				|

		52012PC0112

			Javaslat A TANÁCS RENDELETE a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről /* COM/2012/0112 final - 2012/0051 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
 ·      A javaslat okai és céljai A javaslat tárgya az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) alkalmazása a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára hatályban lévő dömpingellenes vámra vonatkozó hatályvesztési felülvizsgálati eljárás során.
 ·      Háttér-információk Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben készült, és az alaprendeletben megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően elvégzett vizsgálat eredményeként jött létre.
 ·      Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A jelenleg hatályos intézkedés a legutóbb a(z) XX/2012/EU tanácsi rendelettel (HL L XX., 2012.xx.yy., 1. o.) módosított, a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozataláról szóló 130/2006/EK tanácsi rendelettel (HL L 23., 2006.1.27., 1. o.) kivetett végleges dömpingellenes vám.
 ·      Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Tárgytalan.
 2.           KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT
 ·      Konzultáció az érdekeltekkel
 Az eljárásban érintett érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy a vizsgálat során az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban megvédjék érdekeiket.
 ·      Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása
 Külső szakértők bevonására nem volt szükség.
 ·      Hatásvizsgálat Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, azonban tartalmazza a vizsgálandó feltételek teljes listáját.
 3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
 ·      A javaslat összefoglalása 2011. január 26-án a Bizottság a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedésekre vonatkozóan hatályvesztési felülvizsgálatot indított. A felülvizsgálat megállapította, hogy a Kínai Népköztársaságból származó borkősav dömpingje folytatódik, ami a dömpingellenes intézkedések megszüntetése esetén újra kárt okozna az uniós gazdasági ágazatnak. Megállapította továbbá, hogy az intézkedések fenntartása nem lenne ellentétes az uniós érdekkel. Ezért az a javaslat született, hogy a Tanács fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot, hogy a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára vonatkozó jelenlegi intézkedések továbbra is hatályban maradhassanak; a rendeletet az Európai Unió Hivatalos Lapjában 2012. április 24-ig ki kell hirdetni.
 ·      Jogalap A Tanács 1225/2009/EK rendelete (2009. november 30.) az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről.
 ·      A szubszidiaritás elve A javaslat az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható.
 ·      Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt:
 Az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet írja le, és nem hagy teret nemzeti döntéshozatalnak.
 Nem szükséges annak feltüntetése, hogy az Unióra, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, a gazdasági szereplőkre és a polgárokra háruló pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható, és e teher milyen mértékben arányos a javaslat célkitűzésével.
 ·      A jogi aktus típusának megválasztása
 Javasolt jogi aktus: rendelet.
 Más jogi aktus nem felelne meg a következők miatt: a fent említett alaprendelet nem rendelkezik alternatív lehetőségekről.
 4.           KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK
 A javaslatnak nincsenek az Unió költségvetését érintő vonzatai.
2012/0051 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS RENDELETE
a Kínai Népköztársaságból származó
borkősav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az
1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti
hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal
nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni
védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: alaprendelet)
és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, valamint 11. cikkének (2), (5) és
(6) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottságnak (a
továbbiakban: Bizottság) a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt
követően benyújtott javaslatára,
mivel:
A. ELJÁRÁS
1.           Előző
vizsgálatok és hatályos intézkedések
(1)       A 130/2006/EK rendelettel[2] (a továbbiakban: eredeti
rendelet) a Tanács a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó
borkősav behozatalára 0 %-tól 34,9 %-ig terjedő végleges
dömpingellenes vámot vetett ki. A Bizottság emlékeztet arra, hogy a Hangzhou
Bioking Biochemical Engineering Co. (a továbbiakban: Hangzhou Bioking) kínai
exportáló gyártó által gyártott borkősavra kivetett végleges
dömpingellenes vám mértéke 0 % volt, más kínai exportáló gyártók esetében
pedig 4,7–34,9 %.
(2)       Az alaprendelet 11. cikkének
(3) bekezdése alapján indított felülvizsgálatot követően a Tanács 2008.
február 22-én a 150/2008/EK rendelettel[3]
módosította a fent említett intézkedések hatályát.
(3)       A Hangzhou Biokingra
alkalmazandó hatályos intézkedéseknek az 1515/2001/EK rendelet 2. cikkének (3)
bekezdése alapján indított felülvizsgálatát követően, a WTO Fellebbezési
Testületének a „Mexikó: marhahúsra és rizsre kivetett végleges dömpingellenes
intézkedések” című jelentése[4]
tekintetében – amely a 305. és 306. bekezdésben megállapította, hogy olyan
exportáló gyártót, amelyről az eredeti vizsgálatban nem állapították meg,
hogy dömpinget folytatott, ki kell zárni az ilyen vizsgálat eredményeként
kivetett végleges dömpingellenes vám hatályából, és nem végezhető rajta
adminisztratív és a megváltozott körülmények miatti felülvizsgálat – 2012.
április XX-én a Tanács a(z) XXX/2012/EU rendelettel[5] módosította a Hangzhou
Biokingra vonatkozó intézkedéseket.
(4)       A vizsgálat, amely az eredeti
rendelet által előírt intézkedésekhez vezetett a továbbiakban az „eredeti
vizsgálatként” említendő.
2.           Hatályvesztési felülvizsgálat
iránti kérelem
(5)       A hatályos dömpingellenes
intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés[6] közzétételét követően a
Bizottsághoz 2009. október 27-én kérelem érkezett az intézkedéseknek az
alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti felülvizsgálatára. A kérelmet
a következő gyártók nyújtották be (a továbbiakban: kérelmezők): a
Distillerie Bonollo SpA, az Industria Chimica Valenzana SpA, a Distillerie
Mazzari SpA, a Caviro Distillerie S.r.l. és a Comercial Quimica Sarasa s.l.,
amelyek termelése a borkősav teljes uniós gyártásának jelentős
részét, ebben az esetben több mint 50 %-át teszi ki.
(6)       A kérelem azon alapult, hogy
a Kínából származó borkősav behozatalára vonatkozóan bevezetett
intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az európai uniós
gazdasági ágazatot érő kár folytatódásával járna.
3.           A hatályvesztési
felülvizsgálat megindítása
(7)       A
Bizottság, miután a tanácsadó bizottsággal történt konzultációt követően
megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a
hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2011. január 26-án a
felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos
Lapjában történő közzététele[7] (a
továbbiakban: a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés) útján
bejelentette az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelő
hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.
4.           Párhuzamos esetek
(8)       A Bizottság továbbá 2011. július
29-én bejelentette, hogy az 5. cikk alapján a Kínából származó borkősav
behozatalára dömpingellenes eljárást[8]
indít, amely egyetlen kínai exportáló gyártóra, a Hangzhou Biokingra
korlátozódik.
(9)       Ugyanazon a napon a Bizottság
bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges
időközi felülvizsgálatot[9]
indít a Kínából származó borkősav behozatalára alkalmazandó dömpingellenes
intézkedésekre vonatkozóan, amely két kínai exportáló gyártó – nevezetesen a
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City és a Ninghai Organic
Chemical Factory, Ninghai – dömpingjének vizsgálatára korlátozódott.
5.           Vizsgálat
5.1.        Felülvizsgálati időszak
és figyelembe vett időszak
(10)     A dömping folytatására
vonatkozó vizsgálat a 2010. január 1-je és 2010. december 31-e közötti
időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár
folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó
értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2007. január
1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt
ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
5.2.        A vizsgálatban érintett felek
(11)     A Bizottság a hatályvesztési
felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőket, az
egyéb ismert uniós gyártókat, az exportáló gyártókat, az importőröket, az
ismert érintett uniós felhasználókat és ezek szövetségeit, valamint az érintett
exportáló ország képviselőit.
(12)     Az
érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról
szóló értesítésben meghatározott határidőn belül írásban ismertessék
álláspontjukat, illetve hogy meghallgatást kérjenek.
(13)     Figyelembe
véve azt, hogy a vizsgálatban láthatóan sok kínai exportáló gyártó, független
uniós importőr és uniós gyártó érintett, a felülvizsgálat megindításáról
szóló értesítésben felmerült, hogy az alaprendelet 17. cikkének
megfelelően mintavételre kerüljön sor. A Bizottság – annak érdekében, hogy
eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – az
alaprendelet 17. cikkével összhangban felkérte a fenti feleket, hogy a
felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés közzétételét követő 15 napon
belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére a felülvizsgálat
megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
(14)     A beérkezett válaszok alapján
az a döntés született, hogy az uniós gyártók tekintetében mintavételt
alkalmaznak. A vizsgálatban egyetlen független uniós importőr sem
működött együtt. A kínai exportáló gyártókat illetően csak két
exportáló gyártó mutatott hajlandóságot a vizsgálatban való
együttműködésre. Ezért úgy döntöttek, hogy az exportáló gyártók
tekintetében nincs szükség mintavételre.
(15)     A felülvizsgálat
megindításáról szóló értesítésben kért információkat hat uniós gyártó nyújtotta
be, és járult ahhoz hozzá, hogy felvegyék a mintába. Az ezektől az uniós
gyártóktól érkezett információk alapján a Bizottság négy uniós gyártót vett fel
a mintába, amely a hasonló termék uniós értékesítési mennyiségét illetően
reprezentatív volt az uniós gazdasági ágazatra nézve. Értékesítéseik volumene
összesen az uniós piac értékesítési volumenének 61 %-át képviselte.
(16)     Kitöltött kérdőív a
mintában szereplő négy uniós gyártótól, két uniós felhasználótól és két
kínai exportáló gyártótól érkezett vissza. Emellett két együttműködő
uniós gyártó adta meg a kárelemzéshez kért általános adatokat.
(17)     A Hangzhou Bioking exportját
(a vállalat egyéni dömpingkülönbözete az eredeti vizsgálat során 0 volt) a
dömping- és a kárelemzésből egyaránt kizárták, ideértve a dömping folytatásának
valószínűségére és a kár megismétlődésének dömpingelt behozatalok
miatti veszélyére irányuló vizsgálatot is. A jelen felülvizsgálat keretében
folytatott elemzés tehát az érintett terméknek a felülvizsgálati időszak
alatt Kínából az Unióba irányuló kivitelén alapult, kivéve a Hangzhou Bioking
gyártó exportját; ezeket az exportokat e rendelet „az intézkedések hatálya alá
tartozó exportok”-ként is említi.
(18)     A Bizottság minden olyan
információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz,
hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy
megismétlődésének valószínűségét és az uniós érdeket. A
következő vállalatok telephelyein került sor ellenőrző
látogatásokra:
(a)
Uniós gyártók:
–
Comercial Quimica Sarasa S.L.;
–
Alcoholera Vinícola Europea S.A.;
–
Distillerie Mazzari S.p.a.;
–
Distillerie Bonollo S.p.a.;
(b)
Exportáló gyártók Kínában:
–
Changmao Biochemical Engineering Co Ltd;
–
Ninghai Organical Chemical Factory;
(c)
Felhasználók
–
Danisco A/S;
–
Kerry (NL) B.V.;
(d)
Analóg országbeli gyártó:
–
Tarcol S.A., Argentina.
B.        ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ
TERMÉK
(19)     Az ebben a felülvizsgálatban
érintett termék azonos a 150/2008/EK rendeletben meghatározott termékkel, amely
rendelet a fent említettek szerint az eredeti rendelet által bevezetett eredeti
intézkedések hatályát módosítja. Az érintett termék a jelenleg az ex
2918 12 00 KN-kód (TARIC-kód: 2918 12 00 90) alá
tartozó, Kínából származó borkősav az Európai Gyógyszerkönyvben
ismertetett módszer szerint vizes oldatban mért, legalább 12,0 fokos negatív
optikai forgatóképességű D-(-)-borkősav kivételével (a továbbiakban:
érintett termék).
(20)     A felülvizsgálat
megerősítette az eredeti vizsgálat megállapítását, miszerint az uniós
piacra importált érintett termék és az exportáló gyártók által gyártott és a
belföldi piacokon értékesített termékek, valamint az uniós gazdasági ágazat
által előállított és az Unióban értékesített termékek (a továbbiakban:
hasonló termék) ugyanazokkal az alapvető kémiai és fizikai
jellemzőkkel rendelkeznek, és alapvető felhasználásuk is azonos.
Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében
hasonló termékeknek tekintendők.
C.        A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK
VALÓSZÍNŰSÉGE
1.           Előzetes megjegyzések
(21)     Az alaprendelet 11. cikke (2)
bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a meglévő intézkedések
hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vagy
megismétlődéséhez vezetne-e.
(22)     A (13) preambulumbekezdésben
említettek szerint az ebben a felülvizsgálatban részt vevő exportáló
gyártók esetleges nagy számára való tekintettel a felülvizsgálat megindításáról
szóló értesítés mintavételt irányzott elő. A 20 ismert exportáló gyártó
közül csak két vállalat jelentkezett és egyezett bele az együttműködésbe,
amelyek mindegyike piacgazdasági elbánásban részesül. Ez a két vállalat
képviseli a felülvizsgálati időszak alatt az érintett termék Kínából az
Unióba irányuló importjának nagy részét, kivéve a Hangzhou Bioking exportját,
amely vállalat egyéni dömpingkülönbözete az eredeti vizsgálat során 0 volt.
2.           Dömpingelt behozatal a
felülvizsgálati időszakban
2.1.        Analóg ország
(23)     Mivel Kína átalakulóban
lévő gazdaságú ország, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a)
pontjában szereplő rendelkezések szerint a piacgazdasági elbánásban nem
részesülő exportáló gyártók számára a rendes értéket egy piacgazdasági
berendezkedésű, megfelelő harmadik ország (a továbbiakban: analóg
ország) árai vagy számtanilag képzett értékei alapján kell megállapítani.
(24)     Mint az eredeti vizsgálatban,
az eljárás megindításáról szóló értesítésben is Argentína szerepelt a rendes
érték megállapítása céljából javasolt analóg országként. Az érdekelt felek
lehetőséget kaptak, hogy ismertessék az analóg ország kiválasztásával
kapcsolatos észrevételeiket.
(25)     A borkősav egyik ipari
felhasználója bizonyos korlátokra hívta fel a figyelmet Argentína mint analóg
ország kiválasztásával kapcsolatban, azzal érvelve, hogy a rendes érték
meghatározására nem ennek kellene az egyetlen teljesítménymutatónak lennie. Az
érintett fél különösen a kínai és argentin gyártás közötti állítólagos
különbségekre, a globális gyártáshoz képest az éves gyártás korlátozott
mennyiségére és az átváltási árfolyamok ingadozására hivatkozott. Ezeket az
érveket azonban nem támasztotta alá dokumentumokkal.
(26)     Az argentin és kínai különböző
gyártási folyamatokat és ennek az érintett termék költségeire és értékére
gyakorolt hatását mindenesetre az eredeti vizsgálat alkalmával már alaposan
figyelembe vették, és azt a következtetést vonták le, hogy nem változtatta meg
a termékek összehasonlíthatóságát, amelyeket hasonlónak találtak. Mivel az
ipari fogyasztó állítása nem vetett fel új elemeket, és nem is támasztották
alá, az érvet el kell utasítani. A jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat
eredményei ezért megerősítik az eredeti vizsgálat eredményeit, amelyek
szerint a gyártási folyamatokban tapasztalt különbségek nem befolyásolták a
termékek összehasonlíthatóságát.
(27)     Az, hogy a borkősav
globális gyártásához képest Argentína éves gyártása korlátozott, nem releváns
érv annak értékelésekor, hogy egy adott piac alkalmas-e rendes érték
meghatározására egy analóg piacon. A vizsgálat tulajdonképpen
megerősítette, hogy Argentína nyitott és versenyképes piac legalább két
gazdasági szereplővel. Ennek alapján ezt az érvet el kell utasítani.
(28)     Az átváltási árfolyamok régiók
közötti jelentős ingadozásának érvét nem támasztották alá. Ráadásul a
helyszíni vizsgálat nem derített fel olyan elemet, amely a régiók között az
árfolyamok torzítására utalna. Ennek alapján ezt az érvet is el kell utasítani.
(29)     Következésképpen
az eredeti vizsgálathoz hasonlóan megállapítást nyert, hogy Argentína
megfelelő analóg ország, ahonnan a rendes értéket meghatározzák.
(30)     Felvették a kapcsolatot a két
ismert argentin vállalattal, de csak az egyik egyezett bele az
együttműködésbe, a kérdőív kitöltésébe és az ellenőrző
látogatásba. Számadatait felhasználták a rendes érték meghatározásához.
2.2.        Rendes
érték
(31)     Az eredeti vizsgálat során
piacgazdasági elbánásban részesülő két vállalat esetében a rendes értéket
saját adataik alapján határozták meg. Az alaprendelet 2. cikkének
megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a borkősav független
vásárlóknak való belföldi értékesítése a felülvizsgálati időszak alatt
reprezentatív volt-e, vagyis hogy a belföldi felhasználásra szánt termék
értékesítési mennyisége kiteszi-e az érintett termék e vállalatok által
képviselt Unióba irányuló exportjának legalább 5 %-át.
(32)     Az egyik piacgazdasági
elbánásban részesülő vállalatnak a rendes értéket számtanilag kellett
képezni, mert belföldi értékesítésük nem volt elegendő ahhoz, hogy a (31)
preambulumbekezdés szerint reprezentatív legyen. A rendes értéket ezért a
vállalat előállítási összköltségei alapján számították ki, melyekhez
hozzáadták a vállalat értékesítési, általános és adminisztratív költségeit,
valamint a rendes kereskedelmi forgalomban történt belföldi értékesítés során
elért nyereséget.
(33)     A másik piacgazdasági
elbánásban részesülő vállalat esetében, mivel a belföldi értékesítés
reprezentatív volt és rendes kereskedelemi forgalomban történt, a rendes
értéket az exportáló országban lévő független vásárlók által fizetett árak
alapján határozták meg.
(34)     Az eredeti vizsgálatban
piacgazdasági elbánásban nem részesülő vállalatok esetében az alaprendelet
2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a rendes értéket az analóg
országbeli együttműködő gyártótól kapott információk alapján
állapították meg.
(35)     Ezért a független vásárlóknak
történő belföldi értékesítést az analóg országban is értékelték az
alaprendelet 2. cikkében meghatározott kritérium szerint. A Bizottság igazolta,
hogy ezek az értékesítések megfelelő mennyiségben, a szokásos kereskedelmi
forgalomban történtek, ezért fel lehet őket használni a piacgazdasági
elbánásban nem részesülő vállalatok rendes értékének meghatározásához.
2.3.        Exportár
(36)     Az együttműködő exportáló gyártóknak az Unióba
irányuló minden exportértékesítése közvetlenül független ügyfeleknek történt az
Unióban. Az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerint az exportárat a
ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg.
(37)     Minden
más kínai székhelyű gyártó exportárához a 14-6. adatbázisban rendelkezésre
álló importstatisztikákból vettek információkat.
2.4.        Összehasonlítás
(38)     A rendes értéket és az
exportárat gyártelepi (ex-works) alapon hasonlították össze egymással.
(39)     Az együttműködő
exportáló gyártók rendes értéke és exportára közötti tisztességes
összehasonlítás érdekében és az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének
megfelelően kiigazítások formájában kellően figyelembe vették a
szállítással, a biztosítással, adókkal és hitelköltségekkel kapcsolatos – az
árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló – bizonyos különbségeket.
(40)     Ahhoz, hogy az analóg
országból származó gyártelepi rendes értéket és a (37) preambulumbekezdésben
említett exportárat tisztességesen lehessen összehasonlítani, az
ellenőrző látogatások során összegyűjtött adatok
felhasználásával a CIF-exportárakat a gyártelepi árakhoz igazították.
2.5.        Dömpingkülönbözet
(41)     Az alaprendelet 2. cikke (11)
bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlaggal
számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár
összehasonlítása alapján állapították meg.
(42)     Az eredeti vizsgálat során
piacgazdasági elbánásban részesülő együttműködő exportáló
gyártók esetében ez az összehasonlítás azt mutatta, hogy ezek a vállalatok
továbbra is dömpinget folytattak, bár kissé alacsonyabb mértékben.
(43)     A kiszámított maradványvám
jelentős szintű dömpinget mutatott, amely még az eredeti vizsgálat szintjénél
is magasabb volt.
3.           A dömping folytatódásának
valószínűsége
(44)     A vizsgálat azt a kérdést
elemezte, hogy fennállt-e dömping a felülvizsgálati időszak alatt,
valamint azt, hogy valószínű-e a dömping folytatódása.
(45)     Ebben az összefüggésben az alábbiakat
elemezték: a Kínából érkező dömpingelt behozatalok mennyisége és árai,
gyártási és szabad kapacitás Kínában, valamint az uniós piac és más harmadik
piacok vonzereje.
3.1.        A
Kínából érkező dömpingelt behozatal mennyisége és árai
(46)     A
végleges intézkedések 2006. januári bevezetését követően a Kínából
érkező dömpingelt behozatal mennyisége továbbra is nőtt: 2007-ben
3,024 tonnáról a felülvizsgálati időszakban 3,649 tonnára, ami kb.
20 %-os növekedést jelent. Ezzel párhuzamosan a Kínából származó dömpingelt
behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 1,0
százalékponttal nőtt: 2007-ben 12,6 %-ról a felülvizsgálati
időszakban 13,5 %-ra.
(47)     Ugyanebben az időszakban
a Kínából érkező dömpingelt behozatal árai viszonylag stabilak maradtak, majd
2007 és 2008 között 12,6 %-kal növekedtek, ezután 2009-ben és a
felülvizsgálati időszakban folyamatosan csökkentek, és ez utóbbi
időszakban elérték a 2007-es szintet.
3.2.        Gyártási
és szabad kapacitás Kínában
(48)     Ami
Kína borkősavgyártási összkapacitását illeti, különböző nyilvános
információforrások[10] azt mutatják, hogy a gyártási kapacitás jóval nagyobb, mint a kínai
belföldi piac kereslete.
(49)     A becslések szerint a kínai
gyártási összkapacitás 25 000 tonna, figyelembe véve a vizsgálat során a
helyszínen szerzett információkat és a piackutatásokat[11]. Ahhoz képest, hogy Kínában
mekkora a rendelkezésre álló kapacitás, az 5000 tonna becsült felhasználással a
kínai piac kicsinek mondható.
(50)     Ezenkívül megbízható források
szerint a kínai kapacitás a 25 000 tonnát is meghaladja. A két
együttműködő kínai exportőr összkapacitása az eredeti vizsgálati
időszak és a jelenlegi felülvizsgálati időszak adatait
összehasonlítva több mint 200 %-kal emelkedett. A vonatkozó szabad
kapacitás a felülvizsgálati időszakban az összkapacitás kb. 20 %-a
volt.
(51)     Továbbá
a fenti (48) preambulumbekezdésben említett jelentésekből szerzett és a
nyilvánosan elérhető információk szerint 2007-ben legalább két új
borkősavgyártó jött létre.
(52)     Ezek
alapján egyértelmű, hogy a kínai kapacitás aránytalan a belföldi
felhasználáshoz képest, ami alátámasztja, hogy a kínai gyártók
egyértelműen arra kényszerülnek, hogy javítsák pozíciójukat az
exportpiacokon.
3.3.        Az uniós piac és más harmadik
piacok vonzereje
(53)     Az
együttműködő kínai vállalatoktól szerzett információk alapján a
harmadik országok tekintetében megállapított árszintek összhangban állnak
azokkal az árszintekkel, amelyeket az uniós piacon állapíthatnának meg. A fent
említettek szerint a kínai belföldi piacon komoly gyártási kapacitástöbblet
van, ami arra enged következtetni, hogy erőteljes és természetes az igény
arra, hogy ennek a gyártási kapacitástöbbletnek a felhasználása érdekében
alternatív piacokat keressenek.
(54)     A
világ borkősav-felhasználásának 40 %-át kitevő uniós piac messze
a legnagyobb a világon, és továbbra is növekedőben van (lásd a (60)
preambulumbekezdést). A vizsgálat során szerzett információk alapján az is
egyértelmű, hogy a kínai vállalatok komoly érdeklődést mutatnak az
iránt, hogy a világ legnagyobb piacán jelen lehessenek, és megtartsák az uniós
piacon szerzett jelentős piaci részesedésüket.
4.           Következtetés a dömping
folytatódásának valószínűségéről
(55)     A fenti eredmények
tekintetében az a következtetés vonható le, hogy Kínából származó behozatalok
jelentős része továbbra is dömpingelt formában történik, és a dömping
folytatódásának igen nagy a valószínűsége. A potenciális kínai szabad
kapacitásból adódóan, ideértve a kínai piacon megjelent új gyártókat is, és
mivel a vonzó árszinteket kínáló uniós piac a világ legnagyobb piaca, az a
következtetés vonható le, hogy a dömpingellenes intézkedések megszűnése
esetén a kínai exportőrök dömpingelt árakon valószínűleg tovább
növelik exportjukat az Unióba.
D.        AZ
UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(56)     A
felülvizsgálati időszak alatt kilenc gyártó állított elő hasonló
terméket az Unióban. Ebből a kilenc gyártóból hat teljes mértékben
együttműködött a vizsgálat során, mintavételi űrlapokat nyújtott be,
és kérte a mintába való felvételét. Erről a hat gyártóról megállapították,
hogy a hasonló termék teljes uniós gyártásának jelentős hányadát, jelen
esetben több mint 73 %-át képviseli. A (57) preambulumbekezdésben
említetteknek megfelelően a kilenc gyártó, amely a felülvizsgálati
kérelemben rendelkezésre bocsátotta a kért adatokat, a továbbiakban az
alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében
az „uniós gazdasági ágazat”.
(57)     A
károkozás elemzése céljából a következő két szinten került sor kármutatók
meghatározására:
–
a makrogazdasági elemek (gyártás, kapacitás,
kapacitásfelhasználás, termelékenység, értékesítési volumen, piaci részesedés,
növekedés, foglalkoztatás, a dömpingkülönbözetek nagysága, valamint a korábbi
dömping hatásaiból való kilábalás) vizsgálatát az uniós gyártás egészének szintjén,
a mintavétel keretében jelentkező gyártóktól gyűjtött információk
alapján, a többi uniós gyártó esetében pedig a felülvizsgálati kérelemben
szereplő adatokra támaszkodó számítások alapján végezték el,
–
a mikrogazdasági elemeket (átlagos egységárak,
készletek, bérek, termelékenység, a beruházások megtérülése, pénzforgalom,
tőkebevonási képesség és beruházások) a mintába felvett uniós gyártók
által szolgáltatott információk alapján elemezték.
(58)     A
borkősav uniós piaca viszonylag kevés gyártóból áll, ezek javarészt
Olaszországban és Spanyolországban működő kis- és középvállalkozások.
Egy spanyolországi gyártó kivételével, amely csak borkősavat gyárt, az
összes többi gyártó vertikálisan integrált, fő tevékenységük a
borseprőből való alkohol-előállítás, amelynek a borkősav az
egyik mellékterméke.
E.         AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1.           Felhasználás
az uniós piacon
(59)     Az
uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon
értékesített mennyiségek, a kínai exportadatbázis, az uniós piacra érkező
behozatal volumenére vonatkozó Eurostat-adatok, a többi uniós gyártó esetében
pedig a felülvizsgálati kérelmen alapuló számítások alapján határozták meg.
(60)     A
borkősav uniós felhasználása 2007 és a felülvizsgálati időszak között
11 %-kal nőtt. A látható kereslet 2007 és 2009 között 15 %-kal
csökkent. A felülvizsgálati időszak alatt azonban az uniós felhasználás
elérte a 29 964 tonnát, ami az előző évhez képest jelentős,
26 százalékpontos növekedést jelent. Ez a növekedés a borkősav nagy
árrugalmasságával magyarázható. Valójában amikor alacsonyak az árak – mint
ahogyan az a felülvizsgálati időszakban is megfigyelhető volt –, a
borkősavat más célokra, így egyéb vegyi nyersanyagok, pl. citromsav vagy
almasav helyettesítésére is fel lehet használni, ezért nőtt meg az uniós
összfelhasználás.
1. táblázat
   || 2007 || 2008 || 2009 || Felülvizsgálati időszak
 Az EU összfelhasználása (tonna) || 26 931 || 25 333 || 22 983 || 29 964
 Index || 100 || 94 || 85 || 111
 Forrás: kitöltött kérdőívek, kínai exportadatbázis, Eurostat
2.           A Kínából származó behozatal
volumene, piaci részesedése és importárai
2.1.        Volumen és piaci részesedés
(61)     Az érintett termék Kínából az
Unióba irányuló teljes importvolumene 45 %-kal nőtt a figyelembe vett
időszakban. A felülvizsgálati időszakban elérte a 8 495 tonnát,
ami 28,4 %-os piaci részesedésnek felelt meg.
(62)     A kínai
exportőröktől származó és az Unióba irányuló, dömpingellenes
intézkedések hatálya alá tartozó borkősav mennyisége 20 %-kal
nőtt, és elérte a 3 649 tonnát a felülvizsgálati időszak alatt,
ami 12,2 %-os piaci részesedésnek felel meg a figyelembe vett időszak
elején tapasztalt 11,3 %-kal szemben. A behozatal fennmaradó része
(4 846 tonna) egy 0 %-os kínai exportőrtől származik, amely
a figyelembe vett időszak alatt szintén növelte részesedését az Unióba
irányuló kínai exportból (+9 százalékponttal).
2. táblázat
   || 2007 || 2008 || 2009 || Felülvizsgálati időszak
 Az intézkedések hatálya alá tartozó, Kínából származó behozatal volumene (tonna) || 3 035 || 3 042 || 2 945 || 3 649
  Index=100 || 100 || 100 || 97 || 120
 Az intézkedések hatálya alá tartozó, Kínából származó behozatal piaci részesedése || 11,3% || 12,0% || 12,8% || 12,2%
  Index=100 || 100 || 106 || 113 || 107
2.2.        Árak és alákínálás
(63)     Az alábbi táblázat az
intézkedések hatálya alá tartozó, Kínából származó behozatal uniós
határparitáson számított átlagos CIF-árainak, valamint az uniós gazdasági
ágazat vonatkozó értékesítési árainak alakulását mutatja.
3. táblázat
   || 2007 || 2008 || 2009 || Felülvizsgálati időszak
 Az intézkedések hatálya alá tartozó kínai behozatal importára (EUR/tonna) || 1 834 || 2 060 || 1 966 || 1 819
  Index=100 || 100 || 112 || 107 || 99
 Forrás: kitöltött kérdőívek, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatok
(64)     Az intézkedések hatálya alá
tartozó kínai kivitel átlagos értékesítési egységára a felülvizsgálati
időszak alatt CIF-szinten 1 819 EUR/tonnát ért el, ami a figyelembe
vett időszakban 20 %-os növekedést jelent.
(65)     Ami a borkősavnak a
felülvizsgálati időszakban megfigyelhető uniós piaci értékesítési
árát illeti, összehasonlították az uniós gazdasági ágazat által gyártott és
értékesített borkősav, illetve a Kínából származó, az intézkedések hatálya
alá tartozó import borkősav árát. Az uniós gazdasági ágazat vonatkozó
értékesítési árai a független vevők esetében alkalmazott árak voltak,
szükség esetén a gyártelepi árszintre kiigazítva, azaz nem tartalmazva az Unión
belüli szállítási költségeket, és az engedmények és kedvezmények levonását
követően. Ezeket az árakat összehasonlították az említett kínai exportáló
gyártók kedvezménymentes értékesítési áraival, és szükség esetén
hozzáigazították őket az uniós határparitáson számított CIF-árhoz a
vámkezelési és a behozatal utáni költségekhez megfelelően hozzáigazítva. A
felülvizsgálati időszak alatt az uniós súlyozott értékesítési ár
2 496 EUR/tonna volt.
(66)     A terméktípusonkénti
összehasonlítás azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az
intézkedések hatálya alá tartozó, Kínából származó importált érintett
termékeket olyan áron értékesítették az Unióban, amely jelentősen,
százalékban kifejezve 32,6 %-kal alákínálta az uniós gazdasági ágazat
árait.
3.           Egyéb harmadik országokból
származó behozatal
(67)     Az alábbi táblázat a
figyelembe vett időszak alatt a más harmadik országokból származó
behozatal alakulását mutatja volumen és piaci részesedés, valamint az átlagos
importár szempontjából.
4. táblázat
   || 2007 || 2008 || 2009 || Felülvizsgálati időszak
 A többi országból származó behozatal volumene (tonna) || 590 || 135 || 156 || 845
  Index=100 || 100 || 23 || 26 || 143
 Az egyéb harmadik országokból származó behozatal piaci részesedése || 2,2% || 0,5% || 0,7% || 2,8%
  Index=100 || 100 || 24 || 31 || 129
 Importár (EUR/tonna) || 2 503 || 2 874 || 2 300 || 2 413
 Forrás: Eurostat, 14 (6) adatbázis
(68)     A borkősav más harmadik
országokból az EU-ba irányuló behozatalának volumene a figyelembe vett
időszakban 43 %-kal nőtt, és a felülvizsgálati időszakban
elérte a 845 tonnát. Ennek a behozatalnak az árai viszonylag magasak, jóval
meghaladják a Kínából származó termékek árait, és csak alig alacsonyabbak, mint
az uniós gazdasági ágazat árainak átlagos szintje. Vélhetően azonban a más
harmadik országokból származó behozatal elhanyagolható volt, ugyanis a
felülvizsgálati időszak alatt csak 2,8 %-os piaci részesedést
képviselt annak ellenére, hogy a figyelembe vett időszak végén százalékban
kifejezve nagymértékű növekedést mutatott.
4.           Az uniós gazdasági ágazat
gazdasági helyzete
(69)     Az alaprendelet 3. cikkének
(5) bekezdése szerint minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót
megvizsgáltak, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolhatott az
uniós gazdasági ágazat helyzetére.
4.1.        Előzetes megjegyzések
(70)     Tekintettel arra, hogy az
uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan a kárelemzés céljából mintavételt
alkalmaztak, a kármutatókat két szinten állapították meg a fenti (57)
preambulumbekezdésben említettek szerint.
4.2.        Makroökonómiai elemek
(a)
Gyártás
(71)     2007 és a felülvizsgálati
időszak között az uniós gyártás 5 %-kal növekedett. Az uniós gyártás
konkrétan 2009 és a felülvizsgálati időszak között 19 százalékponttal emelkedett,
elérve a kb. 30,5 ezer tonnát, ezt megelőzően, 2007 és 2009 között
nagymértékben, 14 %-kal csökkent. A megnövekedett gyártási szintek
lehetővé tették az uniós gazdasági ágazat számára, hogy megfékezzék a
gyártási költségek emelkedését, és kedvező hatást gyakoroltak az uniós
gazdasági ágazat általános nyereségességére.
5. táblázat
   || 2007 || 2008 || 2009 || Felülvizsgálati időszak
 A gyártás volumene (tonna) || 29 000 || 27 500 || 25 000 || 30 588
  Index=100 || 100 || 95 || 86 || 105
 Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem
(b)
Gyártási kapacitás és kapacitáskihasználtság
(72)     Az uniós gyártók gyártási
kapacitása a figyelembe vett időszakban 2 %-kal csökkent.
(73)     A kapacitáskihasználtság
2007-ben 63 %-os volt, és 2009-ben 56 %-ra csökkent, majd a
felülvizsgálati időszakban 68 %-ot ért el. A 2009-es alacsonyabb
kihasználtsági arány a válság kedvezőtlen hatását tükrözte. A teljes
kapacitáskihasználtság a figyelembe vett időszakban 8 %-kal
növekedett, ami hozzájárult az állandó költségek további arányos csökkenéséhez.
6. táblázat
   || 2007 || 2008 || 2009 || Felülvizsgálati időszak
 Gyártási kapacitás (tonna) || 46 000 || 46 000 || 45 000 || 45 000
  Index=100 || 100 || 100 || 98 || 98
 Kapacitáskihasználtság || 63% || 60% || 56% || 68%
  Index=100 || 100 || 95 || 88 || 108
 Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem
(c)
Értékesítési volumen
(74)     Az
uniós gyártók értékesítési volumene az uniós piaci független vevők
tekintetében kismértékben, 1 %-kal nőtt a figyelembe vett
időszakban. A 2007 és 2008 közötti 11 %-os visszaesést követően
2009-ben további 9 %-kal csökkent, majd közel ugyanazt a szintet érte el a
figyelembe vett időszak végén, mint az elején, vagyis változatos képet
mutatott a 2008–2009-es gazdasági válság miatt.
7. táblázat
   || 2007 || 2008 || 2009 || Felülvizsgálati időszak
 Értékesítés az Unióban működő független vevők számára (tonna) || 20 489 || 18 165 || 16 709 || 20 623
  Index=100 || 100 || 89 || 82 || 101
 Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem
(d)
Piaci részesedés
(75)     A figyelembe vett időszak
során az uniós gyártók piaci részesedése 7,3 százalékponttal csökkent, és a
2007-es 76,1 %-ról 68,8 %-ra esett vissza a felülvizsgálati
időszak alatt. A piaci részesedés e csökkenése azt mutatja, hogy a
felhasználás növekedése ellenére az uniós gazdasági ágazat értékesítései nem
tudtak ugyanolyan ütemben előrehaladni a figyelembe vett időszakban,
de valamelyest stabilak maradtak.
8. táblázat
   || 2007 || 2008 || 2009 || Felülvizsgálati időszak
 Uniós gyártók piaci részesedése || 76,1% || 71,7% || 72,7% || 68,8%
  Index=100 || 100 || 94 || 95 || 90
 Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem és Eurostat
(e)
Növekedés
(76)     2007 és a felülvizsgálati
időszak között az uniós fogyasztás 11%-os növekedése ellenére az uniós
gazdasági ágazat értékesítési volumene az EU piacán stabil maradt; piaci
részesedése 10 %-kal csökkent. Következésképpen az uniós gyártók nem
voltak képesek kihasználni a piacnövekedés előnyeit.
(f)
Foglalkoztatás
(77)     Az
uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 2007 és a felülvizsgálati
időszak között 28 %-os csökkenést mutat. Konkrétan a
foglalkoztatottak száma jelentősen, a 2007–2008-as 320-ról 2009-ben 280-ra,
a felülvizsgálati időszak alatt pedig 230-ra csökkent. A 2009-es csökkenés
a számos uniós gyártó részéről tett átszervezési erőfeszítéseket
tükrözi.
9. táblázat
   || 2007 || 2008 || 2009 || Felülvizsgálati időszak
 Foglalkoztatás (fő) || 320 || 320 || 280 || 230
  Index=100 || 100 || 100 || 88 || 72
 Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem
(g)
Termelékenység
(78)     Az uniós gazdasági ágazat
munkaerejének termelékenysége – egy alkalmazott éves termelésében (tonna) mérve
– a figyelembe vett időszakban 47 %-kal nőtt. Ez azt tükrözi, hogy
a foglalkoztatottság 28 %-os csökkenésével párhuzamosan a gyártás
5 %-kal nőtt, ami az uniós gazdasági ágazat növekvő
hatékonyságának a jele. Ez a tendencia különösen a felülvizsgálati
időszakban nyilvánvaló, amikor a gyártás növekedett, míg a foglalkoztatási
szint csökkent, a termelékenység pedig 48 %-kal magasabb volt, mint 2009-ben.
10. táblázat
   || 2007 || 2008 || 2009 || Felülvizsgálati időszak
 Termelékenység (tonna/munkavállaló) || 90 || 85 || 89 || 132
  Index=100 || 100 || 94 || 99 || 147
 Forrás: kitöltött kérdőívek és felülvizsgálati kérelem
4.3.        A mintába felvett uniós
gyártókra vonatkozó adatok
(h)
Az értékesítési árakat érintő tényezők
(79)     A
mintába felvett gyártók uniós piaci független vevők felé felszámított
átlagos éves értékesítési árai 2007 és 2009 között 8 %-kal nőttek, de
a figyelembe vett időszak alatt 6 %-kal csökkentek, ugyanis a
felülvizsgálati időszak alatt az átlagos értékesítési ár 2 496
EUR/tonna volt, szemben a 2007-es tonnánkénti 2 667 EUR-val. A
borseprőből gyártott és a borkősav gyártási összköltségének
66 %-át kitevő kalcium-tartarát mennyisége a betakarított
borszőlő minősége szerint változik. A kedvező vagy
kedvezőtlen éghajlati viszonyok tehát kihatnak a kalcium-tartarát teljes
kínálatára, ami pedig befolyásolja az átlagos éves értékesítési árakat. Meg
kell jegyezni, hogy a borszőlő betakarítását illetően 2007 és
2008 nem volt kedvező év, ami a gyártási időszak után a nyersanyagok
és értékesítési árak növekedéséhez vezetett (mivel szezonális termékről
van szó, a hatás csak hónapokkal a betakarítás után tapasztalható). Ezzel
szemben 2009 jó év volt, ezért a felülvizsgálati időszak alatt az átlagos
éves értékesítési árak az előző évhez képest 14 %-kal
alacsonyabbak voltak.
11. táblázat
   || 2007 || 2008 || 2009 || Felülvizsgálati időszak
 Uniós piaci egységár (EUR/tonna) || 2 667 || 2 946 || 2 881 || 2 496
  Index=100 || 100 || 110 || 108 || 94
 Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem
(i)
A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömping
okozta helyzetből való kilábalás
(80)     Az ebben a vizsgálatban
megállapított dömping szintje miatt nem történt meg az előző dömping
utáni teljes helyreállás, és megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat
továbbra is érzékenyen reagál az uniós piacon megjelenő bármilyen
dömpingelt behozatalra. Megjegyzendő, hogy az eredeti vizsgálatban a
piacgazdasági elbánásban részesített két együttműködő kínai gyártó
esetében 4,7 %, illetve 10,1 %-os dömpingkülönbözetet állapítottak
meg. Az összes többi vállalat dömpingkülönbözete 34,9 %. Ezenkívül a (7) preambulumbekezdésben
említettek szerint dömpingellenes eljárást indítottak egy kínai exportáló
gyártó, a Hangzhou Bioking ellen, amely nem tartozik az intézkedések hatálya
alá; nem zárható ki, hogy ez az exportáló gyártó dömpinget folytat. A fenti (48)–(54)
preambulumbekezdésben leírtak szerint továbbá valószínűsítették a dömping
folytatódását, elsősorban a rendelkezésre álló kínai gyártási
többletkapacitás és a kínai belföldi piac viszonylagos kis mérete miatt. A
Kínából származó korábbi dömpingelt behozatal okozta helyzetből való
kilábalást illetően fontos megjegyezni, hogy a végleges intézkedések 2006.
januári meghozatalát követően a Kínából származó, intézkedések hatálya alá
tartozó behozatal tovább nőtt, mint ahogy a fenti (46) preambulumbekezdés
említi. Ezért nem történt meg az előző dömping utáni helyreállás, és
megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is érzékenyen reagál az
uniós piacon megjelenő bármilyen dömpingelt behozatalra.
(j)
Készletek
(81)     A készletek mennyisége a
figyelembe vett időszakban stabil maradt, csak kis mértékben, 2 %-kal
emelkedett. E mennyiség konkrétan nagymértékben, 65 %-kal emelkedett
2008-ban a (74) preambulumbekezdésben említett értékesítések alakulásának
következtében. 2008 és a felülvizsgálati időszak között a készletek
mennyisége csökkent, mivel a független feleknek történő értékesítések
ugyanebben az időszakban nőttek.
12. táblázat
   || 2007 || 2008 || 2009 || Felülvizsgálati időszak
 Zárókészlet (tonna) || 863 || 1 428 || 933 || 879
  Index=100 || 100 || 165 || 108 || 102
 Forrás: kitöltött kérdőívek
(k)
Bérek
(82)     Az átlagos
munkaerőköltség a mintában részt vevő gyártók – különösen a
betanított munkások esetében tapasztalt – munkaerőköltség-csökkentési
törekvései ellenére a figyelembe vett időszak alatt 19 %-kal
nőtt, mint ahogyan a (77) preambulumbekezdésben említett általános
munkaerő-csökkentés tükrözi.
12. táblázat
   || 2007 || 2008 || 2009 || Felülvizsgálati időszak
 Átlagos bérek (EUR) || 28 686 || 31 871 || 31 574 || 34 245
  Index=100 || 100 || 111 || 110 || 119
 Forrás: kitöltött kérdőívek
(l)
Nyereségesség és a beruházások megtérülése
(83)     A figyelembe vett
időszakban a hasonló termék mintába felvett gyártóinak az uniós piac
független vevői esetében megvalósított értékesítéseinek a nyereségessége a
nettó értékesítések százalékában kifejezve több mint 6 százalékponttal
nőtt. Pontosabban a mintába felvett gyártók nyeresége 2007 és 2008 között
3,7 százalékponttal 7,7 %-os szintre csökkent, és ezzel az elérendő
haszonkulcs alatt maradt, majd 2009-ben és a felülvizsgálati időszakban
17,6 %-ra nőtt.
(84)     A beruházások megtérülése mint
a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség
nagy vonalakban a nyereségességi tendenciát követte. A 2007-es 36,4 %-os
szintről 2008-ban 21,9 %-ra csökkent. 2009-ben 44,4 %-ra nőtt,
majd a felülvizsgálati időszakban tovább emelkedett, elérve a
142,9 %-ot. Összességében a beruházások megtérülése a figyelembe vett
időszakban igen pozitív maradt.
13. táblázat
   || 2007 || 2008 || 2009 || Felülvizsgálati időszak
 Az EU nyereségessége (nettó eladások %-a) || 11,4% || 7,7% || 12,5% || 17,6%
  Index=100 || 100 || 67 || 109 || 153
 Beruházások megtérülése ( befektetések könyv szerinti nettó értékének %-ában kifejezett nyereség) || 36,4% || 21,9% || 44,4% || 142,9%
  Index=100 || 100 || 60 || 122 || 393
 Forrás: kitöltött kérdőívek
(m)
Pénzforgalom és tőkebevonási képesség
(85)     A működési
tevékenységekből származó nettó pénzforgalom 2007-ben pozitív volt, 4,6
millió EUR értékben. 2008-ban ez az érték 1,8 millió EUR-ra csökkent,
majd a figyelembe vett időszak végéig jelentősen javult, és a
felülvizsgálati időszakban 6,8 millió EUR-s szintet ért el. A
pénzforgalom összességében a figyelembe vett időszakban állandóan pozitív
volt.
(86)     Nem volt jele annak, hogy a
tőkebevonás terén az uniós gazdasági ágazatnak nehézségei lettek volna,
főként mivel a mintába felvett gyártók legnagyobb része integrált vállalat
(lásd az (58) preambulumbekezdést).
14. táblázat
   || 2007 || 2008 || 2009 || Felülvizsgálati időszak
 Pénzforgalom (EUR) || 4 691 458 || 1 841 705 || 4 706 092 || 6 802 164
  Index=100 || 100 || 39 || 100 || 145
 Forrás: kitöltött kérdőívek
(n)
Beruházások
(87)                 A mintába felvett
gyártóknak a hasonló termék gyártása terén megvalósított éves beruházásai 2007
és a felülvizsgálati időszak között 23 %-kal csökkentek. E
beruházások konkrétan 5 %-kal nőttek 2007 és 2008 között, és 2009-ben
további 32 százalékpontos növekedést mutattak. A beruházások 2009 és a
felülvizsgálati időszak között tapasztalt erőteljes csökkenése (–60
százalékpont) részben azzal magyarázható, hogy a vizsgált vállalatok a
figyelembe vett időszak alatt már elérték a tervezett szükséges fő
beruházásokat.
15. táblázat
   || 2007 || 2008 || 2009 || Felülvizsgálati időszak
 Nettó beruházások (EUR) || 2.518.189 || 2.632.013 || 3.461.990 || 1.943.290
  Index=100 || 100 || 105 || 137 || 77
 Forrás: kitöltött kérdőívek
5.           Az uniós gazdasági ágazat
helyzetére vonatkozó következtetés
(88)     A makrogazdasági adatok
elemzése rámutat arra, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett
időszakban növelte gyártását és értékesítését. Bár a tapasztalt növekedés
önmagában nem volt jelentős, mégis a 2007 és a felülvizsgálati
időszak közötti keresletnövekedés összefüggésében kell vizsgálni; ennek
hatására az uniós gyártók piaci részesedése 7,3 százalékponttal, 68,8 %-ra
esett vissza.
(89)     Ugyanakkor a vonatkozó
mikroökonómiai mutatók szerint az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
javult. A felülvizsgálati időszakban a nyereségesség és a beruházások
megtérülése pozitív maradt, csakúgy, mint a pénzforgalom.
(90)     A fentiek figyelembevételével
megállapítást nyer, hogy az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár
az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdése értelmében. Mindenesetre azt, hogy a
felülvizsgálati időszakban összességében nem történt jelentős kár,
más fontos kármutatók tekintetében kell mérlegelni, amelyek a figyelembe vett
időszakban kedvezőtlenül alakultak, különösen az értékesítési árak, a
piaci részesedés csökkenése és a foglalkoztatás szempontjából. Ezért az uniós
gazdasági ágazat helyzete még mindig érzékenynek tekintendő, és bizonyos
szempontok tekintetében még messze áll attól a szinttől, ahol várhatóan
lehetne akkor, ha az eredeti vizsgálatban megállapított kárból már teljesen
felépült volna.
F. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1.           Az intézkedések hatályon
kívül helyezése esetén a behozatal várható mennyisége és az árak által
gyakorolt hatások
(91)     A (48)–(52) preambulumbekezdésben
megállapítottaknak megfelelően a kínai exportáló gyártók jelentős
szabad kapacitással rendelkeznek, és egyértelmű potenciál rejlik bennük
arra, hogy az uniós piacra irányuló behozatal mennyiségét növeljék, ideértve az
export más piacokról történő átirányítását is.
(92)     Az Unióba szánt borkősav
CIF-exportárai, amelyeket a jelenleg az intézkedések hatálya alatt álló kínai
exportőrök alkalmaznak, sokkal alacsonyabbak, mint a felülvizsgálati
időszakban az uniós gazdasági ágazat árai; az áralákínálás típusonként
32,6 %-ot tett ki.
(93)     A borkősav
felülvizsgálati időszakot követően a világ többi részére irányuló
kínai kiviteleinek[12]
elemzése azt mutatja, hogy e kivitelek mennyisége jelentősen csökkent,
10 862 tonnáról (felülvizsgálati időszak) 8 118 tonnára (2011.
július) (–25 %). A többi piacra irányuló kínai exportmennyiség ezen
2 744 tonnás csökkenése az Unió piacára további kínai exportbeáramlást
eredményezhet.
(94)     Figyelembe véve a Kínában
fennálló szabad kapacitást és az uniós piac vonzerejét, a kínai exportőrök
minden valószínűség szerint megpróbálják növelni piaci részesedésüket az
Unióban, ezáltal jelentős kárt okozva az uniós gazdasági ágazatnak. Ennek
következtében a Kínából származó borkősav-behozatalra vonatkozó
dömpingellenes vámok hiányában a Kínából származó dömpingelt behozatal
bármilyen megnövekedett mennyisége még nagyobb nyomást gyakorolna az uniós
gazdasági ágazat áraira, és jelentős kárt okozna.
(95)     A (79) preambulumbekezdésben
említettek szerint az éghajlati/betakarítási körülmények kihatnak az uniós
gazdasági ágazat általános pénzügyi helyzetére. Emlékeztetőül a
borkősav, amelyet a bortermelők is használnak, a borkészítés
melléktermékeként vagy pedig – mint ahogyan a kínai exportőrök esetében is
– kémiai szintézissel, petrolkémiai vagy szénvegyületekből, pl. benzolból
nyerhető ki.
(96)     Ezért azt is meg kell
jegyezni, hogy szintetikus gyártási módszereik miatt a kínai gyártás
mennyiségére vonatkozóan nincsenek számottevő korlátozások, ellentétben az
uniós gazdasági ágazat gyártóival, amelyek természetes nyersanyagokat
(borseprőt) használnak.
(97)     Mivel az uniós gazdasági
ágazat nyereségessége részben az éghajlati viszonyokon múlik, úgy tűnik,
hogy a felülvizsgálati időszakban elért jó nyereségesség nem
tekinthető tartósnak. Valójában még a figyelembe vett időszakban sem
volt mindig képes az uniós gazdasági ágazat elérni a 8 %-os elérendő
haszonkulcsot. A felülvizsgálati időszak utáni hat hónapban továbbá az
uniós gazdasági ágazat nyereségessége már jelentősen, kb. 3 %-ra
csökkent, és a gazdasági ágazat ismét érzékeny helyzetbe került.
2.           Következtetés a kár
megismétlődésének valószínűségéről
(98)     Ennek alapján az a
következtetés vonható le, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése minden
valószínűség szerint növelné a Kínából származó dömpingelt kivitelt, ami
leszorítaná az uniós gazdasági ágazat árait, és rontaná az uniós gazdasági
ágazat gazdasági helyzetét. Ezért az a következtetés vonható le, hogy a Kína
elleni intézkedések hatályon kívül helyezése minden valószínűség szerint
az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár megismétlődéséhez vezetne.
G. AZ UNIÓS ÉRDEK
1.           Bevezetés
(99)     Az alaprendelet 21. cikkével
összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kína elleni dömpingellenes
intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. A
Bizottság az uniós érdeket az összes érintett érdek értékelése alapján határozta
meg. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek
lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.
(100)   Emlékeztetni kell arra, hogy az
eredeti vizsgálatban az intézkedések elfogadása nem minősült az Unió
érdekeivel ellentétesnek. Továbbá az, hogy a jelenlegi vizsgálat
felülvizsgálat, tehát egy olyan helyzet elemzése, amelyben dömpingellenes
intézkedések vannak hatályban, lehetővé tette, hogy a jelenlegi
dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleges
indokolatlanul hátrányos hatását is értékeljék.
(101)   Ennek alapján megvizsgálták,
hogy a káros dömping várható megismétlődésére vonatkozó következtetések
ellenére létezik-e olyan kényszerítő ok, amely alapján arra lehet
következtetni, hogy ebben a konkrét esetben a Kínából származó behozatal elleni
intézkedések fenntartása ellentétes az uniós érdekkel.
2.           Az uniós gazdasági ágazat és
az egyéb uniós gyártók érdeke
(102)   Az uniós gazdasági ágazat
alapvetően életképes iparágnak bizonyult. Ezt alátámasztották a figyelembe
vett időszak alatt tapasztalt kedvező gazdasági fejlemények, amelyek
részben a szerkezetátalakítási törekvéseknek és a meglévő intézkedéseknek
köszönhetőek. Pontosabban az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban
javította árstruktúráját, nyereségességét és gyártási mennyiségét.
(103)   Várható tehát, hogy az uniós
gazdasági ágazat továbbra is ki tudja használni a fenntartandó intézkedéseket.
Amennyiben nem maradnak fenn a Kínából származó behozatal elleni intézkedések,
az uniós gazdasági ágazat valószínűleg ismét jelentős kárt szenved a
Kínából érkező dömpingelt behozatal nagy mennyisége miatt, ami komolyan
rontaná pénzügyi helyzetét. A nagy mennyiségű káros dömpingnek valóban
nagy a valószínűsége, amit az uniós gazdasági ágazat nem tudna elviselni.
Az uniós gazdasági ágazatnak ezért továbbra is előnyére válna a jelenlegi
dömpingellenes intézkedések fenntartása.
(104)   Ennek megfelelően
megállapítást nyer, hogy a Kína elleni dömpingellenes intézkedések fenntartása
egyértelműen az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.
3.           Az importőrök érdeke
(105)   Emlékeztetni kell arra, hogy az
előző vizsgálatban úgy találták, hogy az intézkedések bevezetésének
hatása nem lesz jelentős. A jelenlegi vizsgálatban egy
kereskedő/importőr sem működött együtt. Figyelembe véve, hogy nem áll rendelkezésre olyan bizonyíték, amely
szerint a hatályos intézkedések jelentős hatást gyakorolnának az
importőrökre, az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések
fenntartása nem hat majd jelentősen az uniós importőrökre.
4.           A felhasználók érdekei
(106)   A borkősavat élelmiszer-
és ital-adalékanyagként elsősorban a bor- és élelmiszeriparban, továbbá az
építőiparban, a gipszkészítési folyamatok lassítására használják.
(107)   A vizsgálat során minden ismert
felhasználóval felvették a kapcsolatot.
(108)   Az építőiparban egy
felhasználó sem működött együtt. Az eredeti vizsgálatban megállapítottak
szerint a gipsztermékekhez felhasznált borkősav azok költségeinek kevesebb
mint 2 %-át teszi ki. Ezért az a következtetés vonható le, hogy az
intézkedések fenntartása elhanyagolható hatást gyakorolna az építőipar
költségeire és versenyhelyzetére.
(109)   Az élelmiszeripar két fő
importőre/felhasználója maximálisan együttműködött az eljárásban.
Megállapítható, hogy mindkét vállalat nyereséges, ideértve azokat a termékeket
is, amelyekhez az érintett terméket nyersanyagként használják fel. Az érintett
terméket felhasználó, előállított termékek értékesítése teljes
áruforgalmuknak csak kis százalékát tette ki. Ezért az a következtetés vonható
le, hogy az intézkedések fenntartása nem lenne kedvezőtlen hatással az
élelmiszeripar felhasználói számára. Ráadásul ezeknek a felhasználóknak igen
fontos volt, hogy az érintett termék tekintetében több ellátási forrás álljon
rendelkezésre.
5.           Az uniós érdekre vonatkozó
következtetés
(110)   Valamennyi fent említett
tényezőt figyelembe véve az a következtetés vonható le, hogy a jelenlegi
dömpingellenes intézkedések fenntartásával szemben nem állnak fenn
kényszerítő okok.
H. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(111)   Minden fél tájékoztatást kapott
azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a
Bizottság a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó
meglévő intézkedések fenntartását szándékozza javasolni.
(112)   Az egyik építőipari felhasználó
azt állította, hogy a hatályos intézkedések meghosszabbítása hiányt okozna az
érintett termékből, növelné a vállalat gyártási költségeit, ezáltal
végtermékei drágulásához vezetne. Az állítások igazolására nem nyújtottak be
bizonyítékokat. Ezért az állítások indoklásának, valamint az építőipari
felhasználók együttműködésének a hiánya miatt nem lehetett igazolni ezeket
az állításokat.
(113)   A vizsgálatban
együttműködő két élelmiszer-ipari felhasználó azt állította, hogy az
intézkedések fenntartásának az élelmiszeriparral gyakorolt hatását nem vették
eléggé figyelembe, és az egyik meghallgatást is kért a meghallgatási
tisztviselőnél.
(114)   A meghallgatás alatt ez a
felhasználó nem ellenkezett azzal a következtetéssel, hogy az intézkedések
fenntartása összességében nem befolyásolná kedvezőtlenül a vállalat
egészének a nyereségességét, de azt állította, hogy az érintett termék
felhasználásával készülő termékcsoport nyereségességére gyakorolt hatás –
amely termékcsoport a teljes áruforgalomnak csak kis százalékát teszi ki –
szerinte jelentős lenne. Azt is állította, hogy a borkősav belföldi
árai a felülvizsgálati időszak után jelentősen nőttek, és ezek
az árszintek ismét számottevően csökkentenék a termékükkel megvalósítható
nyereségességet. A felhasználó azonban nem tagadta, hogy az áremelkedés a
nyersanyag uniós piacon tapasztalható hiányának a következménye volt; ennek
szintje a szőlőbetakarítástól függően igen hullámzó, ezért nem
tekinthető sem tartósnak, és az sem igaz, hogy a hatályos dömpingellenes intézkedések
miatt alakult ki.
(115)   A másik együttműködő
felhasználó a vizsgálati csoport előtti meghallgatás során hasonló
érvekkel az intézkedések meghosszabbítása ellen foglalt állást. Ezeket az
érveket ezért hasonlóképpen elutasították (lásd az előző
preambulumbekezdést).
(116)   Az egyik együttműködő
kínai exportáló gyártó szerint az uniós gazdasági ágazatot már nem kell
érzékenynek tekinteni, az uniós gazdasági ágazat helyzete alapvetően az
éghajlati viszonyokkal hozhatók szoros összefüggésbe, ebből adódóan az
intézkedések fenntartása ellen foglalt állást. Ezeket az állításokat nem
támasztották alá bizonyítékokkal, ezért nem voltak elfogadhatók. Ráadásul nem
olyan jellegűek voltak, amelyek megváltoztatnák az uniós gazdasági ágazat
helyzetére vonatkozó megállapításokat.
(117)   Végül az uniós gazdasági
ágazat, tekintettel a figyelembe vett időszak alatti nyereségességi
adataira, igazolta, hogy az egyetlen francia gyártó vállalat 2008 közepén
történő bezárása rövid távon csökkentette a belföldi piacon rendelkezésre
álló érintett termék mennyiségét, azaz ideiglenesen megemelte az értékesítési
árakat, és ennek megfelelően csökkentette nyereségességét. Az uniós
gazdasági ágazat szerint ilyen körülmények között ezek a változások semmi
esetre sem tekinthetők tartósnak. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére
vonatkozó megállapítások ezért változatlanok maradtak.
(118)   Összefoglalva, miután minden olyan megjegyzést figyelembe
vettek, amelyeket azután nyújtották be, hogy a vizsgálatok
következtetéseiről az érdekelt feleket értesítették, úgy vélték, hogy
egyik megjegyzés sem volt olyan jellegű, hogy megváltoztatná a vizsgálat
alatt levont következtetéseket.
(119)   A fentiekből következik,
hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Kínából
származó borkősav behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket
további öt évig fenn kell tartani,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1)
Az Európai Gyógyszerkönyvben ismertetett módszer
szerint vizes oldatban mért, legalább 12,0 fokos negatív optikai
forgatóképességű D-(-)-borkősav kivételével a Kínai Népköztársaságból
származó, jelenleg az ex 2918 12 00 KN-kód (TARIC-kód:
2918 12 00 90) alá tartozó borkősav behozatalára végleges
dömpingellenes vámot kell kivetni.
(2)
A vámkezelés előtti, uniós határparitáson
számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtétel az alább
felsorolt vállalatok által gyártott termékek esetében a következő:
 Vállalat || Dömpingellenes vám || TARIC-kiegészítő kód
 Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Kínai Népköztársaság. || 10,1% || A688
 Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Kínai Népköztársaság. || 4,7% || A689
 Összes többi vállalat (kivéve Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou City, Kínai Népköztársaság – TARIC-kiegészítő kód: A687). || 34,9% || A999
(3)
A (2) bekezdésben említett vállalatok esetében
megállapított egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele a mellékletben
meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla
bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben ilyen számla nem kerül
bemutatásra, úgy az összes többi vállalatra érvényes vámtételt kell alkalmazni.
(4)
Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra
vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a
rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi
tagállamban.
Kelt Brüsszelben,      -én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
Melléklet
Az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében
említett érvényes kereskedelmi számlának tartalmaznia kell a vállalat egy
tisztségviselője által aláírt nyilatkozatot a következő formában:
(1)
A kereskedelmi számlát kiállító vállalat
tisztségviselőjének neve és beosztása.
(2)
Nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla
tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített
[mennyiség] borkősavat a(z) (vállalat neve és székhelye)
(TARIC-kiegészítő kód) állította elő (az érintett ország)-ban/-ben.
Kijelentem, hogy az e számlán megadott információ teljes, és megfelel a valóságnak.”
Dátum és aláírás
[1]               HL L 343., 2009.12.22., 51. o.
[2]               HL L 23., 2006.1.27., 1. o.
[3]               HL L 48., 2008.2.22., 1. o.
[4]               WT/DS295/AB/R, 2005. november 29.
[5]               HL L xx., xxxx.xx.xx., x. o.
[6]               HL C 211., 2010.8.4., 11. o.
[7]               HL C 24., 2011.1.26., 14. o.
[8]               HL C 223., 2011.7.29., 11. o.
[9]               HL C 223., 2011.7.29., 16. o.
[10]             Pl. a „Chemical Economic Handbook” (Kémiai gazdasági
kézikönyv, CEH) vagy a CCM International LTD-től származó jelentések.
[11]             Pl. a „Chemical Economic Handbook” (Kémiai gazdasági
kézikönyv, CEH) vagy a CCM International LTD-től származó jelentések.
[12]             Forrás: kínai exportadatbázis