               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.11.4.
            COM(2021) 672 final
            2021/0350(NLE)

            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a Kereskedelmi Világszervezet 12. miniszteri konferenciáján képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               Ez a javaslat a Kereskedelmi Világszervezet 12. miniszteri konferenciáján több határozat tervezett elfogadásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontot meghatározó tanácsi határozatra vonatkozik. Ez a javaslat a következő területeket érinti:

               1.Halászati támogatások

               2.Kereskedelem és egészségügy

               3.A TRIPS-megállapodásban előírt, a szellemi tulajdonnal kapcsolatos intézkedések a Covid19-világjárvány és más világjárványok körülményei között

               4.Az átláthatóság javítása a mezőgazdaságban

               5.A mezőgazdaságnak nyújtott belföldi támogatás

               6.Biztonsági élelmiszerkészlet-tartalékolási közprogram

               7.Exportkorlátozások a mezőgazdaságban, beleértve az Élelmezési Világprogram exportkorlátozások alóli mentességét

               8.Exportverseny a mezőgazdaságban

               9.Piacra jutás a mezőgazdaságban

               10.Különleges védelmi mechanizmus a mezőgazdaságban

               11.A mezőgazdasági termékekre vonatkozó vámkontingens-igazgatási rendelkezésekről szóló egyetértési megállapodás (bali vámkontingens-határozat) felülvizsgálata

               12.Gyapot

               13.Legkevésbé fejlett országok (LDC-országok), valamint a különleges és megkülönböztetett elbánás (SDT)

               14.Értesítések

               15.Kereskedelmi aggályok

               2.A javaslat háttere

               2.1.A Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó egyezmény (a továbbiakban: WTO-egyezmény)

               A Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó egyezmény (a továbbiakban: WTO-egyezmény) célja az egyezmény preambulumában említett célkitűzések elérése. Az egyezmény 1995. január 1-jén hatályba lépett.

               Az Európai Unió (EU) az egyezmény részes fele
                  1
               . Az egyezménynek emellett mind a 27 tagállam önállóan is részes fele. A WTO a WTO-egyezményben meghatározott eljárásokkal összhangban hozhat határozatokat.

               2.2.A Kereskedelmi Világszervezet miniszteri konferenciája

               A miniszteri konferencia a WTO legmagasabb szintű döntéshozatali szerve, amely legalább kétévente ülésezik. A gyakorlatban a döntéseket konszenzussal hozzák meg.

               A miniszteri konferencia következő ülését Genfben, Svájcban tartják (2021. november 30. és december 3. között).

               2.3.A WTO miniszteri konferenciájának tervezett jogi aktusai

               A WTO 12. miniszteri konferenciája (a továbbiakban: MC12) december 3-án várhatóan számos határozatot fogad majd el a következők tekintetében:

               1.Halászati támogatások

               2.Kereskedelem és egészségügy

               3.A TRIPS-megállapodásban előírt, a szellemi tulajdonnal kapcsolatos intézkedések a Covid19-világjárvány és más világjárványok körülményei között

               4.Az átláthatóság javítása a mezőgazdaságban

               5.A mezőgazdaságnak nyújtott belföldi támogatás

               6.Biztonsági élelmiszerkészlet-tartalékolási közprogram

               7.Exportkorlátozások a mezőgazdaságban, beleértve az Élelmezési Világprogram exportkorlátozások alóli mentességét

               8.Exportverseny a mezőgazdaságban

               9.Piacra jutás a mezőgazdaságban

               10.Különleges védelmi mechanizmus a mezőgazdaságban

               11.A bali vámkontingens-határozat felülvizsgálata

               12.Gyapot

               13.Legkevésbé fejlett országok (LDC), valamint a különleges és megkülönböztetett elbánás (SDT)

               14.Értesítések

               15.Kereskedelmi aggályok

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               E javaslat célja, hogy lehetővé tegye az EU számára, hogy csatlakozzon egy esetleges konszenzushoz a WTO-n belül a miniszteri konferencia által elfogadni tervezett jogi aktusokra vonatkozóan.

               Jóllehet még nem egyértelmű, hogy a WTO-tagoknak sikerül-e majd és milyen mértékben konszenzusra jutniuk, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése alapján a Tanácsnak előre meg kell határoznia az MC12-n az EU által képviselendő álláspontot
                  2
               .

               Meg kell jegyezni, hogy az elektronikus továbbításra vonatkozó vámmoratórium meghosszabbításának, valamint az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény XXIII. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja szerinti panaszokra vonatkozó moratórium meghosszabbításának támogatására vonatkozó uniós álláspont nem fog szerepelni ebben a javaslatban, mivel a 2015. november 27-i (EU) 2015/2236 tanácsi határozat úgy rendelkezik, hogy erre határozatlan időtartamra lehetőség van.

               A jelenlegi javaslat az alábbi témakörökre terjed ki, amelyekről határozatok születhetnek:

               ·Halászati támogatások Az államfők által 2015-ben és a WTO 2017. december 13-i miniszteri határozata (WT/MIN(17)/64) által elfogadott 14. fenntartható fejlődési cél 6. alcélja (a továbbiakban: 14.6. fenntartható fejlődési cél) előirányozza az egyes halászati támogatások megszüntetésére vonatkozó szabályokról szóló többoldalú megállapodás megkötését. A tárgyalások folyamatban vannak, és megállapodás esetén az EU-nak támogatnia kell az eredményt.

               ·Kereskedelem és egészségügy: A kereskedelmi és egészségügyi kérdésekről szóló megbeszélések 2020-ban kezdődtek meg 13 hasonlóan gondolkodó országnak (az „Ottawa-csoportnak”) a WTO-n belüli, 2020. november 24-i javaslatával (WTO/GC/223), amelynek célja egy kereskedelmi és egészségügyi kezdeményezésről szóló megállapodás a jelenlegi és a jövőbeli világjárványokra válaszul. Az EU a kezdeményezés eredeti támogatói közé tartozik. A kezdeményezés számos intézkedést javasolt, különösen az exportkorlátozásokkal, a kereskedelmi eljárások egyszerűsítésére irányuló intézkedésekkel és az átláthatóság fokozásával kapcsolatban. A javaslat arra is ösztönözte a WTO-t, hogy szorosabban működjön együtt más nemzetközi szervezetekkel a válsághelyzetekre való felkészültséggel kapcsolatos munka során. Idővel a javaslathoz csatlakozók száma 26-ra nőtt. A Covid19-világjárványra reagáló kereskedelempolitikai válaszintézkedésekről és a jövőbeli világjárványokkal szembeni ellenálló képesség fokozásáról szóló, az Általános Tanács nyilatkozattervezetére irányuló felülvizsgált javaslat (WT/GC/W/823) 2021. július 15-én került a WTO napirendjére. Az EU-nak támogatnia kell az exportkorlátozásokkal, a kereskedelmi eljárások egyszerűsítésével, az átláthatóság fokozásával és az általános tanácsi nyilatkozat tervezetére irányuló legutóbbi javaslatban szereplő egyéb elemekkel kapcsolatos esetleges eredményeket ezen a területen. Ez magában foglalhatja a 12. miniszteri konferencia utáni munkára vonatkozó WTO-munkaprogramot is, amelynek célja a tagok jövőbeli világjárványokkal szembeni ellenálló képességének fokozása lenne.

               ·A TRIPS-megállapodásban előírt, a szellemi tulajdonnal kapcsolatos intézkedések a Covid19-világjárvány és más világjárványok körülményei között: Ezek a tárgyalások részét képezik azoknak a WTO keretében zajló megbeszéléseknek, amelyek arról szólnak, hogy a kereskedelmi rendszer miként javíthatja a Covid19-oltóanyagokhoz és -terápiákhoz való globális hozzáférést. 2021. május 21-én több WTO-tag közleményt nyújtott be a WTO TRIPS-tanácsához, amely felülvizsgált javaslatot tartalmaz a TRIPS-megállapodás bizonyos rendelkezései alóli mentességről a Covid19 megelőzése, megfékezése és kezelése érdekében (IP/C/W/669/Rev.1). Az EU 2021. június 4-én közleményt nyújtott be a WTO Általános Tanácsának „Sürgős kereskedelempolitikai válaszok a Covid19-válságra” címmel (WT/GC/231), valamint a WTO TRIPS-tanácsa számára „Sürgős kereskedelempolitikai válaszok a Covid19-válságra: szellemi tulajdon” címmel (IP/C/W/680). Az EU 2021. június 18-án benyújtotta a WTO TRIPS-tanácsának a világjárvány körülményei között a TRIPS-megállapodás és a népegészségügy kapcsolatáról szóló nyilatkozattervezetet tartalmazó közleményt (IP/C/W/681). A nyilatkozattervezet célja a TRIPS-megállapodásban előírt kényszerengedélyezési rendszer alkalmazásának részletezése vagy megkönnyítése annak érdekében, hogy az a világjárvány körülményei között a lehető leghatékonyabban működjön. Tekintettel e kérdés fontosságára, amennyiben sikerül megállapodásra jutni, az EU-nak támogatnia kell az eredményt, ha az összhangban áll a fent említett uniós közleményekkel. Ugyanakkor az EU által képviselendő álláspontnak kellően rugalmasnak kell lennie ahhoz, hogy figyelembe vegye a folyamatban lévő szövegalapú eljárás dinamikus jellegét, többek között a miniszteri konferencia által használt eszköz tekintetében is. Az EU-nak különösen nyitottnak kell maradnia arra, hogy elfogadjon más olyan, a többi WTO-tag esetleges jövőbeli javaslataiban szereplő elemeket is, amelyek célja a TRIPS-megállapodásban előírt, meglévő rugalmassági mechanizmusok alkalmazásának fokozása vagy egyszerűsítése a Covid19-világjárvány, más világjárványok vagy más, rendkívül sürgős népegészségügyi helyzet körülményei között.

               ·Az átláthatóság javítása a mezőgazdaságban: Az EU szilárd meggyőződése, hogy a mezőgazdaság átláthatóságának javításáról szóló, Kanada, Japán és az Egyesült Államok által támogatott miniszteri határozatra irányuló javaslata (JOB/AG/213) alapján határozatot hozhatnak a 12. miniszteri konferencián. A javaslat ötleteket tartalmaz arra vonatkozóan, hogy miként lehetne javítani az átláthatóságot a mezőgazdaság számos területén. Ez egy fontos kezdeményezés a 12. miniszteri konferencia számára, tekintettel arra, hogy a világjárvánnyal újra megnőtt a mezőgazdasági támogatások és kereskedelem nagyobb átláthatóságának és kiszámíthatóságának fontossága. Ez a kezdeményezés hiteles eleme lehet a WTO főigazgatója által a 12. miniszteri konferencia egyik prioritásaként megjelölt élelmezésbiztonsági menetrendnek.

               ·A mezőgazdaságnak nyújtott belföldi támogatás: A kereskedelemtorzító belföldi támogatásokról szóló tárgyalások a WTO mezőgazdasági megállapodásának 20. cikkében gyökereznek, és a dohai fejlesztési menetrendre vonatkozó tárgyalási megbízatás részét képezték, amint azt a 2001. november 14-i dohai miniszteri nyilatkozat (WT/MIN(01)/DEC/1) is tartalmazza. Mivel a tárgyalások során eltérő álláspontok alakultak ki, az EU azt tartja lehetséges eredménynek, hogy az MC12-t követően a kereskedelmet torzító belföldi támogatások reformjára vonatkozó munkaprogramot dolgoznak ki.

               ·Biztonsági élelmiszerkészlet-tartalékolási közprogram: A tárgyalások célja, hogy olyan „tartós megoldásról” szülessen megállapodás, amely megvalósítja az élelmezésbiztonsági célú élelmiszerkészlet-tartalékolásról szóló 2013. december 7-i bali miniszteri határozatban (WT/MIN(13)/38-WT/L/913) meghatározott célkitűzést, melyet az ezt követő 2014. november 27-i általános tanácsi határozat (WT/L/939) értelmezett. Ezt a célt ismételte meg a 2015. december 19-i nairobi miniszteri határozat (WT/MIN(15)/44-WT/L/979). Ez a kérdés a belföldi támogatásra vonatkozó munkaprogram részét képezheti.

               ·Mezőgazdaságiexport-korlátozások: A mezőgazdaságiexport-korlátozásokról folytatott tárgyalások – beleértve az Élelmezési Világprogram exportkorlátozások alóli mentességét – megmutatták, hogy a WTO-tagok nagy része támogatja azt a kötelezettségvállalást, hogy a humanitárius célú beszerzésekre ne alkalmazzanak ilyen korlátozásokat. Tekintettel a kérdés fontosságára, az EU-nak továbbra is támogatnia kell az erről a kérdésről szóló miniszteri határozatra irányuló javaslatot, amely a 12. miniszteri konferencián kialakítandó élelmezésbiztonsági csomag fontos elemét képezheti. Megegyezés esetén az EU-nak támogatnia kell az eredményt.

               ·Exportverseny a mezőgazdaságban: Bár szükségesnek tartjuk az átláthatóság javítását és az exportversenyre vonatkozó szabályok javítását, a tárgyalások valósága azt mutatja, hogy az érdeklődés korlátozott mértékű. Van azonban némi esély arra, hogy előrelépés történjen a 12. miniszteri konferencián az átláthatóság javítása terén. Az EU a mezőgazdaság átláthatóságának javításáról szóló miniszteri határozatra irányuló közös javaslatába (JOB/AG/213) több ezzel kapcsolatos elképzelést is belefoglalt. Szintén az exportverseny területén folyamatban van az exportversenyről szóló nairobi határozat (WT/MIN(15/45)) háromévenkénti felülvizsgálata is az említett határozat 5. pontjában erre felhatalmazott rendes mezőgazdasági bizottságban. A cél a határozatban foglalt szabályok vagy rendelkezések felülvizsgálata. Megállapodás született arról, hogy a felülvizsgálatot a mezőgazdasági bizottság következő, 2022. márciusi ülésére halasztják. Egy ilyen megállapodás miniszteri szintű határozatot tehet szükségessé a 12. miniszteri konferencián. Az EU támogatja ezt a halasztást.

               ·Piacra jutás a mezőgazdaságban: A mezőgazdasági piacra jutásról folytatott tárgyalások azt mutatták, hogy nincs sem akarat, sem belátható időn belül reális esély a vámcsökkentésről szóló tárgyalások WTO keretén belüli újraindítására. Mindazonáltal néhány WTO-tag javaslatot tett arra vonatkozóan, hogy az MC12 után kezdődjenek tárgyalások, többek között a vámegyszerűsítés területén az értékvám-megfelelők kiszámítását tartalmazó javaslatról. Az EU egyedül az átláthatósági elemek tekintetében lát lehetőséget eredmény elérésére a piacra jutás terén. Ennek az eredménynek tartalmaznia kell Ausztrália, Brazília, Kanada és Ukrajna közös javaslatát (JOB/AG/212) az úton lévő árukra alkalmazott vámtarifa-módosítások és elbánás átláthatóságáról, mely javaslatot az EU támogatja. Megegyezés esetén az EU-nak támogatnia kell az eredményt.

               ·Különleges védelmi mechanizmus a mezőgazdaságban: Az eltérő álláspontokra és a képviselők elkötelezettségének hiányára tekintettel a 12. miniszteri konferencián nem várható eredmény. Mindazonáltal az EU-nak érdekében áll gondoskodni arról, hogy a különleges védelmi mechanizmusról ne önálló elemként, hanem a szélesebb körű piacra jutási tárgyalások részeként tárgyaljanak.

               ·A bali vámkontingens-határozat felülvizsgálata A mezőgazdasági megállapodás 2. cikkében meghatározott, a mezőgazdasági termékekre vonatkozó vámkontingens-igazgatási rendelkezésekről szóló egyetértési megállapodás (WT/MIN(13)/39, WT/L/914) felülvizsgálatáról szóló megbeszéléseknek 2021. december 31-ig kell eredményt elérniük. Az Egyesült Államokat és a fejlődő országokat a kihasználatlan vámkontingens esetén alkalmazandó mechanizmus alól mentesítő határozat jelenlegi egyenlőtlen hatálya elfogadhatatlan. Tekintettel arra, hogy a megbeszélésekre a rendes mezőgazdasági bizottságban kerül sor, lehetséges, hogy a miniszteri szintű eredmény helyett egy általános tanácsi szintű eredmény is megfontolásra kerül. Megegyezés esetén az EU-nak támogatnia kell az eredményt.

               ·Gyapot: Mivel a tárgyalások során eltérő álláspontok alakultak ki, a 12. miniszteri konferencia legvalószínűbb eredménye az átláthatóság javítása lenne. Az EU a mezőgazdaság átláthatóságának javításáról szóló miniszteri határozatra irányuló közös javaslatba (JOB/AG/213) a gyapotágazat átláthatóságával kapcsolatos elképzelést is belefoglalt.

               ·Legkevésbé fejlett országok (LDC), valamint a különleges és megkülönböztetett elbánás (SDT): A SDT-rendelkezésekről szóló tárgyalások a dohai fejlesztési menetrend részét képezik, és a 12. miniszteri konferencia lehetséges eredménye egyértelművé teheti a meglévő rendelkezéseket, vagy további SDT-t biztosíthat az LDC-csoport és esetleg más kiszolgáltatott helyzetben lévő WTO-tagok számára. Tekintettel a kérdés fontosságára, megegyezés esetén az EU-nak támogatnia kell az eredményt.

               ·Értesítések: Tekintettel arra, hogy javítani kell az átláthatóságot és a meglévő értesítési követelményeknek való megfelelést, az EU javaslatot terjesztett elő a WTO-megállapodások szerinti értesítési követelményeknek való megfelelés javítását célzó eljárásokról szóló általános tanácsi határozatra vonatkozóan (JOB/GC/204/Rev.7). A tárgyalások folyamatban vannak, és megállapodás esetén az EU-nak támogatnia kell az eredményt.

               ·Kereskedelmi aggályok: A rendes WTO-tanácsok és -bizottságok munkájának hatékonyabbá tétele érdekében – különös tekintettel a kereskedelmi aggályok vizsgálatára – az EU javaslatot nyújtott be a WTO-nak a kereskedelmi aggályok kezelésével foglalkozó WTO-tanácsok és -bizottságok számára megfogalmazott eljárási iránymutatásokról szóló általános tanácsi határozatra vonatkozóan (WT/GC/W/777/Rev.6). A tárgyalások folyamatban vannak, és megállapodás esetén az EU-nak támogatnia kell az eredményt.

               Mivel az összes fenti elemről jelenleg is folynak a tárgyalások, a Bizottság várakozásai szerint a Tanácsnak akkor kell határozatot hoznia a tárgyalások eredményére vonatkozó uniós álláspontról, amikor a releváns szövegek helyzete magán a miniszteri konferencián egyértelművé válik.

               A kezdeményezés teljes mértékben összhangban áll a hatályos szakpolitikai rendelkezésekkel. Hasonló határozatok készültek már a WTO miniszteri konferenciájának korábbi üléseire, így például legutóbb a WTO 2017-ben megrendezett 11. miniszteri konferenciájára is.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat.”

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  3
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A WTO miniszteri konferenciáját megállapodás, nevezetesen a WTO-egyezmény hozta létre; a WTO-egyezmény IV. cikke (1) bekezdése szerint a miniszteri konferencia jogosult bármely multilaterális kereskedelmi megállapodás hatálya alá tartozó valamennyi ügyben határozatot – köztük joghatással bíró határozatot – hozni.

               A fent említett tervezett jogi aktusok joghatással bíró jogi aktusok, mivel azok hatást gyakorolhatnak az Unió jogaira és kötelezettségeire.

               A tervezett jogi aktusok nem egészítik ki és nem módosítják a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik csak járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen anyagi jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt anyagi jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a következő területtel kapcsolatos: közös kereskedelempolitika, mivel a dohai fejlesztési menetrenddel kapcsolatos kérdésekről szóló tervezett esetleges határozatok annak hatálya alá tartoznak.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 207. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 207. cikke, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2021/0350 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által a Kereskedelmi Világszervezet 12. miniszteri konferenciáján képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó Marrákesi Egyezményt (a továbbiakban: WTO-egyezmény) az Unió az 1994. december 22-i 94/800/EK tanácsi határozat
                  4
                révén megkötötte, és a megállapodás 1995. január 1-jén hatályba lépett.

               (2)A WTO-egyezmény IV. cikkének (1) bekezdése és IX. cikkének (1) bekezdése szerint a Kereskedelmi Világszervezet (a továbbiakban: WTO) miniszteri konferenciája konszenzus útján határozatokat fogadhat el.

               (3)A WTO miniszteri konferenciája 2021. november 30. és december 3. között tartandó 12. ülésén határozatokat fogadhat el a halászati támogatásokról, a kereskedelemről és az egészségügyről, a szellemi tulajdonnal kapcsolatos intézkedésekről – a Covid19-világjárvány és más világjárványok körülményei között a TRIPS-megállapodásban előírtaknak megfelelően, a mezőgazdaság átláthatóságának javításáról, a belföldi mezőgazdasági támogatásokról, a biztonsági élelmiszerkészlet-tartalékolási közprogramról, a mezőgazdaságiexport-korlátozásokról – beleértve az Élelmezési Világprogram exportkorlátozások alóli mentességét, a mezőgazdasági exportversenyről, a piacra jutásról a mezőgazdaságban, a különleges védelmi mechanizmusról a mezőgazdaságban, a bali vámkontingens-határozat felülvizsgálatáról, a gyapotról, a legkevésbé fejlett országokról (LDC) és a különleges és megkülönböztetett elbánásról (SDT), az értesítésekről, valamint a kereskedelmi aggályokról.

               (4)Helyénvaló meghatározni az Unió által a WTO miniszteri konferenciáján képviselendő álláspontot, mivel a határozatok kötelező érvényűek lesznek az Unióra nézve.

               (5)A halászati támogatásokról szóló tárgyalások a dohai fejlesztési menetrend részét képezték, és azokat prioritásként határozta meg az államfők által 2015-ben elfogadott 14. fenntartható fejlődési cél 6. alcélja (a továbbiakban: 14.6. fenntartható fejlődési cél), valamint a WTO 2017. december 13-i miniszteri határozata (WT/MIN(17)/64) is. Tekintettel a kérdésnek a kereskedelem és a fenntartható fejlődés szempontjából betöltött fontosságára és arra a tényre, hogy az Unió volt a javaslat egyik előterjesztője, megegyezés esetén az Uniónak támogatnia kell az eredményeket.

               (6)A kereskedelmi és egészségügyi kérdésekről szóló megbeszélések 2020-ban kezdődtek meg 13 hasonlóan gondolkodó országnak (az úgynevezett „Ottawa-csoportnak”) a WTO-n belüli, 2020. november 24-i javaslatával (WTO/GC/223), amelynek célja egy kereskedelmi és egészségügyi kezdeményezésről szóló megállapodás a jelenlegi és a jövőbeli világjárványokra válaszul. Az EU a kezdeményezés eredeti támogatói közé tartozott. A Covid19-világjárványra reagáló kereskedelempolitikai válaszintézkedésekről és a jövőbeli világjárványokkal szembeni ellenálló képesség fokozásáról szóló, az Általános Tanács nyilatkozattervezetére irányuló felülvizsgált javaslat (WT/GC/W/823) 2021. július 15-én került a WTO napirendjére. Tekintettel a kérdés fontosságára, az Uniónak támogatnia kell az említett területen kialakuló eredményt.

               (7)A világjárvány, többek között a Covid19-világjárvány körülményei között a TRIPS-megállapodásban előírt, a szellemi tulajdonnal kapcsolatos intézkedésekről szóló tárgyalások részét képezik a WTO-n belül arról folyó megbeszéléseknek, hogy a kereskedelmi rendszer hogyan javíthatja a Covid19-oltóanyagokhoz és -terápiákhoz való globális hozzáférést. 2021. május 21-én több WTO-tag közleményt nyújtott be a WTO TRIPS-tanácsához, amely felülvizsgált javaslatot tartalmaz a TRIPS-megállapodás bizonyos rendelkezései alóli mentességről a Covid19 megelőzése, megfékezése és kezelése érdekében (IP/C/W/669/Rev.1). Az Unió 2021. június 4-én közleményt nyújtott be a WTO Általános Tanácsának „Sürgős kereskedelempolitikai válaszok a Covid19-válságra” címmel (WT/GC/231), valamint a WTO TRIPS-tanácsa számára „Sürgős kereskedelempolitikai válaszok a Covid19-válságra: szellemi tulajdon” címmel (IP/C/W/680).  Az EU 2021. június 18-án benyújtotta a WTO TRIPS-tanácsának a világjárvány körülményei között a TRIPS-megállapodás és a népegészségügy kapcsolatáról szóló nyilatkozattervezetet tartalmazó közleményt (IP/C/W/681), amelynek célja a TRIPS-megállapodásban előírt kényszerengedélyezési rendszer alkalmazásának egyértelművé tétele vagy megkönnyítése annak érdekében, hogy az a világjárvány körülményei között a lehető leghatékonyabban működjön. Tekintettel e kérdés fontosságára, amennyiben sikerül megállapodásra jutni, az Uniónak támogatnia kell az eredményt, ha az összhangban áll a fent említett uniós közleményekkel. Ugyanakkor az EU által képviselendő álláspontnak kellően rugalmasnak kell lennie ahhoz, hogy figyelembe vegye a folyamatban lévő szövegalapú eljárás dinamikus jellegét, többek között a miniszteri konferencia által használt eszköz tekintetében is. Az EU-nak különösen nyitottnak kell maradnia arra, hogy elfogadjon más olyan, a többi WTO-tag esetleges jövőbeli javaslataiban szereplő elemeket is, amelyek célja a TRIPS-megállapodásban előírt, meglévő rugalmassági mechanizmusok alkalmazásának fokozása vagy egyszerűsítése a Covid19-világjárvány, más világjárványok vagy más, rendkívül sürgős népegészségügyi helyzet körülményei között.

               (8)A több területet érintő kérdésnek számító, az átláthatóságnak a mezőgazdaság terén való javításáról folytatott tárgyalások a Covid19-világjárvány során ismét figyelmet kaptak, mivel az átláthatóság elengedhetetlen ahhoz, hogy a kereskedelem nyitott maradjon. Az átláthatóság alapvető elem a mezőgazdasági megállapodás szerinti nyomonkövetési kötelezettségek, a tárgyalások során figyelembe vett információk, valamint a tisztességes, hatékony és reziliens mezőgazdasági piacok és kereskedelem biztosítása tekintetében. Tekintettel a kérdés fontosságára, az Unió Kanadával, Japánnal és az Egyesült Államokkal együtt javaslatot tett a mezőgazdaság átláthatóságának javításáról szóló miniszteri határozatra (JOB/AG/213), ezért megegyezés esetén az Uniónak támogatnia kell az eredményt.

               (9)A kereskedelemtorzító belföldi támogatásokról szóló tárgyalások a mezőgazdaságról szóló WTO-megállapodás 20. cikkében gyökereznek, és a dohai fejlesztési menetrendre vonatkozó tárgyalási megbízatás részét képezték, amint azt a 2001. november 14-i dohai miniszteri nyilatkozat (WT/MIN(01)/DEC/1) is tartalmazza. Mivel a tárgyalások során eltérő álláspontok alakultak ki, az EU azt tartja lehetséges eredménynek, hogy az MC12-t követően a kereskedelmet torzító belföldi támogatások reformjára vonatkozó munkaprogramot dolgoznak ki. Tekintettel a kérdés fontosságára, megegyezés esetén az Uniónak támogatnia kell az eredményt.

               (10)A tárgyalások célja, hogy olyan „tartós megoldásról” szülessen megállapodás, amely megvalósítja az élelmezésbiztonsági célú élelmiszerkészlet-tartalékolásról szóló 2013. december 7-i bali miniszteri határozatban (WT/MIN(13)/38-WT/L/913) meghatározott célkitűzést, melyet az ezt követő 2014. november 27-i általános tanácsi határozat (WT/L/939) értelmezett. Ezt a célt ismételte meg a 2015. december 19-i nairobi miniszteri határozat (WT/MIN(15)/44-WT/L/979). Tekintettel a kérdés fontosságára, megegyezés esetén az Uniónak támogatnia kell az eredményt. Ez a kérdés a belföldi támogatásra vonatkozó munkaprogram részét képezheti.

               (11)A mezőgazdaságiexport-korlátozásokról folytatott tárgyalások – beleértve az Élelmezési Világprogram exportkorlátozások alóli mentességét – megmutatták, hogy a WTO-tagok nagy része támogatja azt a kötelezettségvállalást, hogy a humanitárius célú beszerzésekre ne alkalmazzanak ilyen korlátozásokat. Tekintettel az említett kérdésről szóló miniszteri határozatra irányuló javaslatra, valamint arra, hogy ez a 12. miniszteri konferencián elfogadandó élelmezésbiztonsági csomag fontos eleme, megegyezés esetén az Uniónak támogatnia kell az elfogadott eredményt.

               (12)Folyamatban van az exportversenyről szóló nairobi határozatban (WT/MIN(15/45)) foglalt szabályok háromévenkénti felülvizsgálata is az említett határozat 5. pontjában erre felhatalmazott rendes mezőgazdasági bizottságban. Megállapodás született arról, hogy a felülvizsgálatot a mezőgazdasági bizottság következő, 2022. márciusi ülésére halasztják. Egy ilyen megállapodás miniszteri szintű határozatot tehet szükségessé a 12. miniszteri konferencián. Az EU támogatja ezt a halasztást. Ezen túlmenően a megbeszélések azt mutatták, hogy a tagságnak bizonyos mértékben érdekében állna az exportverseny átláthatóságának javítása. Az EU a mezőgazdaság átláthatóságának javításáról szóló miniszteri határozatra irányuló közös javaslatába (JOB/AG/213) több ezzel kapcsolatos elképzelést is belefoglalt. Mivel az Unió a javaslat egyik indítványozója volt, megegyezés esetén támogatnia kell az elfogadott eredményt.

               (13)A mezőgazdasági piacra jutásról folytatott tárgyalások azt mutatták, hogy nincs sem akarat, sem belátható időn belül reális esély a vámcsökkentésről szóló tárgyalások WTO keretén belüli újraindítására. Mindazonáltal néhány WTO-tag javaslatot tett arra vonatkozóan, hogy az MC12 után kezdődjenek tárgyalások, többek között a vámegyszerűsítés területén az értékvám-megfelelők kiszámítását tartalmazó javaslatról. Az EU egyedül az átláthatósági elemek tekintetében lát lehetőséget eredmény elérésére a piacra jutás terén. Ennek az eredménynek tartalmaznia kell Ausztrália, Brazília, Kanada és Ukrajna közös javaslatát (JOB/AG/212) az úton lévő árukra alkalmazott vámtarifa-módosítások és elbánás átláthatóságáról, mely javaslatot az EU támogat. Megegyezés esetén az Uniónak támogatnia kell az eredményt.

               (14)Az előterjesztett javaslatok és a nairobi miniszteri határozat (WT/MIN(15)/43 – WT/L/978) alapján folytatódtak a mezőgazdaság területén a különleges védelmi mechanizmusról szóló megbeszélések. Az eltérő álláspontokra és a képviselők elkötelezettségének hiányára tekintettel a 12. miniszteri konferencián nem várható eredmény. Mindazonáltal az EU-nak érdekében áll gondoskodni arról, hogy a különleges védelmi mechanizmusról ne önálló elemként tárgyaljanak. Az Uniónak ezért csak akkor kell támogatnia a különleges védelmi mechanizmussal kapcsolatos eredményt, ha az a szélesebb körű piacra jutási tárgyalások részét képezi.

               (15)A mezőgazdasági megállapodás 2. cikkében meghatározott, a mezőgazdasági termékekre vonatkozó vámkontingens-igazgatási rendelkezésekről szóló egyetértési megállapodás (WT/MIN(13)/39, WT/L/914) felülvizsgálatáról szóló megbeszéléseknek 2021. december 31-ig kell eredményt elérniük. Az Egyesült Államokat és a fejlődő országokat a kihasználatlan vámkontingens esetén alkalmazandó mechanizmus alól mentesítő határozat jelenlegi egyenlőtlen hatálya elfogadhatatlan. Tekintettel arra, hogy a megbeszélésekre a rendes mezőgazdasági bizottságban kerül sor, lehetséges, hogy a miniszteri szintű eredmény helyett egy általános tanácsi szintű eredmény is megfontolásra kerül. Megegyezés esetén az Uniónak támogatnia kell az eredményt.

               (16)Folytatódtak a gyapottal kapcsolatos megbeszélések a gyapotról szóló bali miniszteri határozat (WT/MIN(13)/41 – WT/L/916) 5., 6. és 7. pontjában, valamint a gyapotról szóló nairobi miniszteri határozat (WT/MIN(15)/46 – WT/L/981) 14. pontjában meghatározott keretek között. Mivel a tárgyalások során eltérő álláspontok alakultak ki, a 12. miniszteri konferencia legvalószínűbb eredménye az átláthatóság javítása lenne. Megegyezés esetén az Uniónak támogatnia kell az eredményt.

               (17)A különleges és megkülönböztetett elbánásról szóló rendelkezésekről folytatott tárgyalások a dohai fejlesztési menetrend részét képezik, és a 12. miniszteri konferencia lehetséges eredménye egyértelművé teheti a meglévő rendelkezéseket, vagy további SDT-t biztosíthat az LDC-csoport és esetleg más kiszolgáltatott helyzetben lévő WTO-tagok számára. Tekintettel a kérdés fontosságára, megegyezés esetén az Uniónak támogatnia kell az eredményt.

               (18)Az Általános Tanács keretében folyamatban vannak az értesítésekről folyó tárgyalások a WTO-megállapodások szerinti értesítési követelményeknek való megfelelés javítását célzó eljárásokról szóló általános tanácsi határozatra vonatkozó javaslatok (JOB/GC/204/Rev.7) tekintetében Tekintettel az átláthatóság és a meglévő értesítési követelményeknek való megfelelés javításának fontosságára, valamint az Uniónak a javaslat egyik indítványozójaként betöltött szerepére, megegyezés esetén az Uniónak támogatnia kell az e területen elfogadott eredményt.

               (19)Az Általános Tanács keretében folyamatban vannak a kereskedelmi aggályokról szóló tárgyalások a kereskedelmi aggályokkal foglalkozó WTO-tanácsok és -bizottságok számára megfogalmazott eljárási iránymutatásokról szóló határozat (WT/GC/W/777/Rev.6) tekintetében. Tekintettel annak fontosságára, hogy erősítsék a rendes WTO-tanácsok és -bizottságok munkájának hatékonyságát, különösen a kereskedelmi aggályokkal kapcsolatos megfontolások és az Uniónak a javaslat egyik indítványozójaként betöltött szerepe tekintetében, megegyezés esetén az Uniónak támogatnia kell az e területen elfogadott eredményt,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A WTO miniszteri konferenciájának 12. ülésén az Unió által képviselendő álláspont a következő:

               az EU csatlakozik a halászati támogatásokról, a kereskedelemről és az egészségügyről, a szellemi tulajdonnal kapcsolatos intézkedésekről – a Covid19-világjárvány és más világjárványok körülményei között a TRIPS-megállapodásban előírtaknak megfelelően –, a mezőgazdaság átláthatóságának javításáról, a belföldi mezőgazdasági támogatásokról, a biztonsági élelmiszerkészlet-tartalékolási közprogramról, a mezőgazdaságiexport-korlátozásokról – beleértve az Élelmezési Világprogram exportkorlátozások alóli mentességét, a mezőgazdasági exportversenyről, a piacra jutásról a mezőgazdaságban, a különleges védelmi mechanizmusról a mezőgazdaságba, a bali vámkontingens-határozat
                  5
                felülvizsgálatáról, a gyapotról, a legkevésbé fejlett országokról (LDC) és a különleges és megkülönböztetett elbánásról (SDT), az értesítésekről, valamint a kereskedelmi aggályokról szóló határozatok elfogadása tekintetében a WTO-tagok között kialakított konszenzushoz.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács
                  94/800/EK
                   határozata (1994. december 22.) a többoldalú tárgyalások uruguayi fordulóján (1986–1994) elért megállapodásoknak a Közösség nevében a hatáskörébe tartozó ügyek tekintetében történő megkötéséről (HL L 336., 1994.12.23., 1. o.).

                     (2)

                        Amennyiben a jelenlegi várakozásokkal ellentétben a konszenzus a WTO-egyezményt módosító nemzetközi megállapodás, illetve néhány WTO-tag által megkötendő plurilaterális nemzetközi megállapodás formáját öltené, a Bizottság az EUMSZ 218. cikke (6) bekezdésének megfelelően megtenné a szükséges javaslatokat a szövegek elfogadását és azt követően, hogy azokat az MC12 keretében az MC12, és/vagy az érintett WTO-tagok megnyitnák elfogadásra.

                     (3)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (4)

                        HL L 336., 1994.12.23., 1. o.

                     (5)

                        Tekintettel a WTO-egyezmény IV. cikke (2) bekezdésének második mondatára, ez magában foglalja a WTO-tagok között esetlegesen létrejövő konszenzust a mezőgazdasági megállapodás 2. cikkében meghatározott, a mezőgazdasági termékekre vonatkozó vámkontingens-igazgatási rendelkezésekről szóló egyetértési megállapodásnak (WT/MIN(13)/39, WT/L/914) (bali vámkontingens-határozat) az Általános Tanács ülésén történő felülvizsgálatáról szóló határozata elfogadása tekintetében is.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.11.4.
            COM(2021) 673 final
            2021/0351(NLE)

            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásnak a 82. cikk végrehajtására vonatkozó pénzügyi szabályokról szóló 32. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról
            (EGT-vonatkozású szöveg)

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Közösség és az Európai Gazdasági Térség közötti megállapodásnak (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) a 82. cikk végrehajtására vonatkozó pénzügyi szabályokról szóló 32. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat. A javaslat módosítja az EGT-tag EFTA-államok (Norvégia, Izland és Liechtenstein) uniós programokban való részvételére alkalmazandó szabályokat a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret azon sajátosságainak figyelembe vétele céljából, amelyek az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépésének az EGT-tag EFTA-államok uniós költségvetéshez való pénzügyi hozzájárulására gyakorolt hatásának tudhatók be.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Az EGT-megállapodás

               Az EGT-megállapodás célja, hogy előmozdítsa az Európai Unió, Izland, Liechtenstein és Norvégia közötti kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok egyenlő versenyfeltételek és azonos szabályok betartása melletti folyamatos és kiegyensúlyozott erősítését, egy homogén Európai Gazdasági Térség (a továbbiakban: EGT) létrehozása érdekében. Az EGT-megállapodás egyenlő jogokat és kötelezettségeket biztosít a belső piacon a magánszemélyek és gazdasági szereplők számára az EGT-ben. A megállapodás értelmében a négy alapszabadságra – azaz az áruk, a szolgáltatások, a személyek és a tőke szabad mozgására – vonatkozó uniós jogszabályokat a 30 EGT-állam mindegyikében alkalmazni kell. Ezenfelül az EGT-megállapodás olyan fontos területeken való együttműködésre is kiterjed, mint a kutatás és fejlesztés, az oktatás, a szociálpolitika, a környezetvédelem, a fogyasztóvédelem, a turizmus és a kultúra, amelyek együttesen „kísérő és horizontális politikák” néven ismeretesek.

               Az EGT-megállapodás 82. cikke meghatározza azokat a szabályokat, amelyeket az EGT-tag EFTA-államok uniós programokban való pénzügyi részvétele esetén alkalmazni kell. Az EGT-megállapodás 32. jegyzőkönyve részletesebben meghatározza továbbá azokat a szabályokat, amelyeket a 82. cikk végrehajtására vonatkozó pénzügyi szabályok tekintetében alkalmazni kell.

               2.2.Az EGT Vegyes Bizottság

               Az EGT Vegyes Bizottságot az EGT-megállapodás 92. cikke hozta létre. Az EGT Vegyes Bizottság a Szerződő Felek képviselőiből áll, és határozatait egyrészről az Unió, másrészről az egységes álláspontot képviselő EGT-tag EFTA-államok közös megegyezésével hozza meg.

               A Vegyes Bizottság feladata a megállapodás eredményes végrehajtásának és alkalmazásának biztosítása. E célból vélemény- és információcserét folytat, valamint határozatokat hoz az EGT-megállapodásban meghatározott esetekben és annak jegyzőkönyvei tekintetében. E célból a megállapodás 98. cikke alapján a 32. jegyzőkönyv az EGT Vegyes Bizottság határozatával módosítható az EGT-megállapodás 93. cikkének (2) bekezdésével, 99., 100., 102. és 103. cikkével összhangban.

               Az EGT jogbiztonságának és homogenitásának szavatolása érdekében az EGT Vegyes Bizottságnak határozatot kell hoznia a mellékletek és a jegyzőkönyvek módosításairól az uniós jogszabályok fejlesztésének figyelembevétele érdekében. Ezeket a módosításokat az uniós jogszabályokba bevezetett módosításokkal egyidejűleg és a Szerződő Felek belső eljárásainak tiszteletben tartása mellett kell alkalmazni.

               2.3.Az EGT Vegyes Bizottság tervezett jogi aktusa

               Az EGT Vegyes Bizottság módosításokat tervez elfogadni az EGT-megállapodás 32. jegyzőkönyvéhez (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus).

               A tervezett jogi aktus célja az EGT-tag EFTA-államok uniós programokban való részvételére vonatkozó részletes feltételek meghatározása, hogy figyelembe lehessen venni az új többéves pénzügyi keret elfogadásából eredő szükséges módosításokat, valamint az Egyesült Királyság Unióból való kilépésének költségvetési következményeit.

               A tervezett jogi aktus célja öt bekezdés beillesztése az EGT-megállapodás 32. jegyzőkönyvébe:

               Az 1. cikk a következő rendelkezésekkel egészül ki:

               ·rendelkezés az EGT-tag EFTA-államoknak az Egyesült Királyság Unióból való kilépése utáni pénzügyi részvételére vonatkozóan azon előirányzatok esetében, amelyeket a lezárási sorokat érintő kifizetésekre állítottak be az uniós költségvetésbe. A lezárási sorok kizárólag a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretben aláírt olyan kötelezettségvállalásokat érintő kifizetéseket tartalmazzák, amelyek tekintetében az Egyesült Királyság továbbra is fizeti a rá eső részt mindaddig, amíg az összes kötelezettségvállalást ki nem fizetik. Az EGT-megállapodás nem tesz különbséget a lezárási sorok és az új uniós programok sorai között, ami azt eredményezné, hogy az EGT-tag EFTA-államok a szükségesnél nagyobb összeget fizetnének be az uniós költségvetésbe. Emlékeztetni kell arra, hogy a korábbi bővítések esetében fordított mechanizmust alkalmaztak, amelynek eredményeként az EGT-tag EFTA-államok a szükségesnél kisebb összeget fizettek be az uniós költségvetésbe. Ezért a 32. jegyzőkönyv módosításától kezdődően az EU bővítése esetén ez a mechanizmus már nem alkalmazandó, ami magasabb arányossági tényezőt eredményezne a lezárási sorok tekintetében;

               ·arra vonatkozó rendelkezés, hogy a Next Generation EU (NGEU) forrásokat figyelembe kell venni az EGT-tag EFTA-államok által a Horizont Európa program és az uniós polgári védelmi mechanizmus finanszírozásához nyújtott hozzájárulás kiszámítása során, az említett programok megnövelt költségvetésének tükrözése érdekében;

               ·két további rendelkezés, amelyek tisztázzák az EGT-tag EFTA-államok hozzájárulásának kiszámítási módját az EU bővítése vagy valamely tagállam Unióból való kilépése esetén.

               A jegyzőkönyv új 8. cikkel egészül ki az EGT-tag EFTA-államok költségvetési biztosítékokkal kapcsolatos hozzájárulásaira vonatkozó pénzügyi szabályok meghatározása céljából. A költségvetési biztosítékok sajátossága miatt nem vehető figyelembe az EGT-tag EFTA-államok pénzügyi hozzájárulása az összes többi uniós program esetében alkalmazott rendes eljárásban. A költségvetési biztosítékokhoz való említett hozzájárulás ehelyett külön hozzájárulási megállapodásokban kerül meghatározásra.

               A megállapodás 104. cikkének megfelelően a tervezett jogi aktus kötelező lesz a felekre nézve. Az említett cikk így rendelkezik: „[a]z EGT Vegyes Bizottság által az e megállapodásban meghatározott esetekben hozott határozatok, amennyiben a megállapodás másként nem rendelkezik, hatálybalépésük időpontjától kezdve kötelező erejűek a Szerződő Felekre nézve, s azok megteszik a határozatokban foglaltak végrehajtásához és alkalmazásához szükséges lépéseket.” Ezenkívül a megállapodás 119. cikkével összhangban „[a] mellékletek és az azokban hivatkozott, az ebben a megállapodásban foglaltak figyelembevételével elfogadott jogi aktusok, továbbá a jegyzőkönyvek e megállapodás szerves részét képezik.”

               A megállapodás 103. cikke értelmében „[h]a az EGT Vegyes Bizottság határozatát követő hat hónapos időszak végéig ilyen bejelentésre nem kerül sor, az EGT Vegyes Bizottság határozatát ideiglenes jelleggel alkalmazzák addig, amíg az alkotmányos követelmények nem teljesülnek, hacsak valamely Szerződő Fél be nem jelenti, hogy ilyen ideiglenes alkalmazásra nincs mód. Ez utóbbi esetben, vagy ha a Szerződő Fél azt jelenti be, hogy nem erősíti meg az EGT Vegyes Bizottság valamely határozatát, a 102. cikk (5) bekezdésében említett hatályon kívül helyezés egy hónappal a bejelentést követően lép hatályba, de semmi esetre sem korábban annál a napnál, amikor a megfelelő közösségi jogi aktus a Közösségben végrehajtásra kerül.”

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               A Bizottság benyújtja az EGT Vegyes Bizottság határozattervezetét a Tanácsnak az Unió álláspontjaként történő elfogadásra. A Bizottság reményei szerint mihamarabb elő tudja terjeszteni a határozattervezetet az EGT Vegyes Bizottságban.

               Az EGT Vegyes Bizottság csatolt határozattervezetének tartalma és jellege esetében nem csupán a 2894/94/EK tanácsi rendelet értelmében vett technikai kiigazításról van szó. Az Unió álláspontját ennélfogva a Tanács alakítja ki.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat.”

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által […] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  1
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Az EGT Vegyes Bizottságot megállapodás, nevezetesen az EGT-megállapodás hozta létre. Az EGT Vegyes Bizottság által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. Az EGT-megállapodás 103. és 104. cikkének megfelelően a tervezett jogi aktus a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét. Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése, összefüggésben az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló 2894/94/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (3) bekezdésével.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen anyagi jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               Valamely, egyidejűleg több cél elérésére irányuló vagy több elválaszthatatlan és egymáshoz viszonyítva nem járulékos jellegű összetevőt magában foglaló tervezett jogi aktus esetében az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapját kivételesen a különböző vonatkozó jogalapok fogják képezni.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzései és tartalma a következő területtel kapcsolatosak: a pénzügyi szabályok és a pénzügyi támogatás. A tervezett jogi aktus ezen elemei elválaszthatatlanok és egymáshoz viszonyítva nem járulékos jellegűek.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja a következő rendelkezésekből áll: az Európai Unió működéséről szóló szerződés és különösen annak 122. cikke és 322. cikkének (1) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 122. cikke és 322. cikkének (1) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló 2894/94/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (3) bekezdésével.

               5.Költségvetési vonzatok

               A tervezett jogi aktus a következők révén módosítja az EGT-tag EFTA-államoktól származó címzett bevételek uniós előirányzatokhoz hozzáadandó összegének kiszámítását: a) csökkenti a lezárási sorokon szereplő összegekre alkalmazott EGT-EFTA arányossági tényezőt anélkül, hogy az hiányt eredményezne az előirányzatokban, és b) az EGT-tag EFTA-államok hozzájárulásának kiszámításakor figyelembe veszi az NGEU-forrásokat, ezáltal növelve az EGT-tag EFTA-államok részvételével megvalósuló és NGEU-forrásokban részesülő következő programokhoz nyújtott EGT-EFTA-hozzájárulás összegét: a Horizont Európa program és az uniós polgári védelmi mechanizmus.

               6.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Mivel az EGT Vegyes Bizottság jogi aktusa módosítani fogja az EGT-megállapodásnak a 82. cikk végrehajtására vonatkozó pénzügyi szabályokról szóló 32. jegyzőkönyvét, elfogadását követően helyénvaló kihirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2021/0351 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásnak a 82. cikk végrehajtására vonatkozó pénzügyi szabályokról szóló 32. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 122. cikkére és 322. cikkének (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre
                  2
                és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén hatályba lépett.

               (2)Az európai uniós jogszabályokat módosították, különösen a Covid19-válság utáni helyreállítás támogatására szolgáló Európai Uniós Helyreállítási Eszköz létrehozásáról szóló, 2020. december 14-i (EU) 2020/2094 tanácsi rendelet, valamint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló, 2021. február 12-i (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadásával.

               (3)Az EGT-megállapodás 98. cikke értelmében, az EGT-megállapodás 92. cikkével létrehozott EGT Vegyes Bizottság határozatokat fogadhat el az EGT-megállapodásnak a 82. cikk végrehajtására vonatkozó pénzügyi szabályokról szóló 32. jegyzőkönyvének módosításáról, a megállapodás 93. cikkének (2) bekezdésével, 99., 100., 102. és 103. cikkével összhangban.

               (4)Az EGT-megállapodás 32. jegyzőkönyvének rendelkezéseit ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (5)Az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak az e határozat mellékletében foglalt EGT vegyes bizottsági határozattervezeten kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodásnak a 82. cikk végrehajtására vonatkozó pénzügyi szabályokról szóló 32. jegyzőkönyvének javasolt módosításával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont az EGT Vegyes Bizottság határozatának az e határozathoz csatolt tervezetén alapul.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba. Ezt a határozatot 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (2)

                        HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.11.4.
            COM(2021) 673 final

            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásnak a 82. cikk végrehajtására vonatkozó pénzügyi szabályokról szóló 32. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG

               […] HATÁROZATTERVEZETE

               […]

               az EGT-megállapodásnak a 82. cikk végrehajtására vonatkozó pénzügyi szabályokról szóló 32. jegyzőkönyvének módosításáról

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

               mivel:

               (1)A Covid19-válság utáni helyreállítás támogatására szolgáló Európai Uniós Helyreállítási Eszköz létrehozásáról szóló, 2020. december 14-i (EU) 2020/2094 tanácsi rendelet további külső címzett bevételeket különít el a Horizont Európa programra és az uniós polgári védelmi mechanizmusra. Helyénvaló az EGT-megállapodás 82. cikkének végrehajtására vonatkozó pénzügyi szabályokban (az EGT-megállapodás 32. jegyzőkönyve) egyértelművé tenni, hogy az EFTA-államok pénzügyi hozzájárulásának kiszámítása céljából a számítás alapját az (EU) 2020/2094 tanácsi rendelet 3. cikkének (1) bekezdése szerinti külső címzett bevételeknek megfelelő előirányzatokkal kell növelni az említett programokban való részvételükkel összefüggésben.

               (2)Az EGT-megállapodás 82. cikke kiköti, hogy az EFTA-államok uniós költségvetéshez való hozzájárulását meghatározó arányossági tényezőt évente kell kiszámítani az EFTA-államok és az uniós tagállamok GDP-jének arányaként, és amennyiben a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló, 2020. január 24-i megállapodás előírja, hogy az Egyesült Királyság továbbra is köteles pénzügyi hozzájárulást nyújtani az uniós költségvetéshez a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben lekötött források rá eső részének arányában, helyénvaló az Egyesült Királyság GDP-jét figyelembe venni azon költségvetési sorok arányossági tényezőjének kiszámításakor, amelyek kizárólag a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben aláírt kötelezettségvállalások teljesítéséhez kapcsolódó kifizetéseket tartalmaznak.

               (3)Az EGT-megállapodás 32. jegyzőkönyvét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               1.A 32. jegyzőkönyv 1. cikke a következő bekezdésekkel egészül ki:

               „(10)
                     Az operatív hozzájárulásnak az EGT-megállapodás 82. cikke szerinti kiszámítása céljából a Horizont Európa ((EU) 2021/695 európai parlamenti és tanácsi rendelet) és az uniós polgári védelmi mechanizmus ((EU) 2021/836 európai parlamenti és tanácsi rendelet) finanszírozása érdekében az érintett évekre vonatkozóan a véglegesen elfogadott uniós költségvetésbe beállított kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokat növelni kell a Covid19-világjárvány utáni helyreállítás támogatására szolgáló Európai Uniós Helyreállítási Eszköz létrehozásáról szóló (EU) 2020/2094 tanácsi rendelet
                  1
                3. cikkének (1) bekezdése értelmében az említett tevékenységekre elkülönített külső címzett bevételeknek megfelelő előirányzatokkal.

               (11)
                     Azon költségvetési sorok arányossági tényezőjének kiszámításához, amelyek kizárólag a 2014–2020-as időszakra vonatkozó, továbbá az azt megelőző többéves pénzügyi keretben aláírt kötelezettségvállalások teljesítéséhez kapcsolódó kifizetéseket tartalmaznak, az EGT-megállapodás 82. cikkének (1) bekezdésében meghatározott EFTA „arányossági tényező” a következők hányadosainak összege: egyrészről az egyes EFTA-államok piaci áron számított bruttó hazai terméke, másrészről az uniós tagállamok, az Egyesült Királyság és az adott EFTA-állam piaci áron számított bruttó hazai termékeinek összege. Ezt a tényezőt minden költségvetési évre vonatkozóan a legfrissebb statisztikai adatok alapján kell kiszámítani a 7. cikkel összhangban.

               (12)

                     Az EGT Vegyes Bizottság eltérő megállapodásának hiányában, az EGT-megállapodás 82. cikkének (1) bekezdésében meghatározott arányossági tényező azon költségvetési évre vonatkozó kiszámítása céljából, amelynek során az Európai Unióról szóló szerződés 49. cikkében említett, új tagállam csatlakozásáról szóló megállapodás az adott év július 1-je előtt hatályba lép, az uniós tagállamok piaci áron számított bruttó hazai terméke tartalmazza az új tagállam piaci áron számított bruttó hazai termékét.

               (13)
                     Az EGT Vegyes Bizottság eltérő megállapodásának hiányában, az EGT-megállapodás 82. cikkének (1) bekezdésében meghatározott arányossági tényező azon költségvetési évre vonatkozó kiszámítása céljából, amelynek során az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkében említett, valamely tagállam kilépéséről szóló megállapodás az adott év július 1-jét követően hatályba lép, az uniós tagállamok piaci áron számított bruttó hazai terméke tartalmazza a kilépő tagállam piaci áron számított bruttó hazai termékét.”

               2.A 32. jegyzőkönyv a következő cikkel egészül ki:

               „8. cikk

               A költségvetési biztosítékokban való részvételre vonatkozó különös szabályok

               Az EFTA-államok költségvetési biztosítékokban való részvételével kapcsolatos hozzájárulásaira vonatkozó különös pénzügyi szabályokat, beleértve a pénzügyi részvétel meghatározására vonatkozó eljárást, külön hozzájárulási megállapodásokban kell meghatározni, amelyek kiegészíthetik az e jegyzőkönyvben meghatározott szabályokat. A hozzájárulás a költségvetési biztosíték részleges feltöltéséhez nyújtott hozzájárulásból és a vonatkozó függő kötelezettség átvállalásából, vagy a költségvetési biztosíték teljes feltöltéséhez a külön hozzájárulási megállapodásokban meghatározott feltételek alapján nyújtott pénzbeli hozzájárulásból áll.”

               2. cikk

               Ez a határozat az azt követő napon lép hatályba, amikor az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt utolsó bejelentést megtették
                  2*.

               Ezt a határozatot 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

               3. cikk

               Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

               Kelt Brüsszelben, [...]-án/-én.

                  az EGT Vegyes Bizottság részéről

                  az elnök

                  [...]

                     (1)

                        HL L 433I., 2020.12.22., 23. o.

                     (2)
                  *
                        [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.]