				|

		52011PC0844

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdítása finanszírozási eszközének létrehozásáról /* COM/2011/0844 végleges - 2011/0412 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
Az Európai Unió az emberi méltóság
tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a
jogállamiság, valamint az emberi jogok tiszteletben tartásának értékein alapul
(az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikke). A Szerződés kimondja
továbbá, hogy „az Unió nemzetközi szintű fellépése azon elvekre épül,
amelyek létrehozását, fejlődését és bővítését vezérelték, és arra
irányul, hogy ezek érvényesülését a világ többi részén is előbbre vigye;
ezek az alapelvek a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és
alapvető szabadságok egyetemes és oszthatatlan volta, az emberi méltóság
tiszteletben tartása, az egyenlőség és a szolidaritás elvei, valamint az
Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt elvek és a nemzetközi jog tiszteletben
tartása.” (21. cikk).
Következésképpen a demokrácia és az emberi
jogok előmozdítása az EU külső tevékenységének egyik lényeges
szempontja. Az emberi jogok és a demokrácia világszintű előmozdítása
érdekében az EU igen változatos intézkedéseket alkalmaz, melyek a politikai
párbeszédtől és a diplomáciai kezdeményezésektől kezdve a pénzügyi és
műszaki együttműködésig és segítségnyújtásig terjednek.
A Demokrácia és az Emberi Jogok Európai
Eszközének (a továbbiakban: EIDHR) létrehozásáról szóló rendelet[1] e politikai stratégia
sarokköve, és az EU demokrácia és emberi jogok iránti szilárd
elkötelezettségének egyedülálló és jól látható megnyilvánulása. Ehhez az
eszközhöz valós eredmények és sikertörténetek kapcsolódnak, és világszerte
támogatást nyújt a civil társadalom és az emberi jogi intézmények számára,
illetve választási megfigyelést végez. Mivel az érintett kormányok
jóváhagyásától függetlenül és rugalmasan alkalmazható, az EIDHR kulcsfontosságú
hozzáadott értéket képvisel az EU szakpolitikai eszköztárában. Az EIDHR
általános célkitűzéseit és alkalmazási körét – amely nevezetesen az emberi
jogok és az alapvető szabadságok, a demokrácia és a jogállamiság
fejlesztéséhez és megszilárdításához való hozzájárulás az egész világon – az új
rendeletben is meg kell őrizni.
A rendelet a demokrácia és az emberi jogok
közötti szoros kapcsolatra épül. Az elmúlt
évek során a demokrácia támogatásának uniós menetrendje folyamatosan
fejlődött, és átfogó megközelítése alakult ki. A demokrácia támogatásáról
szóló, 2009. novemberében elfogadott tanácsi következtetések[2] tekinthetők az első
olyan stratégiai jellegű és konkrét iránymutatásnak, amely átfogóbb és
koherensebb demokrácia-támogatási politikát irányoz elő az EU
külkapcsolataiban. A Bizottság 2010 decemberében nyújtotta be a következtetések
nyomon követéséről szóló első jelentését, és új következtetések[3] elfogadására került sor,
amelyek többek közt megneveztek tíz olyan kísérleti országot, ahol a cselekvési
programot végre kell hajtani és azonnali fellépés szükséges.
Ezért lényeges,
hogy megmaradjon a jövőbeni EIDHR kiterjedt alkalmazási köre, ideértve a
tanácsadói tevékenységek jelenlegi széles skáláját, az alapvető
támogatásokat és a helyszíni műveleteket (köztük a választási
megfigyelést), annak érdekében, hogy a demokráciával, illetve valamennyi emberi
joggal és más szabadsággal kapcsolatos alapvető jogot védelmezni tudja. Ez az eszköz a szakpolitikák ésszerűségének, a
megközelítések átfogó jellegének, a műveletek összehangoltságának és a
méretgazdaságosságnak a biztosítéka.
Az EIDHR alkalmazási köre 2007 óta öt
célkitűzésre terjed ki:
·
Az emberi jogok és alapvető szabadságok
tiszteletben tartásának fokozása azokban az országokban, ahol a leginkább
veszélyben vannak;
·
A civil társadalom szerepének megerősítése az
emberi jogok és a demokratikus reformok előmozdításában, a különböző
csoportok érdekeinek békés összeegyeztetésében, valamint a politikai részvétel
és képviselet megszilárdításában;
·
Az emberi jogokkal és a demokráciával
összefüggő kérdésekkel kapcsolatos tevékenységek támogatása az EU
iránymutatásai – ideértve az emberi jogi párbeszédről, az
emberijog-védőkről, a halálbüntetésről, a kínzásról, a
gyermekekről és a fegyveres konfliktusokról, a gyermekek jogairól, a
nőkkel és kislányokkal szembeni erőszakról és a velük szembeni
megkülönböztetés elleni küzdelemről szóló iránymutatásokat –, a nemzetközi
humanitárius jog és a lehetséges jövőbeni iránymutatások által érintett
területeken;
·
Az emberi jogok védelmére és előmozdítására,
az igazságszolgáltatásra, a jogállamiságra és a demokrácia előmozdítására
irányuló nemzetközi és regionális keret támogatása és megerősítése;
·
A demokratikus választási folyamatokba vetett
bizalom erősítése, azok megbízhatóságának és átláthatóságának növelése,
különösen a választási megfigyelés révén.
Az EIDHR
válaszstratégiája[4]
túlnyomórészt a civil szervezetekkel együtt, valamint azokon keresztül végzett
munkára épül, melynek célja a minden demokratikus folyamat alapját képező
alapvető szabadságok védelme, valamint annak elősegítése, hogy a
civil társadalom a politikai reform és az emberijog-védelem hatékony
előmozdítójává váljék. A válaszstratégia
e jellemzőit az új rendelet is maradéktalanul megőrzi majd. Ily módon kiegészíti a földrajzi programok új
generációját, amely – jóllehet elsősorban a közigazgatási intézmények
fejlesztésére összpontosít – a demokráciával és az emberi jogokkal kapcsolatos
kérdések fokozott érvényesítésére törekszik.
Továbbá az új
EIDHR-rendelet javítja majd az EU eszköztárát a problémás országok helyzetének
hatékonyabb kezelése érdekében, vagy az olyan válsághelyzetekben, amikor az
emberi jogok és az alapvető szabadságok érvényesülését különös veszély
fenyegeti. Az Európa szomszédságában a
közelmúltban végbement változások – nevezetesen az arab tavasz – megmutatták,
hogy az érintett országokban a szabadságok és a jogok fokozottabb
érvényesülésére, illetve nagyobb demokráciára tartanak igényt, mely törekvést
az EU-nak támogatnia kell. Ilyen esetben az
Európai Uniónak lehetősége lesz arra, hogy ad hoc fellépéseket közvetlen
támogatások vagy alacsony összegű támogatások révén közvetlenül
finanszírozzon. Ez az eset áll fenn akkor, ha
az eljárási szabályok betartása kedvezőtlenül befolyásolná a fellépések
hatékonyságát, vagy a kedvezményezetteket a megfélemlítés, megtorlás vagy más
típusú kockázat veszélyének tenné ki. Az ad
hoc fellépéseket elvileg bele kell foglalni a stratégiai dokumentumokba és az
éves programokba. Mindazonáltal rendkívüli
helyzetekben ad hoc fellépések a programozási cikluson kívüli különleges intézkedések
keretében is elfogadhatók.
Tágabb kontextusba helyezve a javasolt EIDHR-rendeletet a 2014–2020
közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keret valamennyi javasolt
pénzügyi eszközével összefüggésben kell tekinteni, „Az Európa 2020 stratégia
költségvetése” című közleményben foglaltak szerint. A 4. fejezetben (Globális Európa) említett eszközökkel és az
Európai Fejlesztési Alappal együtt az új EIDHR nagyobb koherenciát és
hatékonyságot biztosít majd az EU külső tevékenységeihez.
Az Európai Külügyi Szolgálat (a továbbiakban:
EKSZ) szervezetének és működésének a megállapításáról szóló tanácsi
határozattal[5]
összhangban a főképviselő/alelnök többek között az EIDHR által
gondoskodik az Unió külső tevékenységének átfogó politikai
koordinálásáról. Az EKSZ különösen hozzájárul az EIDHR programozási és
igazgatási ciklusához a fent említett tanácsi határozat 9. cikke (3)
bekezdésének megfelelően.
2.           KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL;
HATÁSVIZSGÁLAT
Az Európai
Bizottság 2010. november 26. és 2011. január 31. között nyilvános konzultációt
tartott az EU külső tevékenységeinek jövőbeni finanszírozásáról. A
konzultáció egy, a Bizottság és az EKSZ szolgálatai által összeállított online
kérdőíven alapult, amelyet a „Hogyan történjék az EU külső
fellépéseinek finanszírozása 2013 után?” című háttérdokumentum egészített
ki. A nyilvános konzultációra érkezett 220 válasz a külső
tevékenységekben részt vevő közösségét jellemző különféle struktúrák,
álláspontok és hagyományok széles és szerteágazó skáláját tükrözi.
A válaszadók többsége (kb. 70 %)
megerősítette, hogy az Unió pénzügyi beavatkozásai lényeges hozzáadott
értéket jelentettek a külső fellépési uniós pénzügyi eszközök[6] által támogatott fő
szakpolitikai területeken. Számos válaszadó úgy vélte, hogy az uniós hozzáadott
érték kritériuma képezi a jövő fő mozgatóját: megítélésük szerint az
EU-nak ki kell aknáznia a globális jelenlétéből, széles körű
szakértelméből, nemzetek feletti jellegéből és a koordináció
előmozdítójaként játszott szerepéből adódó komparatív előnyét,
valamint a méretgazdaságosságból származó előnyöket.
Csaknem
valamennyi válaszadó (92 %) támogatja a kedvezményezett ország helyzetéhez
igazított, szilárd kritériumokon és hatékony adatgyűjtésen alapuló
differenciáltabb megközelítést, amelyet az uniós pénzügyi eszközök hatásának
növelése érdekében kell alkalmazni. A válaszadók több mint kétharmada véli úgy,
hogy az uniós érdekek megfelelően érvényesülnek az EU külső
tevékenységei során, és e külső tevékenységeknek sokkal inkább az uniós
értékeken és elveken, illetve a partnerországok fejlesztési célkitűzésein
kell alapulniuk. Ezzel szemben egy kisebb hányaduk úgy gondolja, hogy az EU
külső tevékenységeinek jobban figyelembe kellene venniük az EU saját
világgazdasági érdekeit, különösen a feltörekvő gazdaságok tekintetében.
Ami az eszközök
egyszerűsítését, valamint a földrajzi és tematikus eszközök közötti
egyensúlyt illeti, megoszlanak a vélemények az EU tematikus programjainak
felülvizsgálata és azok számának lehetséges csökkentése tekintetében. Sokan
tartanak attól, hogy ez a tematikus fellépésekhez igénybe vehető teljes
összeg csökkenéséhez vezethet, és inkább a tematikus finanszírozáshoz való
hozzáférésre és annak végrehajtására vonatkozó szabályok egyszerűsítése
mellett foglalnak állást. Számos tematikus kérdés kiemelt fontosságúnak minősül,
így például A Demokrácia és az Emberi Jogok Európai Eszközének
megerősítése, az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozása vagy a
DCI folyamatban lévő tematikus programjai. A konzultáció
résztvevőinek jelentős többsége támogatja azt, hogy rugalmasabban
határozzák meg az uniós eszközök földrajzi korlátait, minek köszönhetően
hatékonyabban lehetne szembenézni a régióközi kihívásokkal.
A válaszadók
többsége egyetért abban, hogy a tagállamokkal közös tervezés és
társfinanszírozás révén növekedhet az EU külső tevékenységeinek hatása és
koherenciája, egyszerűsödhet a segélyek célba juttatása és csökkenhetnek a
tranzakciós költségek.
Ami a közös
értékrendet és feltételrendszert illeti, a válaszadók jelentős hányada
támogatja azon feltételrendszer alkalmazását, amely a kedvezményezett országban
az emberi jogok és a kisebbségek tiszteletben tartásán, a jó kormányzáson és a
kulturális kifejezések sokszínűségén (78 %), illetve a partnerország
szakpolitikáinak minőségén és abbéli képességén és készségén alapul, hogy
megfontolt szakpolitikákat hajtson végre (63 %). A válaszadók többsége
kritikusan vélekedett arról, hogy a külső együttműködés az EU saját
érdekein alapuljon.
Az EU emberi jogokkal és demokráciával
kapcsolatos külső tevékenységét illetően valamennyi válaszadó hangsúlyozta
e célkitűzések további világszintű előmozdításának és
támogatásának szükségességét, amelyet egyrészt e célkitűzések valamennyi
uniós szakpolitikával és fellépéssel történő összehangolásával, másrészt
pedig egy erre a célra szolgáló különálló, de a többi eszközt kiegészítő
jellegű pénzügyi eszköz megtartásával lehetne elérni. A Demokrácia és az
Emberi Jogok Európai Eszközét igen nagyra értékelik, és valamennyi érdekelt fél
arra kérte az EU-t, hogy törekedjen az abban rejlő lehetőségek jobb
kiaknázására, őrizze meg az eszköz hozzáadott értékét, valamint javítsa a
segítség célba juttatásának sebességét, különös tekintettel a legproblémásabb
és legsürgősebb esetekre.
Hatásvizsgálat
A Bizottság hatásvizsgálatot végzett, amely
során 3 fő szakpolitikai alternatívát mérlegelt (néhány kiegészítő
opcióval együtt), nevezetesen:
1) Nincs külön EIDHR-rendelet, és az emberi
jogok és a demokrácia területe más eszközökbe épül be;
2) A jelenlegi rendelet változatlan marad,
kizárólag a költségvetési előirányzat emelkedik majd, amely a jelenlegi
szabályozási kereten belül további fellépések végrehajtását teszi
lehetővé;
3) Új, felhatalmazó rendelet kerül
kidolgozásra, a jelenlegi rendelet kulcselemeinek megőrzése mellett.
A Bizottság az első opciót elvetette,
mivel egyértelmű volt, hogy a demokrácia és az emberi jogok önálló
eszközének megszüntetése negatív politikai üzenetet hordozna és az egyedi,
értékes működési elvek – például a fogadó ország jóváhagyásának hiánya
vagy a civil társadalom szereplőinek megcélzása – felszámolásához vezetne.
Ez csökkentené a célba juttatás hatékonyságát, és komolyan ártana az EU
láthatóságának és hírnevének is.
A második opciót úgyszintén elvetették, mivel
az nem tette volna lehetővé, hogy a Bizottság megfelelően lépjen fel
az új kihívásokkal szemben, javítsa a levont tanulságok alapján azonosított
hibákat, illetve kielégítse az új igényeket.
A Bizottság a harmadik változat mellett
döntött, mivel ezen opciónak köszönhetően megőrizhetők az
eszközök szakpolitikai és operatív előnyei, és ugyanakkor jobban
kiigazítható a rendelet. E változat szerint az új tervezetet oly módon kell
kidolgozni, hogy az hatékonyabb felhatalmazó rendelet legyen. A felülvizsgált EIDHR olyan folyamatorientált
eszközt képez majd, amely négy különböző ablakra összpontosul:
·
tematikus kampányok, a nagy horderejű ügyeket
(például a demokrácia támogatása) érintő tanácsadói tevékenység és
helyszíni műveletek elegyítése, a súlyos jogsértések (pl. kínzás,
halálbüntetés, hátrányos megkülönböztetés stb.) kezelése, valamint alapvető
támogatás a kulcsfontosságú szereplők számára, illetve a kapcsolódó
állampolgári ismeretek nyújtása;
·
célzott támogatás az élénk lévő civil
társadalmak fejlesztéséhez, amely segítséget nyújt számukra a demokráciához és
az emberi jogok érvényesüléséhez vezető út keresése, illetve azok megóvása
terén, és megszilárdítja a pozitív változás végrehajtójaként betöltött
különleges szerepüket;
·
az EU emberi jogi vészhelyzetekre való azonnali
reagálási képességének megerősítése és egy átfogó uniós
emberijog-védő mechanizmus kidolgozása,
·
megerősített és integráltabb megközelítés a
demokratikus ciklusokra vonatkozóan, a választási megfigyelés, illetve a
demokratikus és választási folyamatokhoz nyújtott másfajta támogatások révén.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
A javasolt eszköz az Európai Unió
működéséről szóló szerződés 209. cikkén alapul, amely az Unió
külső tevékenységének elveit és célkitűzéseit meghatározó kereten
belül jogi alapot biztosít a fejlesztési együttműködéshez. Továbbá az Európai
Unióról szóló szerződés 2. és 21. cikke is alátámasztja annak fontosságát,
hogy az Európai Unió külső tevékenysége részeként támogassa a demokratikus
folyamatokat és az emberi jogok érvényesülését.
Mivel a javasolt rendelet célkitűzéseit a
tagállamok önmagukban nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok
az intézkedés léptéke vagy hatálya miatt uniós szinten jobban megvalósíthatók,
az Unió intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt
szubszidiaritás elvének megfelelően. Az EU egyedülálló helyzeténél fogva
külső támogatási tevékenységét részben a tagállamok nevében vagy azokkal
együtt végezheti el, ami hitelesebbé teszi a fellépések helye szerinti
országokban. Számos tagállam nem képes és/vagy hajlandó arra, hogy globális
külső eszközöket fejlesszen ki. Ezért az uniós szintű fellépés az
egyetlen lehetőség az uniós értékek világszintű előmozdítására
és az EU globális jelenlétének biztosítására.
A javasolt rendelet továbbá erősíti a
koordinációs kapacitást is, illetve megkönnyíti a tagállamokkal való közös
programozást, biztosítva a hatékony munkamegosztást és a segélyek eredményes
célba juttatását. Az Uniónak azokra a területekre kell összpontosítania a
támogatását, ahol nagyobb hatást fejthet ki – nevezetesen a demokrácia, a jó
kormányzás, az emberi jogok és a jogállamiság világszintű
előmozdítására –, hosszú távon és előre kiszámítható módon nyújt
fejlesztési támogatást és jelentős szerepet játszik a tagállamokkal való
együttműködés összehangolásában. A Szerződés 5. cikkében foglalt arányosság
elvének megfelelően a javasolt rendelet nem lépi túl a célkitűzései
eléréséhez szükséges mértéket.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK
A javasolt eszköz azon intézkedések részét
képezi, amelyeket az Európai Unió többéves pénzügyi keretének IV. fejezete
(„Globális Európa”) értelmében végre kell hajtani. A 2014–2020-as
időszakban e rendelet végrehajtásának pénzügyi keretösszege
1 578 000 000 EUR. Ez megközelítőleg
225 000 000 EUR átlagos éves keretösszegnek felel meg.
2011/0412 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
a demokrácia és az emberi jogok
világszintű előmozdítása finanszírozási eszközének létrehozásáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 209. és 212.
cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[7],
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[8],
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
Ez a rendelet az egyike azon eszközöknek, amelyek
az Európai Unió külpolitikai céljainak közvetlen támogatását szolgálják. E
rendelet a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdítása
finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i
1889/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[9] helyébe lép.
(2)
Ez a rendelet létrehozza a demokrácia és az emberi
jogok világszintű előmozdításának finanszírozási eszközét, amely a
harmadik országok kormányainak és egyéb hatóságainak hozzájárulásától
függetlenül nyújthat támogatást.
(3)
Az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikke
értelmében az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a
demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok –
ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának
értékein alapul. Ezek az értékek közösek a tagállamokban, a pluralizmus, a
megkülönböztetés tilalma, a tolerancia, az igazságosság, a szolidaritás,
valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőség társadalmában.
(4)
Az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikke
szerint az Európai Unió külső tevékenysége ugyanazon elvekre épül, amelyek
a létrehozását vezérelték. Ezek az alapelvek a demokrácia, a jogállamiság, az
emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemes és oszthatatlan volta, az
emberi méltóság tiszteletben tartása, az egyenlőség és a szolidaritás
elvei, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt elvek és a
nemzetközi jog tiszteletben tartása.
(5)
E finanszírozási eszköz hozzájárul az Unió
külső tevékenységével kapcsolatos célkitűzések eléréséhez, ideértve
az európai fejlesztési politika célkitűzéseit is.
(6)
A demokráciához és a jogállamisághoz, valamint az
emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartásához
történő uniós hozzájárulás a Nemzetközi Emberi Jogi Kódexben, és az
Egyesült Nemzetek keretében elfogadott bármely más emberi jogi eszközben
megállapított, egyetemesen elfogadott általános elvekben, valamint a vonatkozó
regionális emberi jogi eszközökben gyökerezik.
(7)
A nemek közötti egyenlőség és a nők jogai
alapvető emberi jogok és a társadalmi igazságosság kérdése. E jogok
előmozdítása jelen rendelet egyik erőteljes alkotóeleme.
(8)
A demokrácia és az emberi jogok elválaszthatatlanul
összefonódnak egymással, ahogyan arra a Tanács a demokráciának az EU
külkapcsolatai keretében való támogatásáról szóló 2009. november 18-i
következtetéseiben is emlékeztet. A szólásszabadság és az egyesülési szabadság
a politikai pluralizmus és a demokratikus folyamatok előfeltételei, míg a
demokratikus kontroll és a hatáskörök szétválasztása alapvető a független
igazságszolgáltatás és a jogállamiság fenntartásához, amelyek viszont az emberi
jogok hatékony védelméhez szükségesek.
(9)
Noha az emberi jogok kultúrájának kiépítésére és
fenntartására, valamint a demokráciának a polgárok számára való
működőképessé tételére irányuló feladat különösen sürgős és
nehéz a kialakulóban lévő demokráciákban, alapvetően olyan folyamatos
kihívás, amelynek megfelelni elsősorban az érintett ország népének
feladata, anélkül hogy ez csökkentené a nemzetközi közösség
kötelezettségvállalását. Ehhez továbbá az intézmények széles köre szükséges,
különösen olyan demokratikus nemzeti parlamentek, amelyek részvételt,
képviseletet, fogékonyságot és elszámoltathatóságot biztosítanak.
(10)
Annak érdekében, hogy e kérdések kezelése az
1889/2006/EK rendelet lejárta után is hatékony, átlátható, időszerű
és rugalmas módon valósuljon meg, továbbra is olyan elkülönített pénzügyi
forrásokra és egy külön finanszírozási eszközre van szükség, amelyek ezután is
önállóan működhetnek.
(11)
Az e rendelet szerinti uniós támogatás arra
irányul, hogy kiegészítse a demokráciával és az emberi jogokkal kapcsolatos
uniós szakpolitikák végrehajtásának különféle, a politikai párbeszédtől és
a diplomáciai lépésektől a pénzügyi és technikai együttműködés
különféle eszközeiig – beleértve mind a földrajzi, mind pedig a tematikus
programokat – terjedő egyéb eszközeit. A rendelet ezenkívül a Stabilitási
Eszköz fokozottan válságokhoz kapcsolódó beavatkozásait is kiegészíti majd.
(12)
E rendelet alapján az Unió különösen olyan
támogatást nyújt, ami az emberi jogokkal és a demokratizálódással kapcsolatos
globális, regionális, nemzeti és helyi kérdéseket a civil társadalommal
partnerségben kezeli, vagyis kiterjed az államtól független, az emberi jogok és
a demokrácia előmozdítása terén aktív csoportok és egyének által
folytatott társadalmi tevékenységek valamennyi típusára.
(13)
Ezen túlmenően, miközben a demokráciával és az
emberi jogokkal kapcsolatos céloknak egyre növekvő mértékben a külső
segítségnyújtás összes finanszírozási eszközének középpontjába kell kerülnie,
az e rendelet szerinti uniós támogatás – globális jellegénél és a harmadik
országok kormányainak és egyéb állami hatóságainak hozzájárulásától való
cselekvési függetlenségénél fogva – külön kiegészítő és pótlólagos
jellegű szereppel fog rendelkezni. Ez lehetővé teszi az érzékeny
emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos kérdések tekintetében a civil
társadalommal folytatott együttműködést, kellő rugalmasságot biztosítva
a változó körülményekhez igazított megfelelő válaszlépésekre. Uniós
kapacitást is biztosít ahhoz, hogy nemzetközi szinten fejezzék ki és támogassák
azon egyedi célokat és intézkedéseket, amelyek földrajzilag nem kapcsolódnak
egymáshoz, és válságokhoz sem kötődnek, viszont transznacionális
megközelítést tehetnek szükségessé, vagy pedig mind az Unión belül, mind
harmadik országokban végzett műveletekkel járhatnak. A rendelet továbbá
biztosítja a szükséges keretet a különböző műveletekhez, például
támogatást nyújt az Európai Unió – politikai összhangot, egységesített
irányítási rendszert és közös működési normákat igénylő – választási
megfigyelő missziói számára.
(14)
Az Unió különös figyelmet szentel majd azon
országoknak és sürgősségi helyzeteknek, ahol az emberi jogokat és
alapvető szabadságokat fokozott veszély fenyegeti, és ahol e jogok és
szabadságok semmibe vétele különösen hangsúlyos és szisztematikus. Ilyen
helyzetekben az Unió politikai prioritásai közé tartozik a vonatkozó nemzetközi
jogszabályok tiszteletben tartásának előmozdítása, kézzelfogható támogatás
és cselekvési eszközök biztosítása a helyi civil társadalom számára, illetve
hozzájárulás az utóbbi rendkívül nehéz körülmények között végzett munkájához.
Konfliktushelyzetekben az Unió erőfeszítései annak előmozdítására
irányulnak, hogy valamennyi harcban álló fél betartsa a nemzetközi humanitárius
jog értelmében ráháruló jogi kötelezettségeit, a vonatkozó uniós
iránymutatásokkal összhangban.
(15)
Az ilyen különösen problémás országokban vagy
helyzetekben, illetve az emberijog-védők sürgős védelmi
szükségleteinek kezelése érdekében az Uniónak képesnek kell lennie arra, hogy
rugalmasan és kellő időben nyújtott ad hoc támogatások formájában
lépjen fel. Ez az eset különösen akkor áll
fenn, ha az eljárási szabályok betartása közvetlenül befolyásolná az
intézkedések hatékonyságát, vagy a kedvezményezetteket a megfélemlítés,
megtorlás vagy más típusú kockázat veszélyének tenné ki.
(16)
Az Európai Unió választási megfigyelő missziói
jelentősen és eredményesen hozzájárulnak a demokratikus folyamatokhoz a
harmadik országokban. A demokrácia előmozdítása azonban lényegesen
túlmutat magán a választási folyamaton. Az EU választási megfigyelő
missziói ezért nem kaphatnak aránytalan részt a rendelet alapján rendelkezésre
álló teljes finanszírozásból.
(17)
Az e rendelet szerint támogatott tevékenységek
programozásával és finanszírozásával kapcsolatos végrehajtási hatáskört a
Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami
ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról
szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és a tanácsi
rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. E végrehajtási aktusok
sajátosságait – és különösen azok politikaorientáló jellegét vagy pénzügyi
vonzatait – figyelembe véve e végrehajtási aktusok elfogadására elvileg a
vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni, kivéve a kevés költséggel járó
technikai jellegű végrehajtási intézkedések esetében.
(18)
A külső tevékenységek céljára szolgáló uniós
eszközök végrehajtására irányuló közös szabályokat és eljárásokat a(z) éééé.
hónap nn-i …/…/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[10] (a továbbiakban: közös
végrehajtási rendelet) határozza meg.
(19)
Az Európai Külügyi Szolgálat szervezetét és
működését a 2010/427/EU tanácsi határozat állapítja meg,
ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:
1. cikk
A rendelet tárgya és célkitűzései
E rendelet létrehozza A Demokrácia és az
Emberi Jogok Európai Eszközét, amely alapján az Unió támogatást nyújt a
demokrácia és a jogállamiság, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok
tiszteletben tartásának fejlesztéséhez és konszolidációjához.
Az ilyen támogatás különösen a
következőkre irányul:
a)           az Emberi Jogok Egyetemes
Nyilatkozatában és más nemzetközi és regionális emberi jogi eszközökben
kihirdetett emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásának
és betartásának javítása, valamint azok védelmének, elősegítésének és
nyomon követésének fokozása, elsősorban az érintett civil társadalmi
szervezeteknek, az emberijog-védőknek, továbbá az elnyomás és az
erőszak áldozatainak nyújtott támogatás útján;
b)           a demokratikus reformok támogatása
és konszolidációja a harmadik országokban a részvételen alapuló képviseleti
demokrácia javítása, a demokratikus ciklus általános erősítése, valamint a
választási folyamatokba vetett bizalom fokozása révén, különösen választási
megfigyelő küldöttségek által.
2. cikk
Alkalmazási kör
(1)
Az uniós támogatás a következő területekhez
kapcsolódik:
a)      a részvételen alapuló képviseleti
demokrácia – beleértve a parlamenti demokráciát – és a demokratizálódási
folyamatok támogatása és javítása, elsősorban a civil társadalmi
szervezeteken keresztül, többek között az alábbiakban felsorolt területeken:
i. az egyesülési és gyülekezési szabadság, illetve
a személyek akadálytalan mozgásának elősegítése, a lelkiismereti és
véleménynyilvánítási szabadság, beleértve a művészi és kulturális
kifejezés szabadságát, a szabad sajtó és a független plurális – akár
hagyományos, akár IKT-alapú – média, szabad internet, valamint az e szabadságok
gyakorlását gátló adminisztratív akadályok lebontását célzó intézkedések,
beleértve a cenzúra elleni küzdelmet;
ii. a jogállamiság erősítése, az
igazságszolgáltatás függetlenségének előmozdítása, a jogi és intézményi
reformok támogatása és értékelése, valamint az igazságszolgáltatáshoz való
hozzáférés elősegítése;
iii. a Nemzetközi Büntetőtörvényszék, az ad
hoc nemzetközi törvényszékek, az átmeneti igazságszolgáltatási, illetve a
fegyverszüneti és megbékélési folyamatok előmozdítása és
megerősítése;
iv. a hatékony és átlátható demokratikus
elszámoltathatóság és felügyelet – beleértve a biztonsági és igazságügyi
szektor felügyeletét – elérésére irányuló reformok támogatása, a korrupció
elleni intézkedések ösztönzése;
v. a politikai pluralizmus és a parlamenti
demokrácia előmozdítása; a polgárok helyi, regionális és nemzeti
szintű demokratikus reformfolyamatokban való politikai részvételének
fejlesztése, különös tekintettel a perifériára szorult társadalmi rétegekre;
vi. a férfiak és nők egyenlő
részvételének támogatása a társadalmi, gazdasági és politikai életben, valamint
az esélyegyenlőség, illetve a nők részvételének és politikai
képviseletének támogatása;
vii. a csoportérdekek békés összeegyeztetésének
megkönnyítését célzó kísérő intézkedések, beleértve az emberi jogokhoz és
a demokratizálódáshoz kapcsolódó bizalomépítő intézkedések támogatását.
b)      az emberi jogok és az alapvető
szabadságok előmozdítása és védelme, amint az az Emberi Jogok Egyetemes
Nyilatkozatában és egyéb, a polgári, politikai, gazdasági, szociális és
kulturális jogokkal kapcsolatos nemzetközi és regionális eszközökben szerepel,
elsősorban a civil társadalmi szervezetek révén, és többek között az
alábbiakhoz kapcsolódóan:
i. a halálbüntetés eltörlése, a kínzás és más
kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmód vagy büntetés megakadályozása,
valamint a kínzások áldozatainak rehabilitációja;
ii. az emberi jogok védelmezőinek támogatása
és védelme „Az egyének, a csoportok, és a társadalmi szervek joga és
felelőssége az egyetemesen elismert emberi jogok és alapvető szabadságjogok
elősegítésére és védelmére” című ENSZ-nyilatkozat 1. cikkének
megfelelően;
iii. a rasszizmus és az idegengyűlölet,
valamint a nem, faj, bőrszín, etnikai vagy társadalmi származás, genetikai
tulajdonság, nyelv, vallás vagy más meggyőződés, politikai vagy más
vélemény, nemzeti kisebbséghez tartozás, vagyoni helyzet, születés,
fogyatékosság, életkor vagy szexuális irányultság alapján, illetve bármilyen
egyéb alapon történő megkülönböztetés elleni küzdelem;
iv. a gondolat-, lelkiismeret- és vallás- vagy
meggyőződési szabadság előmozdítása, köztük a valláson vagy
meggyőződésen alapuló gyűlölet, intolerancia és hátrányos
megkülönböztetés összes formájának felszámolására irányuló intézkedések,
valamint a vallási és kulturális sokszínűség iránti tolerancia és
tisztelet erősítése révén;
v. a bennszülött népek jogai, valamint a
kisebbségekhez vagy etnikai csoportokhoz tartozó személyek jogai;
vi. a nők jogai, a nőkkel szemben
alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről
szóló egyezményben és annak fakultatív jegyzőkönyveiben meghatározottaknak
megfelelően, beleértve a női nemi szerv megcsonkításával, a
kényszerházasságokkal, a becsületbeli okokból elkövetett
bűncselekményekkel, az embercsempészettel és a nők ellen elkövetett
erőszak bármely formájával szembeni intézkedéseket is;
vii. a gyermekek jogai, a gyermekek jogairól szóló
egyezményben és annak fakultatív jegyzőkönyveiben meghatározottaknak
megfelelően, beleértve a gyermekmunka, a gyermekkereskedelem és
gyermekprostitúció, valamint a gyermekek katonának való besorozása és
katonaként való bevetése elleni küzdelmet is;
viii. a fogyatékossággal élők jogai;
ix. gazdasági, szociális és kulturális jogok,
valamint az alapvető munkaügyi normák és a vállalatok társadalmi
felelősségének előmozdítása;
x. oktatás, képzés és ellenőrzés az emberi
jogok és a demokrácia területén, valamint a vii. pontban szereplő
területeken;
xi. az emberi jogok védelmében és
előmozdításában, valamint a vii. pontban említett intézkedésekben részt
vevő helyi, regionális, nemzeti és nemzetközi civil társadalmi szervezetek
támogatása;
c)      az emberi jogok, az igazságszolgáltatás,
a jogállamiság és a demokrácia védelmére valamint a nemzetközi humanitárius jog
előmozdítására vonatkozó nemzetközi keret erősítése, különösen a
következőkkel:
i. támogatás nyújtása az emberi jogokra, az
igazságszolgáltatásra, a jogállamiságra és a demokráciára vonatkozó nemzetközi
és regionális eszközök tekintetében;
ii. a civil társadalom és a nemzetközi és
regionális kormányközi szervezetek közötti együttműködés elősegítése,
valamint az emberi jogokkal, az igazságszolgáltatással, a jogállamisággal és a
demokráciával kapcsolatos nemzetközi és regionális eszközök nyomon követését és
végrehajtását segítő civil társadalmi tevékenységek támogatása;
iii. a nemzetközi humanitárius joggal kapcsolatos
képzés és ismeretterjesztés, valamint támogatás annak érvényesítéséhez;
d)      a demokratikus választási folyamatokkal
kapcsolatos bizalom kiépítése és e folyamatok megbízhatóságának és
átláthatóságának javítása, és egyben hozzájárulás a teljes választási ciklus
hatékonyságához és következetességéhez, különösen a következőkkel:
i. az Európai Unió választási megfigyelési
misszióinak kiküldése;
ii. a választási folyamatot nyomon követő
egyéb intézkedések;
iii. a regionális és helyi szintű civil
társadalmi szervezetek választási megfigyelő kapacitásainak növeléséhez
való hozzájárulás, és a választási folyamatban való részvételt, illetve a
folyamat utólagos ellenőrzését fokozó kezdeményezéseik támogatása;
iv. a választási folyamatoknak a demokratikus
ciklusba való következetes integrációját, valamint az Európai Unió választási
megfigyelési küldöttségei által tett ajánlások végrehajtását célzó kísérő
intézkedések.
(2)
Szükség esetén figyelembe kell venni a nemek közötti
egyenlőség, a gyermekek jogainak, a bennszülött népek jogainak, a
fogyatékossággal élő személyek jogainak, valamint az emancipáció, a
részvétel, a veszélyeztetett csoportok hátrányos megkülönböztetésének tilalma
és az elszámoltathatóság elvének előmozdítását és védelmét az e
rendeletben említett valamennyi támogatási intézkedésben.
(3)
A támogatási intézkedéseket harmadik országok
területén kell végrehajtani, vagy azoknak közvetlenül kell kapcsolódniuk a
harmadik országokban felmerülő helyzetekhez, illetve globális vagy
regionális műveletekhez.
(4)
A támogatási intézkedések során figyelembe kell
venni a válság- vagy sürgősségi helyzetek sajátos tulajdonságait, valamint
az olyan országokat vagy helyzeteket, amelyekben súlyos problémát jelent az
alapvető szabadságjogok hiánya, az emberek biztonságát fokozott veszély
fenyegeti vagy az emberi jogi szervezetek és emberijog-védők különösen
nehéz körülmények között tevékenykednek.
3. cikk
A programozás és a végrehajtás általános kerete
Az e rendelet értelmében történő uniós
segítségnyújtás a következő intézkedések útján és a közös végrehajtási
rendelettel összhangban történik:
a)           stratégiai dokumentumok és adott
esetben azok módosításai;
b)           éves cselekvési programok, egyedi
intézkedések és kísérő intézkedések;
c)           különleges intézkedések.
4. cikk
Stratégiai dokumentumok
(1)
A stratégiai dokumentumok meghatározzák az e
rendelet szerinti támogatásra vonatkozó uniós stratégiát, az Unió prioritásait,
a nemzetközi helyzetet és a főbb partnerek tevékenységeit. E
dokumentumoknak összhangban kell lenniük e rendelet általános céljaival,
célkitűzéseivel, alkalmazási körével és elveivel.
(2)
A stratégiai dokumentumok meghatározzák az e
rendelet alkalmazási időtartama alatt uniós finanszírozásra kiválasztott,
prioritást élvező területeket, az egyedi célkitűzéseket, a várható
eredményeket és a teljesítménymutatókat. Ezenfelül megadják – mind az átfogó,
mind pedig a prioritást élvező területenkénti – indikatív pénzügyi
allokációt; e keretösszegek adott esetben tartományként is megadhatók.
(3)
A stratégiai dokumentumokat a közös végrehajtási
rendelet 15. cikkének (3) bekezdésében meghatározott eljárás szerint fogadják
el. Amennyiben a körülményekben és a szakpolitikában végbement jelentős
változások indokolják, a stratégiai dokumentumokat ugyanolyan eljárás szerint
frissíteni kell.
5. cikk
Bizottság
A Bizottságot egy, a demokráciával és az
emberi jogokkal foglalkozó bizottság (a továbbiakban: „bizottság”) segíti. E
bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság.
6. cikk
Pénzügyi rendelkezések
A 2014–2020-as időszakban e rendelet
végrehajtásának pénzügyi keretösszege 1 578 000 000 EUR. Az
éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi a 2014–2020
közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret korlátain belül.
7. cikk
Európai Külügyi Szolgálat
E rendelet alkalmazásának összhangban kell
állnia az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének a
megállapításáról szóló 2010/427/EU tanácsi rendelettel.
8. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől
kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező
és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben,
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
PÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB
ADATAI
              1.1.    A javaslat/kezdeményezés címe
              1.2.    A
tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)
              1.3.    A
javaslat/kezdeményezés típusa
              1.4.    Célkitűzés(ek)
              1.5.    A
javaslat/kezdeményezés indoklása
              1.6.    Az
intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama
              1.7.    Tervezett
igazgatási módszer(ek)
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
              2.1.    A
nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
              2.2.    Irányítási
és kontrollrendszer
              2.3.    A
csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT
PÉNZÜGYI HATÁSA
              3.1.    A
kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés
mely kiadási tételét/tételeit érintik?
              3.2.    A
kiadásokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás
összegzése
              3.2.2. Az
operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.3. Az
igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.4. A
jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség
              3.2.5. Harmadik
felek részvétele a finanszírozásban
              3.3.    A bevételre gyakorolt becsült
pénzügyi hatás
PÉNZÜGYI
KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB
ADATAI
1.1.        A javaslat/kezdeményezés címe
Javaslat
– Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a demokrácia és az emberi jogok
világszintű előmozdítása finanszírozási eszközének létrehozásáról
1.2.        A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés
keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[11]
19.
cím: Külkapcsolatok
19 04.
tevékenység: A Demokrácia és az Emberi Jogok Európai Eszköze (EIDHR)
A
költségvetési fejezet címe megegyezik a 2007–2013. évi pénzügyi eszközök
jelenlegi szerkezetével. Javasolt a 19 04. alá tartozó tevékenység és cím
fenntartása.
1.3.        A javaslat/kezdeményezés típusa
¨ A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul
¨ A
javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést
követő új intézkedésre irányul[12]

x A
javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul
¨ A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított
intézkedésre irányul
1.4.        Célkitűzések
1.4.1.     A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai
célkitűzések
Ez
a pénzügyi eszköz a következő stratégiai célkitűzések támogatására
irányul, „Az Európa 2020 stratégia költségvetése” című 2011. június 29-i
bizottsági közlemény (COM(2011)500) II. részének „Külső tevékenységek”
szakpolitikai terület szakaszában foglaltak szerint (43. o.).
Ez
a rendelet két célkitűzésre összpontosít:
1.
Az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és más nemzetközi és regionális
eszközökben kihirdetett emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben
tartásának és betartásának javítása, valamint azok védelmének,
elősegítésének és nyomon követésének fokozása, elsősorban az érintett
civil társadalmi szervezeteknek, az emberijog-védőknek, továbbá az
elnyomás és az erőszak áldozatainak nyújtott támogatás útján.
2.
A demokratikus reformok támogatása és konszolidációja a harmadik országokban a
részvételen alapuló képviseleti demokrácia javítása, a teljes demokratikus
ciklus erősítése, valamint a választási folyamatokba vetett bizalom
fokozása révén, különösen választási megfigyelő missziók által.
1.4.2.     Konkrét célkitűzés(ek) és
a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett tevékenység(ek)
A fent említett két célkitűzés végrehajtása a gyakorlatban
különféle konkrét célkitűzések útján történik.
1. sz.
konkrét célkitűzés
Tematikus kampányok végrehajtása a nagy
horderejű ügyeket (pl. nemzetközi igazságszolgáltatás) érintő
tanácsadói tevékenység és helyszíni műveletek elegyítése, a súlyos
jogsértések (pl. kínzás, halálbüntetés, hátrányos megkülönböztetés stb.)
kezelése, valamint a kulcsfontosságú szereplők számára alapvető
támogatás, illetve a kapcsolódó állampolgári ismeretek nyújtása révén.
2. sz.
konkrét célkitűzés
Célzott
támogatás a fellendülőben lévő civil társadalmak
fejlesztéséhez, amely segítséget nyújt számukra a demokráciához és az emberi
jogok érvényesüléséhez vezető út keresése, illetve a demokrácia és az
emberi jogok megóvása terén, és megszilárdítja a pozitív változás
végrehajtójaként betöltött különleges szerepüket.
3. sz.
konkrét célkitűzés
Az
EU azon képességének megerősítése, hogy a legnehezebb körülmények között
is hatékonyan cselekedni tudjon, megfelelően reagáljon az emberi jogi
vészhelyzetekre és támogatást nyújtson a védelemre szoruló
emberijog-védők számára.
4. sz.
konkrét célkitűzés
Megerősített
és integráltabb megközelítés kidolgozása a demokratikus ciklusokra
vonatkozóan, a választási megfigyelés, illetve a demokratikus és választási
folyamatokhoz nyújtott másfajta támogatások révén.
1.4.3.     Várható eredmény(ek) és
hatás(ok)
Tüntesse fel, milyen
hatást gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/
célcsoportokra.
A
demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdítása és támogatása
terén elért kézzelfogható eredmények támogatása.
A
projekt kellő időben történő elindítása, ideértve a
jogsértésekkel kapcsolatos sürgős esetekre és az emberijog-védők
támogatására szolgáló gyorsreagálási mechanizmust. Kellő
időben történő nyomon követés, kiegészítés, kifizetés és lezárás.
1.4.4.     Eredmény- és hatásmutatók
Tüntesse fel a
javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé
tevő mutatókat.
A két fent említett célkitűzés, valamint a négy konkrét
célkitűzés végrehajtását többek között az alábbi eredmény- és
hatásmutatókkal fogják értékelni:
Az
elindított kampányok – köztük a tanácsadói tevékenységek – száma és különösen a
harmadik országok jogszabályainak és rendeleteinek emberi jogi záradékait
érintő pozitív változások száma;
A
megerősített nemzetközi egyezmények száma és különösen az a tényező,
hogy a támogatásunk eredményeképpen hány országban hány egyezmény lépett
hatályba;
A
konkrét helyszíni műveletek száma és különösen azon meggyengült civil
társadalmi szervezetek és/vagy megfélemlített csoportok száma, amelyek a
támogatásunk nélkül magukra maradtak volna;
Az
emberi joggal és demokráciával kapcsolatos képzésben részesült, illetve
tudatosító kampányban és oktatásban részt vett polgárok, szakemberek és diákok
száma;
A
támogatott kulcsfontosságú szereplők száma és különösen a nemzetközi
szervezetek azon fellépéseinek, jelentéseinek, ítélkezési gyakorlatának és/vagy
nyilatkozatainak száma, amelyek közvetlenül kapcsolódnak a támogatásunkhoz;
A
globális és helyi szinten végrehajtott civil társadalmi projektek száma és azok
hatása az emberi jogok előmozdítására, védelmére és nyomon követésére;
Az
emberijogvédőkkel kapcsolatos esetek száma és különösen azon egyének
száma, akik politikai, jogi és/vagy fizikai védelemben részesültek és
megszűntek a velük szembeni visszaélések.
A
különösen nehéz helyzetű országokban végrehajtott projektek száma és
különösen az ilyen nehéz körülmények között végrehajtott tevékenységek és
bevont szereplők száma;
A
támogatott, megfigyelt és nyomon követett választási folyamatok és demokratikus
ciklusok száma, és különösen az EU választási megfigyelési missziói által tett
ajánlások nyomán a helyszínen végrehajtott intézkedések száma.
1.5.        A javaslat/kezdeményezés
indoklása
1.5.1.     Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek)
Az
indokolás 1. szakasza felvázolja azon szakpolitikai követelményeket, amelyeknek
az eszköz a fejlődő politikai irányvonal keretein belül meg kíván
felelni. A demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdítását és
támogatását szolgáló intézkedések különleges jellegét figyelembe véve, valamint
az emberijogvédők védelmét érintő jogsértésekre adott válaszlépés
sürgősségére tekintettel e követelmények egyaránt lehetnek rövid, illetve
hosszú távúak is.
1.5.2.     Az uniós részvételből adódó többletérték
A
konfliktuskezelés, a béketeremtés és a jólét megalapozása terén szerzett saját
tapasztalataira tekintettel úgy tűnik, hogy az EU kitűnő
helyzetben található ahhoz, hogy – a tagállamai nevében vagy azokkal
együttműködve – eredményesen hajtsa végre külső tevékenységeit,
amelyek során általában nagy bizalomnak örvend a fellépések helye szerinti
országokban. Megfelelően képes arra, hogy globális vezető szerepet
vállaljon a polgárai nevében, különösen a demokrácia és az emberi jogok támogatása
és előmozdítása révén. Az európai
részvételből adódó többletérték azonban jóval túlmutat egy egyszerű
számviteli mérleg keretein: a béketeremtéshez
világszerte nyújtott hozzájárulás, a világ legszegényebb népeinek megsegítése,
valamint a demokratizálódás és az emberi jogok tiszteletben tartásának
támogatása vitathatatlan megnyilvánulása annak, hogy az EU hogyan képez
többletértéket mindennapos munkája által. Az
EU külső tevékenységeit szolgáló újabb pénzügyi eszközök prioritásai
pontosan e szempontokra irányulnak.
Az
EU a közös szakpolitikák és stratégiák szerint tevékenykedő 27
tagállamának köszönhetően rendelkezik a szükséges kritikus tömeggel ahhoz,
hogy szembenézzen a globális kihívásokkal, melyek közé tartozik az emberi jogok
valamennyi emberre vonatkozó, egyetemleges érvényesülésének ösztönzése is.
Hatalmas
kiterjedésének köszönhetően az EU képes segítséget nyújtani a világ
legelszigeteltebb területein is, amelyekhez a tagállamok többségének szinte
semmilyen stratégiai érdeke nem fűződik, ahol a jelenlétük korlátozott
és igen csekély a beavatkozási képességük. Az
uniós fellépésnek köszönhetően például a közelmúltban a stabil demokrácia
és a fenntartható fejlődés támogatására újabb finanszírozásban részesült a
Fidzsi-szigetek, Vanuatu és Kelet-Timor, ahol a segélyek eljutnak az arra
leginkább rászorulókhoz, akik a az uniós fellépés hiányában támogatás nélkül
maradtak volna.
A
költségvetési megszorítások idején, amikor több tagállam kénytelen teljes
ágazatokból és országokból kivonulni, az EU továbbra is képes arra, hogy a
közvetlen szomszédságunkban és világszerte tevékeny szerepet vállaljon a béke,
a demokrácia, a szolidaritás, a stabilitás, a gazdasági fellendülés és a
szegénységcsökkentés előmozdítása terén. Ilyen
körülmények között – pusztán gazdasági szemszögből nézve – ésszerűbb
mint valaha, hogy a pénzeszközöket uniós szinten fektessük be, ami valódi
változást idézhet elő. Az uniós
szintű fellépés ugyanis megtakarítást jelenthet a tagállamok számára. A
támogatás hatékonyságával kapcsolatos egyes reformok – nevezetesen a
munkamegosztás tekintetében – egy közelmúltbeli független felmérés (Az
európai megközelítés előnyei, HTPSE) szerint évente akár
3–6 milliárd eurós megtakarítást tehet lehetővé.
Az
EU-val közösen végzett munka ugyanakkor olcsóbb is. Az
igazgatási költségek – amelyek a becslések szerint a 2009-es adatok alapján
mintegy 5,4 %-ot tesznek ki – alacsonyabbak, mint a kétoldalú segélyezés
fő donorjainak átlagos igazgatási költségei. Az
alkalmazandó igazgatási szabályok annak biztosítására irányulnak, hogy az uniós
adófizetők pénzét megfelelően, nyomon követhető szigorú
kritériumok szerint használják fel.
Továbbá
az Európai Bizottság a világ egyik legátláthatóbb segélyező szervezete. Ez az átláthatóság önmagában is igen fontos eszköz
a ráfordított pénzeszközök leghatékonyabb módon történő felhasználásának
biztosítása érdekében. Ezt a „Publish what you
Fund” nevű szervezet is elismerte, amely az Európai Bizottságot a 4.
helyre sorolta (a 30 helyből álló listán) a donorok segélyezési
átláthatóságáról idén februárban első ízben közzétett értékelésében. Ezután is arra törekszünk, hogy további
előrelépéseket érjünk el e téren.
A
Bizottság a közelmúltban egy zöld könyv kapcsán konzultációt indított annak
érdekében, hogy megismerje az érdekelt felek uniós fejlesztési szakpolitikáról
alkotott véleményét. Valamennyi válaszadó úgy vélte, hogy az EU pozitív
szerepet tölt be a jó kormányzás (ideértve a civil társadalom részvételét), a
biztonság, az emberi jogok és a nemek közötti egyenlőség támogatása
tekintetében.
1.5.3.     Hasonló korábbi tapasztalatok
tanulsága
A felülvizsgálatok és értékelések számos erősséget kiemeltek
Az
EIDHR cselekvési függetlenséget biztosít, tehát a fellépésekhez nincs
szükség a kormányok előzetes jóváhagyására; ez különösen a
demokrácia és az emberi jogok tekintetében érzékeny területeken kritikus
szempont. Így például az eszköz támogatást
nyújt a fehérorosz fiatal jövőbeni vezetők demokráciára vonatkozó
egyetemi szintű oktatásához külföldön, vagy igyekszik elérni az
ellenzékiségük miatt bebörtönzött demokratikus aktivisták igazságtalan
büntetésének enyhítését. Az áldozatok
védői – például az ügyvédek – úgyszintén védelemre szorulnak (az
emberijogvédő mechanizmus által), mivel a börtönbüntetés veszélyének
teszik ki magukat azáltal, hogy kiállnak a demokráciapárti aktivisták vagy
jogvédők ügyei mellett.
Az
EIDHR ezenfelül nagyobb rugalmasságot, illetve a változó
körülményekre adott válaszadási képességet biztosít, amely
ellentétben áll a földrajzi programokra vonatkozó hosszú távú programozási
megközelítéssel. A tunéziai reformbizottság
azonnali segélyben részesült annak érdekében, hogy kidolgozhassa az átmeneti
folyamat menetrendjét, a civil társadalom pedig hozzájárulhasson a folyamathoz. Az EIDHR továbbá lehetőséget nyújt arra, hogy
a politikai pártok aktivistái a demokráciával kapcsolatos képzésben
részesüljenek, támogatja a szabad sajtót és a független plurális – akár
hagyományos, akár IKT-alapú – médiát, ideértve a cenzúramentes és megszakítás
nélküli elektronikus kommunikációs technológiákat, figyelemmel követi a
demokratikus átmenetet és támogatja a demokráciáról szóló állampolgári
oktatást. Az EIDHR arra is alkalmas lehet,
hogy javítsa a média termelési kapacitását és az újságírók képzését. A küszöbön álló tunéziai választásokra tekintettel
az eszköz helyi megfigyelők ezreinek nyújt képzést és előkészíti az
EU tervezett választási megfigyelési missziójának munkáját.
Továbbá
az EIDHR a legnehezebb körülmények között is tevékenykedik, ahol
az alapvető jogokat és szabadságokat fokozott veszély fenyegeti. Az aktivisták és a komoly életveszélyben lévő
más személyek testi épségének megóvása érdekében e projektek részletei
nem hozhatók nyilvánosságra. Az
Európai Bizottság e projektekről a „szükséges ismeret” elve alapján
jelentést tesz a Tanácson, a Parlamenten és az EKSZ-en belül erre feljogosított
személyeknek, és elismerését fejezi ki ezeknek az elhivatott aktivistáknak a
bátorságukért.
Az
ilyen bonyolult ügyek az EIDHR tevékenységének kb. 20 %-át teszik ki. 2007 óta az EIDHR több mint 100 hasonló projektet
támogatott (60 millió EUR összegben). Emberijogvédő
hálózata segítségével az EIDHR több mint 45 országban 19 emberijogvédő
projektet támogatott (13,5 millió EUR összegben).
Ilyen
körülmények között az EIDHR egy lélegzetnyi friss levegőt jelent,
hiszen csaknem valamennyi projekt a meggyengült vagy darabjaira hullott civil
társadalom és média életben maradására összpontosul, utat nyitva a párbeszéd és
a változás felé. Esélyt nyújt a diákok és
sérülékeny csoportok demokráciával kapcsolatos – gyakran külföldön történő
– oktatására. Segíti a civil társadalom és a
diaszpórák érdekképviseletét külföldön. Időnként
egyszerűen csak a védelemre törekszik, illetve szükség esetén arra, hogy
az antidemokratikus elnyomás áldozatait kimenekítse az országból és biztonságba
helyezze.
A
„jázmin forradalom” befejeződése után immár nyilvánosságra hozható, hogy
az átmenet előtt az EIDHR 2010-ben Tunéziában támogatást nyújtott a
Tunéziai Emberi Jogi Ligának (LTDH), a Demokratikus Nők Szövetségének
(AFTD), a szakszervezeteknek (UGTT), a bírák és jogászok szövetségeinek és
másoknak. Mivel e támogatás annak idején nem
kapott nyilvánosságot, sokan úgy értelmezhették, hogy az EU beszüntette
tevékenységét vagy képtelen megfelelően reagálni, valójában azonban az
EIDHR igen aktív munkát végzett a helyszínen.
A felülvizsgálatok és értékelések ráirányították a figyelmet három
kérdéskörre is
Elsősorban
a meglehetősen nagyvonalakban meghatározott célkitűzések és
stratégiák a megközelítések bizonyos széttagolódásához és az eszköz
érthetőségének hiányához vezettek, az átfedések kockázatát, a
tevékenységek hatásának felmérésével kapcsolatos nehézségeket, valamint a
kiegészítő jelleg némi gyengülését idézve elő.
Másodsorban
a legnehezebben kezelhető helyzetekben a hivatalos projektleírást gyakran
hagyományosabb fejlesztési tevékenységekkel fedezték, hogy megóvják a projektet
az ellenséges környezetben; az EIDHR forrásainak addicionalitása – mely
források a fogadó ország jóváhagyása nélkül is felhasználhatók – magában
hordozza annak veszélyét, hogy azokat az eszköz alkalmazási körét tekintve nem
elsődleges fontosságú tevékenységekhez használják fel. Ennek következtében minőségi támogatások
bevezetésére került sor.
Harmadsorban
gyakran felmerül annak szükségessége, hogy növelni kell az eszköz rugalmasságát. Ez különösen igaz az eszköz egy korlátozott részére
vonatkozóan, amely az emberi jogok megsértését és az ügy sürgősségét
illetően legnehezebb helyzeteket igyekszik megoldani, amelyek során a
nyílt felhívások rendszere nem tűnik megfelelőnek.
1.5.4.     Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi eszközökkel
A
Szerződés által adott kifejezett felhatalmazással összhangban a demokrácia
és az emberi jogok előmozdítását és támogatását valamennyi uniós
szakpolitikába bele kell foglalni, és azokat érvényesíteni kell.
Az
EIDHR az Európai Bizottság és a KKBP főképviselője által közösen
javasolt különféle külső fellépési pénzügyi eszközök architektúrájához
tartozik. A hosszú távú eszközöket egészíti ki, és különösen a civil társadalmi
szervezetek demokrácia és emberi jogok terén kifejtett tevékenysége, a
legnehezebb helyzetek kezelése, az EU választási megfigyelő misszióinak
finanszírozása, valamint a kulcsfontosságú emberi jogi kérdésekről
folytatott helyi, regionális és világszintű kampányok állnak a tevékenysége
középpontjában. Az emberi jogok tiszteletben tartásának előmozdítását és
megvédését szolgáló szélesebb külső fellépési eszköztár lényeges elemét
képezi. Ezenkívül kiegészíti a válságkezelési és –megelőzési eszköztárat
is a humanitárius segélyezéssel, a KKBP-műveletekkel és a Stabilitási
Eszközzel párhuzamosan, azonnali segítséget nyújtva az emberi jogok
megsértésével kapcsolatos sürgős esetekben. Emellett kapcsolódási pontot
jelent a segélyezést, a rehabilitációt és a fejlesztést célzó tevékenységek
esetében, lehetőséget nyújtva a visszaélések áldozatainak fizikai és
mentális rehabilitációjára és reintegrációjára vagy az emberijogvédők
megsegítésére, amennyiben sürgősen védelemre szorulnak.
Igen
lényeges, hogy a helyszínen pragmatikus módon biztosítsák az EIDHR
összehangolását az azzal kölcsönhatásban álló többi eszközzel, valamint a
közöttük lévő megfelelő munkamegosztást, különösen az egyes esetek
szükségleteinek értékelési szakaszában. Az EIDHR tulajdonképpen az ECHO
műveleteit egészíti ki, hiszen gyakran előfordul, hogy a
menekültekkel és a humanitárius segélyek kedvezményezettjeivel szemben emberi
jogi jogsértéseket követtek el, amit dokumentálni, iktatni és kezelni kell. Az
EIDHR erős szinergiában áll a Stabilitási Eszközzel (pl. a sürgősségi
esetekben), a nem állami szereplőket támogató programmal (pl. a civil
társadalmi szervezetek támogatása), a „Befektetés az emberekbe” programmal (pl.
nemek közötti egyenlőség és jogaiktól megfosztott csoportok), valamint a
jövőbeni új szomszédságpolitikai civil társadalmi eszközzel, és ezen
eszközökkel kölcsönösen erősítik egymást.
1.6.        Az intézkedés és a pénzügyi
hatás időtartama
x A javaslat/kezdeményezés határozott
időtartamra vonatkozik
–
x A javaslat/kezdeményezés kezdete: 2014/01/01-től
–
     Pénzügyi hatás: 2014/01/01-től
2020/12/31-ig
¨ A javaslat/kezdeményezés határozatlan
időtartamra vonatkozik
–
Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/-től
ÉÉÉÉ-ig,
–
azt követően: rendes ütem.
1.7.        Tervezett igazgatási
módszer(ek)[13]
x Centralizált igazgatás közvetlenül a Bizottság által
x Centralizált igazgatás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:
–
x végrehajtó ügynökségek
–
x a Közösségek által létrehozott szervek[14]
–
x tagállami közigazgatási/közfeladatot ellátó szervek
–
x az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön
intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke
szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott
személyek
x Megosztott igazgatás
a tagállamokkal
x Decentralizált igazgatás harmadik országokkal
x Nemzetközi szervezetekkel közös
igazgatás (nevezze meg)
Egynél több igazgatási
módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a
„Megjegyzések” rovatban.
Megjegyzések
Az eszköz
különleges jellege – mivel az kényes és összetett emberi jogi és demokráciával
kapcsolatos esetek kezelésére szolgál a legnehezebb országokban és
helyzetekben, valamint sürgős védelmi szükségetek esetén – szükségessé
teszi, hogy az az igazgatási módok lehető legszélesebb körét vehesse
igénybe.
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
2.1.        A nyomon követésre és a
jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
Ismertesse a nyomon
követés és jelentéstétel gyakoriságát és feltételeit.
Az Európai
Bizottság nyomonkövetési és értékelési rendszerei egyre inkább az eredményekre
koncentrálnak. Ez a tevékenység belső személyzet, illetve külső
szakértők bevonásával zajlik.
A
küldöttségeken és a székhelyeken dolgozó projektfelelősök különböző
módokon – ideértve lehetőség szerint a helyszíni látogatásokat is –
folyamatosan nyomon követik a projektek és programok végrehajtását. A nyomon
követés értékes információt nyújt az előrehaladásról; segíti a
vezetőket az aktuális és potenciális szűk keresztmetszetek
azonosításában, illetve a megfelelő kiigazító intézkedések megtételében.
Az Unió
külső tevékenységeinek értékelésére külső független szakértőkkel
kötnek szerződést, akik az értékelést három különböző rendszer
alapján végzik el. Az értékelések hozzájárulnak az elszámolási kötelezettség
betartásához, valamint a folyamatban lévő intervenciók javításához;
továbbá levonják a tanulságot a múltbéli tapasztalatokból, hogy azok
tájékoztatásul szolgáljanak a jövőbeni szakpolitikák és fellépések
meghatározásánál. Az eszközök a nemzetközileg elismert OECD-DAC értékelési
kritériumokat alkalmazzák, ideértve a (potenciális) hatás vizsgálatát is.
Először a
projektek szintjén a székhely által irányított eredményorientált monitoring
(EOM) rendszer rövid, célirányos értékelést ad intervenciók egy adott mintája
minőségének pillanatnyi állapotáról. Egy rendkívül strukturált és
szabványosított módszer alkalmazásával a független EOM-szakértők a projekt
erősségeit és gyengeségeit tükröző osztályzatokat adnak, illetve
ajánlásokat fogalmaznak meg arról, hogy miként növelhető a projekt
hatékonysága.
A projektért
felelős uniós küldöttség által irányított projektszintű értékelések
részletesebb, mélyrehatóbb elemzést szolgáltatnak, segítséget nyújtva a
projektfelelősöknek ahhoz, hogy a folyamatban lévő intervenciók
hatékonyságát fokozzák, illetve a jövőbeni intervenciókat kidolgozzák.
Tematikus és földrajzi szaktudással rendelkező külső független
szakértőket bíznak meg az elemzés lefolytatásával, valamint az összes
érdekelt féltől – nem utolsósorban a végső kedvezményezettektől
– származó visszajelzések és bizonyítékok begyűjtésével.
A Bizottság
emellett stratégiai értékeléseket készít szakpolitikáiról, mely értékelések a
programozástól és a stratégiától kezdve egészen az intervenció végrehajtásáig
terjednek egy konkrét ágazat (például az egészségügy, az oktatás stb.), egy ország
vagy régió, illetve egy konkrét eszköz vonatkozásában. Ezek az értékelések
fontos támpontul szolgálnak a szakpolitikák kidolgozásánál és az eszközök és
projektek megtervezésénél. Az értékeléseket közzéteszik a Bizottság honlapján,
az eredmények összefoglalóját pedig belefoglalják a Tanácshoz és az Európai
Parlamenthez benyújtott éves jelentésbe.
2.2.        Irányítási és kontrollrendszer
2.2.1.     Felismert kockázat(ok)
Az EIDHR
alapján végzett műveletek működési környezetére jellemző, az
eszköz célkitűzéseinek elérését veszélyeztető kockázatok a
következők:
–
Az eszköz működési helye szerinti célzott
nehéz környezetek – különösen a legtöbb problémát felvető
országokban/helyzetekben – fizikai és politikai kötöttségekkel járhatnak,
amelyek visszavethetik a projekt kivitelezését,
–
az egész világra kiterjedő szórványos és
kisebb jelentőségű projektek erőforrás-felhasználási kihívásokat
okozhatnak a végrehajtás és az ellenőrzés tekintetében,
–
a különféle igazgatási és ellenőrzési
szerkezettel és gyakran nem kielégítő kapacitással rendelkező
kedvezményezettek sokfélesége miatt nehézségek merülhetnek fel, és késedelem
következhet be a végrehajtásban,
–
a demokrácia és az emberi jogok helyzetének az
egyes harmadik országokban való alakulására vonatkozó adatok rossz
minősége és csekély mennyisége gátolhatja a Bizottságot abban, hogy
jelentést tegyen és számot adjon az eredményekről,
–
az igazgatási előirányzatok hiánya
következtében előfordulhat, hogy nem áll rendelkezésre elegendő
forrás az eszköz megfelelő működtetéséhez.
2.2.2.     Tervezett ellenőrzési mód(ok)
A Bizottság
belső ellenőrzési rendszerét oly módon alakították ki, hogy
elfogadható biztosítékot nyújtson az uniós fellépések hatékonyságával és
eredményességével kapcsolatos célkitűzések eléréséről, a pénzügyi
beszámoló megbízhatóságáról, valamint a vonatkozó jogi, pénzügyi és eljárási
keret betartásáról.
A Bizottság a
stratégiai jellegű szakpolitikák és a stratégiai tervezés tekintetében
széles körű eljárást alkalmaz, továbbá belső és külső
ellenőrzési rendszer, valamint belső ellenőrzési szabványok
állnak a rendelkezésére. A Bizottság folytatja a jelenlegi elszámolási rendszer
(ABAC), valamint a külső segítségnyújtást szolgáló egyedi eszközök –
köztük a Közös Relex Információs Rendszer (CRIS) – alkalmazását. A lehető
legmagasabb számviteli standardokhoz és pénzügyi beszámolási standardokhoz
tartja magát, hogy folyamatosan biztosíthassa a külső könyvvizsgálók
(Számvevőszék) hitelesítő záradékának betartását.
Ezenfelül a
legmagasabb fokú hatékonyság és eredményesség elérése érdekében a Bizottság
testre szabott megközelítést alkalmaz, amely a következőket foglalja
magában:
–
a támogatás egy jelentős része igazgatásának
átruházása a helyszíni uniós küldöttségekre,
–
a pénzügyi elszámoltathatóság világos meghatározása
a székhelyen és a küldöttségeknél lévő engedélyező hatóságok
hatáskörének további átruházása útján,
–
rendszeres jelentés, ideértve a
küldöttségvezető által évente benyújtandó megbízhatósági nyilatkozatot,
–
nagyszabású képzési program a székhelyen és a
küldöttségeknél,
–
jelentős támogatás és iránymutatás,
–
rendszeres felülvizsgálat,
–
projektciklus-menedzsment (PCM) módszer és
minőségtámogatás annak valamennyi összetevője számára,
–
a program- és projektmenedzsmentet, a nyomon
követést és a jelentéstételt segítő eszközök a hatékony végrehajtás
érdekében, ideértve a projektek rendszeres helyszíni külső nyomon
követését is.
2.3.        A csalások és a szabálytalanságok megelőzésre vonatkozó
intézkedések
Tekintettel
arra az igen magas kockázattal járó környezetre, amelyben a EuropeAid és a
külpolitikai eszközök működnek, rendszereiknek képesnek kell lenniük arra,
hogy a tranzakciók tekintetében esetlegesen nagy számban előforduló
megfelelőségi hibák (szabálytalanságok) elébe menjenek, és azok
megelőzésére, feltárására és kijavítására magas szintű
ellenőrzési rendszert építsenek ki a kifizetési eljárás lehető
legkorábbi szakaszában. Ez a gyakorlatban azt jelenti, hogy a EuropeAid és a
külpolitikai eszközök megfelelőségi ellenőrzése elsősorban a
többéves alapon a külső szakértők és a Bizottság személyzete által a
helyszínen, a végső projektkifizetések előtt elvégzett jelentős
előzetes vizsgálatok eredményeire támaszkodik (miközben bizonyos utólagos
ellenőrzésre és vizsgálatra is sor kerül); ez az intézkedés jóval meghaladja
a költségvetési rendeletben előírt pénzügyi biztosítékok szintjét. A
EuropeAid és a külpolitikai eszközök megfelelőségi kerete többek között az
alábbi jelentős elemeket tartalmazza:
Megelőző intézkedések
–
a visszaélésekkel kapcsolatos kérdésekre
kiterjedő kötelező alapképzés a támogatás kezelését végző
személyzet és a könyvvizsgálók számára,
–
iránymutatás nyújtása (interneten is), amely
magában foglalja a szerződésekről szóló gyakorlati útmutatót, a
EuropeAid kézikönyvét és a pénzügyi irányítási eszköztárat (a végrehajtó
partnerek számára),
–
előzetes értékelés annak biztosítása céljából,
hogy az uniós pénzeszközök kezelésével kapcsolatos visszaélések
megelőzésére és feltárására szolgáló megfelelő csalás elleni
intézkedések állnak rendelkezésre a vonatkozó alapokat közös vagy decentralizált
formában igazgató hatóságokon belül,
–
a partnerországban rendelkezésre álló csalás elleni
mechanizmusok előzetes átvilágítása a költségvetés-támogatásra való
jogosultság államháztartás-irányításra vonatkozó kritériuma értékelésének
részeként (nevezetesen aktív elkötelezettség a csalás és a korrupció
visszaszorítására irányuló küzdelem iránt, megfelelő ellenőrző
hatóságok, elegendő igazságszolgáltatási kapacitás és hatékony válaszadási
és szankciós mechanizmusok),
–
a Bizottság 2008-ban Accrában aláírta a nemzetközi
segélyek átláthatóságára irányuló kezdeményezést (IATI), és ezzel elfogadta a
támogatások átláthatóságára vonatkozó szabványokat, amelyek
időszerűbb, részletesebb és rendszeresebb adatszolgáltatást
biztosítanak a segélyáramlásokról és az azokhoz kapcsolódó dokumentumokról,
–
a Bizottság 2011. október 11. óta hajtja végre az
IATI-szabványok első szakaszát, amely a segélyekre vonatkozó átlátható
információknak a támogatások hatékonyságáról szóló következő – 2011
novemberében Busanban megrendezendő – magas szintű fórum előtti
közzétételére irányul. Ezenfelül a Bizottság együttműködik majd az uniós
tagállamokkal a TR-AID elnevezésű közös internetalapú alkalmazás
kidolgozásán, amely felhasználóbarát információkká alakítja át az EU
segélyekkel kapcsolatos, az IATI-n keresztül és egyéb források útján
szolgáltatott adatait.
Feltáró és korrekciós intézkedések
–
külső ellenőrzések és felülvizsgálatok
(kötelező és kockázatalapú egyaránt), az Európai Számvevőszék
bevonásával is,
–
visszamenőleges ellenőrzések (kockázati
alapon) és visszafizettetések,
–
az uniós finanszírozás felfüggesztése súlyos csalás
– köztük nagy mértékű korrupció – felmerülése esetén mindaddig, amíg a
hatóságok megfelelő lépéseket tesznek az ilyen csalások kijavítására,
illetve jövőbeni megelőzésére,
Az Europe Aid és az FPI megerősíti a csalás elleni küzdelemre
vonatkozó stratégiáját a Bizottság 2011. június 24-én elfogadott új csalás
elleni stratégiájával összhangban, amely többek között az alábbiak
biztosítására irányul:
–
a EuropeAid és a külpolitikai eszközök belső
csalás elleni ellenőrzési mechanizmusainak teljes mértékben összhangban
kell állniuk a Bizottság csalás elleni stratégiájával,
–
az Europe Aid és az FPI csaláskockázat-kezelési
megközelítésének a csalás kockázata által érintett területek azonosítását, és
az arra adandó megfelelő válaszokat kell céloznia,
–
az uniós alapok harmadik országokban történő
felhasználására szolgáló rendszereknek lehetővé kell tenniük a szükséges
adatok lehívását azoknak a csaláskockázat-kezelési mechanizmusba való
integrálása céljából (pl. a kettős finanszírozás elkerülésére),
–
szükség esetén hálózati csoportokat és a külső
támogatások ágazatához kapcsolódó csalási ügyek elemzését szolgáló,
megfelelő IT-eszközöket kell kialakítani.
–
2.4.    Az
ellenőrzések költség- és haszonbecslése
A EuropeAid
portfóliójának egésze tekintetében a belső ellenőrzéshez és
irányításhoz kapcsolódó költségek a becslések szerint átlagosan évi 658 millió EUR-t
tesznek ki kötelezettségvállalások formájában a 2014–2020 közötti
időszakra vonatkozó költségvetési tervezetben. Ez a számadat magában
foglalja az EFA kezelését is, amely a EuropeAid igazgatási szerkezetén belül,
integráltan működik. Ezek a „nem működési” költségek a EuropeAid – az
Európai Unió általános költségvetése és az Európai Fejlesztési Alap által a
2014–2020 közötti időszakban finanszírozott – kiadási portfóliójában
szereplő teljes (működési+igazgatási) kötelezettségvállalásaira
tervezett megközelítőleg 10,2 milliárd EUR éves átlag kb.
6,4 %-át teszik ki.
Ezek az
igazgatási költségek figyelembe veszik a EuropeAid székhelyen és a
küldöttségeknél tevékenykedő teljes személyzetének a költségeit, az
infrastrukturális, az utazási, képzési, nyomonkövetési, értékelési költségeket,
valamint az ellenőrzésre vonatkozó szerződések költségeit (ideértve a
kedvezményezettek által kötött szerződéseket is).
A EuropeAid az
igazgatási/működési tevékenység arányának fokozatos csökkentését tervezi
az új eszközök továbbfejlesztett és egyszerűsített módszereinek
köszönhetően, a felülvizsgált költségvetési rendelet által
valószínűleg bevezetésre kerülő változtatásokra építve. Ezen
igazgatási költségek legfontosabb nyereségét a szakpolitikai célkitűzések
teljesítése, az erőforrások hatékony és eredményes felhasználása, az
erőteljes költséghatékony megelőző intézkedések és az alapok
jogszerű és szabályos felhasználását biztosító egyéb ellenőrzések
végrehajtása jelenti.
Miközben
folytatódik az igazgatási intézkedések jellegének és célmeghatározásának,
valamint a portfólióval kapcsolatos szabályszerűségi ellenőrzések
hatékonyságának a javítása, ezek a költségek összességében szükségesek az
eszközök célkitűzéseinek a meg nem felelés lehető legkisebb
kockázatával (2 % alatti reziduális hiba) történő hatékony és
eredményes eléréséhez. Ezek a költségek lényegesen alacsonyabbak, mint az a
kockázat, amely az e rendkívül érzékeny területre vonatkozó belső
ellenőrzések megszüntetése vagy leépítése esetén jelentkezne.
3.           A
JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
3.1.        A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a
költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik?
·      Jelenlegi költségvetési kiadási tételek
A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül
pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás
 Szám: || diff./nem diff. ([15])   || EFTA-országoktól[16]   || tagjelölt országoktól[17]   || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében
 IV. || 19 04: A Demokrácia és az Emberi Jogok Európai Eszköze 19 04 01. A Demokrácia és az Emberi Jogok Európai Eszköze (EIDHR) 19 04 03. Választási megfigyelés 19 04 05. A korábbi együttműködés befejezése 19 04 06. Kísérleti projekt – EU–Oroszország civil társadalmi fórum 19 04 07. Kísérleti projekt – A kínzások áldozatainak támogatása || N/A || NEM || NEM || NEM || NEM
·      Létrehozandó új költségvetési tételek
A többéves pénzügyi
keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás
 Szám: 19 04. || diff./nem diff. || EFTA-országoktól || tagjelölt országoktól || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében
 IV. || 19 04: A Demokrácia és az Emberi Jogok Európai Eszköze 19 04 01. A Demokrácia és az Emberi Jogok Európai Eszköze (EIDHR az EU választási megfigyelő missziói nélkül) 19 04 02. Az EU választási megfigyelő missziói 19 04 03. A korábbi együttműködés befejezése || N/A || NEM || NEM || NEM || NEM
3.2.        A kiadásokra gyakorolt becsült hatás
3.2.1.     A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése
millió EUR (három tizedesjegyig)
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || 4 || „Globális Európa”
 Főigazgatóság: DEVCO/FPI ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN
  Operatív előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 19 04 || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || 198,63 || 202,84 || 207,04 || 211,34 || 213,93 || 220,24 || 224,84 || 1.478,87
 Kifizetési előirányzatok || (2) || 178,43 || 182,24 || 186,04 || 189,94 || 192,03 || 197,94 || 202,14 || 1.328,77
 Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[18] Költségvetési tétel száma: 19 01 04 03. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || (3) || 13,57 || 13,66 || 13,76 || 13,86 || 15,77 || 14,06 || 14,16 || 98,83
 A DEVCO/FPI Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN   || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 || 212,20 || 216,50 || 220,80 || 225,20 || 229,70 || 234,30 || 239,00 || 1.577,70
   || Kifizetési előirányzatok || =2 +3 || 192,00 || 195,90 || 199,80 || 203,80 || 207,80 || 212,00 || 216,30 || 1.427,60
  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || 198,63 || 202,84 || 207,04 || 211,34 || 213,93 || 220,24 || 224,84 || 1.478,87
 Kifizetési előirányzatok || (5) || 178,43 || 182,24 || 186,04 || 189,94 || 192,03 || 197,94 || 202,14 || 1.328,77
  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || 13,57 || 13,66 || 13,76 || 13,86 || 15,77 || 14,06 || 14,16 || 98,83
 A többéves pénzügyi keret 4. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || 212,20 || 216,50 || 220,80 || 225,20 || 229,70 || 234,30 || 239,00 || 1.577,70
 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || 192,00 || 195,90 || 199,80 || 203,80 || 207,80 || 212,00 || 216,30 || 1.427,60
millió EUR (három tizedesjegyig)
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || „Igazgatási kiadások”
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN
 Főigazgatóság: DEVCO/FPI ||
  Humánerőforrás || 7,168 || 7,096 || 7,024 || 6,953 || 6,953 || 6,953 || 6,953 || 49,100
  Egyéb igazgatási kiadások || 0,595 || 0,547 || 0,541 || 0,540 || 0,541 || 0,541 || 0,541 || 3,846
 DEVCO/FPI Főigazgatóság ÖSSZESEN || Előirányzatok || 7,763 || 7,643 || 7,565 || 7,493 || 7,494 || 7,494 || 7,494 || 52,945
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 7,763 || 7,643 || 7,565 || 7,493 || 7,494 || 7,494 || 7,494 || 52,945
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || N. év 2014 || N+1. év 2015 || N+2. év 2016 || N+3. év 2017 || N+4. év 2018 || N+5. év 2019 || N+6. év 2020 || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 219,963 || 224,143 || 228,365 || 232,693 || 237,194 || 241,794 || 246,494 || 1.630,645
 Kifizetési előirányzatok || 199,763 || 203,543 || 207,365 || 211,293 || 215,294 || 219,494 || 223,794 || 1.480,545
3.2.2.     Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem
vonja maga után operatív előirányzatok felhasználását.
–
x A javaslat/kezdeményezés az
alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja maga után:
Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR
(három tizedesjegyig)
 Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket   ò ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN
 TELJESÍTÉSEK
 Teljesítések típusa[19]   || Teljesítés átlagos költsége || Teljesítések  száma || Költség || Teljesítések  száma || Költség || Teljesítések  száma || Költség || Teljesítések  száma || Költség || Teljesítések  száma || Költség || Teljesítések  száma || Költség || Teljesítések  száma || Költség || Teljesítések száma összesen || Összköltség
 1. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[20]: Tematikus kampányok (kínzás, halálbüntetés stb.) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 1. konkrét célkitűzés részösszege || 78-88 || 43-53 || 78-88 || 43-53 || 78-88 || 43-53 || 78-88 || 43-53 || 78-88 || 43-53 || 78-88 || 43-53 || 78-88 || 43-53 || 546-616 || 20-25 %
 2. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS: Élénk civil társadalmak fejlesztése ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2. konkrét célkitűzés részösszege || 340-390 || 76 || 340-390 || 76 || 340-390 || 76 || 340-390 || 76 || 340-390 || 76 || 340-390 || 76 || 340-390 || 76 || 2380- 2730 || 35-40 %
 3. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS: Emberi jogi vészhelyzetek és különösen nehéz körülmények ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 3. konkrét célkitűzés részösszege || 52-76 || 22,2-33,2 || 52-76 || 22,2-33,2 || 52-76 || 22,2-33,2 || 52-76 || 22,2-33,2 || 52-76 || 22,2-33,2 || 52-76 || 22,2-33,2 || 52-76 || 22,2-33,2 || 294-371 || 20-25 %
 4. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS: A demokratikus ciklusok támogatása ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 4. konkrét célkitűzés részösszege || 47-86 || 46,4-76,6 || 47-86 || 46,4-76,6 || 47-86 || 46,4-76,6 || 47-86 || 46,4-76,6 || 47-86 || 46,4-76,6 || 47-86 || 46,4-76,6 || 47-86 || 46,4-76,6 || 329-602 || 25-30 %
 Ebből választási megfigyelő missziók || 11-14 || 44-55 || 11-14 || 44-55 || 11-14 || 44-55 || 11-14 || 44-55 || 11-14 || 44-55 || 11-14 || 44-55 || 11-14 || 44-55 || 77-98 || 20-25 %
 ÖSSZKÖLTSÉG || 506-640 || 198,63 || 506-640 || 202,84 || 506-640 || 207,04 || 506-640 || 211,34 || 506-640 || 213,93 || 506-640 || 220,24 || 506-640 || 224,84 || 3542-4480 || 1.478,87
·

3.2.3.     Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
3.2.3.1.  Összegzés
–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem
vonja maga után igazgatási előirányzatok felhasználását.
–
x A javaslat/kezdeményezés az
alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után:
millió EUR (három tizedesjegyig)
   || N. év[21]2014   || N+1. év2015 || N+2. év 2016 || N+3. év 2107 || N+4. év 2018 || N+5. év 2019 || N+6. év 2020 || ÖSSZESEN ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás || 7,17 || 7,10 || 7,02 || 6,95 || 6,95 || 6,95 || 6,95 || 49,10 ||
 Egyéb igazgatási kiadások || 0,595 || 0,547 || 0,541 || 0,540 || 0,541 || 0,541 || 0,541 || 3,846 ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || 7,763 || 7,643 || 7,565 || 7,493 || 7,494 || 7,494 || 7,494 || 52,945 ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE[22] bele nem tartozó előirányzatok   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 61,67 ||
 Egyéb igazgatási kiadások || 4,76 || 4,85 || 4,95 || 5,05 || 6,96 || 5,25 || 5,35 || 37,16 ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege || 13,57 || 13,66 || 13,76 || 13,86 || 15,77 || 14,06 || 14,16 || 98,83 ||
 ÖSSZESEN || 21,333 || 21,306 || 21,324 || 21,349 || 23,264 || 21,551 || 21,654 || 151,780
3.2.3.2.  Becsült
humánerőforrás-szükségletek
–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást.
–
x A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár:
A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb
egy tizedesjeggyel) kell kifejezni
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek)
 XX 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 35,1 || 34,8 || 34,4 || 34,1 || 34,1 || 34,1 || 34,1
 XX 01 01 02 (küldöttségeknél) || 9,8 || 9,7 || 9,6 || 9,5 || 9,5 || 9,5 || 9,5
 XX 01 05 01 (közvetett kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Külső személyi állomány (teljes munkaidős egyenértékben kifejezve)[23]
 XX 01 02 01 (AC, INT, END a teljes keretből) || 5,2 || 5,2 || 5,1 || 5,1 || 5,1 || 5,1 || 5,1
 XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[24]   || – a központban[25]   || 34,7 || 34,1 || 33,4 || 32,7 || 32,1 || 31,5 || 30,9
 – a küldöttségeknél || 73,4 || 73,4 || 73,4 || 73,4 || 73,4 || 73,4 || 73,4
 XX 01 05 02 (AC, END, INT közvetett kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (AC, END, INT közvetlen kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZESEN || 158,3 || 157,1 || 155,9 || 154,8 || 154,1 || 153,5 || 152,9
2014-ben az 5.
fejezethez tartozó humánerőforrások az alábbiak szerint oszlanak meg a
DEVCO és az FPI között:
– Létszámterv: 5,5
teljes munkaidős egyenérték az FPI és 39,4 teljes munkaidős egyenérték
a DEVCO esetében (összesen: 44,9 teljes munkaidős egyenérték)
– Külső
személyzet: 3,2 teljes munkaidős egyenérték az FPI és 2 teljes
munkaidős egyenérték a DEVCO esetében (összesen: 5,2 teljes
munkaidős egyenérték)
A 4. fejezethez
tartozó humánerőforrások (az EIDHR program BA-tétele) tekintetében a
BA-tétel által 2014-ben finanszírozandó személyzet 102,1 AC-t tesz ki a
DEVCO-nál (28,7 AC a központban és 73,4 AC a küldöttségeknél), 6 AC-t pedig az
FPI központjában.
XX: az érintett
szakpolitikai terület vagy költségvetési cím.
A humánerőforrás-igényeknek
az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához
rendelt személyzettel és/vagy az adott főigazgatóságon belüli
személyzet-átcsoportosítással kell eleget tenni. A források adott
esetben a költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők
az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz
rendelt további juttatásokkal.
Az elvégzendő
feladatok leírása:
 Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || Pénzügyi és operatív határozatok és azok végrehajtása.
 Külső személyzet || Technikai végrehajtás
3.2.4.     A jelenlegi többéves pénzügyi
kerettel való összeegyeztethetőség
–
x A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves
pénzügyi kerettel.
–
x A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a többéves pénzügyi keret
vonatkozó fejezetének átprogramozása.
Fejtse ki, miként kell átprogramozni a pénzügyi
keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő
összegeket.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz
alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[26].
Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett
fejezeteket és költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.
3.2.5.     Harmadik felek részvétele a
finanszírozásban
–
xA javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi
társfinanszírozást.
–
¨A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült társfinanszírozást irányozza
elő:
3.3.        A bevételre gyakorolt becsült
pénzügyi hatás
–
¨  A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre.
–
x A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre
gyakorolt hatása a következő:
–
x        a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást
–
¨         a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást
[1]               Az Európai Parlament és a Tanács 1889/2006/EK rendelete
(2006. december 20.) a demokrácia és az emberi jogok világszintű
előmozdítása finanszírozási eszközének (a demokrácia és az emberi jogok
európai eszköze) létrehozásáról (HL L 386., 2006.12.29., 1. o.).
[2]               A Tanács következtetései a demokráciának az EU
külkapcsolatai keretében való támogatásáról – a nagyobb koherencia és
hatékonyság felé, 16081/09.
[3]               A Tanács következtetései a demokráciának az EU
külkapcsolatai keretében való támogatásáról – 2010. évi jelentés az elért eredményekről
és a javasolt kísérleti országok listája, a Külügyek Tanácsának 3058. ülése,
Brüsszel, 2010. december 13.
[4]               A Bizottság 2006. január 25-i közleménye.
[5]               A Tanács 2010/427/EU határozata (2010. július 26.).
[6]               E területek nevezetesen: béke és biztonság, a szegénység
csökkentése, humanitárius segélyezés, a stabilitás és növekedés érdekében
történő befektetések a bővítésben és a szomszédságpolitikában részt
vevő országokban, a globális kihívások kezelése, az uniós és nemzetközi
normák és értékek előmozdítása, valamint a növekedés és versenyképesség
támogatása külföldön.
[7]               HL C […]., […], […]. o.
[8]               HL C […]., […], […]. o.
[9]               HL L 386., 2006.12.29.,
1–11. o.
[10]             HL…
[11]             Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based
Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based
Budgeting).
[12]             A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a)
vagy b) pontja szerint.
[13]             Az egyes igazgatási módszerek ismertetése, valamint a
költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások
megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[14]             A költségvetési rendelet 185. cikkében említett szervek.
[15]             Differenciált/nem differenciált előirányzat.
[16]             EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.
[17]             Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni
potenciális tagjelölt országok.
[18]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[19]             A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra
vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza
kilométerben stb.).
[20]             Az 1.4.2. szakaszban („Konkrét célkitűzések...”)
feltüntetett célkitűzés.
[21]             Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának
első éve.
[22]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások
(korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[23]             AC = szerződéses alkalmazott; INT = átmeneti
alkalmazott; JED = küldöttségi pályakezdő szakértő; AL= helyi
alkalmazott; END =kirendelt nemzeti szakértő.
[24]             Az operatív előirányzatoknál a külső
személyzetre részleges felső határérték vonatkozik (korábban: BA-tételek).
[25]             Elsősorban a strukturális alapok, az Európai
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap
(EHA) esetében.
[26]             Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.