               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.7.29.
            COM(2020) 340 final
            2020/0157(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és a Hondurasi Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és az erdészeti termékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás megkötéséről

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               A Tanács által 2003-ban jóváhagyott
                  1
               , az erdészeti jogszabályok végrehajtására, az erdészeti irányításra és az erdészeti termékek kereskedelmére vonatkozó uniós cselekvési terv (FLEGT)
                  2
                olyan intézkedéscsomagra tesz javaslatot, amely kitér a fakitermelő országoknak nyújtott támogatásra, az illegálisan kitermelt fa kereskedelme elleni küzdelemre irányuló multilaterális együttműködésre, a magánszektor kezdeményezéseinek támogatására, valamint olyan intézkedésekre is, amelyek az illegális fakitermelést ösztönző tevékenységekbe való befektetések megakadályozását célozzák. A cselekvési terv sarkalatos pontja az Unió és a fakitermelő országok közötti FLEGT-partnerségek létrehozása, amelyek célja az illegális fakitermelés megállítása. A Tanács 2005-ben elfogadta az Európai Közösségbe irányuló faanyag-behozatal FLEGT engedélyezési rendszerének létrehozásáról szóló 2173/2005/EK tanácsi rendeletet
                  3
               ; a rendelet olyan mechanizmust hozott létre, amely lehetővé teszi a FLEGT-partnerségek keretében az Unióba behozatalra kerülő faanyag jogszerűségének ellenőrzését.

               2005-ben a Tanács felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy FLEGT partnerségi megállapodásra irányuló tárgyalásokat folytasson a fakitermelő országokkal
                  4
               .

               A Bizottság 2013-ban tárgyalásokat kezdett Hondurasszal. A Bizottság az erdőkkel foglalkozó munkacsoportnak és a tagállamok hondurasi küldöttségeinek címzett jelentések révén rendszeresen tájékoztatta a Tanácsot az előrehaladásról. A Bizottság az Európai Parlamentet is tájékoztatta a tárgyalások fejleményeiről. A tárgyalási fordulókat követően a felek rendszeresen nyilvános tájékoztatókat tartottak az érdekeltek számára a tárgyalások állásáról.

               Az EU és Honduras közötti önkéntes partnerségi megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) kitér valamennyi olyan elemre, amely szerepelt a Tanács tárgyalási irányelveiben. Létrehozza többek között a FLEGT engedélyezési rendszeréhez tartozó, a faanyagok jogszerűség-igazolási rendszeréhez kapcsolódó kereteket, intézményeket és rendszereket. Meghatározza továbbá a jogszerűséget biztosító rendszer nyomon követésének és a rendszer független ellenőrzésének a keretét. A megállapodás egyértelmű kötelezettségvállalást tartalmaz Honduras részéről olyan jogszabályok kidolgozására, amelyek biztosítják, hogy a Hondurasba behozott faanyag kitermelése jogszerűen, a kitermelési ország vonatkozó jogszabályaival összhangban történt. Ezek az elemek a megállapodás mellékleteiben szerepelnek, amelyek részletesen ismertetik a faanyagokra vonatkozó hondurasi jogszerűség-igazolási rendszer kidolgozásának és végrehajtásának alapját képező struktúrákat, valamint a rendszer üzemkész állapotának még a FLEGT engedélyezési rendszer elindítására vonatkozó jövőbeli döntés előtti felmérésére vonatkozó kritériumokat.

               A megállapodás az erdészeti irányítás és az erdészeti jogszabályok végrehajtásának erősítésére irányul, és a FLEGT engedélyezési rendszer révén megnyugtatja az uniós piacot abban a tekintetben, hogy a Hondurasból behozott fatermékek jogszerűen kitermelt faanyagból származnak. A FLEGT-engedélyek kiadását követően a megállapodás megkönnyíti az uniós importőrök megfelelését a fát és fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról szóló 995/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben
                  5
                foglalt követelményeknek, amely rendelet kimondja, hogy a FLEGT-engedéllyel rendelkező faanyagok és fatermékek a szóban forgó rendelet alkalmazásában jogszerűen kitermeltnek minősülnek.

               A megállapodás létrehoz egy mechanizmust – a megállapodás végrehajtásával foglalkozó vegyes bizottságot – az EU és Honduras között a FLEGT engedélyezési rendszerrel kapcsolatban folytatandó párbeszéd és együttműködés céljára. Rögzíti ezenkívül az érdekelt felek részvételére, a szociális biztosítékokra, az elszámoltathatóságra és az átláthatóságra, valamint a megállapodás végrehajtásával kapcsolatos panaszkezelési mechanizmusokra, a végrehajtás eredményeinek nyomon követésére és a végrehajtásról szóló jelentések elkészítésére vonatkozó elveket is.

               A megállapodás terjedelme nem korlátozódik csupán a 2173/2005/EK rendelet II. mellékletében javasolt termékek listájára, hanem az exportált fatermékek széles körére kiterjed.

               A megállapodás rendelkezéseket tartalmaz az importtermékek uniós határokon történő, a FLEGT engedélyezési rendszerről szóló 2173/2005/EK rendeletben, valamint az annak végrehajtására vonatkozó részletes rendelkezések megállapításáról szóló 1024/2008/EK rendeletben rögzített módon történő ellenőrzéséről. A megállapodás tartalmazza a hondurasi FLEGT-engedély leírását, amely az említett végrehajtási rendeletben rögzített formátumot követi.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  A kezdeményezés összhangban áll a 995/2010/EU rendelettel, mert a Hondurasban e megállapodásnak megfelelően kiadott FLEGT-engedéllyel rendelkező fatermékek a rendelet 3. cikke szerint jogszerűen kitermeltnek minősülnek.

               .•Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  E megállapodásnak a FLEGT cselekvési terv részeként történő megkötése lényeges az EU fejlesztési együttműködési politikája szempontjából, mert a megállapodás nemcsak előmozdítja a jogszerűen kitermelt faanyagok kereskedelmét, hanem emellett az is célja, hogy az átláthatóságnak, az elszámoltathatóságnak és az érdekeltek részvételének a javításán keresztül erősítse a hondurasi erdészeti irányítást. Mivel a megállapodás végrehajtása megerősíti a fenntartható erdőgazdálkodást, ez a kezdeményezés az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez is hozzájárul azáltal, hogy csökkenti az erdőirtásból és az erdőpusztulásból származó kibocsátást.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  A javasolt jogalap az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207. cikke (3) bekezdésének első albekezdése és 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdése a) pontjának v. alpontjával és 218. cikke (7) bekezdésével.

                  Szem előtt tartva a megállapodás célkitűzését és tartalmát, vagyis azt, hogy a megállapodás jogi keretet szolgáltat annak garantálásához, hogy a megállapodás hatálya alá tartozó, Hondurasból az Unióba behozott valamennyi faanyag és fatermék előállítása jogszerűen történt, az Unió az EUMSZ 207. cikke (3) bekezdésének első albekezdése és 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése szerint kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a megállapodás megkötésére. Az EUMSZ 218. cikke (6) bekezdése a) pontjának v. alpontja előírja, hogy a szóban forgó megállapodásokat a Tanács köti meg, 218. cikkének (7) bekezdése ugyanakkor felhatalmazza a Tanácsot arra, hogy engedélyezze a főtárgyaló számára a megállapodás módosításainak az Unió nevében történő jóváhagyását, ha a megállapodás rendelkezései szerint a módosításokat egyszerűsített eljárással kell elfogadni, vagy azokat a megállapodás által létrehozott szervnek kell elfogadnia.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  Tárgytalan.

               •Arányosság

                  E megállapodás megkötése összhangban van a FLEGT cselekvési tervvel, és nem lépi túl a cselekvési terv céljainak eléréséhez szükséges mértéket.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Ez a javaslat megfelel az EUMSZ 218. cikke (6) bekezdése a) pontja v. alpontjának, amely előirányozza, hogy a Tanács a nemzetközi megállapodások megkötésére vonatkozó határozatokat fogadjon el.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  Tárgytalan.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  Tárgytalan.

               •Hatásvizsgálat

                  Tárgytalan.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  Tárgytalan.

               •Alapjogok

                  Tárgytalan.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A kezdeményezésnek nincs költségvetési vonzata.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  Tárgytalan.

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

                  Tárgytalan.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  Tárgytalan.

               2020/0157 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió és a Hondurasi Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és az erdészeti termékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás megkötéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére és 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdése a) pontjának v. alpontjával és 218. cikkének (7) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament egyetértésére
                  6
               ,

               mivel:

               (1)2003 májusában a Bizottság elfogadta az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, „Az erdészeti jogszabályok végrehajtása, az erdészeti irányítás és az erdészeti termékek kereskedelme (FLEGT) – Javaslat uniós cselekvési tervre” című közleményt
                  7
               , amely az illegális fakitermelés elleni fellépést célzó intézkedéseket sürgetett a fakitermelő országokkal kialakítandó önkéntes partnerségi megállapodások útján (a továbbiakban: uniós cselekvési terv). A Tanács a cselekvési tervről 2003 októberében fogadta el következtetéseit
                  8
               , 2005. július 11-én pedig az Európai Parlament állásfoglalást
                  9
                fogadott el a témában.

               (2)Az (EU) 2018/XX tanácsi határozatnak
                  10
                megfelelően az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és az erdészeti termékek Európai Unióban irányuló kereskedelméről az Európai Unió és a Hondurasi Köztársaság között létrejött önkéntes partnerségi megállapodást (a továbbiakban: megállapodás) [.....]-án/én aláírták
                  11
               , figyelemmel annak későbbi időpontban történő megkötésére.

               (3)A megállapodást az Európai Unió nevében jóvá kell hagyni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió és a Hondurasi Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és az erdészeti termékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodást a Tanács az Unió nevében jóváhagyja.

               A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

               2. cikk

               A Tanács elnöke kijelöli a megállapodás 31. cikkében előírt értesítésnek az Unió nevében történő megtételére jogosult személyt annak kifejezésére, hogy az Unió a megállapodást magára nézve jogilag kötelező erejűnek ismeri el.

               3. cikk

               Az Uniót a Bizottság képviseli a megállapodás 19. cikke szerint létrehozott, a végrehajtással foglalkozó vegyes bizottságban.

               A tagállamok az Unió küldöttségének tagjaiként részt vehetnek a megállapodás végrehajtásával foglalkozó vegyes bizottság ülésein.

               4. cikk

               A megállapodás mellékleteinek a megállapodás 26. cikke szerinti módosítása céljából a Bizottság a 2173/2005/EK tanácsi rendelet
                  12
                11. cikkének (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően felhatalmazást kap arra, hogy a szóban forgó módosításokat az Unió nevében jóváhagyja.

               5. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL C 268., 2003.11.7., 1. o.

                     (2)

                        COM(2003) 251.

                     (3)

                        HL L 347., 2005.12.30., 1. o.

                     (4)

                        A Tanács 10229/2/05 korlátozott terjesztésű dokumentuma (a minősítést 2015. szeptember 24-én oldották fel).

                     (5)

                        HL L 295., 2010.11.12., 23. o.

                     (6)

                        HL C , , . o.

                     (7)

                        COM(2003) 251.

                     (8)

                        HL C 268., 2003.11.7., 1. o.

                     (9)

                        HL C 157E, 2006.7.6., 482. o.

                     (10)

                        A Tanács (EU) 2018/XX határozata az Európai Unió és a Hondurasi Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és az erdészeti termékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról (HL L [...], […], […] o.). HL: kérjük, illessze be a számot, a dátumot és a dokumentum kihirdetésének hivatkozását.

                     (11)

                        HL: kérjük, illessze be az aláírás dátumát.

                     (12)

                        A Tanács 2173/2005/EK rendelete (2005. december 20.) az Európai Közösségbe irányuló faanyag-behozatal FLEGT engedélyezési rendszerének létrehozásáról (HL L 347., 2005.12.30., 1. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.7.29.
            COM(2020) 340 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és a Hondurasi Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás megkötéséről

               ÖNKÉNTES PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁS

               AZ EURÓPAI UNIÓ

               ÉS A HONDURASI KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTT

               AZ ERDÉSZETI JOGSZABÁLYOK VÉGREHAJTÁSÁRÓL, AZ ERDÉSZETI IRÁNYÍTÁSRÓL

               ÉS A FATERMÉKEK

               EURÓPAI UNIÓBA IRÁNYULÓ KERESKEDELMÉRŐL

               AZ EURÓPAI UNIÓ, a továbbiakban: az Unió,

               valamint

               A HONDURASI KÖZTÁRSASÁG, a továbbiakban: Honduras,

               a továbbiakban együttesen: a Felek,

               FIGYELEMBE VÉVE az Unió és Honduras közötti kapcsolatot, különös tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika között 2012-ben aláírt társulási megállapodásra;

               FIGYELEMBE VÉVE az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Costa Rica-i, a Salvadori, a Guatemalai, a Hondurasi, a Nicaraguai és a Panamai Köztársaság között 2003-ban aláírt párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodást, valamint az Európai Gazdasági Közösség és a Costa Rica-i, a Salvadori, a Guatemalai, a Hondurasi, a Nicaraguai és a Panamai Köztársaság között 1993-ban aláírt együttműködési keretmegállapodást;

               FIGYELEMBE VÉVE az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, „Az erdészeti jogszabályok végrehajtása, az erdészeti irányítás és a fatermékek kereskedelme (FLEGT) – Javaslat uniós cselekvési tervre” című bizottsági közleményt, mint az illegális fakitermelés és az ahhoz kapcsolódó kereskedelem azonnali intézkedést szükségessé tévő problémája elleni küzdelemben tett első lépést;

               TUDATÁBAN a környezetről és a fejlődésről szóló 1992. évi riói nyilatkozatban megállapított, a fenntartható erdőgazdálkodásra vonatkozó alapelvek jelentőségének, ideértve különösen a 10. alapelvet, amely a nyilvánosság tájékozottságának és környezetvédelmi kérdésekben való részvételének a fontosságára vonatkozik, továbbá a 22. alapelvet, amely az őshonos lakosoknak és közösségeiknek, valamint az egyéb helyi közösségeknek a környezetgazdálkodásban és -fejlesztésben betöltött kulcsszerepére vonatkozik;

               TEKINTETTEL a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezményre (CITES) és különösen arra a követelményre, hogy a CITES-egyezményben részes Felek az I., a II. vagy a III. függelékben felsorolt fajok egyedeire vonatkozóan csak bizonyos feltételek teljesülése esetén adhatnak ki exportengedélyt, különös tekintettel arra, hogy ezeknek az egyedeknek a beszerzése során nem került sor az állat- és növényvilág védelmét szolgáló, vonatkozó jogszabályok megsértésére;

               MEGERŐSÍTVE, hogy a Felek fontosnak tartják a többoldalú kereskedelmet szabályozó alapelveket és szabályokat, különösen az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezményben (GATT), valamint a Kereskedelmi Világszervezetet (WTO) létrehozó 1994. évi Marrákesi Egyezmény 1A. mellékletében felsorolt egyéb többoldalú megállapodásokban foglalt jogokat és kötelezettségeket, továbbá azt, hogy ezeket átlátható és megkülönböztetéstől mentes módon kell alkalmazni;

               TEKINTETTEL az Európai Közösségbe irányuló faanyag-behozatal FLEGT engedélyezési rendszerének létrehozásáról szóló, 2005. december 20-i 2173/2005/EK tanácsi rendeletre;

               TEKINTETTEL az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodásra és különösen az erdészeti termékek kereskedelméről szóló VIII. cím 289. cikkére, amelyben a Felek vállalják, hogy együttműködnek az erdészeti jogérvényesítés és irányítás javításában, valamint előmozdítják a törvényes forrásból származó fatermékek kereskedelmét, és fenntartható erdőgazdálkodást valósítanak meg olyan eszközök révén, mint például az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek kereskedelméről (FLEGT) szóló önkéntes partnerségi megállapodások vagy a CITES;

               MEGERŐSÍTVE a Felek elkötelezettségét és eltökéltségét a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend céljai iránt, különös tekintettel az önkéntes partnerségi megállapodás által a 15. célhoz (a fenntartható erdőgazdálkodás előmozdítása, az erdőpusztulás megállítása, valamint a vadon élő fajokból származó termékek tiltott kereskedelme elleni küzdelemre irányuló intézkedések elfogadása) való hozzájárulásra;

               ELISMERVE, hogy a FLEGT önkéntes partnerségi megállapodás végrehajtása elő fogja segíteni az éghajlatváltozás elleni küzdelmet, összhangban azokkal az erőfeszítésekkel, hogy az erdészeti jogszabályok végrehajtásának és az erdészeti irányításnak az előmozdítása révén csökkentsék az erdőirtás és az erdőpusztulás következtében keletkező kibocsátást (REDD+);

               ELISMERVE, hogy a hondurasi jogszerűség-igazolási rendszer elsődleges célja, hogy valamennyi faanyag és fatermék a jogi keret hatálya alá kerüljön; továbbá az is, hogy a jogszerűség-igazolási rendszer előírásait kivétel nélkül alkalmazzák a hazai piacra és a Hondurasból származó faanyag és fatermékek exportjára;

               FIGYELEMBE VÉVE, hogy a Felek fontosnak tartják, hogy valamennyi érdekelt fél, beleértve a civil társadalmat, a magánszektort, Honduras őshonos és afrikai származású népeit, valamint a helyi lakosságot, nemtől, életkortól, tartózkodási helytől, vallási vagy világnézeti meggyőződéstől, etnikai vagy faji hovatartozástól, anyanyelvtől, fogyatékosságtól vagy bármely egyéb körülménytől függetlenül részt vegyen – különösen konzultációk és a nyilvánosság tájékoztatása útján – az erdészeti irányítási politikák sikeres megvalósításában;

               FIGYELEMBE VÉVE, hogy Honduras erdészeti erőforrásai olyan stratégiai vagyont képeznek, amelyet az Instituto Nacional de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre (ICF) fenntartható módon kezel olyan nemzeti erdészeti politikai modell alapján, amelynek célja, hogy hathatós választ adjon a fenntartható erdőgazdálkodás kihívásaira, és hatékonyan lássa el az erdészeti állami és magánszektor fejlesztésébe történő beruházások irányításával, szabályozásával, kezelésével és elősegítésével kapcsolatos feladatokat;

               FIGYELEMBE VÉVE, hogy Honduras erdészeti politikájának értelmében és erdészeti törvényével összhangban erőfeszítések történtek a védett területek védelme és gazdasági fejlődése, a tűlevelű erdők helyreállítása és fenntartható kezelése, a lomblevelű erdők védelme és a fenntartható erdőgazdálkodás előmozdítása, a helyi szervezetek fenntartható erdőgazdálkodásba történő bevonása, a nemzeti természetvédelem és újraerdősítés előmozdítása, a mikro-vízgyűjtők integrált kezelése, a tiltott fakitermelésnek, valamint a faanyagok és a vadon élő fajokból származó termékek tiltott kereskedelmének átfogó nyomon követése, továbbá az erdőgazdálkodás, a védett területek és vadon élő fajok ágazatának intézményi korszerűsítése területén;

               FIGYELEMBE VÉVE, hogy ez a megállapodás központi elemét alkotja azoknak a szociális fejlesztési programoknak, amelyeket az országban a következő célokból hajtanak végre: munkahelyteremtés, a befektetési feltételek javítása, földhasználat-tervezési politika kialakítása és az ipar fellendítésének elősegítése, továbbá a társadalmi és környezetvédelmi szempontból fenntartható erőforrás-felhasználás biztosítása;

               FIGYELEMBE VÉVE, hogy a hondurasi erdészeti törvény célja, hogy jogi keretet nyújtson az erdészeti erőforrások, a védett területek és a vadon élő fajok igazgatásához és kezeléséhez, beleértve azok védelmét, helyreállítását, termelékeny felhasználását, megóvását és támogatását, és ily módon elősegítse az ország társadalmi, gazdasági, környezetvédelmi és kulturális érdekeinek megfelelő fenntartható fejlődését;

               FIGYELEMBE VÉVE, hogy a környezetvédelemről és erdőgazdálkodásról szóló, a Hondurasi Köztársaság Nemzeti Kongresszusa által ratifikált nemzetközi szerződések a nemzeti jog részét képezik, amely viszont alapul szolgál az ország erdészeti politikájának kidolgozásához és végrehajtásához;

               FIGYELEMBE VÉVE, hogy a jelen megállapodás aláírásával Honduras azt reméli, hogy megerősítheti az erdészeti ágazatban az irányítást, a földhasználati és földbirtokjogokat és jogszabályokat; erős és eredményes folyamatokat hozhat létre a különböző érdekelt felek számára, és így megteremtheti a nagyobb léptékű és átláthatóbb beruházások feltételeit; földhasználati politikákat, a törvényes termelést támogató befektetési politikákat dolgozhat ki; és azzal támogathatja a REDD+-politikák végrehajtását, hogy közvetlenül foglalkozik az erdőirtás és erdőpusztulás okaival;

               FIGYELEMBE VÉVE, hogy a jelen megállapodás végrehajtása támogatja az éghajlatváltozás kezelésére irányuló, a REDD+-törekvésekkel összhangban álló erőfeszítéseket;

               FIGYELEMBE VÉVE, hogy az 1992. évi, a környezetről és a fejlődésről szóló riói nyilatkozat, valamint a valamennyi erdőtípusról szóló, az Egyesült Nemzetek Közgyűlése által a közelmúltban elfogadott, jogilag nem kötelező érvényű jogi aktus jelenti a valamennyi erdőtípus kezelésére, megőrzésére és környezetvédelmi szempontból fenntartható kitermelésére vonatkozó globális megegyezés referenciaszövegét,

               A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODNAK MEG:

               1. CIKK

               Célkitűzés

               E megállapodás célja a Feleknek a valamennyi erdőtípus fenntartható kezelésére vonatkozó közös elkötelezettségével összhangban az, hogy jogi keretet szolgáltasson annak biztosítására, hogy a Hondurasból az Unióba importált és e megállapodás hatálya alá tartozó valamennyi fatermék előállítása jogszerűen történjen, és hogy ezzel ösztönözze a szóban forgó fatermékek kereskedelmét.

               Ez a megállapodás biztosítja a Felek által folytatott párbeszéd és együttműködés alapjait e megállapodás teljes körű végrehajtásának ösztönzése és előmozdítása, valamint az erdészeti jogszabályok végrehajtásának és irányításának megerősítése érdekében.

               2. CIKK

               Fogalommeghatározások

               E megállapodás alkalmazásában:

               (a)
                     „behozatal az Unióba”: olyan fatermékeknek az Unióban történő szabad forgalomba bocsátása a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 201. cikke értelmében, amelyek nem minősíthetők a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseire vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2015. július 28-i (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 1. cikke 21. pontjának fogalommeghatározása szerinti „nem kereskedelmi jellegű árunak”;

               (b)
                     „kivitel”: fatermékek Honduras területének bármely részéről történő fizikai kivitele vagy kiszállítása, a Honduras területén árutovábbítási eljárás alatt álló fatermékek kivételével;

               (c)
                     „árutovábbítási eljárás alatt álló fatermékek”: a hondurasi vámhatóságok felügyelete mellett harmadik országból Honduras területére behozott és ugyanolyan formában, a származási ország módosulása vagy Hondurasban való forgalomba hozatal nélkül kivitt fatermékek;

               (d)
                     „fatermékek”: az I. mellékletben felsorolt termékek;

               (e)
                     „HR-kód”: a Vámigazgatások Világszervezetének Harmonizált Áruleíró- és Kódrendszeréről szóló nemzetközi egyezmény által létrehozott Harmonizált Áruleíró- és Kódrendszer nomenklatúrájában meghatározott legfeljebb hat számjegyű kód;

               (f)
                     „FLEGT-engedély”: olyan dokumentum, amely igazolja, hogy a szállítmány jogszerű forrásból származik, és azt az e megállapodásban foglalt kritériumok alapján ellenőrizték.

               (g)
                     „engedélyező hatóság”: a Honduras által a FLEGT-engedélyek kiadására és érvényesítésére kijelölt hatóság;

               (h)
                     „illetékes hatóságok”: az Unió tagállamai által a FLEGT-engedélyek átvételére, elfogadására és ellenőrzésére kijelölt hatóságok;

               (i)
                     „szállítmány”: a FLEGT-engedély hatálya alá tartozó azon fatermékmennyiség, amelyet az áruküldő vagy a feladó Hondurasból küldött, és amelyet uniós vámhivatalban szabad forgalomba bocsátás céljából bemutatnak;

               (j)
                     „jogszerűen előállított fatermékek”: a II. mellékletben meghatározottak szerint a Hondurasban hatályos jogszabályoknak megfelelő eljárások során kitermelt, előállított, feldolgozott, szállított és forgalmazott, és/vagy azzokkal összhangban importált és előállított fatermékek;

               (k)
                     „szabad forgalomba bocsátás”: olyan uniós vámeljárás, amely során a nem uniós áru uniós vámjogi státust szerez (a 952/2013/EU rendelettel összhangban), amely a következőket foglalja magában: az esedékes behozatali vámok beszedése; adott esetben egyéb terhek beszedése; kereskedelempolitikai intézkedések, valamint tilalmak és korlátozások alkalmazása; és az áruk behozatala tekintetében megállapított egyéb alakiságok elvégzése.

               3. CIKK

               FLEGT engedélyezési rendszer

               1.
                     A Felek között létrejön az erdészeti jogszabályok végrehajtására, az erdészeti irányításra és a fatermékek kereskedelmére vonatkozó engedélyezési rendszer (a továbbiakban: FLEGT engedélyezési rendszer). Az ennek keretében létrehozott eljárások és követelmények célja, hogy a FLEGT-engedélyek útján ellenőrizzék és igazolják, hogy az Unióba szállított fatermékeket jogszerűen állították elő. Az Unió a 2173/2005/EK tanácsi rendelettel és e megállapodással összhangban csak akkor fogadja el az ilyen szállítmányoknak a Hondurasból az Unióba történő behozatalát, ha azok rendelkeznek FLEGT-engedélyekkel.

               2.
                     A FLEGT engedélyezési rendszer az I. mellékletben felsorolt fatermékekre vonatkozik.

               3.
                     A Felek megegyeznek abban, hogy minden szükséges intézkedést megtesznek a FLEGT engedélyezési rendszer alkalmazása érdekében.

               4. CIKK

               Engedélyező hatóság

               1.
                     Honduras kijelöli engedélyező hatóságát, és tájékoztatja az Európai Bizottságot az engedélyező hatóság elérhetőségéről. Ezt az információt mindkét Fél nyilvánosan elérhetővé teszi.

               2.
                     Az engedélyező hatóság igazolja, hogy a fatermékek előállítása jogszerűen, a II. mellékletben felsorolt jogszabályokkal összhangban történt. A hatóság állítja ki a Hondurasban jogszerűen előállított és az Unióba irányuló kivitelre szánt fatermékek szállítmányaira vonatkozó FLEGT-engedélyeket. Adott esetben Honduras a saját területén áthaladó, a hondurasi vámhatóságok által felügyelt árutovábbítási eljárás alatt álló fatermékek számára kiállítja a szükséges okmányokat.

               3.
                     Az engedélyező hatóság nem bocsáthat ki FLEGT-engedélyt azon fatermékek tekintetében, amelyek olyan fatermékből állnak vagy olyan faterméket tartalmaznak, amelyeket annak ellenére hoztak be egy harmadik országból Hondurasba, hogy az adott termékre az adott harmadik ország jogszabályai szerint kiviteli tilalom vonatkozik, vagy pedig amelyek tekintetében bizonyított, hogy az adott fatermékek előállítására a fakitermelés helye szerinti ország jogszabályait megsértve került sor.

               4.
                     Az átláthatóság elvével összhangban az engedélyező hatóság megállapítja és nyilvánosságra hozza a FLEGT-engedélyek kiállítására vonatkozó eljárásait. Ezenkívül a FLEGT-engedélyek hatálya alá tartozó valamennyi szállítmányról nyilvántartást vezet, és az adatvédelemre vonatkozó nemzeti jogszabályokkal összhangban, az exportőrök védett adatai bizalmas jellegének tiszteletben tartása mellett lehetővé teszi az említett nyilvántartás független ellenőrzését.

               5. CIKK

               Az Unió illetékes hatóságai

               1.
                     Az Európai Bizottság tájékoztatja Hondurast az Unió tagállamai által kijelölt illetékes hatóságok elérhetőségéről. Ezt az információt mindkét Fél nyilvánosan elérhetővé teszi.

               2.
                     Az illetékes hatóságok a szállítmányoknak az Unióban történő szabad forgalomba bocsátását megelőzően igazolják, hogy valamennyi szállítmány rendelkezik érvényes FLEGT-engedéllyel. Amennyiben a FLEGT-engedély érvényességét illetően bármely kétség merül fel, a szállítmánynak a III. melléklet szerinti szabad forgalomba bocsátása felfüggeszthető, és a szállítmány lefoglalható.

               3.
                     Az illetékes hatóságok nyilvántartják a beérkezett FLEGT-engedélyeket, és a nyilvántartást évente közzéteszik.

               4.
                     Az illetékes hatóságok az adatvédelemre vonatkozó nemzeti jogszabályokkal összhangban lehetővé teszik a vonatkozó iratokhoz és adatokhoz való hozzáférést azon személyek vagy szervezetek számára, akiket/amelyeket Honduras független ellenőrként jelöl ki.

               5.
                     A FLEGT-engedély hatálya alá tartozó, a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény (CITES) függelékeiben felsorolt fajokból származó fatermékeknek az Unióba való behozatalkor csak a vadon élő állat- és növényfajok számára kereskedelmük szabályozása által biztosított védelemről szóló, 1996. december 9-i 338/97/EK tanácsi rendeletben foglalt egyetlen ellenőrzésen kell átmenniük. A FLEGT-engedély rendszere mindenesetre biztosítékot nyújt e termékek jogszerű kitermelése tekintetében.

               6. CIKK

               FLEGT-engedélyek

               1.
                     Az engedélyező hatóság a FLEGT-engedélyeket annak igazolására bocsátja ki, hogy a fatermékeket jogszerűen állították elő.

               2.
                     A FLEGT-engedélyek kiállítása a IV. mellékletben meghatározott, spanyol nyelvű formanyomtatvány útján történik.

               3.
                     A Felek közös megállapodással elektronikus rendszert hozhatnak létre a FLEGT-engedélyek kiállítására, továbbítására és átvételére.

               4.
                     A IV. melléklet tartalmazza a FLEGT-engedélyek kibocsátására vonatkozó eljárásokat és műszaki előírásokat.

               7. CIKK

               A jogszerűen előállított fatermék fogalmának meghatározása

               A jogszerűen előállított fatermék fogalmának ebben a megállapodásban alkalmazandó meghatározását a II. melléklet állapítja meg. A II. melléklet tartalmazza azokat a hondurasi nemzeti jogszabályokat, amelyeknek meg kell felelni annak érdekében, hogy az adott fatermék FLEGT-engedélyt kaphasson. A melléklet tartalmazza továbbá a jogszabályoknak való megfelelés bizonyítására szolgáló alapelveket, kritériumokat, mutatókat és ellenőrzési szempontokat.

               8. CIKK

               A fatermékek jogszerűségének igazolása

               1.
                     Honduras olyan rendszert hoz létre, amely annak igazolására szolgál, hogy a szállítandó fatermékeket jogszerűen állították elő, és hogy az Unióba csak az így igazolt szállítmányokat viszik ki. A jogszerűség-igazolási rendszer keretében megfelelőségi ellenőrzéseket kell végezni annak biztosítása céljából, hogy az Unióba kivitelre kerülő fatermékeket jogszerűen állították elő, vagy szerezték be, és hogy nem állítottak ki FLEGT-engedélyeket olyan fatermékszállítmányokra, amelyeket nem jogszerűen állítottak elő vagy szereztek be, vagy amelyeknek származása ismeretlen. A rendszer olyan eljárásokat is magában foglal, amelyek biztosítják, hogy illegális vagy ismeretlen eredetű fa ne kerüljön be az ellátási láncba.

               2.
                     A fatermékszállítmányok jogszerű előállítását igazoló rendszer leírását az V. melléklet tartalmazza.

               9. CIKK

               A FLEGT-engedély hatálya alatt álló szállítmányok szabad forgalomba bocsátása

               1.
                     A FLEGT-engedélyek hatálya alatt álló szállítmányoknak az Unióban történő szabad forgalomba bocsátását szabályozó eljárásokat a III. melléklet tartalmazza.

               2.
                     Amennyiben kétség merül fel valamely FLEGT-engedély érvényességét illetően, a szállítmányt fogadó uniós tagállam illetékes hatósága haladéktalanul kiegészítő tájékoztatást és/vagy pontosítást kérhet az engedélyező hatóságtól. Ha az engedélyező hatóság a kiegészítő tájékoztatás iránti kérelem kézhezvételét követő 21 munkanapon belül nem válaszol, az illetékes hatóság az alkalmazandó nemzeti jogszabályokkal összhangban jár el, és nem fogadja el az engedélyt. Ha a kiegészítő tájékoztatás nyújtását követően megállapítást nyer, hogy az engedélyben foglalt információk nem felelnek meg a szállítmánynak, az illetékes hatóság a hatályos nemzeti jogszabályokkal összhangban jár el, és nem fogadja el az engedélyt. Az engedélyező hatóságot értesíteni kell minden egyes nem elfogadott FLEGT-engedélyről, indokolással együtt.

               3.
                     Ha a FLEGT-engedélyekkel kapcsolatos egyeztetések során huzamos ideig fennálló ellentétek vagy nehézségek merülnek fel, akkor az ügy a megállapodás végrehajtásával foglalkozó vegyes bizottság elé utalható.

               10. CIKK

               Független ellenőr

               1.
                     A Felek megállapodnak abban, hogy Honduras jogszerűség-igazolási rendszere és a FLEGT engedélyezési rendszer teljesítményének és hatékonyságának a VI. mellékletben megállapított ellenőrzése céljából közösen megállapított időközönként független ellenőr szolgáltatásait veszik igénybe.

               2.
                     Honduras az Unióval folytatott egyeztetést követően, a VI. mellékletben felsorolt feladatok teljesítése céljából egy független ellenőr szolgáltatásait veszi igénybe.

               3.
                     A független ellenőr a VI. mellékletben szereplő eljárás szerint, jelentések útján továbbítja észrevételeit a Feleknek. A független ellenőr jelentéseit a VI. mellékletben ismertetett eljárásnak szerint kell közzétenni.

               4.
                     A Felek támogatják a független ellenőr munkáját, különösen azáltal, hogy minden egyes Fél területén biztosítják részére az olyan információkhoz való hozzáférést, amelyek a feladatainak ellátásához szükségesek. A Felek azonban – az adatvédelemre vonatkozó nemzeti jogszabályaikkal összhangban – visszatarthatnak minden olyan információt, amelynek közlésére nem jogosultak.

               11. CIKK

               Szabálytalanságok

               A Felek a 21. cikkel összhangban tájékoztatják egymást arról, ha a FLEGT engedélyezési rendszer kijátszásával vagy a rendszert érintő szabálytalansággal kapcsolatos gyanújuk merül fel, vagy ilyen bizonyítékot szereznek, ideértve többek között a következőkkel kapcsolatban:

               (a)
                     csalárd kereskedelem, különösen a Hondurasból az Unióba irányuló kereskedelem harmadik országon keresztül történő eltérítése, amennyiben okkal feltételezhető az, hogy erre az engedélyeztetés kijátszásának szándékával került sor;

               (b)
                     FLEGT-engedélyek, amelyek harmadik országból származó, feltehetően jogszerűtlenül előállított faanyagot tartalmazó fatermékekre vonatkoznak; valamint

               (c)
                     a FLEGT-engedélyek megszerzésével vagy felhasználásával kapcsolatos csalás.

               12. CIKK

               A FLEGT engedélyezési rendszer végrehajtásának kezdete

               1.
                     A Felek a vegyes bizottság révén értesítik egymást, ha megítélésük szerint lezajlottak a szükséges előkészületek ahhoz, hogy a FLEGT engedélyezési rendszer működésbe léphessen.

               2.
                     A Felek a vegyes bizottság révén, a VII. mellékletben foglalt kritériumok alapján megbízást adnak a FLEGT engedélyezési rendszer független értékelésére. Az értékelés megállapítja, hogy a FLEGT engedélyezési rendszer alapját képező, az V. mellékletben ismertetett jogszerűség-igazolási rendszer megfelelően betölti-e a funkcióit.

               3.
                     A vegyes bizottság ajánlásai alapján a Felek megállapodnak a FLEGT engedélyezési rendszer hatálybalépésének időpontjában. A Felek erről az időpontról a vegyes bizottság által megfelelőnek vélt írásos úton értesítik egymást.

               13. CIKK

               A FLEGT engedélyezési rendszer alkalmazása az Unióba nem exportált fatermékekre

               1.
                     Honduras vállalja, hogy igazolja a hazai felhasználásra, továbbá az Uniótól eltérő egyéb piacokra történő kivitelre szánt fatermékek jogszerűségét. Honduras továbbá megteszi a megfelelő erőfeszítéseket, hogy a jelen megállapodás végrehajtásához kidolgozott jogszerűség-igazolási rendszerek segítségével igazolja az importált fatermékek jogszerűségét.

               2.
                     Az Unió e törekvések támogatása érdekében az érdekelt felekkel párbeszédet folytatva ösztönzi az e megállapodás végrehajtása céljából kialakított rendszerek használatát a más nemzetközi piacokon vagy harmadik országokkal folytatott kereskedelem során.

               14. CIKK

               A jelen megállapodás végrehajtásának ütemterve

               1.
                     A Felek a vegyes bizottság közvetítésével jóváhagyják a jelen megállapodás végrehajtásának ütemtervét.

               2.
                     A Felek a vegyes bizottság által jóváhagyott ütemterv alapján értékelik a végrehajtás terén elért előrehaladást.

               15. CIKK

               Kiegészítő és támogató intézkedések

               1.
                     A VIII. melléklet tartalmazza azokat a területeket, amelyeken e megállapodás végrehajtása, valamint az illegális fakitermelés kiváltó okainak kezelése érdekében kiegészítő technikai és pénzügyi erőforrásokra van szükség.

               2.
                     Honduras biztosítja, hogy az e megállapodás végrehajtásához szükséges kapacitások kiépítése tükröződjék nemzeti tervezési eszközeiben, szegénységcsökkentési stratégiáiban és a nemzeti költségvetésében.

               3.
                     A Felek biztosítják az e megállapodás végrehajtásával kapcsolatos tevékenységeknek a fennálló és a jövőbeli releváns fejlesztési kezdeményezésekkel, különösen a REDD+-szal történő összehangolását.

               4.
                     Az (1) bekezdés szerinti kiegészítő források biztosítása a Hondurasnak nyújtott támogatás rendes programozási eljárása és Honduras költségvetési eljárása szerint történik.

               5.
                     A Felek fontolóra veszik egy közös eljárás vagy mechanizmus kidolgozását, amelynek révén az Európai Bizottság és az Unió tagállamai által a jelen megállapodás alkalmazásának támogatása érdekében nyújtott finanszírozás és technikai hozzájárulás összehangolható lesz.

               16. CIKK

               Az érdekelt felek részvétele a jelen megállapodás végrehajtásában

               1.
                     Honduras bevonja az érdekelt feleket a jelen megállapodás végrehajtásába.

               2.
                     Honduras biztosítja, hogy a jelen megállapodás végrehajtásába és nyomon követésébe bevonja a releváns érdekelt feleket, függetlenül azok nemétől, életkorától, tartózkodási helyétől, vallási vagy világnézeti meggyőződésétől, etnikai származásától, faji származásától, anyanyelvétől, fogyatékosságától vagy egyéb egészségi állapotától, így támogatva a magánszektor, a civil társadalom, a helyi közösségek, a hondurasi őslakos népek és afrikai származású népek, valamint az erdőktől függő egyéb közösségek szerepvállalását.

               3.
                     A vegyes bizottságban való részvételnek tükröznie kell a hondurasi erdészeti ágazat szereplőinek – állami és magánszektor, civil társadalom, a hondurasi őslakos népek és afrikai származású népek, helyi közösségek és adott esetben egyéb szereplők – sokféleségét.

               4.
                     Az Európai Unió rendszeres konzultációkat folytat az érdekelt felekkel e megállapodás végrehajtásáról, a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló, 1998. évi egyezmény alapján fennálló kötelezettségeire is figyelemmel.

               17. CIKK

               Szociális biztosítékok

               1.
                     A 16. cikk (2) bekezdésében felsorolt érdekelt felekre gyakorolt lehetséges kedvezőtlen hatások minimálisra csökkentése érdekében a Felek megállapodnak abban, hogy felmérik a jelen megállapodásnak az érdekelt felek életmódjára gyakorolt hatását.

               2.
                     A Felek figyelemmel kísérik az e megállapodás által a 16. cikk (2) bekezdésében említett érdekelt felekre kifejtett hatásokat, és megteszik a kedvezőtlen hatások csökkentését célzó, megfelelő és indokolt lépéseket. A Felek a jelen megállapodás értékelését célzó, a Felek által közösen elfogadott módszer alapján a kedvezőtlen hatás kezeléséhez kiegészítő intézkedésekben is megállapodhatnak.

               18. CIKK

               Piaci ösztönzők

               Az Unió nemzetközi kötelezettségeire is figyelemmel arra törekszik, hogy az e megállapodás hatálya alá tartozó fatermékek tekintetében előmozdítsa a piacára történő kedvezményes bejutást. Ennek keretében:

               (a)
                     ösztönzi azokat a közbeszerzési és magánbeszerzési politikákat, amelyek elismerik a törvényes forrásból származó fatermékek ellátásának biztosítása érdekében tett erőfeszítéseket; valamint

               (b)
                     a FLEGT-engedéllyel rendelkező termékek kedvezőbb megítélése az uniós piacon.

               19. CIKK

               A megállapodás végrehajtásával foglalkozó vegyes bizottság

               1.
                     A Felek a megállapodás végrehajtásával foglalkozó vegyes bizottságot (a továbbiakban: vegyes bizottság) hoznak létre, amely e megállapodás végrehajtásáért és nyomon követéséért, valamint a független ellenőrzés lebonyolításáért felel. A vegyes bizottság megkönnyíti a Felek közötti párbeszédet és információcserét.

               2.
                     A vegyes bizottságot a 31. cikkel összhangban az e megállapodás hatálybalépésétől számított három hónapon belül kell létrehozni. Mindkét Fél kinevezi képviselőit a vegyes bizottságba, amely konszenzussal hoz döntéseket.

               3.
                     A vegyes bizottság a megállapodás hatékony végrehajtásával kapcsolatos valamennyi ügyet megvizsgál. Ennek során a vegyes bizottság különösen a következőket végzi el:

               (a)
                     az első két évben évente legalább kétszer, az azt követő években pedig évente legalább egyszer ülésezik; a Felek a helyszínben, az időpontban és a napirendben előzetesen megállapodnak. A vegyes bizottságot bármelyik Fél kérésére további ülésekre is összehívhatják;

               (b)
                     kidolgozza munkája napirendjét és a közös cselekvések alapjául szolgáló feladatmeghatározásokat;

               (c)
                     létrehozza eljárási szabályzatát;

               (d)
                     ülésein az elnökséget az általa meghatározott társelnöki rendszerben látják el;

               (e)
                     elkészíti, felülvizsgálja, frissíti és jóváhagyja a jelen megállapodás végrehajtását szolgáló dokumentumokat és eljárásokat;

               (f)
                     biztosítja munkája átláthatóságát, továbbá a munkáival és határozataival kapcsolatos információhoz való hozzáférést a nyilvánosság számára;

               (g)
                     szükség esetén munkacsoportokat vagy más kisegítő testületeket hoz létre olyan területek tekintetében, amelyek különleges szakértelmet igényelnek;

               (h)
                     megállapodik a jelen megállapodás végrehajtásának és hatásának nyomon követését és értékelését szolgáló módszerben; valamint

               (i)
                     éves jelentést tesz közzé. E jelentés tartalmáról a X. melléklet rendelkezik.

               4.
                     A vegyes bizottság részletes feladatait a X. melléklet ismerteti.

               20. CIKK

               Átláthatóság és a közérdekű információkhoz való hozzáférés

               1.
                     Az irányítás javítása érdekében e megállapodás szempontjából kiemelten fontos az érdekelt felek részére nyújtott tájékoztatás. Az információkat rendszeresen közzé kell tenni a rendszerek végrehajtásának és nyomon követésének megkönnyítése, az átláthatóság fokozása és ezáltal az érdekelt felek és a fogyasztók bizalmának növelése, valamint a Felek elszámoltathatóságának biztosítása érdekében. A nyilvánosságra hozandó információk részletes leírását e megállapodás IX. melléklete tartalmazza.

               2.
                     Mindkét Fél fontolóra veszi, hogy az információ nyilvánosságra hozatala szempontjából melyek a legmegfelelőbb mechanizmusok (média, dokumentumok, internet, szemináriumok, éves jelentések).

               A Felek különösen törekszenek arra, hogy megbízható, releváns és naprakész információt bocsássanak az erdészeti ágazattal kapcsolatban álló különféle érdekelt felek rendelkezésére. E mechanizmusokat a IX. melléklet ismerteti.

               21. CIKK

               E megállapodás végrehajtására vonatkozó közlemények

               1.
                     E megállapodás végrehajtásával kapcsolatos hivatalos közlemények megtételére a Felek következő képviselői jogosultak:

               −
                     az Európai Unió részéről az Unió hondurasi küldöttségének vezetője;

               −
                     Honduras részéről az Instituto Nacional, de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre (ICF) igazgatója/miniszter.

               2.
                     A Felek időben közlik egymással a jelen megállapodás végrehajtásához szükséges információkat.

               22. CIKK

               Bizalmas információk

               1.
                     A Felek kötelezettséget vállalnak arra, hogy az e megállapodás alapján egymással kicserélt bizalmas információkat a jogszabályaik által előírt mértékben bizalmasan kezelik. Egyik Fél sem hoz nyilvánosságra az e megállapodás alapján egymással megosztott üzleti titkokat vagy bizalmas kereskedelmi információkat, és ezek nyilvánosságra hozatalát hatóságai számára sem engedélyezi.

               2.
                     Az 1. bekezdésre is figyelemmel, nem minősül bizalmasnak a következő információ:

               (a)
                     a Honduras által kiadott és az Unió által átvett FLEGT-engedélyek száma, valamint a Hondurasból exportált és az Unió által ilyen engedélyek alapján átvett fatermékek mennyisége;

               (b)
                     a FLEGT-engedélyek jogosultjainak és az importőröknek a neve és címe;

               (c)
                     az exportőrök által fizetett illetékek és adók összege; valamint

               (d)
                     a valamely vállalkozóra vagy FLEGT-engedély jogosultjára kiszabott pénzbírságok vagy a velük szemben hozott szabályozási intézkedések.

               23. CIKK

               Területi hatály

               E megállapodást egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni, ahol az Európai Unió működéséről szóló szerződést az abban meghatározott feltételek szerint alkalmazni kell, másrészről pedig Honduras területén.

               24. CIKK

               Viták rendezése

               1.
                     A Felek arra törekednek, hogy az e megállapodás alkalmazásával vagy értelmezésével kapcsolatos vitákat azonnali konzultációk útján oldják meg.

               2.
                     Az 1. bekezdésben említett konzultációkat írásbeli kérelem útján kell kezdeményezni, amely tartalmazza a megoldani kívánt ügyet/ügyeket, valamint a konzultáció helyét és idejét.

               3.
                     Amennyiben egy vita az eredeti konzultációkérés időpontját követő három hónapon belül konzultáció útján nem rendezhető, akkor azt bármelyik Fél a vegyes bizottság elé utalhatja, amely törekszik a vita rendezésére. A vegyes bizottság részére minden olyan vonatkozó információt meg kell adni, amely a helyzet részletes vizsgálatához egy elfogadható megoldás megtalálása céljából szükséges. A vegyes bizottság ennek érdekében minden olyan lehetőséget megvizsgál, amely e megállapodás hatékony végrehajtását fenntarthatja.

               4.
                     Ha a vegyes bizottság nem képes a vita rendezésére, a Felek közösen harmadik személy által nyújtott jószolgálatot vehetnek igénybe, vagy harmadik személy részéről közvetítést kérhetnek.

               5.
                     Ha a vita rendezése a 3. bekezdéssel összhangban nem lehetséges, akkor az egyik Fél értesítheti a másikat választottbíró kijelöléséről; a másik Fél pedig az első választottbíró kijelölését követő 30 naptári napon belül köteles kijelölni a második választottbírót. A Felek a harmadik választottbírót a második választott bíró kijelölését követő két hónapon belül közösen jelölik ki.

               6.
                     A választottbírók döntéseiket többségi szavazással hozzák meg a harmadik választottbíró kijelölését követő hat hónapon belül.

               7.
                     A határozat a Felekre nézve kötelező, és ellene fellebbezésnek nincs helye.

               8.
                     A választott bíráskodási eljárást a vegyes bizottság határozza meg.

               25. CIKK

               Felfüggesztés

               1.
                     Ha valamelyik Fél fel kívánja függeszteni a megállapodást, akkor erről a szándékáról írásban értesíti a másik Felet. A kérdést a Felek a későbbiekben megvitatják, a releváns érdekelt felek véleményét figyelembe véve.

               2.
                     E megállapodás végrehajtását bármelyik Fél felfüggesztheti, amennyiben a másik Fél:

               (a)
                     az e megállapodásban meghatározott kötelezettségeinek nem tesz eleget,

               (b)
                     nem tartja fenn az e megállapodás végrehajtásához szükséges rendeleti és közigazgatási intézkedéseket és eszközöket; illetve

               (c)
                     olyan módon jár el vagy olyan mulasztást követ el, amellyel súlyosan veszélyezteti a környezetet, valamint az Unió vagy Honduras polgárainak egészségét, biztonságát vagy védelmét.

               A felfüggesztésről szóló döntést és annak indokolását a másik Féllel írásban kell közölni.

               3.
                     E megállapodás feltételeinek alkalmazhatósága a 2. bekezdés szerinti közlés megtétele után 30 munkanappal szűnik meg.

               4.
                     A megállapodás alkalmazása 30 munkanappal azt követően kezdődik újra, hogy az alkalmazást felfüggesztő Fél arról tájékoztatja a másik Felet, hogy a felfüggesztés okai már nem állnak fenn.

               26. CIKK

               Módosítások

               1.
                     Az e megállapodást módosítani kívánó Fél javaslatát legalább a vegyes bizottság soron következő ülését megelőző három hónappal köteles előterjeszteni. A vegyes bizottság megvitatja a javaslatot, és egyetértés esetén ajánlást tesz. Az ajánlást mindkét Fél megvizsgálja, és egyetértés esetén saját eljárásainak megfelelően elfogadja.

               2.
                     A mindkét Fél által így jóváhagyott módosítások az azt követő hónap első napján lépnek hatályba, amikor a Felek tájékoztatták egymást az ebből a célból szükséges eljárások befejeződéséről.

               3.
                     A vegyes bizottság módosíthatja e megállapodás mellékleteit.

               4.
                     Az esetleges módosításokról szóló értesítést a megállapodás közös letéteményeseihez kell elküldeni.

               27. CIKK

               Időtartam

               A megállapodás a hatálybalépését követően öt évig érvényes, ugyanilyen időtartamra szóló hallgatólagos meghosszabbítással, kivéve, ha a megállapodást a 28. cikkben megállapított eljárás keretében felmondják.

               28. CIKK

               E megállapodás felmondása

               A 27. cikktől eltérve ezt a megállapodást a másik Félnek küldött írásbeli értesítés útján bármelyik Fél felmondhatja. A megállapodás alkalmazhatósága 12 hónappal az ilyen értesítés után szűnik meg.

               29. CIKK

               Mellékletek

               E megállapodás mellékletei annak szerves részét képezik.

               30. CIKK

               Hiteles szövegek

               E megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven; a szövegek mindegyike egyaránt hiteles. Eltérés esetén a spanyol nyelvű szöveg irányadó.

               31. CIKK

               Hatálybalépés

               1.
                     Ez a megállapodás az azt a napot követő hónap első napján lép hatályba, amikor a Felek írásban értesítették egymást az ebből a célból szükséges eljárásaik befejeződéséről.

               2.
                     Az értesítést az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságának és a Hondurasi Külügyminisztériumnak a részére kell elküldeni, amelyek a megállapodás közös letéteményesei.

               FENTIEK HITELÉÜL az alulírott, e célból kellően meghatalmazott teljhatalmú megbízottak aláírták ezt a megállapodást.

               Kelt …,

                  az Európai Unió részéről
                     a Hondurasi Köztársaság részéről

               MELLÉKLETEK

               I.
                     A FLEGT engedélyezési rendszer hatálya alá tartozó fatermékek jegyzéke

               II.
                     Hondurasi jogszerűségi mátrixok

               III.
                     A Hondurasból exportált és FLEGT-engedéllyel rendelkező fatermékek Unión belüli szabad forgalomba bocsátását szabályozó feltételek

               IV.
                     A FLEGT-engedélyek kibocsátására irányuló eljárás

               V.
                     A fatermékekre vonatkozó hondurasi jogszerűség-igazolási rendszer

               VI.
                     Független ellenőrzések

               VII.
                     A fatermékekre vonatkozó hondurasi jogszerűség-igazolási rendszer értékelési kritériumai

               VIII.
                     Kiegészítő és támogató intézkedések

               IX.
                     Átláthatóság és a közérdekű információkhoz való hozzáférés

               X.
                     A megállapodás végrehajtásával foglalkozó vegyes bizottság

               I. MELLÉKLET

               A FLEGT engedélyezési rendszer hatálya alá tartozó fatermékek jegyzéke

               A jelen melléklet 19 faterméket tartalmaz, beleértve az Európai Közösségbe irányuló faanyag-behozatal FLEGT engedélyezési rendszerének létrehozásáról szóló, 2005. december 20-i 2173/2005/EK tanácsi rendelet szerinti öt kötelező terméket, valamint a Honduras által különböző forrásokból származó adatok vizsgálata alapján kiválasztott 14 további terméket. Az említett adatforrások a következők: az exportpiac tekintetében a Hondurasi Központi Bank, a belföldi piac tekintetében pedig az ICF (Instituto Nacional de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre) nyilvántartása. 2013-ban az erdészeti ágazat különféle szereplőivel is tartottak konzultációkat az ország főbb térségeiben a jelen mellékletben felsorolni kívánt fatermékekről.

               A hondurasi erdészeti törvény tiltja bizonyos fatermékek exportját. A törvény 102. cikke úgy rendelkezik, hogy a természetes erdőkben fellelhető lomblevelű fajokból származó fát csak feldolgozott fa formájában lehet exportálni. Eszerint az e fajokból készült gömbfa vagy durván négyszögletes alakúra formázott fa exportja nem megengedett.

               Bár tilos az e fajokból készült gömbfa vagy durván négyszögletes alakúra formázott fa exportja, az ilyen termékek a feldolgozás bármely szakaszában a fatermékek hondurasi jogszerűség-igazolási rendszerének (Sistema para Asegurar la Legalidad de los productos de madera de Honduras) hatálya alá tartoznak
                  1
               .

               Az alábbi táblázatban található jegyzék a Vámigazgatások Világszervezetének Harmonizált Áruleíró és Kódrendszeréről szóló nemzetközi egyezményben meghatározott Harmonizált Áruleíró- és Kódrendszerre, valamint az EU közös vámrendszerének Kombinált Nómenklatúrájára vonatkozik.

               Harmonizált Rendszer (HR) és Kombinált Nómenklatúra (KN) kódok a FLEGT engedélyezési rendszer hatály alá tartozó fatermékek esetében

                        Szám

                        Kód

                        Árumegnevezés

                        Szokásos neve Hondurasban

                        1

                        4401.21

                        Faforgács vagy hasonló részek tűlevelű fából.

                        Astillas o chips

                        2

                        4401.22

                        Faforgács vagy hasonló részek nem tűlevelű fából.

                        Astillas o chips

                        3

                        4401.31

                        Falabdacs (pellet).

                        Pellets, briquetas

                        4

                        Ex. 4403

                        Gömbfa, kérgezetten vagy háncsoltan vagy durván szögletesre alakítva is; a természetes erdőkben található lomblevelű fajokból származó gömbfa vagy durván négyszögletes alakúra formázott fa, amely a 4403 4985 kódnak felel meg.

                        Madera en rollo, timber

                        Ex. 4403 4985

                        Gömbfa, kérgezetten vagy háncsoltan vagy durván szögletesre alakítva is. festékkel, páccal, kreozottal vagy más konzerválószerrel nem kezelve. Nem tűlevelű. Természetes erdőből származó trópusi fából.

                        (Hondurasban SA 4403.49.00.00). Kivitele a hondurasi jog értelmében tilos. Az önkéntes partnerségi megállapodás 3. cikkével összhangban az e HR-kód alá tartozó termékekre nem adható FLEGT-engedély, és így ezek nem importálhatók az EU-ba.

                        5

                        4404

                        Abroncsfa; hasított karó; cölöp, cövek és pózna kihegyezve, de hosszában nem fűrészelve; durván faragott, de nem esztergályozott, nem hajlított vagy más módon nem megmunkált fa, pálca, amely sétabot, esernyőnyél, szerszámnyél vagy hasonlók készítésére alkalmas; faháncs és hasonló.

                        Estacas, palos de escoba, palillos, nasas, tampas

                        6

                        4406

                        Vasúti vagy villamosvasúti talpfa.

                        Durmientes

                        7

                        4407

                        Hosszában fűrészelt vagy szélezett, vágott vagy hántolt 6 mm-nél vastagabb fa, gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is.

                        Madera aserrada, madera cepillada, madera en bloque, cuartones

                        8

                        4408

                        Furnérlap (beleértve a rétegelt fa szeletelésével készítettet is) rétegelt lemez vagy más hasonló rétegelt fa készítésére, és hosszában fűrészelt, vágott vagy hántolt más falemez gyalulva, csiszolva, részekből (lapolással) vagy végillesztéssel összeállítva is, legfeljebb 6 mm vastagságban.

                        Chapa, enchapado, plywood

                        9

                        4409

                        Fa (beleértve az össze nem állított lécet és szegélylécet parkettához) bármelyik széle, vége vagy felülete mentén összefüggő (folytatólagos) összeillesztésre előkészítve (hornyolt, barázdált, lesarkított, ferdén levágott, „V” illesztésű, peremezett, mintázott, legömbölyített vagy hasonló módon formázott), gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is.

                        Molduras, pisos, forros, cielos, machimbres

                        10

                        4410

                        Forgácslemez, irányított forgácselrendezésű lemez (OSB) és hasonló tábla (például: ostyalemez) fából vagy más fatartalmú anyagból gyantával vagy más szerves kötőanyagokkal agglomerálva (tömörítve) is.

                        Tableros, OSB

                        11

                        4411

                        Rostlemez fából vagy más fatartalmú anyagból, gyantával vagy más szerves anyaggal összeragasztva is.

                        Tableros, MDF

                        12

                        4412

                        Rétegelt lemez, furnérozott panel és hasonló réteges faáru.

                        Contrachapada

                        13

                        4415

                        Fából készült láda, doboz, rekesz, dob és hasonló csomagolóanyag; kábeldob fából; rakodólap, keretezett és más szállítólap; rakodólap keret fából.

                        Pallets, tarimas, cajas

                        14

                        4418

                        Rétegelt lemez, furnérozott panel és hasonló réteges faáru. Ács- és épületasztalos-ipari termék, beleértve az üreges fapanelt is, összeállított padlópanelek, zsindely.

                        Puertas, ventanas, marcos, contramarcos, encofrados, postes, vigas

                        15

                        4419

                        Asztali és konyhai cikkek fából

                        16

                        9403.30

                        Fa irodabútor

                        17

                        9403.40

                        Fa konyhabútor

                        18

                        9403.50

                        Fa hálószobabútor

                        19

                        9403.60

                        Más fabútor

               ________________

               II. MELLÉKLET

               Hondurasi jogszerűségi mátrixok

               Törvényes forrásból származó fa és fatermékek meghatározása

               A jelen megállapodás alkalmazásában a faanyag és a fatermékek akkor minősülnek törvényes forrásból származónak, ha eredetük, kitermelésük, szállításuk, fűrészelésük, feldolgozásuk, valamint a nemzeti és nemzetközi piacokon történő kereskedelmük megfelel az erdőkkel, a környezettel, a gazdasággal, szociális ügyekkel, kultúrával, adóval és értékesítéssel kapcsolatos, a jelen mellékletben megállapított és az V. melléklettel összhangban álló hatályos törvényekkel és rendelkezésekkel.

               A kormányzati intézmények, a magánszektor, a civil társadalmi szervezetek, agrárerdészeti csoportok, közösségek, a tudományos élet, valamint Honduras őslakos és afrikai származású népei tették lehetővé a jogszerűségi mátrixok oly módon történő összeállítását, hogy tartalmazzák az erdészeti irányítás javításához szükséges legfontosabb információkat.

               A hondurasi jogszerűségi mátrixok 6 alapelven, 17 kritériumon, 36 mutatón és 56 igazolási eszközön alapulnak. A jogszerűségi mátrix oly módon épül fel, hogy figyelembe vegye az erdészeti ágazattal kapcsolatos jogszabályokat, és kiterjedjen az állami irányításra a következők tekintetében:

               −
                     Az állami és a magántulajdonban lévő földterületre vonatkozó tulajdonjog elismerésével kapcsolatos közigazgatási eljárások.

               −
                     Az állami erdőterületek személyek vagy csoportok részére történő kiutalásával kapcsolatos eljárások helyes alkalmazása.

               −
                     Honduras őslakos és afrikai származású népeit illető ősi jogok tiszteletben tartása.

               −
                     Az erdészeti ágazatban dolgozók munkavállalói jogainak tiszteletben tartása.

               Az erdészeti termelési láncban a cél a következők biztosítása:

               −
                     A fatermékekre vonatkozó kitermelési engedélyek jóváhagyásával és használatával kapcsolatos műszaki és jogi követelményeknek való megfelelés.

               −
                     A fatermékeknek a teljes ellátási láncon keresztül történő szállítására vonatkozó jogi rendelkezéseknek való megfelelés.

               −
                     Erdészeti termékekkel foglalkozó vállalatok (elsődleges és másodlagos) és fatelepek regisztrációjára és működésére vonatkozó műszaki és jogi rendelkezéseknek való megfelelés.

               −
                     A helyi, nemzeti és nemzetközi kereskedelemre vonatkozó jogi rendelkezéseknek való megfelelés.

               −
                     Vám- és adóügyi rendelkezéseknek való megfelelés.

               A mátrixok nem tartalmaznak a környezetvédelemre vonatkozó külön alapelvet, mivel ezt az összes mátrixon átívelő kérdésnek tekintik, és implicit módon a 3. alapelvben meg is jelenítik, hiszen az erdészeti műveletek és kitermelési tevékenységek olyan erdőgazdálkodási terveken alapulnak, amelyek célja az erőforrás megfelelő kezelése és fenntarthatósága. A környezetvédelem egészen pontosan a 3.4.2. mutatónál jelenik meg, amely a környezetre gyakorolt hatásnak az erdőgazdálkodási tervek összefüggésében történő értékelésére vonatkozik, valamint a 3.6.2. mutatónál, amely pedig a faipari vállalkozásoknak a környezetvédelmi kárenyhítő intézkedéseknek való megfelelését jelenti.

               1.
                     Alapelvek

               A mátrixok a következő hat alapelv szerint épülnek fel:

               (1)
                     Földtulajdonosi jogok és földbirtok-jogok

               (2)
                     Honduras erdőterületeken élő őslakos és afrikai származású népeinek jogai

               (3)
                     Az erdőgazdálkodással, fakitermeléssel, a fatermékek szállításával és iparosításával, valamint kereskedelmével kapcsolatos jogszabályoknak és rendeleteknek az erdészeti ágazat piaci szereplői általi betartása

               (4)
                     Munkajogi, valamint munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos kötelezettségek

               (5)
                     A fatermékek nemzetközi kereskedelmének szabályai

               (6)
                     Vám- és adóügyi kötelezettségek

               2.
                     A jogszerűség igazolásának szempontjai

               Az említett jogszerűségi mátrixok mind a hat alapelvéhez tartozó mutatók igazolásának eszközei azon adminisztratív dokumentumok és nyilvántartások, amelyeket az állami intézmények a szolgáltatás iránti igény szerint vezetnek. A jogszerűség-igazolási kézikönyv ismerteti az egyes mutatók létrehozását, igazolásuk módszerét és az igazolás gyakoriságát, valamint azokat a fizikai és elektronikus archívumokat, amelyekben az igazolási eszközöket tárolják. A vegyes bizottság felel e kézikönyvért, és azt szükség esetén felülvizsgálja, frissíti és jóváhagyja.

               Az alapelveknek való megfelelés biztosítása érdekében együttműködési megállapodások jönnek létre az erdészeti termelési láncban részt vevő intézmények és az Erdővédelmi Intézet (ICF) között.

               3.
                     Faanyag-források

               Az erdőgazdálkodásról, védett területekről, valamint a vadon élő állatokról és növényekről szóló törvény (LFAPVS) ismerteti azon területekre vonatkozó tulajdonjog-típusokat, amelyekről Hondurasban a fát kivágják, feldolgozzák és értékesítik. E tulajdonjog-típusok a következők:

               A.
                     Köztulajdonú erdőterületek: Ide tartoznak az állam tulajdonában lévő földterületen található nemzeti erdőterületek, a települési önkormányzatok tulajdonában lévő földterületen található települési erdőterületek (ejido területek), valamint az állami intézmények által megszerzett erdőterületek, továbbá az állam tulajdonában lévő és általa bérbe adott valamennyi terület (az LFAPVS 45., 46. és 47. cikke). A bérbeadás az a folyamat, amelynek során a tulajdonos az erdőterületet használat és hasznosítás céljából korlátozott időtartamra és bizonyos feltételek mellett egy természetes vagy jogi személy részére átengedi.

               (a)
                     A nemzeti erdőterületek a következőket foglalják magukban:

               −
                     az állam területi határain belül található, senki más tulajdonában nem álló erdőterület;

               −
                     az állam vagy valamely állami intézmény által kisajátítás, adásvétel keretében vagy bármely jogszerű földbirtoklási jogcím alapján megszerzett erdőterület, függetlenül attól, hogy azt bejegyezték-e az ingatlan-nyilvántartásba. Ezek bienes fiscales vagy bienes nacionales [állami vagy nemzeti tulajdon] néven ismertek (az LFAPVS 46. cikke).

               (b)
                     A települési (ejido) erdőterületek a következőket foglalják magukban:

               −
                     az állam által ejido (közösségi tulajdonú földterület) formájában korábban a települések rendelkezésére bocsátott, földbirtoklási jogcím hatálya alá tartozó erdőterület;

               −
                     a törvénnyel (LFAPVS 47. cikk) összhangban bármely más földbirtoklási jogcím értelmében a települési önkormányzatok tulajdonában lévő egyéb erdőterület. A települési erdőterületek köztulajdonban állnak; a fakitermelést illetően azonban az ICF a települést magántulajdonosnak tekinti.

               (c)
                     az állami intézmények által megszerzett erdőterületek vagy terrenos fiscales (állami tulajdonú földterületek), amelyek földbirtoklási jogcíme valamely állami szervhez tartozik. Állami tulajdonban lévő erdőterületen akkor lehet fakitermelést végezni, ha e területek gazdálkodási kategóriája azt lehetővé teszi, és ha azt az illetékes hatóság a vonatkozó erdőgazdálkodási tervben hivatalosan is jóváhagyta. Ha ez a helyzet az állami tulajdonban lévő (az elidegeníthetetlen köztulajdonú erdészeti erőforrások katalógusában (CPPFI) és az ingatlan-nyilvántartásban bejegyzett) erdőterületen, akkor azt köztulajdonú helyett magántulajdonban lévő erdőnek kell tekinteni.

               B.
                     Magántulajdonú erdőterületek: Ide tartoznak a természetes vagy jogi személyekhez tartozó földterületen található, magánjog hatálya alá tartozó földterületek, amelyek teljes tulajdonjogát egy jogszerű, eredetileg az állam által kiállított és az ingatlan-nyilvántartásban rögzített tulajdoni lap ismeri el (LFAPVS, 45. cikk).

               −
                     A közösségi vagy közösségek közötti magántulajdonú erdőterületek a vidéki közösségek tulajdonában álló földterületen található erdőket és esetleg a Honduras őslakos és afrikai származású népeinek tulajdonában álló erdőket foglalják magukban. Az ősi jogok miatt a hagyományosan a Honduras őslakos és afrikai származású népeihez tartozó földterületen található erdőterületeket az állam a nemzeti joggal és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet őslakos és törzsi népekről szóló 169. sz. egyezményével összhangban tiszteletben tartja még akkor is, ha nem rendelkeznek fölbirtoklási jogcímmel.

               C.
                     Nem erdőterületek: jelenleg nincs az ilyen, elszórtan elhelyezkedő fákból származó faanyagot biztosító területekről származó faanyag felhasználásra vonatkozó jogi vagy szabályozási keret. A VIII. mellékletben felsorolt kiegészítő intézkedések az ilyen szabályozási keret felépítését is tartalmazzák.

               4.
                     Honduras szabályozási, szervezeti és intézményi keretének módosításai

               Mivel minden szabályozási, közigazgatási és intézményi keret változik, előfordulhat, hogy a hondurasi eljárásokat meg kell változtatni, ami a jelen jogszerűségi mátrixokban ismertetett mutatók tartalmának kiigazítását teszi szükségessé. Ezeket a módosításokat a vegyes bizottság legalább kétévente megvizsgálja és szükség esetén jóváhagyja. A vegyes bizottság legalább kétévente megvizsgálja a jelen melléklet felülvizsgálatát vagy frissítését, amelynek során figyelembe veszi a hondurasi szabályozási, közigazgatási és intézményi keret releváns változásait.

               JOGSZERŰSÉGI MÁTRIXOK

                        1. ALAPELV AZ ERDÉSZETI ÁGAZAT PIACI SZEREPLŐI A HATÁLYOS JOGSZABÁLYOK ÉRTELMÉBEN TISZTELETBEN TARTJÁK AZ ERDŐTERÜLETEKHEZ FŰZŐDŐ TULAJDONJOGOKAT ÉS BIRTOKJOGOKAT.

                        1.1. kritérium: Az erdészeti ágazat erdőgazdálkodáson alapuló termelőtevékenységekben részt vevő köz- és magánpiaci szereplői az erdőterületek tulajdonjogának bizonyításához betartják szolgáló hatályos jogszabályokat.

                        1.1.1. mutató: A magántulajdonú erdőterületek – a közösségi vagy közösségek közötti és a települési (ejido) erdőterületeket is beleértve – tulajdonosai rendelkeznek a tulajdonjogot igazoló okmányokkal.

                        Az igazolás eszközei:

                        1.
                              A bejegyzett tulajdonjogot igazoló naprakész, hiánytalan okmány.

                        Jogi hivatkozás:

                        A tulajdonról szóló törvény (82-2004. sz. rendelet) 37., 94. és 95. cikke.

                        Illetékes intézmény:

                        Tulajdonjogi Hivatal (IP), Ingatlan-nyilvántartási és Földrajzi Főigazgatóság (DGRCG).

                        1.1.2. mutató: Az állami tulajdonban lévő nemzeti erdőterületek szerepelnek az IP ingatlan-nyilvántartásában és az ICF által vezetett, az elidegeníthetetlen köztulajdonú erdészeti erőforrások katalógusában.

                        Az igazolás eszközei:

                        1.
                              Tulajdonjog bejegyzése az IP ingatlan-nyilvántartásába.

                        2.
                              A tulajdoni lap rögzítése az ICF által vezetett, az elidegeníthetetlen köztulajdonú erdészeti erőforrások katalógusában.

                        Jogi hivatkozás:

                        Az 1. eszköz esetében:

                        A tulajdonról szóló törvény (82-2004. sz. rendelet) 37. cikke.

                        Az 2. eszköz esetében:

                        Az erdőgazdálkodásról, védett területekről, valamint a vadon élő állatokról és növényekről szóló törvény (98-2007. sz. rendelet) 56. és 61. cikke.

                        Illetékes intézmény:

                        Az 1. eszköz esetében:

                        Az IP, Ingatlan-nyilvántartási és Földrajzi Főigazgatóság.

                        Az 2. eszköz esetében:

                        Az ICF, Erdészeti Erőforrások és Információs Központ (CIPF).

                        1.2. kritérium: A nemzeti és települési erdőterületek közösségek, agrárerdészeti csoportok és természetes vagy jogi személyek részére történő kiosztása.

                        1.2.1. mutató: Az ICF erdőgazdálkodási szerződéseket köt az állami erdőterületeken, rövid, közép és hosszú távú erdőgazdálkodási tevékenységek végzése céljából.

                        Az igazolás eszközei (vagy-vagy):

                        1.
                              Aláírt és érvényes erdőgazdálkodási vagy erdészeti tevékenységekről szóló szerződés (természetes és jogi személyekre vonatkozik).

                        2.
                              Aláírt és érvényes közösségi erdőgazdálkodási szerződés (agrárerdészeti csoportokra és közösségekre vonatkozik).

                        Jogi hivatkozás:

                        Mindkét eszköz esetében:

                        Az erdőgazdálkodásról, védett területekről, valamint a vadon élő állatokról és növényekről szóló törvény (98-2007. sz. rendelet) 77. cikke.

                        Illetékes intézmény:

                        Az 1. eszköz esetében:

                        ICF, Erdőgazdálkodási és Erdőfejlesztési Osztály.

                        A 2. eszköz esetében:

                        ICF, Közösségi Erdőfejlesztési Osztály.

                        1.2.2. mutató: A települési önkormányzat erdőgazdálkodási szerződéseket köt a települési erdőterületeken (ejido), rövid, közép és hosszú távú erdőgazdálkodási tevékenységek végzése céljából.

                        Az igazolás eszközei:

                        1.
                              Települési (ejido) földterületekre vonatkozó, aláírt és érvényes közösségi erdőgazdálkodási szerződés.

                        Jogi hivatkozás:

                        Az erdőgazdálkodásról, védett területekről, valamint a vadon élő állatokról és növényekről szóló törvény (98-2007. sz. rendelet) 128. cikke.

                        Az erdőgazdálkodásról, védett területekről, valamint a vadon élő állatokról és növényekről szóló törvény általános végrehajtási rendeletének (031-2010. sz. végrehajtási megállapodás) 451. cikke.

                        A települési (ejido) területeknek a közösségi erdészet összefüggésében értelmezett erdőgazdálkodásáról szóló 027-2015. sz. ICF megállapodás.

                        Illetékes intézmény:

                        A település, a települési önkormányzat.

                        ICF, Közösségi Erdőfejlesztési Osztály.

                        2. ALAPELV HONDURAS TISZTELETBEN TARTJA AZ ERDŐTERÜLETEKEN ÉLŐ ŐSLAKOS ÉS AFRIKAI SZÁRMAZÁSÚ NÉPEK JOGAIT.

                        2.1. kritérium: Honduras állam betartja az ILO 169. egyezményét a hagyományosan a Honduras őslakos és afrikai származású népei tulajdonában álló területekre vonatkozó tulajdonjogok és konzultációhoz való jog („szabad, előzetes és tájékoztatáson alapuló hozzájárulás”, FPIC) elismerésével kapcsolatban.

                        2.1.1. mutató: Az állam az illetékes intézményeken (IP, INA és ICF) keresztül teljes tulajdoni lapokat bocsát ki, az IP továbbá a kereskedelmi fakitermelés engedélyezéséhez nyilvántartásba veszi a hagyományosan Honduras őslakos és afrikai származású népei tulajdonában lévő erdőterületeket.

                        Az igazolás eszközei:

                        Nemzeti és települési (ejido) földterület (az 1. és a 2. eszköz) esetében:

                        1.
                              Az IP ingatlan-nyilvántartásába bejegyzett tulajdonjog.

                        2.
                              Az INA nemzeti agrárnyilvántartásába bejegyzett tulajdonjog.

                        A Honduras őslakos és afrikai származású népeinek olyan földterülete esetében, amely teljes egészében az ICF tulajdonában áll (3. eszköz):

                        3.
                              Az IP ingatlan-nyilvántartásába bejegyzett, szétválasztásból eredő tulajdonjog.

                        Jogi hivatkozás:

                        Az 1., 2. és 3. eszköz esetében:

                        −
                              A 26-94. sz. rendelet (a 169. sz. ILO-egyezmény ratifikálása) 13., 14., 15., 18. és 19. cikke.

                        Az 1. és 2. eszköz esetében:

                        −
                              A tulajdonjogról szóló törvény (82-2004. sz. rendelet) 93., 94., 95., 100., 101. és 125. cikke és végrehajtási rendelete.

                        −
                              Az agrárreformról szóló, a mezőgazdasági ágazat korszerűsítéséről és fejlesztéséről szóló törvény által módosított törvény (31-92. sz. rendelet) 92. cikke.

                        Illetékes intézmény:

                        Az 1. eszköz esetében:

                        Az IP, Ingatlan-nyilvántartási és Földrajzi Főigazgatóság.

                        A 2. eszköz esetében:

                        Az INA (Nemzeti Agrárnyilvántartás).

                        A 3. eszköz esetében:

                        Az ICF, Erdészeti Erőforrások és Információs Központ (CIPF).

                        A 2. eszköz esetében:

                        −
                              Az önkormányzatokról szóló törvény (127-2000. sz. rendelet) 69. cikke.

                        A 3. eszköz esetében:

                        −
                              Az erdőgazdálkodásról, védett területekről, valamint a vadon élő állatokról és növényekről szóló törvény (98-2007. sz. rendelet) 45. cikke.

                        −
                              2013. április 17-i 61-2013. sz. rendelet, amely felhatalmazza az ICF-et, hogy válaszoljon a Honduras őslakos és afrikai származású népeinek szervezetei által benyújtott, a közösségi és közösségek közötti területekre vonatkozó tulajdoni lapok kiadására irányuló kérelmekre.

                        −
                              2012. augusztus 3. 031-2012. sz. megállapodás, amelyben az ICF meghatározza azt az eljárást, amelynek keretében Hondurasnak a Rio Plátano Bioszféra területén élő, őslakos és afrikai származású népeinek ősi földjeire vonatkozó tulajdoni lapokat kiadják.

                        −
                              A 2012. augusztus 3-i 031-2012. sz. megállapodásban foglaltak értelmében jogalkotási rendeletet kell kihirdetni, amely engedélyezi az ICF által azonosított és az ICF tulajdonában lévő erdőterületek különválasztását, hogy a földbirtoklási jogcím a Honduras őslakos és afrikai származású népeire szálljon át.

                        2.1.2. mutató: Az ICF tiszteletben tartja a Honduras őslakos és afrikai származású népeinek területein a szabad, előzetes és tájékoztatáson alapuló jóváhagyáshoz való jogot, ahol olyan kereskedelmi fakitermelést terveznek megvalósítani, amely e népeket közvetlenül érinti.

                        Az igazolás eszközei:

                        1.
                              Az ICF konzultációs beszámolója.

                        Megjegyzés: Az ICF konzultációs beszámolója tartalmazza az ILO őslakos és törzsi népekről szóló 169. sz. egyezményének és a hatályos nemzeti jogszabályoknak megfelelően lefolytatott konzultáció eredményét (azaz a szükséges megállapodást vagy a kereskedelmi fakitermelés elvégzésére javasolt intézkedések jóváhagyását).

                        Jogi hivatkozás:

                        A 26-94. sz. rendelet (a 169. sz. ILO-egyezmény ratifikálása) 6. és 15. cikke.

                        Az FPIC-ről szóló nemzeti jogszabályra történő hivatkozást a szóban forgó jogszabály elfogadását követően fel kell tüntetni.

                        Illetékes intézmény:

                        ICF, Közösségi Erdőfejlesztési Osztály.

                        3. ALAPELV AZ ERDÉSZETI ÁGAZAT PIACI SZEREPLŐI BETARTJÁK AZ ERDŐGAZDÁLKODÁSRA, A FATERMÉKEK KITERMELÉSÉRE, SZÁLLÍTÁSÁRA, FELDOLGOZÁSÁRA ÉS KERESKEDELMÉRE VONATKOZÓ TÖRVÉNYEKET ÉS SZABÁLYOKAT.

                        3.1. kritérium: Az erdőgazdálkodási szerződéssel rendelkező erdőtulajdonosok és haszonélvezők olyan erdőgazdálkodási tervekkel vagy agrárerdészeti rendszerekre vonatkozó különleges tervekkel rendelkeznek, amelyek megfelelnek a vonatkozó jogszabályi előírásoknak.

                        3.1.1. mutató: A magántulajdonú és a települési (ejido) erdőterületek kitermelési tevékenységet végző tulajdonosai jóváhagyott és érvényes erdőgazdálkodási tervvel rendelkeznek.

                        Az igazolás eszközei:

                        1.
                              Jóváhagyott és érvényes erdőgazdálkodási tervek.

                        Jogi hivatkozás:

                        Az erdőgazdálkodásról, védett területekről, valamint a vadon élő állatokról és növényekről szóló törvény (98-2007. sz. rendelet) 70. és 74. cikke.

                        Illetékes intézmény:

                        ICF, Erdőgazdálkodási és Erdőfejlesztési Osztály.

                        3.1.2. mutató: Az ICF-nél bejegyzett, nemzeti köztulajdonú erdőterületek fakitermelési tevékenységet folytató haszonélvezői (közösségek, agrárerdészeti szervezetek és természetes vagy jogi személyek) rendelkeznek jóváhagyott és érvényes erdőgazdálkodási tervvel.

                        Az igazolás eszközei:

                        1.
                              A nemzeti köztulajdonú erdőkre vonatkozó, jóváhagyott és érvényes erdőgazdálkodási terv.

                        Jogi hivatkozás:

                        Az erdőgazdálkodásról, védett területekről, valamint a vadon élő állatokról és növényekről szóló törvény (98-2007. sz. rendelet) 70. és 74. cikke.

                        Illetékes intézmény:

                        ICF, Közösségi Erdőfejlesztési Osztály, Erdőgazdálkodási és Erdőfejlesztési Osztály.

                        3.1.3. mutató: A magántulajdonú és az önkormányzati tulajdonban lévő (ejido) agrárerdészeti rendszerekkel rendelkező területek fakitermelési tevékenységet végző tulajdonosai agrárerdészeti rendszerekre vonatkozó különleges, jóváhagyott és érvényes tervvel rendelkeznek.

                        Az igazolás eszközei:

                        1.
                              Agrárerdészeti rendszerekre vonatkozó különleges, jóváhagyott és érvényes terv (PESA).

                        Jogi hivatkozás:

                        010-2015. sz. ICF megállapodás, amely a különleges agrárerdészeti tervekkel kapcsolatos műszaki szabványok 100 hektárnál kisebb birtokokon történő alkalmazására vonatkozó utasítások jóváhagyásáról szól.

                        Illetékes intézmény:

                        Az érintett ICF regionális erdészeti hivatal.

                        3.1.4. mutató: jóváhagyott és érvényes erdőgazdálkodási tervvel rendelkező erdőterületek tulajdonosai és haszonélvezői éves működési tervvel, az agrárerdészeti rendszerekre vonatkozó különleges tervvel rendelkező tulajdonosok pedig éves fakivágási tervvel rendelkeznek.

                        Az igazolás eszközei:

                        1.
                              Jóváhagyott éves működési terv (AOP; erdőterületek tulajdonosai és jóváhagyott és érvényes erdőgazdálkodási tervvel rendelkező erdők haszonélvezői esetében).

                        2.
                              Éves fakitermelési terv (AFP) (PESA-jogosultak esetében).

                        Jogi hivatkozás:

                        Az 1. eszköz esetében:

                        Az erdőgazdálkodásról, védett területekről, valamint a vadon élő állatokról és növényekről szóló törvény (98-2007. sz. rendelet) 70. cikkének (2) bekezdése.

                        Az 2. eszköz esetében:

                        010-2015. sz. ICF megállapodás (IV) fejezete és (V) fejezetének (3) bekezdése; a különleges agrárerdészeti tervekkel (PESA) kapcsolatos műszaki szabványok 100 hektárnál kisebb birtokokon történő alkalmazására vonatkozó utasítások.

                        A legalább 100 hektáros PESA esetében a hatályos jogszabályokat felül kell vizsgálni és módosítani kell (lásd a VIII. mellékletben említett vonatkozó kiegészítő intézkedést).

                        Illetékes intézmény:

                        ICF, Erdőgazdálkodási és Erdőfejlesztési Osztály.

                        3.2. kritérium: Az erdészeti tevékenységek elvégzésével megbízott piaci szereplők, amelyeket e tevékenységek elvégzésére éves működési tervek, éves fakitermelési tervek, erdőültetvények, mentési tervek és helyreállítási tervek keretében fakitermelési engedély alapján jelölnek ki e tevékenységek elvégzésére, olyan természetes vagy jogi személyek, amelyek teljesítik az erdészeti ágazatban való működés feltételeit.

                        3.2.1. mutató: A képesített erdészeti technikusokat, akiket éves működési tervek, éves fakitermelési tervek, erdőültetvények, mentési tervek és helyreállítási tervek keretében fakitermelési engedély alapján bíznak meg erdészeti tevékenységek elvégzésével, az ICF veszi nyilvántartásba, és a megfelelő fakitermelési engedélyek nyilvántartásában is szerepelnek.

                        Az igazolás eszközei:

                        1.
                              A képesített erdészeti technikus azonosító igazolványa.

                        2.
                              A fakitermelési engedély végrehajtásába beleegyező képesített erdészeti technikustól származó nyilatkozat.

                        Jogi hivatkozás:

                        Az erdőgazdálkodásról, védett területekről, valamint a vadon élő állatokról és növényekről szóló törvény általános végrehajtási rendeletének (031-2010. sz. végrehajtási megállapodás) 477. cikke.

                        Az erdőgazdálkodásról, védett területekről, valamint a vadon élő állatokról és növényekről szóló törvény (98-2007. sz. rendelet) 159. cikke.

                        Illetékes intézmény:

                        ICF, Erdőgazdálkodási és Erdőfejlesztési Osztály.

                        3.2.2. mutató: Az éves működési tervek, éves fakitermelési tervek, erdőültetvények, mentési tervek és helyreállítási tervek keretében fakitermelési engedély alapján fakitermelési tevékenységek elvégzésére szerződtetett jogi vagy természetes személyeket az ICF veszi nyilvántartásba, és a megfelelő fakitermelési engedélyek nyilvántartásában is szerepelnek.

                        Az igazolás eszközei:

                        1.
                              Vállalkozó naprakész azonosító okmánya.

                        2.
                              Működést előkészítő jelentés az éves működési tervekben.

                        Jogi hivatkozás:

                        Az 1. eszköz esetében:

                        Az erdőgazdálkodásról, védett területekről, valamint a vadon élő állatokról és növényekről szóló törvény általános végrehajtási rendeletének (031-2010. sz. végrehajtási megállapodás) 216. és 217. cikke.

                        Az elsődleges és másodlagos erdészeti termékekkel foglalkozó vállalatok és fatelepek által nyújtott szolgáltatásokért fizetendő díjakról szóló, 045 A-2013. sz. megállapodás alkalmazására vonatkozó utasítások.

                        A 2. eszköz esetében:

                        Fenyőerdők éves működési tervei esetében, 4. fejezet c) pontja, Közigazgatási útmutató fenyőerdők fakitermelési terveihez, DE-ICF-001-2013. sz. ICF-körlevél.

                        Az egyéb fakitermelési engedélyek esetében jelenleg a 2. eszköznél nem áll rendelkezésre jogi hivatkozás, ezért az a VIII. mellékletben meghatározottaknak megfelelő kiegészítő intézkedésként szerepel.

                        Illetékes intézmény:

                        Az 1. eszköz esetében:

                        ICF, Erdőgazdálkodási és Erdőfejlesztési Osztály.

                        A 2. eszköz esetében:

                        Az érintett ICF regionális erdészeti hivatal.

                        3.2.3. mutató: A független erdészeti technikusok felelnek az erdészeti tevékenységnek az éves fakitermelési tervek, erdőültetvények, mentési tervek és helyreállítási tervek keretében fakitermelési engedély alapján történő elvégzéséért. A független erdészeti technikusok szakmai szervezet tagjai, fizetőképesek, és a megfelelő fakitermelési engedélyek nyilvántartásában is szerepelnek.

                        Az igazolás eszközei:

                        1.
                              A független erdészeti technikus fizetőképességének igazolása (kártya vagy tanúsítvány).

                        2.
                              A fakitermelési engedély végrehajtásába beleegyező független erdészeti technikustól származó nyilatkozat.

                        Jogi hivatkozás:

                        Az 1. eszköz esetében:

                        A kötelező szakmai szervezeti tagságról szóló törvény (1962. május 17-i 73. sz. rendelet) (Hivatalos Közlöny, 17692. szám, 1962. június 6.).

                        A 2. eszköz esetében:

                        ICF-megállapodás az erdőgazdálkodási tervek benyújtására szolgáló strukturált megrendelésről, amelyet a VIII. mellékletben ismertetett kiegészítő intézkedésként kell kidolgozni.

                        Illetékes intézmény:

                        ICF, Erdőgazdálkodási és Erdőfejlesztési Osztály.

                        3.3. kritérium: A gazdálkodási tervek és fakitermelési engedélyek birtokosai és haszonélvezői a jogi követelményeknek megfelelően termelik ki a faanyagot és egyéb, nem faanyag erdészeti termékeket.

                        3.3.1. mutató: Az éves működési tervekben és egyéb fakitermelési engedélyekben felsorolt tevékenységek végzésekor a gazdálkodási tervek és egyéb fakitermelési engedélyek birtokosai megfelelnek a fakitermelés műszaki szabványainak.

                        Az igazolás eszközei:

                        1.
                              Helyszíni ellenőrzési jelentések (fenyő- és lomblevelű erdők esetében).

                        2.
                              Az éves működési terv végén a műszaki szabványoknak való megfelelés (vagy a megfelelés hiányának) nyilvántartása.

                        Jogi hivatkozás:

                        Az 1. és 2. eszköz esetében:

                        Közigazgatási útmutató a fenyőerdőkre vonatkozó fakitermelési tervekhez, IX. és XI. cím.

                        Az 1. eszköz esetében:

                        050-2012. sz. ICF megállapodás: Erdőgazdálkodási tervek és működési tervek kidolgozására vonatkozó műszaki szabványok és iránymutatások lomblevelű erdők esetében, 6.17. szakasz.

                        Illetékes intézmény:

                        Az érintett ICF regionális erdészeti hivatal.

                        3.3.2. mutató: Az erdőterületek fakitermelési tevékenységeket folytató tulajdonosai vagy haszonélvezői jóváhagyott és érvényes mentési tervekkel rendelkeznek a természeti csapások, betegségek vagy kártevőfertőzések, állami és/vagy magán építési projektek és mezőgazdasági hasznosítású földterületen a növényzet megváltozása által érintett erdőkre vonatkozóan.

                        Az igazolás eszközei:

                        1.
                              A mentési terv jóváhagyásáról szóló határozat.

                        Jogi hivatkozás:

                        Az erdőgazdálkodásról, védett területekről, valamint a vadon élő állatokról és növényekről szóló törvény (98-2007. sz. rendelet) 147. cikke.

                        030/2013. sz. ICF megállapodás, Mentési tervek jóváhagyása.

                        Illetékes intézmény:

                        Az ICF érintett regionális erdészeti hivatala, valamint az Erdőgazdálkodási és Erdőfejlesztési Osztály.

                        3.3.3. mutató: Az erdőültetvények tulajdonosai jóváhagyott és érvényes erdőültetvény-tanúsítvánnyal, valamint az elfoglalt, erdősített vagy újraerdősített magántulajdonú, települési (ejido) és nemzeti területeken folytatott gazdálkodásból származó termékek kitermelésére és értékesítésére vonatkozó fakitermelési engedéllyel rendelkeznek.

                        Az igazolás eszközei:

                        1.
                              Erdőültetvény-tanúsítvány.

                        2.
                              Tanúsított ültetvényre vonatkozó fakitermelési engedély.

                        Jogi hivatkozás:

                        Az erdőgazdálkodásról, védett területekről, valamint a vadon élő állatokról és növényekről szóló törvény (98-2007. sz. rendelet) 149. cikkének (10) és (11) bekezdése.

                        Az ICF DE-MP-071-2010. sz. határozata, Erdőültetvény-tanúsítványok kiállítására vonatkozó szabályok kézikönyve.

                        Illetékes intézmény:

                        Az 1. eszköz esetében:

                        ICF, Nemzeti Újraerdősítési Program.

                        A 2. eszköz esetében:

                        Az érintett ICF regionális erdészeti hivatal.

                        3.4. kritérium: A fakitermelési engedélyek birtokosai és haszonélvezői a jogi követelményeknek megfelelő környezetvédelmi intézkedéseket alkalmaznak.

                        3.4.1. mutató: A nemzeti, települési (ejido) és a magántulajdonú erdőterületekre vonatkozó erdőgazdálkodási terveken megnevezett tulajdonosok megfelelnek a tűz, kártevőfertőzés, erdőbetegségek elleni védelmet, a vízkészletek, növény- és állatvilág védelmét szolgáló programoknak.

                        Az igazolás eszközei:

                        1.
                              Éves védelmi program.

                        2.
                              Szakmai jelentés a jóváhagyott éves működési tervek védelmi programnak való megfeleléséről.

                        Jogi hivatkozás:

                        Az erdőgazdálkodásról, védett területekről, valamint a vadon élő állatokról és növényekről szóló törvény általános végrehajtási rendelete (031-2010. sz. végrehajtási megállapodás) 172. cikkének (3) bekezdése,

                        050-2012. sz. megállapodás: Lomblevelű erdőkre vonatkozó műszaki szabványok, 6.2. pont, 6.2.1. és 6.2.2. alpont.

                        DE-MP-285-2010. sz. ICF határozat: Útmutató és szabványok a jobb erdőgazdálkodásért, 1. fejezet, 5. bekezdés.

                        Illetékes intézmény:

                        Az érintett ICF regionális erdészeti hivatal.

                        3.4.2. mutató: Az erdőgazdálkodási terven megnevezett tulajdonosok megfelelnek az erdészeti tevékenységekre vonatkozó környezeti hatásvizsgálati programnak.

                        Az igazolás eszközei:

                        1.
                              Erdészeti tevékenységekre vonatkozó, jóváhagyott és érvényes környezeti hatásvizsgálati program.

                        2.
                              Műszaki megfelelőségi jelentések a jóváhagyott éves működési tervekben foglalt környezeti hatásvizsgálati programhoz.

                        Jogi hivatkozás:

                        Az 1. eszköz esetében:

                        Az erdőgazdálkodásról, védett területekről, valamint a vadon élő állatokról és növényekről szóló törvény (98-2007. sz. rendelet) 70. cikke.

                        Az erdőgazdálkodásról, védett területekről, valamint a vadon élő állatokról és növényekről szóló törvény általános végrehajtási rendeletének (031-2010. sz. végrehajtási megállapodás) 170. cikke.

                        A 2. eszköz esetében:

                        DE-MP-285-2010. sz. ICF határozat: Útmutató és szabványok a jobb erdőgazdálkodásért, III. fejezet, 3.1. bekezdés.

                        Illetékes intézmény:

                        ICF, Erdőgazdálkodási és Erdőfejlesztési Osztály (DMDF).

                        3.5. kritérium: A faanyag szállítása a hatályos jogszabályoknak megfelelően történik.

                        3.5.1. mutató: Az erdőből a gyűjtőközpontba szállított faanyagok, az elsődleges és másodlagos erdészeti termékkel foglalkozó vállalatok és a fatelepek rendelkeznek szállítási engedéllyel.

                        Az igazolás eszközei:

                        1.
                              Szállítási engedély.

                        Figyelem! Az ICF háromféle szállítási engedélyt állít ki: gömbfára (1), termékekre és melléktermékekre (2) és fűrészárura (3) vonatkozó engedélyt.

                        Jogi hivatkozás:

                        Az erdőgazdálkodásról, védett területekről, valamint a vadon élő állatokról és növényekről szóló törvény (98-2007. sz. rendelet) 103. cikke.

                        Az erdőgazdálkodásról, védett területekről, valamint a vadon élő állatokról és növényekről szóló törvény általános végrehajtási rendeletének (031-2010. sz. végrehajtási megállapodás) 239. cikke.

                        A lomblevelű erdők esetében:

                        Még ki kell dolgozni azt a jogi hivatkozást, amely csak a lomblevelű erdőkre vonatkozik (lásd a VIII. mellékletben a megfelelő kiegészítő intézkedést).

                        Illetékes intézmény:

                        Az érintett ICF regionális erdészeti hivatal.

                        3.5.2. mutató: Az elsődleges és másodlagos erdészeti termékkel foglalkozó vállalatok vagy fatelepek által értékesített feldolgozott fa bármilyen célállomásra történő szállításához engedélyezett számlákat kell használni.

                        Az igazolás eszközei:

                        1.
                              Engedélyezett számlák.

                        Jogi hivatkozás:

                        A számlázási rendszerhez és annak módosításaihoz kapcsolódó végrehajtási rendelet (189-2014. sz. megállapodás) 12. cikke.

                        Az erdőgazdálkodásról, védett területekről, valamint a vadon élő állatokról és növényekről szóló törvény általános végrehajtási rendeletének (031-2010. sz. végrehajtási megállapodás) 236. cikke.

                        Illetékes intézmény:

                        SAR, Számlázási Osztály.

                        Az érintett ICF regionális erdészeti hivatal.

                        3.5.3. mutató: A faanyag bármely rendeltetési helyre történő szállítása során érvényes fuvarleveleket kell használni.

                        Az igazolás eszközei:

                        1.
                              Fuvarlevél.

                        Jogi hivatkozás:

                        A számlázási rendszerhez és annak módosításaihoz kapcsolódó végrehajtási rendelet (189-2014. sz. megállapodás) 11., 19. és 44. cikke.

                        Illetékes intézmény:

                        SAR, Számlázási Osztály.

                        3.6. kritérium: Azok a természetes és jogi személyek, amelyek vállalatok és fatelepek tulajdonosai megfelelnek az elsődleges és másodlagos erdészeti termékkel foglalkozó vállalatok és fatelepek alapításakor hatályos jogszabályoknak.

                        3.6.1. mutató: A települési önkormányzat és az ICF nyilvántartásba veszi azokat a természetes vagy jogi személyeket, amelyek elsődleges és másodlagos erdészeti terméket előállító vállalatok és fatelepek tulajdonosai.

                        Az igazolás eszközei:

                        1.
                              Vállalkozási engedély.

                        2.
                              Működési engedély.

                        Jogi hivatkozás:

                        Az 1. eszköz esetében:

                        Az önkormányzatokról szóló törvény végrehajtási rendeletének (018-93. sz. megállapodás) 119. cikke.

                        A 2. eszköz esetében:

                        Az erdőgazdálkodásról, védett területekről, valamint a vadon élő állatokról és növényekről szóló törvény (98-2007. sz. rendelet) 98. cikke.

                        Illetékes intézmény:

                        Az 1. eszköz esetében:

                        Az önkormányzat, a közigazgatási hivatal vagy az adóhatóság.

                        A 2. eszköz esetében:

                        ICF, Erdőgazdálkodási és Erdőfejlesztési Osztály.

                        3.6.2. mutató: Azok a természetes vagy jogi személyek, amelyek elsődleges és másodlagos erdészeti termékkel foglalkozó vállalatok és fatelepek tulajdonosai megfelelnek a környezeti hatás szerinti kategóriával összhangban álló környezetvédelmi ellenőrzési intézkedéseknek.

                        Az igazolás eszközei:

                        1.
                              Környezetvédelmi engedélyhez tartozó igazolás.

                        2.
                              Műszaki monitoring- és igazolási vélemény a környezetvédelmi ellenőrzési intézkedésekre vonatkozó szerződésről.

                        Jogi hivatkozás:

                        MiAmbiente:

                        −
                              A környezetvédelemről szóló általános törvény (104-93. sz. rendelet) 11. cikkének c) pontja, 83. cikke;

                        −
                              008-2015. sz. megállapodás, 10. cikk (3) bekezdés, 24. cikk (6) bekezdés.

                        Engedélyezési hatáskörrel rendelkező önkormányzatok:

                        −
                              A környezetvédelemről szóló általános törvény módosítása (181-2007. sz. rendelet) 1. cikkének (28-A) pontja.

                        −
                              A Nemzeti Környezeti Hatásvizsgálati Rendszerhez kapcsolódó végrehajtási rendelet (008-2015. sz. megállapodás) 19. cikke.

                        Jogi autonómiával rendelkező önkormányzatok:

                        Az önkormányzatokról szóló törvény (134-90. sz. rendelet) 12. és 12a. cikke.

                        Illetékes intézmény:

                        Energiaügyi, Természeti Erőforrásokért Felelős, Környezetvédelmi és Bányászati Minisztérium (MiAmbiente), Környezeti Hatásvizsgálat és Ellenőrzés Főigazgatósága (DECA).

                        Környezetvédelmi engedélyezési hatáskörökről szóló megállapodással vagy jogi autonómiával rendelkező önkormányzatok.

                        3.7. kritérium: Az erdészeti termelési láncban működő piaci szereplők betartják a fatermékek belföldi kereskedelmére vonatkozó hatályos szabályokat.

                        3.7.1. mutató: Az erdészeti termelési láncban működő piaci szereplők betartják a jelen jogszerűségi mátrixokban felsorolt, a fatermékek belföldi piacára vonatkozó szabályokat.

                        Az igazolás eszközei:

                        1.
                              Elsődleges és másodlagos erdészeti termékkel foglalkozó vállalatokról és fatelepekről szóló havi beszámoló.

                        2.
                              Inputok és outputok nyilvántartása.

                        3.
                              A kellő gondossághoz kapcsolódó dokumentáció.

                        Jogi hivatkozás:

                        Az 1. eszköz esetében:

                        Az erdőgazdálkodásról, védett területekről, valamint a vadon élő állatokról és növényekről szóló törvény általános végrehajtási rendeletének 225. és 229. cikke.

                        A 2. eszköz esetében:

                        Az erdőgazdálkodásról, védett területekről, valamint a vadon élő állatokról és növényekről szóló törvény általános végrehajtási rendeletének 219. cikke.

                        A 3. eszköz esetében:

                        A megfelelő jogszabályok elfogadása után külön cikkeket kell megszövegezni (lásd a VIII. mellékletben a megfelelő kiegészítő intézkedést).

                        Illetékes intézmény:

                        Az 1., 2. és 3. eszköz esetében:

                        ICF, Kereskedelmi és Iparügyi Osztály (létrehozásáig az Erdőgazdálkodási és Erdőfejlesztési Osztály látja el a feladatait).

                        4. ALAPELV AZ ERDÉSZETI ÁGAZATBAN A MUNKÁLTATÓK MEGFELELNEK A MUNKAÜGYI KÖTELEZETTSÉGEKNEK, VALAMINT A MUNKAHELYI EGÉSZSÉGVÉDELMI ÉS BIZTONSÁGI KÖVETELMÉNYEKNEK.

                        4.1. kritérium: Az erdészeti ágazatban a munkáltatók megfelelnek az erdészeti ágazatban dolgozó munkavállalók felvételére és bérére vonatkozó jogszabályoknak.

                        4.1.1. mutató: Az erdészeti ágazatban a munkáltatók szabályosan alkalmazzák (állandó vagy ideiglenes) munkavállalóikat.

                        Az igazolás eszközei:

                        1.
                              Olyan dokumentum vagy felügyeleti jelentés, amely megerősíti, hogy az erdészeti ágazatban a munkáltatók megfelelnek az adott mutatónak.

                        Jogi hivatkozás:

                        A munkafelügyeletről szóló törvény (178-2016. sz. rendelet) 11. cikkének e) pontja és 13. cikkének (1) bekezdése.

                        Illetékes intézmény:

                        Foglalkoztatási és Társadalombiztosítási Titkárság (STSS), Munkaügyi Főfelügyelőség (DGIT).

                        4.1.2. mutató: Az erdészeti termelési láncban a munkáltatók legalább minimálbért fizetnek (állandó vagy ideiglenes) munkavállalóiknak.

                        Az igazolás eszközei:

                        1.
                              Olyan dokumentum vagy felügyeleti jelentés, amely megerősíti, hogy az erdészeti ellátási láncban a munkáltatók megfelelnek az adott mutatónak.

                        Jogi hivatkozás:

                        A munkafelügyeletről szóló törvény (178-2016. sz. rendelet) 11. cikkének e) pontja és 13. cikkének (1) bekezdése.

                        Az 1971. június 3-án jóváhagyott, a minimálbérről szóló törvény (103. sz. rendelet) 2. cikke és módosításai.

                        A munka törvénykönyvének (189-1959. sz. rendelet) 381. és 387. cikke.

                        Illetékes intézmény:

                        Foglalkoztatási és Társadalombiztosítási Titkárság (STSS), Munkaügyi Főfelügyelőség (DGIT).

                        4.2. kritérium: Az erdészeti termelési láncban a munkáltatók betartják a munkavállalókra vonatkozó munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági szabályokat.

                        4.2.1. mutató: Az erdészeti ellátási láncban a munkáltatók gondoskodnak munkavállalóik munkahelyi egészségvédelméről és biztonságáról.

                        Az igazolás eszközei:

                        1.
                              Egészségvédelmi és biztonsági felügyeleti jelentés, amely megerősíti, hogy az erdészeti termelési láncban a munkáltatók megfelelnek az adott mutatónak.

                        Jogi hivatkozás:

                        A munka törvénykönyve (189-1959. sz. rendelet) V. címe I. fejezetének 391. és 392. cikke.

                        A munkahelyi balesetek és foglalkozási megbetegedések megelőzésére irányuló intézkedésekről szóló általános végrehajtási rendelet, 36. cikk, VII. fejezet.

                        Illetékes intézmény:

                        Foglalkoztatási és Társadalombiztosítási Titkárság (STSS), Szociális Ellátások Főigazgatósága, Felügyeleti Szolgáltatások és Munkahelyi Egészségvédelem és Biztonság Osztálya.

                        4.3. kritérium: Az erdészeti ágazatban a munkáltatók betartják a munkavállalók szociális ellátására vonatkozó szabályokat.

                        4.3.1. mutató: Az erdészeti termelési láncban a munkáltatók munkavállalóikat bejelentik a Hondurasi Társadalombiztosítási Intézethez (IHSS).

                        Az igazolás eszközei:

                        1.
                              Regisztráció és fizetőképességgel kapcsolatos előzmények.

                        2.
                              Az adatbázisból kinyert, a bérlisták összefoglalását tartalmazó adatok.

                        3.
                              Felügyeleti jelentés (ha van ilyen).

                        Jogi hivatkozás:

                        Az 1. és 2. eszköz esetében:

                        A társadalombiztosítási törvény (140-1959. sz. rendelet) 7. cikke, valamint a módosításait tartalmazó, 2001. június 1-jei 080-2001. sz. rendelet.

                        A 3. eszköz esetében:

                        A társadalombiztosítási törvény (140-1959. sz. rendelet) 96. cikke.

                        Illetékes intézmény:

                        Hondurasi Társadalombiztosítási Intézet (IHSS), Vállalkozásfelügyeleti Osztály.

                        5. ALAPELV AZ ERDÉSZETI ÁGAZATBAN MŰKÖDŐ PIACI SZEREPLŐK BETARTJÁK A FATERMÉKEK NEMZETKÖZI KERESKEDELMÉRE VONATKOZÓ SZABÁLYOKAT.

                        5.1. kritérium: A fatermékek exportőrei és importőrei jogszerűen, a szükséges engedélyek birtokában működnek, és teljesítik adó- és vámügyi kötelezettségeiket.

                        5.1.1. mutató: Az importőrök és exportőrök a Vámeljárásnak megfelelően teljesítik vámügyi kötelezettségeiket.

                        Az igazolás eszközei:

                        1.
                              Az Automatizált Vámbevétel-rendszerből (SARAH) kinyert, az importőrre/exportőrre vonatkozó vámnyilvántartás összegzését tartalmazó adatok.

                        Jogi hivatkozás:

                        A Közép-Amerikai Egységes Vámkódexről (RECAUCA) szóló végrehajtási rendelet, 224-2008. sz. határozat (COMIECO-XLIX), 23. cikk.

                        Illetékes intézmény:

                        A Kormány Általános Koordinációs Főtitkársága, Vámbevételi Aligazgatóság (DARA).

                        5.1.2. mutató: Az importőrök teljesítik a fatermékek behozatalára alkalmazandó, kellő gondosságra vonatkozó követelményeket.

                        Az igazolás eszközei:

                        1.
                              Az importőr kellő gondossághoz kapcsolódó dokumentációja.

                        Jogi hivatkozás:

                        A megfelelő jogszabályok elfogadása után külön cikkeket kell megszövegezni (lásd a VIII. mellékletben a megfelelő kiegészítő intézkedést).

                        Illetékes intézmény:

                        ICF, Kereskedelmi és Iparügyi Osztály (létrehozásáig az Erdőgazdálkodási és Erdőfejlesztési Osztály látja el a feladatait).

                        5.1.3. mutató: A CITES-egyezmény hatálya alá tartozó fajokból származó fatermékek exportőrei megfelelnek a CITES-egyezménynek.

                        Az igazolás eszközei:

                        1.
                              CITES-tanúsítvány.

                        Jogi hivatkozás:

                        Az erdőgazdálkodásról, védett területekről, valamint a vadon élő állatokról és növényekről szóló törvény (098-2007. sz. rendelet) 116. cikke. 936-13. sz. SAG-megállapodás: A veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény (CITES) végrehajtásának eljárási szabályzata.

                        Illetékes intézmény:

                        SAG, Nemzeti CITES Hivatal.

                        6. ALAPELV AZ ERDÉSZETI ÁGAZATBAN MŰKÖDŐ PIACI SZEREPLŐK TELJESÍTIK VÁM- ÉS ADÓÜGYI KÖTELEZETTSÉGEIKET.

                        6.1. kritérium: Az erdészeti ágazatban működő piaci szereplők jogszerűen folytatják tevékenységüket.

                        6.1.1. mutató: Az erdészeti ágazatban működő piaci szereplők szerepelnek az Adóhatóság nyilvántartásában.

                        Az igazolás eszközei:

                        1.
                              Nemzeti Adónyilvántartásból (RTN) származó dokumentum.

                        Jogi hivatkozás:

                        A nemzeti adónyilvántartásról szóló törvény (102-1974. sz. rendelet) 1. és 2. cikke.

                        A tisztességes adózásról szóló törvény (51-2003. sz. rendelet) 27. cikke.

                        Illetékes intézmény:

                        Adóhivatal (SAR), Adófizetőket Támogató Osztály.

                        6.2. kritérium: Az erdészeti ágazatban működő piaci szereplők teljesítik a kormány és az önkormányzat felé fennálló adóügyi kötelezettségeiket.

                        6.2.1. mutató: A fakitermelési engedély birtokosai befizetik a természeti erőforrások kitermelésére vagy hasznosítására vonatkozó engedélyért az önkormányzatokról szóló törvény végrehajtási rendelete szerinti engedélyezési adót, valamint a hatályos önkormányzati adóztatási tervben megállapított illetékeket.

                        Az igazolás eszközei:

                        1.
                              A természeti erőforrások kitermelésére vagy hasznosítására vonatkozó engedély kiadásáért fizetett adó befizetési elismervénye.

                        2.
                              A természeti erőforrások kitermelésére vagy hasznosítására vonatkozó engedély kiadásáért fizetett illeték befizetési elismervénye.

                        Jogi hivatkozás:

                        Az 1. eszköz esetében:

                        Az önkormányzatokról szóló törvény végrehajtási rendeletének (018-93. sz. megállapodás) 128. és 130. cikke.

                        A 2. eszköz esetében:

                        Az önkormányzatokról szóló törvény általános végrehajtási rendeletének (018-93. sz. megállapodás) 152. cikke c) pontjának (15) bekezdése.

                        Illetékes intézmény:

                        Az önkormányzat, a közigazgatási hivatal vagy az adóhatóság.

                        6.2.2. mutató: Az erdészeti ágazatban működő piaci szereplők jövedelemadót, szolidaritási hozzájárulást és a nettó eszközállományra kivetett adót fizetnek.

                        Az igazolás eszközei:

                        1.
                              Adóbevallás

                        (a)
                              CPAT-272. sz. bevallás (természetes személy jövedelembevallása) vagy

                        (b)
                              CPAT-352. sz. bevallás (jogi személy jövedelembevallása).

                        Jogi hivatkozás:

                        A jövedelemadóról szóló törvény (25-1963. sz. rendelet) 30. cikke.

                        Illetékes intézmény:

                        Adóhivatal (SAR), Nyomozási Osztály.

                        6.2.3. mutató: Az erdészeti ágazatban működő piaci szereplők a faértékesítésre és a fűrésztelepek szolgáltatásainak értékesítésére vonatkozó számlázási rendszert használják.

                        Az igazolás eszközei:

                        1.
                              A számlázó modulból kinyert, a SAR által engedélyezett számlák nyilvántartását mutató adatok.

                        Jogi hivatkozás:

                        A számlázási rendszerhez, egyéb adóügyi dokumentumokhoz és nyomtatók adóhatósági nyilvántartásba vételéhez kapcsolódó végrehajtási rendelet (189-2014. sz. megállapodás) 10. cikke.

                        Illetékes intézmény:

                        Adóhivatal (SAR), Számlázási Osztály.

                        6.3. kritérium: Az erdészeti ágazatban működő piaci szereplők teljesítik a kormány felé fennálló vámügyi kötelezettségeiket.

                        6.3.1. mutató: Az erdészeti ágazatban működő piaci szereplők teljesítik vámügyi kötelezettségeiket.

                        Az igazolás eszközei:

                        1.
                              Fizetőképesség-igazolás.

                        Jogi hivatkozás:

                        Az adóbevételek erősítéséről, a társadalmi egyenlőségről és az közkiadások racionalizálásáról szóló törvény (17-2010. sz. rendelet), 49. cikk.

                        Illetékes intézmény:

                        Adóhivatal (SAR), Behajtási Osztály.

               Függelékek

               1.
                     Az erdészeti ágazatban működő piaci szereplők fogalmának a jelen megállapodás dokumentumai szerinti meghatározása

               A jelen megállapodás összefüggésében az erdészeti ágazatban működő piaci szereplő olyan természetes vagy jogi személy, amely az erdészeti termelési láncban folytat tevékenységeket. Az erdészeti ágazatban működő piaci szereplők kötelesek megfelelni a jelen mellékletben ismertetett, az erdészeti termelési lánc különböző szakaszaiban betöltött szerepükre vonatkozó mutatóknak és igazolási eszközöknek.

                        Vállalkozó

                        Meghatározás/Fogalom

                        Mutató/Az igazolás eszközei

                        1.
                              Az erdészeti ágazat gazdasági szereplői

                        Az erdészeti termelési láncban tevékenységeket folytató természetes vagy jogi személyek. E tevékenységek közé tartozik többek között az erdőgazdálkodás, a fa és a fatermékek kitermelése, feldolgozása, szállítása, értékesítése, importja és exportja, valamint az erdőterület hasznosításának módosulása. Az ilyen tevékenységek végzésére megbízott alvállalkozók e meghatározás alá esnek; ide tartoznak például a láncfűrész-üzemeltetők, ellenőrzők vagy diszpécserek, kereskedelmi képviselők, szállítók és a fatermékek címzettjei.

                        A táblázat különböző rovataiban.

                        2.
                              Vidéki közösség

                        Természetes személyek vidéki környezetben (falvakban vagy törpefalvakban), erdőterületeken vagy az ilyen területek peremén található csoportja és szervezetei, amelyek hozzáféréssel rendelkeznek az erdőgazdálkodáshoz és egyéb agrárerdészeti erőforrásokhoz.

                        1.1.1/1 - 1.2.1/2 - 1.2.2/1 - 2.1.2/1 - 3.1.2/1 - 3.3.2/1

                        3.
                              Közösségi csoport

                        Jogi személyiséggel rendelkező közösségi szervezet, beleértve az agrárerdészeti szervezeteket, etnikai csoportokat, vidéki erdészeti vállalkozásokat és nemzeti erdőterületen található szervezett közösségeket, amelynek célja az erdőgazdálkodás, fakitermelés, feldolgozás, valamint az erdőkkel kapcsolatos termékek és szolgáltatások értékesítése.

                        1.1.1/1 - 1.2.1/2 - 1.2.2/1 - 2.1.1/1 - 2.1.1/2 - 2.1.1/3 - 2.1.2/1 - 3.1.2/1 - 3.3.2/1

                        4.
                              Erdőtulajdonos

                        Olyan természetes vagy jogi személy, amelynek tulajdonában erdővel borított ingatlan található, amely lehet többek között magántulajdonú, települési (ejido), nemzeti, közösségi vagy őslakos népek közös tulajdonában lévő terület.

                        1.1.1/1 - 1.1.2/1 - 1.1.2/2 - 1.2.1/1 - 1.2.1/2 - 1.2.2/1 - 2.1.1/1 - 2.1.1/2 - 2.1.1/3 - 2.1.2/1 - 3.1.1/1 - 3.1.2/1 - 3.1.3/1 - 3.3.2/1 - 3.3.3/1 - 3.3.3/2

                        5.
                              Magánerdő tulajdonosa

                        Az erdővel borított ingatlan teljes tulajdonjogával rendelkező természetes vagy jogi személy.

                        1.1.1/1 - 2.1.1/1 - 2.1.1/2 - 2.1.2/1 - 3.1.1/1 - 3.1.3/1 - 3.3.2/1 - 3.3.3/1 - 3.3.3/2

                        6.
                              Települési (ejido) erdő tulajdonosa

                        Olyan település, amelynek erdővel borított terület áll a tulajdonában.

                        1.1.1/1 - 1.2.2/1 - 2.1.1/1 - 2.1.1/2 - 2.1.2/1 - 3.1.1/1 - 3.1.3/1 - 3.3.2/1 - 3.3.3/1 - 3.3.3/2

                        7.
                              Nemzeti erdőre vonatkozó erdőgazdálkodási terven megnevezett tulajdonos

                        Olyan természetes vagy jogi személy, amely egy nemzeti erdőre vonatkozó jóváhagyott erdőgazdálkodási terv kedvezményezettje.

                        2.1.2/1 - 3.1.2/1 - 3.1.4/1 - 3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 3.2.2/1 - 3.2.2/2 - 3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 3.3.1/1 - 3.3.1/2 - 3.3.2/1 - 3.4.1/1 - 3.4.1/2 - 3.4.2/1 - 3.4.2/2 - 3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.2.1/1 - 6.2.1/2

                        8.
                              Települési (ejido) erdőre vonatkozó erdőgazdálkodási terven megnevezett tulajdonos

                        Olyan természetes vagy jogi személy, amely egy települési (ejido) erdőre vonatkozó jóváhagyott erdőgazdálkodási terv kedvezményezettje.

                        2.1.2/1 - 3.1.1/1 - 3.1.4/1 - 3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 3.2.2/1 - 3.2.2/2 - 3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 3.3.1/1 - 3.3.1/2 - 3.3.2/1 - 3.4.1/1 - 3.4.1/2 - 3.4.2/1 - 3.4.2/2 - 3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.2.1/1 - 6.2.1/2

                        9.
                              Magánerdőre vonatkozó erdőgazdálkodási terven megnevezett tulajdonos

                        Olyan természetes vagy jogi személy, amely egy magánerdőre vonatkozó jóváhagyott erdőgazdálkodási terv kedvezményezettje.

                        2.1.2/1 - 3.1.1/1 - 3.1.4/1 - 3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 3.2.2/1 - 3.2.2/2 - 3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 3.3.1/1 - 3.3.1/2 - 3.3.2/1 - 3.4.1/1 - 3.4.1/2 - 3.4.2/1 - 3.4.2/2 - 3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.2.1/1 - 6.2.1/2

                        10.
                              Agrárerdészeti rendszerrel rendelkező terület tulajdonosa

                        Olyan természetes vagy jogi személy, amelynek mezőgazdasági és erdészeti termékeket kombináló termelési rendszerrel rendelkező ingatlan áll a tulajdonában.

                        1.1.1/1 - 2.1.1/1 - 2.1.1/2 - 2.1.2/1 - 3.1.3/1 - 3.1.4/2 - 3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 3.2.2/1 - 3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 3.3.1/1 - 3.3.2/1 - 3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.2.1/1 - 6.2.1/2

                        11.
                              Erdőültetvény-tulajdonos

                        Olyan természetes vagy jogi személy, amely az erdőültetvénnyel rendelkező ingatlan teljes jogú vagy tényleges tulajdonosa.

                        1.1.1/1 - 2.1.1/1 - 2.1.1/2 - 2.1.2/1 - 3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 3.2.2/1 - 3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 3.3.1/1 - 3.3.2/1 - 3.3.3/1 - 3.3.3/2 - 3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.2.1/1 - 6.2.1/2

                        12.
                              Használó/bérlő

                        Olyan természetes vagy jogi személy, amely nemzeti vagy települési (ejido) terület birtokában van, vagy használja azt, a földhöz fűződő tulajdonjogot megtestesítő tulajdoni lap nélkül. Ez a piaci szereplő jogszabályban előírt eljárások alapján haszonbérleti szerződést köthet, amely lehetővé teszi számára többek között az erdőgazdálkodási tevékenységek végzését.

                        1.2.1/1 - 2.1.2/1 - 3.1.2/1 - 3.3.2/1

                        13.
                              Erdő haszonélvezője

                        Olyan természetes vagy jogi személy, amelyet az állami erdészeti igazgatás vagy az önkormányzat jelölt ki egy köztulajdonban lévő (nemzeti vagy települési/ejido) erdő saját javára történő fenntartható kezelésére.

                        1.2.1/1 - 2.1.2/1 - 3.1.2/1 - 3.3.2/1

                        14.
                              Vállalkozó

                        Olyan, a jóváhagyott és érvényes erdőgazdálkodási terven megnevezett tulajdonos által kijelölt természetes vagy jogi személy, amely fakitermelési tevékenységeket folytat természetes és/vagy telepített fenyő- és lomblevelű erdőkben.

                        3.2.2/1 - 3.2.2/2 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

                        15.
                              Szállító

                        Olyan természetes vagy jogi személy az erdészeti ágazatban, amelynek tevékenysége a fatermékek fuvarozása vagy szállítása.

                        3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

                        16.
                              Képesített erdészeti technikus (TFC)

                        Erdészeti vagy hasonló szakember, aki köz- vagy magántulajdonú erdőkben gazdálkodási tervek vagy jóváhagyott működési tervek segítségével biztosítja az erdők kezelését és fenntartható fejlődését, és aki szakmai feladatkörével összhangban tanúsító tisztviselő is.

                        3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

                        17.
                              Független erdészeti technikus (TFI)

                        Szabadúszó erdészeti szakember, aki az erdészeti ágazatban folytat tevékenységet, az operatív tervek végrehajtásának kivételével.

                        3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

                        18.
                              Exportőr

                        Az ország területén kívül fatermékekkel kereskedő természetes vagy jogi személy.

                        5.1.1/1 - 5.1.3/1 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

                        19.
                              Importőr

                        Olyan természetes vagy jogi személy, amely külföldről szerez be fatermékeket, hogy azokat az ország területén belül vagy azon kívül forgalmazza, értékesítse és/vagy feldolgozza.

                        5.1.1/1 - 5.1.2/1 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

                        20.
                              Elsődleges erdészeti termékekkel foglalkozó vállalat tulajdonosa

                        Olyan természetes vagy jogi személy, amely olyan erdészeti termékekkel foglalkozó vállalat tulajdonosa vagy jogi képviselője, amely gömbfa (természetes állapotában) vagy bármely más fa vagy nem fából származó, az erdőben található nyersanyag első feldolgozását végzi.

                        3.6.1/1 - 3.6.1/2 - 3.6.2/1 - 3.6.2/2 - 3.7.1/1 - 3.7.1/2 - 3.7.1/3 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

                        21.
                              Másodlagos erdészeti termékekkel foglalkozó vállalat tulajdonosa

                        Olyan természetes vagy jogi személy, amely olyan erdészeti termékekkel foglalkozó vállalat tulajdonosa vagy jogi képviselője, amely elsődleges erdészeti termékekkel foglalkozó vállalattól származó termékek vagy bármely más fa vagy nem fából származó, az erdőben található nyersanyag feldolgozását végzi.

                        3.6.1/1 - 3.6.1/2 - 3.6.2/1 - 3.6.2/2 - 3.7.1/1 - 3.7.1/2 - 3.7.1/3 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

                        22.
                              Fatelep tulajdonosa

                        Olyan természetes vagy jogi személy, amely olyan telek, telep vagy raktárterület tulajdonosa vagy törvényes képviselője, ahol fa országos szinten/hazai piacon történő adásvételére kerül sor.

                        3.6.1/1 - 3.6.1/2 - 3.6.2/1 - 3.6.2/2 - 3.7.1/1 - 3.7.1/2 - 3.7.1/3 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

                        23.
                              Munkáltató

                        Olyan, akár magánjogi, akár közjogi értelemben vett természetes vagy jogi személy, amely munkaszerződés vagy munkaviszony keretében egy vagy több munkavállaló szolgálatait veszi igénybe. Ez a fogalommeghatározás valamennyi szintre vonatkozik.

                        4.1.1/1 - 4.1.2/1 - 4.2.1/1 - 4.3.1/1 - 4.3.1/2 - 4.3.1/3 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

               2.
                     A jogszerűségi mátrixokkal kapcsolatos állami intézmények

                        Érintett intézmény

                        Az igazolás eszközei

                        Nemzeti Erdővédelmi és Fejlesztési, Védett Területekért és a Vadon Élő Állatokért és Növényekért Felelős Intézet (ICF)

                        1.1.2/2 - 1.2.1/1 - 1.2.1/2 - 1.2.2/1 - 2.1.1/3 - 2.1.2/1 - 3.1.1/1 - 3.1.2/1 - 3.1.3/1 - 3.1.4/1 - 3.1.4/2 - 3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 3.2.2/1 - 3.2.2/2 - 3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 3.3.1/1 - 3.3.1/2 - 3.3.2/1 - 3.3.3/1 - 3.3.3/2 - 3.4.1/1 - 3.4.1/2 - 3.4.2/1 - 3.4.2/2 - 3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.6.1/2 - 3.7.1/1 - 3.7.1/2 - 3.7.1/3 - 5.1.2/1

                        Települési önkormányzatok

                        1.2.2/1 - 3.6.1/1 - 3.6.2/1 - 3.6.2/2 - 6.2.1/1 - 6.2.1/2

                        Adóhivatal (SAR)

                        3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

                        Tulajdonjogi Hivatal (IP)

                        1.1.1/1 - 1.1.2/1 - 2.1.1/1

                        Foglalkoztatási és Társadalombiztosítási Minisztérium (STSS)

                        4.1.1/1 - 4.1.2/1 - 4.2.1/1

                        Energiaügyi, Természeti Erőforrások, Környezetvédelmi és Bányászati Minisztérium (MiAmbiente)

                        3.6.2/1 - 3.6.2/2

                        Nemzeti Agrárintézet (INA)

                        2.1.1/2

                        Földművelésügyi és Állattenyésztési Minisztérium (SAG)

                        5.1.3/1

                        Vámbevételi Aligazgatóság (DARA)

                        5.1.1/1

                        Hondurasi Társadalombiztosítási Intézet (IHSS)

                        4.3.1/1

               3.
                     A jogszerűségi mátrixokban szereplő jogi eszközök listája

               A listát a jogszerűségi mátrixokban szereplő jogi hivatkozások sorrendjének figyelembevételével állították össze, kezdve az 1. alapelvvel.

               1.
                     A tulajdonjogról szóló törvény (082-2004. sz. rendelet).

               2.
                     Az erdőgazdálkodásról, védett területekről, valamint a vadon élő állatokról és növényekről szóló törvény (98-2007. sz. rendelet).

               3.
                     A települési (ejido) területeknek a közösségi erdészet összefüggésében értelmezett erdőgazdálkodásáról szóló 027-2015. sz. ICF megállapodás.

               4.
                     A 026-94. sz. rendelet (a 169. sz. ILO-egyezmény ratifikálása).

               5.
                     A tulajdonjogról szóló törvény végrehajtási rendelete (003-2010. sz. megállapodás).

               6.
                     Az agrárreformról szóló, 170. sz. törvényerejű rendelet, amelyet a mezőgazdasági ágazat korszerűsítéséről és fejlesztéséről szóló törvény által módosított törvény (31-92. sz. rendelet) módosított.

               7.
                     61-2013. sz. rendelet, amely felhatalmazza az ICF-et, hogy válaszoljon a Honduras őslakos és afrikai származású népeinek szervezetei által benyújtott, a közösségi és közösségek közötti területekre vonatkozó tulajdoni lapok kiadására irányuló kérelmekre.

               8.
                     A 031-2012. sz.ICF megállapodás, amely arról az eljárásról szól, amelynek keretében Hondurasnak a Rio Plátano Bioszféra területén élő, őslakos és afrikai származású népeinek ősi földjeire vonatkozó tulajdoni lapokat kiadják.

               9.
                     010-2015. sz. ICF megállapodás a különleges agrárerdészeti tervekkel (PESA) kapcsolatos műszaki szabványok 100 hektárnál kisebb birtokokon történő alkalmazására vonatkozó utasítások.

               10.
                     Az erdőgazdálkodásról, védett területekről, valamint a vadon élő állatokról és növényekről szóló törvény általános végrehajtási rendeletének (031-2010. sz. megállapodás).

               11.
                     Az elsődleges és másodlagos erdészeti termékekkel foglalkozó vállalatok és fatelepek által nyújtott szolgáltatásokért fizetendő díjakról szóló, 045 A-2013. sz. megállapodás alkalmazására vonatkozó utasítások.

               12.
                     DE-ICF-001-2013. sz. ICF-körlevél: Közigazgatási útmutató fenyőerdők fakitermelési terveihez.

               13.
                     A kötelező szakmai szervezeti tagságról szóló törvény (073. sz. rendelet).

               14.
                     050-2012. sz. ICF megállapodás: Erdőgazdálkodási tervek és működési tervek kidolgozására vonatkozó műszaki szabványok és iránymutatások lomblevelű erdők esetében.

               15.
                     030-2013. sz. ICF megállapodás: Mentési tervek jóváhagyása.

               16.
                     Az ICF DE-MP-071-2010. sz. határozata, Erdőtelepítési tanúsítványok kiállítására vonatkozó szabályok kézikönyve.

               17.
                     DE-MP-285-2010. sz. ICF határozat: Útmutató és szabványok a jobb erdőgazdálkodásért.

               18.
                     A számlázási rendszerhez és annak módosításaihoz kapcsolódó végrehajtási rendelet (189-2014. sz. megállapodás).

               19.
                     Az önkormányzatokról szóló törvény általános végrehajtási rendelete (018-93. sz. megállapodás).

               20.
                     A környezetvédelemről szóló általános törvény (104-93. sz. rendelet).

               21.
                     A Nemzeti Környezeti Hatásvizsgálati Rendszerhez kapcsolódó végrehajtási rendelet (008-2015. sz. megállapodás).

               22.
                     A környezetvédelemről szóló általános törvény módosításai (181-2007. sz. rendelet).

               23.
                     Az önkormányzatokról szóló törvény (134-90. sz. rendelet).

               24.
                     Munka törvénykönyve (189-1959. sz. rendelet).

               25.
                     A munkafelügyeletről szóló törvény (178-2016. sz. rendelet).

               26.
                     Az 1971. június 3-án jóváhagyott, a minimálbérről szóló törvény (103. sz. rendelet) és annak módosításai.

               27.
                     A munkahelyi balesetek és foglalkozási megbetegedések megelőzésére irányuló intézkedésekről szóló általános végrehajtási rendelet (053-04. sz. megállapodás).

               28.
                     A társadalombiztosítási törvény (140-1959. sz. rendelet), valamint a módosításait tartalmazó, 2001. június 1-jei 080-2001. sz. rendelet.

               29.
                     A Közép-Amerikai Egységes Vámkódexről (RECAUCA) szóló végrehajtási rendelet, 224-2008. sz. határozat (COMIECO-XLIX).

               30.
                     936-13. sz. SAG-megállapodás: A veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény (CITES) végrehajtásának eljárási szabályzata.

               31.
                     A nemzeti adónyilvántartásról szóló törvény (102-1974. sz. törvényerejű rendelet).

               32.
                     A tisztességes adózásról szóló törvény (051-2003. sz. rendelet).

               33.
                     A jövedelemadóról szóló törvény (25-1963. sz. rendelet).

               34.
                     Az adóbevételek erősítéséről, a társadalmi egyenlőségről és az közkiadások racionalizálásáról szóló törvény (017-2010. sz. rendelet).

               ________________

               III. MELLÉKLET

               A Hondurasból exportált és FLEGT-engedéllyel rendelkező fatermékek Unión belüli szabad forgalomba bocsátását szabályozó feltételek

               KERETRENDSZER

               Az Európai Közösségbe irányuló faanyag-behozatal FLEGT engedélyezési rendszerének létrehozásáról szóló, 2005. december 20-i 2173/2005/EK tanácsi rendelet
                  2
                és annak végrehajtási rendelete
                  3
                szabályozza azokat a feltételeket, amelyek alapján a FLEGT-engedéllyel rendelkező, Hondurasból származó fa és fatermékek beléphetnek az uniós piacra.

               Ezek a rendeletek előírják az azokban ismertetett eljárások nemzeti feltételekkel, és különösen annak lehetőségével való összehangolását, hogy az uniós piacra történő belépéskor a FLEGT-engedélyek elfogadásáért felelős illetékes hatóságok akár a vámhatóságok, akár más nemzeti igazgatási szervek is lehessenek. Ezért a folyamat leírása az igazolást két lépésre osztja fel: (1) engedélyek ellenőrzése és (2) a tényleges szállítmány engedélynek való megfelelését biztosító fizikai ellenőrzések.

               Ezen eljárás célja a Honduras által bevezetett ellenőrzések kiegészítése és annak igazolása, hogy az Unióba történő belépéskor bemutatott FLEGT-engedélyek valóban azok, amelyeket a hondurasi FLEGT engedélyező hatóság szabályszerűen adott ki és tart nyilván, és hogy ezen engedélyek ténylegesen azokra a szállítmányokra vonatkoznak, amelyekre azokat a hondurasi hatóságok az előírásoknak megfelelően kiadták. Az illetékes hatóságok a hondurasi FLEGT-engedélyek jogszerűségét és érvényességét biztosító rendszerrel kapcsolatos kérdéseiket a jelen megállapodás 9., 11., 19. és 24. cikkével összhangban a vegyes bizottsághoz intézhetik, a jelen melléklet 3. cikkében megállapított, az illetékes hatóságokra vonatkozó információkérési eljárásnak megfelelően.

               1. CIKK

               A FLEGT-engedélyek feldolgozása

               1.
                     Az engedélyt annak a tagállamnak az illetékes hatóságaihoz kell benyújtani, amelyben a FLEGT-engedéllyel rendelkező szállítmányt szabad forgalomba bocsáthatónak nyilvánították
                  4
               . Ez történhet elektronikus formában vagy más hasonlóan gyors eljárás útján.

               2.
                     Az 1. cikk (1) bekezdésében említett illetékes hatóságok az alkalmazandó nemzeti eljárásoknak megfelelően a FLEGT-engedély elfogadása esetén azonnal értesítik a vámhatóságokat.

               2. CIKK

               A FLEGT-engedélyekkel kapcsolatos dokumentáció érvényességének ellenőrzése

               1.
                     A papíralapú FLEGT-engedélyek a IV. mellékletben bemutatott engedélymintának felelnek meg. Érvénytelen az a FLEGT-engedély, amely nem felel meg a IV. mellékletben szereplő követelményeknek és előírásoknak.

               2.
                     Érvénytelen az a FLEGT-engedély, amelyet a rajta feltüntetett lejárati napot követően továbbítanak.

               3.
                     A FLEGT-engedélyben foglalt adatok törlése vagy módosítása csak akkor fogadható el, ha az engedélyező hatóság jóváhagyja ezeket a törléseket vagy módosításokat.

               4.
                     A FLEGT-engedély érvényességi idejének meghosszabbítása csak akkor fogadható el, ha az engedélyező hatóság jóváhagyja ezt a hosszabbítást.

               5.
                     A FLEGT-engedély másodpéldánya vagy cserepéldánya csak akkor fogadható el, ha azt az engedélyező hatóság bocsátotta ki és hagyta jóvá.

               3. CIKK

               Kiegészítő tájékoztatás kérése

               1.
                     Amennyiben kétség merülne fel a FLEGT-engedély, a másodpéldány vagy a cserepéldány érvényességét vagy valódiságát illetően, az illetékes hatóságok kiegészítő tájékoztatást kérhetnek az engedélyező hatóságtól.

               2.
                     A szóban forgó FLEGT-engedély, másodpéldány vagy cserepéldány másolata továbbítható a kérelemmel együtt.

               3.
                     Ha a FLEGT engedélyező hatóság szükségesnek ítéli, visszavonja a FLEGT-engedélyt és javított példányt ad ki, amelyet a „Másodpéldány” pecséttel hitelesít, és továbbítja azt az illetékes hatósághoz.

               4. CIKK

               A FLEGT-engedély és a szállítmány közötti megfelelés igazolása

               1.
                     Ha a szállítmányra vonatkozó további ellenőrzés szükséges azt megelőzően, hogy az illetékes hatóságok eldönthetnék, hogy a FLEGT-engedély elfogadható-e, ellenőrzést lehet végezni annak megállapítása érdekében, hogy a kérdéses szállítmány megfelel-e a FLEGT-engedélyben foglalt információknak, valamint az adott engedélyre vonatkozó, az engedélyező hatóság által nyilvántartott adatoknak.

               2.
                     Ha a szabad forgalomba bocsátásra bemutatott szállítmányban található fatermékek térfogata vagy tömege nem tér el 10 %-kal nagyobb mértékben a vonatkozó FLEGT-engedélyben feltüntetett térfogattól vagy tömegtől, úgy kell tekinteni, hogy a szállítmány megfelel a FLEGT-engedélyben megadott, térfogatra vagy tömegre vonatkozó információknak.

               3.
                     Ha kétség merül fel azzal kapcsolatban, hogy a szállítmány megfelel-e a FLEGT-engedélynek, az illetékes hatóság további pontosítást kérhet az engedélyező hatóságtól.

               4.
                     Az engedélyező hatóság kérheti az illetékes hatóságtól a szóban forgó FLEGT-engedély vagy cserepéldány egy példányának elküldését.

               5.
                     Ha az engedélyező hatóság szükségesnek ítéli, visszavonja a FLEGT-engedélyt és javított példányt ad ki, amelyet a „Másodpéldány” pecséttel hitelesít, és továbbítja azt az illetékes hatósághoz.

               6.
                     Ha az illetékes hatóság 21 munkanapon belül nem kap választ a jelen megállapodás 9. cikke szerinti, további pontosításra irányuló kérésére, az illetékes hatóság elutasítja a FLEGT-engedélyt, és az alkalmazandó jogszabályokkal és eljárásokkal összhangban jár el.

               7.
                     A FLEGT-engedély nem fogadható el, ha – az e melléklet 3. cikke szerinti kiegészítő tájékoztatás nyújtását vagy az ezen cikk szerinti további ellenőrzést követően – megállapítást nyert, hogy a FLEGT-engedély nem felel meg a szállítmánynak.

               5. CIKK

               A szállítmány érkezését megelőző ellenőrzés

               1.
                     A FLEGT-engedélyt a hatálya alá tartozó szállítmány érkezése előtt is be lehet nyújtani.

               2.
                     A FLEGT-engedély akkor fogadható el, ha megfelel a IV. mellékletben felsorolt valamennyi követelménynek, és ha az e melléklet 2., 3. és 4. pontjának megfelelően nincs szükség további igazolásra.

               6. CIKK

               Egyéb

               1.
                     Az érintett uniós tagállam vonatkozó jogszabályai és eljárásai eltérő rendelkezéseinek hiányában az igazolás költségét az importőrnek kell fizetnie.

               2.
                     Ha a FLEGT-engedélyek igazolása során tartós ellentétek vagy nehézségek merülnek fel, akkor az ügy a megállapodás végrehajtásával foglalkozó vegyes bizottság elé utalható.

               7. CIKK

               Szabad forgalomba bocsátás

               1.
                     A szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó vámáru-nyilatkozatot tartalmazó egységes vámokmány 44. rovatában hivatkozni kell a nyilatkozat hatálya alá tartozó fatermékekre vonatkozó engedély számára.

               2.
                     Amennyiben a vámáru-nyilatkozatot elektronikus úton teszik meg, a fenti hivatkozást az erre rendelt rovatban kell feltüntetni.

               3.
                     A faanyag és a fatermékek csak akkor bocsáthatók szabad forgalomba, amikor lezárultak az e mellékletben bemutatott eljárások.

               ________________

               IV. MELLÉKLET

               A FLEGT-engedélyek kibocsátására irányuló eljárás

               1. CIKK

               A FLEGT-engedélyekre vonatkozó általános követelmények

               1.
                     A Hondurasból származó és a jelen megállapodás I. mellékletében felsorolt fatermékeknek az Unióba történő belépéshez FLEGT-engedéllyel kell rendelkezniük.

               2.
                     A „FLEGT-engedélyt” az Instituto de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre (ICF) állítja ki, és megerősíti, hogy az Unióba történő kivitelre szánt fatermék-szállítmányt jogszerűen állították elő, és azt a jelen megállapodásban meghatározott kritériumokkal összhangban igazolták.

               3.
                     A FLEGT-engedélyeket papír alapon vagy elektronikus formában állítják ki.

               4.
                     Minden egyes exportőr minden egyes szállítmányához FLEGT-engedély kiállítása szükséges az Unióba történő első belépési ponton.

               5.
                     A papíralapú és az elektronikus FLEGT-engedélyek tartalmazzák az 1. függelékben meghatározott információkat, amelyeket a 2. függelékben foglalt utasítások alapján kell kitölteni.

               6.
                     Vámkezelés előtt a kérelmező az Unióba történő exporthoz a FLEGT-engedélyt, más célországokba történő exporthoz pedig a H-Legal engedélyt nyújtja be a vámhatóságnak, és csatolja az egyéb szükséges dokumentumokat. A FLEGT-engedély vagy a H-Legal engedély kiadására irányuló eljárásokat és annak az egységes vám-árunyilatkozathoz fűződő viszonyát a jelen megállapodás előkészítő és szervezési szakaszában kell kidolgozni.

               7.
                     A FLEGT-engedély a lejártát követően érvénytelennek minősül.

               8.
                     Amennyiben az eltérő fajtájú fatermékekből álló szállítmányok esetében nem megoldható az 1. formátumban (1. függelék) előírt összes információ megadása, a FLEGT-engedélyhez engedélyezett melléklet csatolható, amely tartalmazza a jelen mellékletben foglalt 2. formátumban (1. függelék) meghatározott mennyiségi és minőségi információkat.

               9.
                     A 8. ponttal összhangban engedélyezett melléklet tartalmazza a szállítmány leírására vonatkozó olyan információkat, amelyek nem férnek bele az 1. formátum érintett rovataiba.

               10.
                     Ha a minőségi információkat mellékletben (pótlapokon) adják meg, a FLEGT-engedély vonatkozó rovatai nem a szállítmányra vonatkozó információkat tartalmazzák, hanem erre a mellékletre (pótlapokra) való hivatkozást.

               11.
                     A FLEGT-engedélyek érvényességének meghosszabbításához, valamint visszavonásának, cseréjének és kezelésének meghatározásához kapcsolódó követelményeket és eljárásokat a jelen megállapodás előkészítő és szervezési szakaszában kell kidolgozni. A FLEGT-engedélyek kiadására irányuló eljárásokat nyilvánosságra kell hozni.

               12.
                     Honduras kormánya az Unió rendelkezésére bocsátja a FLEGT-engedély hitelesített mintáját, az engedélyező hatóság bélyegzőinek mintáit és a felhatalmazott munkatársak aláíráspéldányát.

               13.
                     A FLEGT-engedély eredeti példánya, másodpéldánya és cserepéldánya nem minősül érvényesnek, és nem fogadható el, ha az engedélyek kiállításának a jelen mellékletben meghatározott módját megváltoztatták vagy módosították.

               14.
                     A jóváhagyott FLEGT-engedélyek esetében az exportőr részére a jelen megállapodás vonatkozó rendelkezéseivel összhangban kell kiállítani az engedély eredeti és összes egyéb példányait.

               2. CIKK

               A FLEGT engedélyező hatóság felelőssége

               1.
                     A hondurasi engedélyező hatóság – a FLEGT Engedélyező Osztály révén – az ICF. Az ICF Jogszerűség-igazolási Osztálya felel a jogszabályi megfelelés igazolásáért.

               2.
                     Az engedélyező hatóság felel a Honduras és az uniós tagállamok illetékes hatóságai, valamint a FLEGT-engedélyekkel kapcsolatos kérdésekért felelős egyéb hondurasi hatóságok közötti információcseréért.

               3.
                     Az engedélyező hatóság az exportőr kérésére az érvényességi időt (csak egyetlen alkalommal) legfeljebb három (3) hónappal hosszabbíthatja meg. A FLEGT-engedély meghosszabbítása esetén az engedélyező hatóság megadja és jóváhagyja az új lejárati dátumot.

               4.
                     Az engedélyező hatóság hamisíthatatlan módszerrel biztosítja a FLEGT-engedélyek valódiságát, amellyel elkerülhetők az esetleges törlések vagy változtatások.

               5.
                     Az engedélyező hatóság rendszereket hoz létre az engedélyek papíralapú és elektronikus nyilvántartásához, hogy az exportőr földrajzi elhelyezkedését figyelembe véve válaszolhasson annak kérelmére. A FLEGT-engedélyezési rendszert fokozatosan összekapcsolják a Hondurasi Egyablakos Külkereskedelmi Rendszerrel (Sistema de Ventanilla Única de Comercio Exterior de Honduras, VUCEH), amennyiben azt a körülmények lehetővé teszik.

               6.
                     Az engedélyező hatóság minden esetben értesíti az érintett uniós tagállam illetékes hatóságát, ha valamely FLEGT-engedély érvényességét meghosszabbítják, vagy ha az engedélyt visszavonják vagy lecserélik.

               7.
                     Az engedélyező hatóság kezeli a beérkezett kérelmeket, a kiadott FLEGT-engedélyeket és az elutasított kérelmeket tartalmazó adatbázist.

               3. CIKK

               A FLEGT-engedélyek kibocsátására irányuló eljárás

               1.
                     A termékek jogszerűségének biztosítására irányuló eljárást az V. melléklettel összhangban még a FLEGT-engedély kiadása előtt le kell folytatni. A FLEGT-engedélyek kezelésének lépéseit az alábbi 1. ábra ismerteti.

               (a)
                     A FLEGT-engedély megszerzéséhez az exportőrnek a következő dokumentumokat kell benyújtania:

               −
                     a FLEGT-engedély iránti kérelem és

               −
                     az Adóhivatal (SAR) által engedélyezett exportszámla.

               (b)
                     A kérelem kézhezvételekor a FLEGT Engedélyezési Osztály:

               (i)
                     a Jogszerűség-igazolási Osztálynál ellenőrzi, hogy az érdekelt fél (az exportőr) megfelel-e a jogszerűség fogalmához tartozó valamennyi vonatkozó mutatónak;

               ii.
                     ellenőrzi, hogy az adott szállítmány esetében az ellátási láncban teljesült-e a jogszerűség követelménye:

               (c)
                     A jogszerűségi mátrixokban felsorolt összes alkalmazandó mutatónak és az ellátási láncra vonatkozó követelményeknek való megfelelésről gyűjtött információk alapján a Jogszerűség-igazolási Osztály megállapítja, hogy teljesültek-e a jogszerűség követelményei, és a FLEGT Engedélyezési Osztály rendelkezésére bocsátja a következőket:

               (i)
                     ha a piaci szereplő nem felel meg a jogszerűség követelményeinek, az ennek okait kifejtő véleményt, amely lehetővé teszi a FLEGT Engedélyezési Osztály számára, hogy tájékoztassa a kérelmezőt a kérelem elutasításáról;

               ii.
                     ha a piaci szereplő megfelel a jogszerűség követelményeinek, engedélyező határozatot, amelyet a FLEGT Engedélyezési Osztály használhat fel.

               (d)
                     A kérelem, az alátámasztó dokumentumok és a Jogszerűség-igazolási Osztály jogszabályi megfelelésre vonatkozó döntése alapján a FLEGT Engedélyezési Osztály kiállítja vagy elutasítja a FLEGT-engedélyt.

               (e)
                     A FLEGT-engedély megadásával kapcsolatos valamennyi információt egy külön adatbázisban kell vezetni.

               2.
                     Az Unióba történő kivitel esetén az I. mellékletben említett valamennyi faterméknek – a mintákat és a bemutató termékeket is beleértve – FLEGT-engedéllyel kell rendelkeznie.

               1. ábra

               A FLEGT engedélyezési eljárás folyamatábrája

               4. CIKK

               A papíralapú FLEGT-engedélyekre vonatkozó műszaki előírások

               1.
                     A papíralapú FLEGT-engedélyek a jelen melléklet 1. függelékében található formátumban kell kiállítani.

               2.
                     A papír A4-es méretű. A papír a bélyegző mellett különböző logókat ábrázoló vízjeleket is tartalmaz, a hondurasi címert vagy emblémát is beleértve.

               3.
                     A FLEGT-engedélyeket írógéppel vagy számítógéppel kell kitölteni. Szükség esetén kézzel is kitölthetők.

               4.
                     A FLEGT engedélyező hatóság lehetőleg acélból készült fémbélyegzőt használ. A FLEGT engedélyező hatóság azonban perforált betűk és számok kombinációját tartalmazó szárazbélyegzőt is használhat.

               5.
                     A FLEGT engedélyező hatóság az odaítélt mennyiség számmal és betűvel történő rögzítésére bármilyen hamisíthatatlan módszert igénybe vehet, ami lehetetlenné teszi további számok vagy hivatkozások utólagos beírását.

               6.
                     A nyomtatvány nem tartalmazhat semmiféle törlést vagy betoldást, kivéve, ha ezt a FLEGT engedélyező hatóság pecsétje és aláírása hitelesíti.

               7.
                     A FLEGT-engedélyt spanyol nyelven kell kitölteni és nyomtatni.

               5. CIKK

               A FLEGT-engedélyek kiállításának formátuma

               1.
                     A FLEGT-engedélyeket a fatermékek hondurasi jogszerűség-igazolási rendszerén belül működő számítógépes rendszer segítségével állítják ki.

               2.
                     A számítógépes rendszerhez nem kapcsolódó uniós tagállamok rendelkezésére papíralapú FLEGT-engedélyt bocsátanak.

               6. CIKK

               A FLEGT-engedély példányai

               1.
                     A FLEGT-engedély egy eredeti dokumentumból és öt másolatból áll.

               2.
                     Az eredeti példánnyal a FLEGT-engedély jogosultja rendelkezik.

               3.
                     Az öt számozott másolatot a következőképpen kell felhasználni:

               (a)
                     1. másolat: a FLEGT engedélyező hatóság kapja meg további igazolások céljából;

               (b)
                     2. másolat: kíséri a szállítmányt. a FLEGT-engedély jogosultja kapja meg, hogy elküldje azt a szállítmánnyal együtt a termék vevőjének, aki benyújtja azt annak a tagállamnak a vámhatóságához, amelyben az engedély hatálya alá tartozó szállítmány szabad forgalomba bocsátás céljából érkezik;

               (c)
                     3. másolat: a FLEGT-engedély jogosultja kapja meg, hogy elküldje azt a vevőnek, aki az engedély másolatát benyújtja annak a tagállamnak a FLEGT-engedélyekért felelős hatóságához, amelyben az engedély hatálya alá tartozó szállítmány szabad forgalomba bocsátás céljából érkezik;

               (d)
                     4. másolat: a hondurasi vámhatóságoké, amelyek azt exportellenőrzési célokra használják fel.

               (e)
                     5. másolat: a FLEGT-engedély jogosultjáé, nyilvántartás céljából.

               7. CIKK

               A FLEGT-engedély érvényessége, visszavonása és cseréje

               1.
                     A FLEGT-engedély érvényessége és meghosszabbítása

               A FLEGT-engedély a kiállításának napján lép érvénybe, és a kiállításának napjától számított hat (6) hónapig érvényes. A FLEGT-engedélyben meg kell jelölni annak lejárati idejét.

               2.
                     A FLEGT-engedély visszavonása

               2.1
                     A FLEGT-engedély érvényessége megszűnik, és azt vissza kell juttatni az engedélyező hatósághoz, ha az engedély hatálya alá tartozó fatermékek az Unióba érkezést megelőzően szállítás közben elvesznek vagy megsemmisülnek.

               2.2
                     A FLEGT-engedélyt az alábbi körülmények között vissza kell vonni:

               (a)
                     az exportőr által a szállítmánnyal kapcsolatban elkövetett és a FLEGT-engedély kiadása után megállapított szabálysértés esetében;

               (b)
                     ha nem került sor exportra, és a kedvezményezett nem kérte a meghosszabbítást.

               2.3
                     Az exportőr önként is visszaadhatja az engedélyt, ha úgy dönt, hogy nem használja fel azt.

               3.
                     A FLEGT-engedély cseréje

               3.1
                     Ha az engedély uniós illetékes hatóságoknak szánt eredeti példánya és/vagy másolatai elvesznek, megsemmisülnek vagy ellopják azokat, a FLEGT-engedély birtokosa vagy meghatalmazott képviselője az engedélyező hatósághoz fordulhat, és az eredeti példány és/vagy a másolatok elvesztésének, ellopásának vagy megsemmisülésének igazolása ellenében kérelmezheti az engedély pótlását.

               3.2
                     Az engedélyező hatóság az engedély jogosultjának kérésére és a kérés mérlegelését követően kiállítja a FLEGT-engedély cserepéldányát.

               3.3
                     Honduras kormánya az Unió rendelkezésére bocsátja a FLEGT-engedély hitelesített mintáját, az engedélyező hatóság bélyegzőinek mintáit és a felhatalmazott munkatársak aláíráspéldányát.

               3.4
                     Az engedély cserepéldánya tartalmazza az eredeti FLEGT-engedélyben foglalt információkat és bejegyzéseket, az engedély számát is ideértve. A FLEGT-engedély cserepéldányán fel kell tüntetni a „csereengedély” megjelölést.

               3.5
                     Amennyiben egy elveszett vagy ellopott FLEGT-engedély előkerül, akkor az előkerült engedély nem használható fel, és azt vissza kell juttatni az engedélyező hatósághoz.

               8. CIKK

               A FLEGT-engedélyek kiadásával kapcsolatos szabálysértések kezelése

               A fatermékekkel kapcsolatos szabálysértés vagy hamis információ, a FLEGT-engedélyen szereplő információk hamisítása, megváltoztatása vagy módosítása vagy a FLEGT engedélyezési rendszerre vonatkozó szabályok megszegése esetén a szabálysértés mértékének megfelelő és a hondurasi jogszabályokkal összhangban álló közigazgatási vagy jogi intézkedések meghozatalára kerül sor.

               9. CIKK

               A FLEGT-engedély érvényességével és valódiságával
                  kapcsolatban felmerült kétségek

               1.
                     Amennyiben kétség merül fel a FLEGT-engedély, a másodpéldány vagy a cserepéldány érvényességét vagy valódiságát illetően, az illetékes uniós hatóság ellenőrizheti azt a rendszerben, vagy további tájékoztatást kérhet a FLEGT engedélyező hatóságtól. Csak a FLEGT engedélyező hatóság felelősségi és hatáskörébe tartozik az engedély érvényességére vagy valódiságára vonatkozó tájékoztatás nyújtása.

               2.
                     Az engedélyező hatóság szükség esetén kérheti az uniós tagállam illetékes hatóságaitól a szóban forgó FLEGT-engedély vagy cserepéldány egy példányának elküldését.

               3.
                     Ha a FLEGT engedélyező hatóság szükségesnek ítéli, visszavonja az engedélyt és kibocsát egy javított példányt, amely tartalmazza a „Másodpéldány” pecséttel történő hitelesítést, és továbbítja azt az uniós tagállam illetékes hatóságához.

               4.
                     Ha megerősítést nyer a FLEGT-engedély érvényessége, az engedélyező hatóság elektronikus úton haladéktalanul értesíti az uniós illetékes hatóságot. A visszaküldött másolatokat a FLEGT engedélyező hatóság megfelelő módon hitelesíti.

               5.
                     Amennyiben a szóban forgó FLEGT-engedély nem érvényes, az engedélyező hatóság erről lehetőség szerint elektronikus úton értesíti az uniós tagállam illetékes hatóságát.

               6.
                     Amennyiben kétség merül fel a FLEGT-engedély érvényességét vagy valódiságát illetően, az engedélyező hatóság köteles válaszolni az illetékes uniós hatóságok és egyéb hondurasi hatóságok kérdéseire, továbbá kérésre kiegészítő tájékoztatást és pontosításokat nyújtani.

               1. függelék

               1.
                     A FLEGT-engedély formátuma

                        1

                        1. Engedélyező hatóság

                        Név:

                        Cím:

                        2. Importőr

                        Név:

                        Cím:

                        EREDETI

                        3. A FLEGT-engedély száma

                        4. A lejárat időpontja

                        5. Exportáló ország

                        7. Szállítóeszköz

                        6. ISO-kód

                        8. A FLEGT-engedély jogosultja (név és cím)

                        9. A fa vagy a fatermékek kereskedelmi megnevezése

                        10. HR-Kód

                        1

                        11. Közismert és tudományos név

                        12. Kitermelési ország

                        13. ISO-kódok

                        14. Térfogat (m3)

                        15. Nettó tömeg (kg)

                        16. Egységek száma

                        17. Megkülönböztető jelzések

                        18. A FLEGT-engedélyt kiállító hatóság aláírása és bélyegzője

                        Hely és dátum

               2.
                     A szállítmányokra vonatkozó kiegészítő tájékoztatás

               A következő tájékoztatás a FLEGT-engedélyre vonatkozik.

                        Tételszám

                        A fa vagy a fatermékek kereskedelmi megnevezése

                        HR-kód

                        Közismert és tudományos név

                        Kitermelési ország

                        A kitermelési ország ISO-kódja

                        Mennyiség (m3)

                        Tömeg

                        (kg)

                        Egységek száma

                        1

                        2

                        3

                        4

                        5

                        6

                        7

                        8

                        9

                        10

                        Kiállítás helye

                        Dátum (nap/hónap/év)

                        A FLEGT engedélyező hatóság aláírása és bélyegzője

               2. függelék

               Utasítások a formanyomtatvány kitöltéséhez

               Általános

               —
                     Kérjük, nyomtatott nagybetűkkel töltse ki.

               —
                     Az országok ISO-kódja a két betűből álló szabványos nemzetközi országjelzéseknek felel meg.

                        1. rovat

                        FLEGT engedélyező hatóság

                        Adja meg a FLEGT engedélyező hatóság nevét és címét.

                        2. rovat

                        Importőr

                        Importőr neve és címe.

                        3. rovat

                        A FLEGT-engedély száma

                        Adja meg az engedély kiállítási számát.

                        4. rovat

                        A lejárat időpontja

                        A FLEGT-engedély érvényességi időtartama

                        5. rovat

                        Exportáló ország

                        Az a partnerország, amelyből a fatermékeket az Unióba exportálták.

                        6. rovat

                        ISO-kód

                        Adja meg az 5. rovatban szereplő partnerország kétjegyű ISO-kódját.

                        7. rovat

                        Szállítóeszköz

                        Nevezze meg a kiviteli pontig használt szállítóeszközt.

                        8. rovat

                        A FLEGT-engedély jogosultja

                        Adja meg az exportőr nevét és címét.

                        9. rovat

                        A fa vagy a fatermékek kereskedelmi megnevezése

                        Adja meg a fatermék(ek) kereskedelmi megnevezését.

                        10. rovat

                        HR-kódok

                        Adja meg a 4 vagy 6 számjegyű, a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszer alapján meghatározott termékkódot.

                        11. rovat

                        Közismert és tudományos név

                        Adja meg a termékhez felhasznált fakategóriák közismert és tudományos nevét. Amennyiben a termék egynél több kategóriát tartalmaz, külön sorba kell írni mindegyiket. Ez az információ összetett termékek vagy egynél több azonosíthatatlan kategóriát tartalmazó összetevők (pl. forgácslemez) esetében kihagyható.

                        12. rovat

                        Kitermelési ország

                        Adja meg azokat az országokat, ahol a 10. rovatban felsorolt fakategóriákat kitermelték. Amennyiben a termék egynél több kategóriát tartalmaz, az összes faanyag-forrást nevezze meg.

                        Ez az információ összetett termékek vagy egynél több azonosíthatatlan kategóriát tartalmazó összetevők (pl. forgácslemez) esetében kihagyható.

                        13. rovat

                        ISO-kódok

                        Adja meg a 12. rovatban felsorolt országok ISO-kódját.

                        Ez az információ összetett termékek vagy egynél több azonosíthatatlan kategóriát tartalmazó összetevők (pl. forgácslemez) esetében kihagyható.

                        14. rovat

                        Térfogat (m3)

                        Adja meg az össztérfogatot m3-ben. A rovat kitöltése elhagyható, ha a 15. mezőt kitöltik.

                        15. rovat

                        Nettó tömeg (kg)

                        Adja meg az össztömeget kg-ban, amely a fatermékek nettó tömegét jelenti, az állványoktól, távtartóktól, öntapadó címkéktől stb. különböző közvetlen tárolóeszközök és csomagolás nélkül. A rovat kitöltése elhagyható, ha a 14. mezőt kitöltik.

                        16. rovat

                        Egységek száma

                        Adja meg az egységek számát, amennyiben a feldolgozott termék ilyen módon számszerűsíthető leginkább. A rovat kitöltése elhagyható.

                        17. rovat

                        Megkülönböztető jelzések

                        Adott esetben adjon meg minden megkülönböztető jelzést, pl.: tételszám, hajóraklevél száma. A rovat kitöltése elhagyható.

                        18. rovat

                        A FLEGT engedélyező hatóság aláírása és bélyegzője

                        Ezt a mezőt egy erre felhatalmazott tisztviselő írja alá, és a FLEGT engedélyező hatóság pecsételi le. Fel kell tüntetni az aláírás helyét és idejét is.

               ________________

               V. MELLÉKLET

               A fatermékekre vonatkozó hondurasi jogszerűség-igazolási rendszer

               Tartalomjegyzék

               1.
                     BEVEZETÉS

               1.1
                     Háttér-információk

               1.2
                     A jogszerűség-igazolási rendszer célja

               1.3
                     Az erdőgazdálkodás fejlesztésére irányuló új eszközök és elemek

               2.
                     A JOGSZERŰSÉG-IGAZOLÁSI RENDSZERRE VONATKOZÓ HONDURASI JOGI KERET

               2.1
                     Nemzetközi egyezmények és szerződések

               2.2
                     Regionális egyezmények és szerződések

               2.3
                     A természeti erőforrások fenntartható kezelésére vonatkozó nemzeti jogszabályok

               2.4
                     A munkaerőpiacra vonatkozó nemzeti jogszabályok

               2.5
                     A fatermékek exportja után fizetendő állami és önkormányzati adók megfizetésére vonatkozó nemzeti jogszabályok

               2.6
                     Közigazgatási eljárásokra, átláthatósági mechanizmusokra és a lakosság bevonására vonatkozó nemzeti jogszabályok

               2.7
                     Bírósági végrehajtók által alkalmazott nemzeti jogszabályok

                  3.
                     A JOGSZERŰSÉG-IGAZOLÁSI RENDSZER ELEMEI

               3.1
                     A jogszerűség fogalmának meghatározása

               3.2
                     A jogszerűség fogalommeghatározásának való megfelelés igazolása

               3.3
                     Az ellátási lánc ellenőrzései

               3.4
                     A FLEGT és a H-Legal engedélyezési folyamat

               3.5
                     Független ellenőrzés

               4.
                     A JOGSZERŰSÉG-IGAZOLÁSI RENDSZER INTÉZMÉNYI KERETE ÉS A RENDSZER MEGVALÓSÍTÁSÁBAN RÉSZT VEVŐK SZEREPE

               4.1
                     A jogszerűség-igazolási rendszer megvalósításában részt vevők szerepe

               4.2
                     Állami intézmények

               4.2.1
                     Nemzeti Erdővédelmi és Fejlesztési, Védett Területekért és a Vadon Élő Állatokért és Növényekért Felelős Intézet (ICF)

               4.2.2
                     Adóhivatal (SAR)

               4.2.3
                     Települési önkormányzatok

               4.2.4
                     Tulajdonjogi Hivatal (IP)

               4.2.5
                     Foglalkoztatási és Társadalombiztosítási Minisztérium (STSS)

               4.2.6
                     Hondurasi Társadalombiztosítási Intézet (IHSS)

                  4.2.7
                     Energiaügyi, Természeti Erőforrások, Környezetvédelmi és Bányászati Minisztérium (MiAmbiente)

               4.2.8
                     Nemzeti Agrárintézet (INA)

               4.2.9
                     Földművelésügyi és Állattenyésztési Minisztérium (SAG)

               4.2.10
                     Vámbevételi Aligazgatóság (DARA)

               4.2.11
                     Közvetetten érintett állami intézmények

               4.3
                     Erdészeti magánszektor

               4.4
                     Civil társadalmi szervezetek

               4.4.1
                     Helyi szervezetek

               4.4.2
                     Nem kormányzati fejlesztési szervezetek

               4.5
                     Honduras őslakos és afrikai származású népei

               4.6
                     Kapacitásépítés

               5.
                     A JOGSZERŰSÉG-IGAZOLÁSI RENDSZER HATÁLYA

               5.1
                     A jogszerűség-igazolási rendszer alá tartozó fatermékek

               5.2
                     A jogszerűség-igazolási rendszer hatálya alá tartozó piacok

               5.3
                     A jogszerűség-igazolási rendszer hatálya alá faanyag-források

               5.3.1
                     Hondurasban kitermelt faanyag

               5.3.2
                     Importált fa

               5.3.3
                     E megállapodás hatálya alá nem tartozó faanyag

               5.4
                     A jogszerűség-igazolási rendszer alá tartozó piaci szereplők köre

                  6.
                     A JOGSZERŰSÉG FOGALOMMEGHATÁROZÁSÁNAK VALÓ MEGFELELÉS IGAZOLÁSA

               6.1
                     A jogszerűség-igazolás alapelvei

               6.1.1
                     A jogszerűség-igazolásban részt vevő intézmények

               6.1.2
                     A jogszerűségi mátrixokon alapuló igazolási eljárások

               6.1.3
                     A jogszerűség-igazolási eszközök tárolása

               6.1.4
                     Informatikai rendszerek és igazolási funkciók

               6.1.5
                     Kockázatkezelési elv

               6.1.6
                     Jogszabályi megfelelési tanúsítvány kiállítását eredményező jogszerűség-ellenőrzés

               6.2
                     A piaci szereplők jogszerűség-igazolással kapcsolatos kötelezettségei

               7.
                     A FA ÉS A FATERMÉKEK ELLÁTÁSI LÁNCÁNAK IGAZOLÁSA

               7.1
                     Az ellátási lánc igazolásának alapelvei

               7.2
                     A fatermékek azonosítása

               7.3
                     Az ellátási láncra vonatkozó információk piaci szereplők általi bejelentése

               7.4
                     Importált fatermékek igazolása

               7.5
                     Árutovábbítási eljárás alatt álló fatermékek igazolása

               7.6
                     Lefoglalt fatermékek igazolása

               7.7
                     Megváltozott használati célú földterületről származó fatermékek igazolása

               8.
                     SAJÁT TANÚSÍTVÁNY ELISMERÉSE

               9.
                     A JOGSZERŰSÉG-IGAZOLÁSI RENDSZERNEK VALÓ MEGFELELÉS HIÁNYÁNAK KEZELÉSE

                  10.
                     PANASZKEZELÉSI MECHANIZMUSOK

               10.1
                     Bevezetés

               10.2
                     Célkitűzések

               10.3
                     Panaszkezelési mechanizmusok típusai

               10.4
                     A panaszkezelési mechanizmusok és vezérelveik kialakítása

               11.
                     A JOGSZERŰSÉG-IGAZOLÁSI RENDSZER VÉGREHAJTÁSÁVAL KAPCSOLATOS KONZULTÁCIÓS, RÉSZVÉTELI ÉS KOORDINÁCIÓS MECHANIZMUSOK

               11.1
                     A megállapodás végrehajtásával foglalkozó vegyes bizottság

               11.2
                     Technikai Bizottság

               11.3
                     A FLEGT önkéntes partnerségi megállapodás végrehajtásának nemzetközi titkársága

               11.4
                     Az illegális fakitermelés elleni nemzeti stratégia és annak a FLEGT önkéntes partnerségi megállapodással fennálló kapcsolatai

               12.
                     ÖSZTÖNZŐ, NÉPSZERŰSÍTŐ, VÉDINTÉZKEDÉSEK ÉS KOCKÁZATCSÖKKENTŐ INTÉZKEDÉSEK AZ ÁGAZATI SZEREPLŐKNEK A JOGSZERŰSÉG-IGAZOLÁSI RENDSZER VÉGREHAJTÁSÁBA TÖRTÉNŐ BEVONÁSÁHOZ

               1. függelék: Az ellátási lánc elemei (fenyőerdő)

               2. függelék: Az ellátási lánc elemei (fenyőerdő)

               1.
                     BEVEZETÉS

               1.1
                     Háttér-információk

               A világon a legnagyobb mértékű erdőirtás Latin-Amerikában figyelhető meg, és a régióban Honduras azon országok egyike, amelyek a legmagasabb éves erdőpusztulási rátával rendelkeznek. Az erdőirtásnak és az erdőpusztulásnak számos oka van, főként a külterjes szarvasmarha-tenyésztés és a monokultúrák (például az olajpálma) elterjedése, az erdőirtás formájában megvalósított illegális fakivágás, az erdőtüzek és a nem fenntartható fakitermelés.

               Az illegális fakitermelés és az esőerdők mezőgazdasági földterületté történő átalakítása által okozott erdőpusztítás és erdőpusztulás kedvezőtlen hatásai közé tartozik a csökkent biológiai sokféleség, valamint az erdei ökoszisztémák természetes ellenálló képességének korlátozódása vagy megsemmisülése. Az elmaradt illetékekből és az adókijátszásból eredő pénzügyi veszteség is jelentős.

               1.2
                     Honduras fatermékekre vonatkozó jogszerűség-igazolási rendszerének célja

               A jogszerűség-igazolási rendszer célja az ország erdészeti ágazata irányításának az erdészeti ellátási lánc összes szereplője általi szigorú jogszabályi megfelelés biztosítása révén történő javítása.

               E cél kiterjed a következőkre: az erdőhasználati jogok kiosztása, nyersanyag-kitermelés, faanyag-szállítás, elsődleges feldolgozás, másodlagos feldolgozás és a fatermékek kereskedelme a belföldi és a nemzetközi piacokon egyaránt, a hatályos jogszabály alkalmazása és végrehajtása, valamint a meglévő állami ellenőrző rendszerek javítása alapján.

               1.3
                     Az erdőgazdálkodás fejlesztésére irányuló új eszközök és elemek.

               Bár az önkéntes partnerségi megállapodás tárgyalási és végrehajtási folyamatának kiemelt célja a törvényes forrásból származó faanyag FLEGT-engedélyezése, nem ez a folyamat egyetlen várható kimenetele. Ezen engedélyek kiadása, valamint a Hondurasnak és az EU-nak az erdészeti irányítás javításával és a törvényes forrásból származó faanyag kereskedelmének elősegítésével kapcsolatos elvárásainak teljesítése érdekében a jogszerűség-igazolás megerősítéséhez új eszközöket kell kidolgozni. Ezen okból a megállapodás számos új és innovatív elemre tesz javaslatot, amelyek várhatóan kedvezően hatnak az erdészeti ágazat irányítására. Egyes elemeket már bevezettek, más elemek még kidolgozásra várnak, és ezek együttesen alkotják Honduras fatermékekre vonatkozó jogszerűség-igazolási rendszerét. Ezek az elemek szervezeti és intézményi szinten egyaránt a következőket foglalják magukban:

               A jogszerű forrásokból származó faanyag fogalma

               (a)
                     A jogszerűségi mátrixokban foglalt jogi követelmények meghatározása a belföldi piacot ellátó és a bármely rendeltetési országba irányuló exportra szánt valamennyi faanyag-forrás esetében, az importált fát is beleértve.

               Az ellátási lánc ellenőrzései

               (b)
                     A jelen megállapodás végrehajtásának mérföldköve: Faanyag-visszakövethetőségi informatikai rendszer (SIRMA) kiépítése és megvalósítása: a teljes ellátási láncban a famennyiségek jobb ellenőrzése és kontrollja, a többi informatikai rendszerrel (mind a belső ICF rendszerrel és az egyéb intézményeknél működő rendszerekkel) való összeköttetésnek és a többi országgal való információcserének köszönhetően.

               (c)
                     Információcsere-rendszer és kereszthivatkozások a SIRMA és Honduras Automatizált Vámbevételi Rendszere (SARAH) között (középtávon).

               (d)
                     A jelen megállapodás végrehajtásának mérföldköve: A kellő gondosság bevezetése valamennyi piaci szereplő számára. A jogi keretben egy olyan kötelezettség megjelenítése, amely minimálisra csökkenti a piaci szereplők meg nem felelésének kockázatát, függetlenül attól, hogy a termék helyi forrásból vagy a tengerentúlról származik (középtávon).

               Igazolási eljárások

               (e)
                     A jogszerűségi mátrixokban foglalt valamennyi jogszabály szigorúbb alkalmazása (hosszú távon).

               (f)
                     Mentési és helyreállítási tervek alá tartozó erdőterületeken a fakitermelés fokozott ellenőrzése, különösen ott, ahol az ellenőrzés a teljes ellátási láncban nagyobb erőfeszítéseket igényel (középtávon).

               (g)
                     A Nemzeti Erdészeti Információs Rendszer (SNIF), megerősítése, hogy hatékony és megfelelő összeköttetés alakuljon más kapcsolódó intézményekkel, továbbá hogy lehetővé tegye a felhasználók számára az őket érdeklő információkhoz való hozzáférést (középtávon).

               (h)
                     A jelen megállapodás végrehajtásának mérföldköve: A piaci szereplőknek a jogszerűség-igazolási rendszer követelményeinek való meg nem felelésének mértékét tartalmazó adatbázis létrehozása és kezelése (középtávon).

               (i)
                     A jelen megállapodás végrehajtásának mérföldköve: Kockázatalapú jogszerűség-ellenőrzés megvalósítása annak ellenőrzésére, hogy az összes piaci szereplő megfelel-e a jogszerűség-igazolási rendszer mutatóinak és követelményeinek (középtávon).

               (j)
                     A jelen megállapodás végrehajtásának mérföldköve: (A jogszerűség-ellenőrzés eredményeként) jogszabályi megfelelési tanúsítvány kiállítása, amely igazolja a jogszerűség-igazolási rendszer követelményeinek való megfelelést (középtávon).

               (k)
                     A jogszerűségi mátrixokban foglalt egyenértékűségtől függően a saját önkéntes tanúsítványok elismerése. Szem előtt tartva a jelen melléklet 8. szakaszában megállapított eljárásokat, az akkreditált tanúsító szervek által kiállított, jogszerűségi, erdőgazdálkodási és/vagy felügyeletilánc-tanúsítványok a jogszerűségi mutatóknak való részleges vagy teljes megfelelés bizonyítékaként is szolgálhatnak, hogy így elkerülhető legyen a párhuzamos munkavégzés és egyszerűbbé váljon az igazolás (középtávon).

               FLEGT engedélyezési eljárások

               (l)
                     FLEGT-engedélyek kiadása, amelyek biztosítják, hogy valamennyi EU-ba szánt faanyag-szállítmány megfeleljen a jogszerűség-igazolási rendszer követelményeinek. A H-Legal engedély kiadására vonatkozó követelményeknek a más országokba történő kivitelre szánt fa esetében is meg kell felelni (középtávon).

               Független ellenőrzés

               (m)
                     A rendszer független ellenőrzése, amely biztosítja a jogszerűség-igazolási rendszer valamennyi elemének hitelességét, és az esetleges hiányosságok orvoslása céljából kiigazításokat javasol (középtávon).

               (n)
                     A jelen megállapodás végrehajtásának mérföldköve: A FLEGT önkéntes partnerségi megállapodás végrehajtásáért felelős intézményközi titkárság (SIIAVA) létrehozása, amely koordinálja a jogszerűség-igazolási rendszer kidolgozásában és végrehajtásában részt vevő különféle állami intézmények tevékenységét és hozzájárulását. Ez a szerv lesz a párbeszéd és a koordináció tere, amely más szervekkel, például a Technikai Bizottsággal együtt biztosítja a jelen megállapodás sikeres, interaktív és tárgyaláson alapuló végrehajtását, hogy valamennyi érdekelt fél részt vehessen az erdészeti irányításban, tisztában legyen azzal és elkötelezett legyen iránta (rövid táv).

               (o)
                     A jelen megállapodás végrehajtásának mérföldköve: A szabad, előzetes és tájékoztatáson alapuló konzultáció (FPIC) megvalósítása az erdészeti ágazatban, hatálybalépését követően a vonatkozó törvény rendelkezései értelmében (középtávon).

               (p)
                     A tulajdoni jogcím nélküli erdőterületek állami kézbe helyezésére irányuló erőfeszítések fokozása, amelynek középpontjában a nem állami tulajdonban lévő földterületek és az ICF által kiállított közösségi erdőgazdálkodási szerződések alá tartozó földterületek jogi helyzetének tisztázása („regularización” és „saneamiento jurídico”) áll.

               (q)
                     Honduras őslakos és afrikai származású népeinek ősi földterületeihez fűződő tulajdonjog rendezésére irányuló erőfeszítések fokozása (középtávon).

               (r)
                     Az intézményi kapacitás megerősítése a Foglalkoztatási és Társadalombiztosítási Minisztériumban (STSS) és a Hondurasi Társadalombiztosítási Intézetben (IHSS), biztosítva számukra a jogszerűségi mátrixokban foglalt mutatók és igazolási eszközök hatékony elősegítéséhez és felügyeletéhez szükséges erőforrásokat (hosszú távon).

               (s)
                     A jogszabályi megfeleléssel kapcsolatos kapacitásépítés az ágazatban működő kézműves piaci szereplők számára (hosszú távon).

               2.
                     A JOGSZERŰSÉG-IGAZOLÁSI RENDSZERRE VONATKOZÓ HONDURASI JOGI KERET

               A fatermékekkel kapcsolatos jogi keret Hondurasban sokféle elemből áll: nemzetközi egyezményekből és (regionális és régión kívüli) szerződésekből, a köztársaság alkotmányából, másodlagos törvényekből, rendeletekből és egyéb szabályokból, amelyeket bizonyos állami intézmények saját illetékességi körüktől függően alkalmaznak. A jogszerűség-igazolási rendszerben részt vevő intézmények a hondurasi fatermékek jogszerűségének igazolása céljából kapcsolatban állnak egymással.

               A II. mellékletben és az alábbiakban kifejtett jogszerűségi mátrixok a jogszerűség és a jogszerűség-igazolási rendszer különböző elemeihez kapcsolódó legfontosabb jogi eszközöket ismertetik, amelyeket minden egyes FLEGT-engedély kiadása előtt ellenőrizni kell.

               2.1
                     Nemzetközi egyezmények és szerződések

               −
                     A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet őslakos és törzsi népekről szóló 169. sz. egyezménye.

               −
                     A veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény.

               −
                     Az Egyesült Nemzetek Környezetvédelmi és Fejlesztési Konferenciája.

               −
                     Az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye, különös tekintettel a 2015. évi Párizsi Megállapodásra, amely jelenleg az éghajlatváltozás elleni küzdelem legfontosabb nemzetközi okmánya.

               2.2
                     Regionális egyezmények és szerződések

               −
                     A biológiai sokféleség és az érintetlen természeti területek védelmét szolgáló közép-amerikai egyezmény. Ezen egyezmény célja a közép-amerikai térségben a szárazföldi és tengeri biológiai sokféleség lehető legnagyobb mértékű védelmének biztosítása. Az egyezményt 1992-ben a nicaraguai Managuában írta alá Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua és Panama elnöke.

               −
                     A Fenntartható Fejlődés Közép-Amerikai Szövetsége. Ez a regionális stratégia az érdekek, fejlesztési kezdeményezések, felelősségi körök összehangolását és összeegyeztetését, valamint a jogharmonizációt szolgálja, amelyet 1994-ben írt alá Belize, Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua és Panama elnöke és képviselői.

               −
                     A nemzeti erdei ökoszisztémák kezeléséről és védelméről, valamint az erdőültetvények fejlesztéséről szóló regionális egyezmény. Ezen egyezmény célja olyan nemzeti és regionális mechanizmusok előmozdítása, amelyek célja az erdőgazdálkodási potenciállal rendelkező földterületen található, erdővel borított területek használatában beálló változások elkerülése és az erdőirtással érintett területek helyreállítása. Az egyezményt 1993-ben a guatemalai Guatemala Cityben írta alá Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua és Panama külügyminisztere.

               2.3
                     A természeti erőforrások fenntartható kezelésére vonatkozó nemzeti jogszabályok

               −
                     131-1982. sz. rendelet, a Hondurasi Köztársaság alkotmánya.

               −
                     181-2009. sz. rendelet, általános vízügyi törvény.

               2.4
                     Nemzeti munkaügyi jogszabályok

               −
                     101-JD-71. sz. megállapodás, a társadalombiztosításról szóló törvény végrehajtási rendelete.

               2.5
                     A fatermékek exportja után fizetendő állami és önkormányzati adók megfizetésére vonatkozó nemzeti jogszabályok

               −
                     170-2016. sz. rendelet, Adótörvénykönyv.

               −
                     194-2002. sz. rendelet, a pénzügyi egyensúlyról és a szociális védelemről szóló törvény.

               −
                     A Közép-Amerikai Egységes Vámkódexről (CAUCA) szóló, 223-2008. sz. határozat.

               −
                     0630. sz. pénzügyminisztériumi megállapodás, az exportból származó devizabevételekről szóló törvény végrehajtási rendelete.

               2.6
                     Közigazgatási eljárásokra, átláthatósági mechanizmusokra és a lakosság bevonására vonatkozó nemzeti jogszabályok

               −
                     170-2006. sz. rendelet, az átláthatóságról és a közérdekű információkhoz való hozzáférésről szóló törvény.

               −
                     152-1987. sz. rendelet, a közigazgatási eljárásokról szóló törvény és annak végrehajtási rendelete.

               2.7
                     Bírósági végrehajtók által alkalmazott nemzeti jogszabályok

               −
                     144-1983. sz. rendelet, Honduras büntető törvénykönyve.

               3.
                     A JOGSZERŰSÉG-IGAZOLÁSI RENDSZER ELEMEI

               A jogszerűség-igazolási rendszer a következőket foglalja magában:

               (1)
                     A jogszerű forrásból származó faanyag fogalma, amely egyértelműen megállapítja a jogszabályok azon szempontjait, amelyek esetében a termékek rendeltetési piacától függetlenül a fatermékekre vonatkozó hondurasi jogszerűség-igazolási rendszer szisztematikusan keresi a megfelelés bizonyítékát.

               (2)
                     Az ellátási lánc ellenőrzése a fának az erdészeti műveletektől vagy a behozatali ponttól az ellátási lánc utolsó eleméig történő visszakövetése érdekében.

               (3)
                     Igazolási eljárások a jogszerűség meghatározásában foglalt minden elemnek való megfelelés biztosítása és dokumentálása érdekében és az ellátási lánc ellenőrzése;

               (4)
                     Az Unióba szánt fatermékekre vonatkozó FLEGT-engedélyek kiadására irányuló eljárások.

               (5)
                     Független ellenőrzések annak biztosítására, hogy a rendszer olyan eredményes és hatékony legyen, mint amilyenben a Felek megállapodtak.

               3.1
                     A jogszerűség fogalmának meghatározása

               A faanyagok jogszerűségének e megállapodás szerinti fogalmát a II. melléklet tartalmazza, amely Honduras fatermékekre vonatkozó jogszerűség-igazolási rendszerének részeként szorosan kapcsolódik a többi melléklethez. Tartalmazza az önkéntes partnerségi megállapodás értelmében alkalmazandó jogi követelmények meghatározását, amelyek az ágazati szereplők által nemzeti szintű párbeszéd során azonosított erdészeti irányítási kihívásokhoz kapcsolódnak.

               A jogszerűség fogalmának a jogszerűség mátrixokban található részletes meghatározása szolgáltat alapot annak ellenőrzéséhez, hogy az ellátási lánc különböző szereplői megfelelnek-e a mutatóknak, igazolási eszközöknek és visszakövethetőségi követelményeknek, valamint a releváns intézmények által végzett monitoring- és ellenőrzési tevékenységekhez. Független ellenőrzések annak biztosítására, hogy a rendszer olyan eredményes és hatékony legyen, mint amilyennek lennie kell.

               3.2
                     A jogszerűség fogalommeghatározásának való megfelelés igazolása

               A jogszerűség-igazolás:

               −
                     biztosítja a fatermékek jogszerűségét. Ez annak ellenőrzését jelenti, hogy a piaci szereplők az erdészeti ágazatban betöltött hatáskörükben a jogszerűségi mátrixokban szereplő valamennyi mutatót betartják-e,

               −
                     biztosítja a meg nem felelés eseteinek kezelését és a korrekciós vagy megelőző intézkedések alkalmazását,

               −
                     egyértelmű bizonyítékot követel meg arra vonatkozóan, hogy a fatermékek és a kapcsolódó tevékenységek megfelelnek-e a jogszerűség fogalommeghatározásában megállapított követelményeknek,

               −
                     fizikai ellenőrzés és iratellenőrzés, valamint a rendszeresen gyűjtött adatok ellenőrzése és az ellátási lánc különböző pontjain igazolt adatok alapján igazolja a megfelelést,

               −
                     dokumentálja az eljárásokat, és iktatja azokat a bizonyítékokat, amelyek lehetővé teszik az engedélyező hatóság számára a szállítmány jogszerűségének a FLEGT-engedély vagy a H-Legal engedély kiállítása előtt történő felmérését, valamint

               −
                     egyértelműen meghatározza és dokumentálja az igazolási folyamatban részt vevő valamennyi intézmény szerepkörét és felelősségi köreit.

               Honduras állam – szakintézményei és a vegyes bizottság által jóváhagyott igazolási kézikönyv segítségével – olyan módszereket és eszközöket vezet be, amelyek révén ellenőrizheti, hogy az ágazat különféle szereplői megfelelnek-e a jogszabályi előírásoknak. E módszerek és igazolási eszközök bemutatása a jelen melléklet 6.1.4. szakaszában olvasható.

               A rendszer lehetőséget nyújt a mulasztások és a meg nem felelések feltárására, adott esetben a büntetések kiszabására, adott esetben javaslatot tesz a szükséges korrekciós intézkedésekre, és biztosítja, hogy meghozzák az említett mulasztások kijavítását célzó intézkedéseket.

               A jogszerűség-igazolási rendszerben részt vevő intézmények rendelkeznek olyan informatikai eszközökkel és protokollokkal, amelyek révén igazolható azon jogszerűségi mátrixok mutatóinak való megfelelés, amelyek részletesebb leírását a jelen melléklet 4. szakasza tartalmazza.

               A jogszerűség-igazolás olyan helyszíni fellépéseket is magában foglal, mint például a felügyeleti ellenőrzések és a műszaki ellenőrzés, valamint a műszaki és igazgatási szabályoknak való megfelelés igazolására szolgáló rendszeres ellenőrzések, amelyeket az érintett hatóságok a szóban forgó mutató jellegétől függően végeznek el.

               Közúti és ellenőrző állomásokon történő ellenőrzéseket is végeznek a bírósági végrehajtók
                  5
                támogatásával és a bűnüldöző hatóságok együttműködésével, amelyek célja a fatermékek szállítása során a jogszabályoknak való megfelelés ellenőrzése. Az ellenőrzések eredményeiről minden esetben be kell számolni az illetékes hatóságoknak, hogy meghozhassák a szükséges intézkedéseket.

               A civil társadalmi szervezetek (azaz az Erdészeti Tanácsadó Testületek)
                  6
                közösen társadalmi ellenőrzést valósítanak meg, hogy így biztosítsák a gazdálkodási tervek, működési tervek és egyéb fakitermelési engedélyek végrehajtására vonatkozó műszaki és közigazgatási szabályoknak való megfelelést. Az Erdészeti Tanácsadó Testület megállapításait és ajánlásait benyújthatja a SIIAVA-nak, a FLEGT önkéntes partnerségi megállapodás végrehajtásáért felelős vegyes bizottságnak vagy a vegyes bizottság technikai szerveinek, a jelen megállapodás független ellenőrzését végző osztálynak és a nyilvánosságnak.

               Az igazolás gyakoriságát kockázatalapú megközelítés segítségével kell meghatározni, aminek során figyelembe kell venni az ellátási láncban részt vevő közjogi intézmények hatásköreit és felelősségi köreit, valamint a jogszerűség hiányára utaló közigazgatási nyilvántartásokat (bírságok, panaszok és egyebek). Ezeket a kockázatokat az erdészeti ágazat piaci szereplői, valamint maguk a szolgáltatók szempontjából is figyelembe vették. A különböző közjogi intézmények által végzett igazolások gyakoriságát a jogszerűség-igazolási kézikönyv tartalmazza, amelyet a jelen melléklet 6.1. szakasza ismertet.

               A jogszerűség igazolásáért felelős intézmények megőrzik az igazolási eszközök aktáit, amelyek digitális dokumentumokat és nyomtatott dokumentumokat (dokumentumok beszkennelt változata, földrajzi információk stb.) egyaránt tartalmaznak. Ezek az akták a dokumentált tényeket időrendi sorrendben tartalmazzák. Biztonsági okokból az állami intézmények biztonsági mentésként ezen aktákból egy digitális másolatot is megőriznek. A IX. melléklettel összhangban mindezek az akták nyilvános dokumentumoknak minősülnek, amennyiben az átláthatóságról és a közérdekű információkhoz való hozzáférésről szóló törvény azokat közérdekű információnak tekinti.

               A jogszabályi megfelelés ellenőrzése a fatermékek exportjának kulcsfontosságú szakaszát képezi, a FLEGT- és H-Legal-engedélyek kiállítását is beleértve, mivel ez bizonyítja a megfelelést.

               3.3
                     Az ellátási lánc ellenőrzései

               A hondurasi jogi kerettel összhangban a fa visszakövethetősége a jogszerűség-igazolási rendszer egyik követelménye. Az ICF olyan, az ellátási lánc nyomon követését szolgáló eszközökkel rendelkezik, mint például a SNIF és a SIRMA. Mindkét rendszer működik, de a jelen megállapodás értelmében megállapított követelményekkel összhangban új modulokat is terveznek. Ezért ezek a rendszerek kiépítés alatt állónak minősülnek, és egyes funkciók kidolgozása a VIII. mellékletben szereplő kiegészítő intézkedések között is megtalálható.

               Az ellátási lánc monitoringjának kiindulópontja a Hondurasban kivágott fára vonatkozó fakitermelési engedély, valamint a Hondurasba importált fára vonatkozó egységes vám-árunyilatkozat.

               Fakitermelési engedélyek, szállítási engedélyek és fuvarlevelek, termelési jelentések, input-output- és teljesítési jelentések a SAR által engedélyezett számlákhoz, valamint az egységes vám-árunyilatkozatok a fatermékek jogszerűség-igazolási rendszer keretében történő nyomon követésének legfontosabb dokumentumai. E dokumentumokat a SNIF-ben és a SIRMA-ban is rögzíteni kell, amint e rendszereket teljesen kiépítették, és lehetővé kell tenni az ellátási lánc minden egyes szakaszában forgalomban lévő famennyiség kiszámítását (lásd a 7.1. szakaszt).

               A hatóságok kétféle módon ellenőrzik az adatokat: validálással és adategyeztetéssel. A validálás során a piaci szereplő által generált adatokat összehasonlítják és összevetik az állami intézmények képviselői által gyűjtött adatokkal, lásd a jelen melléklet 1. és 2. függelékének 3.1. oszlopát.

               Az adategyeztetés az ellátási lánc valamely és az utána következő szakasza között továbbított adatok összevetését és elemzését foglalja magában, és célja az ellenőrizetlen vagy nem törvényes forrásból származó faanyag jelenlétére utaló különbségek feltárása. Az adategyeztetést a jelen melléklet 1. és 2. függelékének 3.2. oszlopa ismerteti.

               Az ellátási lánc minden egyes szakaszában a megfelelő felügyelet és az egyértelműen meghatározott igazolási és egyeztetési eljárások alkalmazása döntő szerepet játszik annak biztosításában, hogy az egyik pontból a másikba érkező fa jogszerű forrásból származzon, és így el lehet kerülni, hogy ellenőrizetlen vagy jogszerűtlen forrásból származó fa keveredjen a jogszerűen forgalmazott fa közé.

               3.4
                     A FLEGT és a H-Legal engedélyezési folyamat

               A FLEGT és a H-Legal engedélyek kiadására azt követően kerül sor, hogy elvégezték a jogszerűség fogalmával és a fatermékek ellátási láncának monitoringjával kapcsolatos valamennyi követelménynek való megfelelés pozitív és meggyőző igazolását.

               A FLEGT-engedély a végső kötelezően teljesítendő követelmény a Felek által közösen elfogadott, a jelen megállapodás I. mellékletében szereplő terméklistán található, Hondurasból bármely uniós tagországba exportálni kívánt fatermékek esetében. Az Unión kívüli országokba irányuló kivitelre ugyanez a jogszerűség-igazolás vonatkozik. A különbség az, hogy ebben az esetben nem FLEGT-engedélyre, hanem H-Legal engedélyre van szükség.

               A FLEGT-engedélyek kiadására irányuló eljárást a IV. melléklet ismerteti. Az exportőr az Unióba történő kivitel esetén a FLEGT-engedélyt, a nem uniós piacokra történő kivitel esetén pedig a H-Legal engedélyt nyújtja be vámkezelésre, a vámhatóság által előírt összes többi dokumentummal együtt.

               3.5
                     Független ellenőrzés

               A független ellenőrzés a jogszerűség-igazolási rendszer elengedhetetlenül fontos eleme, hiszen ez járul hozzá a rendszer hitelességének fenntartásához. A független ellenőrzés azt vizsgálja, hogy működnek-e a jogszerűség-igazolási rendszeren belül a fatermékek ellátási láncának valamennyi szakaszában (a fakitermelést, szállítást, elsődleges és másodlagos feldolgozást, valamint a kereskedelmet is ideértve) a jogszerűség bizonyítása céljából végrehajtott mechanizmusok, és teljes mértékben megfelelnek-e az ellátási lánccal kapcsolatos valamennyi követelménynek, valamint a FLEGT és a H-Legal engedélyező hatóság által megállapított rendelkezéseknek.

               A független ellenőrzés a jogszerűség-igazolási rendszer része, ezért azt a FLEGT engedélyezési folyamat megkezdése előtt kell elvégezni. Az ellenőrzési eljárásokat és azok végrehajtását a jelen megállapodás előkészítő és szervezési szakaszában kell részletesebben meghatározni.

               Az ellenőrzések hatályát és alapelveit a VI. mellékletben található, a független ellenőrzésekre vonatkozó feladatmeghatározás tartalmazza.

               4.
                     A JOGSZERŰSÉG-IGAZOLÁSI RENDSZER INTÉZMÉNYI KERETE ÉS A RENDSZER MEGVALÓSÍTÁSÁBAN RÉSZT VEVŐK SZEREPE

               Ez a szakasz ismerteti a jogszerűség-igazolási rendszer megvalósításában részt vevők szerepét. Bemutatja, hogy saját felelősségi körüknek megfelelően e résztvevők hogyan támogatják vagy hajtják végre a gyakorlatban a jelen megállapodás követelményeit, vagy végzik el a szükséges igazolást, hogy ezáltal biztosítsák az említett követelményeknek való megfelelést, és hogyan kommunikálnak egymással és egészítik ki egymást a fatermékek jogszerűségének biztosítása terén.

               A jelen megállapodás előkészítő és szervezési szakaszában az intézményeknek, magánpiaci szereplőknek és a civil társadalomnak – az agrárerdészeti csoportokat, valamint Honduras őslakos és afrikai származású népeinek képviselőit is beleértve – a jogszerűség-igazolási és megfelelési feladatköreik ismeretében kell elvégezniük kapacitásaik kritikus felülvizsgálatát. A VIII. melléklet foglalkozik az ebben a szakaszban említett technikai és intézményi kapacitások megerősítésének valamennyi szempontjával.

               A jogszerűség-igazolási rendszer megvalósításához szükséges tudás és a teljes folyamat megfelelő lebonyolítása, a részvétellel kapcsolatos intézményi célok és a bevált gyakorlat, az egyes érintett szereplők felelőssége és a megfelelő intézményközi koordináció mind magas szintű képzést és kapacitásépítést igényel. Ezért a VIII. melléklet olyan kiegészítő intézkedéseket tartalmaz, amelyek a jelen megállapodás végrehajtásában részt vevő szereplők kapacitásának bővítését szolgálják.

               A jelen melléklet 11. szakasza nevezi meg azokat a koordinációs szerveket, mint például a FLEGT önkéntes partnerségi megállapodás végrehajtásáért felelős intézményközi titkárság, amelyeket a jogszerűség-igazolási rendszer megvalósítása érdekében kell létrehozni vagy fenntartani. A jelen megállapodás végrehajtásáról szóló intézményi megállapodások újbóli megerősítése érdekében az állami szektor intézményei között egy vagy több egyetértési megállapodást kell kötni, amelyben legalább a következő intézmények részt vesznek: A Nemzeti Erdővédelmi és Fejlesztési, Védett Területekért és a Vadon Élő Állatokért és Növényekért Felelős Intézet (ICF); az Adóhivatal (SAR); a Hondurasi Önkormányzatok Szövetsége (AMHON); a Tulajdonjogi Hivatal (IP); a Nemzeti Agrárintézet (INA); a Foglalkoztatási és Társadalombiztosítási Minisztérium államtitkársága (STSS); a Hondurasi Társadalombiztosítási Intézet (IHSS); az Energiaügyi, Természeti Erőforrások, Környezetvédelmi és Bányászati Minisztérium (MiAmbiente) államtitkársága; a Földművelésügyi és Állattenyésztési Minisztérium államtitkársága (SAG); a Vámbevételi Aligazgatóság (DARA); a nemzeti bűnmegelőző rendőrség, amely a Biztonsági Minisztérium államtitkársága (SSN) felé tartozik beszámolási kötelezettséggel; az Ügyészség (MP); a Főügyészség (PGR); a Legfelsőbb Bíróság (CSJ); a hondurasi fegyveres erők, amelyek a Nemzetvédelmi Minisztérium államtitkársága (SEDENA) felé tartozik beszámolási kötelezettséggel; Honduras őslakos és afrikai származású népeinek nemzeti igazgatósága (DINAFROH); a Közérdekű Információkhoz Való Hozzáférés Hivatala (IAIP); valamint az Emberi Jogok Nemzeti Bizottsága (CONADEH).

               Együttműködési megállapodásokat is létre kell hozni, amelyek biztosítják ezen intézmények között a megfelelő koordinációt, olyan jelenlegi megállapodások alapján és ezek példáját követve, mint például a földtulajdon legalizálásáról szóló intézményközi megállapodás, amelyet az INA, az IP és az ICF írt alá 2015 októberében.

               Mivel a meghatározott tulajdonjog hiánya az erdészeti ágazatban tapasztalt, nagy mértékben elterjed gyenge irányítás egyik fő oka, a jelen megállapodásnak a földtulajdon legalizálásával kapcsolatos kérdéseivel a jogszerűségi mátrixokról szóló és az e témában konkrét mutatókat is felsoroló II. melléklet, valamint a kiegészítő és támogató intézkedéseket tartalmazó VIII. melléklet is foglalkozik, amely szerint a Felek közötti megállapodás értelmében a jelen megállapodásban meghatározott prioritások szerinti legalizálás megvalósítása érdekében egy külön földlegalizációs tervet kell létrehozni.

               E külön földlegalizációs terv a nemzeti erdőterületek és védett területek tulajdoni viszonyaira összpontosít. Az utóbbi esetben csak olyan pufferzónákkal foglalkozik, amelyeken megengedett az állam részére történő fakitermelés, aminek célja a szükséges jogbiztonság biztosítása, valamint a szóban forgó területeken letelepedett közösségekkel aláírt vagy aláírandó közösségi erdőgazdálkodási szerződések alapjának biztosítása. A szóban forgó földterület használói vagy birtokosai esetében haszonbérleti szerződések megkötéséről is rendelkezik. A haszonbérleti szerződés olyan jogi eszköz, amely bár fenntartja az állam tulajdonjogát, a birtokosok részére jogbiztonságot nyújt, és célja pénzügyi, környezetvédelmi és társadalmi előnyök biztosítása, amelyek javítják az életminőséget és a természeti erőforrások racionális, a hatályos jogszabályoknak megfelelő felhasználását. E tevékenységek célja a erdészeti irányítás és a területhasználat-tervezés megerősítése.

               A földtulajdon kérdését, a legalizációs folyamatot és az említett három intézmény (az INA, az IP és az ICF) vezető szerepét illetően ki kell hangsúlyozni a közöttük és a Hondurasi Kávéhivatal (IHCAFE) között fennálló koordinációt, amelynek célja a hondurasi kávétermesztők által termelt társadalmi-gazdasági megtérülésnek a kávétermesztési lánc versenyképességének javítása révén történő növelése.

               Az e négy intézmény közötti koordináció során a nemzeti erdőterületeken dolgozó kávétermesztők számára tulajdoni lapok kiadási folyamatával kapcsolatos egyetértés elérése, amely folyamat során tiszteletben tartják az erdőterületeket, védett területeket és vízgyűjtőket, és megakadályozzák olyan új tulajdoni lapok kiadását, amelyek az erdő és a környezet további pusztulásához és állapotromlásához vezetnek.

               4.1
                     A jogszerűség-igazolási rendszer megvalósításában részt vevők szerepe

               A jogszerűség-igazolási rendszerben közvetlenül részt vevő állami intézmények közül fontossági sorrendben az első az ICF, amely a folyamatot vezeti. Ez az erdészeti felügyelő szerv, amely az erdők, védett területek és a vadon élő fajok védelmére és fejlesztésére irányuló nemzeti politika végrehajtója. Az ICF tevékenysége az erdészeti erőforrások, a védett területek és a vadon élő fajok igazgatására és kezelésére összpontosul, beleértve azok védelmét, helyreállítását, kitermelését, megóvását és támogatását, hogy elősegítse az ország társadalmi, gazdasági, környezetvédelmi és kulturális érdekeinek megfelelő fenntartható fejlődését.

               A jogszerűség-igazolási rendszer végrehajtásában közvetlenül részt vevő egyéb intézmények felsorolását a 4.2. szakasz tartalmazza. Sorrendjüket azon mutatók és igazolási eszközök száma határozza meg, amelyekért a jogszerűségi mátrixok értelmében felelősek, többek között az adók nyilvántartása és ellenőrzése, tulajdonjogok, szociális biztonság és a környezet tekintetében. A jogszerűségi mátrixokban található mutatók leírását, amelyekért az egyes intézmények felelnek, valamint a szükséges erőforrásaikat a vegyes bizottság által jóváhagyott igazolási kézikönyv ismerteti, a II. mellékletben leírtak alapján.

               A következő intézmények és szereplők szintén részt vesznek a jogszerűség-igazolási rendszerben:

               A bírósági végrehajtók (CSJ) és a bűnüldöző hatóságok (nemzeti bűnmegelőző rendőrség, a hondurasi fegyveres erők, a PGR és az MP) felelnek a megelőzésér, ellenőrzésért és a bűnüldözésért. Az IAIP foglalkozik a közérdekű információkkal és az átláthatósággal kapcsolatos témákkal.

               A Honduras őslakos és afrikai származású népeinek nemzeti igazgatósága (DINAFROH) a Társadalmi befogadás Minisztériumának (SEDIS) számol be, és a Honduras őslakos és afrikai származású népessége életminőségének termelékeny gazdasági, kulturális, politikai és társadalmi fejlesztés révén történő javítására törekszik.

               A magánerdészeti piaci szereplők a faanyag-ellátási lánc egészében tevékenységeket folytató piaci szereplők, amelyek megfelelnek a jogszerűségi mátrixok mutatóinak, és benyújtották a szükséges igazoló dokumentumokat. Lefolytatják a szükséges és megfelelő ellenőrzéseket, hogy biztosítsák az általuk feldolgozott fa jogszerűségét, és a különböző állami intézmények által a hatásköreiktől függően végrehajtott jogszerűség-ellenőrzési mechanizmusok hatálya alá tartoznak. A piaci szereplők e csoportja magában foglalja az erdőtulajdonos természetes és jogi személyeket; erdészeti mikro-, kis-, közepes és nagyvállalkozásokat; ipari fakitermelőket; saját tanúsító szerveket; közösségi csoportokat stb. E piaci szereplőknek a civil társadalmi szervezetek által az Erdészeti Tanácsadó Testületeken keresztül, az állami intézményekkel együttműködve végzett társadalmi ellenőrzésbe is bele kell egyezniük.

               A jelen megállapodás alkalmazásában a civil társadalmi szervezetek közé tartoznak a közösségi, települési, regionális és nemzeti szinten működő Erdészeti Tanácsadó Testületek, nem kormányzati fejlesztési szervezetek és egyéb szervezetek, amelyek aktívan részt vesznek az erdészeti erőforrások és lakosságra gyakorolt hatásuk felügyeletében, és amelyek a hatóságok és a piaci szereplők tevékenységeit egyaránt felügyelik. Ehhez a jelen melléklet 10.3. szakaszában ismertetett panaszkezelési eljárásokat és protokollokat használják.

               Irányító testületeiken és szervezeteiken keresztül Honduras őslakos és afrikai származású népei részt vesznek a társadalmi ellenőrzésben és a szabad, előzetes és tájékoztatáson alapuló konzultációra vonatkozó mechanizmusok és eljárások végrehajtásában. A speciális állami intézmények által működtetett erdőterületekre vonatkozó legalizációs folyamatok kedvezményezettjei, amelyek célja a földre tartott ősi igényük elismerése. Amennyiben Honduras őslakos és afrikai származású népei piaci szereplőként vesznek részt a kereskedelmi erdészeti tevékenységekben, rájuk is vonatkoznak a jogszerűség-igazolási rendszer eljárásai.

               4.2
                     Állami intézmények

               Tíz állami intézmény vesz részt közvetlenül a jelen megállapodás jogszerűségi mátrixaiban. A jogszabályi megfelelési tanúsítványoknak a jogszerűségi mátrixokban foglalt mutatókat és a jogszerűség-igazolási rendszer követelményeit teljesítő valamennyi piaci szereplő részére történő kiadásának megkönnyítése érdekében a jelen megállapodásban érintett valamennyi intézmény információt szolgáltat az ICF Jogszerűség-igazolási Osztályának a felelősségi körébe tartozó mutatóknak való megfelelésről. Ez a kötelezettség az ICF különféle szerveire is vonatkozik.

               A következőkben a jogszerűségi mátrixokban részt vevő intézmények bemutatása következik, a hatáskörükbe tartozó mutatók és igazolási eszközök száma szerinti lebontásban.

               4.2.1
                     Nemzeti Erdővédelmi és Fejlesztési, Védett Területekért és a Vadon Élő Állatokért és Növényekért Felelős Intézet (ICF)

               Az ICF az erdészeti ágazat felügyeletét végző intézmény; amely az erdők, védett területek és a vadon élő fajok védelmére és fejlesztésére irányuló nemzeti politika végrehajtója, és kellő felhatalmazással rendelkezik programok, projektek és tervek kidolgozásához, valamint a hondurasi erdészeti törvény céljainak teljesítéséhez szükséges technikai és operatív igazgatási egységek létrehozásához. Egyéb, többek között a tulajdonjoggal, vízzel és a környezettel kapcsolatos törvények végrehajtásával kapcsolatos feladatokat is ellát.

               Az ICF tevékenysége az erdészeti erőforrások, a védett területek és a vadon élő fajok igazgatására és kezelésére összpontosul, beleértve azok védelmét, helyreállítását, termelékeny felhasználását, megóvását és támogatását, hogy ily módon elősegítse az ország társadalmi, gazdasági, környezetvédelmi és kulturális érdekeinek megfelelő fenntartható fejlődését.

               4.2.2
                     Adóhivatal (SAR)

               Az adók nyilvántartása és ellenőrzése érdekében az Adóhivatal (SAR) az ICF-fel központosított együttműködésben dolgozik annak biztosítása érdekében, hogy az erdészeti termelési lánc szereplői eleget tegyenek adózási kötelezettségeiknek.

               A jogszerűségi mátrixok értelében – a korábbi Adóigazgatóság (DEI) helyébe lépett – SAR fő hatásköreibe a nemzeti és nemzetközi adószabályoknak való megfelelés és e szabályok végrehajtása, valamint a különböző törvények értelmében megállapított díjak és illetékek behajtásának kezelése tartozik.

               4.2.3
                     Települési önkormányzatok

               Az adott település irányítási és igazgatási szervei a települési önkormányzatok, amelyek célja a helyi lakosok jólétének biztosítása, a szerves fejlődés elősegítése és a környezet védelme.

               A települési önkormányzatoknak a jogszerűség-igazolási rendszerben kettős szerepük van: először is a települési erdőterület tulajdonosaként a jogszerűségi mátrixokban meghatározott kötelezettségeik teljesítése, másodsorban helyi önkormányzati hatóságként az önkormányzati adóztatás kidolgozása és végrehajtása. A települési önkormányzatok rendelkezésére áll az Adó- és Pénzügyi Igazgatási Rendszer (SAFT), amely eszköz a belső ellenőrzési folyamat elősegítésén túl a település pénzügyeiről is teljes körű tájékoztatást nyújt.

               4.2.4
                     Tulajdonjogi Hivatal (IP)

               Az IP egy decentralizált kormányzati intézmény, amelynek hatáskörébe a tulajdon és a tulajdonosok országszerte történő nyilvántartásba vétele és azonosítása tartozik; mint ilyen, vezeti a tulajdon és a tulajdonjog bejegyzésével kapcsolatos valamennyi okmányt és okiratot, a tulajdonjogok listázását, elismerését, továbbítását, átruházását, módosítását, megadóztatását és törlését is beleértve.

               4.2.5
                     Foglalkoztatási és Társadalombiztosítási Minisztérium (STSS)

               Az STSS általános felelősséggel rendelkezik a foglalkoztáspolitikai és szociális védelmi rendszerek terén, amelyek célja a munkavállalók és munkaadók jóléte és szociális biztonsága.

               4.2.6
                     Hondurasi Társadalombiztosítási Intézet (IHSS)

               A Hondurasi Társadalombiztosítási Intézet önálló szervezet, saját jogi személyiséggel és vagyonnal, amely a nemzeti adóhatóságtól független. Létrehozása óta felel a hondurasi aktív népességnek nyújtott társadalombiztosítási szolgáltatások irányításáért és igazgatásáért. A köztársaság alkotmányának értelmében a kormány, a munkáltatók és a munkavállalók kötelesek hozzájárulni a társadalombiztosítási rendszer finanszírozásához, fejlesztéséhez és bővítéséhez.

               A hondurasi munkásosztály szociális biztonsága elsősorban az IHSS által nyújtott biztosítástól függ, ezért az intézménynek komoly befolyása van az egészségügyi és szociális biztonsági kormányzásra. Az ország legnagyobb városain (Tegucigalpa, San Pedro Sula, Ceiba és Puerto Cortés) kívül, ahol a legnagyobb erdészeti piaci szereplők találhatók, az IHSS nem rendelkezik képviselettel az ország egyéb települési központjaiban, és még kevésbé a vidéki területeken, ahol az erdészeti piaci szereplők nagy része működik.

               4.2.7
                     Energiaügyi, Természeti Erőforrások, Környezetvédelmi és Bányászati Minisztérium (MiAmbiente)

               A MiAmbiente felel a környezettel, ökoszisztémákkal, a vízkészletek védelmével, koordinációval, a növény- és állatvilág védelmével, valamint az elsődleges és másodlagos erdészeti termékekkel foglalkozó vállalatoknál végzett környezeti hatásvizsgálatnak való megfeleléssel kapcsolatos politikák kidolgozásáért, koordinációjáért, végrehajtásáért és értékeléséért.

               4.2.8
                     Nemzeti Agrárintézet (INA)

               Mivel az INA jelenleg intézményi szerkezetátalakításon megy keresztül, egyelőre nem világos, hogy pontosan hol lesz, és jelenlegi feladatkörei is változhatnak. Amennyiben a jelenleg az INA által végzett, a jogszerűség-igazolási rendszer szempontjából fontos funkciókat a jövőben más intézményekhez utalnak, ezeket az új intézményeket a jelen megállapodás alkalmazásában az INA utódjaiként hivatalosan is be kell jegyezni.

               Az INA egy kvázi önálló szerv, amely az ország agrárpolitikájának végrehajtásáért, az agrárerdészeti földterületekre vonatkozó tulajdoni lapok kiadásáért, valamint a vidéki érdekelt felek és Honduras őslakos és afrikai származású közösségei részére nyújtott technikai segítségért felel, bevonva ezáltal a vidéki lakosságot az ország szerves fejlődésébe. Az INA feladata a mezőgazdasági földterületre vonatkozó tulajdonjog bejegyzése, amelynek során egyeztet az ICF-fel és az IP-vel a földtulajdoni viszonyok legalizálási folyamatainak keretében. A nemzeti erdőterületre vonatkozó tulajdonjog iránti kérelmek esetében az INA az ICF-fel együttműködve jár el, hogy megőrizze az ilyen földterületek erdészeti célú felhasználását; nem feladata az erdőterületekre vonatkozó tulajdonjog bejegyzése. Az erdőterületekre vonatkozó tulajdonjog odaítéléséhez mindig szükség van az ICF kedvező technikai véleményére.

               4.2.9
                     Földművelésügyi és Állattenyésztési Minisztérium (SAG)

               A Földművelésügyi és Állattenyésztési Minisztérium koordinálja az állami mezőgazdasági ágazatot alkotó intézmények által végrehajtott ágazati politikákhoz kapcsolódó szempontokat, különös tekintettel a földbirtokjogokkal, vidéki finanszírozással, kereskedelemmel, erdőgazdálkodással, növénytermesztéssel és állattenyésztéssel, valamint vidékfejlesztéssel és erdőfejlesztéssel kapcsolatos szempontokra.

               Az SAG felel a vadon élő állat és növényfajok nemzetközi kereskedelmének a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény alkalmazása révén történő szabályozásáért. A jelen megállapodás összefüggésében ez a CITES hatálya alá tartozó fajokból kinyert fatermékekre vonatkozik.

               4.2.10
                     Vámbevételi Aligazgatóság (DARA)

               A PCM-083-2016. sz. végrehajtási rendelet hozza létre a vámrendszer és a kereskedelmi szervezetek átfogó reformjáért felelős elnöki bizottságot (COPRISAO). Jelenleg a vámrendszer és a kereskedelmi szervezetek átfogó reformfolyamata során a bizottság közvetlen felügyeletet gyakorol a Vámbevételi Aligazgatóság (DARA) felett.

               A jogszerűség-igazolási rendszer keretében a Vámbevételi Aligazgatóság vesz részt az exportált és importált, valamint az árutovábbítási eljárás alatt álló fatermékek ellenőrzésében és igazolásában. Az exporttal kapcsolatos, az igazolási módszertant esetlegesen befolyásoló vámeljárások alapos felülvizsgálatát kell elvégezni a jelen megállapodás előkészítő és szervezési szakaszában, a lehetséges hiányosságok és szűk keresztmetszetek azonosítása érdekében.

               4.2.11
                     Közvetetten érintett állami intézmények

               Az alábbiakban olvasható a jogszerűség-igazolási rendszer által közvetetten érintett állami intézmények, azaz olyan intézmények leírása, amelyek nem rendelkeznek a jogszerűségi mátrixokban foglalt mutatók igazolásával kapcsolatban teljes vagy közvetlen felelősséggel, sem pedig társfelelősséggel, ugyanakkor állami ellenőrző szervekként játszanak szerepet, és olyan feladatokat látnak el, amelyek fontosak az állami és a települési önkormányzati hatóságok jogszerűség-igazolási rendszerrel kapcsolatos hatékony teljesítményéhez.

               A különleges egységek, mint például a Nemzeti Intézményközi Biztonsági Erő (FUSINA-FFAA) és a Környezet elleni bűncselekményekkel foglalkozó intézményközi munkacsoport (FTIA) a környezettel kapcsolatos jogsértéseknek az ENCTI keretében történő üldözéséért felelős operatív szervek. E szerveket a kormány ideiglenes jelleggel hozta létre, hogy megkönnyítsék a tiltott cselekmények megfékezésére és a környezetvédelmi jogszabályok végrehajtására irányuló intézményközi együttműködést. Az FTIA különösen az ICF-ből, a MiAmbientéből, a bírósági végrehajtókból és a bűnüldöző hatóságokból (MP, PGR, PNP és FFAAH) áll. Vezetője az ICF, és intézményközi koordinációs mechanizmusként működik, amely vizsgálatokkal, szankciókkal és monitoringgal foglalkozik, különösen a jelentős környezeti hatást kiváltó bűncselekmények vonatkozásában. Az ezekkel a szervekkel kapcsolatban szerzett tapasztalatok egy állandó, hosszú távú mechanizmus kidolgozása esetén mintaként szolgálhatnak. A FUSINA vezetését időközben az FFAA látja el, és bírósági határozatok alapján működik.

               4.2.11.1
                     Nemzeti bűnmegelőző rendőrség (PNP)

               A nemzeti bűnmegelőző rendőrség feladata – az élet védelméről, a természeti szépség védelméről és a környezet védelméről szóló törvények és rendeletek városi és vidéki környezetben történő betartatása révén – annak biztosítása, hogy Honduras területén a lakosok szabadon élhessenek jogaikkal és szabadságjogaikkal.

               A jogszerűség-igazolási rendszer értelmében a PNP az ICF-fel, a bírósági végrehajtókkal és más bűnüldöző hatóságokkal közösen segíti a fatermék-szállítmányokkal kapcsolatos ellenőrzéseket. Például a PNP az ICF-fel és az SAR-rel együtt az árutovábbítási ellenőrző pontokon (zöld ellenőrzőpontokon) van jelen.

               4.2.11.2
                     Ügyészség (MP)

               Az ügyészség képviseli a társadalmat, és az állam nevében kezdeményezhet eljárást a bíróságon; egyik feladata a környezetkárosító bűncselekményeknek a Hondurasban az ilyen bűncselekménynek minősülő környezetellenes cselekményeket büntető hatályos jogi eszközökkel, valamint nemzetközi szerződésekkel összhangban történő kivizsgálása.

               Az erdészeti ágazatban az ügyészség Különleges Környezetvédelmi Ügyészi Szolgálat (FEMA) segítségével jár el. A hondurasi társadalom képviselőjeként fő feladata a nyomozás, dokumentálás és vádemelés a hondurasi bíróságokon olyan büntetőügyekben, amelyek a környezetet, ökoszisztémákat, természeti erőforrásokat és közegészséget károsító cselekményekből erednek.

               4.2.11.3
                     Főügyészség (PGR)

               A főügyészség felel az állam jogainak érvényesítéséért, képviseletéért és védelméért minden olyan bírósági eljárásban, amelynek az állam részes fele.

               4.2.11.4
                     Legfelsőbb Bíróság (CSJ)

               Az ítéletek kihirdetésének és végrehajtásának kizárólagos jogköre a köztársaság bíróságait illeti meg. Az igazságszolgáltatást független bírák biztosítják.

               4.2.11.5
                     Hondurasi fegyveres erők

               A fegyveres erők az a nemzeti intézmény, amelynek elsődleges feladata Honduras területi integritásának és szuverenitásának védelme, a béke és a közrend fenntartása, valamint az alkotmány védelme.

               2006 óta a fegyveres erők feladatai közé tartozik az ország erdeinek és ökoszisztémáinak védelméért végzett munka támogatása; ezt a Dirección de Apoyo al Manejo de Ecosistemas y Ambiente (Ökoszisztémák kezeléséhez és környezetgazdálkodáshoz nyújtott támogatás igazgatósága) (C-9) szervezeten keresztül végzik.

               4.2.11.6
                     Honduras őslakos és afrikai származású népeinek nemzeti igazgatósága (DINAFROH)

               A Társadalmi befogadás Minisztériumának (SEDIS) az az osztálya, amelynek célja a Honduras őslakos és afrikai származású népessége életminőségének termelékeny gazdasági, kulturális, politikai és társadalmi fejlesztés révén történő javítása. Az STSS koordinálásával és a DINAFROH támogatásával a hondurasi kormány jelenleg egy konzultációs folyamatban vesz részt Honduras mind a kilenc őslakos és afrikai származású népének szervezeteivel, amely alapot fog szolgáltatni a szabad, előzetes és tájékoztatáson alapuló jóváhagyásról szóló törvény kidolgozásához és elfogadásához, a UNDP és az ENSZ őslakos népek jogaival foglalkozó különleges előadójának támogatásával.

               4.2.11.7
                     a Közérdekű Információkhoz Való Hozzáférés Hivatala (IAIP)

               Az IAIP egy olyan decentralizált állami szerv, amelynek az a feladata, hogy támogassa és elősegítse a polgárok közérdekű információkhoz való hozzáférését, valamint hogy szabályozza és felügyelje a közérdekű információk védelmére, osztályozására és kezelésére vonatkozó intézményi eljárásokat.

               A jogszerűség-igazolási rendszer értelmében az IAIP feladatai közé tartozik annak biztosítása, hogy a polgárok gyakorolhassák a közügyekben való részvételhez fűződő jogukat, és hogy átláthatóság uralkodjon a közfeladatok ellátásában, valamint az állam és a magánszemélyek közötti kapcsolatokban. Az erdészeti ágazatot érintő információkat a IAIP egységes átláthatósági portálján és az ICF portálján is közzéteszik, valamint az egyes intézmények portálján részletesen leírják. Ezen túlmenően a VIII. melléklet tartalmaz egy, a nyilvánosságnak szánt információkra vonatkozó irányítási rendszer létrehozásáról szóló kiegészítő intézkedést.

               4.2.11.8
                     Az Emberi Jogok Nemzeti Bizottsága (CONADEH)

               A CONADEH követi nyomon a köztársaság alkotmányában, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában, valamint a Honduras által ratifikált egyéb szerződésekben és egyezményekben megállapított jogoknak és biztosítékoknak való megfelelést.

               4.2.11.9
                     Erdők, Védett Területek és a Vadon Élő Állatok és Növények Nemzeti Kutatórendszere (SINFOR)

               A SINFOR az állami és a magánszféra intézményközi platformja, amelyet a 2007. évi erdészeti törvény hozott létre, és amely az erdészeti ágazattal, védett területekkel, vadon élő állatokkal, növényekkel és hasonlókkal foglalkozó tudományos kutatásokat szervezi, elősegíti és támogatja, továbbá ösztönzi a tudás és a technológia átadását Hondurasban.

               Feladatai közé tartozik az is, hogy naprakész információkat nyújtson a szakpolitikák, szabályok és rendeletek kidolgozásához, amelyek biztosítják az ágazat fenntarthatóságát és irányítását. Az erdőkkel, védett területekkel, vadon élő állatokkal, növényekkel foglalkozó kutatások tervezésére és támogatására irányuló munkája során a SINFOR kiemelt célja, hogy olyan kutatási lehetőségeket tárjon fel, amelyek a nemzeti tervekben és stratégiákban is beazonosíthatók, mint például az illegális fakitermelésnek és az erdészeti termékek illegális kereskedelmének megfékezésére irányuló nemzeti stratégia (ENCTI), valamint az egyes tagintézményekre vonatkozó stratégiai tervek és az ágazathoz tartozó egyéb kezdeményezések.

               4.3
                     Erdészeti magánszektor

               A jogszerűség-igazolási rendszer értelmében az erdészeti magánszektor szereplői közé tartoznak azok, akik nyereségszerzés céljából kezelik vagy előállítják a nyersanyagot, kitermelik azt az erdőből, szállítják, feldolgozzák és forgalomba hozzák, valamint részt vesznek annak exportjában és importjában.

               Az érintett szervezetek sokféleségét és kereskedelmi tevékenységeik körét tekintve számos besorolás alakult ki. Az adótörvény a következő besorolásokat alkalmazza: i. természetes személyek; ii. jogi személyek, ide tartoznak a munkaközösségek és kereskedelmi vállalatok, szövetkezetek és társult vállalkozások, és általánosságban azok az egyesületek vagy szervezetek, amelyek a közjog vagy a magánjog szerint jogi személyiséggel rendelkeznek; valamint iii. szervezetek, közösségek (Honduras őslakos és afrikai származású népei, közösségi csoportok) vagy jogi ügyletek, amelyek egy funkcionális vagy vagyoni egységet alkotnak még akkor is, ha nem rendelkeznek jogi személyiséggel.

               A következő kategória az egyes vállalkozásoknál dolgozó személyek számából ered: faipari mikrovállalkozások, általában családi vállalkozások, legfeljebb négy személyt foglalkoztatnak; faipari kisvállalkozások, 5–10 főt foglalkoztatnak; közepes faipari vállalkozások, 11–100 főt foglalkoztatnak; és több mint 100 főt foglalkoztató faipari nagyvállalatok.

               Az erdészeti törvény három kategóriába sorolja a vállalkozásokat. Az elsődleges erdészeti termékekkel foglalkozó vállalat végzi a gömbfa vagy egyéb fa vagy az erdőből kinyert nem fa nyersanyag első feldolgozását. A másodlagos erdészeti termékekkel foglalkozó vállalat vagy feldolgozóvállalat az elsődleges erdészeti termékekkel foglalkozó vállalat termékeit dolgozza fel. Végül a fatelepek vagy fatermék-telepek hozzák forgalomba a különféle fatermékeket.

               Megjegyzendő, hogy a fenti leírás kizárólag a fenyőfa-iparra vonatkozik; lomblevelű fából származó faanyag esetében a jelen megállapodás hatálybalépésének napján Hondurasban nincs bejegyzett vagy működő elsődleges erdészeti termékekkel foglalkozó vállalat. Ezenkívül az erdőben kitermelt fa általában durván négyszögletes alakúra formázott fa, nem pedig gömbfa, mivel a formázást még az erdőben elvégzik, és onnan vontatják gyűjtőhelyekre, hogy gépjárművel elszállítsák a másodlagos feldolgozóüzembe vagy értékesítés céljából a fatelepre. A lerakatok vagy gyűjtőközpontok értelemszerűen olyan helyek, ahol a fatermékeket tulajdonosváltás nélkül, későbbi továbbszállítás céljából felhalmozzák. Ezzel ellentétben a fatelepek olyan helyszínek, ahol a fatelep tulajdonosa a beszállítóktól felvásárolja a fatermékeket, és saját vevői részére értékesíti azokat.

               Az ICF rendszeres ellenőrzései során, az Erdészeti Tanácsadó Testületek rendszeres ellenőrző jelentéseinek köszönhetően rendszeresen monitorozza az erdészeti termelési láncban bekövetkezett bármely változást, ideértve a fenyő- és a lomblevelű erdőket, az erdőültetvényeket vagy az erdőkön kívül, elszórtan található fákat, hogy megakadályozza a jogszerűség-igazolási rendszer hatálya alá nem tartozó erdészeti tevékenységek előfordulását. Ha a jövőben az alkalmazandó jogi keret felülvizsgálatának eredményeként változás következik be az erdészeti ágazat szervezésében, a jogszerűség-igazolási rendszert is módosítani kell annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi faforrásra kiterjedjen.

               Éppen e piaci szereplők azok, amelyek a termelési folyamatokat végrehajtják, ezért nekik kell megfelelniük a saját hatáskörükbe tartozó mutatóknak és igazolási eszközöknek. Ehhez megfelelő és releváns belső ellenőrzéseket alkalmaznak a kitermelési és termelési engedélyek tekintetében, hogy megfeleljenek a foglalkoztatással, környezetvédelemmel, (nemzeti és önkormányzati) adózással, szállítással, kereskedelemmel kapcsolatos, valamint a különböző mutatóknál meghatározott kötelezettségeiknek. Ezen kívül kötelesek megfelelő nyilvántartást vezetni a szükséges igazoló dokumentumokról és az előírt igazolási eszközökről.

               Ugyanakkor a magánerdészeti szervezetekre olyan, a jogszabályi megfelelés igazolását szolgáló mechanizmusok vonatkoznak, amelyeket hatásköreiknek megfelelően az állami intézmények hajtanak végre.

               4.4
                     Civil társadalmi szervezetek

               A hondurasi jogi keret az ország polgáraira ruházza azt a jogot és kötelességet, hogy részt vegyenek a hatóságok által hozott intézkedések feletti társadalmi ellenőrzésben, és éljenek annak lehetőségével. Az erdészeti ágazatban számos civil társadalmi szervezet működik, amely a jog érvényesítésében érdekelt, és az igazolási eszközök terén igen aktív és hatékony szerepet tölt be. Ezek a szervezetek az alábbiak:

               4.4.1
                     Helyi szervezetek

               Az erdészeti törvény létrehozza a lakossági részvétel, konzultáció és az ICF-nek nyújtandó támogatás szerveit, mint például az erdőgazdálkodással, védett területekkel, valamint a vadon élő állatokkal és növényekkel foglalkozó tanácsadó testületek, amelyek helyi vagy közösségi, települési, regionális és központi szinten szerveződnek és működnek. Az illegális fakitermelés elleni küzdelem nemzeti stratégiája (ENCTI) is jelzi az említett, társadalmi kontrollt különösen települési és közösségi szinten gyakorló szervezetek fontosságát, amelyek támogatják a gazdálkodási tervek, éves működési tervek és egyéb jellegű engedélyek ellenőrzését, valamint előmozdítják a törvényes forrásból származó faanyag felhasználását. Ezt az állami intézményekkel és különösen az ICF-fel együttműködve éri el.

               4.4.2
                     Nem kormányzati fejlesztési szervezetek

               Különféle hazai és nemzetközi nem kormányzati fejlesztési szervezetek
                  7
                támogatják az erdészeti ágazat terén megvalósuló fellépéseket, intézményi és területi szinten egyaránt. Tevékenységük többek között a szervezésre, a települési és közösségi szintű lakossági részvételi szervek kapacitásépítésére, politikai hatásgyakorlásra, társadalmi ellenőrzésre, szakmai támogatásra és emberi jogokra terjed ki.

               A jelen megállapodás előkészítő és szervezési szakasza során a nem kormányzati fejlesztési szervezetek saját módszertant dolgoznak ki a társadalmi ellenőrzési intézkedések elvégzéséhez. A megfelelő fellépés érdekében a társadalmi ellenőrzésről szóló jelentéseket a vegyes bizottsághoz és más szervekhez kell benyújtani. Ez olyan részvételi rendszert hoz létre, amely hozzájárul a jelen megállapodás szerint meghatározott irányítási eljárások folyamatos fejlesztésére.

               Egy panaszkezelési rendszert is ki kell dolgozni, amely támogatja ennek a társadalmi ellenőrzési feladatkörnek a működését, amelyet a jelen melléklet 10. és 11. szakasza ismertet.

               4.5
                     Honduras őslakos és afrikai származású népei

               Hondurasban kilenc őslakos és afrikai származású népcsoport él. E népcsoportok nagy része kiterjed erdőterületeken él, amelyeken védett területek és termékeny erdők is találhatók. E népcsoportok a következők: a pech, a tawahka, a lenca, a maya, a chortí, a tolupan, a miskitu, a nahua, a garífuna és az afrikai származású, angol nyelvű népcsoport, amelyek saját képviseleti szervezetekkel rendelkeznek, mint például az országos szintű, Honduras Őslakos Népeinek Konföderációja (CONPAH).

               Ezek az emberek a jogszerűség-igazolási rendszer végrehajtásának szereplői, a jogszerűségi mátrixok 2. alapelvét is beleértve: „Honduras tiszteletben tartja az erdőterületeken élő őslakos és afrikai származású népek jogait”.

               Az erdészeti ágazatban Honduras őslakos és afrikai származású népei a következő szerepeket töltik be:

               −
                     a legalizálási folyamatok és ősi területeik tiszteletben tartásának kedvezményezettjei;

               −
                     részt vesznek a szabad, előzetes és tájékoztatáson alapuló jóváhagyásra vonatkozó mechanizmusok és eljárások végrehajtásában, amelyeket az önrendelkezés és az autonómia tiszteletben tartása érdekében, a 169. sz. ILO-egyezménynek és az őslakos népek jogairól szóló ENSZ egyezménynek megfelelően hoztak létre; valamint

               −
                     részt vesznek a termelékeny erdőterületeken folytatott kereskedelmi tevékenységekben, a jogszerűségi mátrixoknak és a jogszerűség-igazolási rendszer alkalmazandó követelményeinek megfelelően.

               4.6
                     Kapacitásépítés

               A rendszer hatékony működésének és a fatermékek jogszerűségének biztosítását szolgáló kapacitásépítés leírását a VIII. melléklet tartalmazza. Az egyes rendelkezések kidolgozásához felül kell vizsgálni a jogszerűség-igazolási rendszer megvalósításában részt vevő valamennyi szereplő számára szükséges kapacitást.

               5.
                     A JOGSZERŰSÉG-IGAZOLÁSI RENDSZER HATÁLYA

               A Hondurasból származó, a jogszerűség-igazolási rendszer hatálya alá tartozó összes fát és faterméket magántulajdonban lévő, települési vagy nemzeti (természetes vagy telepített) erdőből kell kitermelni, amelyet a maximális teljesítmény, többféle használati cél és társadalmi egyenlőség igazgatási és technikai kritériumai alapján kezelnek, hogy így biztosítható legyen az ökoszisztémák fenntarthatósága és termelő, védő és környezeti kapacitásuk.

               A jogszerűség-igazolási rendszer más országokból származó faanyagra is vonatkozik, amennyiben annak importőrei bizonyítani tudják, hogy a faanyag jogszerű forrásból származik, és azt a származási ország és Honduras törvényeinek megfelelően importálták. Minden piaci szereplő a jogszerűség-igazolási rendszer hatálya alá tartozik, azokat is beleértve, amelyek saját erdőgazdálkodási és felügyeletilánc-tanúsítvánnyal rendelkeznek, valamint amelyek kereskedelmi hasznosítású faültetvények tulajdonosai.

               5.1
                     A jogszerűség-igazolási rendszer alá tartozó fatermékek.

               A jogszerűség-igazolási rendszer a jelen megállapodás I. mellékletében felsorolt valamennyi termékre vonatkozik. A hondurasi erdészeti törvény 102. cikke tiltja egyes fatermékek exportját, és kimondja, hogy a természetes erdőkben található lomblevelű fajokból származó faanyagot csak feldolgozott faanyagként lehet exportálni. Eszerint az e fajokból készült gömbfa vagy durván négyszögletes alakúra formázott fa exportja nem megengedett.

               Bár az e fajokból készült gömbfa vagy durván négyszögletes alakúra formázott fa nem exportálható, vonatkozik rá a jogszerűség-igazolási rendszer, függetlenül a feldolgozottság mértékétől.

               A jelen megállapodás I. mellékletében nem szereplő fatermékekre az Unióba történő kivitelkor nem kell FLEGT-engedélyt kiváltani. Ebben az esetben az ezeket a termékeket Hondurasból behozó uniós importőröknek a fatermékekről szóló uniós rendelettel összhangban kellő gondossággal kell eljárniuk, hogy bizonyítsák azok jogszerűségét.

               5.2
                     A jogszerűség-igazolási rendszer hatálya alá tartozó piacok

               A jogszerűség-igazolási rendszer minden piacon forgalmazott fatermékekre vonatkozik, az exportpiacokat és a nemzeti piacokat is beleértve. A jogszerűség-igazolási rendszer végrehajtására irányuló erőfeszítéseket azonban az egyes piacok megkülönböztetése alapján kell rangsorolni:

               −
                     Az uniós piac: Az uniós piacra exportált termékek jogszerűségének igazolását a jelen megállapodásban rendelkezéseinek megfelelően kell alkalmazni, amely előfeltételnek tekinti a FLEGT-engedélyt, amint megerősítést nyert, hogy a rendszer a VII. mellékletben meghatározott eljárást követően készen áll a FLEGT-engedélyek kiadására.

               −
                     Egyéb nemzetközi piacok: Az exportált termékek jogszerűségének igazolását a jelen megállapodás előírásai szerint kell elvégezni, függetlenül az export rendeltetési országától, és e termékek jogszerűségét H-Legal engedéllyel kell alátámasztani.

               −
                     Belföldi piac: A belföldi piacon forgalomba hozott termékek jogszerűségét is a jelen megállapodásban foglaltak szerint kell igazolni, azoknak a piaci szereplőknek a jogszerűségét pedig, amelyek e termékek tulajdonosai, jogszabályi megfelelőségi tanúsítványok révén kell bizonyítani.

               A jogszerűség-igazolási rendszer végrehajtásának valamennyi említett szakaszában olyan intézkedéseket kell elfogadni, amelyek révén megakadályozható, hogy az erdészeti ellátási láncba ismeretlen vagy illegális eredetű fa kerüljön be. A jogszerűség-igazolási rendszer megvalósítására irányuló képességet a VIII. mellékletben foglalt intézkedések alkalmazásával lehet fokozni.

               5.3
                     A jogszerűség-igazolási rendszer hatálya alá faanyag-források

               A jogszerűség-igazolási rendszer hatálya alá tartozó faanyag-források a következő kategóriákba sorolhatók:

               5.3.1
                     Nemzeti területen kitermelt fa

               A nemzeti területen kitermelt fa a következő forrásokból származhat:

               1.
                     Természetes vagy telepített erdők.

               2.
                     Olyan területek, amelyeken agrárerdészeti rendszerek létesültek, azaz más fajokkal, például kávéval, kakaóval vagy egyéb mezőgazdasági terményekkel összefüggő természetes vagy ültetett fák.

               3.
                     Erdőkön kívül található tűlevelű vagy lomblevelű fák.

               A kitermelés a lomblevelű vagy a tűlevelű erdőkben is elvégezhető, függetlenül attól, hogy kié a föld. A kitermelést az alábbi módszerek valamelyikével lehet engedélyezni:

               −
                     Erdőgazdálkodási terv és annak éves működési tervei alapján, amelyeket az ICF hagyott jóvá a következők számára:

               −
                     közösségi kedvezményezettek, akik csoportos erdőgazdálkodási szerződéssel (közösségi erdőgazdálkodás szerződéssel) rendelkeznek;

               −
                     erdőgazdálkodási szerződések egyéni kedvezményezettjei; valamint

               −
                     magántulajdonú, települési (ejido), nemzeti és költségvetési erdők tulajdonosai.

               −
                     Agrárerdészeti rendszerekre vonatkozó különleges terv és annak éves fakitermelési terve alapján a magántulajdonú és települési (ejido) földterületeken működő agrárerdészeti rendszerek tulajdonosai esetében.

               −
                     Természeti csapások, betegségek vagy kártevőfertőzések, állami és/vagy magán építési projektek és mezőgazdasági hasznosítású földterületen a növényzet megváltozása által érintett erdők kitermelésére vonatkozó mentési tervek alapján. Az olyan területekre vonatkozó mentési tervek esetében, amelyeken állami vagy magán építési projektek zajlanak vagy amelyeket érint a mezőgazdasági földterületen található növényzet megváltozása, környezeti hatásvizsgálatot kell elvégezni, mielőtt a MiAmbiente kiadja a környezetvédelmi engedélyezési tanúsítványt. A növényzetnek az időszakos és állandó növénykultúrák miatt bekövetkezett módosulásához fűződő mentési tervek csak a mezőgazdasági földterületekre vonatkoznak. Az erdészeti törvény 93. cikke kimondja, hogy az erdőterületek természetes felhasználását a földhasználat-tervezéssel kapcsolatos politikáknak és jogi rendelkezéseknek megfelelően meg kell őrizni és tiszteletben kell tartani. Az erdészeti törvény rendeletének 294. cikke pedig megtiltja a gazdálkodási tervekkel rendelkező termékeny erdőkben és a jelentős erdészeti potenciállal rendelkező földterületeken a növényzet módosítását. A jelen melléklet 7.7. szakasza részletesebben ismerteti az olyan fatermékek igazolását, amelyeket megváltozott hasznosítási célú földterületen termeltek ki.

               −
                     Korábbi engedély alá tartozó erdészeti melléktermékek kitermelésére vonatkozó helyreállítási terv értelmében (AOP, AFP, tanúsított ültetvényre vonatkozó fakitermelési engedélyek és mentési tervek).

               −
                     Az ICF által tanúsított erdőültetvényekből származó faanyag kitermelésére szolgáló, tanúsított ültetvényekre vonatkozó fakitermelési engedélyek.

               Az erdőkön kívül, elszórtan elhelyezkedő fák, amelyek elsősorban lakóövezetekben és állattenyésztő területeken találhatók, hagyományosan az asztalosműhelyek fő faanyag-forrásának számítanak. Hondurasnak azonban még nincs olyan jogszabálya, amely e fák kereskedelmi célú kitermelését szabályozná, ezért került be a VIII. mellékletbe egy ezzel kapcsolatos kiegészítő intézkedés. Ha e jogszabály hatályba lép, a II. melléklet „Honduras szabályozási, szervezeti és intézményi keretének módosításai” című szakaszában ismertetett eljárást követően bekerül a jogszerűségi mátrixok vonatkozó mutatójába.

               A jogszerűségi mátrixok frissítése előtt ennek a faanyag-forrásnak már szerepelnie kell a jogszerűség-igazolási rendszerben, és az e faanyag-forrás kitermelését végző erdészeti ágazati szereplőknek a jogszerűség-igazolási rendszerben foglalt összes többi követelményt teljesíteniük kell.

               5.3.2
                     Importált fa

               A fát importáló természetes és jogi személyeknek egyaránt a kellő gondosság elvén alapuló eljárásokat kell alkalmazniuk annak bizonyítására, hogy az importált faanyag esetében az illegális magatartás kockázata elenyésző, és hogy a kitermelés szerinti ország exportőrei betartják a törvényt. A kellő gondosság elvén alapuló eljárás hatályát a jelen megállapodás előkészítő és szervezési szakaszában kell meghatározni; a VIII. melléklet a Hondurasban alkalmazandó, kellő gondosság elvén alapuló eljárások végrehajtását illetően tartalmaz egy kiegészítő intézkedést.

               5.3.3
                     E megállapodás hatálya alá nem tartozó faanyag

               A következő két faanyag-típus nem tartozik a jogszerűség-igazolási rendszer hatálya alá, és így FLEGT engedélyezési rendszer tárgyát sem képezi:

               −
                     Árutovábbítási eljárás alatt álló fa

               Az árutovábbítási eljárás alatt álló fa harmadik országokból származó fa vagy olyan fa, amely Honduras területére ideiglenesen, egységes árutovábbítási árunyilatkozat alapján érkezett, és amelynek végső rendeltetési helye egy másik országban található. A fát azonosítani kell, és a Hondurasban előállított vagy importált fa ellátási láncától elkülönítve kell kezelni. Az árutovábbítási eljárás alatt álló fa nem kerül be a jogszerűség-igazolási rendszerbe, ezért arra nem kell FLEGT-engedélyt vagy H-Legal engedélyt kiállítani.

               A jelen melléklet 7.5. szakasza ismerteti, hogy az e termékek áthaladásának ellenőrzését célzó mechanizmusok hogyan biztosítják azt, hogy e termékek ne kerüljenek bele a nemzeti piaci ellátási láncba.

               −
                     Lefoglalt faanyag

               A hondurasi jogszabályok megsértése miatt vagy az importált faanyag esetében a kellő gondosságra irányuló kötelezettségek elmulasztása miatt elkobozott fatermékek nem tartoznak a jogszerűség-igazolási rendszer hatálya alá. Az ICF-nek és a biztonsági erőknek jogukban áll lefolytatni a szükséges vizsgálatokat ahhoz, hogy az ügy vádemelés céljából az ügyészséghez kerüljön. A jelen melléklet 7.6. szakaszában olvasható, hogy mi történik a lefoglalt vagy elkobzott faanyaggal.

               5.4
                     A jogszerűség-igazolási rendszer alá tartozó piaci szereplők köre

               A jelen megállapodás értelmében a „piaci szereplő” olyan természetes vagy jogi személy, amely az erdészeti termelési láncban folytat tevékenységeket. A jogszerűség-igazolási rendszer alá tartozó piaci szereplők tevékenységi körét az 1. táblázat mutatja be.

               1. táblázat.
                  Az erdészeti ágazati szereplők tevékenységi köre.

                        Vállalkozó

                        A jogszerűség-igazolási rendszer szerinti fellépések köre

                        1.
                              Magánerdő tulajdonosa (a földtulajdonnal rendelkező őslakos közösségeket is beleértve) és közösségi földterület tulajdonosa (települési önkormányzatok)

                        Kérelmezi vagy benyújtja a földtulajdon igazolását.

                        A fakitermelési tevékenységek megkezdése előtt az ICF-hez folyamodik az erdőgazdálkodási terv és a kapcsolódó éves működési tervek, mentési terv vagy helyreállítási terv jóváhagyása céljából.

                        A kitermelt fa elszállításához szállítási engedélyért folyamodik az ICF-hez, és beszámol a felhasznált szállítási engedélyekről, amelyek bekerülnek a SIRMA adatbázisba.

                        Adott esetben bizonyítékot szolgáltat arra, hogy betartotta a FPIC elveit.

                        2.
                              Agrárerdészeti rendszerrel rendelkező terület tulajdonosa

                        Az agrárerdészeti rendszer részeként történő fakitermeléshez kérelmezi a PESA és az AFP jóváhagyását. A kitermelt fa elszállításához szállítási engedélyért folyamodik az ICF-hez, és beszámol a felhasznált szállítási engedélyekről, amelyek bekerülnek a SIRMA adatbázisba.

                        3.
                              Erdőültetvény-tulajdonos

                        Az ICF-nél kérelmezi az erdőültetvény tanúsítását és a tanúsított ültetvényen folytatandó fakitermelést.

                        A kitermelt fa elszállításához szállítási engedélyért folyamodik az ICF-hez, és beszámol a felhasznált szállítási engedélyekről, amelyek bekerülnek a SIRMA adatbázisba.

                        4.
                              Használó/bérlő

                        A földlegalizálási eljárások eredményeként haszonbérleti szerződésben részesül, amely lehetővé teszi a használó/bérlő számára az erdőgazdálkodási tevékenységek lefolytatását. A nemzeti erdőterületek legalizálásának magánszektorbeli kedvezményezettjei által teljesítendő követelményeket az erdészeti törvény tartalmazza.

                        Kérelmezi az ICF-től az ingatlan újraerdősítésének vagy egyéb erdészeti/környezetvédelmi tevékenységeknek az engedélyezését.

                        Kérelmezi az ültetvény tanúsítását, majd az azon folytatott kitermelés engedélyezését.

                        5.
                              Erdőterületek haszonélvezője (a közösségi csoportokat is beleértve)

                        Erdőgazdálkodási tevékenységek folytatásához erdőgazdálkodási szerződés aláírását kérelmezi; az erdőterületen folytatandó fakitermeléshez pedig az ICF-hez folyamodik az erdőgazdálkodási terv, mentési terv vagy helyreállítási terv jóváhagyása céljából.

                        6.
                              Vállalkozó

                        Az erdőtulajdonos bízza meg abban az esetben, ha közvetlenül nem ő maga termeli ki a fát saját erőforrásaival. Kitermeli, elvontatja, majd elszállítja a faanyagot az erdőből az elsődleges erdészeti termékekkel foglalkozó vállalatokhoz vagy fatelepekhez, és értékesítheti is azt.

                        A regionális erdészeti hivatalhoz bejelenti a regisztráció tényét, és felsorolja a fakitermelési és szállítására műveleteknél használt berendezéseket és főbb munkatársakat.

                        Az ICF által jóváhagyott szállítási engedélyért és a SAR által engedélyezett fuvarlevélért felelős. A fakitermelési engedély alvállalkozót megbízó kedvezményezettje vagy birtokosa felel az alkalmazandó előírásoknak való megfelelés biztosításáért.

                        7.
                              Fuvarozó

                        Áruszállítási, ebben az esetben faanyag-szállítási szolgáltatásokat nyújt, legyen az a gömbfa szállítása a kitermelés helyéről az erdészeti termékekkel foglalkozó vállalathoz vagy fatelepre, vagy feldolgozott fatermékek szállítása az erdészeti termékekkel foglalkozó vállalattól a végső rendeltetési helyre. Általában ezt a szolgáltatást az erdőtulajdonos, a vállalkozó vagy az erdészeti termékekkel foglalkozó vállalat veszi igénybe.

                        Lomblevelű erdők esetében a jelen megállapodás hatálybalépésének napján a fuvarozó attól a pillanattól vesz részt a folyamatban, hogy az erdőből származó durván négyszögletes alakúra formázott fát egy, az erdőn kívül található gyűjtőponton felhalmozták, és azt járművek segítségével szállítják el a faipari vállalkozásokhoz vagy fatelepekre.

                        Benyújtja a hatóságokhoz azokat a dokumentumokat, amelyek a szállított termékek jogszerűségét bizonyítják (szállítási engedély, a SAR által engedélyezett számla és fuvarlevél vagy adott esetben számla).

                        8.
                              Képesített erdészeti technikus (TFC)

                        Erdőgazdálkodási terveket, agrárerdészeti rendszerek részére különleges terveket, valamint kapcsolódó mentési és helyreállítási terveket készít az erdőtulajdonos nevében.

                        (Egyedül felel az erdőgazdálkodási tervek éves működési tervei végrehajtásának lebonyolításáért. E célból az erdőtulajdonos nevében benyújtja az ICF-hez a kinevezési megállapodást és annak elfogadását, ezáltal az éves működési terv intézőjévé válik.)

                        Felelős azért, hogy az általa kezelt valamennyi fakitermelési módnál betartsák az arra vonatkozó műszaki szabványokat. Felelős továbbá azért, hogy benyújtsa az erdőben felhasznált szállítási engedélyekre vonatkozó havi előrehaladási jelentéseket, és részletes tájékoztatást adjon a kitermelt faanyagról, amit a felhasznált engedélyek másolataival támaszt alá.

                        9.
                              Független erdészeti technikus (TFI)

                        Erdőgazdálkodási terveket, agrárerdészeti rendszerek részére különleges terveket, valamint kapcsolódó mentési és helyreállítási terveket készít.

                        Felelős azért, hogy az általa kezelt valamennyi fakitermelési módnál betartsák az arra vonatkozó műszaki szabványokat. Felelős továbbá azért, hogy benyújtsa az erdőben felhasznált szállítási engedélyekre vonatkozó havi előrehaladási jelentéseket, és részletes tájékoztatást adjon a kitermelt faanyagról, amit a felhasznált engedélyek másolataival támaszt alá.

                        10.
                              Exportőr

                        Az ICF-re vonatkozik FLEGT-engedély (az Európai Unió esetében) vagy H-Legal engedély (egyéb célországok esetében) kiállításával kapcsolatban, attól függően, hogy hova küldik az adott szállítmányt.

                        Kiviteli engedélyért folyamodik a vámhatósághoz, beleértve a kereskedelmi importszámlát, az egységes vám-árunyilatkozatot és egyéb olyan dokumentumokat, amelyek bizonyítják az exportra szánt termék jogszerűségét, mind a közegészségügyi korlátozások, mind pedig a vámjellegű és nem vámjellegű szabályok tekintetében, beleértve adott esetben a CITES tanúsítványokat.

                        11.
                              Importőr

                        Behozatali engedélyért folyamodik a vámhatósághoz, beleértve a kereskedelmi importszámlát, az egységes vám-árunyilatkozatot és egyéb olyan dokumentumokat, amelyek bizonyítják az importálni kívánt termék jogszerűségét, mind a közegészségügyi korlátozások, mind pedig a vámjellegű és nem vámjellegű szabályok tekintetében, beleértve adott esetben a CITES tanúsítványokat.

                        A megvásárolni kívánt fatermék jogszerűségének igazolása céljából a kellő gondosság elvén alapuló mechanizmusokat alkalmaz.

                        12.
                              Elsődleges erdészeti termékekkel foglalkozó vállalat tulajdonosa

                        Naprakész nyilvántartást vezet az inputokról és outputokról, és havi termelési jelentést nyújt be az ICF-hez, amelyhez csatolja az engedélyezett értékesítési számlákat. Számlák kiállítását igényli, és havi és éves értékesítési jelentést nyújt be a SAR-nak, amelyhez csatolja a vonatkozó engedélyezett eladási számlákat és fuvarleveleket.

                        A megvásárolni kívánt termékek jogszerűségének igazolása céljából a kellő gondosság elvén alapuló mechanizmusokat alkalmaz.

                        Lomblevelű erdők esetében jelenleg nincsenek elsődleges erdészeti termékekkel foglalkozó vállalatok, mivel a faanyagot még az erdőben durván négyszögletes alakúra formázzák, és másodlagos erdészeti termékekkel foglalkozó vállalatokon vagy fatelepeken keresztül értékesítik.

                        13.
                              Másodlagos erdészeti termékekkel foglalkozó vállalat tulajdonosa (beleértve az asztalosműhelyeket és egyéb mikro-, kis- és középvállalkozásokat (MiPyME))

                        Naprakész nyilvántartást vezet az inputokról és outputokról, és havi termelési jelentést nyújt be az ICF-hez, amelyhez csatolja az engedélyezett értékesítési számlákat.

                        Számlák kiállítását igényli, és havi és éves értékesítési jelentést nyújt be a SAR-nak, amelyhez csatolja a vonatkozó engedélyezett eladási számlákat és fuvarleveleket.

                        A megvásárolni kívánt termékek jogszerűségének igazolása céljából a kellő gondosság elvén alapuló mechanizmusokat alkalmaz.

                        14.
                              Fatelep tulajdonosa

                        Naprakész nyilvántartást vezet az inputokról és outputokról, és havi termelési jelentést nyújt be az ICF-hez, amelyhez csatolja az engedélyezett értékesítési számlákat.

                        Számlák kiállítását igényli, és havi és éves értékesítési jelentést nyújt be a SAR-nak, amelyhez csatolja a vonatkozó engedélyezett eladási számlákat és fuvarleveleket.

                        A megvásárolni kívánt termékek jogszerűségének igazolása céljából a kellő gondosság elvén alapuló mechanizmusokat alkalmaz.

                        15.
                              Munkáltató (a piaci szereplők fenti kategóriáiba tartozó bármely vállalkozásé)

                        Bejelenti a munkavállalókat a Hondurasi Társadalombiztosítási Intézethez, és betartja a munkaügyi jogszabályokat.

               6.
                     A JOGSZERŰSÉG FOGALOMMEGHATÁROZÁSÁNAK VALÓ MEGFELELÉS IGAZOLÁSA

               A hondurasi fatermékek a II. mellékletben ismertetett fogalommeghatározás alapján tekinthetők jogszerűnek.

               Az igazolást kormányzati szervek végzik (adott esetben az elismert saját tanúsítási mechanizmusok által biztosított, a jelen melléklet 8. szakaszában előírt adatok alapján), amely igazolás a fatermékek jogszerűségének biztosítását célzó megfelelő ellenőrzések elvégzését foglalja magában.

               Kellően megbízhatónak és hatékonynak kell lennie ahhoz, hogy biztosítsa a II. mellékletben meghatározott jogszerűségi mátrixok követelményeinek való megfelelés hiányának a nemzeti piacon az ellátási lánc különböző szakaszaiban történő azonosítását. Az importált és a nemzeti ellátási láncba bekerülő fa jogszerűségét is igazolni kell.

               6.1
                     A jogszerűség-igazolás alapelvei

               A jelen megállapodás előkészítő és szervezési szakaszában a vegyes bizottság révén a Felek frissítik és jóváhagyják azt az igazolási kézikönyvet, amely annak az igazolási módszertannak a leírását tartalmazza, amelyek a jogszabályi megfelelésnek a jogszerűség mátrixok megállapításához kulcsfontosságúnak minősített minden egyes mutató és igazolási eszköz vonatkozásában történő ellenőrzését szolgálják. Minden egyes mutató meghatározza azt a szervet vagy részleget az egyes intézményeknél, amely az igazolásért felel, valamint az igazolás tárgyát képező dokumentumokat. Ezen kívül a mutató ellenőrzésének gyakoriságát is meg kell határozni, valamint az információkat és a (papíralapú és digitális) dokumentumokat tartalmazó nyilvántartások helyét, amelyeket a különböző intézményeknél tárolnak saját felelősségi körüknek megfelelően.

               6.1.1
                     A jogszerűség-igazolásban részt vevő intézmények

               Az igazolást egyértelműen beazonosított intézmények végzik, amelyek megfelelő erőforrásokkal, irányítási rendszerekkel és képzett személyzettel, valamint az összeférhetetlenségek ellenőrzésére irányuló megbízható és hatékony mechanizmusokkal rendelkeznek. Az egyes intézmények igazolással foglalkozó munkatársai rendelkeznek a munkájukhoz szükséges készségekkel és tapasztalattal, és megfelelő munkájukat megfelelő módon felügyelik.

               Az ICF és a jogszerűség-igazolási rendszerben részt vevő egyéb intézmények rendelkeznek olyan szervezeti és működési struktúrával, amellyel igazolni tudják, hogy az összes piaci szereplő betartja-e a jogszerűségi mutatókat. A piaci szereplők egyes intézmények által végzett igazolása során keletkezett információ mennyiségéből adódóan, valamint ezen információ rögzítésének és naprakészen tartásának szükségessége miatt az igazolási eredményeket egy, az ICF Jogszerűség-igazolási Osztályának rendelkezésre álló adatbázisban kell rögzíteni. Ez folyamatosan biztosítja a Jogszerűség-igazolási Osztály számára a piaci szereplők jogszabályi megfelelési tanúsítványainak kiállításához és érvényességük ellenőrzéséhez szükséges valamennyi információt. Az adatok ily módon történő összegyűjtéséhez és frissítéséhez a jelen melléklet 11. szakaszában ismertetett intézmények koordinációjára van szükség.

               Az alábbi ábra szemlélteti a jogszerűség-igazolási rendszer különböző szereplői között a jogszabályi megfelelés igazolása során zajló adatáramlást:

               A 2. táblázat ismerteti a jogszabályi megfelelés igazolására szolgáló, az előző ábrán bemutatott mechanizmusokat.

               2. táblázat.
                  A jogszabályi megfelelés igazolására szolgáló mechanizmusok ismertetése.

                        Szám

                        Árumegnevezés

                        1

                        Az erdészeti ágazatban működő vállalkozó: A fatermékek szállítási láncában tevékenységeket folytató természetes vagy jogi személy.

                        2

                        Az igazolási eszköz alkalmazása (II. melléklet)

                        3

                        Az igazolási eszköz kialakításának módszere intézményenként. Egyes igazolási eszközöket csak egyszer, míg másokat rendszeres időközönként kell kialakítani.

                        4

                        Fizikai és/vagy elektronikus igazolási eszközök kialakítása (II. melléklet).

                        5

                        Igazolási módszer. Meg nem felelés megállapításakor minden intézmény eljárásokat hajt végre, amelyek célja a dokumentálás, feldolgozás, nyomon követés, valamint a Jogszerűség-igazolási Osztály adatbázisának értesítése.

                        6

                        Igazgatási vagy hivatalból történő intézkedésből eredő jogszabályi meg nem feleléssel kapcsolatos korrekciós vagy büntető intézkedés (V. melléklet 9. része).

                        7

                        Az összes érintett intézménytől származó közös megfelelés-igazolási adatok összegyűjtése a SIRMA, a SNIF és az ICF Geoportal, valamint a szóban forgó intézmények egyéb eszközeinek használatával (V. melléklet, 6. és 7. szakasz)

                        8

                        A piaci szereplő jogszerűségét igazoló jogszabályi megfelelési tanúsítvány iránti kérelem benyújtása a Jogszerűség-igazolási Osztályhoz (V. melléklet, 6. és 7. szakasz).

                        9

                        A Jogszerűség-igazolási Osztály birtokában lévő adatok összegyűjtése annak értékelése érdekében, hogy a piaci szereplő megfelel-e a jogszerűség mátrixoknak és az ellátási lánc ellenőrzésének. Kedvező elbírálás esetén a Jogszerűség-igazolási Osztály jogszabályi megfelelési tanúsítványt állít ki, amely bizonyítja a hazai piacon a vevők felé, hogy a piaci szereplő megfelel a jogszerűség-igazolási rendszer követelményeinek (V. melléklet, 6. és 7. szakasz).

                        10

                        Az Engedélyezési Osztályhoz benyújtott, FLEGT-engedély vagy H-Legal engedély kiállítására irányuló kérelem, amely igazolja a piaci szereplő tevékenységeinek jogszerűségét, hogy a piaci szereplő termékeit bármely piacra exportálhassa (IV. melléklet).

                        11

                        Az Engedélyezési Osztály határozata a piaci szereplő jogszabályi megfelelésére vonatkozóan. Ha a Jogszerűség-igazolási Osztály véleménye kedvező (azaz a piaci szereplő a jogszerűség-igazolási rendszer valamennyi követelményét teljesíti), FLEGT-engedélyt (uniós piac esetén) vagy H-Legal engedélyt (más piac esetén) állítanak ki részére, amely igazolja a nemzetközi piacon a vevők felé, hogy a piaci szereplő megfelel a jogszerűség-igazolási rendszer követelményeinek. Kedvezőtlen döntés esetén az Engedélyezési Osztály értesíti a kérelmezőt (piaci szereplőt) (IV. melléklet).

                        12

                        A jogszerűség-igazolási rendszer független ellenőreinek megállapításait tartalmazó jelentés elkészítése, amely tartalmazza a vegyes bizottságnak szóló következtetéseket és ajánlásokat; a vegyes bizottság felel ezen ellenőrzési jelentések rendszeres közzétételéért (VI. melléklet).

                        13

                        A civil társadalmi szervezetek által elkészített, a fakitermelési engedélyekre és általánosságban az erdészeti ágazatra vonatkozó igazolási jelentések, amelyeket a vegyes bizottság rendelkezésre bocsátanak (V. melléklet, 4.4.2. szakasz).

               6.1.2
                     A jogszerűségi mátrixokon alapuló igazolási eljárások

               A Felek által a vegyes bizottságon keresztül elfogadott kézikönyv írja le az érintett intézmények által alkalmazott módszertant, amely feladata felelőssége az adott mutató egy részének vagy egészének igazolása. A kézikönyv azonosítja az igazolásért felelős szervet vagy hivatalt és az e feladat elvégzéséhez szükséges intézkedést. A kézikönyv utal továbbá az igazolás gyakoriságára, és jelzi, hogy mikor kell igazolni az igazolási eszközöket; tartalmazza továbbá azt a szervet és hivatalt, ahol ennek az információnak a papíralapú és digitális változatát tárolják.

               6.1.3
                     A jogszerűség-igazolási eszközök tárolása

               Az egyes igazolási eszközökhöz tartozó dokumentumok papíralapú és digitális változatait a kapcsolódó eszközök létrehozásáért felelős intézményeknél tárolják. Az átláthatóságról és a közérdekű információkhoz való hozzáférésről szóló törvény (LTAIP) előírásainak megfelelően ezeket az „intézményi” nyilvántartásokat legalább 10 évig kell megőrizni. A törvény az információ feldolgozására irányuló eljárást is meghatározza (30., 31. és 32. cikk), meghatározza a „közérdekű információ” jelentését (3. cikk), és hogy mit kell bizalmas személyes adatnak (7. cikk) vagy minősített információnak tekinteni (8. cikk).

               Az igazolási eszközök jogszerűségének és valódiságának fontosságára figyelemmel a felelős intézmények biztosítják, hogy minden egyes igazolási eszköz esetében fizikai és a digitális nyilvántartást is vezessenek. Az információkezelés átláthatósága és eredményessége érdekében az igazolási eszközök által érintett intézmények kötelesek gondoskodni arról, hogy a nyilvántartásukban foglalt információkat más szervezetek rendelkezésére bocsássák – a Jogszerűség-igazolási Osztályt is beleértve – időben és hatékonyan, továbbá igény szerinti módon és időpontban. Hasonlóképpen a jogszerűség-igazoláshoz kapcsolódó minden egyes intézménynek alkalmaznia kell a saját hatáskörén belül érvényes törvényeket, rendeleteket és eljárásokat, hogy a piaci szereplőktől megszerezze a szükséges információkat, és azokat rögzítse saját nyilvántartásában.

               6.1.4
                     Informatikai rendszerek és igazolási funkciók

               A már meglévő és a még kiépítésre váró, a jogszerűségi mátrixokban foglalt mutatóknak való megfelelés igazolását célzó számítógépes rendszerek, eszközök és protokollok lehetővé teszik az iratellenőrzések és helyszíni ellenőrzések eredményeinek összegyűjtését, és az adatoknak a teljes ellátási láncban történő egyeztetését. A jelen megállapodás 3.2. szakasza tartalmazza a jogszerűség-igazolási rendszerben részt vevő intézmények főbb számítógépes eszközeit és protokolljait. A következő bekezdések rövid leírást adnak a jelenleg működő informatikai rendszerekről, amelyek feladataik elvégzésében támogatják az intézményeket.

               Az ICF-nél:

               −
                     Nemzeti Erdészeti Információs Rendszer (SNIF)

               E számítógépes eszközt a magántulajdonú, nemzeti és települési erdők, valamint erdészeti termékekkel foglalkozó vállalatok és fatelepek tulajdonosi viszonyait igazoló nyilvántartásokból készült dinamikus adatbázisok fenntartására lehet használni. A rendszer valamennyi fakitermelési engedélyre vonatkozó információkat tartalmaz, a gazdálkodási terveket, működési terveket, mentési terveket, helyreállítási terveket, agrárerdészeti rendszerekre vonatkozó különleges terveket és az ICF által tanúsított ültetvények kitermelését is beleértve. A SNIF lehetővé teszi az ellátási láncon keresztül a fakitermelést végző piaci szereplők között mozgó faanyag nyomon követését.

               −
                     Faanyag-visszakövethetőségi informatikai rendszer (SIRMA)

               E számítógépes eszköz lehetővé teszi az egyes fakitermelési engedélyekhez használt szállítási engedélyek nyilvántartása alapján a fakitermelés és a szállítási forgalom nyomon követését. A rendszer a SNIF-ből származó információkat a szállítási engedélyek nyilvántartásához használja fel. A rendszer az erdőből az erdészeti termékekkel foglalkozó vállalatokhoz történő szállításra kiadott engedélyekre vonatkozó információkat és a lánc minden egyes elemének inputjaira és outputjaira vonatkozó, az egyes piaci szereplők által benyújtott havi jelentésekből származó információkat egyezteti össze. A nyilvántartott információk lehetővé teszik a termelés, forgalmazás vagy értékesítés és a készletek nyomon követését.

               −
                     Geoportal

               Honduras erdeinek térképét tartalmazó virtuális platform, amely megmutatja a védett területek, gazdálkodási szerződések alá tartozó területek, bejelentett mikro-vízgyűjtő területek, útinfrastruktúra, erdőgazdálkodási tervek földrajzi elhelyezkedését és területét, valamint a referenciatérképeket. A Geoportal a SNIF-fel van összekapcsolva. Ez az információ a fa által megtett útvonalak ábrázolására szolgál, és megkönnyíti az igazolási célú ellenőrző pontoknak az autópályák mentén és az úthálózat érzékeny pontjain történő felállításának tervezését. Amint létrehozzák az új SNIF modulokat, bekötik azokat a Geoportalhoz: többek között agrárerdészeti rendszerek, tanúsított erdőültetvények és erdészeti termékekkel foglalkozó vállalatok mentési terveinek és különleges terveinek nyilvántartása.

               Az SAR-nál:

               −
                     Elektronikus Belső Jövedelmi Rendszer (E-adó)

               Az adófizetők ezen az oldalon találják meg az adóbevalláshoz használható nyomtatványokat. Ez a rendszer lehetővé teszi például az adófizetők által benyújtott havi bevallásokban, azaz a jövedelemadó-bevallásokban és a piaci szereplők által az ICF-hez benyújtott havi beszámolókban foglalt információk közötti ellenőrzéseket.

               −
                     Adó- és Pénzügyi Igazgatási Rendszer (SAFT)

               Ez a rendszer az ország jogszabályain alapuló igazgatási és pénzügyi eljárások automatizált és integrált kezelése révén fokozza a települési pénzügyi igazgatás hatékonyságát, eredményességét, időszerűségét és átláthatóságát. A rendszer megkönnyíti a belső ellenőrzések elvégzését, integrált módon kezeli a települési pénzügyi információkat, továbbá statisztikák és digitális térképek összeállítása céljából egyéb programokkal is összeköthető.

               −
                     Nemzeti Adónyilvántartás (RTN)

               A természetes és jogi személyeknek, valamint azoknak a szervezeteknek vagy entitásoknak, amelyek nem rendelkeznek jogi személyiséggel, de adóköteles tevékenységet folytatnak, a hatályos jogszabályok értelmében be kell jelentkezniük az adóhatóságok által vezetett Nemzeti Adónyilvántartásba.

               Természetes személyek esetében Nemzeti Adónyilvántartási számuk ugyanaz, mint a Nemzeti Személynyilvántartási (RNP) számuk, plusz egy számjegy, amely egész életük során változatlan. A jogi személyeket bejegyzéskor vagy alakuláskor kell bejegyezni a Nemzeti Adónyilvántartásba.

               Az IP-nél:

               −
                     Hondurasi Nemzeti Tulajdonjog-nyilvántartási Rendszer (SINAP)

               Ez a tulajdonjogokkal kapcsolatos információk kezelésére használt hivatalos hondurasi kormányzati platformként szolgáló informatikai rendszer. A SINAP különböző alrendszereket tartalmaz, mint például a SURE:

               −
                     Hondurasi Egységes Nyilvántartási Rendszer (SURE)

               Ezen informatikai rendszer célja, hogy fokozatosan modernizálja a vagyoni jogok, tulajdonjogok és ingatlan-nyilvántartás bejegyzésére irányuló eljárást az ország egész területén.

               Az IHSS-nél:

               −
                     Hondurasi Társadalombiztosítási Rendszer

               Az IHSS működteti a Tagok Információs Rendszerét (SICA), amely a bejelentkezett vállalkozások munkáltatóinak és munkaadóinak nyilvántartása. Az IHSS földrajzi hatálya országos, az ország valamennyi nagyobb városában rendelkezik képviselettel és irodával.

               A MiAmbienténél:

               −
                     Egyszerűsített Környezetvédelmi Engedélyezési Rendszer (SLAS)

               Ennek az eszköznek az a célja, hogy rugalmas mechanizmust biztosítson a vállalkozások számára, amely lehetővé teszi számukra, hogy azonnal elindítsanak egy adott projektet, mivel gyors elemzést nyújt azokról a jogi szempontokról, amelyek az országban bárhol megtiltják vagy kizárják a projektek végrehajtását, alaposan tanulmányozza bármilyen jellegű projekt esetében a környezeti hatás hányadosának leírását, és automatikusan megállapítja a szóban forgó projekthez szükséges enyhítési intézkedéseket a projekt helyszíneként megadott földrajzi koordináták alapján.

               Az INA-nál:

               −
                     Nemzeti Agrárnyilvántartás (RAN)

               A Nemzeti Agrárnyilvántartáshoz az INA rendelkezik egy írásos nyilvántartással és földrajzi adatbázisokkal, amelyek lehetővé teszik számára a tulajdoni lappal rendelkező területek nyomon követését. Jelenleg nem rendelkezik informatikai rendszerrel vagy relációs adatbázis-architektúrával, amely lehetővé teszi a többi rendszerrel való együttműködést.

               A DARA-nál:

               −
                     Honduras Automatizált Vámbevételi Rendszere (SARAH)

               Ez a rendszer nyitott szabványokon alapuló élvonalbeli technológiákat alkalmaz, amelyek egy szokványos böngészővel és webes szolgáltatásokkal könnyen hozzáférhető online vámrendszert alkotnak. Rendelkezik kiegészítő alkalmazásokkal, amelyek a vámkezelést támogatják, és lehetővé teszik az ellenőrzések elvégzését, ugyanakkor a nemzetközi kereskedelmet is megkönnyítik.

               −
                     Hondurasi Elektronikus Külkereskedelmi Rendszer (SECEH) és az online kiviteli árunyilatkozat engedélyezési modulja

               A SECEH azzal támogatja az exportágazatot, hogy lehetővé teszi az áruk vámkezeléséhez szükséges kiviteli okmányok online beszerzését.

               −
                     Nemzetközi Árutovábbítási (TIM) Rendszer

               Ez az informatikai rendszer megkönnyíti a közép-amerikai határokon a szabványosított vámeljárásokat, hogy egy egységes dokumentum segítségével optimalizálja a migrációs, vám- és karanténnel kapcsolatos alakiságokat: ez az Egységes Nemzetközi Árutovábbítási Okmány.

               −
                     Integrált Külkereskedelmi Rendszer (SICE)

               Ez a rendszer a Hondurasi Központi Bank (BCH) felhasználói számára biztosít külkereskedelmi statisztikákat, és a Közép-Amerikai Vámtarifa-rendszerrel összhangban jeleníti meg az információkat, mindezt megbízhatóan teszi, mivel az információkat először számos információforrás segítségével ellenőrzik.

               A jelen megállapodás előkészítő és szervezési szakaszában a következő informatikai eszközöket kell kidolgozni:

               −
                     Az ICF-nél dokumentált információk irányítási rendszerének létrehozása

               E virtuális könyvtár lehetővé teszi az ICF számára az erdészeti ágazathoz kapcsolódó dokumentált információk – mint például törvények, központi kormánystratégiák és szakpolitikai dokumentumok, tanulmányok, megállapodások, lekérdezések, jelentések, egyezmények és műszaki dokumentumok biztonsági másolatai stb. – szervezését, nyomon követését és karbantartását. Ezt a rendszert úgy kell megtervezni, hogy megfeleljen egy olyan online tér fenntartására irányuló célnak, ahol a döntéshozatal megkönnyítése érdekében kérdéseket lehet feltenni, és a piaci szereplők hozzáférhetnek az írásbeli információkhoz. A rendszer létrehozása megkönnyíti az ICF által végzett igazolási eljárásokat, amelyek a jogszerűség-igazolási rendszer egyik kulcsfontosságú elemét képezik. A cél tehát az, hogy az eszközöket rövid távon a jelen megállapodás előkészítő és szervezési szakaszában dolgozzák ki.

               −
                     Adatbázis létrehozása a Jogszerűség-igazolási Osztály részére

               Ahhoz, hogy a Jogszerűség-igazolási Osztály igazolni tudja a piaci szereplőknek a jogszerűségi mátrixokban foglalt mutatóknak és a jogszerűség-igazolási rendszer követelményeinek való megfelelését, az információk fogadására és naprakésszé tételére alkalmas eszközre van szüksége, amely a jogszerűség-igazolási rendszerben részt vevő szereplők számára a jogszerűség-igazolási rendszer érvényesítésében részt vevő intézmények informatikai rendszereinek adatbázisai közötti összeköttetések révén biztosít hozzáférést. Az adatbázis létrehozása megkönnyíti az eljárási lánc igazolási és ellenőrzési eljárásait, amelyek a jogszerűség-igazolási rendszer egyik kulcsfontosságú elemét képezik. A cél tehát az, hogy az eszközöket középtávon a jelen megállapodás előkészítő és szervezési szakaszában dolgozzák ki.

               −
                     Az Erdészeti Nyilvántartási, Közigazgatási és Ellenőrzési Informatikai Rendszer (SIRACOF) létrehozása

               Ez a rendszer az illegális fakitermelés elleni nemzeti stratégia (ENCTI) eredményei között is megtalálható; olyan számítógépes rendszer, amelynek célja, hogy növelje az alakiságok feldolgozásának hatékonyságát, a közigazgatási eljárások átláthatóságát és a nyilvántartásokban szereplő információk minőségét, valamint hogy támogassa az erdei értéklánc ellenőrzési mechanizmusait, az erdőtől a feldolgozó központokig és a termékek forgalomba hozataláig. Jelentős előrelépés történt a SIRACOF fejlesztése során, amikor létrehozták és folyamatosan fejlesztették az annak alapjául szolgáló rendszereket, mivel azok a SNIF-hez, a SIRMA-hoz és a Geoportalhoz hasonlóan az alapvető információkat kezelik, dolgozzák fel és rendezik.

               −
                     Nyilvántartási rendszer létrehozása az STSS-nél

               Az STSS-nek olyan rendszerre van szüksége, amely lehetővé teszi számára annak igazolását, hogy a piaci szereplők megfelelnek a felelősségi köreihez tartozó mutatóknak.

               A jelen megállapodás előkészítő és szervezési szakasza lehetőséget nyújt egyéb modulok vagy információs rendszerek azonosítására, amellyel továbbra is elő lehet segíteni a jogszabályi megfelelés igazolására vonatkozó információk keletkezését, továbbítását, összekapcsolását és adminisztrálását oly módon, hogy az összhangban álljon a rendelkezésre álló pénzügyi, technikai és emberi kapacitással. A követelményeket és a kapacitást részletesebben is elemezni kell annak meghatározásához, hogy az egyes esetekben milyen mértékű számítógépesítés felel meg leginkább a rendszer igényeinek. Ez azt jelenti, hogy a jogszabályi megfelelés igazolására szolgáló információs rendszerek listája folyamatosan változik.

               6.1.5
                     Kockázatkezelési elv a jogszerűség-igazolási rendszernek való meg nem felelés esetében

               A jogszerűség-igazolási rendszer végrehajtásában a jogellenes gyakorlatok számának csökkentése jelenti a legfőbb kihívást. Ehhez átfogó kockázatkezelési mechanizmust kell megvalósítani a teljes ellátási láncban. Azokban az esetekben, amikor a hatóságok nem rendelkeznek a szükséges erőforrásokkal ahhoz, hogy valamennyi területen biztosítsák az azonos intenzitással és gyakorisággal végzett hatékony igazolást, a kockázatalapú jogszerűség-igazolás lehetőséget adhat e hiányosság leküzdésére.

               A jogszerűség-igazolási rendszer végrehajtása során a kockázatkezelés azt jelenti, hogy értékelik az egyes kockázatok előfordulásának valószínűségét, valamint azt, hogy az említett kockázatok hogyan befolyásolják a fa jogszerűségét. Az értékelés figyelembe veszi a piaci szereplők megfelelési szintjére vonatkozó alaptanulmány eredményeit, amelyet a VIII. melléklet tartalmaz. A kockázat jellege attól függően változik, hogy hol és mikor merül fel. Ezért a döntéshozatal az ICF és a többi kormányhivatal által alkalmazott objektív és integrált módszertanon alapul, és a kockázat osztályozásával, valamint a körülményeknek megfelelő döntéshozatali kritériumok megállapításával kezdődik.

               A vegyes bizottság hatáskörébe tartozó igazolási kézikönyv tartalmazza a kockázat osztályozásának alapelveit, amely a jogszerűség-ellenőrzéssel kapcsolatos megközelítés kiválasztásának alapjául szolgál; ekkor születik meg a jogellenes gyakorlatoknak a jogszerűség-igazolási rendszer végrehajtása során esetlegesen felmerülő kockázatának elemzése.

               A kockázatkezelési eljárások során a teljes ellátási láncban a következő jogellenes gyakorlatokat kell figyelembe venni:

               −
                     a lánc bármely pontján bekerülő, ismeretlen forrásból származó faanyag és jogszerű fakitermelési üzemeltetési jogok nélkül kitermelt faanyag;

               −
                     olyan esetek, amikor a bizonyos tulajdonságokkal rendelkező termék mennyisége meghaladja az eredeti termék arányát vagy az azonos tulajdonságokkal rendelkező, jogszerű forrásból származó nyersanyag mennyiségének arányát, amelyet a szóban forgó terméktípusnak az előállítási vagy értékesítési folyamata során használnak.

               Ezzel párhuzamosan a kockázatkezelési eljárások figyelembe veszik a piaci szereplők és a hozzájuk tartozó faanyag jogszerűségét alátámasztó dokumentumokat, mint például a jelen melléklet 8. szakaszában meghatározott, jóváhagyott magánszektorbeli tanúsítási rendszerek által kiállított elismert tanúsítványok.

               A jogszabályi megfelelés ellenőrzése és igazolása érdekében hozott intézkedések e kockázati kategóriákon alapulnak. Közös intézményközi fellépéseket kell meghatározni, hogy növeljék a helyszíni irányítás hatékonyságát az ország már meglévő informatikai rendszereivel való interakció révén.

               A kockázatkezelés tehát megkönnyíti a nemzeti stratégiai célkitűzések és célok megfogalmazását, azon kihívások kezelése érdekében, amelyek az erdészeti irányítás területén különös figyelmet igényelnek. Segít továbbá annak értékelésében, hogy a fa ellátási láncában a jogszerűség-igazolásért felelős intézmények rendelkeznek-e megfelelő erőforrásokkal, ellenkező esetben a gyengeségek leküzdésére szolgáló intézkedéseket kell megvalósítani.

               Ami az importtal kapcsolatos kockázatkezelést illeti, a vámvizsgálatot a kockázat mértékétől függően el lehet végezni határátkelőhelyeken vagy a vámeljárás után elvégzett vizsgálati eljárások segítségével. A vámeljárást követő vámvizsgálat olyan importszállítmányokra vonatkozik, amelyek faanyagot tartalmaznak. A vámjogszabályokkal összhangban a vámhatóság kockázatkezelési módszereket alkalmaz, hogy dönteni tudjon az importszállítmányok vámeljárást követő vizsgálatának köréről, tartalmáról és módszeréről.

               A vámakták és a forgalomba bocsátott áruk vámkezelést követő vizsgálatát a vám-árunyilatkozat bejegyzésének napjától számított legfeljebb öt éven belül el kell végezni. A vámhatóság és az ICF között szoros együttműködés valósul meg a faimport nyomon követése és ellenőrzése terén, beleértve a rendszeres és szisztematikus határ- és vámellenőrzéseket, valamint feltételezett kockázat esetén.

               A jogszerűség-igazolási rendszer végrehajtása során a kockázatkezelés a magánpiaci szereplők, különösen az importőrök kellő gondosság elvén alapuló rendszereire is vonatkozik, aminek célja a nem törvényes forrásból származó faanyag vagy fatermékek nemzeti piacon történő forgalomba hozatalával járó kockázat minimálisra csökkentése.

               A jelen melléklet 6.2. pontjában meghatározottak szerint a kellő gondosság elvén alapuló rendszerek második kulcseleme az, hogy a faanyag-szállítókról gyűjtött információk alapján és figyelembe véve a jelen megállapodás előkészítő és szervezési szakasza során kidolgozandó eljárások keretében megállapított kritériumokat, minden egyes piaci szereplőnek értékelnie kell a nem törvényes forrásból származó faanyag saját ellátási láncában való jelenlétének kockázatát.

               A magánpiaci szereplők által alkalmazott kellő gondosság és a közjogi intézmények kockázaton alapuló ellenőrzési eljárásai egyaránt szerepelnek a VIII. mellékletben foglalt kiegészítő intézkedések között. Az ezek végrehajtásához szükséges eljárásokat a vegyes bizottság még az első FLEGT-engedély kiadása előtt elkészíti, alkalmazza és ellenőrzi.

               6.1.6
                     Jogszabályi megfelelési tanúsítvány kiállítását eredményező jogszerűség-ellenőrzés

               Az ICF a Jogszerűség-igazolási Osztályon keresztül minden egyes piaci szereplő esetében igazolja a II. mellékletben felsorolt jogszerűségi mutatóknak, a jelen mellékletben meghatározott, az ellátási lánccal kapcsolatos, minden egyes piaci szereplőre vonatkozó követelményeknek való megfelelést olyan eljárások segítségével, amelyek az erdészeti ágazatban működő minden egyes piaci szereplő esetében lehetővé teszi a jogszabályi megfelelési tanúsítvány kiadását.

               A jogszerűség-ellenőrzési eljárások és a jogszabályi megfelelési tanúsítványok kiállítása során bizonyítani kell, hogy:

               −
                     A fatermékeket a jogszerűség fogalommeghatározásához tartozó valamennyi követelménynek megfelelő módon állították elő. A törvények értelmében a jelen fogalommeghatározásban foglalt mutatóknak és igazolási eszközöknek meg kell felelni, ez tanúsítja a piaci szereplő jogszerűségét; aktuálisan bizonyítható szabálysértés nem megengedett;

               −
                     Az érintett intézmények által végzett ellenőrzések nyújtanak biztosítékot arról, hogy a termékek kizárólag jogszerű műveletekből származó fát tartalmaznak;

               −
                     A jogszerűség-ellenőrzést az érintett intézmények a piaci szereplőknél tartott helyszíni szemlék segítségével végzik, amely okmányellenőrzést és a rendelkezésre álló adatbázisok vizsgálatát is magában foglalja.

               −
                     Az igazolási és érvényesítési eljárásról készült írásbeli jelentést a jelen megállapodás előkészítő és szervezési szakaszában meghatározott eljárásokkal összhangban kell iktatni.

               Ezen igazolási folyamat eredményeként egy jogszabályi megfelelési tanúsítványt állítanak ki, amelyet a kézbesítenek a kérelmező részére, és amely a következő lépésekből áll:

               Létrehozási módszer:

               1.
                     A piaci szereplő jogszabályi megfelelési tanúsítványt kérelmez az ICF Jogszerűség-igazolási Osztályától.

               2.
                     A SIIAVA éves jogszerűség-ellenőrzési menetrendje alapján minden intézmény a felelősségi körébe tartozó alkalmazandó rendelkezésekkel összhangban igazolja a piaci szereplő jogszabályoknak való megfelelését, az eredményről pedig értesíti az ICF Jogszerűség-igazolási Osztályát.

               3.
                     Az ICF Jogszerűség-igazolási Osztálya elemzi a rendelkezésére álló igazolási eszközöket, valamint az érintett intézményektől érkező igazolási jelentéseket.

               4.
                     A Jogszerűség-igazolási Osztály értékeli, hogy a piaci szereplő megfelel-e a jogszerűségi mátrixokban található mutatóknak és a jogszerűség-igazolási rendszer követelményeinek.

               5.
                     Ha a piaci szereplő az összes felsorolt követelménynek megfelel, a Jogszerűség-igazolási Osztály a jogszabályi megfelelési tanúsítvány kiállításával lezárja a piaci szereplő jogszerűség-ellenőrzését.

               Igazolási módszer:

               Az ICF vagy bármely más érdeklődő intézmény kérésére a Jogszerűség-igazolási Osztály ellenőrzi a SIRMA-t, a SNIF-et vagy egyéb információs rendszereket, amelyeket a jelen megállapodás előkészítő és szervezési szakaszában kell meghatározni, hogy kiderüljön, rendelkezik-e a piaci szereplő érvényes jogszabályi megfelelési tanúsítvánnyal. Ugyanígy minden egyes alkalommal ellenőrizni kell az érvényes tanúsítvány meglétét, amikor a piaci szereplő a jogszabályi megfelelési tanúsítványának megújításáért folyamodik a Jogszerűség-igazolási Osztályhoz.

               Mielőtt lejár a jogszabályi megfelelési tanúsítvány, a piaci szereplőnek kérelmeznie kell a megújítást vagy adott esetben a meghosszabbítást. Az érvényességi idő meghosszabbításának kérelmezése esetén a kérelmezőnek a meghosszabbítás szükségességét alátámasztó igazoló dokumentumokat is be kell nyújtania (pl. ha valamelyik intézménytől vár egy igazolási eszközt), amennyiben kérelmét időben és a Felek által a vegyes bizottság révén jóváhagyott kézikönyvben meghatározott létrehozási módszerekkel összhangban nyújtotta be. A Jogszerűség-igazolási Osztály elemzi az alátámasztó dokumentumokat, és meghatározza, hogy érdemes-e új megfelelőségi tanúsítványt kiállítani, illetve megújítani vagy meghosszabbítani a jelenlegi tanúsítványt.

               A jelen melléklet 8. szakaszában meghatározottak szerint a jogszabályi megfelelési tanúsítványok kiállítására irányuló eljárás során figyelembe kell venni az állam által jóváhagyott saját tanúsítási rendszerek által kibocsátott, a jelen megállapodás összefüggésében elismert tanúsítványokat. Ez valójában csökkentheti a jogszabályi megfelelési tanúsítványra való jogosultság megállapításához szükséges ellenőrzés időtartamát.

               A jogszabályi megfelelési tanúsítvány kiadására, megújítására és meghosszabbítására irányuló eljárásokat – az adminisztratív dosszié összetevőinek meghatározását, a különböző érintett intézményektől származó adatok egyeztetését szolgáló rendszer működését és a jogszabályi megfelelési tanúsítvány megújítására irányuló eljárást is beleértve –egy külön ICF szabályozási rendelkezésben kell meghatározni a jelen megállapodás előkészítő és szervezési szakasza során, és azt jóváhagyás céljából be kell nyújtani a vegyes bizottsághoz.

               6.2
                     A piaci szereplők jogszerűség-igazolással kapcsolatos kötelezettségei

               Az erdészeti ágazat piaci szereplői az ellátási lánc minden pontján felelősek igazolni azon termékek jogszerűségét, amelyeket a jelen megállapodás 7.4. szakaszában ismertetett kellő gondosság elvének alkalmazásával vásárolnak meg.

               Kellő gondossággal kell eljárni a megvásárolt faanyag esetében, a nemzeti piacon és az importált termékek esetében egyaránt. Bár a jogszerűség-igazolás minden egyes piaci szereplőre vonatkozik, az igazolás során azt is bizonyítani kell, hogy minden egyes faanyag-szállító az általa vásárolt faanyag jogszabályi megfelelését is igazolja és dokumentálja. A bizalmasnak minősített információkat, például a számviteli vagy egyéb adatokat ki lehet zárni a kellő gondosság elvének gyakorlása alól, amelyeket a jelen megállapodás előkészítő és szervezési szakasza során a kellő gondosság elvén alapuló eljárásokkal kapcsolatban kell meghatározni.

               A piaci szereplők által az ellátási lánc minden egyes pontján minden egyes faanyag-vásárlás esetében végzett ellenőrzések annak érvényességét, valódiságát és az adott szállítóra vonatkozó mutatóknak való megfelelését igazolják, beleértve a fa fizikai tulajdonságainak (mint például a fajta vagy a méret) korrelációját, így biztosítva, hogy a fa jogszerű forrásból származik. Ha felmerül annak kockázata, hogy a fa jogszerűtlen forrásból származik, a piaci szereplőknek a fatermékek megvásárlása előtt kockázatcsökkentő intézkedéseket kell elfogadniuk, a jelen melléklet 7.1. szakaszában meghatározottak szerint.

               Ha a szállító rendelkezik az ICF Jogszerűség-igazolási Osztálya által kiállított érvényes megfelelőségi tanúsítvánnyal, a kellő gondosság elvén alapuló eljárás a tanúsítvány másolatának igénylésére is szorítkozhat. A piaci szereplő azonban a Jogszerűség-igazolási Osztály e célt szolgáló eszközének segítségével köteles ellenőrizni a megfelelőségi tanúsítvány érvényességét és valódiságát, amelyet a jelen megállapodás előkészítő és szervezési szakaszában.

               Amint összegyűjtötték a szállítóik jogszabályi megfelelésére vonatkozó információkat, a piaci szereplők felelősek ezen információk naprakész vezetéséért.

               Az erdészeti ágazati piaci szereplők megfelelőségének a kellő gondosság elvén alapuló eljárással történő igazolása során bizonyítani kell a következőket:

               −
                     A termékeket a jogszerűség fogalommeghatározásához tartozó valamennyi követelménynek megfelelő módon állították elő; valamint, hogy

               −
                     megfelelő ellenőrzéseket vezettek be annak biztosítására, hogy a termékek csak a jogszerű műveletekből származó faanyagot tartalmazzanak.

               7.
                     A FA ÉS A FATERMÉKEK ELLÁTÁSI LÁNCÁNAK IGAZOLÁSA

               A jelen megállapodás hatálya alá tartozó fa és fatermékek ellátási láncának igazolása az ICF feladatkörébe tartozik, amely a SIIAVA-n keresztül végzi a jogszerűség-igazolási rendszerben részt vevő egyéb intézmények koordinációját.

               Az az ellátási lánc, amely a fenyő és a lomblevelű fajok esetében egyaránt kiterjed a fa és a fatermékek kezelésére, előállítására és mozgására, a következő kiemelt fontosságú pontokat tartalmazza, amelyek részletes ismertetése a jelen melléklet 1. és 2. függelékében található:

               −
                     Fatermékek behozatala

               −
                     Fatermékek továbbítása

               −
                     Erdőkataszter

               −
                     Fakitermelés, gömbfa vagy fűrészáru előállítása, és az erdőben vagy a gyűjtőközpontokban történő felhalmozása

               −
                     Fenyőerdők esetében:

               −
                     Gömbfa szállítása az erdőből az elsődleges erdészeti termékekkel foglalkozó vállalatokhoz.

               −
                     A lomblevelű erdők esetében:

               −
                     Fűrészáru szállítása az erdőből az ideiglenes gyűjtőközpontokba

               −
                     Fűrészáru tárolása az ideiglenes gyűjtőközpontokban

               −
                     Fűrészáru szállítása az ideiglenes gyűjtőközpontokból az elsődleges erdészeti termékekkel foglalkozó vállalatokhoz

               −
                     Elsődleges erdészeti termékekkel foglalkozó vállalatok

               −
                     Feldolgozott fatermékek szállítása.

               −
                     Másodlagos erdészeti termékekkel foglalkozó vállalatok

               −
                     Fatelepek

               −
                     A FLEGT és a H-engedélyezés

               −
                     Fatermékek exportja

               −
                     Fatermékek lefoglalása

               A jelen megállapodás hatálybalépésének napján a lomblevelű erdők értéklánca nagyrészt megegyezik a fenyőerdők értékláncával. A fennálló különbségeket a jelen melléklet 1. és 2. függeléke ismerteti.

               7.1
                     Az ellátási lánc igazolásának alapelvei

               Az ellátási lánc ellenőrzése a jelen megállapodás hatálya alá tartozó valamennyi termékre kiterjed, függetlenül attól, hogy a terméket belföldi vagy nemzetközi felhasználásra szánták-e, kiterjed továbbá az ellátási lánc valamennyi elemére, az erdőkatasztertől és gazdálkodási tervtől kezdve egészen a fa kitermelésén, szállításán, feldolgozásán, importján át a mind a belföldi, mind pedig külföldi piacon való forgalmazásáig, az uniós piacot is beleértve.

               Az ellátási lánc ellenőrzésének megvalósításához az ICF és az egyéb érintett intézmények számos automatizált információs rendszert bocsátanak rendelkezésre – amelyek közül néhány már létezik, míg más rendszerek még kiépítésre várnak –, amelyek lehetővé teszik az információk gyűjtését, rendezését, megőrzését és továbbítását az erdészeti igazgatáson belül, továbbá az összes többi érintett intézménnyel és szereplővel egyaránt.

               Az információs rendszerek az információk érvényesítését és egyeztetését szolgáló eszközökből állnak, amelyekhez valamennyi érintett intézmény hozzáférhet, és a fa jogszerűségének az ellátási lánc minden egyes szakaszában történő igazolásához használhat fel.

               Az ellátási láncnak a jogszerűség-igazolási rendszer keretében történő igazolása a következő két műveleten alapul:

               (a)
                     A magánpiaci szereplők által vásárolt faanyag jogszabályi megfelelésének ellenőrzése

               A jogszerűség-igazolási rendszer végrehajtása során a magánszektor jelentős szerepet játszik a jogellenes gyakorlatok kockázatának csökkentésében. A magánszektor kötelezettségvállalása egy, a kellő gondosság elvén alapuló mechanizmus elfogadásán alapul, amelynek célja az által vásárolt termékek törvényességének bizonyítása. A jogszerűség-igazolási rendszer keretében a kellő gondosság elve a magánpiaci szereplők esetében egy szabályozott igazolási kötelezettségként jelenik meg, amelynek célja az általuk vásárolt faanyag forrásának jogszabályi megfelelésére vonatkozó információk megszerzése, függetlenül attól, hogy a termék belföldi vagy nemzetközi származású, valamint a lehetséges kockázatok elemzése, és az azonosított kockázatoknak megfelelő kockázatcsökkentő intézkedések végrehajtása.

               A fa jogszabályi megfelelésére vonatkozó információk az importált fa és a Hondurasban vásárolt fa jogszerűségét alátámasztó dokumentumokat is jelentheti, mint például a Honduras által (a 8. szakaszban leírt eljárást követve) elismert saját tanúsítási rendszerek által kiállított tanúsítványok a belföldi fa esetében, vagy importált fa esetében a származási ország által kiállított FLEGT-engedélyek. Az ilyen tanúsítványok és engedélyek hatálya alá tartozó faanyagot automatikusan úgy kell tekinteni, mint amely nem hordozza magában a jogellenes magatartás lehetséges kockázatát.

               Az ICF jogszerűség-ellenőrzések révén igazolja, hogy a piaci szereplők megfelelnek-e a kellő gondossággal kapcsolatos követelményeknek, aminek eredményeként – amennyiben a szóban forgó piaci szereplő megfelel a jogszabályoknak – kiállítják a jogszabályi megfelelési tanúsítványt. E tekintetben a VIII. mellékletben megadott kiegészítő intézkedések a kellő gondosság gyakorlását szolgáló eljárások és jogi eszközök létrehozását is magukban foglalják, a belföldi és a behozatali piac esetében egyaránt.

               (b)
                     Adatellenőrzés és adategyeztetés az ellátási lánc ICF által végzett ellenőrzése céljából

               Az ellátási lánc hatékony ellenőrzésének megvalósításához az ICF (SNIF, SIRMA és Geoportal) és a SAR (RTN és SARAH) meglévő, egymást kiegészítő, a jelen melléklet 6.1.4. szakaszában bemutatott számítógépes rendszereiből származó információkat integrált módon kell felhasználni. Az említett rendszerek egyesített funkcióinak lehetővé kell tenniük az elemzést a mennyiségi és minőségi adatok egyeztetése és validálása révén, az alábbiaknak megfelelően:

               −
                     az erdészeti piaci szereplők által benyújtott és a helyszíni ellenőrzésekből származó, az ICF és az egyéb intézmények által megadott adatok (adatok validálása); valamint

               −
                     az ellátási lánc különböző szakaszaiból származó mennyiségi adatok, a jelen melléklet 1. és 2. függelékében azonosítottak szerint (adategyeztetés).

               Ezeket az adategyeztetési és adatellenőrzési funkciókat az ellátási lánc minden egyes szakaszában, a már érvényben lévő eljárásokkal összhangban kell elvégezni, vagy az első FLEGT-engedély kiadása előtt kell megvizsgálni vagy összeállítani.

               Ezen információs rendszerek mindegyikében az információk egyeztetése lehetővé teszi az esetleges szabálytalanságok azonosítását, és a szabálytalanságokban érintett erdők, erdészeti termékekkel foglalkozó vállalatok és fatelepek ellenőrzésének elvégzését. Ezekben az esetekben az ICF kivizsgálás és adott esetben közigazgatási szankció céljából megnyit egy ügyet, és ha bizonyítható a büntetőjogi felelősség, az ügyet az ügyészségnél is jelentheti.

               7.2
                     A fatermékek azonosítása

               A fatermékek azonosításának köszönhetően a teljes ellátási láncban történő előrehaladásuk során nyomon követésük egyre egyszerűbbé válik. Eltérő azonosítási megközelítést alkalmaznak a fenyőerdőkből és a lomblevelű erdőkből származó termékek esetében. Fizikai jellemzőik miatt a fenyő fűrészrönkök azonosítása főként dokumentumok alapján, a fakitermelési engedélyek és szállítási engedélyek segítségével történik. Ezzel szemben az éves működési tervek hatálya alá tartozó lomblevelű fajokból származó fűrészrönköket az egyes eredeti, egyedileg kinyert farönkök és fűrészrönkök számozásával és leírásával azonosítanak. A jelen melléklet 1. és 2 függeléke részletesen ismerteti az ellátási lánc során végzendő azonosítás típusát.

               7.3
                     Az ellátási láncra vonatkozó információk piaci szereplők általi bejelentése

               A fa ellátási láncában több olyan piaci szereplő van, amely felelős a szükséges, az ellátási lánc valamennyi eleme jogszabályi megfelelésének bizonyítását szolgáló információk illetékes hatósághoz történő benyújtásáért. Az egyes piaci szereplők által iktatandó információk összefoglalását az 5.4. szakaszban található 1. táblázat, részletes leírását pedig a jelen melléklet 1. és 2. függeléke tartalmazza.

               7.4
                     Importált fatermékek igazolása

               Az importált fatermékek jogszerű származásának a kitermelés szerinti országtól kiinduló igazolása kiemelten fontos az ellátási lánc jogszerűség-igazolási rendszere integritásának biztosításához. A Hondurasba importált fatermékek jogszerűségének ellenőrzése a kellő gondosság elvén alapul, és a következőket foglalja magában:

               (a)
                     A nem törvényes forrásból származó faanyag Hondurasba történő behozatalának tilalma, a származási ország vagy országok nemzeti jogi kerete alapján.

               (b)
                     Az importőrnek az importált fatermékek jogszerűségének a következő lépésekkel történő biztosítására irányuló felelőssége:

               (i)
                     Információk gyűjtése a fa forrásának jogszerűségéről a kitermelés és a feldolgozás szerinti országban vagy országokban;

               (ii)
                     az i. pont szerint gyűjtött információk alapján az illegális magatartás kockázatának elemzése; valamint

               (iii)
                     a ii. pontban azonosított kockázat csökkentése.

               (c)
                     A vámhatóság feladata az importált fa jogszerűségének ellenőrzése a termékek határon keresztül történő belépésekor vagy szükség esetén utólagos igazolásként, amikor az importált termékek már Hondurasban vannak.

               Az első FLEGT-engedély kiadása előtt külön az importált fatermékek igazolására vonatkozó jogszabály kerül kidolgozásra, a magánpiaci szereplők által az importált fatermékek esetében alkalmazott kellő gondosság elvével kapcsolatos részletes eljárásokkal együtt.

               7.5
                     Árutovábbítási eljárás alatt álló fatermékek igazolása

               A Honduras területén áthaladó, árutovábbítási eljárás alatt álló fatermékeket azonosítani kell, leltárba kell venni és el kell különíteni a Hondurasban előállított vagy importált fa ellátási láncától, továbbá a szokásos vámellenőrzési eljárásoknak is alá kell vetni. Az árutovábbítási eljárás alatt álló fatermékek nem képezik a jogszerűség-igazolási rendszer részét, ezért a Hondurasból történő kivitelhez nem részesülhetnek FLEGT-engedélyben.

               Az árutovábbítási eljárás alatt álló fatermékeket a hondurasi vámhatóság ellenőrzi, miközben a SARAH-hoz tartozó „nemzetközi árutovábbítás” besorolás alatt az ország területén tartózkodnak. A származási országot, tehát azt az országot, amelyben a fát kivágták és kitermelték, egyértelműen fel kell tüntetni a fuvarlevélen és egyéb fuvarokmányokon.

               A nemzetközi árutovábbításban részt vevő fatermékekhez csatolni kell a rájuk vonatkozó egységes vámáru-nyilatkozatot, és az árutovábbítás során érintett valamennyi vámhatóságnál visszakövethetőségi nyilvántartással kell rendelkezniük. Mindkét dokumentumnak tartalmaznia kell a Hondurasba való belépést és a rendeltetési ország felé történő kilépést.

               A jelen megállapodás előkészítő és szervezési szakaszában Honduras meghatározza azokat a jogi iratokat és egyéb egyedi vámellenőrzéseket, amelyeket a területén áthaladó fatermékekre kell alkalmazni. Az első FLEGT-engedély kiadása előtt arra vonatkozó részletes eljárásokat kell kidolgozni, hogy hogyan kell kezelni az ilyen fát.

               7.6
                     Lefoglalt fatermékek igazolása

               Az erdészeti törvény értelmében a lefoglalt fatermékeket a jogszerűség-igazolási rendszerben nyilvántartásba kell venni, de nem kerülhetnek be újra az ellátási láncba, kivéve, ha kizárólag szociális célokra, különösen iskolabútorok gyártására használják fel.

               A módosított erdészeti törvény 106. cikke értelmében az ICF és más illetékes hatóságok (az ügyészség, a nemzeti bűnmegelőző rendőrség és a fegyveres erők) jogosultak olyan fatermékek vagy melléktermékek elkobzására, amelyeket a hatályos jogi rendelkezéseket sértő módon termeltek ki vagy szállítottak.

               Az ügyészség által kiadott szakvélemény és termékkibocsátási dokumentum alapján az ICF a lefoglalt fatermékeket vagy melléktermékeket az ország börtöneibe vagy megyei szakiskolákba szállíttatja, amelyek a fát kizárólag iskolai bútor készítésére használhatják fel, amelyet később eljuttatnak az Oktatási Minisztériumhoz.

               Az ICF a jogszerűség-igazolási rendszerben nyilvántartást vezet minden egyes lefoglalásról, amelynek során megadja a lefoglalás helyét, a fa származási helyét, a jogsértés elkövetőjének nevét, a lefoglalt fa típusa szerinti mennyiséget és a szállítmány címzettjét. Ezzel kapcsolatban a VIII. mellékletbe új specifikus SIRMA modulok kidolgozására irányuló kiegészítő intézkedést foglaltak.

               7.7
                     Megváltozott használati célú földterületről származó fatermékek igazolása

               A használati cél megfelelően engedélyezett megváltoztatása által érintett földterületről származó fatermékek bekerülhetnek az ellátási láncba. Egy adott területen az összes fa kivágására a következő esetekben adható engedély:

               (a)
                     Természeti csapások, betegségek vagy kártevőfertőzések által érintett erdők. A mentési tervet csak akkor engedélyezhetik, ha ezeket a fákat természetes okból döntötték ki, vagy ha súlyosan érinti vagy akár ki is pusztította a kártevőfertőzés.

               (b)
                     Állami vagy magán infrastruktúra építése. Az olyan fák kivágása vagy kidöntése esetén, amelyeket elektromos vezetékek, vízvezetékek vagy egyéb állami vagy magán közművek építése miatt kell eltávolítani, a MiAmbiente először környezetvédelmi hatásvizsgálatot végez, mielőtt az ICF engedélyezné a fák kivágását.

               (c)
                     Olyan mezőgazdasági földterületen található fák, amelynél a tulajdonos kérvényezi a növényzet módosítását, a fák kivágását és kitermelését, hogy a területet állattenyésztésre, illetve időszakos vagy állandó növénykultúrák termesztésére használja fel. Ehhez a MiAmbiente először környezetvédelmi hatásvizsgálatot végez, mielőtt az ICF engedélyezné a fák kivágását. A növényzetnek az időszakos és állandó növénykultúrák termesztése miatt bekövetkezett módosításához fűződő fakivágási engedélyek csak a mezőgazdasági földterületekre vonatkoznak. Az erdészeti törvény 93. cikke kimondja, hogy az erdőterületek természetes felhasználását a földhasználat-tervezéssel kapcsolatos politikáknak és jogi rendelkezéseknek megfelelően meg kell őrizni és tiszteletben kell tartani. Az erdészeti törvény rendeletének 294. cikke továbbá megtiltja a jelentős erdészeti potenciállal rendelkező földterületeken a növényzet módosítását.

               A regionális erdészeti hivatalok ellenőrzik, hogy a használati cél módosítására irányuló kérelem nem olyan területeket érint-e, amelyeken az erdészeti törvény általános rendeletének 157. cikke értelmében tilos a fakitermelés. Ha a használati cél módosítására irányuló kérelem nem ilyen területre vonatkozik, az ICF „mentési terv” megnevezésű kitermelési engedéllyel engedélyezi a fák kivágását és kitermelését. Ez a jogszerűségi mátrixokban 3.3.2. mutatóként szerepel. Az erdészeti ágazat szereplőinek még a fakitermelés megkezdése előtt meg kell kapniuk ezt a mentési tervet az ICF-től, függetlenül attól, hogy a tulajdonos a fát kereskedelmi célokra kívánja-e kitermelni.

               A fák mentési terv keretében lezajlott kitermelését követően a megmaradt fák eltávolítására helyreállítási terv engedélyezhető. Általában az ilyen helyreállítási tervekből olyan melléktermékek nyerhetők ki, mint a tűzifa és a faszén. Ritkán apró fűrészáru is kinyerhető. E fatermékek az ellátási láncba is bekerülhetnek.

               A törvény értelmében az ICF nem ad ki fakitermelési engedélyt a tarvágásos területekről származó fára, ez alól az egyetlen kivétel a károsítók által érintett fára vonatkozó mentési tervek esete. Ha olyan tarvágásos területet találnak, amely nem rendelkezik engedélyezett mentési tervvel, és kártevőfertőzésről sincs szó, az ügyben erdészeti bűncselekmény miatt feljelentést tesznek az ügyészségen. Ebben az esetben a fa nem kerülhet be az ellátási láncba.

               8.
                     SAJÁT TANÚSÍTVÁNY ELISMERÉSE

               Hondurasban léteznek a lomblevelű és a fenyőerdők kezelésére vonatkozó saját tanúsítási rendszerek, valamint a felügyeleti lánc ellenőrzését szolgáló rendszerek. Ha a jelen megállapodás értelmében megszerzik a kormány elismerését és jóváhagyását, helyénvaló, hogy az erdőgazdálkodás, felügyeleti lánc tanúsítására irányuló rendszereket és egyéb hasonló – nemzeti vagy nemzetközi – független akkreditált szervezetek által kiállított tanúsítvánnyal tanúsított rendszereket is elfogadják a tanúsított piaci szereplők jogszabályi megfelelésének bizonyítékaként, hogy ezáltal elkerülhető legyen az igazolási tevékenységek közötti átfedés, és felgyorsítsák a jogszabályi megfelelési tanúsítványok e piaci szereplők részére történő kiállításának folyamatát.

               Ahhoz, hogy a kormány ezt az elismerést megadja, garantálni kell, hogy a saját tanúsítási rendszerek által használt mechanizmusok a jelen megállapodás jogszerűségi mátrixaiban foglalt valamennyi követelményt, valamint a jogszerűség-igazolási rendszerben megállapított felügyeletilánc-követelményeket is tartalmazzák. Ha a saját tanúsítási rendszerek által használt mechanizmusok a jelen megállapodás jogszerűségi mátrixaiban meghatározott mutatóknak és igazolási eszközöknek csupán egy részhalmazát tartalmazzák, a kormány által megadott elismerés és jóváhagyás a mutatóknak és igazolási eszközöknek csak arra a részhalmazára lesz érvényes. Jogszabályi megfelelésük biztosítása érdekében a saját tanúsítási rendszer által végzett felügyeletilánc-ellenőrzéseknek kellően összhangban kell állniuk a jogszerűség-igazolási rendszer rendelkezéseivel.

               Az eljárást és az elismerés típusát a jelen megállapodás előkészítő és szervezési szakaszában kell meghatározni, és azt végrehajtás előtt a vegyes bizottságnak kell érvényesítenie, függetlenül attól, hogy az az összes jogszerűségi mátrixra vonatkozik vagy csupán egy részükre, és/vagy a felügyeleti lánc jogszerűség-igazolási rendszerben előírt ellenőrzésének rendszerére vagy ezek bármely más lehetséges kombinációjára.

               Az alkalmazandó iránymutatásokat a következőképpen lehet összefoglalni:

               1.
                     Saját tanúsítási szabványok értékelése

               Honduras kormánya az ICF segítségével az után ismeri el a jogszerűségre, fenntartható erdőgazdálkodásra és felügyeleti láncra vonatkozó saját tanúsítványokat, miután megvizsgálta a saját tanúsítványt kiállító független szervezetek által használt iránymutatást és kritériumokat, valamint az általuk végrehajtott eljárásokat, amelyeket maguk a saját tanúsítási rendszerek akkreditáltak, így biztosítva, hogy a jogszerűségi mátrixokban és az jogszerűség-igazolási rendszerben megállapított valamennyi követelményt tartalmazzák.

               Ha azt a saját tanúsítási rendszer kéri, az ICF értékeli a rendszer által alkalmazott iránymutatásokat, kritériumokat és eljárásokat annak meghatározására, hogy megfelelnek-e a jogszerűség-igazolási rendszer jogszerűségi mátrixainak.

               Az értékelés egyebek mellett azt is vizsgálja, hogy képesek-e az egyes tanúsítási rendszerek a független akkreditált szervezeteken keresztül rendszeresen ellenőrizni a piaci szereplőket, továbbá a rendszer minőségének általánosabb jellemzőivel is foglalkozik, mint például az információk és adatok szolgáltatása során tanúsított átláthatóság, az ellenőrzési következtetések nyilvános hozzáférhetősége, valamint a saját tanúsítványok birtokosait tartalmazó naprakész adatbázis rendelkezésre állása.

               Erről az értékelésről jelentés készül, amelyet közzétesznek, és amely hozzáférhető lesz a nyilvánosság számára.

               2.
                     A saját tanúsítási rendszerek állam általi jóváhagyása

               Ha az 1. bekezdésben ismertetett értékelés eredménye kedvező, az ICF ügyvezető igazgatója Honduras állam nevében kihirdeti, hogy a saját tanúsítási rendszert jóváhagyták, és szükség esetén meghatározza az elismerés tárgyát képező mutatók és igazolási eszközök részhalmazát.

               3.
                     A tanúsított piaci szereplők állam általi elismerése

               A jóváhagyott saját tanúsítási rendszer által kiállított tanúsítvánnyal rendelkező piaci szereplők a tanúsítványban foglalt tevékenységekre megkapják az állami elismerést. A tanúsítványban nem szereplő egyéb tevékenységek esetében minden egyes piaci szereplő köteles megfelelni a jogszerűségi mátrixokban és a jogszerűség-igazolási rendszerben meghatározott egyéb kötelezettségeknek. Ez az elismerés a saját tanúsítási rendszer azon, jogszerűséggel, erdőgazdálkodással vagy felügyeleti lánccal kapcsolatos elemeire vonatkozik, amelyeket a II. melléklet és a jelen melléklet rendelkezéseinek megfelelőnek minősítettek, a jelen szakasz 1. és 2. bekezdésében leírtaknak megfelelően. Az elismerés a saját tanúsítványt kiállító szervezetnek a kérelmező piaci szereplővel kapcsolatos rendszeres ellenőrzési jelentései eredményének elemzésétől is függ.

               4.
                     Jogszabályi megfelelési tanúsítvány kiállítása elismert saját tanúsítvánnyal rendelkező piaci szereplők részére

               Azok a piaci szereplők, amelyek elismert saját tanúsítványa az összes tevékenységükre, valamint a jogszerűségi mátrixokban foglalt valamennyi mutatóra is kiterjed, automatikusan megkapják az ICF Jogszerűség-igazolási Osztálya által kiállított jogszabályi megfelelési tanúsítványt. A jogszabályi megfelelési tanúsítványt a hamarosan lejáró érvényes jogszabályi megfelelési tanúsítvány érvényességének vizsgálatát követően (olyan piaci szereplők esetében, amelyek már rendelkeznek ilyen tanúsítvánnyal), valamint az elismert saját tanúsítvány érvényességének és valódiságának vizsgálatát, továbbá a piaci szereplő jogszabályi megfelelését tanúsító, elismert saját tanúsítványt kiállító szervezet rendszeres ellenőrzési jelentéseinek vizsgálatát követően állítják ki.

               Ha a piaci szereplő saját tanúsítványát olyan elismert saját tanúsítási mechanizmus állította ki, amely nem terjed ki a jogszerűségi mátrixok valamennyi követelményére, a jogszabályi megfelelési tanúsítvány csak akkor adható ki, ha a következő két feltétel egyidejűleg teljesül:

               (a)
                     A saját tanúsítási rendszer rendszeres ellenőrzési jelentései bizonyítják a piaci szereplő olyan jogszerűségi követelményeknek való megfelelését, amelyek a saját tanúsítási rendszerben és a jogszerűségi mátrixokban egyaránt szerepelnek.

               (b)
                     A jogszerűség-igazolási rendszerben részt vevő intézmények igazolták a piaci szereplőnek a jogszerűségi mátrixokban foglalt mutatóknak és a jogszerűség-igazolási rendszer azon követelményeinek való megfelelését, amelyekre a saját tanúsítási rendszer nem terjed ki.

               Ha az elismert saját tanúsítvánnyal rendelkező piaci szereplő a tanúsítvány hatályán kívül eső, de a jelen megállapodás hatálya alá tartozó tevékenységet folytat, a jogszabályi megfelelési tanúsítvány csak akkor állítható ki, ha a jogszerűség-igazolási rendszerben részt vevő intézmények igazolják a piaci szereplő nem tanúsított tevékenységeinek jogszabályi megfelelését.

               Ily módon a jogszabályi megfelelési tanúsítványok olyan piaci szereplők esetében is kiállíthatók külön igazolási tevékenység szükségessége nélkül, amelyek jóváhagyott saját tanúsítási rendszer által kiállított tanúsítvánnyal rendelkeznek, hogy elkerülhető legyen – vagy részleges elismerés esetén minimálisra csökkenjen – a piaci szereplő jogszerűségének kettős igazolása.

               5.
                     A saját tanúsítási rendszer ellenőrzési jelentéseinek benyújtása

               Az elismert saját tanúsítvánnyal rendelkező piaci szereplőknek be kell nyújtaniuk az ICF Jogszerűség-igazolási Osztályához a saját tanúsítási rendszer által készített jelentéseket, beleértve a tanúsítványaik érvényességében vagy hatályában bekövetkezett változásokat és különösen a tanúsítványok felfüggesztésének vagy megszüntetésének eseteit. Ez lehetővé teszi annak biztosítását, hogy e piaci szereplők jogszabályi megfelelését nyomon kövessék, ami pedig lehetővé teszi az érintett piaci szereplők jogszabályi megfelelési tanúsítványának jövőbeli megújítását.

               Másfelől az elismert saját tanúsító szervezetek a SNIF-be feltöltik az általuk tanúsított piaci szereplőkre vonatkozó valamennyi ellenőrzési jelentést. E jelentéseket a Jogszerűség-igazolási Osztály adategyeztetési célokra használja fel.

               A saját tanúsítási rendszerek és az általuk tanúsított piaci szereplők értékelésére, jóváhagyására és elismerésére vonatkozó eljárásokat és iránymutatásokat a jelen megállapodás előkészítő és szervezési szakaszában kell kidolgozni. A Jogszerűség-igazolási Osztály általi elismerés nyomon követésének eljárásait – beleértve a tanúsítványok érvényességének nyomon követését és a tanúsítási rendszerek által javasolt korrekciós intézkedések kezelését – szintén a jelen megállapodás említett szakaszában kell kidolgozni. Mindezen dokumentumokat a nyilvánosság számára hozzáférhetővé kell tenni.

               9.
                     A JOGSZERŰSÉG-IGAZOLÁSI RENDSZERNEK VALÓ MEGFELELÉS HIÁNYÁNAK KEZELÉSE

               A jogszerűség-igazolási rendszer külön intézkedéseket határoz meg azon esetek azonosítására, nyilvántartásba vételére és kezelésére, amikor az erdészeti ágazat piaci szereplői nem felelnek meg a rendszer rendelkezéseinek. A meg nem felelés olyan esetekre vonatkozik, amikor az ellátási lánc szereplői nem felelnek meg a jogszerűségi mátrixoknak és a jogszerűség-igazolási rendszer követelményeinek, valamint olyan esetekre, amikor a jogszerűség-igazolási rendszerben részt vevő hatóságok nem felelnek meg a létesítési és igazolási eljárásoknak.

               Amennyiben az intézmény okmányellenőrzés vagy helyszíni ellenőrzés során megállapítja, hogy a piaci szereplő nem felel meg a jogszerűség-igazolási rendszernek, értékelést végez annak megállapítására, hogy a meg nem felelés szabálysértésnek vagy bűncselekménynek minősül. Adott esetben az elkövetett jogellenes cselekménnyel kapcsolatban úgy jár el, hogy az információt továbbítja a megfelelő illetékes intézménynek, hogy az kiszabhassa a megfelelő büntetést. Ugyanakkor az illetékes intézmény értesíti az ICF Jogszerűség-igazolási Osztályát, hogy az adott esetben a jogszabályi megfelelési tanúsítvány érvényességét felfüggessze vagy visszaállítsa.

               A jogszabályoknak való nem megfelelés valamennyi esetét rögzíteni kell a Jogszerűség-igazolási Osztály adatbázisában, amely központi archívumként szolgál, és tárolja a piaci szereplők jogszerűség-igazolási rendszer követelményeinek való megfelelésének hiányára vonatkozó információkat és nyilvántartásokat, valamint a meg nem felelés eseteinek rendezéséhez kötődő korrekciós intézkedéseket vagy büntetéseket. Ehhez az adatbázishoz és annak naprakészen tartásához a jogszerűség-igazolási rendszer követelményei által érintett valamennyi intézmény saját felelősségi és illetékességi körének megfelelően hozzájárul.

               Amennyiben a meg nem felelés bűncselekménynek minősül, a piaci szereplő és a fatermékek érintett szállítmánya nem kap jogszabályi megfelelési tanúsítványt, FLEGT-engedélyt vagy H-Legal engedélyt, és az esetet vádemelés céljából az ügyészségre utalják. Szabálysértés esetén a felelős intézmények közigazgatási szankciókat (az engedélyek átmeneti felfüggesztését, pénzbüntetést vagy kártérítés fizetését) alkalmaznak, amelyek szintén megakadályozhatják a jogszabályi megfelelési tanúsítvány, a FLEGT-engedély vagy a H-Legal engedély kiállítását, legalább addig, amíg a szabálysértést korrekciós intézkedések útján meg nem oldják. Az egy adott szállítmányhoz fűződő valamennyi meg nem felelést meg kell oldani a meg nem felelés korrigálásával és a kapcsolódó bírság megfizetésével, még a kivitelre szánt szállítmány engedélyezése előtt, függetlenül annak rendeltetési helyétől.

               A jelen megállapodás előkészítő és szervezési szakasza során és az első FLEGT-engedély kiállítása előtt a jogszerűség-igazolási rendszerben részt vevő valamennyi intézmény meghatározza a jogszerűség-igazolási rendszernek való meg nem felelés különféle kategóriáit és a jogszabályi megfelelési tanúsítvány, illetve a FLEGT-engedély vagy H-Legal engedély kiállítására és érvényességére gyakorolt hatásukat. Alkalmazása előtt ezt az osztályozást a vegyes bizottságnak kell jóváhagynia. Azok az intézmények továbbá, amelyek egyelőre nem rendelkeznek a jogszerűség-igazolási rendszernek való meg nem felelés eseteinek kezelésére irányuló mechanizmusokkal, megállapítják az azok kezeléséhez szükséges részletes iránymutatást, az esetlegesen kiszabható büntetéseket is beleértve.

               A különböző intézményeknél elérhető, a meg nem felelés eseteire vonatkozó információk összehangolásának biztosítása érdekében létre kell hozni a Jogszerűség-igazolási Osztály adatbázisát, amely az ilyen esetekkel kapcsolatos információkat tárolja. Még meg kell határozni, hogy az ebben az adatbázisban tárolt információk közül melyeket fogják a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tenni, és hogyan.

               10.
                     PANASZKEZELÉSI MECHANIZMUSOK

               10.1
                     Bevezetés

               A panaszkezelési mechanizmusoknak átláthatónak, hatékonynak, elérhetőnek kell lenniük, és azokat olyan szerveknek kell végrehajtaniuk, amelyek elkülönülnek a jogszerűség mátrixokban és a jogszerűség-igazolási rendszerben meghatározott létrehozási és igazolási eljárásokat végrehajtó szervektől. A már létező vagy a jelen megállapodás előkészítő és szervezési szakaszában kialakítandó mechanizmusok lehetővé teszik annak biztosítását, hogy a jogszerűség-igazolási rendszer végrehajtásával és működésével, valamint az abban részt vevő szervezetekkel kapcsolatos panaszokat a jelen melléklet 10.4. szakaszában meghatározott elvekkel összhangban kezeljék.

               E mechanizmusok keretében a „panasz” kifejezés a következőket foglalja magában: panasz, vita, nézeteltérés, konfliktus vagy ezek bármely szinonimája, a jogszerűség-igazolási rendszer végrehajtásában közvetlenül részt vevő szereplők, valamint mindazon piaci szereplők részéről, amelyeket a jelen megállapodás értelmében hozott intézkedések vagy döntések közvetlenül érintenek.

               10.2
                     Célkitűzések

               A panaszkezelési mechanizmusok céljai a következők:

               −
                     az érdekelt felek által benyújtott valamennyi panasz dokumentálása, vizsgálata, valamint hatékony és az előre megállapított és közzétett módszerekkel összhangban történő rendezése;

               −
                     eszközt nyújtani a sértett Felek számára, hogy felkérjék az érintett intézményeket a hiba vagy mulasztás orvoslására;

               −
                     a közigazgatási eljárásokhoz való hozzájárulás és azok hatékonyságának erősítése; valamint

               −
                     növelni a piaci szereplők és a lakosság körében a jogszerűség-igazolási rendszer működésének hitelességét és megbízhatóságát.

               E mechanizmusok hatályát a jelen megállapodás előkészítő és szervezési szakaszában kell kidolgozni. A panaszok befogadására, iktatására és kezelésére irányuló eljárásokat a jelen melléklet 10.4. szakaszában felsorolt elveken alapulnak, és azokat a jelen megállapodás előkészítő és szervezési szakasza során kell kidolgozni.

               10.3
                     Panaszkezelési mechanizmusok típusai

               A jelen megállapodás legalább négyféle panaszkezelési mechanizmust határoz meg, amelyek az érintett piaci szereplőktől és területektől függően változhatnak.

               1.
                     A jogszerűség-igazolási rendszerben részt vevő intézmények panaszkezelési mechanizmusai

               A jogszerűség-igazolási rendszerben részt vevő minden egyes intézmény – a már létező és az egyelőre csak tervezett panaszkezelési mechanizmusok révén – megkapja a jogszerűség-igazolási rendszer végrehajtásának szempontjaival, valamint a piaci szereplők magatartásával, illetve az egyes intézmények osztályainak, szolgálatainak vagy részlegeinek magatartásával kapcsolatos panaszokat. Az egyes intézmények mechanizmusainak különösen az érintett intézmények által ellátott feladatokkal és meghozott döntésekkel kapcsolatos panaszokat kell kezelniük.

               Ha az említett mechanizmuson keresztül beérkezett panaszt az előre megállapított határidőn belül nem rendezik, vagy a panasz rendezése nem felel meg a panaszos elvárásainak, a panaszos fellebbezést nyújthat be a SIIAVA-hoz.

               2.
                     A FLEGT Engedélyezési Osztály panaszkezelési mechanizmusa

               Az ICF a jelen szakasz 1. részében említett panaszkezelési mechanizmus mellett a FLEGT Engedélyezési Osztályon belül egy második panaszkezelési mechanizmust is létrehoz. E mechanizmus a jellemzően a FLEGT-engedélyekkel és H-Legal engedélyekkel kapcsolatos panaszok kezelését végzi, amelyek gyors választ igényelnek, mint például a megtámadott döntések, indokolatlan késedelem és egyebek.

               Ha az említett mechanizmuson keresztül beérkezett panaszt az előre megállapított határidőn belül nem rendezik, vagy a panasz rendezése nem felel meg a panaszos elvárásainak, a panaszos fellebbezést nyújthat be a SIIAVA-hoz.

               3.
                     A független ellenőrzésekre vonatkozó panaszkezelési mechanizmus

               A független ellenőrzés tartalmaz egy, a tevékenységeivel és megállapításaival, valamint a jogszerűség-igazolási rendszer működésével (igazolási módszertan, engedélyezési rendszer stb.) kapcsolatos panaszok fogadására és kezelésére irányuló mechanizmust.

               Ha az említett mechanizmuson keresztül beérkezett panaszt az előre megállapított határidőn belül nem rendezik, vagy a panasz rendezése nem felel meg a panaszos elvárásainak, a panaszos fellebbezést nyújthat be a vegyes bizottsághoz. Az ellenőrzéssel vagy a jogszerűség-igazolási rendszer működésével kapcsolatos valamennyi panaszt a vegyes bizottsághoz kell benyújtani elismerés, vizsgálat és nyilvántartásba vétel céljából, valamint azért, hogy meghatározza a megfelelő panaszrendezési intézkedéseket.

               4.
                     A vegyes bizottság panaszkezelési mechanizmusa

               A vegyes bizottság olyan panaszkezelési mechanizmust vezet be, amely az érdekelt felek által azonosított problémákkal foglalkozik, különös tekintettel a jelen megállapodás általános kötelezettségvállalásaira, mint például az átláthatóság, a nyilvános információkhoz való hozzáférés, az irányítás javítása és a jelen megállapodás erdészeti ágazatra gyakorolt hatása.

               A vegyes bizottság panaszkezelési mechanizmusa szintén foglalkozik a jogszerűség-igazolási rendszerben részt vevő intézmények magatartásával, a FLEGT Engedélyezési Osztállyal és a független ellenőrzéssel kapcsolatban benyújtott panaszokkal, amennyiben azokat nem sikerült a megfelelő szinten rendezni.

               5.
                     Civil társadalmi részvétel panaszkezelési mechanizmusokban

               Az Erdészeti Tanácsadó Testületek és a civil társadalmi szervezetek végzik a jogszerűség-igazolási rendszernek és általánosságban a jelen megállapodás működésének társadalmi ellenőrzését. Ugyanakkor a különböző szereplők által a jogszerűség-igazolási rendszer működésével kapcsolatban benyújtott hivatalos és egyéb panaszokat is fogadják és benyújtják. Ebből a célból hozzáférnek a megfelelő vizsgálatok lefolytatásához szükséges információkhoz, ugyanakkor az adott információval kapcsolatban tiszteletben tartják azok bizalmas jellegét és a szakmai titoktartás elvét. A megfelelő koordináció biztosítása érdekében együttműködési megállapodásokat kötnek az ICF-fel. A társadalmi ellenőrzés megállapításait és ajánlásait, valamint a hivatalos és egyéb panaszokat a megfelelő szinten kell elismerni és kezelni, majd végül elismerés és rendezés céljából a vegyes bizottsághoz kell benyújtani.

               6.
                     A CONADEH részvétele a jogszerűség-igazolási rendszerben

               A Nemzeti Emberi Jogi Bizottság (CONADEH) által végrehajtott sarkalatos törvény értelmében valamennyi hatóság és egyéb állami intézmény sürgősségi és kiemelt jelleggel köteles támogatni a CONADEH által végzett vizsgálatokat vagy ellenőrzéseket. Ennek megfelelően a CONADEH kaphat a jelen megállapodás működésével kapcsolatos panaszokat, és hozzáférhet a jogszerűség-igazolási rendszerben és általában a jelen megállapodásban részt vevő intézmények által megvalósított panaszkezelési mechanizmusokhoz.

               10.4
                     A panaszkezelési mechanizmusok és vezérelveik kialakítása

               Az alábbi alapelveket be kell tartani, és azokat a feladatmeghatározásban is fel kell tüntetni annak érdekében, hogy a panaszkezelési mechanizmusok eljárásai és végrehajtása megállapításra kerüljön a panaszt fogadó szervezeteknél és a vegyes bizottságnál:

               1.
                     Az erdészeti ágazat piaci szereplőjeként vagy érdekelt félként minden személynek és szervezetnek vagy törvényes képviselőjének jogában áll panaszt benyújtani.

               2.
                     A panasz benyújtására irányuló eljárásnak egyértelműnek, könnyen érthetőnek és nyilvánosan hozzáférhetőnek kell lennie.

               3.
                     Az intézmények által bevezetett mechanizmusoknak könnyen hozzáférhetőnek kell lenniük, és irodák, honlapok vagy egyéb alkalmas eszközök révén az egész területet megfelelően le kell fedniük.

               4.
                     A panaszbenyújtáshoz szükséges formanyomtatvány legyen könnyen kitölthető, és kellően vegye figyelembe a panaszt benyújtó személy személyes lehetőségeit és készségeit (írástudás, internet-hozzáférés stb.).

               5.
                     A panaszokban részletesen le kell írni legalább a panasz okát, valamint a helyszínt, időpontot, intézményt és adott esetben azt a piaci szereplőt, amelyre a panasz vonatkozik.

               6.
                     Ha a helyzet úgy indokolja, a panaszokat név nélkül is be lehet nyújtani, így biztosítva, hogy a panaszos személyazonossága rejtve maradjon.

               7.
                     A mechanizmusnak a lehető legnagyobb mértékben el kell kerülnie a panasz benyújtási határidejének korlátozását.

               8.
                     A mechanizmusnak biztosítania kell, hogy a panasszal a kérelmező általi benyújtást követően haladéktalanul foglalkozzanak.

               9.
                     A mechanizmusnak átlátható módon kell a panaszokat befogadnia és nyomon követnie, és biztosítania kell, hogy a panaszokkal időben és a megfelelő módon foglalkozzanak.

               10.
                     Az egyes érintett intézmények belső ellenőrzéseik során kötelesek biztosítani, hogy a panaszokat megfelelő módon kezeljék, és ne hagyják figyelmen kívül.

               11.
                     A panaszokról addig nem lehet nyilatkozni, amíg döntés nem született, és amíg minden érintett Fél – a támogatást nyújtó civil társadalmi szervezeteket is beleértve – nem értesült a döntésről.

               12.
                     Mielőtt a panaszra vonatkozó dokumentumokat nyilvánosságra hozzák, tekintettel kell lenni a kérelmező biztonságára, adott esetben akár névtelenségének fenntartásával.

               13.
                     Az intézmények által bevezetett mechanizmusoknak dokumentálniuk kell a panaszokat, és biztosítaniuk kell, hogy a panaszokkal az eredeti döntésben közvetlenül érintett tisztviselőktől eltérő, azoktól független és irányításuk alatt nem álló személyek foglalkozzanak. Az intézményeknek továbbá meg kell védeniük a tisztviselőket az esetleges megtorlástól.

               14.
                     A kérelmezők kéréseit meg kell válaszolni, vagy megfelelő módon fel kell dolgozni. Az esetleges elutasítás okait megfelelő indokolással kell ellátni.

               15.
                     Ha a panaszt elutasítják, vagy azt a kiindulási szinten nem lehet megoldani, az érintett Fél a jelen melléklet 10.3. szakaszának megfelelően a felsőbb szinthez, vagy akár bírósághoz is fordulhat.

               Ha a panasz a jogszerűség-igazolási rendszernek való megfelelés eredménye, a jelen melléklet 9. szakaszában ismertetett feltételek érvényesülnek. A jelen melléklet 10.2. szakaszának megfelelően a panaszok befogadására, iktatására és kezelésére irányuló eljárásokat az ebben a szakaszban felsorolt elveken alapulnak, és azokat a jelen megállapodás előkészítő és szervezési szakasza során kell kidolgozni. Ezek az eljárások állapítják meg többek között a panaszok megválaszolásának határidejét és az említett mechanizmusokra vonatkozó átláthatósági kritériumokat. A panaszkezelési mechanizmusokra vonatkozó protokollokat és iránymutatásokat, valamint a végrehajtott intézkedéseket be kell nyújtani a vegyes bizottsághoz.

               A fentiekben meghatározott panaszkezelési mechanizmusok rendszeresen dokumentálnak és elemeznek minden beérkezett panaszt. Az ICF és egyéb érintett intézmények kidolgoznak egy olyan külön adatbázist, amely dokumentálja és monitorozza a saját hatáskörükbe tartozó panaszokat. Ez az adatbázis az ICF-nek a jelen melléklet 9. szakaszában meghatározott, panaszokat tartalmazó központi adatbázisával lesz összekapcsolva.

               A panaszkezelési mechanizmusok az összes érintett Fél közötti szoros együttműködésen alapulnak, különös tekintettel a panasz tárgyát képező intézményre. E célból az ICF együttműködési megállapodásokat köt a jelen megállapodásban részt vevő intézményekkel, hogy megkönnyítse az információcserét és az együttműködést, a panaszok kezelését és nyomon követését, valamint hogy biztosítsa az információ továbbítását, ha a panaszt eredetileg nem az illetékes intézményhez nyújtották be.

               Az ICF együttműködési megállapodásokat köt az ICF által használt mechanizmusok működtetésében érdekelt civil társadalmi szervezetekkel, amelyek célja a panaszok összehangolt kezelése, nyomon követése és a panaszok kivizsgálásáról szóló zárójelentések közzététele, ami kiegészíti az ICF és a jogszerűség-igazolási rendszerben részt vevő egyéb közjogi intézmények munkáját.

               A panaszkezelési mechanizmusokkal kapcsolatos eljárásokat, iránymutatásokat, követelményeket és értékeléseket, valamint a fent említett együttműködési megállapodásokat az első FLEGT-engedély kiadása előtt ki kell dolgozni és üzembe kell helyezni.

               11.
                     A JOGSZERŰSÉG-IGAZOLÁSI RENDSZER VÉGREHAJTÁSÁVAL KAPCSOLATOS KONZULTÁCIÓS, RÉSZVÉTELI ÉS KOORDINÁCIÓS MECHANIZMUSOK

               A fatermékek esetében a jogszerűség-igazolási rendszer végrehajtásához az összes érintett szereplő részvétele szükséges, egyértelműen meghatározott szerepkörökkel és feladatokkal, a törvény által rájuk ruházott hatásköröknek megfelelően, hogy teljes mértékben ki lehessen használni szakértelmüket és kiegészíthessék egymást.

               A piaci szereplők, az érdekelt felek, az állam, a magánszektor, a civil társadalom és Honduras őslakos és afrikai származású népei közötti hatékony koordináció, konzultáció és részvétel biztosítása érdekében e csoportok a különböző felelősségi és hatásköreiken túlmutató alapvető kérdésekben konszenzusra törekednek.

               E koordinációt két, egymást kiegészítő szinten lehet megvalósítani: stratégiai és operatív szinten. A stratégiai szint teszi lehetővé a közös igazolási eljárások meghatározását, míg az operatív szint ezen eljárások gyakorlati végrehajtását foglalja magában, amelyben nincs korlátozva a különféle szereplők részvétele.

               11.1
                     A megállapodás végrehajtásával foglalkozó vegyes bizottság

               Ez a Honduras és az Unió közötti legmagasabb szintű koordinációs szerv, amely a jelen megállapodás 19. cikke és X. melléklete értelmében a megállapodás alkalmazásának ellenőrzéséért és nyomon követéséért felel, a független ellenőrzés lebonyolítását is beleértve. A vegyes bizottság megkönnyíti a Felek közötti párbeszédet és információcserét.

               A hondurasi érdekelt felek vegyes bizottságban való részvétele tükrözi a hondurasi erdészeti ágazatban érdekelt felek különféle csoportjait: a köz- és a magánszférát, a civil társadalmat, Honduras őslakos és afrikai származású népei, helyi közösségeket és adott esetben egyéb csoportokat.

               A jogszerűség-igazolási rendszer végrehajtását illetően a vegyes bizottság felel a jelen mellékletben felsorolt összes igazolási dokumentum és eljárás kidolgozásáért, jóváhagyásáért és ellenőrzéséért, amelyet a Felek a jelen megállapodás előkészítő és szervezési szakaszában azonosítanak.

               A jelen megállapodás 14. cikkének rendelkezései szerint a Felek a vegyes bizottság közvetítésével jóváhagyják a jelen megállapodás végrehajtásának ütemtervét. A jelen mellékletben ismertetett kiegészítő és támogató intézkedések végrehajtásának ütemterve mellett az említett ütemterv a jelen megállapodás végrehajtásának a Felek által elfogadott lépéseit is részletesen ismerteti, egészen az első FLEGT-engedély kiadásáig.

               11.2
                     Technikai Bizottság

               Ez a legmagasabb szintű hondurasi koordinációs szerv, amely az összes érdekelt felet magában foglalja: közjogi intézményeket, magánszférát, civil társadalmat és Honduras őslakos és afrikai származású népeit. A Technikai Bizottság a következőkért felelős:

               −
                     stratégiai hozzájárulást nyújt a vegyes bizottságnak, hogy megkönnyítse a jelen megállapodás hatékony végrehajtását célzó döntéshozatalt;

               −
                     a Felek által elfogadott menetrend alapján figyelemmel kíséri a jelen megállapodás végrehajtási folyamatait;

               −
                     nyomon követi a VIII. mellékletben meghatározott kiegészítő intézkedéseknek való megfelelést;

               −
                     elősegíti a párbeszédet és a megállapodás elérését, biztosítja a jelen megállapodáshoz kapcsolódó valamennyi szereplő részvételét;

               −
                     befolyást gyakorol a közjogi intézményekre és egyéb szereplőkre, hogy gyorsítsák fel a jelen megállapodásnak való megfeleléssel kapcsolatos döntéshozatalt.

               11.3
                     A FLEGT önkéntes partnerségi megállapodás végrehajtásának nemzetközi titkársága (SIIAVA)

               Stratégiai szinten Honduras állam egy megfelelő jogi eszköz segítségével létrehozza a FLEGT önkéntes partnerségi megállapodás végrehajtásának nemzetközi titkárságát (SIIAVA), amely a jogszerűség-igazolási rendszerrel kapcsolatos közszektorbeli szereplők képviselőiből áll. Ez a szerv ad helyet a jogszerűség-igazolási rendszer végrehajtását lehetővé tevő párbeszédnek és koordinációnak.

               A SIIAVA-ban a közjogi intézmények a jelen megállapodás II. és V. mellékletében megállapított igazolási mechanizmusok végrehajtása érdekében koordinálják a fellépéseiket, és így biztosítják a törvények alkalmazását a jogszerűség meghatározásában és a jogszerűség-igazolási rendszerben foglalt egyes területeken.

               Ezek az intézményeknek rendelkezniük kell azzal a kapacitással, erőforrásokkal és eszközökkel, amelyek a jogszerűség-igazolási rendszer nyomon követéséhez és végrehajtásához szükségesek, és ezért bővíteni kell az annak alkalmazásáért felelős intézményeknél és minisztériumoknál dolgozó munkatársak kapacitását. Ennek megfelelően a VIII. melléklet tartalmaz egy, a SIIAVA-ra vonatkozó külön kiegészítő intézkedést.

               A jogszerűségi mátrixokban foglalt mutatóknak és a jogszerűség-igazolási rendszer követelményeinek való megfelelés igazolása és alkalmazásuk nyomon követése érdekében a SIIAVA részét képező intézmények a jogszerűség-igazolási rendszer kialakításának és megvalósításának alakulásáról és a tapasztalt nehézségekről rendszeresen beszámolnak a SIIAVA-nak és adott esetben a Technikai Bizottságnak. A SIIAVA figyelembe veszi a jogszerűség-igazolási rendszerben részt vevő intézmények rendszeres beszámolóit, valamint az ezen intézmények különböző részlegei és informatikai rendszerei által a jogszerűség-igazolási rendszerhez kapcsolódóan nyújtott adatokat és információkat.

               A környezet ellen elkövetett bűncselekményt eredményező, a jelen megállapodás II. és V. mellékletében szereplő követelményeknek való szisztematikus meg nem felelés kezelése érdekében a SIIAVA elemzi az ICF-nél és a jogszerűség-igazolási rendszerben részt vevő egyéb intézményeknél működő egyéb mechanizmusok eredményeit. E mechanizmusok közé tartoznak a mobil egységek és állandó ellenőrző pontok, a Nemzeti Intézményközi Biztonsági Erő (FUSINA) és a Környezet elleni bűncselekményekkel foglalkozó intézményközi munkacsoport (FTIA), amelyek a nemzeti bűnmegelőző rendőrségtől, a Különleges Környezetvédelmi Ügyészi Szolgálattól, a főügyészségtől és többek között a hondurasi fegyveres erőktől kapnak támogatást.

               Ezenkívül a SIIAVA megkapja és figyelembe veszi a CONADEH, a CCF és a civil társadalom által készített társadalmi ellenőrzési jelentéseket, valamint a különféle szereplők által a jogszerűség-igazolási rendszer működésével kapcsolatban benyújtott panaszokat, amelyeket a jogszerűség-igazolási rendszerben részt vevő közjogi intézmények még nem rendeztek, lásd a jelen melléklet 10. szakaszát. E panaszokat késedelem nélkül és kellő gondossággal kell kezelni, és azonnal reagálni kell azokra.

               A SIIAVA az állami szektorbeli képviselőitől származó hozzájárulást a jelen megállapodás előkészítése, megszervezése és végrehajtása érdekében benyújtja a vegyes bizottsághoz és a Technikai Bizottsághoz. A SIIAVA működésére vonatkozó eljárásokat a jelen megállapodás előkészítő és szervezési szakaszában kell részleteiben meghatározni.

               11.4
                     Az illegális fakitermelés elleni nemzeti stratégia (ENCTI) és annak jelen megállapodással fennálló kapcsolatai

               Az erdészeti törvény 18. cikkének (22) bekezdése kimondja, hogy az ICF-nek kell kidolgoznia és végrehajtania az illegális fakitermelésnek és az erdészeti termékek szállításának megfékezésére irányuló nemzeti stratégiát (ENCTI). Az ICF-nek továbbá „koordinálnia és strukturálnia kell az erdészeti ágazatot, védett területeket, valamint a vadon élő állat- és növényvilágot képviselő szervezetek tevékenységei, elősegítve ezáltal a részvételen alapuló és decentralizált irányítást” (18. cikk (5) bekezdés).

               Az ICF minden egyéb intézményi szereplőt, valamint a civil társadalmi szervezeteket, erdőtulajdonosokat, a faipart – annak különböző jogcímei és eltérő mértékű hozzáadott értéke alapján –, helyi közösségeket, területi tanácsokat, regionális, települési és helyi szintű tanácsadó testületeket, valamint az erdészeti ágazatban részt vevő egyéb gazdasági ágazatokat felszólít arra, hogy aktívan vegyenek részt a ENCTI végrehajtásában.

               A jelen megállapodás összefüggésében az ENCTI végrehajtása segít az illegális fakitermelés és az erdészeti termékek illegális szállításának megfékezésében, és végrehajtási eszközt jelent az ICF számára. Az ENCTI keretében elért eredményeket és megfogalmazott ajánlásokat az ICF a SIIAVA elé terjeszti, amely az a szerv, amelyben részt vesznek a mindkét folyamatban érintett szereplők, egyesítik erőiket, kiegészítik egymást, és szinergiákat hoznak létre az erdészeti ágazatban tapasztalható jogellenesség leküzdésére. Különösen fontos a Különleges Környezetvédelmi Ügyészi Szolgálat (FEMA), az főügyészség, a nemzeti rendőrség, a hondurasi fegyveres erők, a bírói hatalom, a települések és a Hondurasi Nemzeti Emberi Jogi Bizottság hozzájárulása.

               A SIIAVA a jelen megállapodásban részt vevő intézmények közötti koordinációt biztosító szerepkörében elemzi az ENCTI ICF által benyújtott eredményeit, hogy foglalkozni tudjon a rendszeresen előforduló környezetvédelmi bűncselekményekkel, valamit kiosztja az érintett intézmények feladatait és a tőlük elvárt intézkedéseket. Megosztja továbbá a mobil egységek és az állandó ellenőrző pontok működésével kapcsolatos információkat, továbbá a Nemzeti Intézményközi Biztonsági Erő és a Környezet elleni bűncselekményekkel foglalkozó intézményközi munkacsoport által elért eredményeket.

               12.
                     ÖSZTÖNZŐ, NÉPSZERŰSÍTŐ, VÉDINTÉZKEDÉSEK ÉS KOCKÁZATCSÖKKENTŐ INTÉZKEDÉSEK AZ ÁGAZATI SZEREPLŐKNEK A JOGSZERŰSÉG-IGAZOLÁSI RENDSZER VÉGREHAJTÁSÁBA TÖRTÉNŐ BEVONÁSÁHOZ

               A nemzeti erdészeti ágazat irányítása számos kihívással jár, amelyek többek között az erdészeti ágazat sokféle piaci szereplője, például a kisipari vállalkozások által végzett tevékenysége jogszerűségének biztosításával járó nehézségekből fakad. E tekintetben a jogszerűség-igazolási rendszer végrehajtása lehetőséget nyújt arra, hogy e kihívásokat az ellátási láncban nemzeti szinten részt vevő szereplők bevonásával, valamint az összes piaci szereplő jogszabályi megfelelésének erősítését és fokozását célzó konkrét intézkedések azonosításával oldják meg, elősegítve ezáltal a jelen megállapodás végrehajtását.

               A jogszerűség-igazolási rendszert az önkéntes partnerségi megállapodás előkészítő és szervezési szakasza során fokozatosan kell végrehajtani, és előnyben kell részesíteni az exportra szánt termékek jogszerűségének biztosításához szükséges intézkedéseket. Ez azért van, mert sok piaci szereplő, különösen a nemzeti piacra termelő kisebb vállalkozások informálisan végzik munkájukat, és valószínűleg több időre lesz szükségük ahhoz, hogy teljes mértékben megfeleljenek a nemzeti jogszerűségi követelményeknek és a jogszerűség-igazolási rendszer követelményeinek.

               Bár a jogszerűség-igazolási rendszer végrehajtása fokozatos lesz, a VIII. mellékletben tervezett tevékenységek, amelyek a nemzeti piacra összpontosítanak, a jelen megállapodás előkészítő és szervezési szakaszával párhuzamosan kezdődnek meg, ami elősegíti a hondurasi fatermék-piaci szereplők fokozatos jogszabályi megfelelését. E tevékenységek a VIII. mellékletben meghatározott kiegészítő intézkedéseket is magukba foglalják, amelyek célja a megfelelés nehézségeinek azonosítása és az erdészeti ágazat szereplői kapacitásának megerősítésére.

               A vegyes bizottság felelősségébe tartozó dokumentum tartalmazza azon különféle intézkedések leírását, amelyeket a SIIAVA és a vegyes bizottság arra használhat fel, hogy megerősítse a különféle szereplőknek a jogszerűség-igazolási rendszer végrehajtásában való részvételét.

               1. függelék

               Az ellátási lánc elemei (fenyőerdő)

                        1. A termék azonosítása

                        2. Adatok bejelentése

                        3. Adatok ellenőrzése

                        2.1. Tevékenység és felelősség

                        2.2. Bejelentendő adatok

                        3.1. Validálás

                        3.2. Egyeztetés

                        1.
                              Fatermékek behozatala

                        A terméket az egységes vám-árunyilatkozatban (SCD) és a behozatali számlán található termékadatok alapján azonosítják.

                        Az importőr, az egységes vám-árunyilatkozat és az egyes szállítmányokra vonatkozó behozatali számla segítségével.

                        Az egyes szállítmányok esetében a behozatali számla és az egységes vám-árunyilatkozat a következőket tartalmazza:

                        −
                              Vámzár száma.

                        −
                              Kiindulási hely.

                        −
                              Importőr adatai.

                        −
                              A termék leírása (faj).

                        −
                              Mennyiség (tömeg és/vagy térfogat).

                        −
                              Vámtarifaszám.

                        −
                              Az alkalmazott vámeljárás.

                        −
                              Szállítási kód.

                        A vámhatóság rendszeresen ellenőrzi a szállítmány igazoló dokumentumait, és a dokumentáció (SCD és számla) alapján fizikailag is ellenőrizheti az árukat, az azonosított kockázat mértékének megfelelően.

                        A fatermékek importja az ellátási lánc egyik első eleme, azért az adatokat nem lehet összehasonlítani az előző lépésekkel.

                        Észrevételek:

                        −
                              Megfelelő eljárásokat kell megállapítani a fatermékek CITES szerinti importjának igazolására és ellenőrzésére (amelyet a vámhatósággal, az SAG-val és az ICF-fel közösen határoztak meg).

                        −
                              Az alkalmazott vámeljárás: határozza meg az áruk végleges rendeltetési helyét; az importőr állapítja meg (pl. vámszabad terület, vámraktár, árutovábbítás, végső fogyasztás vagy felhasználás).

                        −
                              Szállítási kód: az alkalmazott szállítóeszközt határozza meg (típus, űrtartalom stb.).

                        2.
                              Fatermékek továbbítása

                        A terméket az egységes árutovábbítási árunyilatkozatban és a számlán található termékadatok alapján azonosítják.

                        Az importőr, az egységes árutovábbítási árunyilatkozat és az egyes szállítmányokra vonatkozó behozatali számla segítségével.

                        Minden egyes szállítmány esetében a számla és az egységes árutovábbítási árunyilatkozat tartalmazza a következőket:

                        −
                              Vámzár száma.

                        −
                              Kiindulási hely.

                        −
                              Importőr adatai.

                        −
                              A termék leírása (faj).

                        −
                              Mennyiség (tömeg és/vagy térfogat).

                        −
                              Vámtarifaszám.

                        −
                              Az alkalmazott vámeljárás.

                        −
                              Szállítási kód.

                        A vámhatóság rendszeresen ellenőrzi a szállítmány igazoló dokumentumait, és a dokumentáció (egységes árutovábbítási árunyilatkozat és számla) alapján fizikailag is ellenőrizheti a szállítóeszközt, az azonosított kockázat mértékének megfelelően.

                        A vámhatóság a nemzetközi árutovábbítási (TIM) informatikai eszköz segítségével egyezteti az egységes árutovábbítási árunyilatkozaton belépéskor rögzített információkat az egységes árutovábbítási árunyilatkozaton kilépéskor rögzített információkkal.

                        Észrevételek:

                        −
                              Az árutovábbítási eljárás alatt álló fatermékek nem kerülhetnek be az ellátási láncba.

                        −
                              Megfelelő eljárásokat kell megállapítani a fatermékek CITES szerinti importjának igazolására és ellenőrzésére (amelyet a vámhatósággal, az SAG-val és az ICF-fel közösen határoztak meg).

                        −
                              Az alkalmazott vámeljárás: határozza meg az áruk végleges rendeltetési helyét; az importőr állapítja meg (pl. vámszabad terület, vámraktár, árutovábbítás, végső fogyasztás vagy felhasználás).

                        −
                              Szállítási kód: az alkalmazott szállítóeszközt határozza meg.

                        3.
                              Erdőkataszter

                        (A közösségi csoportokhoz rendelt nemzeti erdőterületek esetében a föld tulajdonosa Honduras állam, a gazdálkodási terv birtokosa pedig a megfelelő közösségi csoport).

                        3.1
                              Erdőkataszter az erdőgazdálkodási tervek keretében megvalósított éves működési tervekben

                        Az éves működési tervben szereplő minden egyes kivágási területre vonatkozó erdőkataszter. A terepen a kivágásra szánt fákat a fa törzsén és tövénél festett jellel kell ellátni.

                        Az erdőgazdálkodási terv birtokosa jóváhagyás céljából benyújtja az éves működési tervet az ICF-hez, amely az erdőkatasztert is tartalmazza.

                        Az éves működési terv erdőkatasztere a következőket tartalmazza:

                        −
                              minden egyes kivágási helyszín földrajzi elhelyezkedése és területe,

                        −
                              a kivágásra szánt fák száma, és

                        −
                              kitermelendő mennyiség.

                        A helyszíni ellenőrzés során az ICF a következőket végzi el:

                        −
                              A helyszínen a határvonalak ellenőrzése, az éves működési tervben felsorolt egyes kivágási helyszínek földrajzi leírásával történő összehasonlítása.

                        −
                              Mintavétel a kitermelésre szánt fákból, és a kitermelési helyszínre jutó mennyiség becslése, összehasonlítva az éves működési tervre vonatkozó kérelemben benyújtott helyszíni adatokkal.

                        Az ICF egyezteti az éves működési tervre vonatkozó kérelem adatait a jóváhagyott erdőgazdálkodási terv kitermelési menetrendjének adataival.

                        Észrevételek:

                        −
                              Az éves működési terveket erdőgazdálkodási tervvel rendelkező erdőterületekre vonatkozóan készítik el.

                        −
                              A kivágási helyszínek az éves működési tervet alkotó igazgatási egységek.

                        3.2
                              Agrárerdészeti rendszerekre vonatkozó különleges tervek (SPAS) keretében az éves fakitermelési tervekben (AFP) foglalt erdőkataszter

                        Az éves fakitermelési tervben (AFP) foglalt erdőkataszter, a fajonként kitermelendő mennyiség pontosításával. A terepen a kivágásra szánt fákat a fa törzsén és tövénél festett jellel kell ellátni.

                        Az agrárerdészeti rendszerekre vonatkozó különleges terv birtokosa jóváhagyás céljából benyújtja az éves fakitermelési tervet az ICF-hez, amely az erdőkatasztert is tartalmazza.

                        Az éves fakitermelési terv erdőkatasztere a következőket tartalmazza:

                        −
                              az éves fakitermelési terv földrajzi elhelyezkedése és területe,

                        −
                              a kivágásra szánt fák száma fajonként, és

                        −
                              kitermelendő mennyiség fajonként.

                        Az ICF által végzett helyszíni ellenőrzést összevetik az éves fakitermelési tervre irányuló kérelemmel, a következők ellenőrzése céljából:

                        −
                              az éves fakitermelési terv határvonalának megjelölése,

                        −
                              a kivágásra szánt fák mennyisége fajonként, és

                        −
                              kitermelendő mennyiség fajonként.

                        Az ICF egyezteti az éves fakitermelési tervre irányuló kérelem adatait az agrárerdészeti rendszerekre vonatkozó jóváhagyott különleges tervben foglalt adatokkal.

                        Észrevételek: Az éves fakitermelési terveket az agrárerdészeti területekre vonatkozó különleges tervvel rendelkező erdőterületekre vonatkozóan készítik el.

                        3.3
                              Erdőkataszter a mentési tervekben

                        A kivágásra szánt fákat a fa törzsén és tövénél festett jellel kell ellátni.

                        A kérelmező jóváhagyás céljából benyújtja az ICF-hez a mentési tervben foglalt erdőkatasztert.

                        A mentési terv erdőkatasztere minden egyes fa esetében tartalmazza a következőket:

                        −
                              földrajzi hely,

                        −
                              mennyiség és

                        −
                              fajok.

                        Az ICF által végzett helyszíni ellenőrzést összevetik mentési tervre irányuló kérelemmel, a következők ellenőrzése céljából:

                        (1)
                              a mentés kellően megalapozott oka.

                        (2)
                              A mintavétel során azonosított fák esetében:

                        −
                              földrajzi hely

                        −
                              mennyiség és

                        −
                              fajok.

                        Az erdőkataszter az ellátási lánc egyik első eleme, azért az adatokat nem lehet összehasonlítani az előző lépésekkel.

                        Észrevételek:

                        −
                              Mentési terv: természetes jelenségek, kártevők vagy betegségek vagy építési munkálatok által érintett fák kitermelési engedélye.

                        −
                              Kártevőfertőzés esetén bővíteni kell az ICF valamennyi mentési tervre irányuló kérelemmel kapcsolatos ellenőrzési kapacitását. Ezért a VIII. mellékletbe egy kiegészítő intézkedés is bekerült.

                        3.4
                              Erdőkataszter a helyreállítási tervekben.

                        Korábbi fakitermelési engedély alá tartozó fák maradványainak azonosítása.

                        A korábbi fakitermelési engedély birtokosa benyújtja a helyreállítási terv iránti kérelmét az ICF-hez.

                        A helyreállítási terv erdőkatasztere a következőket tartalmazza:

                        −
                              az előző engedélynek megfelelő terület földrajzi elhelyezkedése,

                        −
                              a kitermelésre szánt termékek becsült mennyisége, és

                        −
                              fajok.

                        Az ICF által végzett helyszíni ellenőrzést összevetik a helyreállítási tervre irányuló kérelemmel, a következők ellenőrzése céljából:

                        (1)
                              a helyreállítás kellően megalapozott oka.

                        (2)
                              az előző engedélynek megfelelő terület földrajzi elhelyezkedése.

                        (3)
                              A kitermelésre szánt termékek becsült mennyisége.

                        (4)
                              Fajok.

                        Az ICF egyezteti a helyreállítási terv iránti kérelem adatait a korábbi fakitermelési engedély adataival.

                        Észrevételek:

                        −
                              Helyreállítási terv: a következő engedélyekből származó fák maradványainak vagy melléktermékeinek kitermelésére irányuló engedély: AOP, AFP, erdőültetvény-tanúsítványok és mentési tervek.

                        3.5
                              Az ICF által tanúsított erdőültetvény kitermelésével kapcsolatos erdőkataszter

                        A tanúsított ültetvényen kivágásra váró fák teljes katasztere, fajonként. A kivágásra szánt fákat a fa törzsén és tövénél festett jellel kell ellátni.

                        Az erdőültetvény-tanúsítvány birtokosa az ICF-nek megküldött kitermelési kérelemben benyújtja erdőkatasztert.

                        A tanúsított ültetvényre vonatkozó erdőkataszter a következőket tartalmazza:

                        −
                              a tanúsított ültetvény földrajzi elhelyezkedése,

                        −
                              a kivágásra szánt fák mennyisége fajonként, és

                        −
                              kitermelendő mennyiség fajonként.

                        Az ICF által végzett helyszíni ellenőrzést összevetik a tanúsított ültetvényre vonatkozó kitermelési kérelemmel, a következők ellenőrzése céljából:

                        (1)
                              Tanúsítvány típusa.

                        (2)
                              A tanúsított ültetvény határvonalának megjelölése.

                        (3)
                              A kivágásra szánt fák fajonként.

                        (4)
                              Kitermelendő mennyiség fajonként.

                        Az ICF egyezteti a benyújtott kérelemben foglalt információkat a jóváhagyott erdőültetvény-tanúsítványon található információkkal.

                        Észrevételek:

                        −
                              Kétféle erdőültetvény-tanúsítvány létezik: a CPROTE (védelem céljából) és a CPLANTA (kitermeléshez).

                        −
                              A tanúsított erdőültetvényeken folytatott kitermelés szabályozásáról szóló kiegészítő intézkedés a VIII. mellékletben található.

                        4.
                              Fakitermelés, fűrészáru előállítása, és az erdőben vagy a gyűjtőközpontokban történő felhalmozása

                        A kitermelési terület határainak megjelölése és a kivágásra szánt fák részletes adatai

                        a kitermelési kérelemben.

                        Az AOP, AFT, mentési terv, helyreállítási terv vagy erdőültetvény-tanúsítvány birtokosa a kitermelési kérelmet benyújtja az ICF-nek.

                        A kitermelési kérelem a következőket tartalmazza:

                        −
                              a terület földrajzi elhelyezkedése

                        −
                              a kivágásra szánt fák száma,

                        −
                              kitermelendő mennyiség,

                        −
                              úthálózat és

                        −
                              lerakatok vagy gyűjtőközpontok elhelyezkedése.

                        Az ICF által végzett helyszíni ellenőrzést összevetik a kitermelési kérelemben foglalt információkkal, a következők ellenőrzése céljából:

                        (1)
                              A kitermelési terület földrajzi elhelyezkedése.

                        (2)
                              Úthálózat.

                        (3)
                              Lerakatok vagy gyűjtőközpontok elhelyezkedése.

                        (4)
                              Mintavétel a kivágott fákból (tuskók).

                        A faanyag-visszakövethetőségi informatikai rendszer (SIRMA) nyújtotta adategyeztető eszköz segítségével az ICF fokozatosan összeegyezteti a kitermelt mennyiséget a bejelentett szállítási engedélyek szerinti mennyiséggel.

                        Észrevételek:

                        −
                              Az erdőkataszter tárgyát képező minden egyes területtípusnál a fakitermeléshez a birtokos kérelmet nyújt be, amelyet az ICF-nek kell jóváhagynia.

                        −
                              Lerakat vagy gyűjtőközpont: ahol a fatermékeket a későbbi átszállításig felhalmozzák.

                        5.
                              Gömbfa szállítása az erdőből az elsődleges erdészeti termékekkel foglalkozó vállalatokhoz

                        Az adott járműre vonatkozó méretek, darabszám és térfogat részletei a szállítási engedélyen olvashatók.

                        A fakitermelési engedély birtokosa a szállítási engedélyen feltünteti a szállítani kívánt termékekre vonatkozó információkat.

                        A szállítási engedély a következőket tünteti fel:

                        −
                              Szállítás napja.

                        −
                              Kiindulási hely.

                        −
                              Rendeltetési hely és címzett.

                        −
                              Fakitermelési engedély azonosító száma.

                        −
                              Darabszám.

                        −
                              Össztérfogat.

                        −
                              Fuvarozó és

                        −
                              Jármű rendszáma.

                        A közúti ellenőrzés során a bűnüldöző szervek munkatársai igazolják, hogy a rakomány tartalma megfelel-e a szállítási engedélyen megadott adatoknak.

                        A SIRMA által szolgáltatott adategyeztető eszközök segítségével az ICF fokozatosan egyezteti össze a fakitermelési engedély birtokosa által bejelentett szállítási engedélyeket az erdészeti termékekkel foglalkozó vállalatok és fatelepek által bejelentett engedélyekkel.

                        Észrevételek:

                        −
                              Az ICF, a rendőrség, a főügyészség és a hondurasi fegyveres erők mind részt vesznek a közúti ellenőrzésekben.

                        6.
                              Elsődleges erdészeti termékekkel foglalkozó vállalatok

                        A napi mennyiséget a termelési mennyiségek nyilvántartása terméktípus szerinti bontásban tartalmazza.

                        Az elsődleges erdészeti termékekkel foglalkozó vállalat tulajdonosa, a termelési mennyiségek nyilvántartásán alapul havi termelési jelentésben.

                        A havi termelési jelentés a következőket tartalmazza:

                        (i)
                              A gömbfa és a fatermékek kiinduló készlete.

                        ii.
                              Gömbfa- és fatermék-inputok.

                        iii.
                              Termelési mennyiség, fatermék-típusonként.

                        iv.
                              Outputok (eladás vagy továbbítás).

                        v.
                              A gömbfa és a fatermékek záró készlete.

                        A helyszíni ellenőrzés során az ICF a gyűjtött információk alapján ellenőrzi az erdészeti vállalat havi termelési jelentésében foglalt információkat:

                        (1)
                              Termelési hozam számítása.

                        (2)
                              A készleten lévő mennyiség összehasonlítása az ellenőrzési adatokkal.

                        A SIRMA segítségével az ICF egyezteti a havi beszámolóban feltüntetett gömbfa- és fatermék-inputokat a fakitermelési engedély birtokosai által bejelentett szállítási engedélyekkel.

                        7.
                              Feldolgozott fatermékek szállítása

                        A fuvarlevél részletesen megnevezi az egy járműre jutó szállítandó termékeket.

                        A fuvarozó, az adott járműre vonatkozó fuvarlevélen keresztül.

                        Az adott járműre vonatkozó fuvarlevél a következő adatokat tartalmazza:

                        −
                              Fuvarlevél száma.

                        −
                              Szállítás napja.

                        −
                              Kiindulási hely.

                        −
                              Rendeltetési hely és címzett.

                        −
                              Darabszám.

                        −
                              Össztérfogat.

                        −
                              Fuvarozó.

                        −
                              Jármű rendszáma.

                        −
                              Fajok.

                        A közúti ellenőrzés során a bűnüldöző szervek munkatársai igazolják, hogy a rakomány tartalma megfelel-e az adott járműre vonatkozó fuvarlevélen megadott adatoknak.

                        A SIRMA által nyújtott adategyeztető eszközök segítségével az ICF fokozatosan összeegyezteti az eladó által bejelentett, adott járműre vonatkozó fuvarleveleket a vevő által bejelentett, adott járműre vonatkozó fuvarlevelekkel.

                        Észrevételek:

                        −
                              A fuvarlevél megkapja az Adóhivatal rendszerében (SAR) megkapja az előzetes engedélyt.

                        −
                              Az ICF, a rendőrség, a főügyészség és a hondurasi fegyveres erők mind részt vesznek a közúti ellenőrzésekben.

                        8.
                              Másodlagos erdészeti termékekkel foglalkozó vállalatok

                        A fatermékek feldolgozása bekerül a termelési mennyiségek nyilvántartásába.

                        A másodlagos erdészeti termékekkel foglalkozó vállalat tulajdonosa, a termelési mennyiségek nyilvántartásán alapul havi termelési jelentésben.

                        A havi termelési jelentés a következőket tartalmazza:

                        i.
                              A fatermékek kiinduló készlete.

                        ii.
                              Fatermékek inputja.

                        iii.
                              Termelés (fatermékeké).

                        iv.
                              Outputok (eladás vagy továbbítás) és

                        v.
                              A fatermékek záró készlete.

                        A helyszíni ellenőrzés során az ICF a gyűjtött információk alapján ellenőrzi a másodlagos erdészeti termékekkel foglalkozó vállalat havi termelési jelentésében foglalt információkat:

                        (1)
                              Inputok, termelési mennyiségek és eladások nyilvántartásának vizsgálata.

                        (2)
                              A meglévő mennyiség leltára.

                        A SIRMA segítségével az engedélyezett számlák és fuvarlevelek benyújtásakor az ICF összeegyezteti az erdészeti termékekkel foglalkozó vállalat havi termelési jelentésében megadott adatokat az eladó beszámolóiban foglalt adatokkal.

                        Ha a fatermékek közvetlenül az erdőből érkeznek, az ICF összeegyezteti

                        az erdészeti termékekkel foglalkozó vállalat havi termelési jelentését az engedély birtokosa által bejelentett szállítási engedélyeken található adatokkal.

                        Észrevételek:

                        −
                              A SAR által jóváhagyott számlát a fatermékek eladásakor állítják ki, és az kíséri a fuvarlevelet a fatermékek szállítása során az ellátási lánc egyik elemétől a következő elemig.

                        9.
                              Fatelepek

                        A fatermékek beérkezése és kilépése bekerül az inputok és outputok nyilvántartásába.

                        A fatelep tulajdonosa, az inputok és outputok nyilvántartása alapján készült havi jelentés segítségével.

                        Az inputok és outputok havi jelentése a következőket tartalmazza:

                        i.
                              A fatermékek kiinduló készlete.

                        ii.
                              Fatermékek inputja.

                        iii.
                              Outputok (eladás vagy továbbítás) és

                        iv.
                              A fatermékek záró készlete.

                        A helyszíni ellenőrzés során az ICF a gyűjtött információk alapján ellenőrzi a fatelep havi input/output-jelentésében foglalt információkat:

                        (1)
                              Inputok és outputok nyilvántartásának vizsgálata.

                        (2)
                              A meglévő mennyiség leltára.

                        A SIRMA segítségével az ICF összeegyezteti a következőket:

                        a SAR által engedélyezett számlák és fuvarlevelek benyújtásakor a fatelep ráfordításokat és eredményeket tartalmazó havi jelentésében megadott adatokat az eladó beszámolóiban foglalt adatokkal.

                        Amennyiben a fatermékek közvetlenül az erdőből származnak, az ICF egyezteti a fatelep inputokat és outputokat tartalmazó havi beszámolójában foglalt adatokat a fakitermelési engedély birtokosa által bejelentett szállítási engedélyeken szereplő adatokkal.

                        Észrevételek:

                        −
                              A SAR által jóváhagyott számlát a fatermékek eladásakor állítják ki, és az kíséri a fuvarlevelet a fatermékek szállítása során az ellátási lánc egyik elemétől a következő elemig.

                        10.
                              A FLEGT és a H-Legal engedélyezés

                        Árunyilatkozat a FLEGT-engedély és a H-Legal engedély iránti kérelmekben.

                        Az exportőr benyújtja az ICF Engedélyezési Osztályához a FLEGT-engedélyre vagy H-Legal engedélyre és a jogszabályi megfelelési tanúsítványra vonatkozó igényét.

                        Az igénylő dokumentum tartalmazza a kivitelre szánt fatermékek adatait:

                        −
                              A fa vagy a fatermékek kereskedelmi megnevezése.

                        −
                              HR-kódok.

                        −
                              A fajok köznapi és tudományos elnevezése.

                        −
                              Térfogat (m3) és nettó tömeg (kg).

                        −
                              Egységek száma, és

                        −
                              Megkülönböztető jelzések.

                        Az Engedélyezési Osztály utasítja a Jogszerűség-igazolási Osztályt, hogy ellenőrizze a SIRMA-ban vagy egyéb rendszerekben, hogy a piaci szereplő és a szállítmányban foglalt összes termék megfelel-e a jogszerűség-igazolási rendszer követelményeinek.

                        Az ICF összeegyezteti a FLEGT-engedély és a H-Legal engedély iránti kérelmekben bejelentett információkat:

                        − az elsődleges vagy másodlagos erdészeti termékekkel foglalkozó vállalat által a havi termelési jelentésekben, szállítási engedélyekben és fuvarlevelekben található adatokkal,

                        − a fatelep által a havi input/output jelentésben, szállítási engedélyekben és fuvarlevelekben található adatokkal.

                        Észrevételek:

                        −
                              A SIRMA-ban adategyeztető eszközöket kell kifejleszteni, amelyek segítségével ellenőrizni lehet az uniós piac esetében a FLEGT-engedélyre, az egyéb piacok esetében pedig a H-Legal engedélyre irányuló kérelmeket.

                        11.
                              Fatermékek exportja

                        A terméket az egységes vám-árunyilatkozatban (SCD) és a SAR által engedélyezett exportszámlán és a BCH kiviteli árunyilatkozaton található termékadatok alapján azonosítják.

                        Az exportőr a vámügynökön keresztül minden egyes szállítmányhoz benyújtja az egységes vám-árunyilatkozatot, a SAR által engedélyezett exportszámát és a BCH kiviteli árunyilatkozatot.

                        Az egyes szállítmányoknál a kérelem tartalmazza a következőket:

                        −
                              a SAR által engedélyezett exportszámla.

                        −
                              egységes vám-árunyilatkozat.

                        −
                              BCH kiviteli árunyilatkozat.

                        −
                              Az Unióba irányuló export esetén FLEGT-engedély.

                        −
                              Az Unión kívülre irányuló export esetén az Engedélyezési Osztály által kiadott H-Legal engedély.

                        A vámhatóság rendszeresen ellenőrzi, hogy a kiviteli kérelemben szereplő dokumentumok összhangban vannak-e egymással.

                        A vámhatóság az informatikai rendszerekben (SIRMA és TIM) ellenőrzi a dokumentumok (FLEGT-engedély vagy H-Legal engedély) valódiságát.

                        Észrevételek:

                        −
                              Ki kell dolgozni azokat az eszközöket, amelyek a nemzetközi árutovábbítási rendszer és a faanyag-visszakövethetőségi informatikai rendszer közötti adategyeztetést szolgálják, amelynek célja az európai piacra vonatkozó FLEGT-engedély és az egyéb piacokra vonatkozó H-Legal engedély kiadásának igazolása.

                        12.
                              Fatermékek lefoglalása

                        Az ügyészség által kiadott elkobzást elrendelő határozat, a fatermékek részletes adatait tartalmazó szakvéleménnyel.

                        Az ICF a biztonsági erők (nemzeti bűnmegelőző rendőrség és a hondurasi fegyveres erők) támogatásával lefoglalja a fatermékeket.

                        Az ügyészség az ICF technikai segítségével azonnal elkészíti az előzetes bizonyítékokat, és kiadja a szakvéleményt.

                        A szakvélemény a következőket tartalmazza:

                        −
                              A fatermék kereskedelmi értéke.

                        −
                              A fatermék jellemzői.

                        −
                              Származási hely (ha ismert) és

                        −
                              A fatermék minősége vagy állapota.

                        Az ügyészség által kiadott, lefoglalást elrendelő határozat a következőket tartalmazza:

                        −
                              A jogsértést elkövető neve.

                        −
                              Mennyiség (tömeg és/vagy térfogat).

                        −
                              Fajok és

                        −
                              Fatermék típusa.

                        Az ICF az ügyészség által kiadott szakvélemény alapján ellenőrzi az átadott faterméket.

                        Az ICF a SIRMA által biztosított adategyeztető eszközök segítségével a lefoglalást elrendelő határozatban foglalt információkat összeegyezteti a benyújtott információkkal és a tulajdonosra és származási helyre vonatkozó egyéb információkkal.

                        Észrevételek:

                        −
                              A lefoglalt fatermékek nem kerülhetnek be az ellátási láncba.

                        −
                              A SIRMA tartalmaz egy olyan modult, amely lehetővé teszi a felhasználók számára, hogy nyilvántartásba vegyék a lefoglalt fatermékek szállítási engedélyeit.

                        −
                              A jelen melléklet 7.6. szakasza ismerteti a lefoglalt fatermékek kezelésének módját.

               2. függelék

               Az ellátási lánc elemei (lomblevelű erdő)

                        0. Kritikus ellenőrzési pontok

                        1. A termék azonosítása

                        2. Adatok bejelentése

                        3. Adatok ellenőrzése

                        2.1. Tevékenység és felelősség

                        2.2. Bejelentendő adatok

                        3.1. Validálás

                        3.2. Egyeztetés

                        1.
                              Fatermékek behozatala

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        2.
                              Fatermékek továbbítása

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        3.
                              Erdőkataszter

                        (A közösségi csoportokhoz rendelt nemzeti erdőterületek esetében a föld tulajdonosa Honduras állam, a gazdálkodási terv birtokosa pedig a megfelelő közösségi csoport.)

                        3.1
                              Erdőkataszter az erdőgazdálkodási tervek keretében megvalósított éves működési tervekben

                        Az éves működési tervben szereplő minden éves kivágási területre vonatkozó erdőkataszter. A terepen a kivágásra szánt fákat számozni kell, és a fa törzsén és tövénél festett jellel kell ellátni.

                        Az erdőgazdálkodási terv birtokosa az egyes kivágási területekről kitermelendő fák 100 %-a esetében benyújtja az éves működési tervet az ICF-hez jóváhagyás céljából, amely az erdőkatasztert is tartalmazza.

                        Az éves működési terv erdőkatasztere egy olyan mennyiségi mátrixot is tartalmaz, amely minden fa esetében megadja a következő adatokat:

                        −
                              fa azonosító száma,

                        −
                              mennyiség és

                        −
                              fajok.

                        A helyszíni ellenőrzés során az ICF mintát választ a megjelölt fákból, és az éves működési tervre vonatkozó kérelem alapján ellenőrzi azokat.

                        Minden egyes azonosított fa esetében az ICF ellenőrzi a következő adatokat:

                        −
                              szám

                        −
                              mennyiség és

                        −
                              fajok

                        Az ICF egyezteti az éves működési tervre vonatkozó kérelem adatait a jóváhagyott erdőgazdálkodási terv kitermelési menetrendjének adataival.

                        Észrevételek:

                        −
                              Az éves működési terveket erdőgazdálkodási tervvel rendelkező erdőterületekre vonatkozóan készítik el.

                        −
                              A kivágási helyszínek az éves működési tervet alkotó igazgatási egységek.

                        3.2
                              Agrárerdészeti rendszerekre vonatkozó különleges tervek (SPAS) keretében az éves fakitermelési tervekben (AFP) foglalt erdőkataszter

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Észrevételek:

                        −
                              Az éves fakitermelési terveket az agrárerdészeti területekre vonatkozó különleges tervvel rendelkező erdőterületekre vonatkozóan készítik el.

                        3.3
                              Erdőkataszter a mentési tervekben

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Észrevételek:

                        −
                              Mentési terv: természetes jelenségek, kártevők vagy betegségek vagy építési munkálatok által érintett fák kitermelési engedélye.

                        3.4
                              Erdőkataszter a helyreállítási tervekben

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Észrevételek:

                        −
                              Helyreállítási terv: a következő engedélyekből származó fák maradványainak vagy melléktermékeinek kitermelésére irányuló engedély:

                        −
                              AOP, AFP, erdőültetvény-tanúsítványok és mentési tervek.

                        3.5
                              Az ICF által tanúsított erdőültetvény kitermelésével kapcsolatos erdőkataszter

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Észrevételek:

                        −
                              Kétféle erdőültetvény-tanúsítvány létezik: a CPROTE (védelem céljából) és a CPLANTA (kitermeléshez).

                        −
                              A tanúsított erdőültetvényeken folytatott kitermelés szabályozásáról szóló kiegészítő intézkedés a VIII. mellékletben található.

                        4.
                              Fakitermelés, valamint gömbfa és fűrészáru előállítása

                        A kitermelési terület határainak megjelölése és a kivágásra szánt fák részletes adatai a fakitermelési kérelemben.

                        Az AOP, AFT, mentési terv, helyreállítási terv vagy erdőültetvény-tanúsítvány birtokosa a kitermelési kérelmet benyújtja az ICF-nek.

                        A kitermelési kérelem a következőket tartalmazza:

                        −
                              a terület földrajzi elhelyezkedése,

                        −
                              a kitermelésre szánt fák földrajzi koordinátái,

                        −
                              a kivágásra szánt fák száma,

                        −
                              kitermelendő mennyiség, és

                        −
                              a lerakat földrajzi elhelyezkedése.

                        Az ICF a helyszíni látogatásokból származó információkat összeveti a kitermelési kérelemben megadott információkkal:

                        (1)
                              A kitermelési terület földrajzi elhelyezkedése.

                        (2)
                              A kitermelt fákból vett minta (szám, faj).

                        A faanyag-visszakövethetőségi informatikai rendszer (SIRMA) nyújtotta adategyeztető eszköz segítségével az ICF fokozatosan összeegyezteti a kitermelt mennyiséget a bejelentett szállítási engedélyek szerinti mennyiséggel.

                        Észrevételek:

                        −
                              Az erdőkataszter tárgyát képező minden egyes területtípusnál a fakitermeléshez a birtokos kérelmet nyújt be, amelyet az ICF-nek kell jóváhagynia.

                        −
                              Mahagóni és cédrus kitermelése esetében meg kell felelni az ICF-047-2011. sz., a természetes erdőkből származó mahagóni és cédrus esetében felügyeleti lánc végrehajtásáról szóló miniszteri megállapodásnak.

                        5.
                              Fűrészáru szállítása az erdőből az ideiglenes gyűjtőközpontokba

                        Egyes kitermelést folytató piaci szereplők a járműforgalomra alkalmas utak hiánya miatt a helyben rendelkezésre álló közlekedési rendszereket (pl. kézi munka, folyók vagy állatok) használják ahhoz, hogy a fűrészárut a kitermelés helyéről eljuttassák az ideiglenes gyűjtőközpontba.

                        A VIII. mellékletben foglalt egyik kiegészítő intézkedés az erdőből a gyűjtőközpontba történő szállítás (folyón, öszvérrel stb.) szabályozására külön rendelkezést ír elő.

                        6.
                              Faanyag tárolása a gyűjtőközpontokban

                        Az elszállított faanyagot gyűjtőközpontban tárolják, és nyilvántartják az egyes fajokra vonatkozó mennyiségeket. Ezt az információt használják fel akkor, amikor az ICF-hez folyamodnak szállítási engedélyért.

                        A VIII. mellékletben foglalt egyik kiegészítő intézkedés az erdőből a gyűjtőközpontban történő tárolás szabályozására külön rendelkezést ír elő.

                        7.
                              Gömbfa és fűrészáru elszállítása az ideiglenes gyűjtőközpontokból

                        Hasonló az ellátási lánc 5. eleméhez.

                        Hasonló az ellátási lánc 5. eleméhez.

                        Hasonló az ellátási lánc 5. eleméhez.

                        Hasonló az ellátási lánc 5. eleméhez.

                        Hasonló az ellátási lánc 5. eleméhez.

                        Észrevételek:

                        −
                              Az ICF, a rendőrség, a főügyészség és a hondurasi fegyveres erők mind részt vesznek a közúti ellenőrzésekben.

                        −
                              Az ideiglenes gyűjtőközpontokból vagy erdei lerakatokból elszállított fűrészáru nyersanyagnak minősül, és azt fűrészárura vonatkozó szállítási engedély alapján lehet csak szállítani.

                        −
                              Az ellátási lánc ennél az elemnél zárul le, ha a gömbfát vagy a fűrészárut végső fogyasztó vásárolja meg.

                        −
                              A VIII. mellékletben található egy olyan külön szabályozást tartalmazó kiegészítő intézkedés, amely ellenőrzési mechanizmusokat állapít meg az erdőből a gyűjtőközpontokba (folyón, öszvérrel stb.) történő szállításra és az ilyen központokban történő raktározásra vonatkozóan.

                        −
                              Az ideiglenes gyűjtőközpontok vagy az erdőben, vagy ez erdőn kívül, közúton vagy folyón megközelíthető, stratégiai szempontból jó elhelyezkedésű helyszíneke találhatók.

                        8.
                              Elsődleges erdészeti termékekkel foglalkozó vállalatok

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        9.
                              Feldolgozott fatermékek szállítása

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Észrevételek:

                        −
                              A fuvarlevél megkapja az Adóhivatal rendszerében (SAR) megkapja az előzetes engedélyt.

                        −
                              Az ICF, a rendőrség, a főügyészség és a hondurasi fegyveres erők mind részt vesznek a közúti ellenőrzésekben.

                        −
                              A feldolgozott fa az erdészeti termékekkel foglalkozó vállalat által feldolgozott fát jelenti, és nem tartalmazza az ideiglenes gyűjtőközpontokban vagy erdei lerakatokban őrzött fűrészárut.

                        10.
                              Másodlagos erdészeti termékekkel foglalkozó vállalatok

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        11.
                              Fatelep.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        12.
                              A FLEGT és a H-Legal engedélyezés

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        13.
                              Fatermékek exportja

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        14.
                              Fatermékek lefoglalása

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

                        Hasonló a fenyőerdőhöz.

               ________________

               VI. MELLÉKLET

               Független ellenőrzések

               1.
                     BEVEZETÉS

               Ez a melléklet ismerteti az erdészeti termékek hondurasi jogszerűség-igazolási rendszerének (Sistema para Asegurar la Legalidad de los Productos Forestales de Honduras) a jelen megállapodás szerint végzett független ellenőrzésére
                  8
                irányuló eljárást.

               A független ellenőrzés azt vizsgálja, hogy működnek-e a jogszerűség-igazolási rendszeren belül az erdészeti termékek kitermelésének, importjának feldolgozásának, szállításának és kereskedelmének jogszerűségét bizonyító mechanizmusok, és megfelelnek-e az ellátási lánccal kapcsolatos valamennyi követelménynek, valamint a FLEGT engedélyező hatóság által megállapított rendelkezéseknek.

               A jelen melléklet tartalmazza a feladatok felsorolását, valamint az információgyűjtésre és jelentéstételre vonatkozó protokollt. Ismerteti továbbá, hogy a független ellenőrnek milyen képesítésekkel kell rendelkeznie, valamint tartalmazza az elsődleges információforrások felsorolását.

               2.
                     CÉLKITŰZÉSEK

               A független ellenőrzés célkitűzései a következők:

               (a)
                     a jogszerűség-igazolási rendszer hatékonyságának és eredményességének értékelése; és

               (b)
                     szükség esetén a jogszerűség-igazolási rendszer végrehajtásával kapcsolatos kiigazításokra irányuló javaslat.

               3.
                     FELADATOK

               A független ellenőrzés értékeli a II., IV. és V. mellékletben említett valamennyi szempont esetében a jogszabályi megfelelést (jogszerűség-igazolási rendszer).

               Kiemelten fontosak azok az ellenőrzések, amelyek biztosítják, hogy a jogszerűség meghatározását a gyakorlatban is betartsák, hogy az értékláncban található termékek nyomon követhetőek legyenek, és hogy a FLEGT-engedély kiadása előtt legyen meg az igazolás. Ehhez bizonyítékokon alapuló, iratellenőrzést és helyszíni szemlét is magában foglaló módszert kell alkalmazni.

               A független ellenőrzés konkrét feladatai a következők:

               (a)
                     ellenőrzi a rendszerek hatékony működését és azt, hogy a faanyag kitermelése, szállítása feldolgozása és forgalmazása – az importált faanyagot is beleértve – megfelel e rendszerek követelményeinek. Ide tartoznak azok a jogi követelmények, amelyek a fakitermelés jóváhagyására, Honduras őslakos és afrikai származású népei jogainak betartására, a foglalkoztatási és biztonsági követelményeknek való megfelelésre, a szállításra, feldolgozásra, kereskedelemre, valamint az adók, illetékek és vámok megfizetésére vonatkoznak;

               (b)
                     igazolja, hogy a jogszerűség-igazolási rendszer központi elemét alkotó visszakövethetőségi rendszer hatékony és megfelelően működik, megerősítve, hogy a követelmények a kitermelést megelőző műveletektől egészen a kivitelig vagy a belföldi piacon történő értékelésig teljesülnek;

               (c)
                     értékeli az ICF Jogszerűség-igazolási Osztályának és a jogszerűség-igazolási folyamatban részt vevő kormányzati társszerveknek a teljesítményét és hatékonyságát a jogszerűség-igazolási rendszer követelményeinek való megfelelés biztosítása érdekében;

               (d)
                     értékeli az annak biztosítására létesített rendszert, hogy az ICF FLEGT Engedélyezési Osztálya csak olyan szállítmányokhoz adjon ki FLEGT-engedélyt vagy H-Legal engedélyt, amelyeket a jogszerűségi mátrixok és a jogszerűség-igazolási rendszer vonatkozó mutatóinak megfelelően termeltek, dolgoztak fel, szállítottak és exportáltak;

               (e)
                     értékeli a FLEGT-engedélyek és a H-Legal engedélyek jogszerűségének meghatározására szolgáló folyamatot annak biztosítása érdekében, hogy az igazolási rendszer hatékony legyen, és ne okozzon indokolatlan késedelmet vagy terheket az engedély jogosultja számára;

               (f)
                     értékeli, hogyan kezelik az illetékes hatóságok a bejelentett jogsértéseket, és hogy haladéktalanul foglalkoznak-e azokkal;

               (g)
                     értékeli a folyamat során azonosított problémák orvosolása érdekében hozott intézkedések hatékonyságát;

               (h)
                     meghatározza a jogszerűség-igazolási rendszer egészében tapasztalható hibákat és hiányosságokat oly módon, hogy megvizsgálja a visszakövethetőségi rendszer működését, a jogszabályi megfelelést és a FLEGT engedélyezés és a H-Legal engedélyezés összetevőinek igazolását, valamint a jogszerűség-igazolási rendszer megbízhatóságára gyakorolt hatást;

               (i)
                     ellenőrzi és értékeli a jogszerűség-igazolási rendszerben ismertetett vagy később elfogadott védintézkedéseket, és ajánlásokat tesz;

               (j)
                     megállapításait – a következtetéseket és ajánlásokat is beleértve – jelentés formájában eljuttatja a megállapodás végrehajtásával foglalkozó vegyes bizottsághoz, amely a független ellenőrzési jelentések rendszeres közzétételéért felel.

               4.
                     MÓDSZERTAN: INFORMÁCIÓGYŰJTÉSI ÉS -ÉRTÉKELÉSI ÉS JELENTÉSTÉTELI MÓDSZEREK

               A független ellenőrzést saját hatáskörében egy igazolt szakmai igényességű és feddhetetlenségű független szervezet végzi el. Az ellenőrzést végző szerv elkészíti az információgyűjtési, a bizonyítékok értékelésére vonatkozó és jelentéstételi módszereket ismertető eljárási kézikönyvet. A javasolt kézikönyvet a vegyes bizottság vizsgálja felül és hagyja jóvá.

               Az ellenőrző szerv a kézikönyvben foglalt eljárásokat alkalmazza különféle tevékenységei, többek között a helyszíni látogatások és vizsgálatok elvégzése során, valamint, amikor visszajelzést kér az érdekelt felektől, megállapításait és ajánlásait dokumentálja, és amikor közzététel céljából jelentést tesz a vegyes bizottságnak.

               4.1
                     Munkarend

               (a)
                     A FLEGT engedélyezési rendszer működésének első évében a független ellenőrző szerv szakaszos, interaktív ellenőrzést végez;

               (b)
                     Az ezt követő két évben az ellenőrző szerv évente legalább egyszer ellenőrzi a jogszerűség-igazolási rendszert. Ezt követően a Felek értékelik, hogy érdemes-e fenntartani az évenkénti gyakoriságot;

               (c)
                     Az ellenőrző szervezet rögtönzött ellenőrzéseket és helyszíni ellenőrzéseket is tarthat, vagy végezheti azokat valamely Fél kérésére is.

               4.2
                     A munka tárgya

               (a)
                     A független ellenőr munkája kiterjed a jogszerűség-igazolási rendszer valamennyi szempontjára, ideértve a jogszerűség fogalommeghatározásának való megfelelést, a visszakövethetőségi rendszert, az igazolást és az engedélyezést, továbbá bármely olyan jóváhagyott tanúsítási rendszert, amely a kormány szerint bizonyítja a jogszerűség-igazolási rendszernek való megfelelést.

               (b)
                     Az ellenőrző szerv ellenőrzi a jogszerűség-igazolási rendszer különböző területeiért felelős közjogi intézmények és magánvállalatok mutatóknak való megfelelését.

               (c)
                     A független ellenőr köteles ellenőrizni az Európai Unió illetékes hatóságai által a Hondurasban kiadott FLEGT-engedélyek igazolására létrehozott rendszereket.

               4.3
                     A bizonyítékok összegyűjtése

               A független ellenőrzés eljárási kézikönyve meghatározza a bizonyítékok összegyűjtésére szolgáló eljárásokat és gyakorlatokat, amelyek többek között helyszíni ellenőrzéseket, vizsgálatokat, interjúkat, dokumentációt és azt foglalják magukban, hogyan kezeli a független ellenőr a panaszokat.

               4.4
                     Értékelés

               A vizsgálatok során a független ellenőrző szerv gondoskodik róla, hogy a bizonyítékok értékelését az ISO 19011 vagy azzal egyenértékű, a vegyes bizottság által elfogadott szabvány szerint végezzék.

               4.5
                     Ellenőrzési rendszerek

               Az ellenőrzési eredményeknek a jogszerűség-igazolási rendszer valamely pontját érintő hiányosságok és jogsértések megállapítása és az esetlegesen meghozott korrekciós intézkedések nyomon követésének dokumentálása során a független ellenőr:

               (a)
                     megfelelő nyilvántartást vezet az ellenőrzés eredményeiről, részletesen ismertetve a jogszerűség-igazolási rendszerrel kapcsolatos teljesítményt, megfelelést, valamint a teljesítmény és a megfelelés hiányát;

               (b)
                     dokumentálja és értékeli a jogszerűség-igazolási rendszer egyes szempontjai, többek között a FLEGT engedélyezéshez előírt követelmények tekintetében megállapított nem teljesítés vagy meg nem felelés eseteiből álló mintát, amelyet kockázatelemzés alapján választ ki, valamint a nem teljesítés vagy meg nem felelés kezelésére hozott intézkedéseket;

               (c)
                     rögzíti a jogszerűség-igazolási rendszer gyenge pontjait és hiányosságait, továbbá megállapítja, hogy mely területeken van szükség korrekcióra és fejlesztésre;

               (d)
                     dokumentálja és értékeli az érintett Felek, többek között az ICF, valamint más, a jogszerűség-igazolási rendszer egyéb szempontjaiért felelős állami hatóságok és magánszervek által végrehajtott valamennyi korrekciós intézkedést.

               (e)
                     értékeli a védintézkedések végrehajtását és az azoknak való megfelelést.

               5.
                     JELENTÉSTÉTEL ÉS INFORMÁCIÓTERJESZTÉS

               5.1
                     A független ellenőrző szerv jelentéseit a vegyes bizottsággal egyeztetett formátum és protokoll alapján készíti el. A független ellenőrző szerv:

               (a)
                     a vegyes bizottsággal közösen elfogadott ütemtervvel összhangban jelentést tesz a tevékenységeiről;

               (b)
                     jelentéseit nemzetközileg elfogadott ellenőrzési alapelvekkel összhangban és a vegyes bizottsággal kötött megállapodásban foglaltak szerint készíti el;

               (c)
                     valamennyi jelentését eljuttatja a vegyes bizottságnak véleményezésre;

               (d)
                     a vegyes bizottság észrevételeit tükröző végleges jelentést készít.

               5.2
                     A vegyes bizottság által jóváhagyott jelentések nyilvános dokumentumnak minősülnek, ezért azokat a Felek honlapján közzé kell tenni.

               6.
                     INFORMÁCIÓFORRÁSOK

               Elsődleges információforrásnak tekinthető a dokumentumvizsgálat, a helyszíni látogatás és a jogszerűségi mátrixokban (lásd a II. mellékletet) felsorolt érdekelt felekkel folytatott konzultációk/megbeszélések.

               A hondurasi kormány és az Unió gondoskodik arról, hogy az ellenőrző szerv valamennyi szükséges információhoz hozzáférjen, ideértve az általa relevánsnak ítélt dokumentumokat és adatbázisokat, különös tekintettel azokra, amelyek a jogszerűség-igazolási rendszernek való megfelelés ellenőrzését szolgáló rendszerek hatékonyságának értékeléséhez szükségesek. Idetartozik az állami hatóságok hivatalai és szervei, valamint az érintett kormányok által alkalmazott magánszervezetek által előállított és/vagy az ezek birtokában lévő információkhoz való hozzáférés.

               Az ellenőrző szervnek ezenfelül korlátlan belépést kell biztosítani valamennyi erdőgazdálkodási területre az erdészeti műveletek előtt, alatt és után. Idetartozik a fakitermelési engedéllyel rendelkező erdőkbe, elsődleges erdészeti üzemekbe, feldolgozó üzemekbe, fatelepekre és kiviteli pontokra történő belépés. Ezen átfogó hozzáférés célja annak biztosítása, hogy a független ellenőr a jogszerűség-igazolási rendszer valamennyi pontján feltárhassa az esetleges hiányosságokat.

               Az ellenőrző szervnek különösen a kormányzati szervekhez, továbbá a jogszerűség-igazolási rendszer egyes szempontjaihoz kapcsolódó feladatok ellátására a kormány által kijelölt vagy alkalmazott más szervezetekhez, valamint egyéb olyan érintettekhez kell hozzáférést biztosítani, akik és amelyek releváns információkkal szolgálhatnak. Idetartoznak a következők:

               6.1
                     Honduras kormánya és a kormány által kijelölt szervek

               (a)
                     az ICF, az V. mellékletben említett szabályozási osztályai révén; az ICF főtitkársága, valamint regionális és helyi erdészeti hivatalai, amelyek a jelen megállapodás hatálya alá tartozó erdészeti tevékenységek különböző aspektusaival foglalkoznak;

               (b)
                     a Független Erdészeti Monitoring (IM) szakértői szerv, amely jelentéseket készít a termelési lánc különböző részeiben által végzett nemzeti szintű monitoringtevékenységekről;

               (c)
                     az V. mellékletben említett, a jogszerűség-igazolási rendszer végrehajtásában részt vevő közjogi intézmények és alárendelt szerveik, valamint a bűnüldöző szervek, mint például: a MiAmbiente, a SAG, Főügyészség és a Számvevőszék, az ICF belső ellenőrzési osztályát is beleértve, a SEFIN, az INA, az IP, a SAR, az IHSS és az STSS, valamint más szervezetek.

               6.2
                     Civil társadalom, helyi közösségek és Honduras őslakos és afrikai származású népei

               (a)
                     A hondurasi erdészeti tevékenységek nyomon követésében részt vevő helyi, nemzeti, regionális és nemzetközi civil társadalmi szervezetek.

               (b)
                     Az erdészeti tevékenységek kezelésében részt vevő közösségek és személyek.

               (c)
                     Közösségi erdőgazdálkodás szervek, mint például a nemzeti, megyei, települési és közösségi szintű tanácsadó testületek, valamint az erdészeti ágazat különböző aspektusaiban érintett egyéb szervek.

               (d)
                     Honduras őslakos és afrikai származású népeinek szervezetei.

               6.3
                     Egyéb források

               −
                     Faipari vállalkozások

               −
                     Agrárerdészeti csoportok

               −
                     Erdőtulajdonosok

               −
                     Tudományos intézmények

               −
                     Helyi hatóságok (önkormányzatok, vízügyi igazgatóságok, vagyonkezelők stb.)

               −
                     Saját erdőtanúsítási szervek és a saját tanúsítási eljárásokról szóló jelentések megállapításai

               −
                     Nemzeti Erdőgazdálkodási Egyesület

               −
                     Erdészeti termékek importőrei és exportőrei

               −
                     Panaszt benyújtó vagy a jogszerűség-igazolási rendszer valamely elemének előre be nem jelentett ellenőrzését kérő érdekeltek Felek

               −
                     Független ellenőr által relevánsnak ítélt egyéb információforrás.

               7.
                     SZÜKSÉGES KÉPESÍTÉSEK

               A pályázó független ellenőrző szervnek igazolnia kell feddhetetlenségét, és azt is, hogy korábban végzett már hasonló ellenőrzéseket, és képes rendszerjellegű elemzések lebonyolítására. Az ellenőrző szervnek hitelesnek, továbbá az erdészeti ágazatban tevékenykedő hondurasi vállalkozóktól, valamint a kereskedelmi vagy szabályozó szerepet betöltő hondurasi intézményektől függetlennek kell lennie.

               A pályázó ellenőrző szerv felelőssége annak biztosítása, hogy alkalmazottai minden potenciális összeférhetetlenséget bejelentsenek, és ilyen esetben közölnie kell, milyen intézkedésekkel enyhíti az adott érdekellentétet. Ezen túlmenően a pályázó ellenőrző szervnek a következő követelményeket is teljesítenie kell:

               (a)
                     rendelkezik dokumentált belső minőségirányítási rendszerrel, amely megfelel az ISO 17021
                  9
                vagy azzal egyenértékű szabványoknak, és az ellenőrzéseket az ISO 19011
                  10
                vagy azzal egyenértékű szabványoknak megfelelő eljárások szerint végzi;

               (b)
                     a vállalatirányítási rendszerek ellenőrzése terén szerzett tapasztalattal rendelkezik;

               (c)
                     rendelkezik a panaszok és kifogások kezelésének átláthatóságát biztosító érvényes módszerrel és mechanizmussal;

               (d)
                     az ellenőrzés mellett egy sor készséggel rendelkezik, lehetőség szerint az erdőgazdálkodás területén, valamint kellő szaktudással és tapasztalattal hasonló feladatoknak a világ más részein, lehetőség szerint Latin-Amerikában való ellátásában;

               (e)
                     bizonyítottan olyan szakértői csapattal rendelkezik, amelynek van Hondurasszal vagy Latin-Amerika egyéb részeivel kapcsolatos tapasztalata. Ösztönözni kell a régióból származó és nemzetközi szakértők bevonását;

               (f)
                     jól ismeri a kereskedelmi célú erdészeti ágazatot, lehetőleg Latin-Amerikában;

               (g)
                     személyzete az erdészet különböző területein, például az erdőgazdálkodás, a feldolgozás, a visszakövethetőség, valamint a fa és fatermékek nemzetközi kereskedelme terén szakértelemmel bír.

               A független ellenőr partnerséget vagy közös vállalkozást hozhat létre valamely hondurasi szervezettel.

               8.
                     KIVÁLASZTÁSI FOLYAMAT ÉS INTÉZMÉNYI RENDELKEZÉSEK

               A pályázó ellenőrző szervet a hondurasi törvényekkel összhangban, nemzeti és nemzetközi szervezetek számára is nyitott versenypályázat keretében választják ki. A fenti feladatmeghatározás alapján és a pályázati folyamat igényeinek függvényében a vegyes bizottság pontosabb feladatmeghatározást is összeállíthat. A hondurasi kormány felelőssége azon szerv toborzásának és kiválasztásának megkezdése, amely a vegyes bizottság ajánlásai alapján elvégzi a független ellenőrzést.

               A pályázatok értékelése átlátható módon zajlik, és valamennyi érdekelt felet tájékoztatni kell az alkalmazott kritériumokról. Az Unióval való konzultációt követően a Honduras által kijelölt, a vegyes bizottságban tagsággal rendelkező szervezet írja alá a szerződést a jogszerűség-igazolási rendszer független értékelésével megbízott szervvel. A pályázókat átvilágítják, és a pályázatok értékeléséről szóló jelentést közzéteszik.

               9.
                     EGYÉB FELADATOK

               Ez a rész a független ellenőrzés elvégzésével megbízott szerv további feladatait tárgyalja, amelyek a következők:

               9.1
                     Hozzáférhetőség

               Elvárt, hogy a független ellenőrzés elvégzésével megbízott szervezet rendelkezzen Hondurasban kapcsolattartó ponttal vagy képviselővel, hogy elérhető legyen a kormány, a magánszektor, a civil társadalmi szervezetek, Honduras őslakos és afrikai származású népei, valamint más érdekelt felek számára.

               9.2
                     Kapacitásépítés és fenntarthatóság

               A független ellenőrzés elvégzésével megbízott szervezet feladatai közé tartoznak az alábbiak is:

               (a)
                     bevonja a kormányzati szerveket, a magánszektort a civil társadalmat, valamint Honduras őslakos és afrikai származású népeit annak érdekében, hogy a hondurasiak tisztában legyenek a független ellenőr munkájával, például munkaértekezletek és tájékoztató ülések révén;

               (b)
                     hondurasi képzett munkaerőt alkalmaz, és hozzájárul a munkatársak kapacitásépítéséhez, hogy el tudják végezni a jogszerűség-igazolási rendszer független ellenőrzéseit.

               ________________

               VII. MELLÉKLET

               A fatermékekre vonatkozó hondurasi
                  jogszerűség-igazolási rendszer
                  értékelési kritériumai

               A jelen megállapodás rendelkezik a fatermékekre vonatkozó hondurasi jogszerűség-igazolási rendszer kidolgozásáról és megvalósításáról, amelynek célja annak biztosítása, hogy az I. mellékletben meghatározott és Hondurasból az Európai Unióba exportált, vagy egyéb exportpiacokon vagy nemzeti piacokon értékesített valamennyi fatermék jogszerűen előállított fatermék legyen. A jogszerűség-igazolási rendszernek ki kell terjednie a következőkre:

               (1)
                     a jogszerű fa és fatermékek fogalommeghatározása a II. mellékletben található jogszerűségi mátrixokban, amelyek jelzik azokat a törvényeket és rendeleteket, amelyeket egy jogszabályi megfelelési tanúsítvány, FLEGT-engedély vagy H-Legal engedély kiállításakor teljesíteni kell;

               (2)
                     az ellátási lánc ellenőrzése a fának az erdészeti műveletektől vagy a behozatali ponttól a végső belföldi piacig vagy kiviteli pontig történő visszakövetése érdekében;

               (3)
                     igazolási eljárások a jogszerűségi mátrixok valamennyi szempontjának való megfelelés biztosítása és dokumentálása érdekében és az ellátási lánc ellenőrzése;

               (4)
                     jogszerűség-igazolási eljárások a nemzeti piacra vonatkozó jogszabályi megfelelési tanúsítványok, az exportpiacra vonatkozó FLEGT-engedélyek vagy H-Legal engedélyek kiadásakor;

               (5)
                     független ellenőrzések annak biztosítására, hogy a rendszer olyan eredményes és hatékony legyen, mint amilyennek lennie kell.

               A jogszerűség-igazolási rendszer az engedélyezési rendszer teljes működőképességének elérése előtt független ellenőrzés tárgyát képezi; feladatmeghatározását a Felek a megállapodás végrehajtásáért felelős vegyes bizottság keretében hagyják jóvá. Ezek az értékelési kritériumok határozzák meg, hogy mit várnak el a jogszerűség-igazolási rendszertől, és ez képezi az ellenőrzés feladatmeghatározásának az alapját, a következő célokkal:

               (i)
                     a rendszer leírásának felülvizsgálata, különös tekintettel bármely olyan módosításra, amely a jelen megállapodás aláírása után következik be,

               ii.
                     a rendszer működésének vizsgálata a gyakorlatban, valamint

               iii.
                     a piaci szereplőknek és állami szerveknek a jogszerűség-igazolási rendszer végrehajtására irányuló képességének elemzése.

               1. SZAKASZ

               A JOGSZERŰSÉG FOGALMÁNAK MEGHATÁROZÁSA

               A jogszerű forrásból származó fa fogalmának ebben a megállapodásban alkalmazandó meghatározását a II. melléklet állapítja meg.

               A fa jogszerűségét a FLEGT-engedélyek kiállításakor Hondurasban hatályos törvények és jogi eszközök alapján kell megállapítani. Az alkalmazott meghatározásnak egyértelműnek, objektív módon igazolhatónak és a gyakorlatban alkalmazhatónak kell lennie, legalább azon jogszabályok esetében, amelyek a következő területekre vonatkoznak:

               Kivágási és kitermelési jogok: törvényes jogok odaítélése ICF (Erdővédelmi Intézet) engedéllyel rendelkező, jogszabályilag meghatározott területen történő fakivágás és fakitermelés céljából.

               Erdészeti műveletek: az erdőgazdálkodásra vonatkozó jogi követelményeknek való megfelelés, különösen a vonatkozó környezetvédelmi és munkaügyi jogszabályoknak való megfelelés a fatermékek ellátási láncának valamennyi szakaszában.

               Illetékek és adók: a fa behozatalára települési és nemzeti szinten kivetett, jogszabályban meghatározott illetékek és adók megfizetése, ami a fához fűződő kivágási, kitermelési, szállítási, nagyüzemi termelési, feldolgozási és forgalmazási jogok megszerzésének előfeltétele.

               Egyéb felhasználók: a másik Fél földbirtokjogának vagy a föld és egyéb természeti erőforrások használatához fűződő jogának tiszteletben tartása, amennyiben e jogokra igényt tarthat az a másik fél, amelyet a fa és egyéb természeti erőforrások kivágása és kitermelése érinthet.

               Kereskedelem és vámok: a jogi követelményeknek, valamint a kereskedelmi és vámügyi eljárásoknak való megfelelés, beleértve az erdészeti termékek után a behozatali vámok és az exportvámok megfizetését.

               A jogszerűség-igazolási rendszer ellenőrzése során a következő kérdésekre kell kitérni:

               1.1
                     Egyértelmű, hogy a jogszerűségi mátrixokban egyes elemeit mely jogi eszközök támasztják alá?

               1.2
                     Egyértelmű, hogy mely jogi eszköz és konkrét szabályok támogatják a jogszerűségi mátrixokban foglalt egyes alapelveket, kritériumokat és mutatókat?

               1.3
                     Meghatározták azokat a kritériumokat és mutatókat, amelyek a jogszerűségi mátrixok egyes elemeinek való megfelelés ellenőrzésére szolgálnak?

               1.4
                     A jogszerűségi mátrixok minden egyes alapelvének, kritériumának és mutatójának való megfelelés ellenőrzésére szolgáló eszközök dokumentált és hatályos jogi eszközökön alapulnak?

               1.5
                     A kritériumok és mutatók egyértelműek, objektívek és alkalmazhatók a gyakorlatban?

               1.6
                     A kritériumok és a mutatók, valamint az azok megállapítására és ellenőrzésére szolgáló módszertan egyértelműen azonosítja a különböző érdekelt felek szerepét és felelősségi körét? Az ellenőrzések alkalmasak valamennyi érdekelt fél teljesítményének értékelésére?

               1.7
                     Tartalmazzák a jogszerűség mátrixok a hatályos jogszabályok főbb területeit (fakivágási és kitermelési jogok, erdészeti műveletek, illetékek és adók, egyéb felhasználók, kereskedelem és vámok)? Ha nem, miért maradtak ki bizonyos jogszabályi területek a jogszerűségi mátrixokból?

               1.8
                     A jogszerűségi mátrixok az ellátási láncba bekerülő faanyag összes lehetséges forrására kiterjednek? Állapítottak meg megfelelő mutatókat a források vagy a jogok vonatkozásában a különféle odaítélési eljárásokra?

               1.9
                     Amikor a jogszerűség mátrixokat kidolgozták, az érintett Felek az érvényes jogszabályok valamennyi főbb területét figyelembe vették?

               1.10
                     Tartalmazza a jogszerűség-igazolási rendszer az egyes érintett Felekkel folytatott egyeztetések során meghatározott fő jogi rendelkezéseket?

               1.11
                     Módosították a jogszerűségi mátrixokat és a végrehajtási mátrixot azóta, amióta hatályba lépett az Európai Unió és a Hondurasi Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás? Alakítottak ki kritériumokat és mutatókat e módosítások ellenőrzésének biztosításához?

               Ha a jogszerűségi mátrixokat a jelen megállapodás hatálybalépése után módosítják, a következő alapvető kérdéseket kell feltenni:

               1.12
                     Konzultáltak az érintett érdekelt felekkel a FLEGT önkéntes partnerségi megállapodás módosításairól? Figyelembe vették észrevételeiket és ajánlásaikat?

               1.13
                     Egyértelmű, hogy a jogszerűségi mátrixokban egyes új elemeit mely jogi eszközök támasztják alá? Meghatározták azokat a kritériumokat és mutatókat, amelyek a jogszerűségi mátrixok egyes elemeinek való megfelelés ellenőrzésére szolgálnak?

               1.14
                     A kritériumok és mutatók egyértelműek, objektívek és alkalmazhatók a gyakorlatban?

               1.15
                     Alakítottak ki mutatókat és kritériumokat e módosítások ellenőrzése érdekében? A mutatók és kritériumok egyértelműen azonosítják a különböző érdekelt felek szerepét és felelősségi körét?

               2. SZAKASZ

               AZ ELLÁTÁSI LÁNC ELLENŐRZÉSEI

               Az ellátási lánc ellenőrzésére szolgáló rendszereknek hitelt érdemlően biztosítaniuk kell azt, hogy a fatermékek végigkövethetőek legyenek az ellátási láncon a kitermelés vagy a jogszerű behozatal helyétől a kivitel helyéig vagy a nemzeti piacon történő értékesítés helyéig. Nem szükséges minden esetben a rönk, rönkszállítmány vagy fatermék kiviteli vagy értékesítési helytől származási erdőig való fizikai visszakövethetőségének a biztosítása, viszont ez mindig szükséges az erdő és az első lehetséges összekeveredési hely (pl. fagyűjtőközpont, elsődleges és másodlagos erdészeti termékekkel foglalkozó vállalatok és fatelepek) között.

               2.1
                     Kitermelési jogok

               Egyértelműen körül kell határolni azokat a területeket vagy birtokokat, ahol erdei állományokra vonatkozó jogokat ítéltek oda, és meghatározták e jogok jogosultjait.

               2.1.1
                     Biztosítja az ellenőrző rendszer azt, hogy csak olyan fatermék kerüljön be az ellátási láncba, amely érvényes és hatályos fakitermelési joggal érintett erdőterületről vagy birtokról származik?

               2.1.2
                     Biztosítja az ellenőrző rendszer, hogy a kitermelési műveleteket végző vállalkozások részére megfelelő kitermelési jogokat biztosítanak az érintett erdőterületre vagy birtokra vonatkozóan?

               2.1.3
                     Nyilvánosan hozzáférhetőek a kitermelési jogok odaítélésére vonatkozó eljárások és az odaítélt kitermelési jogokra és azok jogosultjaira vonatkozó információk?

               2.2
                     Az ellátási lánc ellenőrzésére szolgáló rendszerek

               Hatékony mechanizmusok segítségével a fa az ellátási láncban a kitermelés helyétől a nemzeti és exportpiacon történő értékesítési pontig nyomon követhető.

               A fa azonosítására többféle módszert lehet alkalmazni, az egyedi tételek címkézésétől kezdve a rakományt vagy a tételt kísérő okmányok áttekintéséig. A választott módszernek figyelembe kell vennie a faanyag eredetét, típusát és értékét, illetve a jogszerűtlen vagy igazolatlan eredetű faanyaggal való keveredés kockázatát.

               2.2.1
                     Azonosították az ellátási lánc valamennyi elemét és piaci szereplőjét, és megnevezték az ellenőrző rendszerben?

               2.2.2
                     Azonosították az ellátási lánc valamennyi szakaszát, és megnevezték az ellenőrző rendszerben?

               2.2.3
                     Megállapították és dokumentálták azokat a módszereket, amelyek egyrészről a termék eredetének azonosítására, és másrészről az ismeretlen eredetű fával való összekeveredés megelőzésére szolgálnak az ellátási lánc következő szakaszaiban:

               −
                     faanyag az erdőben,

               −
                     az ellátási lánc pontjai közötti szállítás során,

               −
                     átmeneti megőrzésben,

               −
                     elsődleges feldolgozó létesítményekbe érkezéskor,

               −
                     másodlagos feldolgozó létesítményekbe érkezéskor,

               −
                     fatelepekre vagy átmeneti megőrzésbe érkezéskor, és

               −
                     a kivitel helyére történő beérkezéskor?

               2.2.4
                     Mely szervezetek/hatóságok felelnek a famozgások ellenőrzéséért? Rendelkeznek az ellenőrzési tevékenységek elvégzéséhez megfelelő és elegendő humán és egyéb erőforrásokkal?

               2.2.5
                     Létezik az ellenőrzési eljárások eredményeinek ellenőrzésére kidolgozott és alkalmazott jegyzőkönyv?

               2.2.6
                     Az ellátási lánc ellenőrzési eljárásait egyértelműen meghatározták és közölték valamennyi érdekelt féllel?

               2.3
                     Mennyiségek

               Az ellátási lánc minden szakaszában határozott és hatékony mechanizmusok biztosítják a fa- és fatermék mennyiségek mérését és rögzítését, ideértve a lábon álló fa térfogatára vonatkozó, kitermelés előtti megbízható és pontos becsléseket az egyes kivágási/kitermelési területeken, birtokon vagy egységben.

               2.3.1
                     Szolgáltat az ellenőrző rendszer bejövő és kimenő mennyiségi adatokat az ellátási lánc következő szakaszaiban:

               −
                     lábon álló fa,

               −
                     fűrészrönkök az erdőben,

               −
                     szállított és tárolt fa,

               −
                     fűrészmalomba/-üzembe érkező fa,

               −
                     gyártósorokba vagy feldolgozó létesítményekbe történő belépés,

               −
                     gyártósorokból vagy feldolgozó létesítményekből történő kilépés,

               −
                     fűrészmalomból/fűrésztelepről történő kilépés,

               −
                     a helyi fatelepekre történő beérkezés és az onnan történő kilépés,

               −
                     a kivitel helyére történő beérkezés?

               2.3.2
                     Mely szervezetek/hatóságok felelősek a mennyiségi adatoknak az ellenőrző rendszerbe történő beviteléért? Ezek a szervezetek/hatóságok hogy kapcsolódnak egymáshoz? Amennyiben nem egy szervezet/hatóság felelős, mit tettek annak biztosítására, hogy az adatellenőrzést és -kezelést minden egyes szervezetnél megfelelős módon és ugyanolyan szabályok szerint végezzék?

               2.3.3
                     Ezeknek a szervezeteknek/hatóságoknak az alkalmazottait egységes módon képezték ki az adatkezelés területén? Rendelkeznek ezek a szervezetek/hatóságok elegendő humán és tárgyi erőforrásokkal?

               2.3.4
                     Hogyan ellenőrizhető az adatok minősége?

               2.4
                     Egyeztetés

               Valamennyi adatot úgy kell rögzíteni, hogy a kellő időben azokat össze lehessen egyeztetni az ellátási lánc korábbi és későbbi szakaszainak adataival.

               2.4.1
                     A teljes ellátási láncban elvégzik az adatok megbízható egyeztetését?

               2.4.2
                     Az összes minőségi adatot úgy rögzítik, hogy a kellő időben azokat össze lehessen egyeztetni az ellátási lánc korábbi és későbbi szakaszainak adataival?

               2.4.3
                     Alakítottak ki módszereket a beérkező nyersanyagok mennyisége és a kilépő feldolgozott termékeknek a fűrészüzemekben és más feldolgozóüzemekben mért mennyisége közötti megfelelés értékelésére?

               2.4.4
                     A teljes ellátási lánc során az egyedi faterméktételek vagy -kötegek megbízható módon egyeztethetők?

               2.4.5
                     Milyen információs rendszereket és technológiákat alkalmaznak az adatok tárolására és egyeztetésére és a jelentések készítésére? Léteznek megbízható rendszerek az adatbiztonság biztosítására?

               2.4.6
                     Mely szervezet/hatóság felelős az adatok egyeztetéséért? Rendelkezik ez a szervezet/hatóság az adatkezeléshez megfelelő humán és egyéb erőforrásokkal?

               2.4.7
                     Az ellátási lánc ellenőrzéséről mely információkat teszik közzé? Hogyan férhetnek hozzá az érdekelt felek ezekhez az információkhoz?

               2.4.8
                     A hatályos nemzeti vagy adott esetben nemzetközi szabványokkal összhangban rendelkezik az ellenőrzési rendszer a mennyiségi adatok egyeztetéséről?

               2.5
                     Az igazoltan jogszerű fa összekeveredése más, engedélyezett fával:

               Ha megengedett az igazoltan jogszerű forrásból származó fa egyéb fával történő keveredése,

               2.5.1
                     kellő számú ellenőrzést folytatnak annak érdekében, hogy kizárják az ismeretlen eredetű, illetve a törvényes kitermelési jog hiányában kivágott fákat?

               2.5.2
                     Az ellenőrző rendszer engedélyezi az ellenőrzött fának a többi jóváhagyott fával való összekeveredését (pl. importfával vagy olyan erdőterületről vagy birtokról származó fával, ahol törvényes kitermelési jogokat ítéltek oda, de amely még nem tartozik a teljes igazolási folyamat hatálya alá)?

               2.5.3
                     Milyen ellenőrző intézkedéseket alkalmaznak ezekben az esetekben? Például biztosítják-e az ellenőrzések, hogy a bejelentett és igazolt output ne haladja meg az egyes szakaszokban igazolt inputot?

               2.6
                     Importált fatermékek

               Léteznek megfelelő törvények, eljárások és ellenőrzések annak biztosítására, hogy az importált fatermékek behozatala jogszerűen történt.

               2.6.1
                     Hogyan igazolható az importált fa és fatermékek jogszerűsége?

               2.6.2
                     Milyen bizonyítékra van szükség annak igazolására, hogy a behozott termékek a harmadik országban jogszerűen kitermelt fákból készültek?

               2.6.3
                     Azonosítja-e a jogszerűség-igazolási rendszer a behozott fatermékeket a teljes ellátási lánc mentén?

               2.6.4
                     A behozott fa használata esetén – ideértve az összetett termékek összetevőit is – azonosítható-e a FLEGT-engedélyen a származási ország?

               2.6.5
                     Létezik-e olyan mechanizmus, amely annak igazolására szolgál, hogy az importőrök kellő gondossággal jártak-e el, beleértve a fakitermelés szerinti országban a jogszerű származás dokumentálását, az illegális tevékenységek kockázatának elemzését és szükség esetén a megfelelő kockázatcsökkentő intézkedéseket?

               2.6.6
                     Hatékonyan működik a jogszerűség-igazolási rendszernek az importált faanyag jogszerűségének értékelésére vonatkozó, kellő gondosság elvén alapuló és kockázatelemzési megközelítése?

               2.6.7
                     Hogyan koordinálják azokat az annak biztosításáért felelős szervezeteket, hogy csak jogszerű forrásból származó fát importáljanak Hondurasba? Rendelkeznek elegendő erőforrással?

               3. SZAKASZ

               IGAZOLÁS

               Az igazolás megfelelő ellenőrzések lefolytatásából áll, amelyek célja a fa jogszerűségének biztosítása. Az igazolásnak kellően szigorúnak és hatékonynak kell lennie ahhoz, hogy a követelményeknek való bármely meg nem felelés – akár az erdőben, akár az ellátási lánc mentén – azonosítható legyen, és időben meghozzák a korrekciós intézkedéseket.

               3.1
                     Szervezet

               Az igazolást valamely kormányzati vagy harmadik félhez tartozó szervezet, illetve e kettő valamilyen kombinációja végzi, amely megfelelő erőforrásokkal, irányítási rendszerrel, valamint képesített és képzett személyzettel, továbbá az összeférhetetlenségek ellenőrzésére irányuló megbízható és hatékony mechanizmusokkal rendelkezik.

               3.1.1
                     Kijelölt a kormány egy vagy több szervezetet az igazolási feladatok elvégzésére? Egyértelmű és a nyilvánosság számára is hozzáférhető a feladatmeghatározás (a kapcsolódó felelősségi köröket is beleértve)?

               3.1.2
                     Rendelkezik az igazolásért felelős szervezet a fa jogszerűségének és a fatermék-ellátási lánc ellenőrzésére szolgáló rendszerek igazolásának elvégzéséhez szükséges erőforrásokkal?

               3.1.3
                     Rendelkezik az ICF minden szinten a fa jogszerűség-igazolásának elvégzéséhez szükséges megfelelő erőforrásokkal?

               3.1.4
                     Rendelkeznek a jogszerűség-igazolási rendszerben részt vevő egyéb állami intézmények minden szinten a fa jogszerűség-igazolásán belül bizonyos feladatok elvégzéséhez szükséges megfelelő erőforrásokkal?

               3.1.5
                     Az igazolásért felelős szervezet rendelkezik olyan irányítási rendszerrel, amely megfelel az alábbi követelményeknek?

               −
                     Megszerezték a szükséges helyszíni ellenőrzések lefolytatására vonatkozó engedélyeket, aminek célja egy igen hatékony és megbízható rendszer működtetése,

               −
                     Rendelkezésre állnak a szükséges helyszíni ellenőrzések lefolytatásához szükséges erőforrások, aminek célja egy igen hatékony és megbízható rendszer működtetése,

               −
                     a hatékony igazolás biztosítása érdekében az összes munkatárs részesült a szükséges képzésben és rendelkezik a megfelelő készségekkel,

               −
                     működnek az összeférhetetlenség ellenőrzését szolgáló mechanizmusok,

               −
                     a FLEGT VPA-val összhangban biztosított a rendszer átláthatósága,

               −
                     a panaszkezelési rendszer a nyilvánosság számára is hozzáférhető,

               −
                     kidolgoztak egy igazolás módszertant, és alkalmazzák is azt, valamint

               −
                     az igazolásért felelős szervezet feladatmeghatározása egyértelmű és a nyilvánosság számára is hozzáférhető.

               3.2
                     A jogszerűség igazolása

               Az igazolás módszertana dokumentált, ami biztosítja, hogy az eljárás szisztematikus, átlátható legyen, és bizonyítékokon alapuljon, azt rendszeres időszakonként elvégezzék, és a jogszerűségi mátrixokban foglalt minden elemre kiterjedjen.

               3.2.1
                     Létezik olyan egyértelmű meghatározás, amely megállapítja, mit kell ellenőrizni?

               3.2.2
                     Kiterjed az igazolási módszertan a jogszerűségi mátrixok minden elemére, és magában foglalja az összes meghatározott mutatónak való megfelelés vizsgálatát?

               Az igazoláshoz szükség van a következőkre?

               −
                     A működési nyilvántartások és a terepen végzett műveletek dokumentálásának ellenőrzése (a be nem jelentettekre vonatkozóan is),

               −
                     külső érdekelt felek által végzett információgyűjtés,

               −
                     az igazolási tevékenységek nyilvántartása, ami lehetővé teszi a belső ellenőrök és a független ellenőr általi ellenőrzést.

               3.2.3
                     Egyértelműen meghatározottak az intézményi szerepek és felelősségek, és eleget tesznek azoknak?

               3.2.4
                     A jogszerűségi mátrixokra vonatkozó igazolás eredményei nyilvánosan is elérhetők? Hogyan férhetnek hozzá az érdekelt felek ezekhez az információkhoz?

               3.3
                     Jogszabályi megfelelési tanúsítvány

               A hazai piacon jogszabályi megfelelési tanúsítványt kapnak azok a piaci szereplők, amelyek a jogszerűség-igazolási rendszer valamennyi követelményének megfelelnek.

               3.3.1
                     Szervezet

               3.3.1.1
                     Mely szervezet kapott felhatalmazást a jogszabályi megfelelési tanúsítványok kibocsátására?

               3.3.1.2
                     Egyértelműen meghatározott és nyilvánosan hozzáférhető az említett szervezet és alkalmazottainak szerepe a jogszabályi megfelelési tanúsítványok kiállításában?

               3.3.1.3
                     Meghatározták a kompetenciakövetelményeket, és létrehoztak belső ellenőrzést az említett szervezet személyzete tekintetében?

               3.3.1.4
                     Rendelkezik az említett szervezet a jogszabályi megfelelési tanúsítvány kibocsátására irányuló feladatok elvégzéséhez megfelelő erőforrásokkal?

               3.3.2
                     Jogszabályi megfelelési tanúsítványok kibocsátása

               3.3.2.1
                     Rendelkezik az említett szervezet a jogszabályi megfelelési tanúsítvány kibocsátására vonatkozó dokumentált eljárásokkal? Nyilvánosságra hozták ezeket az eljárásokat (a fizetendő illetékeket is beleértve)?

               3.3.2.2
                     Milyen adatok támasztják alá, hogy ezeket az eljárásokat a gyakorlatban megfelelően alkalmazzák?

               3.3.2.3
                     Rendelkezésre áll megfelelő nyilvántartás a kiadott és elutasított jogszabályi megfelelési tanúsítványokról? Egyértelműen ismerteti a nyilvántartás, hogy a jogszabályi megfelelési tanúsítványokat milyen bizonyítékok alapján adták ki?

               3.3.2.4
                     A jogszabályi megfelelési tanúsítványok kiadásának követelményei egyértelműen meghatározottak és a piaci szereplő rendelkezésére állnak?

               3.3.2.5
                     A kiadott jogszabályi megfelelési tanúsítványokkal kapcsolatban milyen információkat hoznak nyilvánosságra és milyen időközönként?

               3.4
                     Az ellátási láncot ellenőrző rendszerek igazolása

               Egyértelműen meg van határozva, hogy mi tartozik az igazolás körébe; az igazolás a teljes ellátási láncra kiterjed, a fakitermeléstől egészen a nemzeti és exportpiacokig. Az igazolás módszertana dokumentálja a folyamatot, és biztosítja annak rendszerességét és átláthatóságát. Az igazolás bizonyítékokon alapul, azt rendszeres időközönként végzik el, és a hatálya alá tartozó minden elemre kiterjed, mint például az adatoknak a lánc minden szakaszában történő rendszeres és időben történő egyeztetése.

               3.4.1
                     Teljes egészében lefedi-e az igazolási módszertan az ellátási lánc ellenőrzésének igazolását?

               3.4.2
                     Az igazolási módszertan tartalmazza az ellátási lánc egyértelmű meghatározását?

               3.4.3
                     Milyen bizonyíték áll rendelkezésre annak bizonyítására, hogy az ellátási lánc ellenőrzését valóban igazolták?

               3.4.4
                     Egyértelműen meghatározottak az intézményi szerepek és felelősségek, és eleget tesznek azoknak? A felelős szervezet rendelkezik az ellátási lánc ellenőrzésének elvégzéséhez szükséges személyzettel és erőforrásokkal?

               3.4.5
                     Elérhetők nyilvánosan az ellátási lánc ellenőrzésére vonatkozó igazolás eredményei? Hogyan férhetnek hozzá az érdekelt felek ezekhez az információkhoz?

               3.4.6
                     Segíti a jogszerűség-igazolási rendszer kockázatalapú megközelítése a fa teljes ellátási láncban történő hatékony ellenőrzését?

               3.4.7
                     Milyen informatikai rendszer szolgálja az adatok iktatását, ellenőrzését és rögzítését? Létezik az adatok biztonságát és az adatokhoz való hozzáférést biztosító rendszer?

               3.5
                     Önkéntes tanúsítási rendszerek elismerése

               Léteznek az önkéntes tanúsítási rendszerek elismerését szolgáló, a vegyes bizottság által igazolt eljárások. Ezek az elismerési eljárások a jogszerűség-igazolási rendszer kockázatelemzésen alapuló igazolását foglalják magukban.

               3.5.1
                     Naprakészek az önkéntes tanúsítási rendszerek elismerését szolgáló eljárások? Ezek az eljárások hozzáférhetők a nyilvánosság számára?

               3.5.2
                     Részesült bármilyen önkéntes tanúsítási rendszer elismerésben? Segíti az importra vonatkozó igazolási rendszerek elismerésének módja a jogszerűség biztosítását?

               3.6
                     Meg nem felelés esetei

               Létezik olyan hatékony és működő mechanizmus, amely a meg nem felelés megállapítása esetén megfelelő korrekciós intézkedéseket ír elő, és biztosítja azok végrehajtását.

               3.6.1
                     Rendelkezik az igazolási rendszer a fenti követelményről?

               3.6.2
                     Létezik a FLEGT-engedélyek és jogszabályi megfelelési tanúsítványok kiadását befolyásoló meg nem felelések eseteinek kezelésére vonatkozó mechanizmus, és alkalmazzák azt a gyakorlatban?

               3.6.3
                     Képes az igazolási rendszer a meg nem felelés eseteinek pontos azonosítására?

               3.6.4
                     Megfelelően nyilvántartják a meg nem felelés azonosított eseteit és a meghozott korrekciós intézkedéseket? Értékelik e korrekciós intézkedések hatékonyságát?

               3.6.5
                     Figyelembe veszik az egyéb érdekelt felek által gyűjtött információkat a meg nem felelés eseteinek azonosításához és értékeléséhez?

               3.6.6
                     A meg nem felelés azonosított eseteire vonatkozóan mely információkat hozzák nyilvánosságra?

               3.7
                     Panaszkezelési mechanizmusok

               3.7.1
                     Létezik olyan dokumentált panaszkezelési mechanizmus, amely minden érdekelt fél rendelkezésére áll?

               3.7.2
                     Rendelkeznek az igazoló szervek az érdekelt felektől vagy független ellenőröktől érkező panaszok fogadására és azok kezelésére alkalmas mechanizmusokkal?

               3.7.3
                     Rendelkeznek az igazoló szervek a kormányzati tisztviselők által megállapított szabálysértések/jogsértések fogadására és azok kezelésére alkalmas mechanizmusokkal?

               3.7.4
                     Egyértelmű, hogy hogyan történik a panaszok fogadása, nyilvántartásba vétele, (szükség esetén) a következő szinthez utalása és megválaszolása?

               4. SZAKASZ

               FLEGT-ENGEDÉLYEK

               Honduras engedélyező hatóságot jelölt ki, amely általános felelősséggel bír a FLEGT-engedélyek kibocsátása terén. A FLEGT-engedélyeket vagy az egyes szállítmányokra, vagy pedig az engedélyezett vállalkozókra vonatkozóan adják ki.

               4.1
                     Szervezet

               4.1.1
                     Mely szervezet kapott felhatalmazást a FLEGT-engedélyek kibocsátására?

               4.1.2
                     Egyértelműen meghatározott és nyilvánosan hozzáférhető-e a FLEGT engedélyező hatóság és alkalmazottjainak szerepe a FLEGT-engedélyek kibocsátásában?

               4.1.3
                     Meghatározták-e a FLEGT engedélyező hatóság munkatársaira vonatkozó készségigényeket, és létrehoztak-e belső kontrollrendszert?

               4.1.4
                     Rendelkezik-e a FLEGT engedélyező hatóság a feladatainak ellátásához szükséges forrásokkal?

               4.2
                     A FLEGT-engedélyek kiadása

               4.2.1
                     Az engedélyező hatóság dokumentált eljárásokat követ az engedélyek kiadása során? Nyilvánosságra hozták ezeket az eljárásokat (a fizetendő illetékeket is beleértve)?

               4.2.2
                     Milyen adatok támasztják alá, hogy ezeket az eljárásokat a gyakorlatban megfelelően alkalmazzák?

               4.2.3
                     Rendelkezésre áll megfelelő nyilvántartás a kiadott és elutasított FLEGT-engedélyekről? Egyértelműen ismerteti a nyilvántartás, hogy a FLEGT-engedélyeket milyen bizonyítékok alapján adták ki?

               4.2.4
                     A FLEGT-engedélyek kiadásának követelményei egyértelműen meghatározottak és az exportőr rendelkezésére állnak?

               4.2.5
                     A kiadott FLEGT-engedélyekkel kapcsolatban milyen információkat hoznak nyilvánosságra és milyen időközönként?

               4.3
                     Szállítmány-alapú FLEGT-engedélyek

               4.3.1
                     A FLEGT engedélyezés egyes szállítmányon alapul?

               4.3.2
                     Az exportszállítmány jogszerűsége alátámasztható a kormányzati igazolási és visszakövethetőségi rendszerek útján?

               4.4
                     A kiállított FLEGT-engedélyekkel kapcsolatos kérdések

               Létezik az uniós tagállamok illetékes hatóságaitól érkező, a FLEGT-engedélyekkel kapcsolatos megkeresések kezelésére irányuló mechanizmus (lásd a jelen megállapodás III. mellékletét)? A legfontosabb kérdések közé tartoznak az alábbiak:

               4.4.1
                     Kaphatnak magyarázatot az uniós tagállamok illetékes hatóságai a Hondurasban kiadott FLEGT-engedélyekre vonatkozóan?

               4.4.2
                     Léteznek az uniós tagállamok illetékes hatóságai és a hondurasi FLEGT engedélyező hatóság közötti kommunikációt szolgáló egyértelmű eljárások?

               4.4.3
                     Léteznek olyan csatornák, amelyeket igénybe véve az egyéb nemzeti és nemzetközi érdekelt felek tájékoztatást kérhetnek a kiadott FLEGT-engedélyekről?

               5. SZAKASZ

               A JOGSZERŰSÉG-IGAZOLÁSI RENDSZER FÜGGETLEN ÉRTÉKELÉSÉRE VONATKOZÓ UTASÍTÁSOK

               A jogszerűség-igazolási rendszer független ellenőrzése a hondurasi erdészeti ágazat szabályozó hatóságaitól független feladat. Célja a FLEGT engedélyezési rendszer hitelességének fenntartása azáltal, hogy biztosítja, hogy a jogszerűség-igazolási rendszer minden szempontból előírásszerűen működjék.

               5.1
                     Intézményi keretek

               A hatóságok kijelölése: Honduras hivatalosan is kijelölte a jogszerűség-igazolási rendszer független ellenőrzését végző hatóságot, amely hatékonyan és átláthatóan működik.

               A jogszerűség-igazolási rendszer egyéb feladatköreitől való függetlenség: egyértelműen elhatárolhatók egymástól azok a szervezetek és személyek, amelyek/akik az erdészeti erőforrás-gazdálkodásban vagy annak szabályozásában, illetve a független ellenőrzésben vesznek részt.

               5.1.1
                     Dokumentálta a kormány a független ellenőr függetlenségével kapcsolatos követelményeit?

               5.1.2
                     Létezik olyan kikötés, hogy a hondurasi erdészeti ágazatban üzleti érdekeltséggel vagy intézményi szereppel rendelkező szervezetek vagy személyek nem járhatnak el független ellenőrként?

               A független ellenőr kinevezése: a független ellenőrként eljáró szervezetet átlátható mechanizmus útján jelölték ki, tevékenységeire pedig egyértelmű és nyilvánosan is hozzáférhető szabályok vonatkoznak.

               5.1.3
                     A kormány nyilvánosan közzétette a jogszerűség-igazolási rendszer független ellenőreként eljáró szervezet feladatmeghatározását?

               5.1.4
                     Dokumentálta és nyilvánosságra hozta a kormány a jogszerűség-igazolási rendszer független ellenőreként eljáró szervezet kijelölésére vonatkozó eljárásokat?

               Panaszkezelési mechanizmus kialakítása: Meglévő mechanizmus biztosítja a független ellenőrzés megállapításaiból eredő panaszok és viták kezelését. Ez a mechanizmus megfelelően képes a FLEGT engedélyezési rendszer működésével kapcsolatos bármely panasz kezelésére.

               5.1.5
                     Van olyan dokumentált panaszkezelési mechanizmus, amely minden érdekelt fél rendelkezésére áll?

               5.1.6
                     Egyértelmű, hogy hogyan történik a panaszok fogadása, dokumentálása, (szükség esetén) a következő szinthez utalása és megválaszolása?

               5.2
                     A jogszerűség-igazolási rendszer független ellenőreként eljáró szervezet

               Szervezeti és technikai követelmények: a jogszerűség-igazolási rendszer független ellenőreként eljáró szervezet a jogszerűség-igazolási rendszer többi részétől független, és olyan dokumentált irányítási struktúra, intézkedések és eljárások szerint működik, amelyek megfelelnek a nemzetközileg elfogadott helyes gyakorlatnak.

               5.2.1
                     A jogszerűség-igazolási rendszer független ellenőreként eljáró szervezet olyan dokumentált irányítási rendszer alapján tevékenykedik, amely megfelel az ISO 17021-nek és az ISO 17065-nek vagy más hasonló szabványoknak?

               Ellenőrzési módszertan: a jogszerűség-igazolási rendszer független ellenőrének módszertana tényeken alapul, az ellenőrzést pedig minimális meghatározott időközönként kell elvégezni.

               5.2.2
                     Meghatározza a jogszerűség-igazolási rendszer független ellenőre által alkalmazott módszertan, hogy a jogszerűség-igazolási rendszer működését illetően valamennyi megállapítás objektív bizonyítékokon alapul?

               5.2.3
                     Előírja a jogszerűség-igazolási rendszer független ellenőrének módszertana a jogszerűség-igazolási rendszer valamennyi elemének ellenőrzésére szolgáló maximális időközöket?

               A független ellenőrzés alkalmazási köre: a független ellenőrként eljáró szervezet feladatmeghatározása egyértelműen meghatározza, hogy mit kell ellenőrizni, és a FLEGT-engedélyek kiadásával kapcsolatos valamennyi követelményre kiterjed.

               5.2.4
                     Kiterjed-e a jogszerűség-igazolási rendszer független ellenőrének módszertana a jogszerűség-igazolási rendszer valamennyi elemére, és meghatározza-e a hatékonyságának fő próbáit?

               Beszámolási követelmények: A független ellenőrként eljáró szervezet rendszeresen beszámol-e a vegyes bizottságnak a jogszerűség-igazolási rendszer integritásáról, az esetleges meg nem feleléseket is beleértve, valamint az ezekre vonatkozó korrekciós intézkedésekkel kapcsolatos értékeléséről?

               5.2.5
                     A jogszerűség-igazolási rendszer független ellenőreként eljáró szervezet feladatmeghatározása meghatározza-e a beszámolási követelményeket és a beszámolások gyakoriságát?

               ________________

               VIII. MELLÉKLET

               Kiegészítő és támogató intézkedések

               BEVEZETÉS

               A jelen megállapodás Hondurasban történő eredményes végrehajtásához a jelen megállapodás teljesítéséért felelős intézmények és szereplők számára kiegészítő és támogató intézkedések megállapítása szükséges.

               A kiegészítő és támogató intézkedések a folyamatban részt vevő intézményekkel folytatott konzultáció, a jelen megállapodáshoz fűződő tárgyalási folyamat során lefolytatott helyszíni vizsgálatok megállapításai és ajánlásai, valamint a hondurasi erdészeti ágazatról szóló különféle tanulmányok ajánlásai eredményeként jöttek létre. A tárgyalások során nem azonosított intézkedések kiegészítő vagy további támogató intézkedésként bekerülnek a műszaki titkárság és az önkéntes partnerségi megállapodás végrehajtásával foglalkozó nemzetközi titkárság (SIIAVA) munkaterveibe.

               A jelen megállapodás hatálybalépését követően Honduras beindítja az ezen intézkedések végrehajtására irányuló munkatervet, beleértve az érintett intézmények jelenlegi és új hatóságainak betanítási folyamatát; ez a folyamat a jelen megállapodás tárgyalásai során szerzett tudás és tapasztalat átadásával segíti elő a gyors és eredményes átállást.

               A tervezési célokat szolgáló kiegészítő és támogató intézkedések öt kategóriába oszthatók:

               −
                     A jelen megállapodáshoz kapcsolódó közintézmények és egyéb szereplők közötti koordináció fokozása

               −
                     Kapacitásépítés

               −
                     Stratégiai fellépés

               −
                     Tanulmányok

               −
                     Jogi eszközök.

               A kiegészítő és támogató intézkedések végrehajtásának három fontossági szintje van:

               −
                     Magas = Honduras jogszerűség-igazolási rendszerének beindításához elengedhetetlen intézkedések.

               −
                     Közepes = A jogszerűség-igazolási rendszer optimális működéséhez hasznos intézkedések vagy olyan intézkedések, amelyek révén biztosítható, hogy a vállalkozók jelentős része meg tudjon felelni a jogi követelményeknek és a jogszerűség-igazolási rendszernek.

               −
                     Alacsony = általánosabb, ágazati támogató intézkedések (intézményi, magánszektor, civil társadalom stb.).

               A kiegészítő és támogató intézkedések kézikönyve ismerteti a jelen mellékletben felsorolt intézkedések célját és alkalmazási körét. A kézikönyv a vegyes bizottság felelősségi körébe tartozik, amely szükség esetén felülvizsgálja a kézikönyvet.

               1.
                     A JELEN MEGÁLLAPODÁSHOZ KAPCSOLÓDÓ KÖZINTÉZMÉNYEK ÉS EGYÉB SZEREPLŐK KÖZÖTTI KOORDINÁCIÓ FOKOZÁSA

               1.1
                     A jelen megállapodáshoz intézményközi együttműködési megállapodások megkötése és végrehajtása

               A SIIAVA és a vegyes bizottság összetételéről, valamint a jelen megállapodás végrehajtásáról szóló intézményközi megállapodások megkötéséhez a közintézmények közötti egyetértési megállapodást kell kötni, beleérve a következő intézményeket: Energiaügyi, Természeti Erőforrásokért Felelős, Környezetvédelmi és Bányászati Minisztérium (MiAmbiente), Erdővédelmi Intézet (ICF), Tulajdonjogi Hivatal (IP), Nemzeti Agrárintézet (INA), Adóhivatal (SAR), Vámügyi Aligazgatóság (DARA), Hondurasi Önkormányzatok Szövetsége (AMHON), Hondurasi Társadalombiztosítási Intézet (IHSS), Munkaügyi és Szociális Biztonsági Minisztérium (STSS), Földművelésügyi és Állattenyésztési Minisztérium (SAG), Honduras őslakos és afrikai származású népeinek nemzeti igazgatósága (DINAFROH), a Közérdekű Információkhoz Való Hozzáférés Hivatala (IAIP), Ügyészség (MP), Biztonsági Minisztérium (SSN, a Nemzeti Bűnmegelőző Rendőrség (PNP) képviseletében), Nemzetvédelmi Minisztérium (SEDENA, a hondurasi fegyveres erők (FFAA) képviseletében), Főügyészség (PGR), a Hondurasi Központi Bank (BCH), az Erdőgazdálkodási Tudományok Nemzeti Főiskolája (ESNACIFOR), valamint a környezetvédelemmel és erdőgazdálkodással foglalkozó egyéb tudományos intézmények. Ezen túlmenően akkor is lehet együttműködési megállapodást kötni, ha az elősegíti a jelen megállapodásban érintett intézmények közötti koordinációt.

               1.2
                     A jelen megállapodáshoz kapcsolódó közjogi intézményekben a vonatkozó szervezeti módosítások elvégzése és a jelen megállapodás végrehajtásához szükséges finanszírozás biztosítása a költségvetésükben

               Minden egyes intézmény a jelen megállapodás szövegére és mellékleteire hivatkozik, és azokat tekinti útmutatónak a szükséges költségvetési kiigazításokhoz. A Pénzügyminisztérium (SEFIN) megteszi a szükséges lépéseket a jelen megállapodás költségvetési igényeihez szükséges, a MiAmbiente, az ICF, az IP, az INA, az SAR, a DARA, az AMHON, az IHSS, az STSS, az SAG, a DINAFROH, az IAIP, az MP, az SSN, a SEDENA, a PGR, a BCH, az ESNACIFOR és egyéb, környezetvédelmi és erdészeti kérdésekkel foglalkozó tudományos intézmények által kérvényezett fedezet biztosításához. Ezeket az erőforrásokat a jelen megállapodás kapcsolódó tevékenységeinek végrehajtására kell felhasználni, és azokat fel kell tüntetni a frissített intézményi stratégiai tervekben és éves működési tervekben, a jelen megállapodás hatálybalépését követő hat hónapos időszaktól kezdődően.

               1.3
                     Az intézményközi koordinációra vonatkozó stratégiák kidolgozása és végrehajtása, az egyes intézmények felelősségi körébe tartozó, a jogszerűségi mátrixokban meghatározott mutatók és a jogszerűség-igazolási rendszer követelményei teljesítésének biztosítása érdekében

               Általánosságban a jogszerűség-igazolási rendszer végrehajtása és pontosabban az ICF Jogszerűség-igazolási Osztályának működése az ICF és a jelen megállapodáshoz kötődő intézmények közötti szoros együttműködést igényel, amelynek célja a szóban forgó részleghez áramló információk szabványosítása. A végrehajtandó stratégiai fellépéseket a FLEGT-ről szóló önkéntes partnerségi megállapodás végrehajtásáért felelős intézményközi titkárságon keresztül kell összehangolni.

               1.4
                     A jogszerűség-igazolási rendszerben részt vevő intézmények közötti információcserét szolgáló mechanizmusok kidolgozása, előnyben részesítve az informatikai rendszerek közötti kommunikációt

               Az információcsere növeli a jogszerűség-igazolási rendszerek végrehajtásáért és a jogszerűségi mutatók nyomon követéséért felelős intézmények rendszerei közötti adatforgalmat. Egy adatbázist kell létrehozni annak érdekében, hogy az ICF-en belül létrehozandó Jogszerűség-igazolási Osztály hozzáférjen a szükséges adatokhoz. Ez az intézkedés lehetővé teszi a SIRMA, a SNIF, a Geoportal (ICF) és egyéb intézmények informatikai rendszerei közötti, valamint a szakmai egyesületek meglévő rendszereivel történő adatcserét.

               Ki kell dolgozni egy, az egyes intézmények végrehajtási kapacitásaihoz igazított számítógépes rendszert. Az információcsere-rendszer diagnosztikájának és megvalósíthatósági elemzésének eredményeitől függően elképzelhető a rendszer egyes összetevői esetében a nem számítógépesített megoldások alkalmazása.

               1.5
                     Az illegális fakitermelés elleni nemzeti stratégiára (ENCTI) vonatkozó intézkedési terv végrehajtása

               Ez a jelen megállapodás végrehajtásához is kapcsolódó stratégia, mivel a jogszerűségét mátrixok számos alapelvével összefüggésben áll, ahogyan azt az V. melléklet 11. szakasza is tartalmazza. Az ICF több kísérletet is tett az ENCTI végrehajtására, de nem járt sikerrel, aminek főként a pénzügyi források hiánya az oka. 2017-ben tervezték néhány megelőző és nyomon követő intézkedés végrehajtását, és költségvetést is biztosítottak azokhoz, ami első lépésként szolgált volna azon intézkedések és erőforrások tartós kiépítéséhez, amelyeket a releváns intézmények az ENCTI végrehajtásához használhattak volna fel.

               1.6
                     A jelen megállapodás végrehajtása terén elért előrehaladás monitoringját és értékelését szolgáló módszertan kidolgozása és végrehajtása

               A jelen megállapodás végrehajtása terén elért előrehaladás monitoringjának és értékelésének értekében minden egyes intézménynek rendelkeznie kell egy kiindulási módszertannal és egy kialakult módszertannal, amely lehetővé teszi a jelen megállapodás végrehajtása terén elért előrehaladás monitoringját, és amely ugyanakkor a jelen megállapodásról szóló éves jelentéshez és annak a Felek által történő kétéves felülvizsgálatához szolgál útmutatóként.

               1.7
                     A jelen megállapodás által elért hatás mérésére szolgáló módszertan kidolgozása és végrehajtása

               A jelen megállapodás által különösen a veszélyeztetett csoportokra gyakorolt hatás mérése érdekében a különböző szereplőkre vonatkozóan kiindulási módszertanra és kialakult módszertanra van szükség, amellyel rendszeresen mérhető a jelen megállapodás által elért hatás, a 19. cikk (3) bekezdésének h) pontjában és a 17. cikkben megállapítottak szerint.

               1.8
                     A nemzeti erdőterületekre és őslakos népek területeire vonatkozó különleges jogalkotási terv végrehajtása.

               Különleges tervet kell kidolgozni és végrehajtani, amelynek célja az ICF, az IP és az INA közötti meglévő megállapodások végrehajtása.

               1.9
                     A bírósági végrehajtókkal és a bűnüldöző hatóságokkal az erdészeti ágazathoz fűződő ügyekkel kapcsolatos koordinációs kapacitás erősítése

               Ezen intézkedés célja a kapacitásépítés, különösen a bírák és ügyészek képzése a környezetvédelmi és erdészeti jogszabályok végrehajtásával kapcsolatos konkrét kérdésekben, tekintettel a jelen megállapodás hatékony végrehajtása terén betöltött szerepükre.

               1.10
                     A jogszerűség-igazolási rendszer panaszkezelési eljárásának végrehajtásához szükséges jogszabályok kidolgozásának koordinálása

               Ez az intézkedés határozza meg az V. melléklet 10. szakaszában leírt, a jogszerűség-igazolási rendszer panaszkezelési eljárásával foglalkozó egyes szervek interakcióját, működését és hatáskörét. E szervek közé tartozik a jogszerűség-igazolási rendszerben részt vevő valamennyi intézmény, a független ellenőrző hatóság, a vegyes bizottság és a civil társadalom.

               1.11
                     A nyilvánosságnak az erdészeti irányítás javítását célzó részvételének erősítése és hivatalossá tétele

               Az ICF kapacitásépítésről és intézményközi egyeztetésről szóló megállapodásokat fog kötni a civil társadalmi szervezetekkel, valamint Honduras őslakos és afrikai származású népeinek (PIAH) szervezeteivel, amelyek célja a jogszerűség-igazolási rendszer fatermékekkel kapcsolatos működésének független monitoringja. Ez az erdőgazdálkodás és az ipari tevékenységek helyi népek általi felügyeletét is magában foglalja.

               1.12
                     Nyilvános információkezelési rendszer létrehozása és megvalósítása

               Egy hozzáférhető adatbázist kell kidolgozni, amely tartalmazza a IX. mellékletben ismertetett közérdekű információkat, valamint az esetleg keletkező egyéb releváns információkat.

               2.
                     KAPACITÁSÉPÍTÉS

               2.1
                     Kapacitásépítési program kidolgozása és végrehajtása a jelen megállapodás végrehajtásában érintett intézmények számára

               Tudásfejlesztés céljából az ICF és a jelen megállapodás végrehajtásában érintett intézmények képzési programot dolgoznak ki és hajtanak végre, amely igazodik az egyes intézmények feladatköreihez.

               2.2
                     Kapacitásépítési terv kidolgozása és végrehajtása az erdészeti ágazatban működő vállalkozók számára

               A jelen megállapodáshoz fűződő, 2016 októberében lefolytatott helyszíni vizsgálatok rámutattak az erdőgazdálkodási piaci szereplők – mint például erdőtulajdonosok, erdészeti termékeket előállító vállalatok, agrár-erdészeti csoportok, kkv-k és mikrovállalkozások – jogszabályi megfelelése terén tapasztalható gyengeségekre és hiányosságokra. A 4.4. intézkedésben előírt tanulmány alapul szolgál az erdészeti ágazat piaci szereplőinek szánt képzések kialakításához. E terv a piaci szereplőkre irányuló technikai képzést is magában foglalja, előnyben részesíti a kkv-ket és a mikrovállalkozásokat, és figyelembe veszi sajátos szükségleteiket.

               3.
                     STRATÉGIAI FELLÉPÉSEK

               3.1
                     Az állami intézmények erdészeti ágazattal kapcsolatos tevékenységeire vonatkozó eljárások korszerűsítése és egyszerűsítése

               Ehhez részletesen meg kell vizsgálni az erdészeti ellátási láncot szabályozó jelenlegi közigazgatási eljárásokat. Ezen intézkedés célja, hogy növelje az erdészeti ágazatba történő befektetések vonzerejét, és megkönnyítse a kkv-k és a mikrovállalkozások életét azzal, hogy minden intézményben felgyorsítja az önkéntes partnerségi megállapodáshoz fűződő formalitásokat.

               3.2
                     A jelen megállapodás végrehajtásában részt vevő intézményekben a jogsértések kezelésére és a büntetések kiszabására vonatkozó eljárások értékelése és naprakésszé tétele

               Ez az intézkedés vizsgálja felül a jelen megállapodás végrehajtásában részt vevő intézményeknél jogsértések esetén alkalmazott rendelkezéseket és eljárásokat, valamint büntetéseket. Ezt az intézkedést a SIIAVA koordinálja.

               3.3
                     Kockázatalapú ellenőrzési és igazolási eljárás kidolgozása és végrehajtása

               A jogellenes gyakorlatok csökkentése – ami a jogszerűség-igazolási rendszer végrehajtásának legnagyobb kihívása –, valamint az időben történő és hatékony igazolás érdekében átfogó kockázatkezelési mechanizmust kell végrehajtani a teljes ellátási láncban, az V. melléklet 6.1.5. szakaszában megállapítottak szerint.

               3.4
                     A faanyag-visszakövethetőségi informatikai rendszer (SIRMA) frissítése, karbantartása és megvalósítása

               A SIRMA rögzíti a kitermelési, ellenőrzési, nyomonkövetési és igazolási műveletekkel kapcsolatos dokumentációt; ez biztosítja az erdészeti ellátási láncban a visszakövethetőséget.

               Ez az intézkedés összefügg a 3.5. intézkedéssel, amely a SNIF és a SIRMA között az információkezelés területén megvalósuló összeköttetésről szól.

               3.5
                     Új modulok létrehozása és végrehajtása a Nemzeti Erdészeti Információs Rendszerben (SNIF)

               Ez az intézkedés lehetővé teszi a SIRMA és a SNIF közötti webes kapcsolat révén történő összeköttetést, amelynek révén az összes fakitermelési engedéllyel kapcsolatban mennyiségellenőrzési jelentések generálhatók, amelyeket a SNIF segítségével történő okmányellenőrzéseknek kell alátámasztaniuk. Ezenkívül a SIRMA jelenleg is kezel bizonyos fakitermelési engedélyekre vonatkozó információkat, amelyek a SNIF-ben nem találhatók meg, ami azt jelenti, hogy szükség lesz a rendszerek összekapcsolását szolgáló modulokra.

               3.6
                     Olyan politikák kidolgozása és végrehajtása, amelyek célja a kormányzati intézményeknél az erdészeti ágazathoz kapcsolódó közigazgatási eljárások decentralizálása

               Ennek az intézkedésnek a célja egy olyan stratégia kidolgozása és végrehajtása, amely a jogszerűség mátrixokban foglalt mutatók által érintett intézményekben az eljárások decentralizálására és felgyorsítására irányul. További cél egy olyan decentralizációs stratégia létrehozása és végrehajtása, amely fokozatosan az ICF-ről a települési önkormányzatokra ruházza át az igazgatási feladatokat, az azok ellátásához szükséges erőforrásokkal és kapacitással együtt.

               3.7
                     A jelen megállapodás végrehajtásában a veszélyeztetett csoportokra irányuló biztosítékok kidolgozása

               Ezek a veszélyeztetett csoportok jogainak védelmét szolgáló célirányos intézkedések. A jelen megállapodás végrehajtásának és hatásának nyomon követését és értékelését szolgáló módszer (1.7. kiegészítő intézkedés) végrehajtása során kerülnek azonosításra az V. mellékletben (12. szakasz) meghatározottakon túlmutató kiegészítő biztosítékok.

               3.8
                     Szakaszos stratégia kidolgozása és megvalósítása az erdészeti ágazatban működő mikrovállalkozások, kis- és középvállalkozások jogszabályi megfelelésének megerősítésére

               E stratégia kidolgozásához ki kell alakítani a 4.6. kiegészítő intézkedést (piaci szereplők teljes körű felmérése), amelyet a 2.2. (kapacitásépítés), a 3.1. (közigazgatási eljárások felgyorsítása) és a 3.12. (ösztönzők) kiegészítő intézkedés támaszt alá.

               3.9
                     Nemzeti földhasználati osztályozási rendszer megtervezése és megvalósítása

               A nemzeti osztályozási rendszer osztályozza és nyomon követi a földhasználat alakulását, beleértve az erdős területeket, az erdőn kívül található elszórt fákat és a talajborítottság egyéb típusait.

               Az osztályozási kritériumok közé tartoznak a földhasználat gazdasági és társadalmi dimenziói, valamint biofizikai szempontjai. A rendszert a meglévő vagy tervezett műszaki-tudományos tanulmányok alapján dolgozzák ki, az erdőgazdálkodásról, védett területekről, valamint a vadon élő állatokról és növényekről szóló törvény rendelkezéseinek megfelelően.

               A nemzeti osztályozási rendszert az ICF irányítja, amely annak kialakításáért, tervezéséért és végrehajtásáért felel, a saját hatáskörén belül pedig támogatást nyújt részére a MiAmbiente, a SAG, az Emberi Jogok, Igazságszolgáltatás, Irányítás és Decentralizáció Titkársága, valamint az INA. A rendszer kialakítása során külön intézkedéseket kell hozni annak biztosítására, hogy az idők során megmaradjon a rendszer irányításához és fenntartásához szükséges kapacitás, és hogy a keletkezett adatkészletek hozzáférhetőek és naprakészek legyenek.

               3.10
                     A MiAmbiente környezetvédelmi besorolási táblázatának frissítése a faipari vállalkozásokra és fatelepekre vonatkozó környezetvédelmi engedélyezési tanúsítványhoz

               Ezen intézkedés célja, hogy az ICF és a MiAmbiente közötti intézményközi koordináció segítségével frissítsék a faipari vállalkozások és fatelepek tevékenységének környezeti hatására vonatkozó besorolásokat; ezeket a besorolásokat nyilvánosságra hozzák, és végrehajtás céljából hivatalosan is elfogadják. Egy modult kell létrehozni az olyan tanúsítványok kiállításához, amelyek mentesítik az alacsony környezeti hatással járó projekteket a környezetvédelmi engedélyezési tanúsítvány alól, valamint egy olyan modult az egyszerűsített környezetvédelmi engedélyezési rendszerben (SLAS), amellyel csökkenthető a környezetvédelmi besorolási táblázatban nem szereplő projekteknél a környezetvédelmi engedélyezési tanúsítvány alóli mentesítés megszerzéséhez szükséges idő.

               3.11
                     A Munkaügyi és Szociális Biztonsági Minisztériumban egy olyan rendszer létrehozása, amely az erdészeti ágazatban a foglalkoztatással kapcsolatos információk vezetésére és kezelésére szolgál

               A munkaszerződésekre, minimálbérre, valamint az egészségvédelmi és biztonsági intézkedésekre vonatkozó mutatóknak (a jogszerűség mátrixokban a 4. alapelvhez tartozó mutatók) való jogszabályi megfelelés értékeléséhez az STSS jelenlegi kapacitását bővíteni kell egy olyan informatikai rendszer létrehozásával, amely nyilvántartásba veszi a hazai erdészeti piaci szereplőket, és elvégzi a szükséges nyomon követést, az alakiságok egyszerűsítését is figyelembe véve.

               Az információk rögzítésére és kezelésére szolgáló informatikai rendszer létrehozása fokozatosan is elvégezhető, attól függően, hogy milyen kapacitásokkal rendelkeznek az STSS érintett osztályai és nemzeti szinten az erdészeti piaci szereplők. A rendszer biztosítja az egyéb intézményekkel (az IHSS-t is beleértve) való összeköttetés létrehozását.

               3.12
                     Ösztönzésen alapuló stratégia kidolgozása és megvalósítása, amely az erdészeti ágazatban működő mikrovállalkozásokra, valamint kis- és középvállalkozásokra összpontosít

               Ennek az intézkedésnek a célja az erdészeti törvény 35. és 149. cikkének az ösztönzők tekintetében történő végrehajtása, amelynek során a rendelkezésre álló források felhasználási módjait vizsgálja, és az erdészeti tevékenységekben részt vevő kedvezményezettek, különösen az erdészeti ágazatban működő mikro-, kis- és középvállalkozások rendelkezésére bocsátja azokat. Ezek az ösztönzők az erdőtulajdonosokat is megilletik.

               3.13
                     A jelen megállapodáshoz fűződő Nemzeti Kommunikációs Stratégia kidolgozása és végrehajtása

               E Nemzeti Kommunikációs Stratégia célja a jelen megállapodás hatályára vonatkozó információk terjesztése, valamint az erdészeti ágazat piaci szereplői figyelmének felhívása a jogszabályi megfelelésre. A Stratégia végrehajtása szakaszosan történik, kezdve a foglalkoztatás és a szociális szempontokkal.

               3.14
                     A mezőgazdasági és az erdészeti ágazat fejlesztését és harmonizálását célzó szakpolitikák elfogadása

               Ezen intézkedés végrehajtásával a többek között a mezőgazdasági, erdészeti és földhasználat-tervezési ágazatok szempontjából releváns politikákat felül kell vizsgálni, hogy csökkenjen az erdőterületek mezőgazdasági földterületté történő átalakítása, és megerősítsék ezen átalakítások jogszerűségét. Az ICF, a MiAmbiente, a SAG és többek között a Secretaría de Desarrollo Económico (SDE) vezető szerepet fog játszani ebben a folyamatban.

               4.
                     TANULMÁNYOK

               Az ICF vagy a jelen melléklet végén, a kiegészítő intézkedések jegyzékében azonosított érintett intézmények a többi intézménnyel egyeztetve, fontossági sorrend alapján a következő tanulmányokat készítik el:

               4.1
                     A jelen megállapodás végrehajtásához szükséges intézményi technikai és működési kapacitás elemzése

               Ennek az elemzésnek az eredményét az 1.2. és a 2.1. kiegészítő intézkedés kidolgozásához fogják felhasználni, és az intézményi kapacitásbővítésre vonatkozó iránymutatáshoz nyújt majd szükséges információkat.

               4.2
                     A jelen megállapodás által a veszélyeztetett csoportok megélhetésére gyakorolt hatás tanulmányozása, a kiindulási pont létrehozását is beleértve

               A „veszélyeztetett csoportok” kifejezés többek között Honduras őslakos és afrikai származású népeit, agrárerdészeti szervezeteket és a kis asztalosműhelyeket takarja. Ennek a tanulmánynak az eredménye a 3.7. kiegészítő intézkedés kidolgozására szolgál.

               4.3
                     A jogszerűség-igazolás szintjéhez (import-export) kapcsolódó vámeljárás felülvizsgálata, amelynek célja a jelen megállapodás eljárásaival történő harmonizáció

               A tanulmány megvizsgálja a faanyag importjára és exportjára vonatkozó jogszerűség-igazolás szintjéhez kapcsolódó vámeljárást, hogy az eljárást szükség esetén naprakésszé tudják tenni.

               4.4
                     Alaptanulmány készítése az erdészeti ágazat piaci szereplőinek megfelelési szintjéről, beleértve a jelen megállapodásban foglalt alapelvek, kritériumok és mutatók hatálya alá tartozó környezetvédelmi, társadalmi és gazdasági szempontokat

               E tanulmány megkönnyíti az ellenőrzési és igazolási mechanizmusok végrehajtását, és a piaci szereplők kapacitásépítési programjának kialakítását.

               4.5
                     Az elsődleges és másodlagos ipari feldolgozás teljesítményének vizsgálata, amely alapot szolgáltat a visszakövethetőségi rendszerek ellenőrzéseinek kialakításához

               E tanulmányok az ICF számára adatot szolgáltatnak az elsődleges fafeldolgozás teljesítményéről, és a faipari vállalkozások ellenőrzéseinek végrehajtásához fogják azokat felhasználni.

               4.6
                     Az elsődleges és a másodlagos faipari vállalkozások és fatelepek számának naprakésszé tétele, amelynek célja az ellenőrzési és igazolási mechanizmusok végrehajtása

               E kiegészítő intézkedés alkalmazásában és az erdészeti törvényben található leírásoknak megfelelően a kis asztalos-, ács- és hasonló műhelyek a másodlagos ipar részét képezik.

               5.
                     JOGI ESZKÖZÖK

               Az ICF vagy a kiegészítő intézkedések jegyzékében azonosított érintett intézmények, a jelen megállapodás végrehajtásában részt vevő egyéb intézményekkel egyeztetve:

               5.1
                     Egy jogi eszköz segítségével létrehozza és intézményesíti a SIIAVA-t

               5.2
                     Létrehozza és végrehajtja a fatermékek nemzeti piacán a kellő gondosság elvének alkalmazását szolgáló jogi eszközt

               5.3
                     Létrehozza és végrehajtja a kellő gondosság elvének az importált fatermékekre történő alkalmazását szolgáló jogi eszközt

               5.4
                     Értékeli, frissíti és végrehajtja az árutovábbítási eljárás alatt álló fára és fatermékekre, valamint az országba importált fára és fatermékekre vonatkozó ellenőrzési mechanizmusok szabályait

               5.5
                     Szabályozást dolgoz ki és hajt végre a jogszerűség-tanúsítványok, valamint a FLEGT-engedélyek és a H-Legal engedélyek kiadására irányuló eljárások meghatározásával kapcsolatban

               5.6
                     Szabályokat hoz létre és hajt végre a nem erdőterületen található szórványos fák kitermelésére

               Ezek a szabályok határozzák meg azokat a technikai és jogi mechanizmusokat, amelyek révén az elszórtan elhelyezkedő fák tulajdonosa e fákat kitermelheti (vagy sem). A tervek szerint az ilyen fák kitermeléséből származó faanyagot elsősorban faipari kisvállalkozásoknak (asztalos műhelyeknek) szállítják. A szabályok azonban az ilyen típusú faanyagot felhasználó valamennyi piaci szereplőre vonatkoznak, a vállalat méretétől függetlenül.

               5.7
                     Szabályokat hoz létre és hajt végre a nem kereskedelmi célú engedélyek alapján végzett fakitermelésre vonatkozóan

               Ezek a szabályok határozzák meg azokat a technikai és jogi mechanizmusokat, amelyek révén az érdekelt fél (aki lehet a földtulajdonos) saját használatra kitermelheti a szórványosan elhelyezkedő fákat. Az ilyen nem kereskedelmi célú engedélyek alapján kinyert termékek nem kerülnek be az ellátási láncba. Mindazonáltal ezeket a termékeket az ICF nyilvántartásba veszi és nyomon követi.

               5.8
                     Kidolgozza és végrehajtja az FPIC végrehajtását szolgáló rendeletet és egyéb rendelkezéseket

               Amint a szabad, előzetes és tájékoztatáson alapuló hozzájárulásról (FPIC) szóló törvény jogilag kötelező érvényű lesz, létre kell hozni az annak végrehajtását szolgáló mechanizmusokat.

               E célból Honduras állam – amennyire lehetséges – minden szinten és minden szervezetben, valamint saját hatáskörein belül vállalja, hogy támogatja a vonatkozó rendelet létrehozásának és kidolgozásának folyamatát, biztosítva Honduras őslakos és afrikai származású népeinek részvételét.

               A nemzetközi szabványoknak megfelelően ki kell dolgozni továbbá a FPIC végrehajtási protokollját, amelyet addig kell alkalmazni az erdészeti ágazatban, amíg a törvényt el nem fogadják.

               5.9
                     Létrehozza és végrehajtja a köztisztviselők által elkövetett jogsértések vagy meg nem felelések kategorizálására szolgáló eljárásokat megállapító rendeletet

               5.10
                     Kidolgozza és végrehajtja a jogsértések kezelésére és az erdészeti ágazat szereplőire kirótt büntetésekre vonatkozó iránymutatásokat

               5.11
                     Kidolgozza és végrehajtja a vállalkozói műveletekre vonatkozó szabályozási keretet

               5.12
                     Felülvizsgálja, frissíti és végrehajtja a jobb erdőgazdálkodásra vonatkozó iránymutatásokat és szabványokat

               Az iránymutatások és szabványok frissítése során nagyobb hangsúlyt kell fektetni a lomblevelű erdőkre, mivel már léteznek a fenyőerdők kitermelésére vonatkozó szabályok.

               5.13
                     Frissíti és végrehajtja a tanúsított erdőültetvényekre vonatkozó szabályokat

               5.14
                     Létrehozza és végrehajtja az annak ellenőrzésére vonatkozó utasításokat, hogy a védelmi programok megfelelnek-e a jóváhagyott éves működési terveknek

               5.15
                     Létrehozza és végrehajtja azt az eszközt, amely meghatározza a települési környezetvédelmi egységeknek (UMA) a környezetvédelmi engedélyekhez tartozó tanúsítványok kiadása terén játszott szerepét, a MiAmbientével és az AMHON-nal egyeztetve

               5.16
                     Értékeli, frissíti és végrehajtja az agrárerdészeti rendszerekre vonatkozó különleges tervek szabályait, a 100 hektárnál nagyobb területek figyelembevételével

               5.17
                     Kidolgozza és végrehajtja az ICF részére a saját erdőtanúsítási rendszerek elismerését szolgáló mechanizmust

               6.
                     A kiegészítő és támogatási intézkedések finanszírozási mechanizmusai

               A Felek megállapították, hogy a jelen mellékletben említett intézkedések többségének végrehajtása és a jelen megállapodás végrehajtásához szükséges egyéb intézkedések végrehajtása érdekében további technikai és pénzügyi forrásokra van szükség. E források biztosítják, hogy a jogszerűség-igazolásban egyértelműen azonosított intézmények a megfelelő források, irányítási rendszerek és képzett személyzet biztosítása mellett tudják végrehajtani intézkedéseiket, és rendelkezzenek a jelen megállapodás hatékony végrehajtásához szükséges megbízható és hatékony mechanizmusokkal, továbbá lehetővé teszik az illegális fakitermelés kiváltó okainak kezelését. A kiegészítő források biztosítása a Hondurasnak nyújtott támogatás rendes programozási eljárása és Honduras költségvetési eljárása szerint történik.

               Ez azt jelenti, hogy a jelen mellékletben említett kiegészítő és támogató intézkedések közül néhányat a következők révén lehet finanszírozni:

               −
                     Honduras kormányának saját forrásai:

               −
                     Általános állami költségvetés.

               −
                     Az Európai Bizottságtól és/vagy az uniós tagállamoktól származó hozzájárulások:

               −
                     Projektek

               −
                     Szükség esetén költségvetési támogatás.

               −
                     Egyéb finanszírozási források.

               A Felek úgy döntöttek, hogy ha további pénzügyi forrásokra lesz szükség, egyéb kiegészítő finanszírozási forrásokat vesznek igénybe. Ebben az összefüggésben a Felek biztosítják az e megállapodás végrehajtásával kapcsolatos tevékenységeknek a fennálló és a jövőbeli fejlesztési kezdeményezésekkel, különösen a REDD+-szal történő összehangolását.

               TÁMOGATÓ ÉS KIEGÉSZÍTŐ INTÉZKEDÉSEK STRATÉGIAI TERÜLETEK SZERINT

                        Szám

                        Prioritás

                        Kategória

                        Intézkedés/Tevékenység

                        Felelős intézmény

                        1.1

                        Magas

                        Koordináció megerősítése

                        A jelen megállapodás keretében intézményközi együttműködési megállapodások megkötése és végrehajtása

                        ICF, SIIAVA

                        1.2

                        Magas

                        Koordináció megerősítése

                        A jelen megállapodáshoz kapcsolódó közjogi intézményekben a vonatkozó szervezeti módosítások elvégzése és a jelen megállapodás végrehajtásához szükséges finanszírozás biztosítása a költségvetésükben.

                        SEFIN, SIIAVA

                        1.3

                        Magas

                        Koordináció megerősítése

                        Az intézményközi koordinációra vonatkozó stratégiák kidolgozása és végrehajtása, az egyes intézmények felelősségi körébe tartozó, a jogszerűségi mátrixokban meghatározott mutatók és a jogszerűség-igazolási rendszer követelményei teljesítésének biztosítása érdekében.

                        SIIAVA

                        1.4

                        Magas

                        Koordináció megerősítése

                        A jogszerűség-igazolási rendszerben részt vevő intézmények közötti információcserét szolgáló mechanizmusok kidolgozása, előnyben részesítve az informatikai rendszerek közötti kommunikációt.

                        SIIAVA

                        1.5

                        Magas

                        Koordináció megerősítése

                        Az illegális fakitermelés elleni nemzeti stratégiára (ENCTI) vonatkozó intézkedési terv végrehajtása.

                        ICF, FFAAH, FEMA, PGR, PNP, FTIA, FUSINA.

                        1.6

                        Magas

                        Koordináció megerősítése

                        A jelen megállapodás végrehajtása terén elért előrehaladás monitoringját és értékelését szolgáló módszertan kidolgozása és végrehajtása.

                        ICF, SIIAVA

                        1.7

                        Magas

                        Koordináció megerősítése

                        A jelen megállapodás által elért hatás mérésére szolgáló módszertan kidolgozása és végrehajtása.

                        ICF, SIIAVA

                        1.8

                        Magas

                        Koordináció megerősítése

                        A nemzeti erdőterületekre és őslakos népek területeire vonatkozó különleges jogalkotási terv végrehajtása.

                        ICF, INA, IP, AMHON

                        1.9

                        Magas

                        Koordináció megerősítése

                        A bírósági végrehajtókkal és a bűnüldöző hatóságokkal az erdészeti ágazathoz fűződő ügyekkel kapcsolatos koordinációs kapacitás erősítése.

                        ICF, FEMA, PGR, Legfelsőbb Bíróság

                        1.10

                        Magas

                        Koordináció megerősítése

                        A jogszerűség-igazolási rendszer panaszkezelési eljárásának végrehajtásához szükséges jogszabályok kidolgozásának koordinálása.

                        ICF, SIIAVA

                        1.11

                        Magas

                        Koordináció megerősítése

                        A nyilvánosságnak az erdészeti irányítás javítását célzó részvételének erősítése és hivatalossá tétele.

                        ICF

                        1.12

                        Közepes

                        Koordináció megerősítése

                        Nyilvános információkezelési rendszer létrehozása és megvalósítása.

                        SIIAVA

                        2.1

                        Magas

                        Kapacitásépítés

                        Kapacitásépítési program kidolgozása és végrehajtása a jelen megállapodás végrehajtásában érintett intézmények számára.

                        ICF, SIIAVA, ESNACIFOR és más tudományos intézmények.

                        2.2

                        Közepes

                        Kapacitásépítés

                        Kapacitásépítési terv kidolgozása és végrehajtása az erdészeti ágazatban működő vállalkozók számára.

                        ICF

                        3.1

                        Magas

                        Stratégiai fellépés

                        Az állami intézmények erdészeti ágazattal kapcsolatos tevékenységeire vonatkozó eljárások korszerűsítése és egyszerűsítése.

                        ICF, SAR, SAG, IHSS, STSS

                        3.2

                        Magas

                        Stratégiai fellépés

                        A jelen megállapodás végrehajtásában részt vevő intézményekben a jogsértések kezelésére és a büntetések kiszabására vonatkozó eljárások értékelése és naprakésszé tétele.

                        SIIAVA

                        3.3

                        Magas

                        Stratégiai fellépés

                        Kockázatalapú ellenőrzési és igazolási eljárás kidolgozása és végrehajtása.

                        ICF, MiAmbiente, PNP, MP

                        3.4

                        Magas

                        Stratégiai fellépés

                        A faanyag-visszakövethetőségi informatikai rendszer (SIRMA) frissítése, karbantartása és megvalósítása.

                        ICF

                        3.5

                        Magas

                        Stratégiai fellépés

                        Új modulok létrehozása és végrehajtása a Nemzeti Erdészeti Információs Rendszerben (SNIF).

                        ICF

                        3.6

                        Közepes

                        Stratégiai fellépés

                        Olyan politikák kidolgozása és végrehajtása, amelyek célja a kormányzati intézményeknél az erdészeti ágazathoz kapcsolódó közigazgatási eljárások decentralizálása.

                        ICF, SAR, SAG, IHSS, STSS

                        3.7

                        Közepes

                        Stratégiai fellépés

                        A jelen megállapodás végrehajtásában a veszélyeztetett csoportokra irányuló biztosítékok kidolgozása.

                        SIIAVA

                        3.8

                        Közepes

                        Stratégiai fellépés

                        Szakaszos stratégia kidolgozása és megvalósítása az erdészeti ágazatban működő mikrovállalkozások, kis- és középvállalkozások jogszabályi megfelelésének megerősítésére.

                        SIIAVA

                        3.9

                        Közepes

                        Stratégiai fellépés

                        Nemzeti földhasználati osztályozási rendszer megtervezése és megvalósítása.

                        IP, ICF, INA

                        3.10

                        Közepes

                        Stratégiai fellépés

                        A MiAmbiente környezetvédelmi besorolási táblázatának frissítése a faipari vállalkozásokra és fatelepekre vonatkozó környezetvédelmi engedélyezési tanúsítványhoz.

                        ICF, MiAmbiente

                        3.11

                        Közepes

                        Stratégiai fellépés

                        A Munkaügyi és Szociális Biztonsági Minisztériumban egy olyan rendszer létrehozása, amely az erdészeti ágazatban a foglalkoztatással kapcsolatos információk vezetésére és kezelésére szolgál.

                        STSS

                        3.12

                        Alacsony

                        Stratégiai fellépés

                        Ösztönzésen alapuló stratégia kidolgozása és megvalósítása, amely az erdészeti ágazatban működő mikrovállalkozásokra, valamint kis- és középvállalkozásokra összpontosít.

                        ICF, SAR, SAG, IHSS, STSS

                        3.13

                        Alacsony

                        Stratégiai fellépés

                        A jelen megállapodáshoz fűződő Nemzeti Kommunikációs Stratégia kidolgozása és végrehajtása.

                        ICF, SIIAVA

                        3.14

                        Alacsony

                        Stratégiai fellépés

                        A mezőgazdasági és az erdészeti ágazat fejlesztését és harmonizálását célzó szakpolitikák elfogadása.

                        SDE, ICF, SAG, MiAmbiente, IHCAFE

                        4.1

                        Magas

                        Tanulmányok

                        A jelen megállapodás végrehajtásához szükséges intézményi technikai és működési kapacitás elemzése.

                        SIIAVA

                        4.2

                        Magas

                        Tanulmányok

                        A jelen megállapodás által a veszélyeztetett csoportok megélhetésére gyakorolt hatás tanulmányozása, a kiindulási pont létrehozását is beleértve.

                         Társadalmi Befogadás Titkársága (SEDIS) -DINAFROH, ICF

                        4.3

                        Magas

                        Tanulmányok

                        A jogszerűség-igazolás szintjéhez (import-export) kapcsolódó vámeljárás felülvizsgálata, amelynek célja a jelen megállapodás eljárásaival történő harmonizáció.

                        DARA, SAR, ICF

                        4.4

                        Magas

                        Tanulmányok

                        Alaptanulmány készítése az erdészeti ágazat piaci szereplőinek megfelelési szintjéről, beleértve a jelen megállapodásban foglalt alapelvek, kritériumok és mutatók hatálya alá tartozó környezetvédelmi, társadalmi és gazdasági szempontokat.

                        ICF, SIIAVA

                        4.5

                        Közepes

                        Tanulmányok

                        Az elsődleges és másodlagos ipari feldolgozás teljesítményének vizsgálata, amely alapot szolgáltat a visszakövethetőségi rendszerek ellenőrzéseinek kialakításához.

                        ICF, AMADHO, ESNACIFOR és más tudományos intézmények.

                        4.6

                        Közepes

                        Tanulmányok

                        Az elsődleges és a másodlagos faipari vállalkozások és fatelepek számának naprakésszé tétele, amelynek célja az ellenőrzési és igazolási mechanizmusok végrehajtása.

                        ICF

                        5.1

                        Magas

                        Jogi eszközök

                        Létrehozza és végrehajtja a SIIAVA-t.

                        SDE, ICF, IP, INA, DINAFROH, MiAmbiente, SAG, SAR, DARA, IAIP, rendőrség, FFAA, PGR, IHSS, STSS, ESNACIFOR és más tudományos intézmények.

                        5.2

                        Magas

                        Jogi eszközök

                        Létrehozza és végrehajtja a fatermékek nemzeti piacán a kellő gondosság elvének alkalmazását szolgáló jogi eszközt.

                        ICF, PGR, MP

                        5.3

                        Magas

                        Jogi eszközök

                        Létrehozza és végrehajtja a kellő gondosság elvének az importált fatermékekre történő alkalmazását szolgáló jogi eszközt.

                        ICF, DARA, BCH

                        5.4

                        Magas

                        Jogi eszközök

                        Értékeli, frissíti és végrehajtja az árutovábbítási eljárás alatt álló fára és fatermékekre, valamint az országba importált fára és fatermékekre vonatkozó ellenőrzési mechanizmusok szabályait.

                        DARA, ICF, SAR

                        5.5

                        Magas

                        Jogi eszközök

                        Szabályozást dolgoz ki és hajt végre a jogszerűség-tanúsítványok, valamint a FLEGT-engedélyek és a H-Legal engedélyek kiadására irányuló eljárások meghatározásával kapcsolatban.

                        ICF

                        5.6

                        Magas

                        Jogi eszközök

                        Szabályokat hoz létre és hajt végre a nem erdőterületen található szórványos fák kitermelésére.

                        ICF

                        5.7

                        Magas

                        Jogi eszközök

                        Szabályokat hoz létre és hajt végre a nem kereskedelmi célú engedélyek alapján végzett fakitermelésre vonatkozóan.

                        ICF

                        5.8

                        Magas

                        Jogi eszközök

                        Kidolgozza és végrehajtja az FPIC végrehajtását szolgáló rendeletet és egyéb rendelkezéseket.

                        STSS, DINAFROH, CONPAH, őslakosok szövetségei és egyéb érintett szervezetek

                        5.9

                        Közepes

                        Jogi eszközök

                        Létrehozza és végrehajtja a köztisztviselők által elkövetett jogsértések vagy meg nem felelések kategorizálására szolgáló eljárásokat megállapító rendeletet.

                        SIIAVA

                        5.10

                        Közepes

                        Jogi eszközök

                        Kidolgozza és végrehajtja a jogsértések kezelésére és az erdészeti ágazat szereplőire kirótt büntetésekre vonatkozó iránymutatásokat.

                        ICF, SIIAVA

                        5.11

                        Közepes

                        Jogi eszközök

                        Kidolgozza és végrehajtja a vállalkozói műveletekre vonatkozó szabályozási keretet.

                        ICF

                        5.12

                        Közepes

                        Jogi eszközök

                        Felülvizsgálja, frissíti és végrehajtja a jobb erdőgazdálkodásra vonatkozó iránymutatásokat és szabványokat.

                        ICF

                        5.13

                        Közepes

                        Jogi eszközök

                        Tanúsított erdőültetvényekre vonatkozó szabályok frissítése és végrehajtása.

                        ICF

                        5.14

                        Alacsony

                        Jogi eszközök

                        Létrehozza és végrehajtja az annak ellenőrzésére vonatkozó utasításokat, hogy a védelmi programok megfelelnek-e a jóváhagyott éves működési terveknek.

                        ICF

                        5.15

                        Alacsony

                        Jogi eszközök

                        Létrehozza és végrehajtja azt az eszközt, amely meghatározza a települési környezetvédelmi egységeknek (UMA) a környezetvédelmi engedélyekhez tartozó tanúsítványok kiadása terén játszott szerepét, a MiAmbientével és az AMHON-nal egyeztetve.

                        MiAmbiente, AMHON

                        5.16

                        Alacsony

                        Jogi eszközök

                        Értékeli, frissíti és végrehajtja az agrárerdészeti rendszerekre vonatkozó különleges tervek szabályait, a 100 hektárnál nagyobb területek figyelembevételével.

                        ICF

                        5.17

                        Alacsony

                        Jogi eszközök

                        Kidolgozza és végrehajtja az ICF részére a saját erdőtanúsítási rendszerek elismerését szolgáló mechanizmust.

                        ICF

               ________________

               IX. MELLÉKLET

               Átláthatóság és a közérdekű információkhoz való hozzáférés

               1.
                     BEVEZETÉS

               E megállapodás végrehajtása érdekében többek között rendelkezésre kell bocsátani a FLEGT önkéntes partnerségi megállapodásra, valamint annak céljaira, végrehajtására, nyomon követésére és ellenőrzésére vonatkozó információkat. Ezt az információt a vegyes bizottságnak és az egyes érdekelt feleknek egyaránt nyilvánosságra kell hozniuk annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi érdekelt fél megértse a FLEGT engedélyezési rendszert, és az erdőgazdálkodás kapcsán megvalósuljon a jó irányítás.

               E cél teljesítése érdekében a jelen melléklet meghatározza: i. a nyilvánosságra hozandó, erdészettel kapcsolatos információk körét, ii. az információk közzétételéért felelős szerveket, valamint iii. az információkhoz való hozzáférést szolgáló mechanizmusokat.

               Az információk rendelkezésre bocsátását szolgáló végrehajtási intézkedések a következőket biztosítják: 1) a vegyes bizottság, valamint a jelen megállapodás végrehajtásában részt vevő egyéb intézmények és szervek intézkedései átláthatóak, érthetőek és megfelelnek a fatermékek ellátási láncában részt vevő valamennyi érdekelt fél és a nagyközönség számára; 2) van olyan működő mechanizmus, amely révén az érdekelt felek szabadon hozzáférhetnek az erdészeti ágazattal kapcsolatos kulcsfontosságú információkhoz; 3) a fatermékekre vonatkozó hondurasi jogszerűség-igazolási rendszer működését megerősíti az információknak a független nyomon követés rendelkezésére állása, és 4) a jelen megállapodás általános célkitűzései teljesülnek.

               A jelen megállapodás rendelkezései megfelelnek a nyilvános információkhoz való hozzáférésről szóló hondurasi jogszabályoknak, ami biztosítja, hogy a szóban forgó információ rendelkezésre álljon, azt rendszeresen közzétegyék, és kérésre haladéktalanul rendelkezésre bocsássák. Ezen túlmenően a jelen mellékletet a II. és az V. mellékletben említett törvények, rendelkezések és megállapodások is alátámasztják.

               Az átláthatósági mechanizmus az érdekelt felek számára hozzáférést biztosít a releváns információkhoz, amikor a jelen megállapodás végrehajtását követik nyomon, valamint az erdészeti ágazatra vonatkozó kulcsfontosságú információkhoz annak érdekében, hogy Hondurasban megerősítsék ezen ágazat irányítását.

               2.
                     CÉLKITŰZÉSEK

               −
                     A nemzeti erdőgazdálkodási rendszer és a FLEGT engedélyezési rendszer hitelességének és irányításának erősítése,

               −
                     a Honduras által nyilvánosságra hozott információk ismertségének növelése,

               −
                     annak biztosítása, hogy terjedjenek az erdészeti ágazatra vonatkozó információk, valamint

               −
                     lehetővé tenni az érdekelt felek számára a jelen megállapodás végrehajtásának nyomon követését.

               3.
                     ELŐZMÉNYEK

               A jelen melléklet rendelkezései megfelelnek az átláthatóságról és a nyilvános információkhoz való hozzáférésről szóló törvénynek (LTAIP), amelyet a hondurasi Nemzeti Kongresszus 2006. december 30-án fogadott el. E törvény célja a nemzeti átláthatósági politika kidolgozása és végrehajtása, valamint hogy biztosítsa minden személy számára a nyilvános információkhoz való hozzáférést, a jogállamiság megerősítése és a demokráciának az állampolgárok részvételével történő megszilárdítása érdekében.

               Az LTAIP 6. cikke utal az átláthatóságon és a nyilvánosság információhoz való hozzáférésén alapuló kultúra elősegítésére, és kimondja, hogy „a jelen törvény hatálya alá tartozó intézmények a köztisztviselők számára rendszeres és naprakész képzést nyújtanak az információkhoz való hozzáférésnek az átláthatóság kultúrájában történő biztosításához, ami egyaránt vonatkozik az információkra és a közkormányzásra...”.

               Az LTAIP-nak való megfelelés érdekében valamennyi hondurasi közjogi intézmény rendelkezik egy „átláthatósági portállal”, amely a nyilvánosság számára tájékoztatást nyújt az intézményről, annak feladatairól, hatásköreiről, tevékenységeiről és erőforrás-gazdálkodásáról. Ezen kívül minden intézmény rendelkezik egy, a nyilvánosság tájékoztatásáért felelős tisztségviselővel, akinek az a feladata, hogy megválaszolja a polgároktól érkezett megkereséseket, és kérésre tájékoztatást nyújtson a részükre, kivéve, ha bizalmas információról van szó. A kért tájékoztatás nyújtható személyesen, faxon, postán vagy e-mailben.

               Az LTAIP 17. cikke előírja, hogy „a nyilvános információ akkor minősül bizalmasnak, ha az információ által okozott kár nagyobb, mint a nyilvánosságra kerüléséhez fűződő közérdek, vagy ha az információ nyilvánosságra hozatala veszélyeztetné vagy hátrányosan érintené a következőket:

               (1)
                     nemzetbiztonság;

               (2)
                     valamely személy élete, biztonsága és egészsége, humanitárius segély, a gyermekek vagy más személyek törvény által védett jogai vagy a „habeas data” biztosítása;

               (3)
                     bűncselekmények megelőzésével, kivizsgálásával és bűnüldözéssel kapcsolatos titkos nyomozás alakulása vagy igazságszolgáltatás;

               (4)
                     a nemzeti alkotmány és a törvény által védett érdekek;

               (5)
                     nemzetközi tárgyalások és kapcsolatok lebonyolítása, valamint

               (6)
                     Honduras gazdasági, pénzügyi vagy monetáris stabilitása, illetve kormányzata”.

               Az erdészeti ágazatban az irányítás megerősítése érdekében a Nemzeti Erdővédelmi és Fejlesztési, Védett Területekért és a Vadon Élő Állatokért és Növényekért Felelős Intézet (ICF) olyan kommunikációs stratégiával rendelkezik, amely a jelen megállapodással kapcsolatos kommunikációs tevékenységet irányítja Hondurasban.

               Ez a kommunikációs stratégia iránymutatásokban ölt testet, amelyek célja a kommunikáció fejlesztése, és hogy Honduras erdőgazdálkodás terén végzett munkáját láthatóbbá tegye a nemzeti és nemzetközi közönség számára. Javaslatokat tartalmaz, amelyek célja a különböző érdekelt felek (magánszektor, civil társadalom és Honduras őslakos és afrikai származású népei) által végzett munka szinergiának fokozása, hogy stratégiai és koordinált kommunikáció segítségével támaszkodhassanak a már meglévő és a kialakulóban lévő kommunikációs csatornákra.

               Ha a közvélemény jobban érti Honduras e megállapodás támogatásáért végzett munkáját és az erdőgazdálkodás megerősítésének társadalmi előnyeit, az a közvéleményt arra fogja ösztönözni, hogy aktívan részt vegyen a jó kormányzás népszerűsítésében, és hozzájárul a közintézmények hitelességéhez.

               4.
                     KÖTELEZŐEN NYILVÁNOSSÁGRA HOZOTT INFORMÁCIÓK

               4.1
                     A vegyes bizottság által nyilvánosságra hozandó információk

               (a)
                     A vegyes bizottság felépítése és működése.

               (b)
                     A vegyes bizottság üléseinek jegyzőkönyve és a hozott döntések.

               (c)
                     A vegyes bizottság éves jelentése, amely különösen a következő információkat tartalmazza:

               −
                     a megállapodásban szereplő céloknak a megadott határidőn belül történő megvalósítása terén elért eredmények, valamint a megállapodás végrehajtásával kapcsolatos kérdések;

               −
                     a Hondurasba importált fa és fatermékek mennyisége, valamint a Felek által meghozott intézkedések, amelyek célja az illegális eredetű fa és fatermékek behozatalának megakadályozása, hogy ezáltal megőrizzék a FLEGT engedélyezési rendszer feddhetetlenségét;

               −
                     a FLEGT engedélyezési rendszernek való meg nem felelés esetei Hondurasban és az esetek kezelése érdekében hozott intézkedések, a FLEGT-engedély iránti kérelmek elutasítását is beleértve;

               −
                     azon esetek száma, valamint az érintett fa és fatermékek mennyisége, amelyek FLEGT-engedély nélkül érkeztek az uniós vámkezelési pontokra;

               −
                     az illegális eredetű fatermékek nem európai uniós piacokra irányuló exportjának, valamint az e termékek nemzeti piacon történő forgalmazásának megakadályozására szolgáló intézkedések;

               −
                     a Honduras által kibocsátott FLEGT-engedélyek jegyzéke;

               −
                     a FLEGT engedélyezési rendszer keretében az Unióba behozott fatermékek mennyisége a vonatkozó HR-vámtarifaszámok alapján és az Unióba történő behozatal helyéül szolgáló tagállamok szerint.

               (d)
                     A független ellenőrzésre vonatkozó általános információk, beleértve a következőket:

               −
                     a független ellenőrzés feladatmeghatározása;

               −
                     az ellenőrzés bejelentése;

               −
                     a független ellenőr feladatmeghatározása, valamint a tőle származó vizsgálati és ellenőrzési jelentések;

               −
                     az ellenőrrel és a független ellenőrzéssel kapcsolatos panaszok, valamint azok kezelésének módja.

               (e)
                     Iránymutatás a jogszerűség igazolásához, a II. mellékletben meghatározottak szerint.

               (f)
                     A jelen megállapodás végrehajtásának ütemterve, valamint az elvégzett tevékenységek összefoglalója a végrehajtás terén elért eredmények értékelésével együtt, amely tartalmazza a VIII. mellékletben meghatározott kiegészítő intézkedések végrehajtása terén elért eredményekre vonatkozó információkat.

               4.2
                     A jelen megállapodás végrehajtására és teljesítésére vonatkozó információk

               −
                     E megállapodás, annak mellékletei és az esetleges módosítások szövege.

               4.2.1
                     A jogszerűség-igazolási rendszerre vonatkozó információk

               −
                     A fatermékekre vonatkozó hondurasi jogszerűség-igazolási rendszer dokumentációja,

               −
                     iránymutatás a jogszerűség igazolásához, a II. mellékletben meghatározottak szerint, és

               −
                     a FLEGT-engedélyek kibocsátására irányuló eljárások.

               4.2.2
                     A jelen megállapodás felépítésére és eljárásaira vonatkozó információk

               −
                     A jelen megállapodásban érintett intézmények/szervezetek felsorolása,

               −
                     a Jogszerűség-igazolási Osztály felépítése és működése, valamint

               −
                     a FLEGT Engedélyezési Osztály felépítése és működése.

               4.2.3
                     A jelen megállapodáshoz kapcsolódó dokumentumok

               −
                     Az illegális fakitermelés elleni nemzeti stratégia (ENCTI),

               −
                     a FLEGT önkéntes partnerségi megállapodáshoz és az erdészeti ágazatban az irányítás javításához fűződő kommunikációs stratégia, valamint

               −
                     a földtulajdon legalizálására vonatkozó különleges terv.

               4.3
                     Földrajzi információk

               −
                     Politika-közigazgatási egységek,

               −
                     növénytakaró,

               −
                     védett területek,

               −
                     bejelentett mikro-vízgyűjtő területek,

               −
                     magántulajdonban, állami vagy települési (ejido) tulajdonban lévő földterületre vonatkozó jóváhagyott erdőgazdálkodási tervek,

               −
                     az elidegeníthetetlen köztulajdonú erdészeti erőforrások katalógusában szereplő területek, és

               −
                     az ICF nevében nyilvántartásba vett tulajdoni lapok, valamint Honduras őslakos és afrikai származású népeinek területeire vonatkozóan nyilvántartásba vett tulajdoni lapok.

               4.4
                     Az erdőgazdálkodásra és a fakitermelésre vonatkozó információk

               −
                     Az év során jóváhagyott gazdálkodási tervek,

               −
                     az év során jóváhagyott éves működési tervek,

               −
                     az év során jóváhagyott mentési tervek,

               −
                     az év során jóváhagyott, az agrárerdészeti rendszerekre vonatkozó különleges tervek,

               −
                     az év folyamán kiállított erdőültetvény-tanúsítványok,

               −
                     az év folyamán tanúsított erdőültetvényeken folytatott kitermelés,

               −
                     nemzeti erdők pályázatok útján történő kitermelése (adott esetben),

               −
                     gazdálkodási szerződések közösségek, szervezett csoportok, valamint jogi vagy természetes személyek részére,

               −
                     az ICF által nyilvántartásba vett erdészeti termékeket előállító vállalatok és fatelepek, valamint

               −
                     az évente kitermelt termékek és melléktermékek mennyisége, az engedély, erdő, földbirtokjog és erdőgazdálkodási régió típusa szerint.

               4.5
                     Fatermékekre vonatkozó információk

               −
                     Feldolgozott fatermékek éves termelése az erdő fajtája, az erdészeti régiók és a fatermékeket előállító vállalatok szerint.

               4.6
                     Nemzetközi kereskedelemre vonatkozó információk

               −
                     Fatermékek behozatali/kiviteli nyilvántartása, a következőket is beleértve: termék mennyisége, típusa és a kereskedő országok,

               −
                     a fa közzétett belföldi ára, valamint

               −
                     a kiadott CITES-tanúsítványok.

               4.7
                     Ügyintézési díjakból származó bevételek

               E bevételeknek a hondurasi Államkincstárhoz beküldött formanyomtatványok és befizetések útján történő beszedését az általános erdészeti rendelet 503. cikke szabályozza.

               Az ICF a törvény által ráruházott hatáskör értelmében és az erdészeti törvény által rábízott feladatok és funkciók teljesítése során, elektronikus vagy számítógépes úton vagy szükség esetén nyomtatott formában rendszeresen közzéteszi ezeket a bevételeket (a LTAIP 13. cikke).

               (a)
                     Az ICF által alkalmazott ügyintézési díjakból származó bevételeket tartalmazó jelentés

               A fakitermelést, valamint az illetékek, díjak és adók megfizetését illetően döntés született a következő közlemény megjelentetéséről:

               (1)
                     Az ICF részére a magántulajdonú és a települési (ejido) erdőkre vonatkozó gazdálkodási tervek és éves működési tervek jóváhagyásakor és nyomon követésekor keletkezett ügyintézési költségek megfizetése (az általános erdészeti rendelet 507. cikke). A jelen megállapodás hatálybalépésének napjától fizetendő illetékeket a GG-486-1996. sz. határozat (fenyő) és a GG-MP- 104-2007. sz. határozat (lomblevelű) állapítja meg, mértékük a jövőben módosulhat. E szolgáltatási díjak mértékének módosítása esetén a módosításokat új határozatban kell közzétenni.

               (2)
                     A nemzeti tulajdonban lévő erdőkben fenyő vagy lomblevelű fa kivágásáért díjat kell fizetni az ICF-nek, az ICF által kiadott, 033-2015. sz. megállapodásban meghatározottak szerint; mértéke a jövőben módosulhat. Az egyes határozatok bármely módosítását közzé kell tenni.

               (b)
                     Beszámolók egyéb bevételekről

               (1)
                     Az erdészeti törvényben és végrehajtási rendeletében megállapított, bűncselekmények és jogsértések elkövetése esetén kiszabott bírságok és büntetések megfizetése. Az erdészeti jogsértések tekintetében az ICF állapítja meg és kezeli a pénzbírságokat és szankciókat, ahogyan azt a pénzbírságok és szankciók Szabálysértési Bizottság általi alkalmazásáról szóló külön rendelet (010-2014. sz. ICF megállapodás) megállapítja.

               4.8
                     Erdészeti bűncselekmények és jogsértések

               Az összes, bíróság elé terjesztett, illetve jogerős határozat tárgyát képező, környezet elleni bűncselekménnyel kapcsolatos információk.

               5.
                     INFORMÁCIÓTERJESZTÉSI MECHANIZMUSOK

               A Felek vállalják, hogy a jelen megállapodás értelmében hozott valamennyi intézkedés esetében biztosítják az átláthatóságot. Ezt szem előtt tartva az ágazat egy másik érdekelt fele által küldött konkrét megkeresés esetén az általuk szükségesnek ítélt valamennyi információt rendelkezésére bocsátják.

               A szóban forgó információ nyilvánosságra hozatalának módszerei és csatornái a következőket foglalják magukban:

               Hivatalos jelentések és nyomtatott sajtó,

               −
                     A hondurasi erdészeti ágazattal kapcsolatos információkat az Éves Erdészeti Statisztikában (ICF) teszik közzé; ez tájékoztatja a nyilvánosságot arról, hogy mi zajlik az erdészeti ágazatban. Ezen túlmenően érdemes az erdészeti ágazatban a különböző érdekelt felek közötti összefogásokat kialakítani, és a naprakész információk nyomtatott sajtóban (hírlevelek, prospektusok, bannerek stb.) történő közzétételébe befektetni. Az Unió a FLEGT önkéntes partnerségi megállapodásokat saját Hivatalos Lapjában teszi közzé. Az egyes országoknak a FLEGT önkéntes partnerségi megállapodásról szóló éves jelentései szintén nyomtatott információforrásként szolgálnak.

               Internetes oldalak

               −
                     Az ICF a saját honlapján egy oldalt hoz létre, amely tartalmazza a jelen megállapodásban érintett intézményekre és szervezetekre mutató hivatkozásokat. A hondurasi erdészeti ágazattal kapcsolatos földrajzi információkat az ICF Geoportálján kell közzétenni.

               −
                     Az Unió az EU hondurasi képviseletének és az Európai Bizottságnak a honlapján teszi közzé a vegyes bizottsággal kapcsolatos információkat (lásd a 4.1. szakaszt), a jelen megállapodás szövegét (lásd a 4.2. szakaszt) és az ICF honlapjára mutató hivatkozást.

               Az információterjesztés egyéb eszközei

               −
                     Több érdekelt felet tömörítő platformok,

               −
                     nyilvános ülések,

               −
                     sajtókonferenciák,

               −
                     videofilmek, valamint

               −
                     rádió és televízió.

               6.
                     EGYÉB ÉRDEKELT FELEKTŐL SZÁRMAZÓ INFORMÁCIÓK

               Az átláthatóság érdekében azok a közjogi intézmények, NGO-k, magánfejlesztési szervezetek és projektek, amelyek az erdészeti ágazathoz kapcsolódó tevékenységet folytatnak, az ICF-fel közös koordinációs mechanizmust dolgoznak ki, hogy honlapjukon és az ICF honlapján keresztül elősegítsék a nyilvánosságnak az e megállapodással és az általuk végzett munkával kapcsolatos információkhoz való hozzáférését, hogy ezáltal javítsák az irányítást az erdészeti ágazatban. A nyilvánosságot továbbá az ICF hivatalos honlapjának segítségével az említett szervezetek tevékenységéről is tájékoztatni kell.

               A kommunikációs mechanizmusokat fejleszteni kell, hogy az ICF értesüljön az erdészeti ágazatra vonatkozó és az Európai Unióhoz fűződő valamennyi támogatásról, amennyiben azt más intézmények vagy szervezetek nyújtják. Ennek eléréséhez a Felek megállapodnak abban, hogy az ICF és az EU hondurasi küldöttsége között rendszeres koordinációs értekezleteket tartanak.

               ________________

               X. MELLÉKLET

               A megállapodás végrehajtásával foglalkozó vegyes bizottság

               A megállapodás 19. cikke értelmében a Felek létrehoznak egy megfigyelő és döntéshozó szervet, „a megállapodás végrehajtásával foglalkozó vegyes bizottság” (a továbbiakban: vegyes bizottság) néven. A vegyes bizottság felel a megállapodás végrehajtásáért és ellenőrzéséért, a független ellenőrzés igazgatását is beleértve. A vegyes bizottság megkönnyíti a Felek közötti párbeszédet és információcserét. A vegyes bizottság kialakítása és összetétele tükrözi a hondurasi erdészeti ágazatban működő különböző érdekelt feleket: a köz- és a magánszférát, a civil társadalmat, Honduras őslakos és afrikai származású népeit, a közösségeket és adott esetben egyéb csoportokat.

               Ennek során a vegyes bizottság különösen a következőket végzi el:

               (a)
                     A jelen megállapodás igazgatása tekintetében:

               1.
                     A IX. melléklettel összhangban éves jelentéseket tesz közzé a megállapodás végrehajtásáról.

               2.
                     A fatermékekre vonatkozó hondurasi jogszerűség-igazolási rendszer működésének értékelését követően és a VII. mellékletben ismertetett értékelési kritériumok alapján javaslatot tesz arra vonatkozóan, hogy mikor kezdje meg működését a FLEGT engedélyezési rendszer.

               3.
                     Elkészíti, felülvizsgálja, frissíti és jóváhagyja a jelen megállapodás végrehajtását szolgáló dokumentumokat és végrehajtási eljárásokat, mint például a jogszerűség-igazolási rendszer igazolási kézikönyvét, a kiegészítő és támogató intézkedések végrehajtására vonatkozó iránymutatásokat, valamint a jelen megállapodás végrehajtásának ütemtervét.

               4.
                     A felelősségi körébe tartozó említett dokumentumok és végrehajtási rendelkezések alapján felülvizsgálja a jelen megállapodásban a különféle intézkedésekkel kapcsolatban megállapított célok és határidők elérése érdekében elért előrehaladást, valamint javaslatot tesz a jelen megállapodás működésének javítását célzó intézkedésekre, és el is fogadja azokat.

               5.
                     Elemzi és rögzíti a jelen megállapodás minden szükséges módosítását. A vegyes bizottság legalább kétévente megvizsgálja a megállapodás és mellékleteinek felülvizsgálatát vagy frissítését, amelynek során figyelembe veszi a hondurasi szabályozási, közigazgatási és intézményi keret releváns változásait.

               6.
                     Foglalkozik a Felek bármelyike által felvetett kérdésekkel, és megoldja a jelen megállapodás 11. cikkének végrehajtása során esetlegesen felmerülő konfliktusokat.

               7.
                     Foglalkozik a Felek bármelyike által felvetett kérdésekkel, és megoldja a jelen megállapodás 24. cikkének végrehajtása során esetlegesen felmerülő konfliktusokat.

               8.
                     Jelentéseket és emlékeztetőket tesz közzé, hogy minél átláthatóbbá tegye a vegyes bizottság munkáját.

               (b)
                     A jelen megállapodás nyomon követése és értékelése tekintetében:

               1.
                     Megállapodik a jelen megállapodás végrehajtásának és hatásának nyomon követését és értékelését szolgáló módszerben.

               2.
                     Nyomon követi a megállapodás végrehajtása terén elért általános előrehaladást, a jogszerűség-igazolási rendszer működését is ideértve.

               3.
                     Rendszeres közös missziókat szervez, hogy a rendelkezésére álló információk alapján megvizsgálja a megállapodás eredményességét és hatását.

               4.
                     Figyelemmel kíséri a piaci helyzetet, és arról rendszeres jelentést tesz, szükség esetén tanulmányokat rendel meg, és a fatermékek piaci helyzetéről szóló jelentésekre reagálva intézkedési javaslatokat tesz.

               5.
                     A Felek által megállapított, alkalmazandó bevált gyakorlattal és kritériumokkal összhangban értékeli e megállapodás társadalmi, gazdasági és környezeti hatásait, és foglalkozik az értékelés eredményeként felmerülő problémákkal.

               6.
                     Feltárja a megállapodás végrehajtásához kapcsolódó nehézségeket, és megfelelő intézkedéseket javasol azok megoldására.

               (c)
                     A jelen megállapodás független ellenőrzése tekintetében:

               1.
                     Engedélyező határozatot ad ki a Felek által kiválasztott független ellenőr kinevezésével és adott esetben az ellenőr szerződésének meghosszabbításával kapcsolatban.

               2.
                     Jóváhagyja a független ellenőr ellenőrzési eljárásainak kézikönyvét és a VI. melléklettel összhangban a munka ütemezését.

               3.
                     Megvizsgálja és jóváhagyja a független ellenőrként eljáró szervezettől származó jelentéseket, megvizsgálja a FLEGT engedélyezési rendszer működésével kapcsolatos panaszokat, és igazgatja az ajánlásoknak az egyes Felek területén történő végrehajtását.

               4.
                     A független ellenőrzésen túl szükség esetén külön jelentéseket is kér.

               5.
                     Megvizsgálja a független ellenőr munkájával kapcsolatos panaszokat, és megállapodik a meghozandó intézkedésekről.

               6.
                     A VI. és a IX. melléklettel összhangban közzéteszi a jogszerűség-igazolási rendszer jelentéseit.

               7.
                     Adott esetben nyomon követi a független ellenőr által jelzett problémák megoldására hozott intézkedéseket.

               (d)
                     Az érdekelt feleknek a jelen megállapodás végrehajtásába és nyomon követésébe való bevonása tekintetében:

               1.
                     Megfelelő intézkedéseket hoz, amelyek ösztönzik az érintett érdekelt feleknek a jelen megállapodás végrehajtásában való részvételét.

               2.
                     Ajánlásokat fogalmaz meg és követ nyomon a megállapodás sikeres végrehajtásához szükséges kapacitásépítés szükségességéről és adott esetben a magánszektor, a civil társadalom, a helyi közösségek és Honduras őslakos és afrikai származású népei kapacitásának javításáról és a jelen megállapodásban való részvételük fokozásáról, a hondurasi erdőgazdálkodási törvényeknek és rendeleteknek megfelelően.

               3.
                     Szükség esetén munkacsoportokat vagy más kisegítő testületeket hoz létre olyan munkaterületek tekintetében, amelyek különleges szakértelmet vagy az érdekelt felektől származó visszajelzést igényelnek.

               4.
                     Jóváhagyja a vegyes bizottság szabályait, és nyomon követi azok végrehajtását.

               ________________

                     (1)

                        Hondurasban a lomblevelű fajokból készült faanyag lombos fákból származónak minősül.

                     (2)

                        EU HL L 347., 2005.12.30., 1. o.

                     (3)

                        A Bizottság 1024/2008/EK rendelete (2008. október 17.) az Európai Közösségbe irányuló faanyag-behozatal FLEGT engedélyezési rendszerének létrehozásáról szóló 2173/2005/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes rendelkezések megállapításáról (EU HL L 277., 2008.10.18., 23. o.).

                     (4)

                        A szabad forgalomba bocsátás európai uniós vámeljárás. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 201. cikke (2) és (3) bekezdésének értelmében a szabad forgalomba bocsátás a következőket foglalja magában: a) az esedékes behozatali vámok beszedése; b) adott esetben egyéb terhek beszedése, ahogyan azt az egyéb terhek beszedésére vonatkozó hatályban lévő vonatkozó rendelkezések előírják; c) kereskedelempolitikai intézkedések, valamint tilalmak és korlátozások alkalmazása, amennyiben azokat egy korábbi szakaszban még nem alkalmazták (ebben a konkrét esetben igazolni kell a FLEGT-engedély meglétét); és d) az áruk behozatala tekintetében megállapított egyéb alakiságok elvégzése. A szabad forgalomba bocsátással a nem uniós áru uniós vámjogi státust szerez.

                     (5)

                        A bírósági végrehajtók olyan állami köztisztviselők, akik az igazságszolgáltatási rendszerben végzik tevékenységüket, és a polgárok jogainak tiszteletben tartása és biztosítása szempontjából lényeges feladatokat látnak el. Az alkotmány 314. cikke értelmében a joghatósági szervek felelősek az egyes esetekben a jogalkalmazásért, az ítéletek meghozataláért és végrehajtásáért; szükség esetén kérhetik a bűnüldöző hatóságok támogatását.

                     (6)

                        Az erdőgazdálkodással, védett területekkel, valamint a vadon élő állatokkal és növényekkel foglalkozó tanácsadó testületek olyan közjogi részvételi szervek, amely az ICF részére nyújtanak tanácsadást és támogatást, nemzeti, regionális, települési és közösségi szinten működnek (az erdészeti törvény 21–28. cikke).

                     (7)

                        Ley Especial de Fomento para las Organizaciones No Gubernamentales de Desarrollo (a nem kormányzati fejlesztési szervezetek támogatásáról szóló külön törvény), 32-2011. sz. rendelet.

                     (8)

                        A jelen megállapodás szerinti független ellenőrzés eltér a független erdészeti nyomon követéstől, és kiegészítheti az országon belüli egyéb, társadalmi ellenőrzést végző szervek munkáját.

                     (9)

                        ISO/CEI 17021:2006. Megfelelőségértékelés – Irányítási rendszerek ellenőrzését és tanúsítását végző testületekre vonatkozó követelmények.

                     (10)

                        ISO 19011:2002. Útmutató minőségirányítási és/vagy környezetközpontú irányítási rendszerek ellenőrzéséhez.