antigua és Barbuda

               Nicole FOSTER – Barbados

               Bertha COOPER – ROSSEAU – Bahama-szigetek

               Michelle A. BROWN – Jamaica

               Fabiola MEDINA GARNES – Dominikai Köztársaság

               Az EU által választott választottbírók:

               Jacques BOURGEOIS – Belgium

               Claus – Dieter EHLERMANN – Németország

               Pieter Jan KUIJPER – Hollandia

               Giorgio SACERDOTI – Olaszország

               Ramon TORRENT – Spanyolország

               A felek által közösen választott választottbírók:

               Frederick ABBOTT – Amerikai Egyesült Államok

               James BACCHUS – Amerikai Egyesült Államok

               Armand DE MESTRAL – Kanada

               Claudia OROZCO – Kolumbia

               Helge SELAND – Norvégia


title: Javaslat: a Tanács határozata az euro Észtország általi, 2011. január 1-jén történő bevezetéséről

text:
|

52010PC0239

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 12.5.2010COM(2010) 239 végleges2010/0135 (NLE)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz euro Észtország általi, 2011. január 1-jén történő bevezetésérőlINDOKOLÁSA JAVASLAT HÁTTEREA Tanács 1998. május 3-i határozata szerint Belgium, Németország, Írország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Ausztria, Portugália és Finnország teljesítette az euro 1999. január 1-jei bevezetéséhez szükséges feltételeket. Dánia és az Egyesült Királyság élt kívülmaradási jogával, ezért a Tanács értékelésüket nem végezte el. Görögország és Svédország esetében a Tanács eltérést alkalmazott. A Tanács 2000. június 19-i határozata szerint Görögország teljesítette a szükséges feltételeket ahhoz, hogy 2001. január 1-jén bevezesse az eurót. Az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén csatlakozott országok (a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia) a vonatkozó csatlakozási okmány 4. cikkével összhangban eltéréssel rendelkező tagállamokká váltak. A Tanács 2006. július 11-i határozata szerint Szlovénia teljesítette a szükséges feltételeket ahhoz, hogy 2007. január 1-jén bevezesse az eurót. Az Európai Unióhoz 2007. január 1-jén csatlakozott Bulgária és Románia a vonatkozó csatlakozási okmány 5. cikkével összhangban eltéréssel rendelkező tagállammá vált. A Tanács 2007. július 10-i határozata szerint Ciprus és Málta teljesítette a szükséges feltételeket ahhoz, hogy 2008. január 1-jén bevezesse az eurót. A Tanács 2008. július 8-i határozata szerint Szlovákia teljesítette a szükséges feltételeket ahhoz, hogy 2009. január 1-jén bevezesse az eurót.Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: Szerződés) 140. cikkének (1) bekezdése szerint a Bizottság és az Európai Központi Bank legalább kétévente egyszer, illetve valamely eltéréssel rendelkező tagállam kérelmére jelentést tesz a Tanácsnak az eltéréssel rendelkező tagállamok által a gazdasági és monetáris unió megvalósítására vonatkozó kötelezettségeik teljesítésében megtett előrehaladásról. A saját és az EKB jelentése alapján és a Szerződés 140. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban a Bizottság javaslatot terjeszthet elő a Tanácsnak egy olyan tanácsi határozatra vonatkozóan, amellyel a szükséges feltételeket teljesítő tagállamok esetében megszüntetik az eltérést.A Bizottság és az EKB előző szokásos konvergenciajelentését 2008 májusában fogadták el. Dánia és az Egyesült Királyság nem fejezte ki óhaját az euro bevezetésére. Ezért a 2010. évi konvergenciajelentés a következő kilenc, eltéréssel rendelkező tagállamra terjed ki: Bulgária, a Cseh Köztársaság, Észtország, Lettország, Litvánia, Magyarország, Lengyelország, Románia és Svédország.A 2010. évi bizottsági konvergenciajelentést a bizottsági testület 2010. május 12-én fogadta el. Az EKB május 12-én fogadta el jelentését. A jelentésekben többek között azt vizsgálják, hogy a nemzeti jogszabályok, és különösen az egyes nemzeti központi bankok alapokmányai összeegyeztethetők-e a Szerződés 130. és 131. cikkével és a KBER, valamint az EKB alapokmányával. A jelentésekben továbbá vizsgálják a fenntartható konvergencia magas fokának elérését, hivatkozva a konvergenciakritériumok teljesítésére és figyelembe véve számos más, a Szerződés 140. cikke (1) bekezdésének utolsó albekezdésében előírt tényezőt.Konvergenciajelentésében a Bizottság megállapítja, hogy az értékelt tagállamok közül csak Észtország teljesíti az euro bevezetésének feltételeit.A saját és az EKB jelentése alapján a Bizottság elfogadta a csatolt tanácsi határozatjavaslatot, amely Észtország esetében 2011. január 1-jei hatállyal megszünteti az eltérést.AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS A HATÁSVIZSGÁLATA Gazdasági és Pénzügyi Bizottság, valamint az ECOFIN/eurocsoport keretein belül különböző témákhoz kapcsolódóan rendszeresen sor kerül megbeszélésekre a tagállamokkal az előttük álló gazdaságpolitikai kihívásokról. Ezek a megbeszélések kiterjednek az olyan kérdések (többek között az árfolyam-politikák) nem hivatalos megvitatására, amelyek kifejezetten az euroövezetbe való lehetséges belépésre történő felkészülésre vonatkoznak. Az akadémikusokkal és más érdekelt csoportokkal folytatott párbeszédre konferenciák és szemináriumok keretein belül, valamint eseti alapon kerül sor.Az euroövezet és a tagállamok gazdasági fejlődésének értékelése a gazdaságpolitikai koordináció és felügyelet különböző eljárásainak keretén belül (különösen a Szerződés 121. cikke alapján), valamint az országspecifikus és a teljes övezetre vonatkozó fejlemények rendszeres bizottsági nyomon követésével és elemzésével összefüggésben történik (beleértve az előrejelzéseket, rendszeres kiadványsorozatokat, a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság, valamint az ECOFIN/eurocsoport számára nyújtott információkat). Az arányosság elvével, valamint a múltban követett gyakorlattal összhangban a Bizottság nem tesz javaslatot hivatalos hatásvizsgálat elkészítésére.A JAVASLAT JOGI ELEMEI3.1. JogalapE javaslat jogalapjául a Szerződés 140. cikkének (2) bekezdése szolgál, amely megállapítja az euro bevezetéséről és az érintett tagállamokra vonatkozó eltérések megszüntetéséről szóló tanácsi határozathoz kapcsolódó eljárást.A Tanács a Bizottság javaslata alapján, az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt és az Európai Tanácsban folytatott vitát, valamint azon tagállamait képviselő tagjai minősített többséggel elfogadott ajánlásának kézhezvételét követően határoz, amelyeknek pénzneme az euro.3.2. Szubszidiaritás és arányosságA javaslat az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható.Ez a kezdeményezés nem lépi túl a célkitűzésének eléréséhez szükséges mértéket, ezért megfelel az arányosság elvének.3.3. A jogi eszköz megválasztásaA Szerződés 140. cikkének (2) bekezdése alapján az egyetlen megfelelő jogi eszköz a határozat.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOKA javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést érintő vonzatai.2010/0135 (NLE)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz euro Észtország általi, 2011. január 1-jén történő bevezetésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 140. cikke (2) bekezdésére,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Bizottság jelentésére[1],tekintettel az Európai Központi Bank jelentésére[2],tekintettel az Európai Parlament véleményére,tekintettel az Európai Tanácsban folytatott vitára,tekintettel a Tanács azon tagállamait képviselő tagjai minősített többséggel elfogadott ajánlására, amelyeknek pénzneme az euro,mivel:(1) A gazdasági és monetáris unió harmadik szakasza 1999. január 1-jén lépett életbe. Az állam-, illetve kormányfői összetételben ülésező Tanács 1998. május 3-i brüsszeli határozata szerint Belgium, Németország, Írország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Ausztria, Portugália és Finnország teljesítette az euro 1999. január 1-jei bevezetéséhez szükséges feltételeket[3].(2) A Tanács 2000/427/EK határozata[4] szerint Görögország teljesítette a szükséges feltételeket ahhoz, hogy 2001. január 1-jén bevezesse az eurót. A Tanács 2006/495/EK határozata[5] szerint Szlovénia teljesítette az euro 2007. január 1-jei bevezetéséhez szükséges feltételeket. A Tanács 2007/503/EK határozata[6] és 2007/504/EK határozata[7] szerint Ciprus és Málta teljesítette a szükséges feltételeket ahhoz, hogy 2008. január 1-jén bevezesse az eurót. A Tanács 2008/608/EK határozata[8] szerint Szlovákia teljesítette az euro bevezetéséhez szükséges feltételeket.(3) Az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez (a továbbiakban: EK-Szerződés) csatolt, egyes, Nagy Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságára vonatkozó rendelkezésekről szóló jegyzőkönyv (1) bekezdésének megfelelően az Egyesült Királyság bejelentette a Tanácsnak, hogy 1999. január 1-jén nem kíván a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszába lépni. Ezen a bejelentésen nem változtattak. Az EK-Szerződéshez csatolt, egyes, Dániára vonatkozó rendelkezésekről szóló jegyzőkönyv (1) bekezdésének és az állam- és kormányfők 1992. decemberi edinburgh-i határozatának megfelelően Dánia bejelentette a Tanácsnak, hogy nem vesz részt a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszában. Dánia nem kérte, hogy indítsák meg az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: Szerződés) 140. cikkének (2) bekezdésében említett eljárást.(4) Svédországra a 98/317/EK határozat alapján a Szerződés 139. cikkének (1) bekezdésében meghatározott eltérés vonatkozik. A 2003. évi csatlakozási okmány[9] 4. cikkének megfelelően a Cseh Köztársaságra, Észtországra, Lettországra, Litvániára, Magyarországra, Lengyelországra és Szlovákiára a Szerződés 139. cikkének (1) bekezdésében meghatározott eltérés vonatkozik. A 2005. évi csatlakozási okmány[10] 5. cikkének megfelelően Bulgáriára és Romániára a Szerződés 139. cikkének (1) bekezdésében meghatározott eltérés vonatkozik.(5) Az Európai Központi Bank (a továbbiakban: EKB) 1998. július 1-jén jött létre. Az Európai Monetáris Rendszert egy árfolyam-mechanizmus váltotta fel, amelynek bevezetését a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszában az árfolyam-mechanizmus bevezetéséről szóló, 1997. június 16-i európai tanácsi állásfoglalás[11] állapította meg. A gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszában bevezetésre kerülő árfolyam-mechanizmus (ERM II) eljárásait az EKB és az euroövezeten kívüli tagállamok nemzeti központi bankjai között létrejött, a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszában az árfolyam-mechanizmus működési eljárásainak meghatározásáról szóló, 2006. március 16-i megállapodás[12] határozta meg.(6) A Szerződés 140. cikkének (2) bekezdése megállapítja az érintett tagállamokra vonatkozó eltérések megszüntetésének eljárásait. A Bizottság és az EKB legalább kétévente egyszer, illetve valamely eltéréssel rendelkező tagállam kérelmére jelentést tesz a Tanácsnak a Szerződés 140. cikkének (1) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően. A Bizottság és az EKB legutóbbi szokásos konvergenciajelentését 2010 májusában fogadták el.(7) A tagállamok nemzeti jogszabályait, ezen belül a nemzeti központi bankok alapokmányait szükség esetén úgy kell módosítani, hogy összeegyeztethetők legyenek a Szerződés 130. és 131. cikkével és a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányával (a továbbiakban: a KBER és az EKB alapokmánya). A Bizottság és az EKB jelentéseiben részletesen megvizsgálja, hogy Észtország jogszabályai összeegyeztethetők-e a Szerződés 130. és 131. cikkével, valamint a KBER és az EKB alapokmányával.(8) A Szerződés 140. cikkében említett konvergenciakritériumokról szóló 13. jegyzőkönyv 1. cikke szerint a Szerződés 140. cikke (1) bekezdésének első francia bekezdésében említett árstabilitási kritérium azt jelenti, hogy egy tagállam fenntartható árstabilitással és a vizsgálatot megelőző egyéves időszakon keresztül az árstabilitást illetően legjobb eredményt felmutató legfeljebb három tagállam átlagos inflációs rátáját legfeljebb 1,5 százalékponttal meghaladó inflációs rátával rendelkezett. Az árstabilitási kritérium alkalmazásában az inflációt a harmonizált fogyasztói árindexekről szóló, 1995. október 23-i 2494/95/EK tanácsi rendeletben[13] meghatározott harmonizált fogyasztói árindex (HICP) segítségével határozzák meg. Az árstabilitási kritérium vizsgálatakor a tagállam inflációját az adott időszak 12 havi indexének számtani átlaga, valamint a megelőző időszak 12 havi indexének számtani átlaga közötti százalékos változásként mérik. A Bizottság és az EKB jelentéseiben használt referenciaérték kiszámításakor a három legjobb árstabilitási eredményt felmutató tagállam inflációs rátájának egyszerű számtani közepéhez 1,5 százalékpontot adtak hozzá. A 2010 márciusát megelőző egyéves időszakban az inflációs referenciaérték 1,0 százalék volt, Portugáliával, Észtországgal és Belgiummal, mint az árstabilitást illetően legjobb eredményt felmutató három tagállammal számolva, amelyek inflációs rátája –0,8 százalék, –0,7 százalék és –0,1 százalék volt. A súlyos általános sokk által jellemzett jelenlegi gazdasági helyzetben, amelyben számos országban negatív inflációs ráta alakult ki, – a 2004. évi konvergenciajelentéshez hasonlóan – indokoltnak tűnik a legjobb teljesítményű országok közül kizárni azokat, amelyeknek az átlagos inflációs rátája jelentősen eltér az euroövezet átlagos inflációs rátájától (2010 márciusában 0,3 %), mivel ezek a kiugró értékeket felmutató országok nem ítélhetők ésszerűen az árstabilitás szempontjából legjobb teljesítményt elérő országnak, és bevonásuk jelentősen befolyásolná a referenciaértéket és így a kritérium méltányosságát. Emiatt 2010 márciusában Írországot hagyták figyelmen kívül, mert Írország volt az egyetlen ország, amelynek 12 havi átlagos inflációs rátája (2010 márciusában –2,3 %) jelentősen eltért az euroövezet és más tagállamok inflációs rátájától, főként a súlyos gazdasági visszaesést tükrözve[14].(9) A Szerződéshez csatolt, a konvergenciakritériumokról szóló 13. jegyzőkönyv 2. cikke szerint a Szerződés 140. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdésében említett állami költségvetési helyzetre vonatkozó kritérium azt jelenti, hogy a vizsgálat időpontjában a tagállam nem áll a Tanács által a túlzott hiány fennállásáról a Szerződés 126. cikke (6) bekezdésének értelmében hozott határozat hatálya alatt.(10) A Szerződéshez csatolt, a konvergenciakritériumokról szóló 13. jegyzőkönyv 3. cikke szerint a Szerződés 140. cikke (1) bekezdésének harmadik francia bekezdésében említett, az Európai Monetáris Rendszer árfolyam-mechanizmusában történő részvételre vonatkozó kritérium azt jelenti, hogy egy tagállam a vizsgálatot megelőző legalább két éven keresztül komoly feszültségek nélkül az Európai Monetáris Rendszer árfolyam-mechanizmusa (ERM) által előírt normál ingadozási sávokon belül maradt. Így különösen azt, hogy ugyanezen időszak alatt a tagállam saját kezdeményezésére nem értékelte le valutájának bilaterális középárfolyamát az euróval szemben. 1999. január 1-je óta az árfolyam-kritérium teljesítését az ERM II keretében vizsgálják. A Bizottság és az EKB jelentéseiben e kritérium teljesítésének vizsgálatakor a 2010. április 23-át megelőző kétéves időszakot vették alapul.(11) A Szerződéshez csatolt, a konvergenciakritériumokról szóló 13. jegyzőkönyv 4. cikke szerint a Szerződés 140. cikke (1) bekezdésének negyedik francia bekezdésében említett kamatokra vonatkozó konvergenciakritérium azt jelenti, hogy egy tagállam a vizsgálatot megelőző egyéves időszakon keresztül az árstabilitást illetően legjobb eredményt felmutató legfeljebb három tagállam átlagos nominális hosszú távú kamatát legfeljebb 2 százalékponttal meghaladó kamattal rendelkezett. A kamatlábakra vonatkozó konvergenciakritériumok alkalmazásában a 10 éves referencia államkötvények összehasonlítható kamatlábait használták. Észtország, amely 2010 márciusában az árstabilitás szempontjából a legjobb teljesítményű tagállamok közé tartozott, nem rendelkezik harmonizált hosszú lejáratú referencia államkötvénnyel, vagy hasonló értékpapírral, amelyet használni lehetne a referenciaérték kiszámításához. Ezért a jegyzőkönyvvel összhangban (amely „legfeljebb” három legjobban teljesítő tagállamra hivatkozik), a Bizottság és az EKB jelentéseiben a kamatkritérium teljesülésének vizsgálatakor használt referenciaértéket úgy számították ki, hogy a másik két legjobb árstabilitási eredményt felmutató tagállam nominális hosszú távú kamatainak egyszerű számtani közepéhez két százalékpontot adtak hozzá. Ezen az alapon a 2010 márciusát megelőző egyéves időszakra vonatkozó referenciaérték 6,0 százalék volt, ami Portugália (4,2 %) és Belgium (3,8 %) kamatlábainak átlaga.(12) A Szerződéshez csatolt, a konvergenciakritériumokról szóló 13. jegyzőkönyv 5. cikke szerint a konvergenciakritériumok teljesülésére vonatkozó jelenlegi vizsgálatban felhasznált adatokat a Bizottság biztosítja. E javaslat elkészítéséhez a Bizottság biztosította az adatokat. A költségvetési adatokat a Bizottság biztosította, miután a tagállamok 2010. április 1-jéig jelentést készítettek az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 2009. május 25-i 479/2009/EK tanácsi rendeletnek megfelelően.(13) A Bizottság az általa és az EKB által az Észtország gazdasági és monetáris unió megvalósítására vonatkozó kötelezettségeinek teljesítése során elért előrehaladásról benyújtott jelentések alapján az alábbi következtetésekre jutott:a) Észtország nemzeti jogszabályai, ezen belül a nemzeti központi bank alapokmánya összeegyeztethető a Szerződés 130. és 131. cikkével, valamint a KBER és az EKB alapokmányával;b) Azzal kapcsolatban, hogy Észtország teljesítette-e a Szerződés 140. cikke (1) bekezdésének négy francia bekezdésében említett konvergenciakritériumokat, a következőket kell figyelembe venni:-  Észtország átlagos inflációs rátája a 2010 márciusát megelőző egy évben –0,7 százalék volt, ami jóval a referenciaérték alatt van, és az valószínűleg a következő hónapokban sem haladja meg referenciaértéket;-  Észtország, amely költségvetési hiánya 2009-ben a GDP 1,7 %-a volt, nem áll a Tanács által a túlzott hiány fennállásáról hozott határozat hatálya alatt;-  Észtország 2004. június 28. óta az ERM II tagja; az észt koronát a 2010. április 23-át megelőző két évben nem érték komoly feszültségek, és a koronának az ERM II-ben való részvétele során nem történt eltérés a központi árfolyamtól;-  Az észt állam rendkívül alacsony szintű bruttó államadósságának köszönhetően nincs hosszú lejáratú referencia államkötvény, vagy hasonló értékpapír, amely a hosszú távú kamatlábakon keresztül a konvergencia tartósságának értékelését lehetővé tenné. Annak ellenére, hogy az Észtországgal szembeni pénzügyi kockázatok a válság csúcsán növekedtek, azoknak a referencia-időszakban megfigyelhető változása, valamint a konvergencia fenntarthatóságával kapcsolatos szélesebb körű, Észtország körültekintő politikáját figyelembe vevő értékelése arra enged következtetni, hogy Észtország teljesíti a hosszú távú kamatlábakra vonatkozó kritériumot;c) A jogszabályok összeegyeztethetőségére és a konvergenciakritériumok teljesítésére vonatkozó értékelésre figyelemmel és az egyéb tényezőket is tekintetbe véve Észtország teljesíti az euro bevezetésére vonatkozó szükséges feltételeket.ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkÉsztország teljesíti az euro bevezetéséhez szükséges feltételeket. A 2003. évi csatlakozási okmány 4. cikkében említett, Észtországra vonatkozó eltérés 2011. január 1-jei hatállyal megszűnik.2. cikkEnnek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.3. cikkEzt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnök [1][2][3] Az 1998/317/EK határozat (HL L 139., 1998.5.11., 30. o.).[4] HL L 167., 2000.7.7., 19. o.[5] HL L 195., 2006.7.15., 25. o.[6] HL L 186., 2007.7.18., 29. o.[7] HL L 186., 2007.7.18., 32. o.[8] HL L 195., 2008.7.24., 24. o.[9] HL L 236., 2003.9.23., 33. o.[10] HL L 157., 2005.6.21., 203. o.[11] HL C 236., 1997.8.2., 5. o.[12] HL C 73., 2006.3.25., 21. o. A 2007. december 14-i megállapodással (HL C 319., 2007.12.29., 7. o.) módosított megállapodás.[13] HL L 257., 1995.10.27., 1. o. Az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL 284., 2003.10.31., 1. o.), valamint az 596/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított rendelet.[14] Eredményeit tekintve ez a megközelítés összhangban van a 2004-ben követett eljárással, amikor Litvánia 12 havi átlagos inflációja volt 2,3 százalékponttal kevesebb az euroövezet 12 havi átlagos inflációjánál, és így az ország kikerült a legjobban teljesítők közül.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.10.18.
            COM(2017) 602 final
            2017/0262(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának megfelelő bizottságaiban az ENSZ 12., 14., 16., 17., 43., 44., 46., 48., 49., 110., 121., 129. és 134. számú előírásának, az ENSZ 6. és 15. számú globális műszaki előírásának, a WP.29 eljárási szabályzatának, valamint az ENSZ szabályozási eljárásaira és az ENSZ-előírások átmeneti rendelkezéseire vonatkozó általános iránymutatások módosítására irányuló javaslatok, három új ENSZ-előírásra irányuló javaslat, egy új ENSZ globális műszaki előírásra irányuló javaslat és egy új, kölcsönösen elfogadott határozatra irányuló javaslat tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               Az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ EGB) nemzetközi szinten harmonizált követelményeket dolgoz ki, melyek célja, hogy felszámolják az 1958. évi felülvizsgált megállapodásban részes szerződő felek közötti gépjármű-kereskedelem műszaki akadályait, valamint biztosítsák, hogy az ilyen járművek nagy fokú biztonságot nyújtsanak, és óvják a környezetet.

               Az 1997. november 27-i 97/836/EK tanácsi határozat értelmében az Unió csatlakozott az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodásához („1958. évi felülvizsgált megállapodás”), továbbá a kerekes járművekről, valamint a kerekes járművekre felszerelhető és/vagy azokon használható berendezésekről és felszerelésekről szóló globális műszaki előírások kidolgozására irányuló megállapodás („párhuzamos megállapodás”) megkötéséről szóló, 2000. január 31-i 2000/125/EK tanácsi határozat értelmében az Unió csatlakozott a párhuzamos megállapodáshoz.

               Az ENSZ EGB keretében működő Járműelőírások Harmonizálása Világfórumot (WP.29) évente háromszor – márciusban, júniusban és novemberben – rendezik meg. Minden ülésen új ENSZ-előírásokat, az ENSZ új globális műszaki előírásait (ENSZ GTR-eket) és/vagy meglévő ENSZ-előírásokat vagy az ENSZ globális műszaki előírásait érintő módosításokat fogadnak el a műszaki fejlődés érdekében. A WP.29 egyes ülései előtt a WP.29 keretében tevékenykedő hat munkacsoport egyike elfogadja ezeket a módosításokat.

               Ezután a WP.29 ülésén határozatképesség esetén sor kerül a végső szavazásra a módosítások, kiegészítések és helyesbítések elfogadásáról, feltéve, hogy a szerződő felek között minősített többség alakul ki. Az EU a WP.29 keretében két megállapodásban (az 1958. évi és az 1998. évi megállapodásban) részes szerződő fél. Minden alkalommal tanácsi határozat, ún. „megahatározat” készül, amely tartalmazza az előírások, módosítások, kiegészítések és helyesbítések listáját, és felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a WP.29 ülésein az Unió nevében szavazzon.

               Ez a tanácsi határozat a WP.29 2017. november 13–17-i ülésén szavazásra kerülő előírásokról, módosításokról, kiegészítésekről és helyesbítésekről szóló szavazáskor képviselendő uniós álláspontot határozza meg.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               A javaslat kiegészíti az Unió gépjárműiparra vonatkozó belső piaci politikáját, és teljes mértékben összhangban áll azzal.

               A WP.29 rendszer még inkább összehangolja nemzetközi szinten a járművekre vonatkozó szabványokat. Az 1958. évi megállapodás kulcsszerepet játszik e célkitűzés elérésében, mivel az uniós gyártók annak tudatában alkalmazhatnak egy sor közös típusjóváhagyási előírást, hogy a szerződő felek a nemzeti jogszabályaiknak megfelelőként fogják elismerni a gyártók termékeit. Ez a rendszer tette lehetővé például, hogy a gépjárművek általános biztonságáról szóló 661/2009/EK rendelet több mint 50 uniós irányelvet hatályon kívül helyezzen, és azok helyébe az 1958. évi megállapodás keretében elfogadott vonatkozó előírásokat léptesse.

               A 2007/46/EK irányelv is hasonló megközelítést alkalmazott, amennyiben a tagállamok jóváhagyási rendszereit egy uniós jóváhagyási eljárással váltotta fel, és olyan harmonizált keretrendszert hozott létre, amely közigazgatási rendelkezéseket és általános műszaki előírásokat tartalmaz valamennyi új járműre, valamint azok rendszereire, alkatrészeire és önálló műszaki egységeire vonatkozóan. Az irányelv vagy típusjóváhagyási követelmény formájában, vagy az uniós jogszabályok alternatívájaként beépítette az ENSZ előírásait az EU típusjóváhagyási rendszerébe. Az említett irányelv elfogadása óta egyre több ENSZ-előírás épült be az uniós jogszabályokba az EU-típusjóváhagyás keretében.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

               A WP.29 rendszer az Unió versenyképességi politikájához kapcsolódik, amelyre e kezdeményezés kedvező hatással van. E javaslat összhangban áll az uniós közlekedési és energiaügyi szakpolitikákkal is, amelyeket az 1958. évi megállapodás hatálya alá tartozó ENSZ-előírások megszövegezése és elfogadása során kellőképpen figyelembe vettek.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               E javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek a 218. cikke (9) bekezdésével összefüggésben értelmezett 114. cikke.

               •Szubszidiaritás

               Az ENSZ-előírásokra és az ENSZ-előírások módosításaira irányuló javaslatokhoz és a globális műszaki előírások tervezeteihez hasonló nemzetközi jogi eszközök megszavazása és azoknak a gépjárművek uniós típusjóváhagyási rendszerébe való beépítése csak uniós szinten lehetséges. Ez nemcsak a belső piac széttagolódását akadályozza meg, hanem az Unió területén belül egységes környezetvédelmi és biztonsági szabványokat is biztosít. Előnyökkel jár továbbá a méretgazdaságosság terén is: a termékek a teljes uniós piac, sőt a nemzetközi piac számára gyárthatók, mivel nem egyéni igényeknek megfelelően kell őket kialakítani az egyes tagállamok nemzeti típusjóváhagyásának megszerzéséhez.

               A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének.

               •Arányosság

                  E tanácsi határozat feljogosítja a Bizottságot arra, hogy az Unió nevében szavazzon, a 97/836/EK tanácsi határozat 5. cikke (1) bekezdésének megfelelően pedig arányos eszközt jelent az ENSZ EGB-ben a WP.29 ülésének napirendjén javasolt munkadokumentumokra irányuló szavazáson képviselendő egységes uniós álláspont meghatározásához. Ezért e javaslat megfelel az arányosság elvének, mert a belső piac megfelelő működésének biztosítására irányuló célkitűzések teljesítéséhez szükségesnél nagyobb mértékben nem avatkozik be, ugyanakkor nagy fokú közbiztonságot és védelmet garantál.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése a nemzetközi megállapodások által létrehozott testületekben képviselendő uniós álláspontok kialakítására tanácsi határozat alkalmazását írja elő.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

               Tárgytalan.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

               Tárgytalan.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

               E javaslat esetében nincs szükség külső szakértői véleményre. A javaslatot ugyanakkor a „Műszaki Bizottság – Gépjárművek” elnevezésű bizottság megvizsgálta.

               •Hatásvizsgálat

               Ez a javaslat nem vethető alá hatásvizsgálatnak, mivel nem jogalkotási jellegű dokumentum, és nincs meglévő, illetve lehetséges szakpolitikai alternatívája.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

               A kezdeményezés nincs kihatással az adminisztratív terhekre, mivel az ún. „megahatározathoz” csatolt, a módosításokkal kapcsolatos hivatkozások nem jelentenek új jelentéstételi vagy egyéb közigazgatási kötelezettségeket a vállalatok, köztük a kkv-k számára. Éppen ellenkezőleg, az adminisztratív terhek csökkentése a cél, mivel a világszinten harmonizált követelmények alkalmazása lehetővé teszi a gyártók számára, hogy az 1958. évi megállapodás Unión kívüli szerződő feleinek exportpiacain is benyújthassák a járművek rendszereire és alkatrészeire vonatkozó jóváhagyási dokumentációt.

               A javaslat igen kedvező hatással van a gépjárművek uniós versenyképességére és nemzetközi kereskedelmére. A kereskedelmet érintő nem vámjellegű akadályok felszámolására és az uniós gépjárműipari vállalkozások piacra jutásának lehetővé tételére vagy bővítésére elismerten az a legjobb módszer, ha az Unió kereskedelmi partnerei elismerik a nemzetközileg harmonizált járműelőírásokat.

               •Alapjogok

               A javaslat nem érinti az alapjogok védelmét.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               Ennek a kezdeményezésnek nincsenek költségvetési vonzatai.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

               Tárgytalan.

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetében)

               Tárgytalan.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

               A javaslat meghatározza

               –az ENSZ 12., 14., 16., 17., 43., 44., 46., 48., 49., 110., 121., 129. és 134. számú előírásának módosításairól szóló javaslatokról;

               –az ENSZ 6. és 15. számú globális műszaki előírásának módosításaira irányuló javaslatokról;

               –a nemzetközi egészjárműtípus-jóváhagyásról, a baleseti segélyhívó rendszerekről (AECS) és a gyermekülések rögzítési rendszereiről szóló három új ENSZ-előírásra irányuló javaslatról;

               –az elektromos járművek biztonságáról (EVS) szóló új ENSZ globális műszaki előírásra irányuló javaslatról;

               –a járművek belső levegőminőségéről (VIAQ) szóló, az 1958. évi és az 1998. évi megállapodás szerinti új, kölcsönösen elfogadott határozatra (M.R.3) irányuló javaslatról;

               –az ENSZ szabályozási eljárásaira és az ENSZ-előírások átmeneti rendelkezéseire vonatkozó általános iránymutatások módosítására irányuló javaslatról; valamint

               –a WP.29 eljárási szabályzatának módosítására irányuló javaslatról történő szavazás során képviselendő uniós álláspontot.

               2017/0262 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának megfelelő bizottságaiban az ENSZ 12., 14., 16., 17., 43., 44., 46., 48., 49., 110., 121., 129. és 134. számú előírásának, az ENSZ 6. és 15. számú globális műszaki előírásának, a WP.29 eljárási szabályzatának, valamint az ENSZ szabályozási eljárásaira és az ENSZ-előírások átmeneti rendelkezéseire vonatkozó általános iránymutatások módosítására irányuló javaslatok, három új ENSZ-előírásra irányuló javaslat, egy új ENSZ globális műszaki előírásra irányuló javaslat és egy új, kölcsönösen elfogadott határozatra irányuló javaslat tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A 97/836/EK tanácsi határozattal
                  1
                az Unió csatlakozott az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodásához („1958. évi felülvizsgált megállapodás”).

               (2)A 2000/125/EK tanácsi határozattal
                  2
                az Unió csatlakozott a kerekes járművek, valamint a kerekes járművekre felszerelhető és/vagy azokon használható berendezésekről és felszerelésekről szóló globális műszaki előírások kidolgozására irányuló megállapodáshoz („párhuzamos megállapodás”).

               (3)A 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
                  3
                a tagállamok jóváhagyási rendszereit egy uniós jóváhagyási eljárással váltotta fel, és olyan harmonizált keretrendszert hozott létre, amely valamennyi új járműre, valamint azok rendszereire, alkatrészeire és önálló műszaki egységeire vonatkozóan magában foglalja a közigazgatási rendelkezéseket és általános műszaki előírásokat. Az irányelv vagy típusjóváhagyási követelmény formájában, vagy az uniós jogszabályok alternatívájaként az 1958. évi felülvizsgált megállapodás alapján elfogadott előírásokat (a továbbiakban: ENSZ-előírások) beépítette az EU-típusjóváhagyás rendszerébe. A 2007/46/EK irányelv elfogadása óta egyre több ENSZ-előírás épült be az uniós jogszabályokba.

               (4)A tapasztalatok és a műszaki fejlődés fényében az ENSZ 12., 14., 16., 17., 43., 44., 46., 48., 49., 110., 121., 129. és 134. számú előírása, valamint 6. és 15. számú globális műszaki előírása által érintett egyes elemekkel vagy tulajdonságokkal kapcsolatos követelményeket ki kell igazítani.

               (5)A nemzetközi egészjárműtípus-jóváhagyásra, a baleseti segélyhívó rendszerekre és a gyermekülések rögzítési rendszereire vonatkozó egységes rendelkezések meghatározása céljából az ezekről szóló új ENSZ-előírásokra irányuló javaslatot el kell fogadni.

               (6)Az elektromos járművek biztonságára vonatkozó egységes rendelkezések meghatározása céljából az ENSZ globális műszaki előírásra (GTR) irányuló javaslatot el kell fogadni.

               (7)A járművek belső kibocsátásának mérésére vonatkozó rendelkezéseknek és harmonizált vizsgálati eljárásoknak a meglévő szabványokat figyelembe véve történő meghatározása céljából a járművek belső levegőminőségéről (VIAQ) szóló, az 1958. évi felülvizsgált megállapodás és a párhuzamos megállapodás szerinti új, kölcsönösen elfogadott határozatra (M.R.3) irányuló javaslatot el kell fogadni.

               (8)Az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodás
                  4
                3. felülvizsgálatát követő szabályozási eljárások tisztázása, a Járműelőírások Harmonizálása Világfórum (WP.29) alárendelt szerveiben a jövőben folyó munka észszerűsítése, az eltérő értelmezések elkerülése és a jó szabályozási gyakorlat biztosítása érdekében az ENSZ szabályozási eljárásaira és az ENSZ-előírások átmeneti rendelkezéseire vonatkozó általános iránymutatásokat újakkal kell felváltani.

               (9)Annak érdekében, hogy az Egyesült Nemzetek Gazdasági és Szociális Tanácsában tanácskozási joggal nem rendelkező nem kormányzati szervezetek tanácskozási joggal vehessenek részt a WP.29 ülésein, a WP.29 eljárási szabályzatát felül kell vizsgálni.

               (10)Helyénvaló meghatározni az 1958. évi felülvizsgált megállapodás értelmében létrehozott igazgatási bizottságban, valamint a párhuzamos megállapodás értelmében létrehozott végrehajtó bizottságban az Unió nevében az említett javaslatok elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontot,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A 2017. november 13–17-i időszakban az 1958. évi felülvizsgált megállapodás értelmében létrehozott igazgatási bizottságban, valamint a párhuzamos megállapodás értelmében létrehozott végrehajtó bizottságban az Unió nevében képviselendő álláspont az, hogy az e határozat mellékletében felsorolt javaslatokat meg kell szavazni.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  A Tanács 97/836/EK határozata (1997. november 27.) az Európai Közösségnek az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodásához („1958. évi felülvizsgált megállapodás”) való csatlakozásáról (HL L 346., 1997.12.17., 78. o.).

                     (2)
                  A Tanács 2000/125/EK határozata (2000. január 31.) a kerekes járművekről, valamint a kerekes járművekre felszerelhető és/vagy azokon használható berendezésekről és felszerelésekről szóló globális műszaki előírások kidolgozására irányuló megállapodás megkötéséről („párhuzamos megállapodás”) (HL L 35., 2000.2.10., 12. o.).

                     (3)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2007/46/EK irányelve (2007. szeptember 5.) a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról (keretirányelv) (HL L 263., 2007.10.9., 1. o.).

                     (4)
                  Az Európai Unió nevében a 2016. február 12-i (EU) 2016/1790 tanácsi határozat hagyta jóvá (HL L 274., 2016.10.11., 2. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.10.18.
            COM(2017) 602 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának megfelelő bizottságaiban az ENSZ 12., 14., 16., 17., 43., 44., 46., 48., 49., 110., 121., 129. és 134. számú előírásának, az ENSZ 6. és 15. számú globális műszaki előírásának, a WP.29 eljárási szabályzatának, valamint az ENSZ szabályozási eljárásaira és az ENSZ-előírások átmeneti rendelkezéseire vonatkozó általános iránymutatások módosítására irányuló javaslatok, három új ENSZ-előírásra irányuló javaslat, egy új ENSZ globális műszaki előírásra irányuló javaslat és egy új, kölcsönösen elfogadott határozatra irányuló javaslat tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról

               MELLÉKLET

               Megjegyzés: az alábbi táblázatban hivatkozott valamennyi dokumentum nyilvánosan elérhető a következő címen:

               http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/gen2017.html

                        Előírás száma

                        Napirendi pont címe

                        Dokumentum hivatkozási száma

                        12

                        Javaslat a 12. számú ENSZ-előírás 04. módosítássorozatának 5. kiegészítésére (kormányberendezés)

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/118

                        14

                        Javaslat a 14. számú ENSZ-előírás 08. módosítássorozatára (biztonsági öv rögzítési pontjai)

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/119

                        14

                        Javaslat a 14. számú ENSZ-előírás 08. módosítássorozatára (biztonsági öv rögzítési pontjai)

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/128

                        16

                        Javaslat a 16. számú ENSZ-előírás 06. módosítássorozatának 10. kiegészítésére és 07. módosítássorozatának 2. kiegészítésére (biztonsági övek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/120

                        17

                        Javaslat a 17. számú ENSZ-előírás 5. felülvizsgálatának 1. helyesbítésére (ülések szilárdsága)

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/121

                        17

                        Javaslat a 17. számú ENSZ-előírás 08. módosítássorozatának 4. kiegészítésére (ülések szilárdsága)

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/122

                        43

                        Javaslat a 43. számú ENSZ-előírás 01. módosítássorozatának 6. kiegészítésére (biztonsági üveg)

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/111

                        43

                        Javaslat a 43. számú ENSZ-előírás 3. felülvizsgálatának 6. helyesbítésére (biztonsági üveg)

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/112

                        43

                        Javaslat a 43. számú előírás 4. felülvizsgálatának 1. helyesbítésére (biztonsági üveg)

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/117

                        44

                        Javaslat a 44. számú ENSZ-előírás 04. módosítássorozatának 13. kiegészítésére (gyermekbiztonsági rendszerek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/123

                        46

                        Javaslat a 46. számú ENSZ-előírás 04. módosítássorozatának 5. kiegészítésére (közvetett látást biztosító eszközök)

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/113

                        48

                        Javaslat a 48. számú ENSZ-előírás 06. módosítássorozatának 10. kiegészítésére (világító- és fényjelző berendezések beépítése)

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/110

                        49

                        Javaslat a 49. számú ENSZ-előírás 05. módosítássorozatának 9. kiegészítésére (kompressziós gyújtású és szikragyújtású motorok [földgáz- és PB-motorok])

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/129

                        49

                        Javaslat a 49. számú ENSZ-előírás 06. módosítássorozatának 5. kiegészítésére (kompressziós gyújtású és szikragyújtású motorok [földgáz- és PB-motorok])

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/130

                        110

                        Javaslat a 110. számú ENSZ-előírás 01. módosítássorozatának 7. kiegészítésére (CNG- és LNG-üzemű járművek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/114

                        110

                        Javaslat a 110. számú ENSZ-előírás 02. módosítássorozatának 1. kiegészítésére (CNG- és LNG-üzemű járművek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/115

                        121

                        Javaslat a 121. számú ENSZ-előírás 01. módosítássorozatának 2. kiegészítésére (kezelőszervek, visszajelző lámpák és kijelzők jelölése)

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/116

                        129

                        Javaslat a 129. számú ENSZ-előírás 6. kiegészítésére (megerősített gyermekbiztonsági rendszerek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/124

                        129

                        Javaslat a 129. számú ENSZ-előírás 01. módosítássorozatának 3. kiegészítésére (megerősített gyermekbiztonsági rendszerek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/125

                        129

                        Javaslat a 129. számú ENSZ-előírás 02. módosítássorozatának 2. kiegészítésére (megerősített gyermekbiztonsági rendszerek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/126

                        134

                        Javaslat a 134. számú ENSZ-előírás 3. kiegészítésére (hidrogénüzemű és üzemanyagcellás járművek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/127

                        Új, 0. számú ENSZ-előírás

                        Javaslat a nemzetközi egészjárműtípus-jóváhagyásról szóló új, 0. számú ENSZ-előírásra

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/108

                        Új ENSZ-előírás

                        Javaslat a baleseti segélyhívó rendszerekről (AECS) szóló új, XXX. számú ENSZ-előírásra

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/132

                        Új ENSZ-előírás

                        Javaslat az ISOFIX rögzítési rendszerekről, az ISOFIX felső hevederrögzítési pontokról és az i-Size ülőhelyekről szóló új, XXX. számú ENSZ-előírásra

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/133

                        Globális műszaki előírás száma (GTR #)

                        Napirendi pont címe

                        Dokumentum hivatkozási száma

                        ENSZ-GTR (új)

                        Javaslat az elektromos járművek biztonságáról (EVS) szóló új ENSZ globális műszaki előírásra

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/138

                        ENSZ-GTR 15

                        Javaslat a 15. számú ENSZ globális műszaki előírás 3. módosítására (a könnyűgépjárművekre vonatkozó, világszinten harmonizált vizsgálati eljárások [WLTP])

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/140

                        ENSZ-GTR 6

                        Javaslat a 6. számú ENSZ globális műszaki előírás 2. helyesbítésére (biztonsági üveg)

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/142

                        Napirendi pont

                        Napirendi pont címe

                        Dokumentum hivatkozási száma

                        ENSZ M.R.3

                        Javaslat a járművek belső levegőminőségéről (VIAQ) szóló, az 1958. évi és az 1998. évi megállapodás szerinti új, kölcsönösen elfogadott határozatra (M.R.3)

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/136

                        ENSZ Általános iránymutatások

                        Az ENSZ szabályozási eljárásaira és az ENSZ-előírások átmeneti rendelkezéseire vonatkozó általános iránymutatások tervezete

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/107 és /107/Corr.1 és /107/Add.1

                        A WP.29 eljárási szabályzata

                        Javaslat a WP.29 eljárási szabályzatának módosítására

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/137