				|

		52011PC0630

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetések 2013. évi alkalmazása tekintetében történő módosításáról /* COM/2011/0630 végleges - 2011/0286 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
A Bizottság 2014–2020 közötti időszakra
szóló többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslata[1] meghatározza a közös
agrárpolitika (KAP) költségvetési keretét és fő irányvonalait. Ennek alapján a Bizottság a KAP jogi keretét a 2014–2020 közötti
időszakra vonatkozóan kijelölő rendeleteket, valamint az e politika
alakulásával kapcsolatos lehetséges forgatókönyveket bemutató hatásvizsgálatot
terjeszt elő.
A reformra irányuló jelenlegi javaslatok „A
KAP jövője 2020-ig” című bizottsági közleményen[2] alapulnak, amely átfogó
szakpolitikai alternatívákat vázolt fel a mezőgazdaságot és a vidéki
térségeket érintő jövőbeli kihívások megválaszolására, valamint a KAP
célkitűzéseinek, azaz 1) a fenntartható élelmiszer-termelésnek, 2) a természeti
erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodásnak és az éghajlatváltozás
elleni fellépésnek, valamint 3) a kiegyensúlyozott területi fejlődésnek az
elérése érdekében. A közleményben szereplő
reformjavaslatok mind az intézményközi vita[3],
mind a hatásvizsgálat keretében az érdekelt felekkel folytatott konzultáció
során széles körű támogatásra találtak.
A folyamat során világossá vált, hogy
ösztönözni kell az erőforrás-hatékonyságot, hiszen ezáltal teremthető
meg az uniós mezőgazdaság és vidékfejlesztés területén – az Európa 2020
stratégiával összhangban – az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés,
miközben a KAP-ot továbbra is két olyan pillér köré célszerű szervezni,
amelyek egymást kiegészítő eszközökkel ugyan, de ugyanazon
célkitűzések megvalósítására irányulnak. Az első
pillér tartalmazza az európai uniós mezőgazdasági termelőknek éves
szinten alapvető jövedelemtámogatást biztosító közvetlen kifizetéseket és
piaci intézkedéseket, valamint a konkrét piaci zavarok esetén nyújtandó
támogatást, a második pillér pedig a vidékfejlesztést, amelynek esetében a
tagállamok közös keretrendszer alapján többéves programokat dolgoznak ki és
társfinanszíroznak.[4]
Az egymást követő reformok révén a KAP a
termelők jövedelemtámogatásának biztosítása mellett fokozta a
mezőgazdaság piacorientáltságát, a környezetvédelmi követelmények
szorosabban beépültek a mezőgazdasági szakpolitikába, valamint
megnőtt a vidékfejlesztési támogatások jelentősége, amelyek immár az
EU vidéki térségeinek fejlesztésére irányuló integrált szakpolitikai eszközt
jelentenek. E reformfolyamat hatására ugyanakkor a
támogatások tagállamok közötti és tagállamokon belüli jobb elosztása, valamint
a környezetvédelmi kihívások megoldását szolgáló intézkedések célirányosabbá
tétele és az egyre erősödő piaci ingadozások jobb kezelése iránti
igény is megmutatkozott.
Eddig a reformok főleg magát a
mezőgazdaságot érintő kihívásokra, így például a nagymértékű
termékfeleslegek levezetésére vagy az élelmiszer-biztonsági válságok kezelésére
kerestek megoldásokat, és e megoldások később uniós és nemzetközi szinten
is hasznos eszközül szolgáltak az EU számára. Napjaink
legtöbb kihívása azonban olyan tényezőkre vezethető vissza, amelyek
kívül esnek a mezőgazdaság területén, és ennélfogva átfogó politikai
választ igényelnek.
A mezőgazdasági termelők jövedelmi
helyzete továbbra is nehéz marad, mivel több kockázattal, a termelékenység
csökkenésével, valamint a ráfordítási árak növekedése miatti árpréssel kell
szembenézniük; ezért továbbra is fenn kell tartani a jövedelemtámogatást,
valamint meg kell erősíteni a kockázatok és a válsághelyzetek kezelésére
irányuló eszközöket. Az erős lábakon álló mezőgazdaság
nélkülözhetetlen az uniós élelmiszeripar és a globális élelmezésbiztonság
szempontjából.
A mezőgazdaság területén és a vidéki
térségekben ezzel egyidejűleg fokozni kell az erőfeszítéseket az
Európa 2020 menetrend részét képező ambiciózus éghajlatvédelmi és
energiaügyi célkitűzések, valamint a biológiai sokféleségre vonatkozó
stratégia megvalósítása érdekében. A mezőgazdasági
termelőknek, akik az erdészeti gazdálkodókkal együtt a földek fő
kezelői, támogatásra lesz szükségük a környezetvédelmi és
éghajlat-politikai célkitűzések elérését leginkább elősegítő
művelési rendszerek és eljárások alkalmazásában és fenntartásában, mivel a
piaci árak nem tükrözik e közjavak biztosítását. Különösen fontos továbbá a
vidéki térségekben rejlő különböző potenciálok lehető legjobb
kihasználása, hiszen ez hozzájárul az inkluzív növekedéshez és kohézióhoz.
A jövőbeli KAP éppen ezért nem csupán az
uniós gazdaság jóllehet lényeges, de kis részterületével foglalkozó politika
lesz, hanem az élelmezésbiztonság, a környezetvédelem és a területi egyensúly
szempontjából is stratégiai fontosságú politika. Ebben
rejlik egy valóban közös politika uniós hozzáadott értéke: a korlátozott
költségvetési forrásokat a lehető leghatékonyabban képes felhasználni úgy,
hogy közben EU-szerte biztosítja a mezőgazdaság fenntarthatóságát, az
éghajlatváltozás és egyéb fontos, határokon átnyúló problémák kezelését,
valamint a tagállamok közötti szolidaritás erősítését, ugyanakkor a helyi
igények figyelembevétele érdekében a végrehajtás során kellő rugalmasságot
biztosít.
A többéves pénzügyi keretre vonatkozó
javaslatban meghatározott keret előirányozza a KAP kétpilléres
szerkezetének fenntartását, miközben a költségvetési források névértékét
mindkét pillér esetében a 2013. évi szinten tartja és egyértelműen a
fő uniós prioritások terén elérendő eredmények teljesítését helyezi a
középpontba. A javaslat szerint a közvetlen kifizetéseknek
a fenntartható termelés elősegítésére kell irányulniuk, és ennek érdekében
az e célra rendelkezésre álló költségvetési források 30%-át az éghajlat és a
környezet szempontjából előnyös, kötelező intézkedésekre kell szánni.
A kifizetések mértékét célszerű fokozatosan egymáshoz közelíteni és a
jelentős kifizetésben részesülő kedvezményezettek esetében
fokozatosan maximalizálni kell a kifizetéseket. A vidékfejlesztést más uniós,
megosztott irányítású alapokkal együtt egy olyan közös stratégiai keretbe
indokolt belefoglalni, amely eredményorientáltabb és amelyre egyértelműbb
és megfelelőbb előzetes feltételek vonatkoznak. Végezetül a KAP
finanszírozását a piaci intézkedések tekintetében a többéves pénzügyi keret
mellett két másik eszközzel is kívánatos erősíteni: 1) egy válsághelyzetek
kezelésére szolgáló vésztartalékkal és 2) az Európai Globalizációs
Alkalmazkodási Alap alkalmazási körének kibővítésével.
Mindezek alapján a 2014–2020-as időszakra
vonatkozóan a KAP jogi keretének főbb elemeit a következő rendeletek
tartalmazzák:
–
a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási
rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott
közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló európai
parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (a közvetlen
kifizetésekről szóló rendelet);
–
a mezőgazdasági termékpiacok közös
szervezésének létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (az
egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) irányuló javaslat (az
egységes közös piacszervezésről szóló rendelet);
–
az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési
Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló európai parlamenti
és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (a vidékfejlesztésről szóló
rendelet);
–
a közös agrárpolitika finanszírozásáról,
irányításáról és nyomon követéséről szóló európai parlamenti és tanácsi
rendeletre irányuló javaslat (horizontális rendelet);
–
a mezőgazdasági termékpiacok közös
szervezésével kapcsolatos egyes támogatások és visszatérítések megállapítására
vonatkozó intézkedések meghatározásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló
javaslat;
–
a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a
mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetések 2013.
évi alkalmazása tekintetében történő módosításáról szóló európai
parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat;
–
az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek az egységes
támogatási rendszer és a szőlőtermesztők támogatása tekintetében
történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre
irányuló javaslat.
A vidékfejlesztésről szóló rendelet a
Bizottság által 2011. október 6-án előterjesztett azon javaslatra épül,
amely az összes alapnak egy közös stratégiai kereten belül történő
működtetésére vonatkozó szabályokat határozza meg[5]. Egy
további rendelet készül a leginkább rászoruló személyeknek szóló programról,
amelyre vonatkozóan a pénzeszközök jelenleg a többéves pénzügyi keret egy másik
fejezetében találhatóak.
Ezenkívül az Európai Unió Bírósága által
felvetett kifogások figyelembevételével jelenleg zajlik a kedvezményezettekre
vonatkozó információk közzétételével kapcsolatos új szabályok kidolgozása, hogy
a kedvezményezetteknek a személyes adatok védelméhez fűződő joga
a lehető leginkább összeegyeztethető legyen az átláthatóság elvével.
2.           AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT
KONZULTÁCIÓ EREDMÉNYEI, HATÁSVIZSGÁLAT
A jelenlegi politikai keret értékelésére,
valamint a jövőbeli kihívások és igények vizsgálatára támaszkodva a
hatásvizsgálat három lehetséges forgatókönyv hatásait értékeli és hasonlítja
össze. Mindez egy szolgálatközi csoport által irányított, 2010
áprilisában kezdődött hosszú folyamat eredménye, amelynek során mélyreható
mennyiségi és minőségi elemzésre került sor: többek között a 2020-ig
terjedő időszak tekintetében a mezőgazdasági piacokra és
bevételekre vonatkozó középtávú előrejelzések formájában referenciahelyzet
került meghatározásra, valamint a különböző szakpolitikai lehetőségek
által az ágazat gazdaságára gyakorolt hatásokat szemléltető modell került
kidolgozásra.
A hatásvizsgálatban ismertetett három
forgatókönyv a következő: 1) kiigazítás: ez a
forgatókönyv megtartja a jelenlegi politikai keretet, ugyanakkor megoldást
keres annak legnagyobb hiányosságaira, például a közvetlen kifizetések
elosztásának a kérdésére; 2) integráció: ez a forgatókönyv fontos politikai
változásokkal számol, így a közvetlen kifizetések célirányosabbá tételével és
„kizöldítésével”, a vidékfejlesztési politikának a többi uniós szakpolitikával
való jobb összehangolásával és stratégiai irányultságának erősítésével,
valamint a termelők közötti együttműködés szélesebb körű
alkalmazását lehetővé tevő jogalap-szélesítéssel; 3) hangsúlyváltás: ez
a forgatókönyv kizárólag környezetvédelmi szempontok mentén történő
szakpolitikai hangsúlyváltást jelent, amelynek keretében a közvetlen
kifizetések fokozatosan megszűnnek, feltételezve, hogy a termelési
kapacitás támogatás nélkül fenntartható, valamint hogy a vidéki területek
társadalmi-gazdasági igényeit más szakpolitikák is ki tudják szolgálni.
Tekintettel a gazdasági válságra és a
közfinanszírozásra nehezedő nyomásra, amelyre válaszul az EU kidolgozta az
Európa 2020 stratégiát és a többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatot, a
három forgatókönyv eltérő fontosságot tulajdonít a versenyképesebb és
fenntarthatóbb mezőgazdasággal rendelkező dinamikus vidéki térségek
megteremtését célzó jövőbeli KAP három politikai célkitűzésének. Az Európa 2020 stratégiával – különösen a forráshatékonyság
tekintetében – való jobb összhang megteremtése érdekében egyre fontosabb lesz,
hogy a kutatás, a tudásmegosztás, valamint (többek között a mezőgazdasági
termelékenységgel és fenntarthatósággal kapcsolatos európai innovációs
partnerség keretében) az együttműködés és az innováció ösztönzése révén
növekedjen a mezőgazdasági termelékenység. Ugyan az uniós
mezőgazdasági politikára már nem jellemző kereskedelemtorzító
politikai környezet, az ágazatra azonban várhatóan további teher fog nehezedni
a – különösen a dohai fejlesztési menetrend, illetve az EU-Mercosur
szabadkereskedelmi megállapodás keretében – folytatódó liberalizáció
következtében.
A hatásvizsgálat keretében folytatott
konzultáció során előnyben részesített szempontok figyelembevételével
három politikai forgatókönyv került kidolgozásra. Az
érdekeltek 2010. november 23. és 2011. január 25. között nyújthatták be
észrevételeiket, valamint 2011. január 12-én tanácsadó bizottság került
összehívásra. A főbb következtetések összefoglalva a következők[6]:
–
Az érintettek körében széles egyetértés uralkodik
abban a tekintetben, hogy a jövő kihívásainak kezeléséhez, azaz az
élelmezésbiztonságnak, a természeti erőforrásokkal való fenntartható
gazdálkodásnak és a kiegyensúlyozott területi fejlődésnek az elérése
érdekében két pillér köré szerveződő, erős KAP-ra van szükség.
–
A legtöbb megkérdezett úgy véli, hogy a KAP-nak
piac- és árstabilizáló szerepet kellene betöltenie.
–
Az érintettek véleménye megoszlik a támogatások
irányultságát (különösen a közvetlen támogatások újraelosztását és a
kifizetések maximalizálását) illetően.
–
Egyetértés van a tekintetben, hogy az
éghajlatváltozás elleni fokozott küzdelem és a nagyobb környezeti teljesítmény
megvalósításában, amely az Unió társadalmának javát szolgálja, mindkét pillér
fontos szerepet játszhat. Habár számos termelő úgy
gondolja, hogy ez mára már megvalósult, a szélesebb közönség azon a véleményen
van, hogy az első pillérhez tartozó kifizetések felhasználásának
hatékonyságát növelni lehetne.
–
A megkérdezettek azt szeretnék, ha a jövőben
bekövetkező növekedés és fejlődés kiterjedne az EU egészére,
beleértve a kedvezőtlen helyzetű térségeket is.
–
Több válaszadó hangsúlyozta, hogy a KAP-ot össze
kellene vonni más, így a környezetvédelmi, egészségügyi, kereskedelemi vagy
fejlesztési szakpolitikákkal.
–
A megkérdezettek szerint a KAP az innováció, a
versenyképes vállalkozások fejlesztése, valamint a közjavak uniós polgárok
számára való biztosítása révén illeszkedhet az Európa 2020 stratégiához.
Ennek megfelelően a hatásvizsgálat során
összehasonlításra került a három lehetséges politikai forgatókönyv:
A hangsúlyváltással számoló forgatókönyv
nyomán a termelés a leginkább költséghatékony területekre és a
legjövedelmezőbb ágazatokba helyeződne át, és ezáltal felgyorsulna a
mezőgazdasági ágazat strukturális kiigazítása. Bár a
környezetvédelem finanszírozásában jelentős növekedés következne be, az
ágazat ugyanakkor a piaci intervenciós intézkedések alkalmazásának korlátozása
következtében nagyobb kockázatnak lenne kitéve. Ezentúl jelentős
társadalmi és környezeti költségek keletkeznének, mivel a kevésbé versenyképes
területeken számottevő jövedelemcsökkenés és környezetkárosodás következne
be, hiszen ebből a politikai alternatívából hiányzik a kölcsönös
megfeleltetési követelményekhez kötött közvetlen kifizetések multiplikátor
hatása.
A lehetőségek skálájának másik végén a
kiigazításra irányuló forgatókönyv áll, amely a leginkább lehetővé tenné a
szakpolitikai folytonosságot és egyben korlátozott, mindazonáltal érezhető
javulást eredményezne mind a mezőgazdaság versenyképessége, mind a környezeti
teljesítmény terén. Ugyanakkor komoly kétségek merülnek
fel azt illetően, hogy a szóban forgó forgatókönyv képes-e
megfelelően kezelni a mezőgazdaság hosszú távú fenntarthatósága
szempontjából is meghatározó, az éghajlatváltozással és a környezetvédelemmel
kapcsolatos jövőbeli nagy kihívásokat.
Az integrációra irányuló forgatókönyv a
közvetlen kifizetések célirányosabbá tétele és „kizöldítése” révén úttörő
megközelítést alkalmaz. Az értékelés tanúsága szerint van
lehetőség környezetbarátabb mezőgazdaság kialakítására úgy, hogy az a
termelők számára ésszerű költségekkel járjon, habár egyes
adminisztratív terhek nem kerülhetők el. A vidékfejlesztés szintén új
lendületet kaphat, feltéve, hogy a tagállamok és régiók hatékony módon tudnak
élni az új lehetőségekkel, valamint a közös stratégiai keret és más uniós
alapok nem hatnak az első pillérhez kapcsolódó szinergiákkal szemben,
illetve nem gyengítik a vidékfejlesztésre jellemző sajátos
erősségeket. Megfelelő egyensúly elérése mellett ez a forgatókönyv
alkalmas a leginkább arra, hogy választ adjon a mezőgazdaság és a vidéki
területek hosszú távú fenntarthatóságának kérdésére.
Mindezek alapján a hatásvizsgálat arra a
következtetésre jutott, hogy az integrációra irányuló forgatókönyv képes a
legkiegyensúlyozottabb módon fokozatosan összhangba hozni a KAP-ot az Unió
stratégiai célkitűzéseivel, és ez az egyensúly a jogalkotási javaslatok
egyes elemeinek átültetésében is kifejezésre jut. Ki kell
alakítani továbbá egy olyan értékelési keretet, amely szakpolitikai
célkitűzésekhez kötött közös mutatók segítségével méri a KAP
teljesítményét.
Az egyszerűsítés a teljes folyamat során
fontos szempont volt, amelyet kívánatos többféle módon, például a kölcsönös
megfeleltetés és a piaci eszközök ésszerűsítése vagy a mezőgazdasági
kistermelők támogatási rendszerének kialakítása révén tovább fokozni. Ezenkívül a közvetlen kifizetések „kizöldítését” ajánlatos oly módon
kialakítani, hogy az adminisztratív terhek, köztük az ellenőrzési
költségek, a lehető legalacsonyabb szinten maradjanak.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
A javaslat célszerűnek tartja a KAP
jelenlegi kétpilléres szerkezetének megőrzését: az
első pillérbe tartozó általános érvényű éves kötelező
intézkedéseket a második pillér többéves programozási megközelítésmódjának
keretében olyan nem kötelező intézkedéseknek célszerű kiegészíteniük,
amelyek jobban illeszkednek a tagállami és regionális sajátosságokhoz. A
közvetlen kifizetések rendszerének újratervezése ugyanakkor a második pillérhez
kapcsolódó szinergiák jobb kihasználására irányul, a második pillér maga pedig
– az egyéb uniós, megosztott irányítású alapokkal való jobb összehangolás
érdekében – közös stratégiai keret részét képezi.
Ennek alapján megmarad a négy alapvető
jogi eszközből álló jelenlegi szerkezet is, habár a finanszírozásról szóló
rendelet hatálya bővül oly módon, hogy a közös rendelkezések bekerülnek a
mostantól horizontális rendeletnek nevezett rendeletbe.
E javaslatok összhangban állnak a
szubszidiaritás elvével. A KAP valóban közös politika: az
EU és a tagállamok megosztott hatáskörébe tartozik, amelynek irányítása a
fenntartható és sokrétű mezőgazdaság EU-szerte történő
megőrzése céljából uniós szinten történik az éghajlatváltozáshoz hasonló,
több tagállamot érintő fontos kérdések figyelembevételével és a tagállamok
közötti szolidaritás erősítésével. Az élelmezésbiztonságot, a környezetet
és a területi egyensúlyt érintő jövőbeli nagy kihívások tükrében a
KAP továbbra is stratégiai jelentőségű szakpolitika marad, amely
lehetővé teszi a politikai kihívások minél eredményesebb kezelését és a
költségvetési források lehető leghatékonyabb felhasználását. A javaslat
értelmében továbbá megmarad az eszközök eddigi kétpilléres szerkezete, hiszen
ez nagyobb rugalmasságot biztosít a tagállamok számára a helyi sajátosságaikhoz
jobban illeszkedő megoldások kialakításában és a második pillér
társfinanszírozásában. Az új európai innovációs partnerség és a
kockázatkezelési eszköztár szintén a második pillérbe tartozik. Ezzel
egyidejűleg a szakpolitika jobban fog igazodni az Európa 2020 stratégiához
(és többek között a többi uniós alapot magában foglaló közös kerethez),
valamint számos tekintetben javul és egyszerűsödik. Végezetül a
hatásvizsgálat keretében elvégzett elemzés egyértelműen kimutatta, mekkora
költségeket generálna az intézkedések elmaradása az okozott negatív gazdasági,
környezeti és társadalmi következményeknél fogva.
Tekintettel a
közvetlen kifizetésekről szóló rendelet 2014. január 1-jével
kezdődő alkalmazására, e rendelet a 2013. naptári év tekintetében
nettó felső határokat rögzít a közvetlen kifizetésekre vonatkozóan: ennek keretében a modulációhoz hasonló kiigazítási mechanizmust hoz
létre, amely biztosítja a kifizetési szintek folytonosságát, és egyúttal
figyelembe veszi a közvetlen kifizetések fokozatos bevezetését az új
tagállamokban.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK
A többéves pénzügyi keretről szóló
javaslat értelmében az uniós költségvetésből továbbra is jelentős
rész szolgál a mezőgazdaság, e stratégiai jelentőségű közös
politika finanszírozására. A javaslat szerint ezért a
KAP-nak a 2014–2020 közötti időszakra rendelkezésre álló, az első
pillérhez utalt (folyó árakon) 317,2 milliárd EUR, valamint a második pillérhez
utalt 101,2 milliárd EUR előirányzatokat fő tevékenységeire kell
összpontosítania.
Az első és második pillérhez tartozó
forrásokat további 17,1 milliárd EUR egészíti ki, amelyből a többéves
pénzügyi keret egyéb jogcímei alatt 5,1 milliárd EUR a kutatásra és
innovációra, 2,5 milliárd EUR az élelmiszer-biztonságra és 2,8 milliárd EUR a
leginkább rászoruló személyek élelmiszer-támogatására irányul, továbbá a
többéves pénzügyi kereten kívül 3,9 milliárd EUR található a mezőgazdasági
ágazatot érintő válságokra képzett új tartalékban és legfeljebb 2,8
milliárd EUR az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapban, vagyis a 2014–2020
közötti időszakban összesen 435,6 milliárd EUR áll rendelkezésre.
A támogatások tagállamok közötti elosztását
illetően a javaslat azt indítványozza, hogy minden olyan tagállam
esetében, amelynek közvetlen kifizetései nem érik el az uniós átlag 90%-át, a
különbség egyharmada kerüljön kipótlásra. A közvetlen
kifizetésekre vonatkozó rendeletben a nemzeti korlátok ennek alapján kerülnek
meghatározásra.
A vidékfejlesztési támogatás elosztása a
politikai célkitűzésekhez kötődő objektív kritériumok alapján, a
jelenlegi elosztás figyelembevételével történik. Ahogy már
jelenleg is, a kevésbé fejlett régióknak indokolt továbbra is magasabb
társfinanszírozási rátával rendelkezniük, amely egyes intézkedésekre –
tudásmegosztás, termelői csoportok, együttműködés, Leader stb. –
szintén alkalmazandó.
A javaslat a pillérek közötti
átcsoportosítások tekintetében bizonyos fokú (a közvetlen kifizetések 5%-áig
terjedő) rugalmasságot vezet be: az első
pillérből a másodikba való átcsoportosítás révén a tagállamok
megerősíthetik vidékfejlesztési politikájukat, míg a második
pillérből az elsőbe való átcsoportosítással azok a tagállamok
élhetnek, amelyekben a közvetlen kifizetések szintje nem éri el az uniós átlag 90%-át.
A KAP-reformra vonatkozó javaslatok pénzügyi
hatását részletesen a javaslatokat kísérő pénzügyi kimutatás tartalmazza.
2011/0286 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a
mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetések 2013.
évi alkalmazása tekintetében történő módosításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke
(2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[7],
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[8],
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[9],
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
A közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási
rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott
közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló …/EU európai
parlamenti és tanácsi rendeletben [új KAP-rendelet][10] meghatározott támogatási
rendszereket 2014. január 1-jétől kell alkalmazni. Ezért indokolt, hogy
mezőgazdasági termelőknek nyújtható jövedelemtámogatás odaítélésének
alapját a 2013-as naptári évben is a közös agrárpolitika keretébe tartozó,
mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási
rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági
termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról,
az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról,
valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009.
január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendelet[11]
képezze.
(2)
A 73/2009/EK rendelet bevezette a közvetlen
kifizetések progresszív módon történő kötelező csökkentésének
rendszerét („moduláció”), és ezen belül a legfeljebb 5000 EUR összegű
közvetlen kifizetésekre a 2012-es naptári évig alkalmazandó kivételről
rendelkezett. Következésképpen az egy adott tagállamban a moduláció
alkalmazását követően nyújtható közvetlen kifizetések teljes nettó összege
(„nettó felső határa”) a 2012-es naptári évig rögzítésre került. Annak
érdekében, hogy a közvetlen kifizetések szintje a 2013-as naptári évben a 2012-es
naptári évhez hasonló szinten maradjon, ám eközben a kifizetéseknek az új
tagállamokat érintő fokozatos bevezetése is kellő mértékben
figyelembe vételre kerüljön, 2013-ra vonatkozóan célszerű egy olyan
kiigazítási mechanizmusról rendelkezni, amely a modulációval és a nettó
felső határokkal azonos hatást fejt ki. Tekintettel a közös agrárpolitika
keretében a legkülső régiók számára nyújtott támogatás sajátosságaira, az
említett kiigazítási mechanizmust a szóban forgó régiók mezőgazdasági
termelői esetében nem kell alkalmazni.
(3)
Annak érdekében, hogy a közvetlen kifizetések
rendszerének működése 2013-ban zavartalan legyen, a 2012-es naptári évre
vonatkozóan rögzített nettó felső határokat indokolt a 2013-as naptári
évre is kiterjeszteni és szükség esetén módosítani, figyelembe véve különösen a
közvetlen kifizetéseknek az új tagállamokat érintő fokozatos bevezetéséből
eredő növekedéseket, valamint a közös agrárpolitika keretébe tartozó
közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a
mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek
létrehozásáról szóló 1782/2003/EK rendeletben meghatározott közvetlen
kifizetések önkéntes modulációjára vonatkozó részletes szabályok
megállapításáról szóló, 2007. március 27-i 378/2007/EK tanácsi rendelet[12] szerinti önkéntes moduláció
megszüntetését.
(4)
A 2005-ös csatlakozási okmányban szereplő, a
kifizetések fokozatos bevezetést célzó mechanizmus következtében Bulgária és
Románia esetében a közvetlen kifizetések szintje – a termelőket
megillető kifizetéseknek az átmeneti időszakban történő
kiigazítását követően – 2013-ban is elmarad a közvetlen kifizetések többi
tagállamban alkalmazandó szintjétől. A kiigazítási mechanizmust ezért
Bulgária és Románia mezőgazdasági termelői esetében nem kell
alkalmazni.
(5)
A pénzeszközöknek az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alap javára történő, a 73/2009/EK rendelet 134., 135. és 136.
cikke szerinti átcsoportosítása a 2007–2013-as pénzügyi keretekhez kapcsolódik.
A 2013-as naptári év azonban egybeesik a következő többéves pénzügyi keret
részét képező 2014-es pénzügyi évvel, és a szóban forgó keret a vidékfejlesztési
programozás céljaira rendelkezésre álló összegeket immár állandó szinten
rögzíti. Következésképpen a pénzeszközök ilyen jellegű átcsoportosítását
el kell törölni.
(6)
A 73/2009/EK rendeletet ezért ennek
megfelelően módosítani kell,
ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 73/2009/EK rendelet a következőképpen
módosul:
(1)
A 8. cikk a következőképpen módosul:
a)      az (1) bekezdés
helyébe a következő szöveg lép:
„(1)   E rendelet 11. cikkének sérelme
nélkül egy adott tagállamban a 2013-at megelőző naptári években az e
rendelet 7. és 10. cikkének, valamint a 378/2007/EK rendelet 1. cikkének
alkalmazását követően, a 2013-as naptári évben pedig az e rendelet 10a.
cikkének alkalmazását követően nyújtható közvetlen kifizetések teljes
nettó összege – a 247/2006/EK rendelet és az 1405/2006/EK rendelet értelmében
nyújtott közvetlen kifizetések kivételével – nem haladhatja meg az e rendelet
IV. mellékletében meghatározott felső határokat. Szükség esetén a
tagállamok – az említett mellékletben megállapított felső határok betartása
céljából – lineáris kulcs alkalmazásával csökkentik a 2013-at
megelőző naptári években az e rendelet 7. és 10. cikkében, valamint a
378/2007/EK rendelet 1. cikkében, a 2013-as naptári évben pedig az e rendelet 10a.
cikkében előírt csökkentés tárgyát képező közvetlen kifizetések
összegét.”
b)      a (2) bekezdésben a
d) pontot el kell hagyni.
(2)
A szöveg a következő 10a. cikkel egészül ki:
„10a. cikk
A
közvetlen kifizetések kiigazítása 2013-ban
1.      A mezőgazdasági termelők
részére a 2013-as naptári évben odaítélendő minden olyan közvetlen
kifizetést, amelynek összege meghaladja az 5000 EUR-t, az ezen összeghatáron
felüli összeg 10 %-ával csökkenteni kell.
2.      Az (1) bekezdésben meghatározott
csökkentést a 300 000 EUR-t meghaladó összegek esetében 4 százalékponttal
meg kell növelni.
3.      Az (1) és a (2) bekezdést nem kell
alkalmazni Bulgária, Románia, Franciaország tengerentúli megyéi, az
Azori-szigetek és Madeira, valamint a Kanári-szigetek és az égei-tengeri
szigetek mezőgazdasági termelőinek nyújtott közvetlen kifizetésekre.
4.      Az (1) bekezdéstől eltérve a szóban
forgó bekezdésben említett csökkentés mértéke az új tagállamokban – Bulgária és
Románia kivételével – 0 %.”
(3)
A 11. cikk (1) bekezdése a következő
albekezdéssel egészül ki:
„A 2014-es pénzügyi évben azonban az első
albekezdésben említett kiigazítást az első albekezdésben említett
intézményközi megállapodás I. mellékletének 2. fejezete alá tartozó
intézkedések finanszírozására vonatkozó előrejelzések figyelembevételével
kell meghatározni, a közvetlen kifizetések 10a. cikk szerinti kiigazításának
alkalmazása előtt, de a 300 000 000 EUR összegű ráhagyás figyelembe
vétele nélkül.”
(4)
A 11a. cikk a következő (3) bekezdéssel
egészül ki:
„(3)    A közvetlen kifizetések 2013-ra vonatkozó
kiigazításának optimális végrehajtása és a pénzügyi fegyelem biztosítása
céljából a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat
fogadhat el a 10a. és a 11. cikk szerinti, a kifizetések 2013-ra vonatkozó
kiigazítása és a pénzügyi fegyelem következtében a tagállamok által a
termelők esetében alkalmazandó csökkentések kiszámítási alapjáról.”
(5)
A 134., a 135. és a 136. cikket el kell hagyni.
(6)
A IV. melléklet a következő oszloppal egészül
ki:
 „2013
 569
 903
 964,3
 5 372,2
 101,2
 1 255,5
 2 344,5
 5 055,2
 7 853,1
 4 128,3
 53,5
 146,4
 379,8
 34,7
 1 313,1
 5,5
 830,6
 715,7
 3 043,4
 566,6
 144,3
 385,6
 539,2
 717,5
 3 650”
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő [hetedik] napon lép hatályba.
Ez a rendelet 2013. január 1-jétől alkalmazandó.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt
az Európai Parlament részéről                      a Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

1.
A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI
1.1.
A javaslat/kezdeményezés címe

-        Javaslat:
az Európai Parlament és a Tanács rendelete a közös agrárpolitika keretébe
tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők
részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról;
-        Javaslat:
az Európai Parlament és a Tanács rendelete a mezőgazdasági termékpiacok
közös szervezésének létrehozásáról (az egységes közös piacszervezésről
szóló rendelet);
-        Javaslat:
az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról;
-        Javaslat:
az Európai Parlament és a Tanács rendelete a közös agrárpolitika
finanszírozásáról, irányításáról és nyomon követéséről;
-        Javaslat:
az Európai Parlament és a Tanács rendelete a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a
mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetések 2013.
évi alkalmazása tekintetében történő módosításáról;
-        Javaslat:
az Európai Parlament és a Tanács rendelete a mezőgazdasági termékpiacok
közös szervezésével kapcsolatos egyes támogatások és visszatérítések
megállapítására vonatkozó intézkedések meghatározásáról;
-        Javaslat:
az Európai Parlament és a Tanács rendelete az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek
az egységes támogatási rendszer és a szőlőtermesztők támogatása
tekintetében történő módosításáról.

1.2.
A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú
költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[13]

Szakpolitikai
terület, 2. fejezet, 05. cím

1.3.
A javaslat/kezdeményezés típusa (a 2013 utáni KAP
jogszabályi kerete)

x A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre
irányul
¨ A javaslat/kezdeményezés kísérleti
projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedésre
irányul[14]
x A
javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul
x A javaslat/kezdeményezés
új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul

1.4.
Célkitűzések
1.4.1.
A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves
bizottsági stratégiai célkitűzések

Az
uniós mezőgazdaság és vidékfejlesztés – az Európa 2020 stratégiával
összhangban álló – intelligens, fenntartható és inkluzív növekedését célzó
erőforrás-hatékonyság érdekében a KAP célkitűzései a következők:
–
fenntartható élelmiszer-termelés;
–
a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás és az
éghajlatváltozás elleni fellépés;
– kiegyensúlyozott
területi fejlődés.

1.4.2.
Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú
irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett
tevékenység(ek)

A 05. címhez kapcsolódó konkrét célkitűzések:
1. sz. konkrét célkitűzés:
Környezeti
közjavak előállítása
2. sz. konkrét célkitűzés:
Termelési
nehézségek ellensúlyozása a hátrányos természeti adottságú területeken
3. sz. konkrét célkitűzés:
Az
éghajlatváltozás mérséklését és az alkalmazkodást elősegítő
intézkedések
4. sz. konkrét célkitűzés:
Az
uniós költségvetés (KAP) kezelése a magas színvonalú pénzügyi irányításnak
megfelelően
A 05 02. alcímhez kapcsolódó konkrét célkitűzés – A
mezőgazdasági piacokon történő intervenciók:
5. sz. konkrét célkitűzés:
A
mezőgazdasági ágazat versenyképességének fokozása és az
élelmiszer-ellátási lánc értéktermeléséből való részesedésének növelése
A 05 03. alcímhez kapcsolódó konkrét célkitűzés – Közvetlen
támogatások:
6. sz. konkrét célkitűzés:
Hozzájárulás
a gazdaságok jövedelméhez és a jövedelemingadozás mérséklése
A 05 04. alcímhez kapcsolódó konkrét célkitűzések –
Vidékfejlesztés:
7. sz. konkrét célkitűzés:
A
környezetbarát növekedés serkentése innováció révén
8. sz. konkrét célkitűzés:
A
vidéki foglalkoztatás támogatása és a vidéki területek társadalmi szerkezetének
fenntartása
9. sz. konkrét célkitűzés:
A
vidéki gazdaság helyzetének javítása és a diverzifikáció előmozdítása
10. sz. konkrét célkitűzés:
A
gazdálkodási rendszerekben a szerkezeti diverzitás lehetővé tétele

1.4.3.
Várható eredmény(ek) és hatás(ok)

A
jelenlegi szakaszban nem lehet számszerű célokat meghatározni a
hatásmutatókra vonatkozóan. Bár a szakpolitika képes egy
adott irányba hatni, a mutatók által mért széleskörű gazdasági, környezeti
és társadalmi eredményeket végső soron számos külső tényező is
befolyásolja, amelyek – a jelenlegi tapasztalatok szerint – számottevővé
és kiszámíthatatlanná váltak. Jelenleg további elemzés folyik, amely a 2013
utáni időszakra készül el.
A
közvetlen kifizetések tekintetében a tagállamoknak korlátozott mértékben
lehetőségük lesz dönteni a közvetlen kifizetések rendszerein belüli egyes
elemek végrehajtásáról.
A
vidékfejlesztés esetében a várható eredmények és hatás a tagállamok által a
Bizottságnak benyújtandó vidékfejlesztési programoktól függ. A tagállamokat felkérik arra, hogy programjaikban határozzanak meg
célokat.

1.4.4.
Eredmény- és hatásmutatók

A
javaslatok egységes monitoring- és értékelési keret kidolgozását írják elő
a közös agrárpolitika teljesítményének mérése céljából. A
keret magában foglalja a KAP-intézkedések – különösen a közvetlen kifizetések,
a piaci intézkedések, a vidékfejlesztési intézkedések és a kölcsönös
megfeleltetés alkalmazása – nyomon követéséhez és értékeléséhez kapcsolódó
valamennyi eszközt.
E
KAP-intézkedések hatását a következő célkitűzésekkel összefüggésben
kell mérni:
a)       fenntartható élelmiszer-termelés, középpontban a
mezőgazdasági termelők jövedelmével, a mezőgazdaság
termelékenységével és az árstabilitással;
b)       a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás
és az éghajlatváltozással összefüggő fellépések, középpontban az
üvegházhatást okozó gázok kibocsátásával, a biológiai sokféleséggel, a talaj-
és vízgazdálkodással;
c)       kiegyensúlyozott területi fejlődés, középpontban a
vidékfejlesztéssel, a növekedés előmozdításával és a szegénység
visszaszorításával a vidéki területeken.
A
Bizottság végrehajtási aktusok révén meghatározza az említett
célkitűzésekhez és területekhez kapcsolódó konkrét mutatókat.
Emellett
a vidékfejlesztés terén a javaslat megerősített közös monitoring- és
értékelési rendszert tartalmaz. E rendszer céljai a
következők: a) a vidékfejlesztési politika terén elért előrelépés és
eredmények bemutatása és a vidékfejlesztési politikához kapcsolódó intézkedések
hatásának, eredményességének és hatékonyságának, valamint jelentőségének
értékelése, b) hozzájárulás a vidékfejlesztés célzottabb támogatásához és c) a
nyomon követéshez és értékeléshez kapcsolódó közös tanulási folyamat
támogatása. A Bizottság végrehajtási aktusok révén meghatározza a szakpolitikai
prioritásokhoz kapcsolódó közös mutatók listáját.

1.5.
A javaslat/kezdeményezés indoklása
1.5.1.
Rövid vagy hosszú távon kielégítendő
szükséglet(ek)

A
KAP-ra vonatkozó – az Európa 2020 stratégiában az európai vidéki területekre
vonatkozóan meghatározott célok közvetlen átültetését jelentő – többéves
stratégiai célkitűzések megvalósítása, valamint a Szerződés
megfelelő előírásainak teljesítése érdekében a javaslatok célja, hogy
jogszabályi keretet határozzanak meg a közös agrárpolitika 2013 utáni
időszakára.

1.5.2.
Az uniós részvételből adódó többletérték

A
jövőbeli KAP nem csupán az uniós gazdaság egy kicsi, bár lényeges részével
foglalkozó szakpolitika lesz, hanem stratégiai jelentőséggel bír az
élelmezésbiztonság, a környezet és a területi egyensúly szempontjából is. Így a
KAP – igazi közös szakpolitikára jellemző módon – a leghatékonyabban
használja ki a korlátozott költségvetési erőforrásokat a fenntartható
mezőgazdaságnak az Unió egész területén történő megőrzése
céljából, valamint a több országra kiterjedő olyan fontos kérdések
kezelése érdekében, mint például az éghajlatváltozás és a tagállamok közötti
szolidaritás erősítése.
Ahogy
az „Európa 2020 stratégia költségvetése” című bizottsági közlemény[15] megállapítja, a KAP
eredendően európai dimenziójú szakpolitika. A
tagállamok ahelyett, hogy 27 különböző mezőgazdasági szakpolitikát és
költségvetést vinnének, összevonják erőforrásaikat és egyetlen európai
szakpolitikát hajtanak végre egyetlen európai költségvetésből. Ebből
természetszerűleg adódik, hogy a KAP jelentős részét teszi ki az
uniós költségvetésnek. Mindazonáltal hatékonyabb és gazdaságosabb, mint a
koordinálatlan tagállami megközelítések összessége.

1.5.3.
Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága

A
jelenlegi szakpolitikai keret értékelése alapján került sor az érdekelt felekkel
folytatott kiterjedt konzultációra, a jövőbeli kihívások és szükségletek
elemzésére és átfogó hatásvizsgálat elvégzésére. A
jogalkotási javaslatokat kísérő hatásvizsgálatban és indokolásban további
részletek találhatók.

1.5.4.
Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi
eszközökkel

A
jelen pénzügyi kimutatás tárgyát képező jogalkotási javaslatokat az
egységes keretrendeletre vonatkozó javaslat szélesebb összefüggésében kell
vizsgálni, amely a közös stratégiai finanszírozási keretet jelentő
alapokra (EMVA, ERFA, ESZA, Kohéziós Alap és az Európai Tengerügyi és Halászati
Alap) vonatkozó egységes szabályokat tartalmaz. A
keretrendelet nagymértékben hozzájárul az adminisztratív teher csökkentéséhez,
az uniós alapok hatékony módon történő felhasználásához és az egyszerűsítés
gyakorlati megvalósításához. Ez alátámasztja az említett alapok és az ezeket az
alapokat is érintő jövőbeli partnerségi szerződések közös
stratégiai keretéhez kapcsolódó új koncepciókat.
A
létrehozandó közös stratégiai keret az Európa 2020 stratégia célkitűzéseit
és prioritásait az EMVA-ra, az ERFA-ra, az ESZA-ra, a Kohéziós Alapra és az
Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó prioritásokká formálja, ami
biztosítani fogja a közös célkitűzések megvalósítását célzó alapok integrált
felhasználását.
A
közös stratégiai keret a megfelelő uniós szakpolitikákkal és eszközökkel
való koordinációt szolgáló mechanizmusokat is megállapít.
Emellett
a KAP-ot illetően jelentős szinergia és egyszerűsítés
érhető el a közös agrárpolitika első (EMGA) és második (EMVA)
pillérére vonatkozó irányítási és ellenőrzési előírások
harmonizálásával és egymáshoz igazításával. Fenn kell
tartani az EMGA és az EMVA közötti szoros kapcsolódást és a tagállamokban már
meglévő struktúrákat.

1.6.
Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

x A javaslat/kezdeményezés határozott
időtartamra vonatkozik (a közvetlen kifizetések rendszerére, a
vidékfejlesztésre és az átmeneti rendelkezésekre vonatkozó rendelettervezetek
esetében)
–
x   A javaslat/kezdeményezés
időtartama: 2014.01.01. – 2020.12.31.
–
x   A következő többéves
pénzügyi keret időszakára vonatkozó pénzügyi hatás. A vidékfejlesztés
esetében 2023-ig van hatása a kifizetésekre.
x A javaslat/kezdeményezés határozatlan
időtartamra vonatkozik (az egységes közös piacszervezésről
szóló rendelettervezet és a horizontális rendelet esetében).
–
Végrehajtás 2014-től.

1.7.
Tervezett irányítási módszer(ek)[16]

x Centralizált irányítás közvetlenül a
Bizottság által
¨ Centralizált irányítás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:
–
¨  végrehajtó ügynökségek
–
¨  a Közösségek által létrehozott szervek[17]
–
¨  tagállami közigazgatási /közfeladatot ellátó szervek
–
¨  az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön
intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke
szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott
személyek
x Megosztott irányítás a tagállamokkal
¨ Decentralizált irányítás harmadik országokkal
¨ Nemzetközi szervezetekkel közös
irányítás (nevezze meg)
Megjegyzések
A jelenlegi
helyzethez képest nincs lényeges változás, vagyis a KAP reformjához kapcsolódó
jogalkotási javaslatok által érintett kiadások nagy részének kezelése a
tagállamokkal folytatott megosztott irányítás mellett történik majd. Mindazonáltal egy rendkívül kis rész a Bizottság centralizált
közvetlen irányítása alá fog tartozni.

2.
IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
2.1.
A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó
rendelkezések

A
KAP nyomon követése és értékelése tekintetében a Bizottság négyévente jelentést
terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé, az első jelentést
legkésőbb 2017 végéig kell benyújtania.
Ezt
a KAP valamennyi területére vonatkozó különös rendelkezések egészítik ki,
különböző átfogó jelentéstételi és értesítési követelményekkel, amelyeket
végrehajtási szabályokban kell meghatározni.
A
vidékfejlesztést illetően előírások szabályozzák majd a programok
szintjén végrehajtott nyomon követést is, amelyet összehangolnak a többi
alappal, és amely előzetes, időközi és utólagos értékelésekkel
kapcsolódik össze.

2.2.
Igazgatási és kontrollrendszer
2.2.1.
Felismert kockázat(ok)

A
KAP-nak több mint hétmillió kedvezményezettje van, akik számos különböző –
részletes és időnként összetett jogosultsági kritériumokat tartalmazó –
támogatási rendszer keretében jutnak támogatáshoz.
A
közös agrárpolitika területén a hibaarány csökkenése ma már tendenciának
tekinthető. Így a legutóbbi, 2 %-hoz közeli
hibaarány megerősíti az elmúlt évek általánosan pozitív értékelését. A cél
az, hogy további erőfeszítésekkel a hibaarány 2 %-alá csökkenjen.

2.2.2.
Tervezett ellenőrzési mód(ok)

A
jogalkotási csomag, különösen a közös agrárpolitika finanszírozásáról,
irányításáról és nyomon követéséről szóló rendeletre vonatkozó javaslat az
1290/2005/EK rendelettel létrehozott jelenlegi rendszer fenntartását és
megerősítését irányozza elő. Előírja a tagállami szintű –
az akkreditált kifizető ügynökségek köré szerveződő –
kötelező igazgatási struktúrát, az ügynökségek a 2.3. pontban meghatározott
elvek szerint felelősek a végső kedvezményezetteknél végrehajtott
ellenőrzésekért. Az egyes kifizető ügynökségek
vezetőinek minden évben vezetői megbízhatósági nyilatkozatot kell
tenniük, amely a számlák teljességére, pontosságára és valódiságára, a
belső ellenőrzési rendszerek megfelelő működésére, valamint
a mögöttes ügyletek jogszerűségére és szabályosságára vonatkozik. E három
szempontra vonatkozóan független auditszervnek kell véleményt adnia.
A
Bizottság folytatja a mezőgazdasági kiadások kockázatalapú módszer
alkalmazásával történő auditját, annak biztosítása érdekében, hogy
ellenőrzései a legnagyobb kockázatot jelentő területekre
összpontosuljanak. Amennyiben ezek az auditok feltárják,
hogy a felmerült kiadások sértik az uniós jogszabályokat, a Bizottság a
megfelelőségi elszámolás keretében kizárja a szóban forgó összegeket az
uniós finanszírozásból.
A
jogalkotási javaslatokat kísérő hatásvizsgálat 8. melléklete részletesen
elemzi az ellenőrzések költségeit.

2.3.
A csalások és a szabálytalanságok megelőzésre
vonatkozó intézkedések

A
jogalkotási csomag, különösen a közös agrárpolitika finanszírozásáról,
irányításáról és nyomon követéséről szóló rendeletre vonatkozó javaslat a
kifizető ügynökségek által az ellenőrzésekkel és szankciókkal
összefüggésben alkalmazandó jelenlegi részletes rendszer fenntartását és
megerősítését irányozza elő, amely egységes alapjellemzőket és
az egyes támogatási rendszerek jellegzetességeire szabott konkrét szabályokat
tartalmaz. Általánosságban a rendszerek a támogatási
kérelmek 100 %-ának teljes adminisztratív ellenőrzését, adott esetben
egyéb adatbázisokkal történő keresztellenőrzést, valamint az ügyletek
minimális számára vonatkozóan kifizetés előtti helyszíni ellenőrzést
írnak elő, a szóban forgó támogatási rendszerekhez kapcsolódó kockázattól
függően. Ha ezek a helyszíni ellenőrzések nagyszámú szabálytalanságot
tárnak fel, további ellenőrzéseket kell végrehajtani. Ebben az
összefüggésben a legfontosabb rendszer az integrált irányítási és
ellenőrzési rendszer (IIER), amely a 2010-es pénzügyi évben az EMGA és az
EMVA keretében felmerült összes kiadás körülbelül 80 %-ára kiterjedt. Azon
tagállamok esetében, amelyek megfelelően működő ellenőrzési
rendszerekkel rendelkeznek és a hibaarány alacsony, a Bizottság felhatalmazást
kap arra, hogy lehetővé tegye a helyszíni ellenőrzések számának
csökkentését.
Emellett
a jogszabálycsomag előirányozza a tagállamok számára a szabálytalanságok
és csalás megelőzését, feltárását és megszüntetését;
hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók kivetését az uniós
jogszabályokkal vagy a nemzeti joggal összhangban, valamint a szabálytalan
kifizetések kamatokkal együtt történő visszafizettetését A rendszer
automatikus elszámolási mechanizmust tartalmaz a szabálytalanságok kezelésére,
ami biztosítja, hogy amennyiben a visszafizetésre való felhívás időpontját
követő négy éven belül, vagy bírósági eljárás esetén nyolc éven belül nem
kerül sor a visszafizettetésre, a szóban forgó összegeket az érintett tagállam
viselje. Ez a mechanizmus komoly ösztönzést jelent a tagállamoknak a
szabálytalan kifizetések lehető leggyorsabb visszafizettetésére.

3.
A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

A pénzügyi kimutatásban megjelölt összegek a
jelenlegi árakon és kötelezettségvállalásoknak megfelelően kerültek
kifejezésre.
A jogalkotási javaslatokból következő, az
alábbi táblázatokban található változások mellett a jogalkotási javaslatok
további, pénzügyi hatást nem jelentő változásokat vonnak maguk után.
A jelenlegi szakaszban a 2014–2020 közötti
időszak egyik évére vonatkozóan sem lehet kizárni a pénzügyi fegyelem
alkalmazását. Ez azonban nem maguktól a
reformjavaslatoktól függ, hanem más tényezőktől, például a közvetlen
támogatások végrehajtásától vagy a mezőgazdasági piacok jövőbeli
alakulásától.
Ami a közvetlen támogatásokat illeti, az átmeneti rendelkezésekről
szóló javaslatban meghatározott, a 2014. évre (2013. naptári év) vonatkozó,
kiterjesztett nettó felső határok magasabbak, mint a kísérő
táblázatokban található, a közvetlen támogatásokhoz tartozó összegek. Ennek a kiterjesztésnek az a célja, hogy biztosítsa a hatályos
jogszabályok további érvényesülését olyan forgatókönyv esetén, amikor az összes
egyéb elem változatlan marad, a költségvetési fegyelemre vonatkozó mechanizmus
esetleges alkalmazása szükségességének sérelme nélkül.
A reformjavaslatok olyan rendelkezéseket
tartalmaznak, amelyek bizonyos mértékű rugalmasságot biztosítanak a
tagállamoknak a vidékfejlesztéshez kapcsolódó közvetlen támogatások általuk
történő elosztása terén. Amennyiben a tagállamok a
rugalmasság alkalmazása mellett döntenek, ez az adott összegek szempontjából
pénzügyi következményekkel jár, amelyeket azonban a jelenlegi szakaszban nem
lehet számszerűsíteni.
A pénzügyi kimutatás nem veszi figyelembe a
válságalapok esetleges igénybevételét. Hangsúlyozni kell,
hogy a piaci intézkedésekkel összefüggő kiadások esetében figyelembe vett
összegek azon alapulnak, hogy nem kerül sor állami intervenció keretében
történő felvásárlásra, vagy egyéb, az egyes ágazatok válsághelyzetéhez
kapcsolódó intézkedésekre.

3.1.
A kiadások a többéves pénzügyi keret mely
fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik?

1. táblázat: A KAP összegei, beleértve a
többéves pénzügyi keretre (MFF) vonatkozó javaslatokban és a KAP reformjára
vonatkozó javaslatokban előirányzott kiegészítő összegeket
                millió EUR (jelenlegi árakon)
 Költségvetési év || 2013 || 2013 kiigazított (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN 2014-2020
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi kereten belül ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2. fejezet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Közvetlen kifizetések és piaci intézkedésekhez kapcsolódó kiadások (2) (3) (4) || 44 939 || 45 304 || 44 830 || 45 054 || 45 299 || 45 519 || 45 508 || 45 497 || 45 485 || 317 193
 Becsült címzett bevétel || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 4 704
 P1 – Közvetlen kifizetések és piaci intézkedésekhez kapcsolódó kiadások (címzett bevételekkel együtt) || 45 611 || 45 976 || 45 502 || 45 726 || 45 971 || 46 191 || 46 180 || 46 169 || 46 157 || 321 897
 P2 – Vidékfejlesztés (4) || 14 817 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 101 157
 Összesen || 60 428 || 60 428 || 59 953 || 60 177 || 60 423 || 60 642 || 60 631 || 60 620 || 60 608 || 423 054
 1. fejezet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CSF (közös strat. keret) – Mezőgazdasági kutatás és innováció || N.A. || N.A. || 682 || 696 || 710 || 724 || 738 || 753 || 768 || 5 072
 Leginkább rászoruló személyek || N.A. || N.A. || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818
 Összesen || N.A. || N.A. || 1 061 || 1 082 || 1 104 || 1 126 || 1 149 || 1 172 || 1 195 || 7 889
 3. fejezet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Élelmiszer-biztonság || N.A. || N.A. || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 2 450
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi kereten kívül ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezőgazdasági válságok esetére képzett tartalék || N.A. || N.A. || 531 || 541 || 552 || 563 || 574 || 586 || 598 || 3 945
 Európai Globalizációs Alap (EGF) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ebből a mezőgazdaság számára rendelkezésre álló maximális összeg (5) || N.A. || N.A. || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZESEN ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZESEN – bizottsági javaslatok (MFF + MFF-en kívül) + címzett bevételek || 60 428 || 60 428 || 62 274 || 62 537 || 62 823 || 63 084 || 63 114 || 63 146 || 63 177 || 440 156
 ÖSSZESEN – MFF-javaslatok (a tartalék és az EGF kivételével) + címzett bevételek || 60 428 || 60 428 || 61 364 || 61 609 || 61 877 || 62 119 || 62 130 || 62 141 || 62 153 || 433 393
Megjegyzések:
(1)           A már egyeztetett jogszabályi
módosítások figyelembevételével, vagyis az Egyesült Királyság számára
biztosított önkéntes moduláció és a 136. cikk („fel nem használt összegek”)
alkalmazása 2013 végén megszűnik.
(2)           Az összegek az első pillérre
vonatkozóan javasolt éves felső határokra vonatkoznak. Meg kell azonban
jegyezni, hogy a javaslat alapján a számlaelszámolásból eredő negatív
kiadások (jelenleg a 05 07 01 06. költségvetési tételhez tartoznak) a címzett
bevételekhez kerülnének (67 03. költségvetési tétel). A részletek a
következő oldalon, a becsült bevételeket tartalmazó táblázatban
találhatók.
(3)           A 2013. évre vonatkozó adatok
tartalmazzák az állat- és növény-egészségügyi intézkedéseket, valamint a
halászati ágazat piaci intézkedéseit.
(4)           A fenti táblázatban található összegek
megfelelnek az „Európa 2020 stratégia költségvetése” című bizottsági
közleményben (COM(2011)500 végleges, 2011. június 29.) levő összegeknek. Azonban
arról még dönteni kell, hogy a többéves pénzügyi keret tükrözi-e majd a
gyapot-szerkezetátalakítási program egyik tagállamot érintő
költségkeretének 2014-től megvalósuló áthelyezését a vidékfejlesztéshez,
ami az EMGA közbenső felső határára és a második pillérre vonatkozó
összeg kiigazítását jelenti (4 millió EUR/év). Az alábbi szakaszokban található
táblázatokban az összegek áthelyezésre kerültek, függetlenül attól, hogy
megjelennek-e a többéves pénzügyi keretben.
(5)           Az „Európa 2020 stratégia költségvetése”
című bizottsági közleménnyel (COM(2011)500 végleges) összhangban, az
Európai Globalizációs Alap keretében (2011-es árakon) összesen legfeljebb 2,5
milliárd EUR áll majd rendelkezésre a globalizáció hatásai által érintett
mezőgazdasági termelőknek nyújtandó kiegészítő támogatáshoz. A
fenti táblázatban a jelenlegi árakon történő évenkénti bontás csak
tájékoztató jellegű adat. A költségvetési kérdésekben való
együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról
szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrehozandó
intézményközi megállapodás tervezete (COM (2011)403 végleges, 2011. június 29.)
az EGF számára összességében (2011-es árakon) évi legfeljebb 429 millió EUR
összeget határoz meg.

3.2.
A kiadásokra gyakorolt becsült hatás
3.2.1.
A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

2. táblázat: Becsült bevételek, valamint
a 2. fejezeten belül a 05. szakpolitikai területhez tartozó kiadások
                millió EUR (jelenlegi árakon)
 Költségvetési év || 2013 || 2013 kiigazított || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN 2014-2020
 BEVÉTELEK ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 123 – Cukortermelési díj (saját források) || 123 || 123 || 123 || 123 ||   ||   ||   ||   ||   || 246
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 67 03. – Címzett bevételek || 672 || 672 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 187
 ebből: ex 05 07 01 06. – Számlaelszámolás || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 Összesen || 795 || 795 || 864 || 864 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 433
 KIADÁSOK ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 02. – Piacok (1) || 3 311 || 3 311 || 2 622 || 2 641 || 2 670 || 2 699 || 2 722 || 2 710 || 2 699 || 18 764
 05 03. –- Közvetlen támogatások (maximalizálás előtt) (2) || 42 170 || 42 535 || 42 876 || 43 081 || 43 297 || 43 488 || 43 454 || 43 454 || 43 454 || 303 105
 05 03. –- Közvetlen támogatások (maximalizálás után) || 42 170 || 42 535 || 42 876 || 42 917 || 43 125 || 43 303 || 43 269 || 43 269 || 43 269 || 302 027
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 04. – Vidékfejlesztés (maximalizálás előtt) || 14 817 || 14 451 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 101 185
 05 04. – Vidékfejlesztés (maximalizálás után) || 14 817 || 14 451 || 14 455 || 14 619 || 14 627 || 14 640 || 14 641 || 14 641 || 14 641 || 102 263
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 07 01 06. – Számlaelszámolás || -69 || -69 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Összesen || 60 229 || 60 229 || 59 953 || 60 177 || 60 423 || 60 642 || 60 631 || 60 620 || 60 608 || 423 054
 NETTÓ KÖLTSÉGVETÉS a címzett bevételek levonása után ||   ||   || 59 212 || 59 436 || 59 682 || 59 901 || 59 890 || 59 879 || 59 867 || 417 867
Megjegyzések:
(1)           2013-ra
vonatkozóan, a 2013-ra már egyeztetett jogi kiigazításokat (például a borra
vonatkozó felső határ, a burgonyakeményítőre vonatkozó támogatás
eltörlése, szárított takarmány) valamint néhány tervezett fejleményt figyelembe
vevő, 2012. évi költségvetési tervezeten alapuló előzetes becslés
szerint. A becslések valamennyi évre vonatkozóan feltételezik, hogy nem merül fel
további – piaci zavarok vagy válságok miatti támogatási intézkedésekhez
szükséges – finanszírozási igény.
(2)           A 2013.
évi összeg tartalmazza a szőlőtőke-kivágáshoz kapcsolódó 2012.
évi összegek becslését.
3. táblázat: A KAP-reformjavaslatok
pénzügyi hatásának kiszámítása költségvetési fejezetenként, a bevételeket és a
KAP-kiadásokat illetően
                millió EUR (jelenlegi árakon)
 Költségvetési év || 2013 || 2013 kiigazított ||   || ÖSSZESEN 2014-2020
   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||
 BEVÉTELEK ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 123 – Cukortermelési díj (saját források) || 123 || 123 || 0 || 0 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 67 03. – Címzett bevételek || 672 || 672 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 ebből: ex 05 07 01 06. – Számlaelszámolás || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 Összesen || 795 || 795 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 KIADÁSOK ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 02. – Piacok (1) || 3 311 || 3 311 || -689 || -670 || -641 || -612 || -589 || -601 || -612 || -4 413
 05 03. – Közvetlen támogatások (maximalizálás előtt) (2) || 42 170 || 42 535 || -460 || -492 || -534 || -577 || -617 || -617 || -617 || -3 913
 05 03. – Közvetlen támogatások – a maximalizálás becsült eredménye, amely átkerül a vidékfejlesztésbe ||   ||   || 0 || -164 || -172 || -185 || -186 || -186 || -186 || -1 078
 05 04. – Vidékfejlesztés (maximalizálás előtt) || 14 817 || 14 451 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 28
 05 04. – Vidékfejlesztés – a maximalizálás becsült eredménye, amely átkerül a közvetlen támogatásokból ||   ||   || 0 || 164 || 172 || 185 || 186 || 186 || 186 || 1 078
 05 07 01 06. – Számlaelszámolás || -69 || -69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 Összesen || 60 229 || 60 229 || -1 076 || -1 089 || -1 102 || -1 115 || -1 133 || -1 144 || -1 156 || -7 815
 NETTÓ KÖLTSÉGVETÉS a címzett bevételek levonása után ||   ||   || -1 145 || -1 158 || -1 171 || -1 184 || -1 202 || -1 213 || -1 225 || -8 298
Megjegyzések:
(1)           2013-ra
vonatkozóan, a 2013-ra már egyeztetett jogi kiigazításokat (például a borra
vonatkozó felső határ, a burgonyakeményítőre vonatkozó támogatás
eltörlése, szárított takarmány), valamint néhány tervezett fejleményt
figyelembe vevő, 2012. évi költségvetési tervezeten alapuló előzetes
becslés szerint. A becslések valamennyi évre vonatkozóan feltételezik, hogy nem
merül fel további – piaci zavarok vagy válságok miatti támogatási intézkedésekhez
szükséges – finanszírozási igény.
(2)           A 2013.
évi összeg tartalmazza a szőlőtőke-kivágáshoz kapcsolódó 2012.
évi összegek becslését.
4. táblázat: A KAP-reformjavaslatok
pénzügyi hatásának kiszámítása a KAP piaci intézkedéseihez kapcsolódó
kiadásokat illetően
                millió EUR (jelenlegi árakon)
 KÖLTSÉGVETÉSI ÉV ||   || Jogalap || Becsült szükséglet || Változások 2013-hoz képest ||
   ||   ||   || 2013 (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN 2014-2020
 Rendkívüli intézkedések: a jogalap egyszerűsített és kiterjesztett alkalmazási köre ||   || 154., 155., 156. cikk || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 A durumbúza és a cirok intervenciós felvásárlásának megszüntetése ||   || korábban a 10. cikk || pm || - || - || - || - || - || - || - || -
 A leginkább rászoruló személyeknek szóló élelmiszerprogramok || (2) || Korábban az 1234/2007/EK rendelet 27. cikke || 500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -3 500.0
 Magántárolás (lenrost) ||   || 16. cikk || N.A. || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || Pm
 Gyapotra nyújtott támogatás – szerkezetátalakítás || (3) || Korábban a 637/2008/EK rendelet 5. cikke || 10.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -28.0
 Zöldség-gyümölcs termelői csoportok tevékenységének megkezdéséhez nyújtott támogatás ||   || korábban a 117. cikk || 30.0 || 0.0 || 0.0 || 0.0 || -15.0 || -15.0 || -30.0 || -30.0 || -90.0
 Iskolagyümölcs-program ||   || 21. cikk || 90.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 420.0
 Termelői szervezetek megszüntetése a komlóágazatban ||   || korábban a 111. cikk || 2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -15.9
 Sovány tejpor opcionális magántárolása ||   || 16. cikk || N.A. || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 A sovány tej / sovány tejpor takarmányként vagy kazein előállításához való felhasználásához nyújtott támogatás megszüntetése ||   || korábban a 101. és 102. cikk || pm || - || - || - || - || - || - || - || -
 Vaj opcionális magántárolása || (4) || 16. cikk || 14.0 || [-1.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-85.0]
 A tej promóciós illetékének eltörlése ||   || korábban a 309. cikk || pm || - || - || - || - || - || - || - || -
 05 02. ÖSSZESEN ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A reformjavaslatok nettó hatása (5) ||   ||   ||   || -446.3 || -446.3 || -446.3 || -461.3 || -461.3 || -476.3 || -476.3 || -3 213.9
Megjegyzések:
(1)           A 2013.
évi szükséglet becslése a 2012.évi bizottsági költségvetési tervezeten alapul,
kivéve a) a gyümölcs- és zöldségágazatot, ahol a szükségletek a vonatkozó
reformok pénzügyi kimutatásain alapulnak és b) a már egyeztetett jogszabályi
módosításokat.
(2)           A 2013.
évi összeg megfelel a COM(2010)486 bizottsági javaslatnak. 2014-től az
intézkedést az 1. fejezetből finanszírozzák.
(3)           A
Görögországra vonatkozó gyapot-szerkezetátalakítási program költségkerete (4
millió EUR/év) 2014-től a vidékfejlesztéshez kerül. A Spanyolországra
vonatkozó költségkeret (6,1 millió EUR/év) 2018-tól az egységes támogatási
rendszerbe kerül (erről már döntés született).
(4)           Becsült
hatás, ha az intézkedést nem alkalmazzák.
(5)           A 05
02. és 05 03. alcímen belüli kiadások mellett a 05 01., 05 07. és 05 08.
alcímen belüli közvetlen kiadásokat várhatóan az EMGA-hoz rendelt
bevételből finanszírozzák.
5. táblázat: A KAP reformjavaslatok
pénzügyi hatásának kiszámítása a közvetlen támogatásokat illetően
                millió EUR (jelenlegi árakon)
 KÖLTSÉGVETÉSI ÉV ||   || Jogalap || Becsült szükségletek || Változások 2013-hoz képest ||
   ||   || 2013 (1) || 2013 kiigazított (2) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN 2014-2020
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Közvetlen támogatások ||   ||   || 42 169.9 || 42 535.4 || 341.0 || 381.1 || 589.6 || 768.0 || 733.2 || 733.2 || 733.2 || 4 279.3
 – Már elfogadott módosítások: ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Fokozatos bevezetés az EU-12-ben ||   ||   ||   ||   || 875.0 || 1 133.9 || 1 392.8 || 1 651.6 || 1 651.6 || 1 651.6 || 1 651.6 || 10 008.1
 Gyapot – szerkezetátalakítás ||   ||   ||   ||   || 0.0 || 0.0 || 0.0 || 0.0 || 6.1 || 6.1 || 6.1 || 18.4
 Állapotfelmérés ||   ||   ||   ||   || -64.3 || -64.3 || -64.3 || -90.0 || -90.0 || -90.0 || -90.0 || -552.8
 Korábbi reformok ||   ||   ||   ||   || -9.9 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -204.2
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Az új KAP-reformjavaslatokhoz kapcsolódó módosítások ||   ||   || -459.8 || -656.1 || -706.5 || -761.3 || -802.2 || -802.2 || -802.2 || -4 990.3
 ebből: maximalizálás ||   ||   ||   ||   || 0.0 || -164.1 || -172.1 || -184.7 || -185.6 || -185.6 || -185.6 || -1 077.7
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 03. ÖSSZESEN ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A reformjavaslatok nettó hatása ||   ||   ||   ||   || -459.8 || -656.1 || -706.5 || -761.3 || -802.2 || -802.2 || -802.2 || -4 990.3
 ÖSSZES KIADÁS ||   ||   || 42 169.9 || 42 535.4 || 42 876.4 || 42 916.5 || 43 125.0 || 43 303.4 || 43 268.7 || 43 268.7 || 43 268.7 || 302 027.3
Megjegyzések:
(1)           A 2013.
évi összeg tartalmazza a szőlőtőke-kivágáshoz kapcsolódó 2012.
évi összegek becslését.
(2)           A már
egyeztetett jogszabályi módosítások figyelembevételével, vagyis az Egyesült
Királyság számára biztosított önkéntes moduláció és a 136. cikk („fel nem
használt összegek”) alkalmazása 2013 végén megszűnik.
6. táblázat: A közvetlen támogatások
elemei
                millió EUR (jelenlegi árakon)
 KÖLTSÉGVETÉSI ÉV ||   ||   ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN 2014-2020
 II. melléklet ||   ||   ||   ||   || 42 407.2 || 42 623.4 || 42 814.2 || 42 780.3 || 42 780.3 || 42 780.3 || 256 185.7
 Az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlathoz nyújtott támogatás (30 %) ||   ||   ||   ||   || 12 866.5 || 12 855.3 || 12 844.3 || 12 834.1 || 12 834.1 || 12 834.1 || 77 068.4
 A fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatásra fordítható maximális összeg (2 %)   ||   ||   ||   ||   || 857.8 || 857.0 || 856.3 || 855.6 || 855.6 || 855.6 || 5 137.9
 Alaptámogatási rendszer, a hátrányos természeti adottságokkal rendelkező területek számára nyújtott támogatás, termeléstől függő önkéntes támogatás ||   ||   ||   ||   || 28 682.9 || 28 911.1 || 29 113.6 || 29 090.6 || 29 090.6 || 29 090.6 || 173 979.4
 A fenti tételekből a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerre fordítható maximális összeg (10 %) ||   ||   ||   ||   || 4 288.8 || 4 285.1 || 4 281.4 || 4 278.0 || 4 278.0 || 4 278.0 || 25 689.3
 A II. mellékletben található borágazati támogatások áthelyezése[18]   ||   ||   ||   ||   || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 959.1
 Maximalizálás ||   ||   ||   ||   || -164.1 || -172.1 || -184.7 || -185.6 || -185.6 || -185.6 || -1 077.7
 Gyapot ||   ||   ||   ||   || 256.0 || 256.3 || 256.5 || 256.6 || 256.6 || 256.6 || 1 538.6
 POSEI/kis égei-tengeri szigetek ||   ||   ||   ||   || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 2 504.4
7. táblázat: A KAP reformjavaslatok
pénzügyi hatásának kiszámítása a közvetlen támogatások nyújtására vonatkozó
2014. évi átmeneti intézkedéseket illetően
                millió EUR (jelenlegi árakon)
 KÖLTSÉGVETÉSI ÉV ||   || Jogalap || Becsült szükségletek || Változások 2013-hoz képest
   ||   ||   || 2013 (1) || 2013 kiigazított || 2014 (2)
 A 73/2009/EK tanácsi rendelet IV. melléklete ||   ||   || 40 165.0 || 40 530.5 || 541.9
 Fokozatos bevezetés az EU-10-ben ||   ||   ||   ||   || 616.1
 Állapotfelmérés ||   ||   ||   ||   || -64.3
 Korábbi reformok ||   ||   ||   ||   || -9.9
 05 03. ÖSSZESEN ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZES KIADÁS ||   ||   || 40 165.0 || 40 530.5 || 41 072.4
Megjegyzések:
(1)           A 2013.
évi összeg tartalmazza a szőlőtőke-kivágáshoz kapcsolódó 2012.
évi összegek becslését.
(2)           A
kiterjesztett nettó felső határok tartalmazzák a borágazati támogatások
egységes támogatási rendszerbe való – a tagállamok által 2013-ra vonatkozóan
már elfogadott – áthelyezésének becslését.
8. táblázat: A KAP reformjavaslatok
pénzügyi hatásának kiszámítása a vidékfejlesztést illetően
                millió EUR (jelenlegi árakon)
 KÖLTSÉGVETÉSI ÉV ||   || Jogalap || Vidékfejlesztésre nyújtott támogatás || Változások 2013-hoz képest ||
   ||   ||   || 2013 || 2013 kiigazított (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN 2014-2020
 Vidékfejlesztési programok ||   ||   || 14 788.9 || 14 423.4 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Gyapotra nyújtott támogatás – szerkezetátalakítás || (2) ||   ||   ||   || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 28.0
 A közvetlen támogatások maximalizálásának eredménye ||   ||   ||   ||   ||   || 164.1 || 172.1 || 184.7 || 185.6 || 185.6 || 185.6 || 1 077.7
 Vidékfejlesztési költségkeret a technikai segítségnyújtás kivételével || (3) ||   ||   ||   || -8.5 || -8.5 || -8.5 || -8.5 || -8.5 || -8.5 || -8.5 || -59.4
 Technikai segítségnyújtás || (3) ||   || 27.6 || 27.6 || 8.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 29.4
 Innovatív helyi együttműködésre odaítélt díj || (4) ||   || N.A. || N.A. || 0.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 30.0
 05 04. ÖSSZESEN ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A reformjavaslatok nettó hatása ||   ||   ||   ||   || 4.0 || 168.1 || 176.1 || 188.7 || 189.6 || 189.6 || 189.6 || 1 105.7
 ÖSSZES KIADÁS (maximalizálás előtt) ||   ||   || 14 816.6 || 14 451.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 101 185.5
 ÖSSZES KIADÁS (maximalizálás után) ||   ||   || 14 816.6 || 14 451.1 || 14 455.1 || 14 619.2 || 14 627.2 || 14 639.8 || 14 640.7 || 14 640.7 || 14 640.7 || 102 263.2
Megjegyzések:
(1)           A
hatályos jogszabályoknak megfelelő, csak a 2013. pénzügyi év végéig
alkalmazandó kiigazítások.
(2)           Az 1.
táblázatban található összegek (3.1. szakasz) megfelelnek az „Európa 2020
stratégia költségvetése” című bizottsági közleményben (COM(2011)500
végleges) levő összegeknek. Azonban arról még dönteni kell, hogy a
többéves pénzügyi keret tükrözi-e majd a gyapot-szerkezetátalakítási program
egyik tagállamot érintő költségkeretének 2014-től megvalósuló
áthelyezését a vidékfejlesztéshez, ami az EMGA közbenső felső
határára és a második pillérre vonatkozó összeg kiigazítását jelenti (4 millió
EUR/év). A fenti 8. táblázatban az összegek áthelyezésre kerültek, függetlenül
attól, hogy megjelennek-e a többéves pénzügyi keretben.
(3)           A
technikai segítségnyújtásra vonatkozó 2013. évi összeget a kezdeti
vidékfejlesztési költségkeret alapján állapították meg (az első
pillérből történő áthelyezéseket nem tartalmazza).
A 2014–2020 közötti
időszakra megállapított technikai segítségnyújtás a teljes
vidékfejlesztési költségkeret 0,25 %-a.
(4)           A
technikai segítségnyújtásra rendelkezésre álló összeg fedezi.
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || „Igazgatási kiadások”
millió EUR (három tizedesjegyig)
Megjegyzés:   A becslések
szerint a jogalkotási javaslatok nem befolyásolják az igazgatási jellegű
előirányzatokat, vagyis az a cél, hogy a jogszabályi keretet a
humánerőforrások és igazgatási kiadások jelenlegi szintje mellett lehessen
végrehajtani.
   ||   ||   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN
 Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság: ||
  Humánerőforrás || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 958.986
  Egyéb igazgatási kiadások || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 67.928
 ÖSSZESEN – Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság || Előirányzatok || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 1 026.914
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 1 026.914
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || N. év[19]   || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.2.
Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült
hatás

–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív
előirányzatok felhasználását.
–
x   A javaslat/kezdeményezés
az alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja maga után:
Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió
EUR-ban (három tizedesjegyig)
 Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket   ò ||   ||   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN
 TELJESÍTÉSEK
 Teljesítések típusa     || Teljesítés átlagos költsége || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma összesen || Összköltség
 5. sz. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS: A mezőgazdasági ágazat versenyképességének fokozása és az élelmiszer-ellátási lánc értéktermeléséből való részesedésének növelése ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Gyümölcs- és zöldségfélék: termelői szervezetek révén történő értékesítés[20]   || A termelői szervezetek révén értékesített termékek értékének aránya a teljes termelés értékéből ||   ||   || 830.0 ||   || 830.0 ||   || 830.0 ||   || 830.0 ||   || 830.0 ||   || 830.0 ||   || 830.0 ||   || 5 810.0
 Borágazat: Nemzeti költségkeret – szerkezetátalakítás8 || Hektárszám ||   || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 ||   || 3 326.0
 Borágazat: Nemzeti költségkeret – beruházások20 ||   ||   || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 ||   || 1 252.6
 Borágazat: Nemzeti költségkeret – melléktermék-lepárlás20 || hektoliter ||   || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 ||   || 686.4
 Borágazat: Nemzeti költségkeret – élelmezési célú alkohol20 || hektárszám ||   || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 ||   || 14.2
 Borágazat: Nemzeti költségkeret – must-sűrítmények használata20 || hektoliter ||   || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 ||   || 261.8
 Borágazat: Nemzeti költségkeret – promóció20 ||   ||   ||   || 267.9 ||   || 267.9 ||   || 267.9 ||   || 267.9 ||   || 267.9 ||   || 267.9 ||   || 267.9 ||   || 1 875.3
 –Egyéb ||   ||   ||   || 720.2 ||   || 739.6 ||   || 768.7 ||   || 797.7 ||   || 820.3 ||   || 808.8 ||   || 797.1 ||   || 5 452.3
 5. sz. konkrét célkitűzés részösszege ||   || 2 621.8 ||   || 2 641.2 ||   || 2 670.3 ||   || 2 699.3 ||   || 2 721.9 ||   || 2 710.4 ||   || 2 698.7 ||   || 18 763.5
 6. sz. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS Hozzájárulás a mezőgazdasági üzemek jövedelméhez és a jövedelemingadozás mérséklése ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Közvetlen jövedelemtámogatás[21]   || A kifizetéssel érintett hektárok száma (millió) ||   || 161.014 || 42 876.4 || 161.014 || 43 080.6 || 161.014 || 43 297.1 || 161.014 || 43 488.1 || 161.014 || 43 454.3 || 161.014 || 43 454.3 || 161.014 || 43 454.3 || 161.014 || 303 105.0
 6. sz. konkrét célkitűzés részösszege ||   || 42 876.4 ||   || 43 080.6 ||   || 43 297.1 ||   || 43 488.1 ||   || 43 454.3 ||   || 43 454.3 ||   || 43 454.3 ||   || 303 105.0
 ÖSSZKÖLTSÉG ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Megjegyzés: Az 1–4. és a
7–10. konkrét célkitűzés esetében a teljesítést még meg kell határozni
(lásd a fenti 1.4.2. szakaszt).

3.2.3.
Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt
becsült hatás
3.2.3.1.
Összegzés

–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási
előirányzatok felhasználását.
–
x   A javaslat/kezdeményezés
az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után:
millió EUR (három tizedesjegyig)
   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás[22]   || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 958.986
 Egyéb igazgatási kiadások || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 67.928
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb igazgatási kiadások ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZESEN || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 1 026.914

3.2.3.2.
 Becsült
humánerőforrás-szükségletek

–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után humánerőforrások
felhasználását.
–
x   A javaslat/kezdeményezés
az alábbi humánerőforrások felhasználását vonja maga után:
Megjegyzés: A becslések
szerint a jogalkotási javaslatok nem befolyásolják az igazgatási jellegű
előirányzatokat, vagyis az a cél, hogy a jogszabályi keretet a
humánerőforrások és igazgatási kiadások jelenlegi szintje mellett lehessen
végrehajtani. A 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó adatok a 2011. évi
helyzeten alapulnak.
A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb
egy tizedesjeggyel) kell kifejezni
   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év
  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) ||
 XX 01 01 01. (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034
 XX 01 01 02. (küldöttségeknél) || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3
 XX 01 05 01. (közvetett kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01. (közvetlen kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Külső személyi állomány (teljes munkaidős egyenértékben kifejezve)[23]   ||
 XX 01 02 01. (AC, INT, END a teljes keretből) || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78
 XX 01 02 02. (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy || - a központban ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - küldöttségeknél ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02. (AC, END, INT – közvetett kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02. (AC, END, INT –közvetlen kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZESEN[24]   || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115
XX az érintett
szakpolitikai terület vagy költségvetési cím.
A
humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló,
az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül
átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a meglévő költségvetési
korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás
keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal.
Az elvégzendő
feladatok leírása:
 Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak ||
 Külső személyzet ||

3.2.4.
A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való
összeegyeztethetőség

–
x   A javaslat/kezdeményezés
összeegyeztethető a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves
pénzügyi keretre vonatkozó JAVASLATOKKAL.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt a többéves pénzügyi keret vonatkozó
fejezetének átdolgozása szükséges.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz
alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára.

3.2.5.
Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

–
A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő
harmadik felek általi társfinanszírozást.
–
X  A vidékfejlesztésre (EMVA)
vonatkozó javaslat az alábbi becsült társfinanszírozást irányozza elő:
előirányzatok millió EUR (három tizedesjegyig)
   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || Összesen
 Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet || Tagállam || Tagállam || Tagállam || Tagállam || Tagállam || Tagállam || Tagállam || Tagállam
 Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN[25]   || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó

3.3.
A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás

–
x   A
javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre.
–
¨  A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre
gyakorolt hatása a következő:
–
x   a javaslat a saját
forrásokra gyakorol hatást
–
x   a javaslat az egyéb
bevételekre gyakorol hatást
millió EUR (három tizedesjegyig)
 Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[26]
 N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Az egyéb címzett
bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési
tétel(eke)t.
Lásd
a 3.2.1. szakaszban a 2. és 3. táblázatot.
[1]               A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a
Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az
Európa 2020 stratégia költségvetése (COM(2011) 500 végleges, 2011.6.29.).
[2]               A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a
Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók
Bizottságának – A KAP jövője 2020-ig: az élelmezési, a
természetes erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezelése
(COM(2010) 672 végleges, 2010.11.18.).
[3]               Lásd különösen az Európai Parlament 2011. június 23-i
állásfoglalását (2011/2015(INI)), valamint a Tanács 2011. március 18-i
elnökségi következtetéseit.
[4]               A jelenlegi jogszabályi keret a következőket
foglalja magában: 73/2009/EK tanácsi rendelet (közvetlen kifizetések), 1234/2007/EK
tanácsi rendelet (piaci eszközök), 1698/2005/EK tanácsi rendelet
(vidékfejlesztés) és 1290/2005/EK tanácsi rendelet (finanszírozás).
[5]               A Közös Stratégiai Kerethez tartozó Európai Regionális
Fejlesztési Alapra, Európai Szociális Alapra, Kohéziós Alapra, Európai
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és Európai Tengerügyi és Halászati
Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális
Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó
általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK rendelet hatályon
kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló
javaslat (COM(2011)615), 2011.10.6.
[6]               A beérkezett 517 hozzászólásról áttekintést nyújt a
hatásvizsgálat 9. melléklete.
[7]               HL C , , . .o.
[8]               HL C , , . .o.
[9]               HL C , , . .o.
[10]             HL C , , . .o.
[11]             HL L 30., 2009.1.31., 16. o.
[12]             HL L 95., 2007.4.5., 1. o.
[13]             Tevékenységalapú irányítás: ABM: (Activity-Based
Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based
Budgeting).
[14]             A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a) és
b) pontja szerint.
[15]             COM (2011) 500 végleges, 2011. június 29.
[16]             Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a
költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások
megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[17]             A költségvetési rendelet 185. cikkében előírt
szervek.
[18]             A 2014–2020 közötti időszakra megállapított közvetlen
támogatások tartalmazzák a borágazati támogatások egységes támogatási
rendszerbe való – a tagállamok által 2013-ra vonatkozóan már elfogadott –
áthelyezésének becslését.
[19]             Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának
első éve.
[20]             A korábbi végrehajtáson és a 2012. évi költségvetési
tervezet becslésein alapul. A gyümölcs- és zöldségágazat termelői
szervezetei esetében az összegek összhangban vannak az ágazat reformjával és –
ahogy azt a 2012. évi költségvetési tervezet tevékenységi beszámolói már jelzik
– az eredmények csak 2011 végén válnak ismertté.
[21]             A 2009. évi potenciálisan támogatható területeken alapul.
[22]             A létszámtervben szereplő tisztviselői és
ideiglenes alkalmazotti álláshelyek esetében a 127 000 EUR összegű átlagos
költségen alapul.
[23]             AC= szerződéses alkalmazott, INT=átmeneti
alkalmazott, JED=küldöttségi pályakezdő szakértő, AL= helyi
alkalmazott; END= nemzeti szakértő;
[24]             Ez nem tartalmazza a 05 01 04 04. költségvetési sorra
vonatkozó közbenső felső határt.
[25]             Ezt a tagállamok által benyújtandó vidékfejlesztési
programokban határozzák meg.
[26]             A hagyományos saját források (vámok, cukorilletékek)
tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek)
csökkentett bruttó összegeket kell megadni.