title: Proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council creating a European order for payment procedure

text:
                     AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA
                                                         Brüsszel, 21.9.2005
                                                         COM(2004)173 végleges/4
                                                         2004/0055(COD)
   ADDENDUM 2
   Concerne les versions linguistiques des
   nouveaux Etats membres
                                               Javaslat
                 AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE
                     az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról
                                     (előterjesztő: a Bizottság)
HU                                                                               HU
 ---pagebreak---                                                    INDOKLÁS
   1.        BEVEZETÉS ÉS HÁTTÉR
   1.1.      Bevezetés
   Az Amszterdami Szerződés hatálybalépésével az Európai Unió célul tűzte ki a szabadságon, a
   biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség fokozatos kialakítását, többek között a
   polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén való intézkedések
   elfogadásával. Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 65. cikkének c) pontja szerint ezen
   intézkedések magukban foglalják a polgári eljárások megfelelő lefolytatását akadályozó
   tényezők kiküszöbölését, szükség esetén a tagállamokban alkalmazandó polgári eljárási
   szabályok összeegyeztethetőségének előmozdításával.
   A Tanács és a Bizottság bécsi cselekvési terve1, melyet a Tanács 1998-ban fogadott el,
   felszólított azon polgári eljárási szabályok meghatározására, amelyek közelítése sürgető az
   európai polgárok igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésének megkönnyítése érdekében,
   valamint annak megvizsgálására, hogy a polgári eljárások összeegyeztethetősége javításához
   szükség van-e kiegészítő intézkedések kidolgozására.
   Az 1999-es tamperei Európai Tanács2 következtetéseiben a Tanácsot és a Bizottságot
   felkérték a polgári eljárás olyan elemeire vonatkozó új szabályozás kidolgozására, amelyek
   nélkülözhetetlenek a zavartalan igazságügyi együttműködéshez és az igazságszolgáltatáshoz
   való hozzáférés megerősítéséhez. A fizetési meghagyások kifejezetten szerepeltek azon
   kérdések listáján, melyek szükségessé tesznek ilyen jogalkotási kezdeményezéseket.
   A Tanács által 2000. november 30-án elfogadott, a polgári és kereskedelmi ügyekben hozott
   határozatok kölcsönös elismerése elvének végrehajtására irányuló intézkedésekről szóló
   bizottsági és tanácsi közös program3 a Közösség egyik prioritásaként jelölte meg a
   végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás eltörlését a nem vitatott követelések esetén. A program,
   amely egyértelműen összpontosít az ítéletek elismerésének és végrehajtásának
   megkönnyítésére, szintén említést tesz az eljárási jog közelítéséről mint kísérő intézkedésről,
   amely bizonyos területeken előfeltétele lehet a kívánt folyamatnak, vagyis a végrehajthatóvá
   nyilvánítási eljárások fokozatos mellőzésének. Ebben az összefüggésben a dokumentum
   hangsúlyozza, hogy néhány területen, különösen a nem vitatott követelések behajtására
   tekintettel, a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás eltörlése egy igazi európai végrehajtható
   okirat létrehozásában nyilvánulhat meg, melyet a Közösségben bevezetett sajátos, egységes
   vagy harmonizált eljárásban állítanának ki4. Ki kell ugyanakkor hangsúlyozni, hogy a
   végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás eltörlése és az eljárási jog harmonizációja két különböző
   kérdés, noha a fent említett programon keresztül kapcsolódnak egymáshoz. Míg az előbbi egy
   határozat meghozatalát feltételezi, és egy másik tagállamban történő végrehajtáshoz való
   1
           HL C 19., 1999.1.23., 1.o., 41.d) pont.
   2
           Elnökségi következtetések, 38. pont.
   3
           HL C 12., 2001.1.15, 1.o.
   4
           A program II. A. szakasza 2. b) pontja. Ebben a szakaszban jóllehet nincs említés a fizetési
           meghagyásos eljárásról (sem más különleges eljárásról), a nem vitatott követelésekre vonatkozó európai
           végrehajtható okiratról szóló javaslatra történő későbbi hivatkozás a végrehajtás első szakaszában (III.
           A szakasz) azt bizonyítja, hogy az ezen irányvonalak szerinti harmonizáció különösen a nem vitatott
           követelések behajtására irányul.
HU                                                         2                                                        HU
 ---pagebreak---    hozzáférésre vonatkozik, addig ez utóbbi az igazságszolgáltatáshoz annak érdekében való
   hozzáféréshez kapcsolódik, hogy egy határozatot meghozzanak tekintet nélkül arra, hogy azt
   külföldön kell-e végrehajtani. E kérdések természetüknél fogva különböznek egymástól, és
   egymástól függetlenül kezelhetők, melyet a tamperei következtetések is bizonyítanak,
   amelyek mindkét témával egymástól függetlenül foglalkoznak.
   A Bizottság úgy határozott, hogy a két célkitűzést – egyrészről a nem vitatott követelésekről
   hozott határozatok kölcsönös elismerését, másrészről a nem vitatott követelésekre vonatkozó
   határozatok meghozatala érdekében egy különleges eljárás megalkotását – két különböző jogi
   eszköz keretében valósítja meg. E kétszintű stratégia nem jár annak veszélyével, hogy a két
   projekt átfedné egymást, vagy összeütközne egymással, tekintettel arra, hogy egyértelműen
   meghatározták a végrehajtható határozat meghozatala előtti (fizetési meghagyásos eljárás
   megalkotása) és az azt követő (elismerés és végrehajtás) szakaszok szigorú határvonalait.
   Éppen ellenkezőleg ez a megközelítés számos jelentős előnyt kínál egy, a mindkét
   szempontot egyesítő jogalkotási kezdeményezéssel szemben. Például szélesebb alkalmazási
   kört tesz lehetővé a végrehajthatóvá nyilvánítás eltörlése tekintetében, kiterjesztve azt minden
   olyan ügyben hozott ítéletre, amelyben a követelés természete és mértéke megállapíthatóan
   nem vitás, ahelyett, hogy azt csak egy különleges eljárásban hozott határozatok esetén tenné
   lehetővé.
   2002 áprilisában a Bizottság a nem vitatott követelésekre vonatkozó európai végrehajtható
   okirat létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatot5 nyújtott be, amely előírja a
   közbenső intézkedések eltörlését nem vitatott követelésre vonatkozó, a végrehajtás alapjául
   szolgáló minden okirat tekintetében, feltéve, hogy az iratok kézbesítésére vonatkozóan
   bizonyos eljárási minimumszabályokat betartanak. E javaslat a fent kifejtett stratégia második
   lépcsőjét jelenti.
   1.2.      Az európai fizetési meghagyásos eljárásról, valamint a kis értékű követelések
             elbírálására irányuló eljárások egyszerűsítését és gyorsítását célzó
             intézkedésekről szóló zöld könyv
   E javaslatnak az elfogadását a tagállamok és a civil társadalom valamennyi érdekelt fele
   közötti széleskörű konzultáció előzte meg. Az európai fizetési meghagyásos eljárásról,
   valamint a kis értékű követelések elbírálására irányuló eljárások egyszerűsítését és gyorsítását
   célzó intézkedésekről szóló, a Bizottság által 2002. december 20-án előterjesztett zöld könyv6
   áttekintést nyújtott a fizetési meghagyásos eljárások jelenlegi modelljeiről a tagállamok
   jogában. A vonatkozó eljárási kérdések tagállamok általi kezeléséről szóló összehasonlító
   tanulmány alapján számos kérdés vetődött fel egy európai jogi eszköz kívánatos alkalmazási
   köre és jellemzői tekintetében. A zöld könyv által felvetett legalapvetőbb kérdések a
   következőképpen foglalhatók össze:
   –         Csak határokon átnyúló ügyekben legyen alkalmazható a fizetési meghagyásos
             eljárás európai eszköze, vagy tisztán belső jogvita esetén is?
   –         Milyen típusú követelések esetén legyen alkalmazható az európai fizetési
             meghagyás? Korlátozzák-e alkalmazási körét a pénzbeli követelésekre, és ha igen,
             kizárják-e a pénzbeli követelések bizonyos alkategóriáit?
   5
           COM (2002) 159 végleges, HL C 203 E, 2002.8.27., 86.o.
   6
           COM (2002) 746 végleges.
HU                                                   3                                               HU
 ---pagebreak---    –        Szükség van-e egyedi szabályokra a nemzetközi joghatóság vagy a tagállamokon
            belüli hatáskör tekintetében?
   –        Az európai fizetési meghagyásos eljárás megkövetelje-e az adott követelés okirati
            bizonyítékkal történő alátámasztását, és magában foglalja-e a követelés lényegének a
            bíróság általi gyors vizsgálatát, vagy elegendő legyen-e a követelés egyszerű leírása
            és az ellentmondás hiánya a végrehajtható határozat meghozatalához?
   –        Legyen-e lehetősége a kötelezettnek egyszer vagy kétszer vitatni a követelést, és az
            ügyet rendes eljárás elé vinni?
   A Bizottság közel 60 választ kapott a tagállamoktól, valamint üzleti, fogyasztóvédelmi és jogi
   szakmai érdekeket képviselő más érdekelt felektől. A zöld könyvre adott válaszok, amelyeket
   később a Bizottság által szervezett 2003. június 26-i nyilvános meghallgatáson vitattak meg,
   rámutattak, hogy az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozását majdnem egyhangúlag
   a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megteremtése felé vezető
   lépésnek tekintik.
   Az Európai Parlament a zöld könyvre adott állásfoglalásában7 melegen üdvözölte a Bizottság
   kezdeményezését. Felszólított a tamperei Európai Tanács által meghatározott politikai
   célkitűzésre, vagyis a nem vitatott követelések gyors és hatékony behajtására irányuló közös
   európai szabályok megállapítására, és hangsúlyozta e projekt rendkívüli jelentőségét minden
   olyan gazdasági szereplő tekintetében, akiknek érdeke fűződik a közös piac megfelelő
   működéséhez. A Parlament véleménye nagymértékben egybeesett e javaslat jellemzőivel,
   például a rendelet mint megfelelő eszköz választását, és azt a tényt illetően, hogy az európai
   fizetési meghagyásos eljárásnak alternatívát kell jelentenie a tagállami nemzeti joga szerinti
   jelenlegi eljárások mellett.
   Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a zöld könyvre adott véleményében8
   határozottan üdvözölte a Bizottságnak e kérdésben történő konzultáció indítására irányuló
   kezdeményezését. Úgy találta, hogy egy gyors, hatékony és tisztességes fizetési meghagyásos
   eljárás bevezetése az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés mint alapvető jog lényegi eleme,
   valamint bátorította és sürgette a Bizottságot egy egységes európai eljárás létrehozására
   vonatkozó jogalkotási javaslat benyújtására.
   A zöld könyv részletes kérdéseire adott válaszok és ezeknek a javaslat készítése során történő
   figyelembevétele az indoklás következő részeiben – elsősorban az egyes cikkekhez főzött
   magyarázatokban – kerülnek ismertetésre.
   2.       CÉLKITŰZÉSEK ÉS HATÁLY
   2.1.     Legfőbb célkitűzés
   2.1.1.   A nem vitatott követelések hatékony behajtási mechanizmusának jelentősége
   Elfogadott tény, hogy a tagállami bírósági eljárások nagy százalékának fő célja nem az, hogy
   jogi vagy ténybeli vitás kérdésekben végleges, pártatlan határozat szülessen. Sőt, egyre
   7
           Még nem közzétett.
   8
           EGSZB 742/2003, elfogadva 2003. június 18-án.
HU                                                    4                                           HU
 ---pagebreak---    inkább szabályszerűség és nem kivétel az, hogy bármilyen vita megállapítható hiányában a
   hitelezőnek bírósághoz kell fordulnia azért, hogy a végrehajtás alapjául szolgáló okiratot
   szerezzen, amely lehetővé teszi számára az olyan követelés kényszer útján történő behajtását,
   amelyet az adós egyszerűen nem akar vagy nem képes teljesíteni. 2000-ben a Bizottság
   tanulmány készítését kezdeményezte a tagállamokban kis értékű követelések esetén
   alkalmazható különleges eljárásokról. Az ebben a kérdésben a tagállamoknak megküldött
   kérdőív szintén tartalmazott kérdéseket a nem vitatott követelésekkel kapcsolatban. A
   tagállamok válaszai rámutattak arra, hogy, ahol átfogó statisztikai adatok állnak
   rendelkezésre, ott a nem vitatott követelések a rendes elsőfokú polgári bíróság előtti összes
   eset 50–80%-át teszik ki9.
   A nem vitatott kintlévőségek gyors behajtása kiemelt jelentősséggel bír az Európai Unió
   gazdasági szereplői számára és a belső piac megfelelő működése szempontjából. A jogi keret,
   amely nem garantálja, hogy a hitelező gyorsan behajthassa a nem vitatott követeléseket,
   előidézheti a rosszhiszemű adósok bizonyos fokú büntetlenségét, valamint ösztönzőleg hathat
   arra, hogy a fizetést szándékosan saját előnyükre visszatartsák10. A késedelmes fizetések
   képezik a fizetésképtelenség leggyakoribb okát, amely a vállalkozások – különösen a kis- és
   középvállalkozások – túlélését fenyegeti, és amely nagyszámú munkahely elvesztéséhez
   vezet. Még a nem vitatott követelések behajtása esetén is hosszadalmas, nehézkes és költséges
   bírósági eljárások megindításának szükségessége elkerülhetetlenül súlyosbítja e hátrányos
   gazdasági hatásokat.
   Ez a helyzet többféle kihívást jelent a tagállamok igazságszolgáltatási rendszerei számára.
   Fontossá vált az eljárás lehető legkorábbi szakaszában az igazán vitás ügyek
   megkülönböztetése azoktól az ügyektől, amelyekben valójában nincsen jogi vita. Az ilyen
   megkülönböztetés szükséges, jóllehet nem kielégítő feltétel a bíróságok számára
   rendelkezésre álló korlátozott források hatékony felhasználásához. Lehetővé teszi a bíróságok
   számára, hogy a vitás peres ügyre összpontosítsanak, és arról ésszerű időn belül döntsenek. Ez
   a kívánt eredmény azonban csak akkor érhető el, ha a nem vitatott követelések esetében
   lehetséges a gyors és hatékony eljárás, és ez mentesíti a bírói testületet, ami elengedhetetlen a
   jelentős ügyhátralék megelőzése tekintetében. Így, a fent említett nem vitás ügyek valódi
   száma fényében, az ügyek hatékony elbírálását biztosító eljárási szabályok megléte
   meghatározó tényező az igazságszolgáltatási rendszer egészének teljesítménye tekintetében.
   2.1.2.    A fizetési meghagyásos eljárás fogalommeghatározása
   Valamennyi tagállam a nemzeti perspektívájából, az eljárási rendszere és hagyományai
   keretén belül próbálja meg bíróságain keresztül megoldani a nem vitatott követelések tömeges
   behajtásával kapcsolatos kérdést. Nem meglepő, hogy a kidolgozott megoldások
   nagymértékben különböznek, mind technikai természetükben, mind sikerük mértékében.
   Néhány tagállamban a mulasztási ítéletek, a rendes polgári eljárás keretén belüli különleges
   gyorsított eljárások vagy akár az ideiglenes intézkedések – mely utóbbiak kvázi véglegesek,
   9
           Evelyne Serverin (Directeur de recherche au CNRS IDHE-ENS CACHAN), Des Procedures de
           traitement judiciares des demandes de faible importance ou non contestées dans les droits des Etats-
           Membres de l’Union Européenne, Cachan 2001, 30. o.
   10
           A Bizottság kérésére 1994-ben készített tanulmány („European Late Payment Survey” – Intrum Justitia)
           eredménye alapján a Bizottság a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek tett közleményében – „A
           bírósági ítéletek hatékonyabb meghozatalához és végrehajtásához vezető úton az Európai Unióban”
           (HL C 33, 1998.1.31., 3. o., 38. pont) – 35%-ban határozta meg a szándékos fizetési késedelmek
           arányát az Európai Unióban.
HU                                                       5                                                      HU
 ---pagebreak---    ugyanis a gyakorlatban alig kerül sor az alapeljárásra, – a nem vitatott követelések
   behajtásának elsődleges eljárási eszközeit jelentik.
   A legtöbb tagállamban azonban egy különleges fizetési meghagyásos eljárás bizonyította,
   hogy különösen értékes eszköz azon követelések gyors és költséghatékony behajtásának
   biztosítására, melyek nem jogi vita tárgyai. Jelenleg tizenegy tagállam (Ausztria, Belgium,
   Finnország, Franciaország, Németország, Görögország, Olaszország, Luxembourg,
   Portugália, Spanyolország, Svédország) rendelkezik a polgári eljárásjogának szerves részét
   képező ilyen eljárással, a leghíresebb példa erre a francia injonction de payer és a német
   Mahnverfahren. Valójában az elmúlt években két olyan tagállamban (Spanyolország,
   Portugália) került sor a fizetési meghagyás bevezetésére, amelyek korábban a hitelezők
   számára nem biztosítottak ilyen jellegű, a végrehajtás alapjául szolgáló okiratot. Ez a fejlődés
   tanúsítja, hogy az Európai Unión belül egyre inkább értékelik az ilyen típusú eljárást.
   A tagállamokban rendelkezésre álló fizetési meghagyásos eljárások az olyan fontos
   szempontok tekintetében mint az alkalmazási kör, a meghagyás kiállítására való illetékesség
   vagy a kedvező határozathoz szükséges formai és tartalmi követelmények, jelentősen
   különböznek. A fennálló szabályozási modellek közötti különbségek ellenére mindegyik
   rendelkezik a következő egyedi tulajdonságokkal, amelyek a fizetési meghagyásos eljárás
   elemeinek meghatározásához segítséget nyújthatnak.
   A jogosult kérelmére a bíróság vagy más illetékes hatóság ex parte dönt a követelésről, azaz
   anélkül, hogy a kötelezettnek bármilyen korábbi lehetősége lenne az eljárásban való
   részvételre. A határozatot kézbesítik a kötelezettnek, és abban felhívják a figyelmét arra, hogy
   bizonyos határidőn belül a meghagyásnak eleget tehet, vagy a követelést vitathatja. Ha a
   kötelezett mindkét lehetőséget elmulasztja, a fizetési meghagyás végrehajthatóvá válik. Az
   ügy csak abban az esetben alakul át rendes eljárássá, ha a kötelezett ellentmond. Ennélfogva a
   rendes eljárási szabályokkal ellentétben a peres eljárás kezdeményezése a fizetési meghagyás
   címzettjét terheli. A felelősség ezen átszállása, franciául „inversion du contentieux”, a
   védekezési jog védelmével együtt – mely az okirat végrehajtása megakadályozásának
   lehetőségében nyilvánul meg – alkotja a fizetési meghagyásos eljárás fő jellemzőit.
   2.2.      Hatály
   2.2.1.    A közösségi szintű fellépés szükségessége
   Magától értetődőnek tűnik, hogy a határokon átnyúló esetekben még aránytalanabb módon
   növekszik a rendes polgári eljárások időtartama és költsége, amely egyébként sem arányos
   olyan követelések esetében, ahol nem áll fenn jogi vita. Más tagállamok jogrendszere
   ismeretének hiánya és ebből következően a jogászokkal való konzultáció szükségessége, a
   bírósági iratok feleknek történő időigényes kézbesítése az eljárás helye szerinti tagállamtól
   eltérő tagállamba, valamint a fordítással kapcsolatos költségek csak a legszembetűnőbb
   tényezők, amely a hitelezők életét megnehezítik a határokon átnyúló követelések esetén. Ezek
   a problémák határokon átnyúló valamennyi jogvita esetén fennállnak, tekintet nélkül arra,
   hogy a követelés vitatott-e vagy sem. Mindazonáltal egyrészről a kizárólag egy tagállamra
   kiterjedő ügyek esetén rendelkezésre álló gyors behajtási eljárás, másrészről a késedelem és
   azon költségek közötti kontraszt, melyek abból származnak, hogy a felek lakóhelye más
   tagállamban van, elviselhetetlen mértéket ölt akkor is, ha a kötelezett még csak nem is vitatja
   az adott követelés fennállását. Ez a helyzet a rosszhiszemű adósoknak kedvez a határokon
   átnyúló viszonyokban, és visszatarthatja a gazdasági szereplőket attól, hogy származási
   tagállamukon kívülre is kiterjesszék tevékenységüket, így korlátozza a tagállamok közötti
HU                                                 6                                                HU
 ---pagebreak---    kereskedelmi ügyleteket. A minden tagállamban elérhető, nem vitatott követelések behajtását
   célzó, hatékony nemzeti eljárás elérhetősége – ami a jelenlegi helyzettől igencsak messze van,
   mivel még azokban a tagállamokban is, amelyek ismerik a fizetési meghagyásos eljárást,
   gyakori, hogy vagy nem megengedett, vagy nem célszerű ez az eljárás abban az esetben, ha a
   kötelezett külföldön lakik – nem hozna szükségképpen jelentős javulást, mivel az ilyen
   eljárások közötti nagy különbségek és az ezekkel kapcsolatos ismeretek hiánya jelentős
   akadályt jelent a határokon átnyúló ügyek rendezésében. Az egységes európai fizetési
   meghagyás jelentősen hozzá fog járulni a hatékony igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés
   megkönnyítéséhez.
   2.2.2.   A javaslat hatálya
   A fenti okokból, a nem vitatott követelések behajtására alkalmazható egységes európai
   eljárásra a legszembetűnőbben a határokon átnyúló jogviták esetén van szükség. A Bizottság
   azonban nemcsak helytelennek, hanem egyúttal nemkívánatos eredményre vezetőnek tartaná
   ezen eljárás alkalmazási körének a határokon átnyúló ügyekre történő korlátozását.
   Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 65. cikke a határokon átnyúló vonatkozású
   polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén és a belső piac megfelelő
   működéséhez szükséges mértékben jogalkotási hatáskört ad a Közösségnek. Amíg a
   határokon átnyúló vonatkozások megléte előfeltétele a közösségi hatáskörnek, ez nem jelenti
   azt, hogy az ezen az alapon elfogadott szabályok csak a határokon átnyúló jogvitákra
   alkalmazhatók, azaz csak a konkrét határokon átnyúló jelleggel rendelkező ügyekre. Ez
   nagyon is szűk értelmezését adná ennek a rendelkezésnek, amelyet annak szövegezése nem
   tesz szükségessé. A határokon átnyúló vonatkozású ügyek nyitottabb terminológiájának a 65.
   cikk egyedi összefüggésében történő tudatos használata némi rugalmasságot enged egy
   nemcsak a határokon átnyúló jogvitákra irányadó jogszabály elfogadásakor, különösen akkor,
   ha mind a határokon átnyúló, mind a hazai ügyeket felölelő közös eszköz hozzájárul a belső
   piac működéséhez. Ez utóbbi követelmény teljesül a nem vitatott követelések hatékony
   behajtására irányuló eljárás alapvető gazdasági jelentősségének, valamint a nemzeti
   rendszerek közötti óriási különbségek belső piacra való káros hatásai fényében, ahogyan az
   fentebb (2.1.1.) és ebben a szakaszban kifejtésre került. E körülmények között a tervezett
   jogszabályt elégségesen jellemzi a határokon átnyúló alkotóelem, és a 65. cikk megengedi,
   hogy az ilyen jogszabály ne korlátozódjon konkrétan a határokon átnyúló peres ügyekre,
   hanem nyitva álljon a tisztán belső jogvitákra történő alkalmazásra is; ebben az
   összefüggésben figyelembe kell venni azt is, hogy a jogi eszköz alkalmazása nem lesz
   kötelező. Az európai fizetési meghagyásos eljárás választhatósága és a tagállamokra gyakorolt
   hatásai a következőkben kerülnek kifejtésre (2.2.3.).
   Ezenkívül a „határokon átnyúló” és a „belföldi” ügyek közötti különbségtétel sokkal
   nehezebb annál, mint amilyennek első látásra tűnhet, és elkerülhetetlenül tartalmaz bizonyos
   mértékű önkényességet. Például, ha két, Franciaországban állandó lakóhellyel rendelkező
   személynek autóbalesete volt Németországban, és a károkra vonatkozó jogvita francia bíróság
   előtt zajlik, ez tisztán belföldi helyzet-e, pusztán azért, mert mindkét fél és a bíróság
   ugyanabban a tagállamban van, vagy túllépi-e a belföldi keretet, mert az ügyhöz kapcsoló
   másik tagállam bíróságai rendelkeznének joghatósággal az ügy elbírálására, ha a felperes
   inkább ott nyújtott volna be keresetet? Az első megoldást elfogadva, az ügy a felperes
   szubjektív választása alapján kapná a határokon átnyúló jelleget; attól a döntésétől függően,
   hogy melyik bírósághoz fordul, ugyanazt a helyzetet – vagyis, hogy nemzetközi vagy tisztán
   belső vonatkozású-e – ez alapján kellene megítélni a két tagállamhoz kapcsoló szempontok
   megléte ellenére. Elképzelhető, hogy minden, egynél több tagállamhoz kapcsolódó tényezővel
HU                                               7                                                HU
 ---pagebreak---    rendelkező ügyet határokon átnyúló vonatkozásúnak kellene tekinteni. Mindenekelőtt
   azonban elkerülhetetlenül bonyolult lenne meghatározni, hogy mi minősül elégséges kapcsoló
   tényezőnek. Elegendő-e a bíróság helye szerinti államtól eltérő tagállam anyagi jogának
   alkalmazandósága az ilyen kapcsolat megteremtéséhez? Továbbá az európai fizetési
   meghagyás – azon kifejezett célkitűzésével, hogy felgyorsítsa és egyszerűsítse a nem vitatott
   követelések behajtását – nem feltétlenül a legalkalmasabb olyan összetett kérdések alapos
   vizsgálatára, mint egy kérelem megengedhetőségéhez kapcsolódó járulékos kérdések.
   E nyitott kérdések – annak lehetőségével együtt, hogy minden ítélet határokon átnyúló
   jelleget ölthet, ha azt másik tagállamban kell végrehajtani – megkérdőjelezik a „belső” és a
   „határokon átnyúló” ügyek közötti különbségtétel értelmét.
   Továbbá, a nem vitatott követelések behajtására irányuló eljárás egyedi összefüggésében,
   annak határokon átnyúló helyzetekre történő korlátozása nemkívánatos politikai és gazdasági
   eredményekkel járna. Elsősorban a gazdasági szereplőknek a lényegesen eltérő
   teljesítményszintek mechanizmusaihoz való hozzáférése hozzájárul a belső piacon a verseny
   torzulásához, függetlenül attól, hogy a szereplők különböző vagy azonos tagállamban
   honosak-e. Azonos tagállamban versengő két olyan társaságnak, amelyek közül csak az egyik
   honos ebben a tagállamban, nem azonos a megítélése, ha csak a külföldön honos folyamodhat
   a hatékony európai fizetési meghagyásos eljáráshoz. Hasonlóképpen – az ilyen eljárás
   hozzáférhetőségének köszönhetően – egy külföldi ügyfelek többségével rendelkező
   vállalkozás jelentős előnyt évezhet az azonos tagállamban honos, üzleti tevékenységét
   azonban nagyobbrészt belföldön végző versenytárssal szemben. Ezenkívül kifejezetten
   azokban a tagállamokban, amelyek jelenleg nem nyújtanak hatékony eszközt a nem vitatott
   követelések behajtására, politikailag nehéz lesz elmagyarázni mind a hitelezőknek, mind az
   adósoknak, hogy miért férnek hozzá, vagy miért vonatkozik rájuk sokkal hatékonyabb eljárás
   a határokon átnyúló helyzetben, mint a belföldiekben. A gazdasági szereplők és az azokat
   képviselő szervezetek által a zöld könyvhöz fűzött megjegyzések nagy része, valamint a
   Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye megerősíti a mind belföldi, mind határokon
   átnyúló ügyekben különbségtétel nélkül általánosan alkalmazandó európai fizetési
   meghagyásos eljárásra irányuló igényt.
   2.2.3.    Szubszidiaritás és arányosság
   Magától értetődik, hogy e javaslat célkitűzését, vagyis az olyan követelésre vonatkozó
   végrehajtható határozat gyors meghozatalára irányuló egységes európai eljárás létrehozását,
   amely követelés nem vitatott, maguk a tagállamok nem tudják megfelelően megvalósítani,
   mivel nem tudják biztosítani az alkalmazandó szabályok egyenértékűségét a Közösségen
   belül. A célkitűzés ezért kizárólag közösségi szinten érhető el.
   E javaslat teljes mértékben összhangban van az arányosság elvével, mivel szigorúan az e
   célkitűzés eléréséhez szükséges mértékre korlátozódik. Ebben az összefüggésben különösen
   lényeges hangsúlyozni a választott jogi eszköz (rendelet) és az európai fizetési meghagyásos
   eljárás nem kötelező jellege kombinációjának hatásait a tagállamok nemzeti eljárási joga
   szerinti hasonló mechanizmusokkal kapcsolatban. Az eljárás egységességének és a közvetlen
   alkalmazhatóságának biztosítása mellett a javasolt rendelet csak arra kötelezné a
   tagállamokat, hogy kiegészítő eszközként tegyék hozzáférhetővé az európai behajtási
   mechanizmust. Ez nem kényszerítené őket arra, hogy hagyjanak fel a korábban fennálló, a
   nem vitatott követelések behajtására vonatkozó fizetési meghagyásos vagy más eljárási
   szabályaikkal, sem arra, hogy módosítsák jogszabályaikat a közösségi jognak megfelelően.
   Ezért ez a rendeletre irányuló javaslat – amely nem érinti a tagállamok jogát a hazai
HU                                                8                                              HU
 ---pagebreak---    szabályaik alkalmazásának folytatására az európai fizetési meghagyás mellett – kevésbé
   avatkozik be a tagállamok eljárási rendszereibe, mint egy irányelv, amely megkövetelné a
   nemzeti jogszabályoknak e jogi eszközben meghatározott rendelkezésekhez történő igazítását.
   Ez a jogalkotási technika valójában biztosítja a nem vitatott követelések behajtása
   hatékonyságának minimumszintjét, de lehetővé teszi egy jobban működő hazai rendszert már
   kidolgozott tagállamok számára, hogy azokat megtartsák. Végül a hitelező megítélésén múlik,
   hogy melyik eljárást tartja működőképesebbnek vagy – a hozzáférhetőség tekintetében –
   kényelmesebbnek; az utóbbi kritérium különösen fontos az olyan hitelezőknél, akik számos
   tagállamban működnek, és így az egységes európai fizetési meghagyáshoz való hozzáférés
   miatt nem kell azon fáradozniuk, hogy minden egyes tagállam eljárási jogát közelebbről
   megismerjék. Végül pedig szem előtt kell tartani, hogy a fizetési meghagyásos eljárás –
   meghatározása szerint – különösen megfelelő a szubszidiaritás és arányosság elvének
   betartására, mivel ez a fajta eljárás nem kapcsolódik bonyolultan a polgári eljárásra irányadó
   más szabályokhoz, hanem inkább annak egy külön részét képezi. Csak a fizetési meghagyásos
   eljárás kötelezett általi ellentmondásból fakadó lezárása vonja maga után a rendes polgári
   eljárást. Ennélfogva az európai fizetési meghagyás bevezetése nem teszi szükségessé a
   nemzeti eljárási jogszabályok további közelítését, és így minimumszinten tartja a hazai jogba
   való beavatkozást.
   3.        AZ EGYES CIKKEKHEZ FŰZÖTT MAGYARÁZATOK
                                            1. cikk – Hatály
   Az 1. cikkben meghatározott, a polgári és kereskedelmi ügyekre korlátozott alkalmazási kör,
   összhangban van a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok
   elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelettel.
   A hatály alól a 2. cikk kizár bizonyos polgári és kereskedelmi ügyeket. Kizárja a házassági és
   a hasonló (pl. bejegyzett élettársi) kapcsolatokból származó tulajdonnal kapcsolatos jogokat,
   mivel nagyon gyakran e családjogi ügyekben a bíróság a tényeket hivatalból köteles
   megvizsgálni, és így nem elégséges, ha a másik fél nem mond ellent a kérelmező állításának.
   Ahogyan a 44/2001/EK rendeletben, a fizetésképtelenségi és a társadalombiztosítási ügyek itt
   sem tartoznak az alkalmazási körbe. Ezektől eltekintve a Bizottság nem talált indokokat más
   követeléseknek az alkalmazási körből való kizárására. A szakosodott bíróságok (pl. a
   munkaviszonyból eredő követelésekkel foglalkozó munkaügyi bíróságok) rendes polgári
   bíróságok helyetti hatásköre nem ad meggyőző alapot a fizetési meghagyásos eljárás
   lehetőségének kizárására. Az eljárás alkalmazhatóságának a követelés jellegéhez vagy
   jogalapjához kapcsolódó bármely további korlátozása kényszerítő okok miatt nem tűnik
   indokoltnak; ellenkezőleg, bármely más korlátozás elkerülhetetlenül előidézné a
   megengedhető és nem megengedhető követelések elhatárolásának összetett problémáját.
   Végül, a zöld könyvhöz fűzött megjegyzések többségével összhangban e javaslat nem vezet
   be felső határt a fizetési meghagyásos eljárás keretén belül érvényesíthető követelés összege
   tekintetében, mivel a követelés vitatott vagy nem vitatott jellege nincs olyan szoros
   kapcsolatban a kérdéses követelés értékével, hogy szükséges lenne az eljáráshoz való
   hozzáférést bizonyos határ alatti összegekre korlátozni. Ha – amint azt egyesek állítják – a
   peres eljárások valószínűsége növekedne a követelés értékével együtt, úgy ez nem igazolná a
   felső összeghatárt, mivel a hitelező ítéli meg, hogy az ellentmondás hiányának valószínűsége
   megfelelően magas-e, és így érdemes-e alkalmazni a fizetési meghagyásos eljárást; ellenkező
   esetben a hitelező közvetlenül rendes eljárást indít.
HU                                                  9                                             HU
 ---pagebreak---    Az e javaslat alkalmazási köre alóli kivételek felsorolása és a 44/2001/EK rendelet
   párhuzamos rendelkezése közötti ellentmondást az a tény magyarázza, hogy azok olyan
   különböző ügyeket szabályoznak, amelyek lényegesen eltérő megközelítést és különböző
   perspektívát igényelnek. Ezen jogi eszközre irányuló tervezet az eljárási szabályokra és a
   végrehajtható határozat meghozatalához szükséges követelményekre összpontosít, és nem
   foglalkozik a 44/2001/EK rendeletben kifejtett kérdésekkel. Nem érinti a nemzetközi
   joghatóság kérdését a fizetési meghagyásos eljárás esetén, mivel a 44/2001/EK rendelet az
   alperesek és a felperesek érdekei között olyan tisztességes egyensúlyt határoz meg, hogy nem
   volt indoka az e szabályoktól való eltérésnek és az európai fizetési meghagyás esetén különös
   joghatósági rendszer létrehozásának. A fizetési meghagyást kibocsátó bíróság helye szerinti
   tagállamtól eltérő tagállamban való elismeréssel és a végrehajtással kapcsolatos kérdésekkel
   kizárólag a 44/2001/EK rendelet, valamint hatálybalépésétől a nem vitatott követelésekre
   vonatkozó európai végrehajtható okirat létrehozásáról szóló jövőbeni rendelet foglalkozik.
   Ezért magától értetődik, hogy néhány követelésnek vagy eljárásnak – amelyek közül
   néhánynak esetleg nincs is köze pénzbeli követeléshez – a 44/2001/EK rendelet alkalmazási
   köréből való kizárását eredményező megfontolások e javaslattal összefüggésben nem
   jelentősek vagy nem is értelmezhetőek.
                            2. cikk – Európai fizetési meghagyásos eljárás
   Az (1) bekezdés az európai fizetési meghagyásos eljárás alkalmazhatóságát a meghatározott
   összegű és lejárt pénzbeli követelések behajtására korlátozza. Az eljárás nem alkalmazható
   konkrétan nem meghatározható összegű pénzbeli követelésekre (amilyen például a nem
   vagyoni kár), valamint az olyan kötelezettségekhez kapcsolódó követelésekre, amelyek
   bizonyos tevékenységre vagy tartózkodásra köteleznek, úgymint valamely vagyontárgy
   kiadása illetve helyreállítása, vagy a kilakoltatás. Elméletileg, a nem vitatott követelések
   azonosítása alapjául szolgáló elv kiterjeszthető lenne a pénzfizetéssel kapcsolatos
   követelésektől eltérő követelésekre is, és néhány tagállam rendszere tényleg kiterjed egyes
   nem pénzbeli követelésekre. Mindazonáltal közösen elfogadott, és a zöld könyvre adott
   visszajelzésekben is megerősítést nyert, hogy az ilyen eljárásban rendezett ügyek alacsony
   százalékát kitevő ilyen követelések mindenesetre sokkal kevésbé alkalmasak az egységes
   kezelésre. Így például a kérelem olyan módon történő megszövegezése, hogy teljesítse a
   végrehajtás alapjául szolgáló okirat meghozatalához szükséges követelményt, gyakran
   leküzdhetetlen akadályt jelent legalábbis a nem jogi szakember számára, valamint ebből
   kifolyólag a kérelmek nagy számának elutasításával, vagy a bíróságnak aránytanul nagy
   munkateher okozásával járna.
   A (2) bekezdés meghatározza az európai fizetési meghagyásos eljárás optimális jellegét.
   Teljes mértékben a hitelező mérlegelésétől függ, hogy inkább az európai fizetési
   meghagyásos eljárásban érvényesíti az e javaslat hatálya alá tartozó követelést, vagy az eljáró
   bíróság tagállamának joga alapján rendelkezésre álló gyorsított vagy rendes eljáráshoz
   folyamodik.
                      3. cikk – Európai fizetési meghagyásra irányuló kérelem
   E rendelkezés felsorolja az európai fizetési meghagyásra irányuló kérelem kötelező elemeit az
   eljárásban részt vevő felek meghatározásával és a követelés leírásával, valamint annak
   indokolásával kapcsolatban. Az e cikkben szereplő rendelkezések többsége magától értetődik.
HU                                                 10                                              HU
 ---pagebreak---    Hangsúlyozni kell, hogy e javaslat tartózkodik attól, hogy az európai fizetési meghagyás
   kibocsátása tekintetében az okirati bizonyíték bemutatását előfeltételként határozza meg. A
   fizetési meghagyásos eljárások két már meglévő (a zöld könyvben „bizonyítékot előíró” és
   „bizonyíték nélküli” iskolaként említett) modellje közötti alapvető megkülönböztetésre
   vonatkozóan a zöld könyvre adott válaszok elemzésének fényében a Bizottság arra a
   következtetésre jutott, hogy az ilyen követelmény lényegesen veszélyeztetné a rendelet
   egységes alkalmazását abban a tekintetben, hogy milyen okiratok minősülnek a követelés
   kielégítő bizonyítékának. Mindemellett és még inkább figyelembe kell venni, hogy a kérelmet
   kísérő írásbeli bizonyíték egyedüli célja, hogy a követelés gyors érdemi vizsgálatának alapjául
   szolgáljon; ezt azon tagállamok joga írja elő, amelyek a „bizonyítékot előíró” modellt követik.
   E javaslat nem írja elő a követelés megalapozottságának szisztematikus és átfogó vagy gyors
   vizsgálatát.
   A Bizottság inkább egy olyan megoldást próbált kialakítani, amely egyesíti az eljárás
   egyszerűsége és hatékonysága tekintetében a „bizonyíték nélküli” fizetési meghagyás előnyét
   a kötelezett jogainak megfelelő védelmével. Ez utóbbi célkitűzés egyik eleme a jogosulttal
   szembeni, a (2) bekezdés e) pontja szerinti azon követelmény, amely szerint nem kell
   benyújtania bizonyítékot, de néhány olyan bizonyítékot meg kell neveznie, amelyre rendes
   eljárásban támaszkodni tudna, ha a követelést vitatnák. Ez az előfeltétel – amely megengedi a
   jogosultnak, hogy ne csak okiratokra hivatkozhasson, hanem minden elfogadható bizonyítási
   eszközre, de nem kötelezi a bizonyítékok kimerítő listájának benyújtására – az európai fizetési
   meghagyás kibocsátásának könnyen ellenőrizhető alaki feltételét jelenti.
   A jogosultnak – a (2) bekezdés d) pontjával összhangban – be kell nyújtania a bírósághoz a
   kérelem indokának ismertetését. E leírásnak rövidnek és lényegre törőnek kell lennie, azonban
   ismertetnie kell a felek közötti jogviszonyt, az adott követelés indokolását és annak összegét,
   valamint a követelés és a felajánlott bizonyítékok közötti kapcsolatot.
   A (3) bekezdés a saját kezű aláírás alternatívájaként lehetővé teszi az elektronikus aláírást,
   feltéve, hogy – az elektronikus aláírásra vonatkozó közösségi keretfeltételekről szóló, 1999.
   december 13-i 1999/93/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikkének (2)
   bekezdésével összhangban – az kizárólag az aláíróhoz kötött, és alkalmas az azonosítására,
   továbbá olyan eszközzel hozták létre, amely kizárólag az aláíró ellenőrzése alatt áll, és úgy
   kapcsolódik azokhoz az adatokhoz, amelyekre vonatkozik, hogy az adatok minden későbbi
   változása nyomon követhető. Ez – a javaslat más részeiben megismételt – rendelkezés arra az
   általános szándékra reagál, amely arra irányul, hogy az eljárásban lehetséges legyen az
   automatizált adatfeldolgozás és az elektronikus kommunikáció használata, feltéve, hogy a
   felek jogai megfelelő védelemben részesülnek.
           4. cikk – Az európai fizetési meghagyás kibocsátására vonatkozó követelmények
   E cikk az (1) bekezdésében magában foglalja az európai fizetési meghagyás kibocsátására
   vonatkozó azon követelmények teljes és kimerítő felsorolását, amelyek teljesülését a
   bíróságnak meg kell vizsgálnia, ha kérelmet kap. A vizsgálatnak az alábbiakra kell
   kiterjednie, de azokat nem haladhatja meg:
   –         az eljárás 1. és 2. cikkben meghatározott alkalmazási köre; és
   –         a kérelemnek a 3. cikkben meghatározott alaki követelményei.
HU                                                11                                               HU
 ---pagebreak---    Eltekintve a hivatalból vizsgálandó kérdésektől, a kötelezett feladata eldönteni – a kérelemben
   nyújtott információk alapján, amelyek megengedik számára, hogy a vele szembeni követelést
   egyértelműen azonosítsa, és megítélje, hogy az megalapozott-e –, hogy akarja-e vitatni a
   követelést, vagy teljesíti azt. Utóbbi esetben nincs további indok, amely alapján a jogosulttól a
   kedvező határozatot meg kellene tagadni.
   A (2) bekezdés bizonyos rugalmasságot enged a bíróság számára – anélkül, hogy bármilyen
   kötelezettséget írna elő – annak eldöntésében, hogy a kérelmet a jogosult számára visszaküldi,
   lehetővé téve számára a kérelem hiányosságainak orvoslását, amennyiben az nem felel meg
   minden, a 3. cikkben meghatározott alaki követelménynek, és a hiba könnyen kijavíthatónak
   tűnik, pl. amennyiben a kérelem kötelező mezőjét nem töltötte ki. E rendelkezés semmi esetre
   sem irányul arra, hogy gátolja az eljárás gyors és hatékony lefolytatását. Mindenesetre a
   kérelem elutasítása esetén a jogosultnak megmarad a joga az 5. cikknek megfelelően rendes
   eljárás kezdeményezésére.
                                      5. cikk – A kérelem elutasítása
   Az (1) bekezdés alapvető célja – az eljárás egyszerűségének és egységességének megőrzése,
   valamint az eljárás két külön részre történő esetleges felosztásának elkerülése érdekében –
   annak egyértelművé tétele, hogy a kérelem 4. cikk követelményeinek való megfelelése
   vonatkozásában a bíróság a fizetési meghagyás kibocsátására irányuló kérelmet csak teljes
   mértékben elfogadhatja, vagy teljes mértékben elutasíthatja. Így amennyiben a kérelem csak
   részben felel meg ezeknek a feltételeknek, a kérelmet teljes egészében el kell utasítani. Az
   ilyan elutasítás elkerülésére, amennyiben az nem tűnik megfelelőnek, a bíróság a 4. cikk (2)
   bekezdésében meghatározott lehetőséget alkalmazhatja.
   A zöld könyvhöz fűzött megjegyzésekkel és a meglévő nemzeti fizetési meghagyásos
   eljárásokkal összhangban a (3) bekezdés kifejti, hogy a kérelem elutasítása nem jelent ítélt
   dolgot (res iudicata). Ez az eljárás csak egy választási eszközt jelent a hitelezőnek, aki
   feltételezi, hogy a követelést nem vitatják majd. Ha e feltételezés hibásnak mutatkozik, és a
   kötelezett vitatja a követelést, az eljárás automatikusan peres eljárássá alakul át. Azonban
   lehetségesnek kell lennie a követelés rendes polgári eljárásban történő további
   érvényesítésének is, ha a kérelmet olyan okok miatt utasították el az (1) bekezdés alapján,
   amelyek általában egyáltalán nem kapcsolódnak a követelés megalapozottságához, hanem
   olyan alaki vagy eljárási körülmények miatt, mint például az eljárás alkalmazási köre. A
   követelés további érvényesítése lehetőségének logikus következménye, hogy a kérelem
   elutasítása esetén nem szükséges jogorvoslat rendelkezésre állása, mert ez szükségtelenül
   nehézkessé tenné az eljárást.
                                   6. cikk – Európai fizetési felszólítás
   E javaslat „kétlépcsős” fizetési meghagyásos eljárást vezet be, mivel a bíróság által a
   kérelemre vonatkozó kedvező döntés esetén kibocsátott okirat nem a fizetési meghagyás
   maga, és végrehajthatósága csak feltételes a védekezési nyilatkozat benyújtására
   rendelkezésre álló határidő lejártáig, hanem olyan fizetési felszólítás, amely tájékoztatja a
   kötelezettet a követelésről, valamint eljárási jogairól és kötelezettségeiről, beleértve azt is,
   hogy a követelés vitatásának elmulasztása esetén a bíróság végrehajtható fizetési meghagyást
   fog kibocsátani. Szem előtt kell tartani azonban, hogy azokban a tagállamokban, ahol
   „egylépcsős” modellt alkalmaznak, a bíróság másodszori bevonása általában elkerülhetetlen
HU                                                   12                                              HU
 ---pagebreak---    annak ellenőrzése érdekében, hogy a követelésnek nem mondtak ellent, valamint, hogy az
   irathoz végrehajtási záradékot (formule exécutoire) csatoljanak. Amennyiben – ahogyan e
   javaslatban is – a második lépcső nem foglalja magában a követelés semmiféle vizsgálatát,
   hanem a fizetési meghagyást védekezési nyilatkozat hiányában automatikusan kiállítják, a
   különbségek az eljárás hatékonysága tekintetében legtöbbször csekély jelentőségűek. A
   legnagyobb előny egy olyan különálló határozat megléte, amellyel szemben jogorvoslattal
   lehet élni; ez azokban a tagállamokban általában nem áll rendelkezésre, amelyek az
   „egylépcsős” eljárást választották, de a Bizottság ezt az európai fizetési meghagyással
   összefüggésben szükségesnek tartja a 11. cikkhez főzött magyarázatokban kifejtettek szerint.
   Az európai fizetési felszólítás tartalmában megegyezik a kérelem formanyomtatványával, de
   azt jól észrevehető helyen kiegészíti a (3) és (4) bekezdésben előírt, az ezen okirat
   jelentősségére vonatkozó információ olyan megfogalmazásban, amely könnyen érthető olyan
   címzettek számára is, akik nem járatosak jogi ügyekben. Meg kell hozni a kérelemben foglalt
   információknak a fizetési felszólításba és adott esetben fizetési meghagyásba történő
   automatikus átmásolásához szükséges gyakorlati szabályokat. A kötelezettnek szóló
   kiegészítő információknak a felszólítás szerves részét kell képezniük, és azt nem csak hozzá
   kell csatolni, az eljárási nehézségekből származó bármely lehetséges hiba előfordulásának
   elkerülése érdekében.
   A javaslat nem tartalmaz különös szabályokat a fizetési felszólításnak a kötelezett részére
   történő kézbesítésére, amelyre így a nemzeti jog és – adott esetben – a tagállamokban a
   polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló,
   2000. május 29-i 1348/2000/EK tanácsi rendelet az irányadó. A (2) bekezdés azonban
   meghatározza azt a feltételt, hogy a kézbesítés olyan módszerei, amelyek a kötelezett általi
   személyes kézhezvételt nem bizonyítják, e javaslat alkalmazásában nem megengedhetők, ha a
   kötelezett címe nem ismert.
   A követelés vitatására nyitva álló háromhetes határidő figyelembe veszi azt, hogy mennyi idő
   szükséges annak eldöntéséhez, hogy valaki a tagállamok joga alapján kíván-e az ügyben
   védekezni. A 7. cikk szerinti védekezési nyilatkozat megtételének egyszerűsége miatt e
   határidőnek elegendőnek kell lennie mind határokon átnyúló, mind tisztán belföldi ügyekben.
   Az (5) bekezdés azt kívánja biztosítani, hogy a hitelezőt ne tartsa vissza a fizetési
   meghagyásos eljárás alkalmazásától – habár az alapvetően célszerűnek tűnik – azon
   aggodalom, hogy az elévülés intézménye meggátolja a követelés érvényesítését, ha az
   elévülési időt nem szakítja meg rendes polgári eljárás megindításával. E rendelkezés a fizetési
   felszólítást e különös tekintetben a rendes polgári eljárásokban alkalmazott idézés
   joghatásával ruházza fel.
                                   7. cikk – Védekezési nyilatkozat
   A nem vitatott követelések azonosítására és a végrehajtható határozatok meghozatalára
   összpontosító európai fizetési meghagyásos eljárás filozófiájával összhangban, míg a
   követelés megalapozottságának vizsgálatától tartózkodik, e cikk az elengedhetetlen
   minimumkövetelményekre szorítkozik az elfogadható védekezési nyilatkozat tekintetében. A
   kötelezettnek határidőn belül és írásban vagy – bizonyos feltételek mellett – elektronikus
   formában bármilyen megfogalmazásban, de egyértelműen közölnie kell a bírósággal, ha a
   követelést részben vagy egészben vitatja. Nem szükséges további magyarázatot adni; a
   ténybeli és jogi érvelés, valamint a bizonyítékok bemutatása az ezt követő rendes eljárás során
HU                                                13                                               HU
 ---pagebreak---    történik. A kötelezett használhatja a fizetési felszólítással együtt a részére kézbesített válasz-
   formanyomtatványt, de annak használatára nem köteles.
                                8. cikk – A védekezési nyilatkozat hatásai
   E rendelkezés meghatározza, hogy az elfogadható védekezési nyilatkozat automatikusan
   lezárja a fizetési meghagyásos eljárást, és az eljárás – az erre irányuló külön kérelem nélkül is
   – rendes polgári eljárássá alakul át. Ez azon a feltételezésen alapul, hogy általában a fizetési
   meghagyás kibocsátását kérelmező hitelezők azért választják ezt az eljárást, mert arra
   számítanak, hogy követelésüket nem vitatják majd, de ha szükséges, a követelés
   érvényesítését rendes eljárásban folytatják. Az (1) bekezdés azonban lehetővé teszi a jogosult
   számára, hogy a kérelemben megjelölje, hogy akarja-e a jogvitát folytatni, amennyiben a
   kötelezett védekezési nyilatkozatot nyújt be. Ilyen kérelem bármilyen olyan esetben tehető, ha
   a jogosult szempontjából a követelés értéke túl alacsony ahhoz, hogy indokolja a rendes peres
   eljárásokban szükséges erőfeszítéseket és felmerülő költségeket.
   A (2) bekezdés egyértelművé kívánja tenni, hogy a rendes eljárássá alakulás sajátosságaira az
   eljáró bíróság helye szerinti tagállam joga az irányadó.
                                   9. cikk – Európai fizetési meghagyás
   Ha a kötelezett elismeri a követelést, vagy a határidőn belül egészben vagy részben nem
   vitatja azt, a bíróság hivatalból kibocsátja a fizetési meghagyást, azaz a jogosult külön erre
   irányuló kérelmének szükségessége nélkül.
   Ez a rendelkezés szerkezetében párhuzamos a 6. cikkben szabályozott fizetési felszólítással a
   kötelezettnek történő kézbesítésre és tájékoztatására vonatkozó szabályokat illetően, jóllehet
   ezúttal védekezési nyilatkozat helyett ellentmondással lehet élni.
                      10. cikk – Az európai fizetési meghagyás végrehajthatósága
   E cikk meghatározza, hogy a kibocsátott európai fizetési meghagyás biztosíték nyújtása
   nélkül végrehajtható annak ellenére, hogy a kötelezettnek megmarad a lehetősége az
   ellentmondás benyújtására, és a követelés esetleges elhárítására. Az a tény, hogy a kötelezett a
   következmények teljes tudatában úgy döntött, hogy a követelés ellen nem tiltakozik, elegendő
   indokot nyújt első látásra az arra való következtetésre, hogy a követelést nem vitatják és nem
   is fogják vitatni, és így az akadálytalan végrehajtásra is.
   A (2) bekezdés e javaslat azon szándékát tükrözi, hogy ne avatkozzon bele a tagállamok
   végrehajtásra vonatkozó jogszabályaiba, és ne vezessen be különálló, teljesen kidolgozott
   szabályrendszert kifejezetten a fizetési meghagyásos eljárás számára. A végrehajthatóság
   alaki előfeltételeinek részletei, valamint a végrehajtás felfüggesztésének vagy korlátozásának
   feltételeit a nemzeti jog szabályozza. Ez magába foglalja például a végrehajtásra irányuló
   ellentmondás benyújtásának hatását.
HU                                                  14                                                HU
 ---pagebreak---                   11. cikk – Ellentmondás az európai fizetési meghagyással szemben
   A fizetési meghagyással szembeni ellentmondás benyújtásának követelményei egybeesnek a
   védekezési nyilatkozatra vonatkozó követelményekkel. Ezért hivatkozni lehet a 7. cikkhez
   fűzött magyarázatokra.
   A Bizottság meg van győződve arról, hogy e javaslat egyedi összefüggésében a kötelezettnek
   második lehetőséget kell adni a követelés vitatására és a rendes eljárássá alakításra még akkor
   is, ha – annak ellenére, hogy jogairól és kötelezettségeiről a bíróság a fizetési felszólításban
   tájékoztatta – nem nyilatkozott az ügyben való védekezésre irányuló szándékáról. Egy
   megváltoztathatatlan végső határozat túl szigorú szankciónak tűnne, különösen a hasonló
   helyzetekben hozott mulasztási ítéletekhez képest, melyet azután hoz a bíróság, hogy a
   kötelezettet megidézte a tárgyalásra, és tájékoztatta a bíróság előtti megjelenés
   elmulasztásának következményeiről, valamint amely ítéletekkel szemben általában
   fellebbezéssel vagy más jogorvoslattal még lehet élni. Ezt az érvelést tovább erősíti az a tény,
   hogy – a legtöbb olyan tagállam rendszerével szemben, ahol az „egylépcsős” fizetési
   meghagyásos eljárás ismert, és nem teszik lehetővé a további jogorvoslatot – az európai
   fizetési meghagyás nem feltételezi a követelés megalapozottságának általános gyors
   vizsgálatát. Az eljárás ezen egyszerűsítését – annak hatékonysága és így a jogosult érdekében
   – megfelelően ellensúlyozza a jogorvoslathoz való jog biztosítása.
   A (4) bekezdés kiegészítő biztosítékot nyújt a kötelezettnek, amelyet a Bizottság az e
   javaslatban az iratok kézbesítésére vonatkozó külön szabályok hiánya miatt
   elengedhetetlennek tart. A nem vitatott követelésekre vonatkozó európai végrehajtható okirat
   létrehozásáról szóló rendelet tárgyalásakor elengedhetetlennek tartották, hogy a kötelezett
   számára lehetőséget nyújtsanak a határozat megtámadására, függetlenül az általános
   jogorvoslati határidőktől, amennyiben
   –         a kézbesítés a személyesen általa történt kézhezvétel bizonyítéka nélküli módszerrel
             történt, és a kérdéses irat nem jutott el hozzá oly módon, hogy védelméről
             gondoskodhasson; vagy
   –         vis maior vagy rendkívüli körülmények akadályozták a védekezésben.
   A fent említett rendelet vonatkozó szabályát e javaslat szövegébe átvették és ahhoz
   hozzáigazították.
                           12. cikk – Az ellentmondás benyújtásának hatásai
   E cikk a rendes eljárássá alakulás tekintetében átveszi a 8. cikkben foglalt, a védekezési
   nyilatkozat hatásaira vonatkozó rendelkezéseket. A rendes eljárássá alakulásra vonatkozóan
   nincs hatása, ha a kötelezett előbb vagy utóbb az eljárás során úgy dönt, hogy vitatja a
   követelést. A jogi különbség a fizetési felszólítás és a fizetési meghagyás között az utóbbi
   okirat végrehajthatóságában van. A végrehajthatóságra vonatkozó kérdéseket a 10. cikk
   szabályozza.
   A (3) bekezdés meghatározza, hogy ha a védekezési nyilatkozat a bírósághoz megkésve, a
   fizetési meghagyás kibocsátása után, de az ellentmondás benyújtására nyitva álló határidő
   lejárta előtt érkezik be, azt ellentmondásként kell kezelni, mivel tisztán mutatja az ügyben
   való védekezésre irányuló szándékot.
HU                                                15                                                HU
 ---pagebreak---                                         13. cikk – Jogi képviselet
   E javaslat arra irányuló célkitűzése fényében, hogy a hitelezőknek egyszerű és
   költséghatékony mechanizmust biztosítson a nem vitatott követelések behajtására,
   ellentmondásos lenne, ha az eljárás alkalmazását ügyvéd által ellátott képviselettől tennék
   függővé. Először is, a fizetési meghagyás kibocsátására irányuló kérelem és – még inkább – a
   követelés vitatásának követelményei elég egyszerűek ahhoz, hogy ne tegyék szükségessé jogi
   szakember szakértelmét. Másodszor, a jogi képviselet az eljárás költségeit elkerülhetetlenül
   megnöveli. Amíg a szakszerű jogi tanács kérése természetesen továbbra is lehetséges azok
   számára, akik azt hasznosnak tartják, mégsem kellene azt kötelezettséggé tenni. Ahogyan az
   egyértelműség céljából a (2) bekezdésben szerepel, ez a rendelkezés csak magára a fizetési
   meghagyásos eljárásra vonatkozik, a védekezési nyilatkozat vagy az ellentmondás benyújtását
   követő rendes polgári eljárásra nem.
                                          14. cikk – Költségek
   A hitelezőket visszatarthatja ezen eljárás alkalmazásától, ha – a kötelezett ellentmondása
   esetén – azzal a kockázattal kell szembesülniük, hogy az eljárási költségek magasabbak, mint
   a rendes polgári eljárás közvetlen választása esetén felmerülő költségek. Ugyanígy nem tűnne
   igazoltnak a kötelezettet magasabb eljárási költségek viselésére kötelezni kizárólag azon ok
   miatt, hogy a kérelmező először megpróbálja – bár sikertelenül – a határozatot egyszerűsített
   eljárásban megszerezni.
   E cikk megállapítja a megelőző fizetési meghagyásos eljárás semlegességének elvét a rendes
   polgári eljárás költségei teljes összege vonatkozásában, de a tagállamokra bízza, hogy hogyan
   biztosítják ennek az elvnek a betartását. Egy elképzelhető megoldás lenne a fizetési
   meghagyásos eljárás költségeinek – ha van ilyen költség – az azt követő rendes eljárás
   költségeibe történő beépítése.
                         15. cikk – A nemzeti eljárási jogokkal való kapcsolat
   E javaslat számos cikke hivatkozik az eljárás különös aspektusai tekintetében a nemzeti jogra.
   Bármely lehetséges félreértés elkerülése érdekében e rendelkezés egyértelműen
   meghatározza, hogy minden olyan eljárási kérdésre, amellyel e javaslat nem foglalkozik, és
   amelyben a nemzeti jog alkalmazandóságát sem írják elő kifejezetten, a fizetési meghagyásos
   eljárás lefolytatásának helye szerinti tagállam hazai joga irányadó.
               16. cikk – A hatáskörrel rendelkező bíróságokra vonatkozó információk
   Ez a rendelkezés azon bíróságra vonatkozó információkhoz való hozzáférés megkönnyítését
   célozza, amelyhez az állampolgároknak az európai fizetési meghagyásra irányuló kérelmet be
   kell nyújtaniuk. A tagállamoknak a Bizottsághoz intézett közleményükben meg kell jelölniük,
   hogy erre az eljárásra mely bíróságok rendelkeznek hatáskörrel, pl. – azokban a
   tagállamokban, ahol ilyen megkülönböztetés létezik – az alacsonyabb vagy magasabb szintű
   elsőfokú bíróság. Néhány tagállamban szükséges lehet egynél több bírósági kategóriát
   felsorolni többek között akkor, ha szakosított bíróságok járnak el bizonyos követelések esetén
   (pl. munkaügyi bíróságok a munkaszerződéssel kapcsolatban felmerült követelések esetén).
   Ezzel lehetőség nyílik arra is, hogy jelezzék, ha a területi illetékességre vonatkozó általános
   szabályokat kell erre az eljárásra alkalmazni (e szabályok részletes kifejtésének szükségessége
HU                                                  16                                             HU
 ---pagebreak---    nélkül), vagy ha különös szabályt hoztak, úgymint a kötelezett lakóhelye szerinti bíróság
   kizárólagos illetékessége vagy az illetékesség egy bíróságra vagy meghatározott számú
   bíróságra történő központosítása.
   A Bizottság ezen információkat a legmegfelelőbb formában elérhetővé teszi, beleértve az
   interneten történő közzétételt is, lehetőleg az Európai Unió összes hivatalos nyelvén
   felhasználóbarát hozzáférést biztosító adatbázis, a Polgári Ügyek Európai Igazságügyi
   Atlaszának létrehozására irányuló, folyamatban lévő program keretében.
                        17. és 18. cikk – Végrehajtási szabályok és bizottság
   A 18. cikk a 44/2001/EK rendelettel létrehozott tanácsadó bizottságra hivatkozik, amely a
   Bizottságot segíti szükség esetén a 17. cikk végrehajtásában, azaz a mellékletekben foglalt
   formanyomtatványok frissítésében vagy az azokkal kapcsolatos technikai módosítások
   elvégzésében. A bizottságot csak akkor hívják össze, ha ilyen módosítások szükségessége
   felmerül.
HU                                               17                                            HU
 ---pagebreak---                                                           2004/0055(COD)
                                                 Javaslat
                   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE
                          az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról
   AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 61. cikke c)
   pontjára,
   tekintettel a Bizottság javaslatára11.
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére12,
   a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően13,
   mivel:
   (1)     A Közösség célul tűzte ki, hogy fenntartja és továbbfejleszti a szabadságon, a
           biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget, amelyben biztosított a
           személyek szabad mozgása. E célból a Közösségnek többek között el kell fogadnia a
           belső piac megfelelő működéséhez szükséges, a polgári ügyekben folytatott
           igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos intézkedéseket.
   (2)     Az Európai Tanács 1999. október 15-16-i tamperei ülésén felhívta a Tanácsot és a
           Bizottságot egy, a zavartalan igazságügyi együttműködéshez és az
           igazságszolgáltatáshoz való könnyebb hozzáféréshez alapvető fontosságú kérdésekre
           vonatkozó új jogszabály kidolgozására, és ezzel összefüggésben utalt különösen a
           fizetési meghagyásra.
   (3)     2000. november 30-án a Tanács elfogadta a polgári és kereskedelmi ügyekben hozott
           határozatok kölcsönös elismerése elvének végrehajtására irányuló intézkedésekről
           szóló bizottsági és tanácsi közös program14. A program a bírósági határozatok
           meghozatalára irányuló sajátos, egységes vagy harmonizált, a Közösségen belül
           alkalmazható eljárás bevezetését tervezi a nem vitatott követeléseket is magában
           foglaló különleges területeken.
   (4)     A Bizottság 2002. december 20-án elfogadta az európai fizetési meghagyásos
           eljárásról, valamint a kis értékű követelések elbírálására irányuló eljárások
           egyszerűsítését és gyorsítását célzó intézkedésekről szóló zöld könyvet. A zöld könyv
   11
           HL C [...], [...], [...]. o.
   12
           HL C [...], [...], [...]. o.
   13
           HL C [...], [...], [...]. o.
   14
           HL C 12., 2001.1.15., 1. o.
HU                                                  18                                           HU
 ---pagebreak---         konzultációt indított egy, a nem vitatott követelések behajtására irányuló, egységes
        vagy harmonizált európai eljárás lehetséges céljairól és jellemzőiről.
   (5)  Az olyan követelések gyors és hatékony behajtása, amelyek tekintetében nincs jogvita,
        az Európai Unióban tevékenykedő gazdasági szereplők számára kiemelkedően fontos,
        mivel a késedelmes fizetések jelentik a fizetésképtelenség leggyakoribb okát, amely a
        vállalkozások – különösen a kis- és középvállalkozások – túlélését fenyegeti, és amely
        nagyszámú munkahely elvesztéséhez vezet.
   (6)  Miközben valamennyi tagállam megpróbálja kezelni a nem vitatott követelések
        tömeges behajtásának kérdését – a többségük egyszerűsített fizetési meghagyásos
        eljárást dolgoz ki –, mind a nemzeti jogszabályok tartalma, mind a hazai eljárások
        teljesítménye nagymértékben eltér egymástól. Továbbá, a jelenleg létező eljárások a
        határokon átnyúló ügyekben gyakran vagy nem megengedhetőek, vagy nem
        célszerűek.
   (7)  A hatékony igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés ebből eredő akadályai – különösen
        a határokon átnyúló ügyekben –, valamint a versenynek a belső piacon való torzulása,
        melyet a különböző tagállamokban a hitelezőknek nyújtott eljárási eszközök
        működéséből fakadó egyensúlyhiány okoz, olyan közösségi jogszabályt tesz
        szükségessé, amely az Európai Unióban a hitelezők és adósok számára egyenlő
        feltételeket biztosít.
   (8)  Az európai fizetési meghagyásos eljárásnak nem kell a nem vitatott követelések
        behajtására irányuló, a nemzeti jog alapján fennálló mechanizmusok helyébe lépnie
        vagy azokat harmonizálnia, hanem az a hitelező számára további választási
        lehetőséget jelent, akinek továbbra is lehetősége van a hazai jog által biztosított eljárás
        igénybevételére.
   (9)  Az európai fizetési meghagyásos eljárást minden polgári jogi, szerződéses vagy
        szerződésen kívüli pénzbeli követelés hozzáférhetővé kell tenni, a házassági vagy
        hasonló jogviszonyból eredő vagyoni követelések kivételével, amelyek esetén a
        bíróság a jogosult állításaira még ellentmondás hiányában sem támaszkodhat, hanem a
        tényeket hivatalból kell megvizsgálnia. Az eljárás nem korlátozható bizonyos összeget
        meg nem haladó követelésekre. Az eljárás azonban nem alkalmazható akkor, ha a
        követelés a kérelem benyújtásának időpontjában még nem járt le, és különösen akkor,
        ha jövőbeni részletfizetésekre vonatkozik.
   (10) Az eljárásban a lehető legnagyobb mértékben a felek és a bíróság közötti
        kommunikációban formanyomtatványokat használnak az eljárás lefolytatásának
        megkönnyítése és az automatizált adatfeldolgozás lehetővé tétele érdekében.
   (11) Az európai fizetési meghagyásra irányuló kérelemben a jogosultat kötelezni kell olyan
        információk nyújtására, amelyek elegendőek a követelés és megalapozottsága
        egyértelmű megállapításához annak érdekében, hogy a kötelezett a megfelelő
        információk birtokában eldönthesse, hogy ellentmond-e a követelésnek, vagy azt nem
        vitatja. Ebben az összefüggésben a jogosult köteles olyan bizonyítékokra hivatkozni,
        amelyekre állításai bizonyításakor támaszkodhatna, anélkül, hogy ténylegesen okirati
        bizonyítékot kellene benyújtania a bírósághoz.
HU                                              19                                                  HU
 ---pagebreak---    (12) Az e rendeletben meghatározott formai követelmények betartásának vizsgálata után a
        bíróságnak ki kell bocsátania az európai fizetési felszólítást. A bíróságnak
        tartózkodnia kell a kérdéses követelés érdemi vizsgálatától.
   (13) Az európai fizetési felszólításban tájékoztatni kell a kötelezettet választási
        lehetőségéről, mely szerint vagy három héten belül megfizeti a jogosultnak a fennálló
        tartozását, vagy – ha a követelést vitatni kívánja – védekezési nyilatkozatot nyújt be. A
        követelésre vonatkozóan a jogosult által nyújtott teljes körű információkon túlmenően
        a kötelezettet tájékoztatni kell a felszólítás jogi jelentőségéről és különösen a kérelem
        nem vitatásának következményeiről.
   (14) A határidőn belül benyújtott védekezési nyilatkozatnak az európai fizetési
        meghagyásos eljárást le kell zárnia, és annak automatikusan rendes polgári eljárássá
        kell alakulnia, kivéve, ha e tekintetben a jogosult kifejezetten kérte erre az esetre az
        eljárás megszüntetését.
   (15) A védekezési nyilatkozat hiányában kibocsátandó európai fizetési meghagyásnak
        azonnal végrehajthatónak kell lennie a kötelezettel szemben. Az ezzel szemben
        benyújtható ellentmondásnak lényegében ugyanolyan következményekkel kell járnia,
        mint a védekezési nyilatkozatnak. Ellentmondás benyújtásának hiányában a fizetési
        meghagyásnak ugyanolyan jogi hatással kell rendelkeznie, mint a rendes polgári
        eljárást lezáró végleges ítéletnek.
   (16) E rendelet nem érinti a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a
        határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK
        tanácsi rendeletet15 vagy a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a
        bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló, 2000. május 29-i
        1348/2000/EK tanácsi rendeletet16.
   (17) Mivel e rendelet célkitűzéseit, vagyis az Európai Unióban a nem vitatott pénzbeli
        követelések behajtására irányuló egységes, gyors és hatékony mechanizmus
        létrehozását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és így a rendelet
        terjedelme és hatása miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, az EK-
        Szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvével összhangban a Közösség
        intézkedéseket fogadhat el. A szintén e cikkben megállapított arányosság elvével
        összhangban e rendelet nem lépi túl az e célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket;
        így különösen, a legkisebb mértékben avatkozik be a nemzeti eljárási jogba, mivel
        nem lép a hazai egyszerűsített eljárások helyébe, hanem további választási lehetőséget
        ad.
   (18) E rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat és elveket, melyeket különösen az
        Európai Unió Alapjogi Chartája mint a közösségi jog általános elveit elismeri.
        Különösen arra törekszik, hogy teljes mértékben biztosítsa a Charta 47. cikkében
        elismert, a tisztességes eljáráshoz való jog tiszteletben tartását.
   15
        HL L 12., 2001.1.16., 1. o.
   16
        HL L 160., 2000.6.30., 37. o.
HU                                               20                                               HU
 ---pagebreak---    (19) Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott
        végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló,
        1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal17 összhangban kell elfogadni.
   (20) Az Európai Unióról szóló szerződéshez, valamint az Európai Közösséget létrehozó
        szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv
        1. és 2. cikkével összhangban az Egyesült Királyság és Írország nem vesz részt e
        rendelet elfogadásában, így az nem kötelező, illetve nem alkalmazható rájuk.]/[Az
        Európai Unióról szóló szerződéshez, valamint az Európai Közösséget létrehozó
        szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv
        3. cikkével összhangban az Egyesült Királyság és Írország értesítést küldött arról,
        hogy részt kíván venni e rendelet elfogadásában és alkalmazásában.]
   (21) Az Európai Unióról szóló szerződéshez, valamint az Európai Közösséget létrehozó
        szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével
        összhangban Dánia nem vesz részt e rendelet elfogadásában, így az nem kötelező,
        illetve nem alkalmazható rá.
   ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
                                             1. cikk
                                             Hatály
   (1)    E rendeletet polgári és kereskedelmi ügyekben kell alkalmazni a bíróság jellegére
          való tekintet nélkül. E rendelet nem terjed ki különösen az adó-, vám- vagy
          közigazgatási ügyekre.
   (2)    Az európai fizetési meghagyásos eljárás nem alkalmazható:
          a)    házassági – vagy hasonló kapcsolaton alapuló – vagyonjogra;
          b)    csődeljárásra, kényszeregyezségre és hasonló eljárásokra;
          c)    szociális biztonságra.
   (3)    E rendelet alkalmazásában a „bíróság” kifejezés a svéd végrehajtói hivatalt
          (kronofogdemyndighet) is jelenti.
   (4)    E rendelet alkalmazásában a „tagállam” kifejezés a tagállamokat jelenti, Dánia
          [Egyesült Királyság, Írország] kivételével.
   17
        HL L 184., 1999.7.17., 23. o.
HU                                             21                                             HU
 ---pagebreak---                                            2. cikk
                           Európai fizetési meghagyásos eljárás
   (1) Az európai fizetési meghagyásos eljárás azon meghatározott összegű, nem vitatott
       pénzbeli követelések behajtására irányul, amelyek az európai fizetési meghagyásra
       irányuló kérelem benyújtásának időpontjában már lejártak.
   (2) A hitelezőt semmi nem akadályozza meg abban, hogy az (1) bekezdés szerinti
       követelését valamely tagállam joga értelmében rendelkezésre álló más eljárásban
       érvényesítse, függetlenül attól, hogy az rendes vagy gyorsított eljárás.
                                           3. cikk
                       Európai fizetési meghagyásra irányuló kérelem
   (1) Az európai fizetési meghagyásra irányuló kérelmet az 1. mellékletben foglalt
       formanyomtatvány alkalmazásával kell benyújtani.
   (2) A kérelem tartalmazza a következőket:
       a)    a felek, valamint azon bíróság neve és címe, amelyhez a kérelmet benyújtják;
       b)    a követelés összege;
       c)    ha a követelés kamattal terhelt, a kamatláb és azon időszak, amelyre a kamatot
             igénylik, kivéve, ha hozzászámítják a főköveteléshez azon bíróság
             tagállamának joga szerint igényelhető törvényes kamatot, amelyhez a kérelmet
             benyújtották;
       d)    a kérelem tárgya, beleértve azon körülmények rövid leírását is, amelyeken a
             kérelem és adott esetben a követelt kamat alapul;
       e)    legalább egy olyan bizonyíték rövid ismertetése, amelyre rendes polgári
             eljárásban a követelés alátámasztásául hivatkozni lehetne.
   (3) A kérelmet a jogosultnak vagy annak képviselőjének saját kezűleg kell aláírnia, vagy
       fokozott biztonságú elektronikus aláírással kell ellátnia az elektronikus aláírásra
       vonatkozó közösségi keretfeltételekről szóló, 1999. december 13-i 1999/93/EK
       európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikke (2) bekezdésének értelmében.
                                           4. cikk
          Az európai fizetési meghagyás kibocsátására vonatkozó követelmények
   (1) A kérelemmel megkeresett bíróság a kérelmet az 1., 2., és 3. cikkben megállapított
       követelmények teljesülése esetén megvizsgálja.
HU                                           22                                             HU
 ---pagebreak---    (2) Amennyiben a 3. cikkben foglalt követelmények teljesülésének hiánya miatt a
       kérelmet el kellene utasítani, a bíróság lehetőséget adhat a jogosultnak a kérelem
       kiegészítésére vagy kijavítására.
                                            5. cikk
                                   A kérelem elutasítása
   (1) A bíróság a kérelmet teljes egészében elutasítja, ha a kérelem vagy annak részei nem
       felelnek meg a 4. cikkben foglalt követelményeknek.
   (2) Az európai fizetési meghagyás kibocsátására irányuló kérelem elutasításával
       szemben jogorvoslatnak nincs helye.
   (3) Az elutasítás nem akadályozza meg a jogosultat abban, hogy ugyanazon követelés
       vonatkozásában rendes bírósági eljárást indítson.
                                            6. cikk
                                 Európai fizetési felszólítás
   (1) A 4. cikkben foglalt követelmények teljesülése esetén a bíróság a 2. mellékletben
       foglalt formanyomtatvány alkalmazásával európai fizetési felszólítást bocsát ki.
   (2) Az európai fizetési felszólítást kézbesítik a kötelezettnek. A kézbesítés olyan
       módszerei, amelyek a kötelezett általi személyes kézhezvételt nem bizonyítják, nem
       megengedhetők, amennyiben a kötelezett címe nem ismert bizonyosan.
   (3) A felszólításban fel kell hívni a kötelezett figyelmét azon választási lehetőségére,
       hogy
       a)    a jogosult számára a követelt összeget a követelt kamatokkal és költségekkel
             együtt megfizeti, és benyújt egy, a fizetésről tájékoztató nyilatkozatot; vagy
       b)    a követeléssel vagy valamely részével szemben védekezési nyilatkozatot nyújt
             be.
       E nyilatkozatoknak az európai fizetési felszólítás kézbesítésének időpontjától
       számított három héten belül kell a bírósághoz megérkezniük; a határidőt azon
       tagállam jogával összhangban kell számítani, amelyben a kézbesítés történik.
   (4) A felszólításban a kötelezettet tájékoztatják, hogy
       a)    a bíróság nem vizsgálta meg a követelés megalapozottságát a felszólítás
             kibocsátása előtt;
       b)    a bíróság végrehajtható határozatot fog hozni, kivéve, ha a (3) bekezdésben
             meghatározott határidőn belül a kötelezettől védekezési nyilatkozatot, vagy a
             követelés megfizetéséről tájékoztató nyilatkozatot kap.
HU                                            23                                            HU
 ---pagebreak---    (5) Az elévülési idő megszakadása céljából az európai fizetési meghagyás a rendes
       polgári eljárásban alkalmazott idézéssel azonos joghatású.
                                           7. cikk
                                  Védekezési nyilatkozat
   (1) A kötelezett a 2. melléklethez csatolt válasz-formanyomtatvány felhasználásával,
       amelyet számára a felszólítással együtt kézbesítenek, vagy más módon védekezési
       nyilatkozatot nyújthat be.
   (2) A kötelezettnek a nyilatkozatban egyértelműen meg kell jelölni, hogy a kérdéses
       követelést egészben vagy részben vitatja. A követelés vitatásának indokait nem kell
       meghatároznia.
   (3) A védekezési nyilatkozatot a kötelezettnek vagy képviselőjének saját kezűleg kell
       aláírnia, vagy az elektronikus aláírásra vonatkozó közösségi keretfeltételekről szóló,
       1999. december 13-i 1999/93/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikke (2)
       bekezdésének értelmében fokozott biztonságú elektronikus aláírással kell ellátnia.
                                           8. cikk
                              A védekezési nyilatkozat hatásai
   (1) Ha a védekezési nyilatkozatot a 6. cikk (3) bekezdésében meghatározott határidőn
       belül benyújtják, az eljárás a rendes polgári eljárás szabályaival összhangban
       folytatódik, kivéve, ha a jogosult a kérelemben kifejezetten kérte erre az esetre az
       eljárás megszüntetését.
   (2) Az (1) bekezdés szerinti rendes eljárássá alakulásra azon tagállam joga az irányadó,
       amelyben az európai fizetési felszólítást kibocsátották.
                                           9. cikk
                                Európai fizetési meghagyás
   (1) A védekezési nyilatkozatnak vagy a fizetésről tájékoztató nyilatkozatnak a 6. cikk (3)
       bekezdésében meghatározott határidőn belül történő benyújtása hiányában a bíróság
       hivatalból kibocsátja az európai fizetési meghagyást a 3. mellékletben foglalt
       formanyomtatvány alkalmazásával.
   (2) Az európai fizetési meghagyást kézbesítik a kötelezettnek. A kézbesítés olyan
       módszerei, amelyek a kötelezett általi személyes kézhezvételt nem bizonyítják, nem
       megengedhetők, amennyiben a kötelezett címe nem ismert bizonyosan.
   (3) Az európai fizetési meghagyásban a kötelezettet tájékoztatják arról, hogy
       ellentmondást nyújthat be az európai fizetési meghagyással szemben, amelynek az
HU                                           24                                               HU
 ---pagebreak---        európai fizetési meghagyás kötelezett számára történő kézbesítésének időpontjától
       számított három héten belül kell a meghagyást kibocsátó bírósághoz megérkeznie; a
       határidőt azon tagállam jogával összhangban kell számítani, amelyben a kézbesítést
       történt.
                                           10. cikk
                      Az európai fizetési meghagyás végrehajthatósága
   (1) Az európai fizetési meghagyás biztosíték nyújtása nélkül végrehajtható.
   (2) Az (1) bekezdés sérelme nélkül a végrehajthatóság feltételeire, valamint annak
       felfüggesztésére vagy korlátozására, különösen a 11. cikk szerinti ellentmondás
       esetén, azon tagállam joga az irányadó, amelyben a meghagyást kibocsátották..
                                           11. cikk
                 Ellentmondás az európai fizetési meghagyással szemben
   (1) A kötelezett az európai fizetési meghagyással szemben a 3. melléklethez csatolt
       válasz-formanyomtatvány felhasználásával, amelyet számára az európai fizetési
       meghagyással együtt kézbesítenek, vagy más módon ellentmondást nyújthat be.
   (2) A kötelezettnek az ellentmondásban egyértelműen meg kell jelölnie, hogy a kérdéses
       követelést egészben vagy részben vitatja, utóbbi esetben azt is, hogy a követelés
       mely részét kifogásolja. A követelés vitatásának indokait nem kell meghatároznia.
   (3) Az ellentmondást a kötelezettnek vagy képviselőjének saját kezűleg kell aláírnia,
       vagy az elektronikus aláírásra vonatkozó közösségi keretfeltételekről szóló, 1999.
       december 13-i 1999/93/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikke (2)
       bekezdésének értelmében fokozott biztonságú elektronikus aláírással kell ellátnia.
   (4) A 9. cikk (3) bekezdésében meghatározott határidő lejárta után a kötelezett – a
       fizetési meghagyás kibocsátásának helye szerinti tagállam jogában megállapított, és a
       nem vitatott követelésekre vonatkozó európai végrehajtható okirat létrehozásáról
       szóló, --------i, ----/--/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet – (19A.) cikke
       szerint a Bizottsággal közölt feltételek mellett – jogosult kérni a fizetési meghagyás
       felülvizsgálatát, amennyiben
       a)    i.       a fizetési meghagyást a személyesen általa történt kézhezvétel
             bizonyítéka nélküli módszerrel kézbesítették; és
             ii.      a kézbesítés – önhibáján kívül – olyan időben vagy módon történt,
             hogy nem tette lehetővé számára, hogy védelméről gondoskodhasson;
       vagy
HU                                           25                                               HU
 ---pagebreak---            b)     a kötelezettet vis maior vagy rendkívüli körülmények – önhibáján kívül –
           akadályozták a követeléssel szembeni védekezésben,
                  feltéve, hogy mindkét esetben azonnal cselekedett.
                                               12. cikk
                                Az ellentmondás benyújtásának hatásai
   (1)     Ha az ellentmondást a 9. cikk (3) bekezdésében meghatározott határidőn belül
           benyújtják, az eljárás a rendes polgári eljárás szabályainak megfelelően folytatódik,
           kivéve, ha a jogosult a kérelemben kifejezetten kérte erre az esetre az eljárás
           megszüntetését.
   (2)     Az (1) bekezdés szerinti rendes eljárássá alakulásra azon tagállam joga az irányadó,
           amelyben az európai fizetési meghagyást kibocsátották.
   (3)     A 6. cikk (3) bekezdésében meghatározott határidő lejárta után, de a 9. cikk (3)
           bekezdésében meghatározott határidőn belül benyújtott védekezési nyilatkozat az
           ellentmondással azonos hatásokkal bír.
                                               13. cikk
                                            Jogi képviselet
   (1)     Ügyvéd vagy más jogi képviselő általi képviselet nem kötelező
           a)     a jogosult esetén az európai fizetési meghagyás kibocsátására irányuló kérelem
                  tekintetében;
           b)     a kötelezett esetén a védekezési nyilatkozat vagy az európai fizetési
                  meghagyással szembeni ellentmondás tekintetében.
   (2)     A védekezési nyilatkozatot vagy az európai fizetési meghagyással szembeni
           ellentmondást követő rendes polgári eljárásban a jogi képviselettel kapcsolatos
           követelményre az eljárás helye szerinti tagállam joga az irányadó.
                                               14. cikk
                                              Költségek
   Az európai fizetési meghagyásos eljárás és a rendes polgári eljárás költségei, amelyek a
   védekezési nyilatkozat vagy az európai fizetési meghagyással szembeni ellentmondás esetén
   felmerülnek, együttesen nem haladhatják meg az európai fizetési meghagyásos eljárás nélküli
   rendes polgári eljárás költségeit.
HU                                                26                                             HU
 ---pagebreak---                                               15. cikk
                             A nemzeti eljárási jogokkal való kapcsolat
   Minden olyan eljárási kérdésre, amellyel e rendelet nem foglalkozik, az európai fizetési
   meghagyásos eljárás helye szerinti tagállam joga az irányadó.
                                              16. cikk
                    A hatáskörrel rendelkező bíróságokra vonatkozó információk
   (1)      2005. július 1-jéig valamennyi tagállam közli a Bizottsággal, hogy mely bíróságok
            rendelkeznek hatáskörrel az európai fizetési meghagyás kibocsátására. A tagállamok
            az ezen információkban bekövetkezett bármely későbbi változásról értesítik a
            Bizottságot.
   (2)      A Bizottság az (1) bekezdéssel összhangban a tagállamok által nyújtott
            információkat közzéteszi és szükség esetén frissíti.
                                              17. cikk
                                       Végrehajtási szabályok
   A mellékletekben foglalt formanyomtatványokat a 18. cikkben említett tanácsadó bizottsági
   eljárással összhangban frissítik vagy módosítják.
                                              18. cikk
                                             Bizottság
   (1)      A Bizottságot a 44/2001/EK tanácsi rendelet 75. cikke szerinti bizottság segíti.
   (2)      Az e cikkre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell
            alkalmazni, figyelemmel a határozat 8. cikkében foglalt rendelkezésekre.
HU                                               27                                             HU
 ---pagebreak---                                                19. cikk
                                            Hatálybalépés
   Ez a rendelet 2006. január 1-jén lép hatályba.
   Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban
   az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek megfelelően.
   Kelt Brüsszelben,
   az Európai Parlament részéről                a Tanács részéről
   az elnök                                     az elnök
HU                                                28                                          HU
 ---pagebreak---                                                 1. MELLÉKLET
     EURÓPAI FIZETÉSI MEGHAGYÁS KIBOCSÁTÁSÁRA IRÁNYULÓ KÉRELEM
   1. Bíróság
   1.1 Név:
   1.2 Cím:
   2. Jogosult
   2.1 Név:
   2.2 Cím:
   3. Jogosult képviselője
   3.1 Név:
   3.2 Cím:
   4. Kötelezett
   4.1 Név:
   4.2 Cím:
   5. Követelés
   5.1 A főkövetelés összege (kamat és költségek nélkül):
   5.2 Pénznem:      □         EUR
                     □       svéd korona
                     □       [angol font]
   6. Kamat
   6.1 Kamatláb (a főkövetelés megfizetéséig követelt)
   6.1.1      %                                         □
   6.1.2      % az EKB alapkamatán felül                □
   6.1.3      Törvényes kamatláb                        □
   6.2 Kamat számításának kezdőnapja:
   7. Költségek (az 5.2 pontban megjelölttel azonos pénznemben kifejezett összegek)
   7.1 Az ezen eljárással kapcsolatos költségek
   7.1.1 A kérelem illetéke:
   7.1.2 A jogosult képviselőjének díja:
HU                                                        29                        HU
 ---pagebreak---    7.1.3 Egyéb költségek (részletezze):
   7.2 A bírósági eljárást megelőzően felmerült költségek (részletezze):
   7.3 Követelt teljes költség:
   8. A követelés alapja
   8.1 Adásvételi szerződés              □                          8.6 Szolgáltatási szerződés – egyéb □
   8.2 Bérleti szerződés - ingatlan      □                          8.7 Kölcsön/garancia                □
   8.3 Bérleti szerződés – ingó          □                          8.8 Károkozás – közlekedési baleset□
   8.4 Biztosítási szerződés             □                          8.9 Károkozás – egyéb               □
   8.5 Közüzemi szerződés – villamos energia,
            gáz, víz, telefon            □                          8.10 Egyéb                          □
   9. A főkövetelés alapjának rövid leírása:
   10. A követelt kamatláb alapjának rövid indokolása:
   10.1 Törvényes kamatláb                                                                              □
   10.2 A felek megállapodása szerinti kamatláb                                                         □
   10.3 A jogosult által felvett, legalább a főkövetelés összegét elérő kölcsön kamatlába               □
   10.4 Egyéb (részletezze):
   11. A nemzetközi joghatóság indokainak rövid leírása, ha a jogosult nem rendelkezik lakóhellyel az eljáró
   bíróság helye szerinti tagállamban:
   12. Bizonyítékok
   Rövidítések:       O: okirati bizonyíték                T: tanúvallomás             SZV: szakértői vélemény
                      SZ: tárgyi vagy helyszíni szemle     E: egyéb
            Bizonyíték fajtája                    A felajánlott bizonyíték leírása
   12.1
   12.2
HU                                                          30                                                 HU
 ---pagebreak---    12.3
   13.      Amennyiben a kötelezett védekezési nyilatkozatot vagy ellentmondást nyújt be, kérem, hogy az eljárást
   szüntessék meg:                                                                                □
   (FIGYELMEZTETÉS: AMENNYIBEN A FENTI NÉGYZETET ÜRESEN HAGYJA,
   VÉDEKEZÉSI NYILATKOZAT VAGY ELLENTMONDÁS ESETÉN AZ ELJÁRÁS
   AUTOMATIKUSAN RENDES POLGÁRI ELJÁRÁSSÁ ALAKUL)
   14. A jogosult/ vagy képviselőjének aláírása
HU                                                     31                                                         HU
 ---pagebreak---                                          2. MELLÉKLET
                               EURÓPAI FIZETÉSI FELSZÓLÍTÁS
   Hivatkozás:
   1.       Kibocsátó bíróság:
            Cím:
            Tel./fax/e-mail:
   2.       FONTOS MEGJEGYZÉS A KÖTELEZETT SZÁMÁRA:
   E felszólításban a jogosult az alábbiakban megjelölt összeg megfizetését követeli Öntől.
   Ön választhat, hogy
   –          vagy megfizeti a jogosultnak az alábbiakban megjelölt teljes összeget, beleértve
              a kamatot és a költségeket is, és a bírósághoz benyújt egy, a fizetésről
              tájékoztató nyilatkozatot,
   –          vagy – ha a követelést vitatni kívánja – a bírósághoz védekezési nyilatkozatot
              nyújt be
   e felszólítás kézhezvételétől számított három héten belül.
   A határidő betartása érdekében a védekezési nyilatkozatnak vagy a fizetésről
   tájékoztató nyilatkozatnak a határidő lejárta előtt kell a bírósághoz megérkeznie.
   Használhatja az e felszólításhoz csatolt válasz-formanyomtatványt, de annak használata
   nem kötelező.
   E felszólítás kibocsátása előtt a kibocsátó bíróság nem vizsgálta a követelés
   megalapozottságát.
   Ha azonban a határidő lejártáig sem fizetésről tájékoztató nyilatkozatot, sem védekezési
   nyilatkozatot nem nyújt be, Önnel szemben – további vizsgálat vagy felszólítás nélkül –
   végrehajtható európai fizetési meghagyást fognak kibocsátani. Csak a védekezési
   nyilatkozat vagy a fizetésről tájékoztató nyilatkozat akadályozza meg a fizetési
   meghagyás kibocsátását.
   3. Jogosult
   3.1 Név:
   3.2 Cím:
   4. Jogosult képviselője
   4.1 Név:
   4.2 Cím:
HU                                              32                                             HU
 ---pagebreak---    5. Kötelezett
   5.1 Név:
   5.2 Cím:
   6. Követelés
   6.1 A főkövetelés összege (kamat és költségek nélkül):
   6.2 Pénznem:       □         EUR
                      □      svéd korona
                      □      [angol font]
   7. Kamat
   7.1 Kamatláb (a főkövetelés megfizetéséig követelt)
   7.1.1              %                                           □
   7.1.2              % az EKB alapkamatán felül                  □
   7.1.3              Törvényes kamatláb                          □
   7.2 Kamat számításának kezdőnapja:
   8. Költségek (a 6.2 pontban megjelölttel azonos pénznemben kifejezett összegek)
   8.1 Az ezen eljárással kapcsolatos költségek
   8.1.1 A kérelem illetéke:
   8.1.2. A jogosult képviselőjének díja:
   8.1.3 Egyéb költségek (részletezze):
   8.2 A bírósági eljárást megelőzően felmerült költségek (részletezze):
   8.3 Követelt teljes költség:
   9. A követelés alapja
   9.1 Adásvételi szerződés             □                         9.6 Szolgáltatási szerződés – egyéb □
   9.2 Bérleti szerződés - ingatlan     □                         9.7 Kölcsön/garancia                □
   9.3 Bérleti szerződés – ingó         □                         9.8 Károkozás – közlekedési baleset□
   9.4 Biztosítási szerződés            □                         9.9 Károkozás – egyéb               □
   9. Közüzemi szerződés – villamos energia,
            gáz, víz, telefon           □                         9.10 Egyéb                          □
   10. A főkövetelés alapjának rövid leírása:
HU                                                        33                                            HU
 ---pagebreak---    11. A követelt kamatláb alapjának rövid indokolása:
   11.1 Törvényes kamatláb                                                                            □
   11.2 A felek megállapodása szerinti kamatláb                                                       □
   11.3 A jogosult által felvett, legalább a főkövetelés összegét elérő kölcsön kamatlába             □
   11.4 Egyéb (részletezze):
   12. A nemzetközi joghatóság indokainak rövid leírása, ha a kötelezett nem rendelkezik lakóhellyel az eljáró
   bíróság helye szerinti tagállamban:
   13. Bizonyítékok
   Rövidítések:      O: okirati bizonyíték                 T: tanúvallomás           SZV: szakértői vélemény
                     SZ: tárgyi vagy helyszíni szemle      E: egyéb
            Bizonyíték fajtája                    A felajánlott bizonyíték leírása
   13.1
   13.2
   13.3
                                                           Kelt                              Dátum
                                                           Aláírás és/vagy pecsét
HU                                                          34                                                 HU
 ---pagebreak---         VÁLASZ-FORMANYOMTATVÁNY – EURÓPAI FIZETÉSI FELSZÓLÍTÁS
   Hivatkozás:
   1.     Az európai fizetési felszólításban szereplő követelés megalapozott; a kifizetést
          időközben teljesítettem                                                      □
   2.     A követelés teljes egésze vonatkozásában védekezési nyilatkozatot nyújtok be □
   3.     Az alábbi részek vonatkozásában védekezési nyilatkozatot nyújtok be:
          3.1      a főkövetelés:                                                      □
          3.2      a kamat:                                                            □
          3.3     a költségek:                                                         □
   4. A kötelezett/képviselőjének aláírása:
HU                                             35                                          HU
 ---pagebreak---                                                3. MELLÉKLET
                                 EURÓPAI FIZETÉSI MEGHAGYÁS
   Hivatkozás:
   1.       Kibocsátó bíróság:
            Cím:
            Tel./fax/e-mail:
   2.       FONTOS MEGJEGYZÉS A KÖTELEZETT SZÁMÁRA:
   E határozatban a bíróság elrendeli az alábbiakban megjelölt teljes összegnek a jogosult
   részére történő megfizetését, beleértve a kamatot és a költségeket is. A jogosult további
   felszólítás nélkül jogosult e kötelezettség végrehajtására.
   Ön a meghagyás kézbesítésétől számított három héten belül a bírósághoz egy arra
   vonatkozó tájékoztató nyilatkozatot nyújthat be, hogy a fizetést időközben teljesítette,
   vagy a fizetési meghagyást a bírósághoz címzett ellentmondással megtámadhatja.
   A határidő betartása érdekében az ellentmondásnak vagy a fizetésről tájékoztató
   nyilatkozatnak a határidő lejárta előtt kell a bírósághoz megérkeznie.
   Használhatja az e fizetési meghagyáshoz csatolt válasz-formanyomtatványt, de annak
   használata nem kötelező.
   Ha a határidő lejártáig sem fizetésről tájékoztató nyilatkozatot, sem ellentmondást nem
   nyújt be, az európai fizetési meghagyás jogerőre emelkedik, és többé nem támadható
   meg.
   3. Jogosult
   3.1 Név:
   3.2 Cím:
   4. A jogosult képviselője
   4.1 Név:
   4.2 Cím:
   5. Kötelezett
   5.1 Név:
   5.2 Cím:
   6. Követelés
   6.1 A főkövetelés összege (kamat és költségek nélkül):
HU                                                        36                                 HU
 ---pagebreak---    6.2 Pénznem:       □         EUR
                      □      svéd korona
                      □      [angol font]
   7. Kamat
   7.1 Kamatláb (a főkövetelés megfizetéséig követelt)
   7.1.1              %                                                    □
   7.1.2              % az EKB alapkamatán felül                           □
   7.1.3              Törvényes kamatláb                                   □
   7.2 Kamat számításának kezdőnapja:
   8. Költségek (a 6.2 pontban megjelölttel azonos pénznemben kifejezett összegek)
   8.1 Az ezen eljárással kapcsolatos költségek:
   8.1.1 A kérelem illetéke:
   8.1.2. A jogosult képviselőjének díja:
   8.1.3 Egyéb költségek (részletezze):
   8.2 A bírósági eljárást megelőzően felmerült költségek (részletezze):
   8.3 Követelt teljes költség:
   9. A követelés alapja
   9.1 Adásvételi szerződés             □                         9.6 Szolgáltatási szerződés – egyéb □
   9.2 Bérleti szerződés - ingatlan     □                         9.7 Kölcsön/garancia                □
   9.3 Bérleti szerződés – ingó         □                         9.8 Károkozás – közlekedési baleset□
   9.4 Biztosítási szerződés            □                         9.9 Károkozás – egyéb               □
   9.5 Közüzemi szerződés – villamos energia,
            gáz, víz, telefon           □                         9.10 Egyéb                          □
   10. A főkövetelés alapjának rövid leírása:
   11. A követelt kamatláb alapjának rövid indokolása:
   11.1 Törvényes kamatláb                                                                            □
   11.2 A felek megállapodása szerinti kamatláb                                                       □
HU                                                        37                                            HU
 ---pagebreak---    11.3 A jogosult által felvett, legalább a főkövetelés összegét elérő kölcsön kamatlába             □
   11.4 Egyéb (részletezze):
   12. A nemzetközi joghatóság indokainak rövid leírása, ha a kötelezett nem rendelkezik lakóhellyel az eljáró
   bíróság helye szerinti tagállamban:
   13. Bizonyítékok
   Rövidítések:      O: okirati bizonyíték                 T: tanúvallomás           SZV: szakértői vélemény
                     SZ: tárgyi vagy helyszíni szemle      E: egyéb
            Bizonyíték fajtája                    A felajánlott bizonyíték leírása
   13.1
   13.2
   13.3
                                                           Kelt                              Dátum
                                                           Aláírás és/vagy pecsét
HU                                                          38                                                 HU
 ---pagebreak---         VÁLASZ-FORMANYOMTATVÁNY – EURÓPAI FIZETÉSI MEGHAGYÁS
   Hivatkozás:
   1.     Az európai fizetési meghagyásban szereplő követelés megalapozott; a kifizetést
   időközben teljesítettem                                                  □
   2.     A követelés teljes egésze vonatkozásában ellentmondással élek     □
   3.     Az alábbi részek vonatkozásában ellentmondással élek:
          3.1      a főkövetelés:                                           □
          3.2      a kamat:                                                 □
          3.3     a költségek:                                              □
   4. A kötelezett/ képviselőjének aláírása:
HU                                             39                                        HU