				|

		52011PC0753

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a Belső Biztonsági Alap részét képező, a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról /* COM/2011/0753 végleges - 2011/0368 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A javaslat okai és céljai
A szabadságon, biztonságon és a jog
érvényesülésén alapuló térségre vonatkozó szakpolitikák jelentősége
folyamatosan nőtt az elmúlt években. E szakpolitikák képezik a központi
részét annak az európai projektnek, amelynek célja, hogy létrejöjjön egy olyan,
belső határok nélküli térség, ahová az uniós polgárok és a harmadik
országok állampolgárai beléphetnek, ott szabadon mozoghatnak, élhetnek és
dolgozhatnak, hozzájárulva ezáltal az új elképzelések, tőke, tudás és innováció
beáramlásához, illetve a nemzeti munkaerőpiacokon jelentkező hiányok
betöltéséhez, annak biztos tudatában, hogy jogaikat maradéktalanul tiszteletben
tartják és biztonságukról gondoskodnak..A belügyi szakpolitikák növekvő
jelentőségét megerősítette a 2009. évi Stockholmi Program[1]
is, és az emellett azon területek közé tartozik, amelyek a Lisszaboni
Szerződés értelmében jelentős változásokon mentek keresztül.
A belső biztonság területén az olyan
kulcsfontosságú dokumentumok, mint a belső biztonsági stratégiáról szóló
bizottsági közlemény[2], egyértelmű
iránymutatást nyújtottak a tevékenységek irányításáról a következő évek
során. A belső biztonság olyan terület, amelyen az Unió jelentős
kihívások elé néz. A terrorizmus és a szervezett bűnözés, a kábítószer-kereskedelem,
a korrupció, a számítástechnikai bűnözés, az ember- és fegyverkereskedelem
továbbra is súlyos fenyegetést fog jelenteni. A bűnözés összesített
szintje várhatóan stabil marad, azonban a bűnözés jellege feltehetően
meg fog változni, ahogy a bűnözők új technológiákat használnak fel a
bűncselekmények elkövetése érdekében. A határokon átnyúló és szervezett
bűnözés várhatóan fokozódni fog, valamint kifinomultabbá és nemzetközibb
jellegűvé válik. A bűncselekmények bizonyos fajtái, mint a csalás, a
pénzmosás és a számítástechnikai bűnözés, gyakrabban fognak
előfordulni. További intézkedések meghozatalára is szükség van az Unió
kritikus infrastruktúrájának hatékonyabb védelme érdekében, többek között a
terrorizmussal szemben, valamint az integrált uniós megközelítés kialakítása
céljából a kockázat- és válságkezelés tekintetében. Ezen jövendőbeli
kihívások kezelése érdekében alapvető fontosságúak az uniós szintű
fokozott fellépések, annak érdekében, hogy sikeresen megvédjék a polgárokat a
növekvő transznacionális fenyegetésekkel szemben, valamint azért, hogy
támogassák a tagállamok illetékes hatóságainak műveleti munkáját, többek
között megfelelő uniós finanszírozás révén. Ebben az összefüggésben a
Stockholmi Program kifejezetten szorgalmazta a belső biztonsági stratégia
végrehajtását szolgáló alap létrehozására, valamint a bűnüldözési
együttműködésre vonatkozó koherens és átfogó megközelítés kidolgozására,
az Unió külső határainak igazgatására is kiterjedően.
Ennek fényében a 2014–2020 közötti
időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 2011. június
29-i javaslatában[3] a Bizottság szorgalmazta
egy Belső Biztonsági Alap létrehozását, a belügyek terén a jövőbeli
kiadásokat szolgáló egyszerűsített kétalapos rendszer részeként, amely
magában foglalja a Menekültügyi és Migrációs Alapot is. A Belső Biztonsági
Alap összesített költségvetése 4,468 millió EUR lesz (folyó áron), a belső
biztonsági stratégia által megállapított öt stratégiai célkitűzés
végrehajtásának támogatása céljából: a nemzetközi bűnözői hálózatok
felgöngyölítése; a terrorizmus megelőzése, valamint a radikalizálódás és
toborzás kezelése; a virtuális tér biztonságának növelése a polgárok és a
vállalkozások számára; a biztonság megerősítése a határigazgatás útján,
valamint Európa válságokkal és katasztrófákkal szembeni ellenállóképességének
javítása.
A szerteágazó stratégiai célkitűzésekre
vonatkozó eltérő szerződéses alapok miatt jogilag nem lehetséges a
Belső Biztonsági Alapot egységes pénzügyi eszközként létrehozni. Ezért az
a javaslat született, hogy az Alapot átfogó pénzügyi keretként hozzák létre,
amely két ágazathoz kapcsolódó javaslatból áll – ezek közül ez az egyik –,
amelyeket kiegészít egy közös rendelkezéseket megállapító horizontális eszköz.
A jogi szerkezet részletes ismertetését a 3.
szakasz tartalmazza.
2.           AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ
EREDMÉNYEI, HATÁSVIZSGÁLAT
Az értékelésre, mint a szakpolitikák
formálásához információkat nyújtó eszközre fektetett fokozott hangsúllyal
összhangban e javaslat alapjai az értékelések eredményei, az érintettekkel
folytatott konzultáció, valamint a hatásvizsgálat.
A jövőbeli belügyi pénzügyi eszközök
előkészítésére irányuló munka 2010-ben kezdődött meg, és 2011-ben
folytatódott. Az előkészítő munka részeként 2010 decemberében
külső megbízott részvételével megkezdődött egy
értékelési/hatásvizsgálati tanulmány elkészítése. A tanulmány 2011 júliusában
készült el, és összesítette a jelenlegi pénzügyi eszközökkel kapcsolatos
elérhető értékelési eredményeket, valamint alapul szolgált a hatásvizsgálat
keretében megvizsgált problémák, célkitűzések és szakpolitikai
lehetőségek meghatározásához, beleértve azok valószínű hatását is. E
tanulmány alapján a Bizottság hatásvizsgálati jelentést készített,
amelyről a hatásvizsgálati testület 2011. szeptember 9-én nyilvánított
véleményt.
Az értékelésre,
mint a szakpolitikák formálásához információkat nyújtó eszközre fektetett
fokozott hangsúllyal összhangban a jogalkotásra irányuló javaslat teljes
mértékben figyelembe vesz a „Biztonság és a szabadságjogok védelme”
keretprogram hivatalos félidős felülvizsgálatát[4],
amely kiterjed az ISEC (Bűnmegelőzés és a bűnözés elleni
küzdelem), és a CIPS „Terrorizmus és egyéb biztonsági vonatkozású veszélyek
megelőzése, az azokra való felkészültség és következményeik kezelése)
programok 2007 és 2009 közötti végrehajtását. 2011. június 16-i jelentésében a
Bizottság értékelte a programok végrehajtásának mennyiségi és minőségi
szempontjait, valamint az elért eredményeket, amely kiterjedt a
programtevékenységek pontos feltérképezésére, a finanszírozott projektek
teljesítményének elemzésére, valamint az eszközök és a végrehajtási
mechanizmusok felülvizsgálatára, az esetleges korrekciós intézkedések
azonosítása érdekében.
A belügyi finanszírozás jövőjével
kapcsolatban tartott, 2011. január 5-től március 20-ig zajló, erre a célra
elvégzett online nyilvános konzultáció[5] eredményeit is figyelembe
vették a jelen javaslat előkészítése során. Összesen 115 válasz érkezett
magánszemélyektől és szervezetektől, köztük 8 állásfoglalás. A konzultációban
valamennyi tagállamból vettek részt válaszadók, és egyes harmadik országokból
is voltak közreműködők.
2011 áprilisában a „Belügyek uniós
finanszírozásának jövője: Friss kitekintés” című konferencia
lehetőséget biztosított a kulcsfontosságú érdekeltek (tagállamok,
nemzetközi szervezetek, civil társadalmi szervezetek, stb.) találkozására, és
arra, hogy eszmét cseréljenek a belügyek uniós finanszírozásának
jövőjéről. A konferencia emellett alkalmat teremtett a felmérés és a
nyilvános konzultáció eredményeinek megerősítésére.
A belügyek uniós finanszírozásának
jövőjét több alkalommal felvetették és megvitatták az intézményi
érdekeltekkel, beleértve egy informális ebéd során folytatott vitát a Bel- és
Igazságügyi Tanács 2011. január 21-én tartott ülése során, 2011. január 26-án
egy informális reggelit az Európai Parlament politikai koordinátoraival,
Malmström biztosnak az Európai Parlament SURE bizottsága előtt 2011.
március 10-én tartott meghallgatása során, valamint a Belügyi Főigazgatóság
főigazgatója és a Parlament állampolgári jogi, bel- és igazságügyi
bizottsága között 2011. március 17-én tartott eszmecserén.
A belső biztonság területén a
jövőbeli pénzügyi eszközökkel kapcsolatos konkrét szakértői
tanácsadást azon megbeszélések során biztosították, amelyekre a COSI 2010.
október 5-én tartott találkozóján került sor, és amelyen a tagállamok, illetve
az ügynökségek (Eurojust, Europol, CEPOL és Frontex) képviselőivel
előzetes eszmecserét tartottak, továbbá az EOS 2011. február 9-én tartott,
Ipar és biztonság konferenciáján. Emellett a belső biztonság területén a
jövőbeli pénzügyi eszköz végrehajtásához kapcsolódó technikai szempontokat
megvitatták a tagállamok szakértőivel a Biztonság és a szabadságjogok
védelme általános program két bizottságának (ISEC és CIPS) 2011. február 15-én
és 2011. július 18-án tartott ülésén is.
Ezek a konzultációk, konferenciák és
szakértői megbeszélések megerősítették, hogy általános a konszenzus a
kulcsfontosságú érintettek között abban a tekintetben, hogy szélesíteni kell az
uniós finanszírozás alkalmazási körét a belső biztonság területén,
beleértve annak külső vetületeit is, valamint tovább kell dolgozni a
megvalósítási mechanizmusok fokozottabb egyszerűsítése és a nagyobb fokú
rugalmasság érdekében, többek között azért, hogy kezelni lehessen a sürgős
helyzeteket. A hozzáadott érték biztosítása érdekében az uniós kiadásoknak
jobban kell tükrözniük az uniós szintű prioritásokat és stratégiai
kötelezettségvállalásokat, valamint támogatniuk kell az uniós belügyi vívmányok
végrehajtását. A belső biztonság területén az érdekeltek úgy vélték, hogy
a széles értelemben vett tematikus prioritásokat már rögzítették a 2009. évi
Stockholmi Programban, és a 2010. évi belső biztonsági stratégiában. A
jövőbeli finanszírozási mechanizmust tehát átfogó jelleggel kell
kialakítani, és annak ki kell terjednie a bűnüldözésre, a
határőrségekre és a vámhatóságokra. Szintén fontosnak tekintették annak
szükségességét, hogy nagyobb mértékben használják ki a megfelelő uniós
ügynökségeket, így az Europolt és a Frontexet. Széles körben támogatták a
pénzügyi eszközök számának csökkentését egy két alapból álló struktúra
kialakítása érdekében, amennyiben ez egyszerűsítést eredményez: Az
érdekeltek egyetértettek továbbá azzal, hogy szükség van egy rugalmas
mechanizmusra a sürgős helyzetek kezelésére. A megosztott igazgatást a
többéves tervezés felé tett lépéssel általában megfelelő irányítási módnak
tekintették a belügyi kiadások igazgatására. A nem kormányzati szervezetek
ugyanakkor úgy vélték, hogy a közvetlen igazgatást is folytatni kell.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
A fellépéshez való jog az Európai Unióról
szóló szerződés 3. cikkének (2) bekezdéséből fakad, amely kimondja,
hogy „az Unió egy belső határok nélküli, a szabadságon, a biztonságon és a
jog érvényesülésén alapuló olyan térséget kínál polgárai számára, ahol a
személyek szabad mozgásának biztosítása a külső határok
ellenőrzésére, a menekültügyre, a bevándorlásra, valamint a
bűnmegelőzésre és bűnüldözésre vonatkozó megfelelő
intézkedésekkel párosul”.
Az Unió fellépése indokolt az Európai Unió
működéséről szóló Szerződés (EUMSZ, a továbbiakban:
Szerződés) 67. cikkében meghatározott célkitűzések alapján, amely
meghatározza a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló
térség létrehozásának módjait.
A rendeletnek a Szerződés V. címében
található több jogalapja van, a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés
területén (az EUMSZ 82. cikkének (1) bekezdése, 84. cikke és 87. cikkének (2)
bekezdése). E cikkek összeegyeztethető jogalapokat jelentenek, figyelemmel
az e cím szerinti döntéshozatallal kapcsolatos jogi sajátosságokra.
A 19. (a schengeni vívmányokról szóló), a 21.
(az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog
érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló) és
a 22. (Dánia helyzetéről szóló, többek között a Szerződés harmadik
részének V. címe kapcsán) jegyzőkönyvek szerinti eltérő geometriából
származó eltérő szavazási szabályok miatt jogilag nem lehetséges egy
átfogó jogalkotási javaslatot összeállítani a Belső Biztonsági Alap
tekintetében, annak ellenére, hogy a kezelendő szakpolitikai
célkitűzések összefüggenek.
Ezért a Belső Biztonsági Alapot átfogó
pénzügyi keretként hozzák létre, amely két különálló aktusból áll, amelyek meghatározzák
az Alap különböző összetevőit, és megállapítják az egyes
összetevők célkitűzéseit, támogatható intézkedéseit és kereteit.
·
egy az Alap részét képező, a rendőrségi
együttműködéssel és a bűnözés elleni küzdelemmel és a
válságkezeléssel kapcsolatos összetevőt létrehozó rendelet;
·
egy az Alap részét képező, a határigazgatással
és a közös vízumpolitikával kapcsolatos összetevőt létrehozó rendelet.
A Belső Biztonsági Alap átfogó keretén
belül ez a rendelet pénzügyi támogatást biztosít a rendőrségi együttműködéshez,
az információcseréhez és az információkhoz való hozzáféréshez, a
bűnmegelőzéshez, valamint a határokon átnyúló, továbbá a súlyos és
szervezett bűnözés ellen küzdelemhez, beleértve a terrorizmust, valamint
az emberek és a kritikus infrastruktúra védelméhez a biztonságot érintő
eseményekkel szemben, továbbá a biztonságot érintő kockázatok és válságok
hatékony kezeléséhez, figyelemmel a közös uniós szakpolitikákra (stratégiák,
programok és cselekvési tervek), jogszabályokra, gyakorlati együttműködésre,
illetve fenyegetés- és kockázatértékelésre. Ennek következtében a két
programot, amelyek jelenleg pénzügyi támogatást biztosítanak e szakpolitikai
területen (ISEC, CIPS), 2014. január 1-jei hatállyal hatályon kívül kell
helyezni, az átmeneti szabályoknak megfelelően. A CIPS program
tekintetében (2007/124/EK, Euratom tanácsi határozat), erre nincs
lehetőség e rendelet keretében, mivel az különálló jogi aktust igényel, a
kettős jogi alap (EK/Euratom) szerinti eltérő szavazási szabályok
következtében.
Mindent összevéve, olyan területről van
szó, ahol az uniós fellépés hozzáadott értéke egyértelmű ahhoz képest,
amikor a tagállamok önállóan lépnek fel. Az Európai Unió a tagállamoknál
alkalmasabb a határokon átnyúló helyzetek kezelésére, és arra, hogy platformot
nyújtson a közös megközelítésekhez, mivel az e rendelet szerinti pénzügyi
támogatás hozzájárul különösen a nemzeti és európai képességek
megerősítéséhez, valamint a határokon átnyúló együttműködéshez és
koordinációhoz, a megkönnyített és biztonságos kommunikációhoz, a hálózatokhoz,
a kölcsönös bizalomhoz, valamint az információk és a bevált módszerek
cseréjéhez. Ugyanakkor teljes mértékben elismerést nyert, hogy a
beavatkozásoknak megfelelő szinten kell történniük, és az Unió nem
vállalhat a szükségesnél nagyobb szerepet. Amint arra a költségvetés
felülvizsgálata rámutatott, „az uniós költségvetésből azokat az uniós
közjavakat, fellépéseket kell finanszírozni, amelyeket a tagállamok és a régiók
önmagukban nem tudnának fedezni, és csak abban az esetben, ha az uniós
finanszírozás jobb eredményeket tud biztosítani.”[6]
4.           KÖLTSÉGVETÉSI VONATKOZÁSOK
A Bizottság következő többéves keretre
irányuló javaslata 4 648 millió EUR összeget tartalmaz (jelenlegi árakon)
a Belső Biztonsági Alapra a 2014–2020 közötti időszakra. Ezen
referenciaösszegen belül e konkrét rendelet végrehajtására irányadóan
rendelkezésre álló források 1 128 millió EUR összegig terjednek. Irányadó
jelleggel, ezen összeg 50%-át (564 millió EUR) a tagállamok nemzeti
programjaira kell felhasználni, míg a másik 50%-ot (564 millió EUR),
központilag kell kezelni az uniós intézkedések, sürgősségi intézkedések,
valamint a technikai segítségnyújtás finanszírozására.
millió
EUR
 Belső Biztonsági Alap beleértve az új IT-rendszereket ||   || 4,648
 - Rendőrségi együttműködési eszköz ||   || 1,128
 - Határőrségi eszköz ||   || 3,520
5.           A JAVASLAT FŐ ELEMEI
·
A stratégiai prioritások egyértelmű
előtérbe helyezése
A kellő mértékű és bizonyítható
hatás elérésének biztosítása érdekében, ez a rendelet a 2014–2020 közötti
időszakra nézve arra tesz javaslatot, hogy az uniós pénzügyi támogatást öt
kulcsfontosságú stratégiai prioritás támogatására koncentrálják (ahogy azok az
uniós belső biztonsági stratégiában szerepelnek):
–
a határokon átnyúló, súlyos és szervezett
bűnözés megelőzése és leküzdése;
–
a virtuális tér biztonságának növelése a polgárok
és a vállalkozások számára;
–
a terrorizmus megelőzése, a radikalizálódás és
a toborzás kezelése;
–
a kritikus infrastruktúrák megvédésére irányuló
képességek fokozása valamennyi gazdasági ágazatban; és
–
Európa válságokkal és katasztrófákkal szembeni
ellenállóképességének javítása.
E stratégiai célkitűzéseket, amelyek
részletesebben a jelen rendelet mellékletében szerepelnek, a tagállamoknak
figyelembe kell venniük többéves nemzeti programjaik kidolgozása során. A
célkitűzések bármikor módosíthatók, egy egyszerűsített eljárásában
egy felhatalmazáson alapuló jogi aktus révén, újonnan felmerülő kockázatok
vagy fenyegetések esetén. Emellett, annak érdekében, hogy további
ösztönzőket biztosítsanak, az uniós együttfinanszírozási ráta az említett
uniós prioritások bármelyikét végrehajtó nemzeti intézkedések esetében 75%
helyett 90%-ig emelhető, a horizontális rendelettel összhangban.
A jelen rendelet által támogatott konkrét
intézkedések elsődlegesen olyan fellépésekre vonatkoznak, amelyek
megerősítik a tagállamok műveleti kapacitásait, mint a határokon
átnyúló műveletek, a bevált módszerek cseréi, az új módszerek és
technológiák tesztelése és jóváhagyása (annak érdekében, hogy csökkentsék az Unió
által finanszírozott biztonsági kutatásoktól való lemaradást), a technikai
berendezések és infrastruktúrák beszerzése, a személyzet képzése és cseréje,
elemzési tevékenységek, mint a kockázat- és fenyegetése elemzés, valamint
hálózatalkotás.
A vonatkozó uniós ügynökségek hatásköre és
szakértelme hatékonyabb kihasználása érdekében a belügyek területén, a
Bizottság azt tervezi, hogy kihasználja a költségvetési rendelet[7]
által biztosított lehetőséget arra, hogy a jelen rendelet alapján
rendelkezésre álló források keretében egyedi feladatok végrehajtását ilyen
ügynökségekre bízza feladataik ellátása körében, munkaprogramjaikat
kiegészítve. A jelen okmány hatálya alá tartozó feladatok tekintetében ez
különösen az Európai Rendőrségi Hivatalra (Europol) – pl. a közös
nyomozócsoportok szervezése, illetve a Prümi Szerződés szerinti
ügyfélszolgálatra –, valamint az Európai Rendőrakadémiára (Cepol)
vonatkozik – pl. európai képzési rendszerek kialakítása és végrehajtása, közös
tematikus tantervek és modulok, többek között a megfelelő harmadik
országok bűnüldözési hatóságinak személyzete tekintetében.
·
A rendelkezésre álló források elosztása
A jelen okmány kapcsán a 2014–2020 közötti időszakra
rendelkezésre álló összeg két részre oszlik: az uniós költségvetés (folyó áron
1 128 millió EUR), valamint a még nem ismert hozzájárulás a schengeni
vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országok
(Norvégia, Izland, Svájc és Liechtenstein) részéről, amelyek szintén részt
vesznek a jelen okmányban. A tagállamok közül Dánia nem vesz részt a jelen
rendeletben, Írország és az Egyesült Királyság pedig a rájuk vonatkozó
jegyzőkönyveknek megfelelően a részvétel mellett dönthet.
Az 1 128 millió EUR összeg egyenletesen
oszlik meg (50/50 arányban): a tagállamok hozzávetőleg 564 millió EUR
(folyó áron) összeget kapnak nemzeti programjaikhoz (megosztott igazgatás), és
az uniós intézkedésekhez, a gyorssegélyhez, valamint a technikai
segítségnyújtáshoz, a Bizottság pedig hasonló hozzávetőleges összeget hajt
végre a közvetlen és közvetett igazgatás keretében.
A rendelkezésre álló finanszírozás tagállamok
közötti elosztására kiválasztott szempontok azon főbb értékekre
vonatkoznak, amelyeket a tagállamoknak védeniük kell: a lakosságuk, a
területük, a légterükön, kikötőikben, valamint az uniós joggal összhangban
kijelölt kritikus európai infrastruktúrán keresztül haladó személyek és áruk.
Mivel ezzel összefüggésben figyelembe vették a tagállamok eltérő pénzügyi
képességit is, azok bruttó nemzeti termékét (fordított arányban), ötödik
elosztási szempontként jelölték meg.
·
Gyorssegély és intézkedések harmadik országokkal
kapcsolatban
E rendeletben, valamint a horizontális
rendeletben különös rendelkezések teszik lehetővé az Unió számára, hogy
gyors és hatékony intézkedéseket hozzon bármilyen biztonságot érintő
esemény, vagy olyan új fenyegetés esetén, amely jelentős hátrányos
hatással jár vagy járhat az egy vagy több tagállamban található emberek
biztonságára (vészhelyzet). Az ilyen gyorssegélyről mindig a Bizottság
határoz, azonban arra a tagállamok, az uniós ügynökségek, a nemzetközi
szerveztek vagy a Tanács elnökségét betöltő tagállam képviselője
által képviselt 71. cikk szerinti bizottság (COSI) is tehetnek javaslatot. A
gyorssegély nem korlátozódik az Unióra, és az tartalmazhat intézkedéseket
harmadik országokban vagy azokkal kapcsolatban.
Általában véve a jelen rendelet szerinti
harmadik országokban vagy azokkal kapcsolatban támogatható intézkedések listája
olyan rövid távú műveleti intézkedésekre koncentrál, amelyek közvetlen
hatással vannak az Unió belső biztonságára, mint a határokon átnyúló
műveletek, a technikai berendezések beszerzése, tapasztalatcserével és
képzéssel kapcsolatos intézkedések, fenyegetés- és kockázatelemzés, valamint
tudatosság-fejlesztő és kommunikációs tevékenységek. A harmadik
országokban a fellépéseket elsődlegesen a Bizottság hajtja végre a
költségvetési rendelet előírásaival összhangban közvetlen vagy közvetett
igazgatás révén. Az ilyen fellépések nem lehetnek közvetlenül
fejlesztésorientáltak és azoknak szükség esetén ki kell egészíteniük az Unió
külső segélyezési eszközein keresztül nyújtott pénzügyi támogatást, amely
továbbra is a harmadik országoknak a vonatkozó kapacitásaik fejlesztését
elősegítő finanszírozás fő formája marad. Az ilyen intézkedések
végrehajtása során törekedni kell a teljes összhangra az Unió külső
fellépéseinek alapelveivel és általános célkitűzéseivel, valamint a szóban
forgó országgal vagy régióval kapcsolatos külpolitikával. Biztosítani kell a
kiegészítő jelleget az Európai Külügyi Szolgálattal és a Bizottság
megfelelő szolgálataival folytatott fokozott együttműködés révén.
2011/0368 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE
a Belső Biztonsági Alap részét
képező, a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és
a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására
szolgáló eszköz létrehozásáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 82. cikke
(1) bekezdésére, 84. cikkére és 87. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[8],
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti
parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[9],
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[10],
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)       Az Unió azon célját, hogy
biztosítsa a magas szintű biztonságot egy olyan térségben, amely a
szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapul (az Európai Unió
működéséről szóló szerződés 67. cikkének (3) bekezdése), többek
között a bűnözés megelőzését és az ellene való küzdelmet, valamint a
tagállamok és a megfelelő harmadik országok bűnüldöző hatóságai
közötti koordinációt és együttműködést célzó intézkedések révén kell
elérni.
(2)       E célkitűzés eléréséhez
fokozott fellépésekre van szükség uniós szinten, annak érdekében, hogy
megvédjék a polgárokat és az árukat a növekvő transznacionális
fenyegetésekkel szemben, valamint azért, hogy támogassák a tagállamok illetékes
hatóságainak műveleti munkáját. Többek
között a terrorizmus és a szervezett bűnözés, a kábítószer-kereskedelem, a
korrupció, a számítástechnikai bűnözés, az ember- és fegyverkereskedelem
továbbra is kihívást fog jelenteni az Unió belső biztonsága szempontjából.
(3)       A Tanács által 2010
februárjában elfogadott európai uniós belső biztonsági stratégia[11]
közös menetrendet jelent e közös biztonsági kihívások kezelésére. A Bizottság
„Az EU belső biztonsági stratégiájának megvalósítása” című 2010.
novemberi közleménye[12] ülteti át a stratégia
alapelveit és iránymutatásait konkrét intézkedésekre azáltal, hogy megjelöl öt
stratégiai célkitűzést: a nemzetközi bűnözői hálózatok felgöngyölítése;
a terrorizmus megelőzése, a radikalizálódás és a toborzás kezelése; a
virtuális tér biztonságának növelése a polgárok és a vállalkozások számára; a
biztonság megerősítése a határigazgatás útján és Európa válságokkal és
katasztrófákkal szembeni ellenállóképességének javítása.
(4)       A tagállamok közötti
szolidaritást, a feladatok megosztásának egyértelműségét, az alapvető
jogok és a jogállam tiszteletben tartását, valamint a globális megközelítésre
és a külső biztonsággal való elválaszthatatlan kapcsolatra fektetett
hangsúlyt kell a belső biztonsági stratégia végrehajtását irányító
kulcsfontosságú elveknek tekinteni.
(5)       A belső biztonsági
stratégia végrehajtásának előmozdítása, és annak biztosítása érdekében,
hogy az műveleti realitássá váljon, a tagállamok számára a Belső
Biztonsági Alap létrehozásával megfelelő uniós pénzügyi támogatást kell
biztosítani.
(6)       A Szerződés V. címét
érintő jogi sajátosságok miatt nem lehet a Belső Biztonsági Alapot
egységes pénzügyi eszközként létrehozni.
(7)       Az Alapot tehát az uniós
pénzügyi támogatás átfogó kereteként kell létrehozni a belső biztonság
területén, amely magában foglalja az e rendelet alapján létrehozott eszközt,
valamint a Belső Biztonsági Alap részeként a külső határok és a
vízumpolitika pénzügyi támogatását szolgáló eszköz létrehozásáról szóló
XXX/2012/EU rendelet[13] által létrehozott
eszközt. Az átfogó pénzügyi keretet kiegészíti a Menekültügyi és Migrációs
Alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés
és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi
támogatására szolgáló eszközre vonatkozó általános rendelkezésekről szóló
XXX/2012/EU rendelet[14].
(8)       Az e rendelet, illetve a
Belső Biztonsági Alap részeként a külső határok és a vízumpolitika
pénzügyi támogatását szolgáló eszköz létrehozásáról szóló XXX/2012/EU rendelet
szerinti összforrások együttesen alkotják az Alap fennállásának teljes
időtartama alatt azt a pénzügyi keretösszeget, amely az éves költségvetési
eljárás során az intézményközi megállapodás 17. pontja szerinti elsődleges
hivatkozási alapot jelenti a költségvetési hatóság számára.
(9)       A Belső Biztonsági Alap
átfogó keretén belül az ezen eszköz alapján biztosított pénzügyi támogatás
támogatja a rendőrségi együttműködést, az információcserét és az
információkhoz való hozzáférést, a bűnmegelőzést, valamint a
határokon átnyúló, továbbá a súlyos és szervezett bűnözés elleni
küzdelmet, beleértve a terrorizmust, valamint az emberek és a kritikus
infrastruktúra védelmét a biztonságot érintő eseményekkel szemben, továbbá
a biztonságot érintő kockázatok és válságok hatékony kezelését, figyelembe
véve a közös szakpolitikákat (stratégiák, programok és cselekvési tervek),
jogszabályokat és a gyakorlati együttműködést.
(10)     Az e területeken nyújtott
pénzügyi támogatás különösen a határokon átnyúló műveleteket, az
információkhoz való hozzáférést és az információcserét, a bevált módszerek
cseréjét, a megkönnyített és biztonságos kommunikációt és koordinációt, a
személyzet képzését és cseréjét, az ellenőrzési és értékelési tevékenységeket,
az átfogó fenyegetés- és kockázatértékelést, a tudatosságfejlesztő
tevékenységeket, az új technológiák fejlesztését és jóváhagyását, a
kriminalisztikai kutatásokat, valamint interoperábilis technikai berendezések
beszerzésének elősegítését szolgálja.
(11)     A jelen eszköz révén
támogatott harmadik országbeli vagy azzal összefüggő intézkedéseket az
egyéb – földrajzi és tematikus – uniós külső segítségnyújtási eszközök
által támogatott, Unión kívüli fellépésekkel szinergiában és összhangban kell
meghozni. Az ilyen intézkedések végrehajtása során különösen törekedni kell a
teljes összhangra az Unió külső fellépéseinek alapelveivel és általános
célkitűzéseivel, valamint a szóban forgó országgal vagy régióval
kapcsolatos külpolitikával. Az ilyen intézkedések nem lehetnek közvetlenül
fejlesztésorientáltak, és azoknak szükség esetén ki kell egészíteniük az Unió
külső segélyezési eszközein keresztül nyújtott pénzügyi támogatást.
Törekedni kell emellett az Unió humanitárius politikájával való összhangra, különösen
a gyorssegélyre irányuló intézkedések végrehajtása során.
(12)     Ezt az eszközt az Európai Unió
Alapjogi Chartájában szereplő jogok és alapvető elvek tiszteletben
tartásával kell végrehajtani.
(13)     A Belső Biztonsági Alap
egységes végrehajtásának biztosítása érdekében az ezen pénzügyi eszközhöz
rendelet uniós költségvetést megosztott igazgatás révén kell végrehajtani,
kivéve az Unió különleges érdekében álló fellépéseket (uniós fellépések), a
gyorssegélyt és a technikai segítségnyújtást, amelyeket közvetlen és közvetett
igazgatás révén hajtanak végre.
(14)     A tagállamoknak a végrehajtás
céljából nemzeti programjaikon keresztül juttatott forrásokat egyértelmű
és objektív, a tagállamok által védendő közjavakkal, valamint a belső
biztonság magas szintjének biztosítását lehetővé tévő pénzügyi
kapacitásaikkal kapcsolatos szempontok, mint lakosságuk, területük mérete, a
nemzetközi repülőtereken és kikötőkön áthaladó utasok és áruk száma,
a kritikus európai infrastruktúra mennyisége és bruttó nemzeti termékük alapján
kell kiosztani.
(15)     A szolidaritás és a közös
uniós szakpolitikákért, stratégiákért és programokért viselt
felelősségmegosztásának megerősítése érdekében a tagállamokat
ösztönözni kell arra, hogy az összforrások nemzeti programok számára
rendelkezésre álló részét arra használják, hogy kezeljék az e rendelet
mellékletében meghatározott uniós prioritásokat. Az e prioritásokat kezelő
projektek összesített támogatható költségeihez való uniós hozzájárulást 90%-ra
kell emelni, összhangban az XXX/2012/EU rendelettel [horizontális rendelet].
(16)     Az Unió rendelkezési körében
maradó források felső határának meg kell egyeznie a tagállamok számára
nemzeti programjaik végrehajtására juttatott forrásokkal. Ez biztosítja, hogy
az Unió egy adott költségvetési évben képes legyen az Unió számára különösen
fontos intézkedések, így tanulmányok, új technológiák tesztelése és
jóváhagyása, transznacionális projektek, hálózatépítés és bevált módszerek
cseréje, a vonatkozó uniós jog és unió szakpolitikák végrehajtásának nyomon
követése, továbbá harmadik országokkal kapcsolatos vagy azokban zajló
intézkedések támogatására. A támogatott intézkedéseknek összhangban kell
állniuk a vonatkozó uniós stratégiákban, programokban, cselekvési tervekben,
illetve kockázat- és fenyegetéselemzésekben megjelölt prioritásokkal.
(17)     Az EU-nak a biztonsági
vonatkozású veszélyekkel vagy az Uniót érintő újonnan jelentkező
fenyegetések kel kapcsolatos azonnali reagálási képességének megerősítése
érdekében sürgősségi segítségnyújtást kell biztosítani az XXX/2012
rendeletben [horizontális rendelet] szereplő gyorsreagálási mechanizmussal
összhangban..
(18)     Az uniós költségvetésből
származó finanszírozást olyan tevékenységekre kell összpontosítani, amelyeknél
az uniós fellépés hozzáadott értéket eredményez a tagállami fellépéshez képest.
Mivel az Unió jobb helyzetben van, mint a tagállamok a határokon átnyúló
helyzetek kezelése szempontjából, illetve abból a szempontból, hogy platformot
nyújtson a közös megközelítésekhez, az e rendelet szerint támogatható
tevékenységeknek hozzá kell járulniuk különösen a nemzeti és uniós képességek
megerősítéséhez, valamint a határokon átnyúló együttműködéshez és
koordinációhoz, a hálózatokhoz, a kölcsönös bizalomhoz, valamint az információk
és a bevált módszerek cseréjéhez.
(19)     A jelen jogi aktusban
szereplő, a stratégiai uniós prioritások meghatározására vonatkozó
rendelkezések kiegészítése és módosítása érdekében az Európai Unió
működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban az aktusok
elfogadására vonatkozó hatáskört át kell ruházni a Bizottságra, amelynek megfelelő
konzultációkat kell folytatnia előkészítő munkája során, többek
között szakértői szinten. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
előkészítése és kidolgozása során a Bizottságnak gondoskodnia kell a
vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz történő
egyidejű, időben és megfelelő módon történő eljuttatásáról.
(20)     A rendelet rendelkezéseinek
egységes, hatékony és időben történő végrehajtásának biztosítása
érdekében a végrehajtási hatáskört a Bizottságra kell átruházni. Ezeket a hatásköröket
a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami
ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek
megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és
tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni.
(21)     A „Biztonság és a
szabadságjogok védelme" keretprogram keretében a 2007–2013-as
időszakra a „Bűnmegelőzés és a bűnözés elleni
küzdelem" egyedi program létrehozásáról szóló, 2007. február 12-i
2007/125/IB tanácsi határozatot[15] hatályon kívül kell
helyezni, az e rendeletben meghatározott átmeneti rendelkezéseknek
megfelelően.
(22)     Mivel e rendelet céljait –
nevezetesen a bűnüldöző hatóságok közötti koordináció és
együttműködés megerősítését, a bűnmegelőzés és a
bűnözés elleni küzdelmet, az emberek és a létfontosságú infrastruktúra
védelmét a biztonságot érintő eseményekkel szemben, valamint a tagállamok
és az Unió arra irányuló képességének fokozását, hogy hatékonyan kezeljék a
biztonságot érintő kockázatokat és válságokat – a tagállamok nem tudják
kielégítően megvalósítani, és azok uniós szinten jobban megvalósíthatók,
az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5.
cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben
foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél
eléréséhez szükséges mértéket.
(23)     Izland és Norvégia
tekintetében ez a rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi
Köztársaság és a Norvég Királyság között létrejött, e két államnak a schengeni
vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról
szóló megállapodás értelmében vett schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek
továbbfejlesztését jelenti, amelyek az említett megállapodás alkalmazását
szolgáló egyes szabályokról szóló, 1999. május 17-i 1999/437/EK tanácsi
határozat[16] 1. cikkének H. pontjában
említett területekhez tartoznak.
(25)     Svájc tekintetében e rendelet
az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, az
utóbbinak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére
irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon
rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyek az 1999/437/EK tanácsi
határozat 1. cikkének H. pontjában említett területhez tartoznak, összefüggésben
az e megállapodásnak az Európai Unió és az Európai Közösség nevében
történő aláírásáról szóló 2008/146/EK tanácsi határozat[17]
3. cikkével.
(26)     Liechtenstein tekintetében ez
a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a
Liechtensteini Hercegség között a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió,
az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci
Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és
fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról
aláírt jegyzőkönyv értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek
továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozatnak a
2011/349/EU tanácsi határozat[18] 3. cikkével
összefüggésben értelmezett 1. cikkének H. pontjában említett terület alá
tartoznak.
(27)     Az Európai Unióról szóló
szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló
szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és
2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában,
az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.
(28)     Az Európai Unióról szóló
szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló
szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a
szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében
fennálló helyzetéről szóló jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban és e
jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, Írország [nem vesz részt ezen
irányelv elfogadásában, így az rá nem kötelező és nem alkalmazandó/közölte,
hogy részt kíván venni ennek a rendeletnek az elfogadásában és alkalmazásában].

(29)     Az Európai Unióról szóló
szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló
szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a
szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében
fennálló helyzetéről szóló jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban és e
jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, az Egyesült Királyság [nem vesz
részt ezen irányelv elfogadásában, így az rá nem kötelező és nem
alkalmazandó/közölte, hogy részt kíván venni ennek a rendeletnek az
elfogadásában és alkalmazásában],
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy és hatály
(1)        E
rendelet a Belső Biztonsági Alap (a továbbiakban: Alap) részeként
létrehozza a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a
bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatását
biztosító eszközt (a továbbiakban: eszköz).
A Belső
Biztonsági Alap részeként a külső határok és a vízumpolitika pénzügyi
támogatását szolgáló eszköz létrehozásáról szóló XXX/2012/EU rendelettel
együttesen e rendelet a 2014. január 1. és 2020. december 31. közötti
időszakra létrehozza a Belső Biztonsági Alapot.
(2)        Ez a
rendelet meghatározza:
a)      az eszköz alapján nyújtandó pénzügyi
támogatás célkitűzéseit, támogatható intézkedéseit és stratégiai
prioritásait;
b)      a támogatható intézkedések
végrehajtásának általános keretét;
c)      az eszköz alapján 2014. január 1. és
2020. december 31. között rendelkezésre álló forrásokat és azok elosztását.
(3)        E
rendelet előírja az XXX/2012/EU rendelet [horizontális rendelet]
szabályainak alkalmazását.
(4)        Ez a
rendelet nem vonatkozik az XXX/2012/EU[19] rendelet
szerinti Jogérvényesülés program hatálya alá tartozó ügyekre. Az eszköz
ugyanakkor kiterjedhet olyan intézkedésekre, amelyek célja az igazságügyi
hatóságok és a bűnüldözési hatóságok közötti együttműködés
ösztönzése.
2. cikk
Meghatározások
E rendelet alkalmazásában a következő
meghatározásokat kell alkalmazni:
a)      „rendőrségi együttműködés”: az
Európai Unió működéséről szóló szerződés 87. cikkében
meghatározott egyedi intézkedések és együttműködési formák,
b)      „információkhoz való hozzáférés és
információcsere”: bűncselekmények, különösen határokon átnyúló, súlyos és
szervezett bűncselekmények megelőzésével, felderítésével,
nyomozásával, valamint üldözésével kapcsolatos, a bűnüldöző hatóságok
számára releváns információk összegyűjtése, tárolása, feldolgozása,
elemzése és cseréje,
c)      „bűnmegelőzés”: mindazok az
intézkedések, amelyek célja a bűnözésnek és az állampolgárok biztonytalanságérzetének
csökkentése az európai bűnmegelőzési hálózat (EUCPN) létrehozásáról
szóló, 2009. november 30-i 2009/902/IB tanácsi határozatnak[20]
megfelelően,
d)      „szervezett bűnözés”: három vagy
több személyből álló szervezett csoport által elkövetett büntetendő
cselekmény, amely összehangoltan működik közvetlen vagy közvetett módon
pénzügyi vagy más anyagi haszon megszerzésére törekedve,
e)      „terrorizmus”: a 2008. november 28-i
2008/919/IB kerethatározat[21] által módosított, a
terrorizmus elleni küzdelemről szóló, 2002. június 13-i 2002/475/IB
kerethatározatban[22] meghatározott bármilyen
szándékos cselekmény és bűncselekmény,
f)       „kockázat- és válságkezelés”: a
terrorizmus és egyéb biztonsági vonatkozású veszélyek értékelésével,
megelőzésével, az azokra való felkészültséggel és következményeik
kezelésével kapcsolatos bármilyen intézkedés,
g)      „megelőzés és felkészültség”: olyan
intézkedések, amelyek célja az esetleges terrortámadás és egyéb biztonsági
vonatkozású veszélyek megelőzése és/vagy csökkentése,
h)      „következménykezelés”: olyan intézkedések
hatékony összehangolása, amelyeket terrortámadásra, vagy más biztonsági
vonatkozású eseményre való reagálás és hatásának csökkentése érdekében hoztak a
nemzeti és/vagy uniós szintű intézkedések hatékony összehangolása
érdekében,
i)       „létfontosságú infrastruktúra”: olyan
fizikai források, szolgáltatások, információtechnológiai létesítmények,
hálózatok és infrastrukturális eszközök, amelyek megzavarása vagy
megsemmisítése súlyos hatással járna a létfontosságú társadalmi feladatokra,
többek között az ellátási láncra, az egészségügyre, a biztonságra, az emberek
gazdasági vagy szociális jólétére vagy az Unió vagy tagállamai működésére,
j)       „vészhelyzet”: bármilyen biztonságot
érintő esemény, vagy olyan új fenyegetés, amely jelentős negatív
hatással jár vagy járhat egy vagy több tagállamban a polgárok biztonságára.
3. cikk
Célkitűzések
(1)        Az eszköz általános célja az, hogy
hozzájáruljon a magas szintű biztonság biztosításához az Európai Unióban.
(2)        Az (1) bekezdésben megjelölt
általános célkitűzéssel összhangban az eszköz – összhangban a vonatkozó
uniós stratégiákban, programokban, illetve kockázat és fenyegetéselemzésekben
megjelölt prioritásokkal – a következő egyedi célkitűzésekhez járul
hozzá:
a)         a határokon átnyúló, súlyos és
szervezett bűnözés megelőzése és az az elleni küzdelem, beleértve a
terrorizmust, valamint a tagállamok és az érintett harmadik országok
bűnüldöző hatóságai közötti koordináció és együttműködés
megerősítése,
E célkitűzés elérését többek között olyan
mutatók alapján kell értékelni, mint a határokon átnyúló közös műveletek
száma, illetve a bevált módszerekre vonatkozó dokumentumok és a szervezett
rendezvények száma.
b)         a tagállamok és az Unió arra
vonatkozó kapacitásainak fokozása, hogy hatékonyan kezeljék a biztonságot
érintő kockázatokat és válságokat, valamint felkészüljenek azokra, és
megvédjék az embereket és a létfontosságú infrastruktúrát a terrortámadásokkal
és a biztonságot érintő eseményekkel szemben,
E célkitűzés elérését többek között olyan
mutatók alapján kell értékelni, mint a tagállamok részéről a gazdaság
valamennyi ágazatában a létfontosságú infrastruktúra védelmének
előmozdítása érdekében kialakított és/vagy továbbfejlesztett eszközök
száma, és az uniós szinten elvégzett fenyegetés- és kockázatelemzések száma.
(3) Ezen célkitűzések elérése érdekében
az eszköznek hozzá kell járulnia a következő operatív célkitűzésekhez
az alábbiak előmozdítása és fejlesztése révén:
a)      a tagállamoknak a határokon átnyúló,
súlyos és szervezett bűnözés megelőzésére és az ez elleni küzdelemre
irányuló képességeit erősítő intézkedések (módszerek, eszközök,
struktúrák), különösen a köz- és magánszféra partnerségei, az információk és a
bevált módszerek cseréje, az adatokhoz való hozzáférés, az interoperábilis technológiák,
az összehasonlítható statisztikák, az alkalmazott kriminológia, a nyilvános
kommunikáció és a tudatosítás révén,
b)      a tagállamok bűnüldözési hatóságai,
más nemzeti hatóságok, a megfelelő uniós szervek és adott esetben harmadik
országok közötti adminisztratív és műveleti koordináció,
együttműködés, kölcsönös megismerés és információcsere,
c)      képzési rendszerek az európai képzési
politikák végrehajtásában, többek között uniós bűnüldözési csereprogramok
révén, annak érdekében, hogy kialakítsanak egy valódi európai igazságügyi és
bűnüldözési kultúrát,
d)      intézkedések és bevált módszerek a
bűncselekmények tanúinak és áldozatainak védelme és támogatása
tekintetében,
e)      a tagállamoknak a gazdasági tevékenység
valamennyi ágazatában a létfontosságú infrastruktúra megvédésére irányuló
adminisztratív és műveleti képességeit megerősítő intézkedések,
többek között a köz- és magánszféra partnerségei és a fokozott koordináció,
együttműködés, a know-how és a tapasztalatok Unión belüli, valamint
releváns harmadik országokkal folytatott cseréje és terjesztése révén.
f)       biztonságos kapcsolatok és hatékony
koordináció az ágazatspecifikus korai előrejelző rendszerek és a
válságok esetén folytatott együttműködés szereplői között uniós és
nemzeti szinten, többek között válságközpontok révén, annak érdekében, hogy
lehetővé tegyék a válsághelyzetek átfogó és pontos áttekintésének gyors
elvégzését, koordinálják a válaszintézkedéseket és megosszák a nyílt,
bennfentes és minősített információkat,
g)      a tagállamok és az Unió átfogó
fenyegetés- és kockázatértékelését célzó adminisztratív és műveleti
képességeinek megerősítését szolgáló intézkedések (módszerek, eszközök,
struktúrák) annak érdekében, hogy lehetővé tegyék az Unió számára, hogy a
közös és megosztott értékeléseken alapuló integrált megközelítéseket alakítson
ki a válsághelyzetekben, továbbá hogy előmozdítsák a tagállamok és a
partnerországok eltérő fenyegetési szint meghatározásainak kölcsönös
megértését.
(4)        Az eszköz a tagállamok és a
Bizottság kezdeményezésére hozzájárul a technikai támogatás finanszírozásához
is.
4. cikk
Támogatható tevékenységek
(1)        A 3. cikkben meghatározott
célkitűzéseken belül, valamint figyelemmel az XXX/2012/EU rendelet
[horizontális rendelet] 13. cikkében előírt politikai párbeszéd
megállapított következtetéseire, a jelen eszköz támogatja a tagállamokban
végrehajtott támogatási intézkedéseket, különösen a következőket:
a)      a bűnüldöző hatóságok közötti
rendőrségi együttműködést és koordinációt javító fellépések,
beleértve a közös nyomozócsoportokat és a határokon átnyúló közös
műveletek bármilyen egyéb formáját, az információkhoz és az
interoperábilis technológiákhoz való hozzáférés és azok cseréje;
b)      hálózatépítés, kölcsönös bizalom,
megismerés és tanulás, a know-how, a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok
azonosítása, cseréje és terjesztése, az információk megosztása, megosztott
helyzettudatosság és előrejelzések, az előre nem látott események
tervezése, valamint interoperabilitás;
c)      elemzési, nyomon követési és értékelési
tevékenységek, beleértve a tanulmányokat, valamint a fenyegetés- és
kockázatértékeléseket és hatásvizsgálatokat;
d)      figyelemfelhívó, terjesztő és
kommunikációs tevékenységek;
e)      technikai berendezések, biztonsági
létesítmények, infrastruktúrák, kapcsolódó épületek és rendszerek, különösen
ICT-rendszerek és összetevőik beszerzése és/vagy továbbfejlesztése,
beleértve a számítástechnikai bűnözéssel kapcsolatos európai
együttműködést, különösen a számítógépes bűnözés elleni küzdelem
európai központjával;
f)       az érintett hatóságok alkalmazottainak
cseréje, képzése és oktatása, a nyelvi képzést és közös feladatokat vagy
programokat is beleértve;
g)      az új módszerek vagy technológia
bevezetését, átadását, tesztelését és jóváhagyását szolgáló intézkedések,
beleértve az Unió által finanszírozott biztonsági kutatási projektekkel
kapcsolatos kísérleti projekteket és a nyomon követési intézkedéseket is.
(2)        A 3. cikkben meghatározott
célkitűzéseken belül az eszköz támogatja a harmadik országokkal
kapcsolatos és azokban zajló intézkedéseket, különösen az alábbiakat:
a)      a bűnüldöző hatóságok közötti
rendőrségi együttműködést és koordinációt javító fellépések, beleértve
a közös nyomozócsoportokat és a határokon átnyúló közös műveletek
bármilyen egyéb formáját, az információkhoz és az interoperábilis
technológiákhoz való hozzáférés és azok cseréje;
b)      hálózatépítés, kölcsönös bizalom,
megismerés és tanulás, a know-how, a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok
azonosítása, cseréje és terjesztése, az információk megosztása, megosztott
helyzettudatosság és előrejelzések, az előre nem látott események
tervezése, valamint interoperabilitás;
c)      technikai berendezések, köztük
ICT-rendszerek és összetevőik beszerzése és/vagy továbbfejlesztése;
d)      az érintett hatóságok alkalmazottainak és
szakértőinek cseréje, képzése és oktatása, a nyelvi képzést is beleértve;
e)      figyelemfelhívó, terjesztő és
kommunikációs tevékenységek;
f)       fenyegetés- és kockázatértékelések és
hatásvizsgálatok;
g)      tanulmányok és kísérleti programok.
5. cikk
Az összforrások és a végrehajtás
(1)        A rendelet végrehajtására
rendelkezésre álló összes forrás 1,128 millió EUR.
(2)        Az éves előirányzatokat a
költségvetési hatóság engedélyezi a pénzügyi keret korlátain belül .
(3)        Az összforrások felhasználását a
következő eszközök segítségével lehet végrehajtani:
a)      nemzeti programok, a 6. cikkel
összhangban;
b)      uniós intézkedések, a 7. cikkel
összhangban;
c)      technikai segítségnyújtás, a 8. cikkel
összhangban;
d)      gyorssegély, a 9. cikkel összhangban.
(4)        A jelen eszköz alapján kiosztott
költségvetést megosztott igazgatás révén kell végrehajtani, összhangban az
XXXX/2012/EU rendelet[23] [új költségvetési
rendelet] 55. cikke (1) bekezdésének b) pontjával, kivéve a 7. cikkben
hivatkozott uniós intézkedéseket, a 8. cikk (1) bekezdésében hivatkozott
technikai segítségnyújtást, és a 9. cikkben hivatkozott gyorssegélyt.
(5)        Az összforrásokat irányadó
jelleggel a következőképpen kell felhasználni:
a)      564 millió EUR a tagállamok nemzeti
programjaira;
b)      564 millió EUR az uniós intézkedésekre, a
gyorssegélyre és a Bizottság kezdeményezésére a technikai segítségnyújtásra.
(6)        Együttesen a Belső Biztonsági
Alap részeként a külső határok és a vízumpolitika pénzügyi támogatását
szolgáló eszköz létrehozásáról szóló XXX/2012/EU rendelet szerinti
összforrásokkal, az e rendelet számára rendelkezésre álló, az (1) bekezdés szerinti
összforrások együttesen alkotják a Belső Biztonsági Alap pénzügyi
keretösszegét, és szolgálnak elsődleges referenciaösszegként, amely az
éves költségvetési eljárás során a költségvetési fegyelemről és a
pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai
Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás[24]
17. pontja szerinti elsődleges hivatkozási alapot jelenti a költségvetési
hatóság számára.
(7)        A schengeni vívmányok
végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országok e
rendelettel összhangban részt vesznek az eszközben.
(8)        Ezen országoknak az eszközhöz
nyújtott pénzügyi hozzájárulásairól megállapodásokat kell kötni, és meg kell
határozni a részvételhez szükséges kiegészítő szabályokat, beleértve az
Unió pénzügyi érdekeinek védelmét és a Számvevőszék ellenőrzési
hatáskörét biztosító rendelkezéseket.
Az ezen országoktól származó hozzájárulásokat
hozzá kell adni az uniós költségvetésből rendelkezésre álló, az (1)
bekezdésben hivatkozott összforrásokhoz.
6. cikk
Nemzeti programok
(1)        Az eszköz alapján előkészített
nemzeti programot, illetve a Belső Biztonsági Alap részeként a külső
határok és a vízumpolitika pénzügyi támogatását szolgáló eszköz létrehozásáról
szóló XXX/2012/EU rendelet alapján előkészített nemzeti programot a
tagállamok együttesen alakítják ki, és nyújtják be a Bizottságnak, mint az Alap
egységes nemzeti programját, összhangban az XXX/2012/EU rendelet [horizontális
rendelet] 14. cikkével.
(2)        A Bizottság által az XXX/2012/EU
rendelet [horizontális rendelet] 14. cikke szerint megvizsgálandó és
jóváhagyandó nemzeti programok alapján a tagállamok az e rendelet mellékletében
felsorolt stratégiai uniós prioritások kezelésére koncentrálnak.
(3)        A Bizottság felhatalmazást kap
arra, hogy a 11. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon
el a (2) bekezdésben hivatkozott melléklet módosítása céljából, módosítva a
stratégiai uniós prioritásokat, újakat hozzáadva, vagy azok közül törölve.
7. cikk
Uniós intézkedések
(1)        A Bizottság kezdeményezésére az
eszköz felhasználható transznacionális fellépések, vagy az Unió különleges
érdekében álló fellépések (uniós fellépések) finanszírozására, a 3. cikkben
szereplő általános, egyedi és működési célkitűzések kapcsán.
(2)        Ahhoz, hogy támogathatóak legyenek,
az uniós intézkedéseknek összhangban kell állniuk a vonatkozó uniós
stratégiákban, programokban, illetve kockázat- és fenyegetésértékelésekben
megjelölt prioritásokkal:
a)      előkészítő, nyomon követési,
adminisztratív és technikai támogatás, a rendőrségi együttműködés, a
bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a
válságkezelés végrehajtásához szükséges értékelési mechanizmus kialakítása;
b)      két vagy több tagállam, vagy legalább egy
tagállam és egy harmadik ország bevonásával járó transznacionális projektek;
c)      elemzési, nyomon követési és értékelési
tevékenységek, beleértve a fenyegetés- és kockázatértékeléseket és
hatásvizsgálatokat, továbbá az uniós jog és az uniós szakpolitikai
célkitűzések tagállamok általi végrehajtását nyomon követő projektek;
d)      a hálózatépítést, a kölcsönös bizalmat,
megértést és tanulást, a bevált gyakorlatok és az innovatív megközelítések
azonosítását és elterjesztését az EU szintjén, valamint a képzési és
csereprogramokat elősegítő projektek;
e)      a módszertani, többek között statisztikai
eszközök, módszerek és közös mutatók fejlesztését támogató projektek;
f)       technikai berendezések, biztonsági
létesítmények, infrastruktúrák, kapcsolódó épületek és rendszerek, különösen
uniós szintű ICT-rendszerek és összetevőik beszerzése és/vagy
továbbfejlesztése, beleértve a számítástechnikai bűnözéssel kapcsolatos
európai együttműködést, különösen a számítógépes bűnözés elleni
küzdelem európai központjával;
g)      az uniós politikákkal kapcsolatos
tudatosságot előmozdító projektek az érdekeltek és a nyilvánosság körében,
beleértve az Unió politikai prioritásainak szervezeti kommunikációját is;
h)      az új módszerek fejlesztését és/vagy új
technológia bevezetését szolgáló különlegesen innovatív projektek, amelyek
lehetőséget kínálnak a más tagállamok számára való átadásra, különösen az
Unió által finanszírozott biztonsági kutatási projektek eredményeinek
tesztelését és jóváhagyását célzó projektek;
i)       tanulmányok és kísérleti programok;
j)       a 4. cikkben hivatkozott, harmadik
országokkal kapcsolatos vagy azokban zajló intézkedések.
(3)        Az uniós intézkedéseket az
XXX/2012/EU rendelettel [horizontális rendelet] összhangban kell végrehajtani.
8. cikk
Technikai segítségnyújtás
(1)        A Bizottság kezdeményezésére, vagy
az annak nevében tett kezdeményezésre az eszköz évi 800 000 EUR összegig
hozzájárulhat a Belső Biztonsági Alap technikai segítségnyújtásához,
összhangban az XXX /2012/EU rendelet [horizontális rendelet] 10. cikkével.
(2)        Valamely tagállam kezdeményezésére,
az eszköz a tagállamnak juttatott teljes összeg 5%-ának erejéig hozzájárulhat a
nemzeti program szerinti technikai segítségnyújtásához, összhangban az XXX
/2012/EU rendelet [horizontális rendelet] 20. cikkével.
9. cikk
Gyorssegély
(1)        Az eszköz pénzügyi támogatást nyújt
sürgős és egyedi szükségletekhez a 2. cikk j) pontjában meghatározott
vészhelyzet esetén.
(2)        A gyorssegélyt az XXX/2012/EU
rendelet [horizontális rendelet] 8. cikkében meghatározott mechanizmussal
összhangban kell végrehajtani.
10. cikk
A támogatható tagállami intézkedések
forrásai
(1)        564 millió EUR-t kell kiosztani a
tagállamoknak irányadó jelleggel a következők szerint:
a)      30% a lakosságuk méretének arányában;
b)      10% a területük méretének arányában;
c)      10% a nemzetközi repülőtereiken és
kikötőiken áthaladó utasok száma és áruk tömege arányában;
d)      10% a 2008/114/EK irányelv alapján
kijelölt európai kritikus infrastruktúra számának arányában;
e)      40% a bruttó nemzeti termékük arányában
(standard vásárlóerő lakosonként).
(2)        A (1) bekezdésben említett adatokra
vonatkozó referenciaértékek a Bizottság (Eurostat) legfrissebb statisztikai
adatai, a tagállamok által az uniós joggal összhangban, valamint a Bizottság
által a 2008/114/EK irányelvvel összhangban szolgáltatott adatok alapján. A
referencia-időpont 2013. június 30.
11. cikk
A
felhatalmazás gyakorlása
(1)        A Bizottság felhatalmazáson alapuló
jogi aktusok elfogadására való feljogosítására az e cikkben szereplő
feltételek vonatkoznak.
(2)        Az e rendeletben említett
felhatalmazás [e rendelet hatálybalépésének időpontja]-tól/-től
kezdődően 7 évre szól. A felhatalmazás hallgatólagosan
meghosszabbodik a korábbinak megfelelő időtartamra, kivéve ha az
Európai Parlament vagy a Tanács legkésőbb három hónappal az egyes
időtartamok vége előtt kifogást emel a meghosszabbítás ellen.
(3)        Az Európai Parlament vagy a Tanács
bármikor visszavonhatja az e rendeletben említett felhatalmazást. A
visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott
felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való
kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi
időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő,
felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4)        A Bizottság a felhatalmazáson
alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg
értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(5)        Az e rendelet alapján elfogadott,
felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést
követő 2 hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a
Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha
az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét
megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel
kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen
időtartam 2 hónappal meghosszabbodik.
12. cikk
Bizottsági
eljárás
(1)        A Bizottságot az XXX /2012/EU
rendelet [horizontális rendelet] 55. cikkének (1) bekezdésével létrehozott
„Menekültügyi, migrációs és biztonsági” közös bizottság segíti.
(2)        Amennyiben e bekezdésre történik
hivatkozás, a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
13. cikk
Az
XXX/2012/EU rendelet alkalmazhatósága
            Az
XXX/2012/EU rendelet [horizontális rendelet] rendelkezéseit alkalmazni kell az
eszközre.
14. cikk
Hatályon
kívül helyezés
A 2007/125/IB tanácsi határozat 2014. január
1-jén hatályát veszti.
15. cikk
Átmeneti
rendelkezések
(1)        E
rendelet nem érinti – azok befejezéséig– az érintett projektek, illetve a
2007/125/IB határozat alapján, vagy a 2013. december 31-én hatályos bármely,
támogatásra vonatkozó jogszabály alapján a Bizottság által jóváhagyott
támogatás folytatását vagy módosítását, ideértve ezek részleges vagy teljes
megszüntetését is.
(2)        Az
eszköz szerinti társfinanszírozási határozatok elfogadásakor a Bizottság
figyelembe veszi az [a Hivatalos Lapban történő közzététel
időpontja]-t megelőzően a 2007/125/IB tanácsi határozat
alapján elfogadott és a társfinanszírozás időszakában pénzügyi utóhatással
bíró rendelkezéseket.
(3)        Azokat
a Bizottság által 2011. január 1. és 2013. december 31. között jóváhagyott
társfinanszírozási összegeket, amelyek tekintetében a záróbeszámoló benyújtási
határidejéig a Bizottságnak nem küldték el a műveletek lezárásához
szükséges dokumentumokat, a Bizottság 2017. december 31-ig automatikusan
visszavonja, és a jogtalanul kifizetett összegeket vissza kell fizetni.
A halasztó hatályú
bírósági eljárás vagy államigazgatási fellebbezési eljárás miatt felfüggesztett
műveletekkel kapcsolatos összegeket az automatikus visszavonás összegének
megállapításakor figyelmen kívül kell hagyni.
(4)        A
tagállamok a Bizottságnak 2015. június 30-ig értékelő jelentést nyújtanak
be a 2011–2013-es időszakban a 2007/125/IB tanácsi határozat által
társfinanszírozott intézkedések eredményeiről és hatásairól.
(5)        A
Bizottság 2015. december 31-ig benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak
a 2007/125/IB tanácsi határozat 2011 és 2013 között elért eredményeiről és
végrehajtásának minőségi és mennyiségi szempontjairól szóló jelentést.
16. cikk
Felülvizsgálat
            Az Európai Parlament és a Tanács a
Bizottság javaslata alapján ezt a rendeletet legkésőbb 2020. június 30-ig
felülvizsgálja.
17. cikk
Hatálybalépés
és alkalmazás
            Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való
kihirdetését követő […] napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban a Szerződéseknek
megfelelően.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
az Európai Parlament részéről                      Tanács
részéről
az elnök                                                          az
elnök
MELLÉKLET
A
stratégiai uniós prioritások listája (6. cikk (2) bekezdés)
·
A határokon átnyúló, súlyos és szervezett
bűnözés megelőzését és az az elleni küzdelmet szolgáló
intézkedések, különösen a kábítószer-kereskedelem, az emberkereskedelem, a
gyermekek szexuális kizsákmányolása, a bűnözői hálózatok azonosítását
és felszámolását célzó projektek, a gazdaság bűnözés beszivárgása elleni
védelme, valamint a gazdasági ösztönzők csökkentése érdekében a
bűncselekményből származó vagyoni eszközök lefoglalása, befagyasztása
és elkobzása.
·
A virtuális tér biztonságának növelését célzó
intézkedések a polgárok és a vállalkozások számára, különösen a
bűnüldözés és az igazságszolgáltatás kapacitásainak építését célzó
projektek, az iparral való együttműködést célzó projektek a polgárok
eszközökkel való felruházása és védelme érdekében, valamint a számítógépes
támadások kezelésére irányuló képességek javítását célzó projektek.
·
A terrorizmus megelőzését, a
radikalizálódás és a toborzás kezelését célzó intézkedések, különösen a
közösségek számára helyi megközelítések és megelőzési politikák kidolgozásához
eszközöket biztosító projektek, az illetékes hatóságok számára a terroristák
finanszírozáshoz és anyagokhoz való hozzáférésének megakadályozását és
tranzakcióik nyomon követését lehetővé tévő projektek, az utasok és
áruk közlekedést védő projektek, valamint a robbanóanyagok és CBRN-anyagok
biztonságának növelését célzó projektek.
·
A tagállamoknak a gazdasági tevékenység
valamennyi ágazatában, beleértve a 2008/114/EK irányelvben meghatározottakat, a
létfontosságú infrastruktúra megvédésére irányuló adminisztratív és
műveleti képességeinek megerősítését célzó intézkedések,
különösen a köz- és magánszféra partnerségeit és a fokozott koordinációt,
együttműködést, az előre nem látott események tervezését, valamint az
információk és bevált gyakorlatok köz- és magánszférabeli szereplők
közötti terjesztését célzó intézkedések.
·
Európa válságokkal és katasztrófákkal szembeni
ellenállóképességét növelő intézkedések,
különösen a fenyegetés- és kockázatértékeléseket a döntéshozatallal
összekapcsoló kockázatkezeléssel kapcsolatos koherens uniós politika
kialakítását előmozdító projektek, valamint a válságokra adott hatékony és
koordinált válaszokat támogató projektek, amelyek összekötik a meglévő
(ágazatspecifikus) képességeket, szakértelmet és a helyzetelemző központokat,
beleértve az egészségügyi, polgári védelmi és terrorizmussal kapcsolatos
központokat.
PÉNZÜGYI KIMUTATÁS
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB
ADATAI
              1.1.    A javaslat/kezdeményezés címe
              1.2.    A
tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)
              1.3.    A
javaslat/kezdeményezés típusa
              1.4.    Célkitűzés(ek)
              1.5.    A
javaslat/kezdeményezés indoklása
              1.6.    Az
intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama
              1.7.    Tervezett
irányítási rendszer(ek)
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
              2.1.    A
nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
              2.2.    Irányítási
és kontrollrendszer
              2.3.    A
csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT
PÉNZÜGYI HATÁSA
              3.1.    A
kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés
mely kiadási tételét/tételeit érintik?
              3.2.    A
kiadásokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás
összegzése
              3.2.2. Az
operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.3. Az
igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.4. A
jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség
              3.2.5. Harmadik
felek részvétele a finanszírozásban
              3.3.    A bevételre gyakorolt becsült
pénzügyi hatás
PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

1.
A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI
1.1.
A javaslat/kezdeményezés címe

A „Nyitott és
biztonságos Európa építése: a 2014–2020-as időszak belügyi költségvetése”
című közlemény;
A Menekültügyi
és Migrációs Alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a
bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a
válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó általános
rendelkezések megállapításáról szóló rendelet tervezete
A
rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés
elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz
létrehozásáról szóló rendelet tervezete
A Belső
Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi
támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról szóló rendelet tervezete

1.2.
A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú
költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[25]

Jelenleg 3.
fejezet, 18. cím – Belügyek
Jövőbeli
többéves pénzügyi keret: 3. cím (Biztonság és uniós polgárság) – „Belső
biztonság”
A javaslat/kezdeményezés típusa
þ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul (belügyi
finanszírozás a 2014–2020 közötti időszakban)
¨ A
javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést
követő új intézkedésre irányul[26]
¨ A javaslat/kezdeményezés jelenlegi
intézkedés meghosszabbítására irányul
¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek
megfelelően módosított intézkedésre irányul

1.3.
Célkitűzések
1.3.1.
A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves
bizottsági stratégiai célkitűzés(ek)

E
szakpolitikák végső célja olyan, belső határok nélküli térség, ahová
az uniós polgárok és a harmadik országok állampolgárai beléphetnek, ott
szabadon mozoghatnak, élhetnek és dolgozhatnak, hozzájárulva ezáltal az új
elképzelések, tőke, tudás és innováció beáramlásához, illetve a nemzeti
munkaerőpiacokon jelentkező hiányok betöltéséhez, annak biztos
tudatában, hogy jogaikat maradéktalanul tiszteletben tartják és biztonságukról
gondoskodnak. E cél megvalósításához elengedhetetlen az Unión kívüli államokkal
és a nemzetközi szervezetekkel való együttműködés.
A belügyi
szakpolitikák növekvő jelentőségét megerősítette a Stockholmi
Program, valamint annak cselekvési terve is, azok végrehajtása az Unió
stratégiai prioritásai közé tartozik, és olyan területeket ölelnek fel, mint a
migráció (jogszerű migráció és integráció; menekültügy; illegális
bevándorlás és visszatérés), a biztonság (a terrorizmus és a szervezett
bűnözés megelőzése és az azok elleni küzdelem; rendőrségi
együttműködés), valamint a külső határok igazgatása (beleértve a
vízumpolitikát is), továbbá e szakpolitikák külső vetületei. A Lisszaboni
Szerződés emellett lehetővé teszi az Unió számára, hogy nagyobb
ambíciót tanúsíthasson a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén
alapuló térség polgárainak mindennapi problémái kapcsán. A belügyi politika
prioritásait, különösen a harmadik országbeli állampolgárok integrációját, meg
kell vizsgálni az Európa 2020 stratégia hét kiemelt kezdeményezésével
összefüggésben, amelyek célja, hogy segítsék az EU-t abban, hogy
felülkerekedjen a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságon, és intelligens,
fenntartható és inkluzív növekedést érjen el.
A Belső
Biztonsági Alap nyújtja az ahhoz szükséges pénzügyi támogatást, hogy az Unió
belügyi célkitézései érzékelhető eredményekké váljanak.

1.3.2.
Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú
irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett
tevékenység(ek)

BELSŐ
BIZTONSÁGI ALAP
A
rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés
elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz
A vonatkozó
uniós stratégiákkal, programokkal, kockázat- és fenyegetéselemzésekkel
összhangban az eszköz a következő konkrét célkitűzésekhez járul
hozzá:
a)         a
határokon átnyúló, súlyos és szervezett bűnözés megelőzése és az az
elleni küzdelem, beleértve a terrorizmust, valamint a tagállamok és az érintett
harmadik országok bűnüldöző hatóságai közötti koordináció és
együttműködés megerősítését;
c)         a
tagállamok és az Unió arra vonatkozó kapacitásainak fokozása, hogy hatékonyan
kezeljék a biztonságot érintő kockázatokat és válságokat, valamint
felkészüljenek azokra, és megvédjék a polgárokat és a létfontosságú
infrastruktúrát a terrortámadásokkal és a biztonságot érintő eseményekkel
szemben.
A tevékenységalapú
költségvetés-tervezés (ABB) keretébe tartozó érintett tevékenységek: 18.05
A
külső határok igazgatása és a vízumpolitika pénzügyi támogatását biztosító
eszköz
A vonatkozó
uniós stratégiákkal, programokkal, kockázat- és fenyegetéselemzésekkel összhangban
az eszköz a következő konkrét célkitűzésekhez járul hozzá:
a)         a
közös vízumpolitika támogatása annak érdekében, hogy megkönnyítsék a legális
utazást, biztosítsák a harmadik országok állampolgáraival szemben alkalmazott
egyenlő bánásmódot, és kezeljék a illegális bevándorlást;
b)         a
határigazgatás támogatása, egyrészt a külső határok magas szintű
védelmének, másrészt a külső határokon a zökkenőmentes
határátkelésnek a schengeni vívmányokkal összhangban történő biztosítása
érdekében.
A
tevékenységalapú költségvetés-tervezés (ABB) keretébe tartozó érintett
tevékenységek: 18.02 (amennyiben a Külső Határok
Alap érintett).

1.3.3.
Várható eredmény(ek) és hatás(ok)

Tüntesse fel, milyen
hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/célcsoportokra.
A javaslat
által a kedvezményezettekre/célcsoportokra gyakorolt hatások részletes leírása
a hatásvizsgálat 4.1.2. pontjában szerepel.
Általában a
finanszírozási folyamat valamennyi szintjén és minden irányítási mód keretében
elért egyszerűsítés egyértelműen előnyös hatást gyakorol azokra
a folyamatokra, amelyek alapján a pénzügyi támogatást nyújtják.
A
rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés
elleni küzdelem, valamint válságkezelés
A pénzügyi
támogatás fő kedvezményezettjei a tagállamok, valamint bűnüldöző
hatóságaik lesznek, továbbá minden, a kritikus infrastruktúra védelmére és
válságkezelésre szakosodott egyéb hatóság, emellett pedig adott esetben a
releváns nemzetközi és nem kormányzati szervezetek (pl. a bűnmegelőzés,
a radikalizálódás, valamint az emberkereskedelem elleni küzdelmet szolgáló
szakpolitikák területén).
A változások folytán előnyt élvező
célcsoport az egész lakosság.
A fő
eredmények: 1) a tagállamok fokozott adminisztratív és műveleti kapacitása
a határokon átnyúló, komoly és szervezett bűnözés felderítésére és sikeres
üldözésére, beleértve a terrorizmust is, annak érdekében, hogy csökkentsék az
ilyen bűnözésből származó, biztonsággal kapcsolatos fenyegetéseket;
valamint 2) erősebb európai ellenállóképesség a válságokkal és
katasztrófákkal szemben, egyrészről a fenyegetés- és kockázatértékeléseket
a döntéshozatallal összekapcsoló kockázatkezeléssel kapcsolatos koherens uniós
politikának köszönhetően, másrészről pedig a válságokra adott
hatékonyabb és koordináltabb uniós válaszok révén, amely összeköti a
létező képességeket, illetve a szakértelmet. Fontos eredmény még a
tagállamok képességeinek fokozása a terrortámadások és más biztonsággal
összefüggő fenyegetések megelőzése, az azokra való felkészülés, valamint
a polgárok és a létfontosságú infrastruktúra ilyen veszélyekkel szembeni
védelme tekintetében.
Külső
határigazgatás és vízumpolitika
A külső
határigazgatás és vízumpolitika támogatásának fő kedvezményezettjei az
uniós vívmányokat, a Schengeni Határ-ellenőrzési Kódexet és a vízumkódexet
a tagállamokban végrehajtó szolgálatok: határőrség, rendőrség és
konzuli szolgálatok. A változások folytán előnyt élvező célcsoport az
utazók – valamennyi, a külső határt az EU felé átlépő személy. Az
eredmények magukban foglalják e szolgálatok fokozott képességeit a
következőkre: 1) a határőrizet elvégzése és kapcsolatfelvétel más
bűnüldöző szolgálatokkal az európai határőrizeti rendszer
(EUROSUR) keretében; 2) a migrációs áramlások kezelése a konzuli képviseleteken
(vízumkérelmek); c) az utazók hullámai kezelésének javítása a
határátkelőhelyeken, biztosítva egyrészt a külső határok magas
szintű és egységes védelmét, együttműködve más bűnüldözési
szolgálatokkal, másrészt pedig a zökkenőmentes határátkelést, a schengeni
vívmányokkal, valamint a tiszteletteljes bánásmód és a méltóság elvével
összhangban. Egy jelentős konkrét eredmény a két új, a harmadik országbeli
állampolgárok határokon át történő mozgását kezelő új uniós
IT-rendszer felállítása lesz (határregisztrációs rendszer és regisztráltutas-program).

1.3.4.
Eredmény- és hatásmutatók

Tüntesse fel a
javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé
tevő mutatókat.
Mivel a
nemzeti programok meghatározása előtt politikai párbeszédet kell
folytatni, ebben a szakaszban nem lehet meghatározni azon végleges mutatókat,
amelyeket a fenti konkrét célkitűzések elérésének értékelésére fognak
használni. Mindazonáltal:
- a rendőrségi
együttműködés és a bűnmegelőzés, valamint a bűnözés elleni
küzdelem tekintetében a mutatók között szerepelni fog a határokon átnyúló
közös műveletek száma, illetve a bevált gyakorlatokra vonatkozó
dokumentumok és a szervezett rendezvények száma. A válságkezelés és a
kritikus infrastruktúra tekintetében a mutatók között szerepelni fog a
tagállamok részéről a gazdaság valamennyi ágazatában a létfontosságú
infrastruktúra védelmének előmozdítása érdekében kialakított és/vagy
továbbfejlesztett eszközök száma, és az uniós szinten elvégzett fenyegetés- és
kockázatelemzések száma,
- a határigazgatás
és vízumpolitika területén a mutatók között szerepel a felszerelt,
biztosított és/vagy fejlesztett konzuli képviseletek száma, a vízumkérelmek
hatékony feldolgozásának biztosítása érdekében, valamint színvonalas
szolgáltatás nyújtása céljából a vízumkérelmezők számára, valamint a
határellenőrzést célzó berendezések fejlesztése, a jogszerűtlen
harmadik országbeli állampolgárok feltartóztatása a külső határon,
megfeleltetve a külső határ adott szakaszának kockázatával. A hatásmutatók
mérik a határbiztonság, a vízumkiadási képesség és a határokon átlépő
utazók biztonságos és zökkenőmentes kezelésének fokozódását.

1.4.
A javaslat/kezdeményezés indokolása
1.4.1.
Rövid vagy hosszú távon kielégítendő
szükséglet(ek)

Az Unió
továbbra is jelentős kihívásokkal fog szembesülni a belügyi területen a
2014–2020 közötti időszakban.
A biztonságos
környezet biztosítása szükséges és előnyös az EU gazdasági, kulturális és
szociális növekedéséhez. Az EU-ra döntő szerep hárul mind a súlyos és
szervezett bűnözés, a számítástechnikai bűnözés és a terrorizmus
jelentette veszélyek elleni fellépésben, mind az EU külső határainak
igazgatásában, valamint az ember okozta vagy természeti katasztrófákra való
gyors reagálásban. A globalizáció korában, amikor a veszélyek egyre növekednek
és transznacionális dimenziót nyernek, egyetlen tagállam sem képes egyedül
hatékonyan reagálni. Koherens és átfogó európai válaszra van szükség annak
biztosítása érdekében, hogy a bűnüldöző hatóságok eredményesen
működhessenek az országok és a joghatóságok között.
E célok
megvalósításához elengedhetetlen az Unión kívüli államokkal és a nemzetközi
szervezetekkel való együttműködés. Az Észak-Afrikában nemrég bekövetkezett
események rámutattak arra, milyen fontos, hogy az Unió a migrációra, a
határokra és a biztonságra vonatkozóan átfogó megközelítéssel rendelkezzen. Az
uniós belügyi politikai egyre nagyobb jelentőségű külső
dimenzióját tehát meg kell erősíteni az Unió külpolitikájával teljes
összhangban

1.4.2.
Az uniós részvételből adódó többletérték

A migrációs
áramlások és a biztonsági fenyegetések olyan kihívásokat jelentenek, amelyeket
a tagállamok önállóan eljárva nem tudnak Ezek azok a területek, amelyeken az EU
költségvetésének felhasználása hozzáadott értékkel jár.
Néhány
tagállamra különösen súlyos terhek nehezednek, például sajátos földrajzi
helyzetükből adódóan és amiatt, hogy az Unió külső határainak hosszú
szakaszai tartoznak igazgatásuk alá. A belső határellenőrzések
megszűntetését az Unió külső határainak hatékony ellenőrzésére
és felügyeletére vonatkozó közös intézkedéseknek kell kísérniük. A szolidaritás
és a tagállamok felelősség közötti méltányos felelősségmegosztás elve
áll tehát a menekültüggyel és migrációval kapcsolatos közös szakpolitikák
középpontjában.Ennek az elvnek a pénzügyi vonatkozásai az uniós költségvetés
által biztosított források révén kezelhetők. A biztonság területén a
súlyos és szervezett bűnözés, a terrorizmus és az egyéb biztonsággal
kapcsolatos fenyegetések egyre inkább határokon átnyúló jellegűek. A
bűnüldöző hatóságok közötti transznacionális együttműködés és
koordináció lényeges e bűncselekmények sikeres megelőzéséhez, és az
ellenük vívott küzdelemhez, például információcsere, közös nyomozások,
interoperábilis technológiák, továbbá közös fenyegetés- és kockázatértékelések
révén.
A migrációs
áramlások kezelése, az EU külső határainak igazgatása, valamint az Unió
biztonsága lényeges erőforrásokat és képességeket igényel a tagállamoktól.
A fokozott műveleti együttműködés és koordináció, beleértve a
források megosztását olyan területeken, mint a képzés és a berendezések,
méretgazdaságosságot és szinergiákat kínál, ezzel biztosítva a közpénzek
hatékonyabb felhasználását és a szolidaritás megerősítését, valamint a
kölcsönös bizalom és a közös uniós politikákért való felelősségmegosztást
a tagállamok között. Ez különösen fontos a belső biztonság területén, ahol
a határokon átnyúló közös műveletek valamennyi formájának pénzügyi
támogatása lényeges a rendőrség, a vámhatóságok, a határellenőrök és
az igazságügyi hatóságok közötti együttműködés fokozása érdekében.
A belügyek
külső dimenziójával kapcsolatban egyértelmű, hogy az intézkedések
elfogadása és a források egyesítése uniós szinten jelentősen növelni fogja
az Unió befolyását, amelyeknek segítségével meggyőzhetők a harmadik
országok, hogy együttműködjenek az Unióval olyan migrációs és biztonsági
kérdésekkel kapcsolatban, amelyek főként az Unió és a tagállamok érdekeit
szolgálják.
Az Unió
belügyi területre vonatkozó fellépési joga elsősorban az Európai Unió
működéséről szóló szerződés (EUMSZ) V. címéből – A szabadságon,
a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség – ered, különösen pedig az
EUMSZ következő cikkeiből: 77. cikk,(2) bekezdése, a 78. cikk (2)
bekezdése, a 79. cikk (2) és (4) bekezdése, a 82. cikk (1) bekezdése, valamint
a 87. cikk (2) bekezdése A harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel
való együttműködésre az EUMSZ 212. cikkének (3) bekezdése vonatkozik. A
javaslat figyelembe veszi a szubszidiaritás elvét, mivel a finanszírozás
nagyobb részére a megosztott igazgatás elvének megfelelően, a tagállamok
intézményi hatáskörei tiszteletben tartásával kerül sor.

1.4.3.
Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága

Bár a
jelenlegi belügyi pénzügyi eszközöket általában úgy tekintik, hogy elérik
célkitűzéseiket, és hatékonyan működnek, a félidős felülvizsgálat
és az érintettekkel folytatott konzultáció tapasztalatai szerint szükség van a
következőkre:
–      A jövőbeli belügyi eszközök egyszerűsítése és
korszerűsítése a pénzügyi programok számának
kettőre csökkentésével, a Menekültügyi és Migrációs Alap, valamint a Belső
Biztonsági Alap létrehozásával. Ez lehetővé teszi az EU számára, hogy
stratégiaibb módon használja fel eszközeit, így azok jobban megfelelnek az EU
politikai prioritásainak és szükségleteinek;
–      Az EU, mint globális szereplő szerepének megerősítése, azáltal, hogy külső vetületekkel kapcsolatos összetevőt
építenek az Alapokba, annak érdekében, hogy megerősítsék az EU bevonását a
belügyi politikák külpolitikai dimenziójába;
–      Ahol lehetséges, a közvetlen igazgatásról át kell térni a megosztott
igazgatásra, ami felszámolja a szükségtelen bürokratikus terheket;
–      A megosztott igazgatás alkalmazása esetében a
magas beosztású tisztségviselők szintjén megvalósuló politikai
párbeszéddel kiegészített többéves programozásra való átállás biztosítani
fogja, hogy a tagállamok nemzeti programjai teljes összhangban álljanak az
uniós szakpolitikai célokkal és prioritásokkal, továbbá az eredmények és
hatások megvalósítását helyezzék előtérbe
–      A centralizált igazgatás minőségének javítása, annak érdekében,
hogy számos eszközt biztosítson szakpolitikai alapú tevékenységekhez, beleértve a transznacionális intézkedéseket, a különösen innovatív
intézkedéseket és a harmadik országokban zajló vagy azokkal kapcsolatos
intézkedéseket (külső dimenzió), valamint sürgős fellépéseket, tanulmányokat
és rendezvényeket;
–      Közös szabályozási keret kialakítása
megosztott programozási, jelentési, pénzügyi irányítási és ellenőrzési
szabályokkal, amelyek lehető leginkább hasonlítanak az egyéb, megosztott
igazgatással irányított uniós alapok szabályaira, annak érdekében, hogy
elérjék, hogy valamennyi érdekelt jobban értse a szabályokat, és magas fokú
koherenciát és következetességet biztosítsanak;
–      A vészhelyzetekre való gyors és hatékony reagálás biztosítása, az alapok olyan kialakításával, amely lehetővé teszi az EU
számára a gyorsan változó helyzetekben történő megfelelő reagálást;
–      A belügyi ügynökségek szerepének fokozása
annak érdekében, hogy előmozdítsák a tagállamok közötti gyakorlati
együttműködést, valamint azáltal, hogy rájuk bízzák egyedi intézkedések
végrehajtását, biztosítva a megfelelő politikai ellenőrzést az
ügynökségek tevékenysége felett;
További
részletek találhatók a hatásvizsgálatban és az egyes rendeletek indokolásaiban.

1.4.4.
Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi
eszközökkel

Számos egyéb
uniós eszköz biztosít támogatást a Belső Biztonsági Alapból finanszírozott
tevékenységeket kiegészítő tevékenységekhez.
A Belső
Biztonsági Alap és a polgári védelmi pénzügyi eszköz közötti
választóvonal ugyanaz marad, mint amelyet a jelenlegi CIPS program 3. cikke
meghatároz: a természeti katasztrófák, valamint a nem szándékos, ember által
előidézett katasztrófák a polgári védelemre tartoznak (balesetek), míg a
szándékos, ember által előidézett katasztrófák a biztonsággal
kapcsolatosak, és azoknak ezért a Belső Biztonsági Alap alá kell
tartozniuk.
A
terrortámadások és más biztonságot érintő események az EU Szolidaritási
Alapjának hatályán kívül maradnak. Annak pontos hatálya és terjedelme, hogy
az EUMSZ 222. cikke (szolidaritási záradék) mennyiben képes támogatni azokat a
tagállamokat, amelyek terrortámadás, vagy természeti, illetve ember által
előidézett katasztrófák áldozatai, szintén nem egyértelmű, mivel ez
olyan végrehajtási rendelkezések hivatalos elfogadását igényli, amelyekre még
javaslat sem született. A sürgős finanszírozási lehetőségeket
terrortámadások és más biztonságot érintő események esetén tehát a
Belső Biztonsági Alap biztosítja.
A Horizon
2020 program szerinti biztonsági kutatások, és az ilyen kutatások
eredményeinek gyakorlati felhasználása közötti rés tehát bezárul, mivel a
Belső Biztonsági Alap egyedi célkitűzéseket és támogatható
intézkedéseket irányoz elő annak érdekében, hogy lehetővé tegye a
tudományos kutatás eredményeinek (prototípusok) tesztelését és jóváhagyását,
figyelemmel a sorozatos gyakorlati alkalmazásra (kereskedelmi hasznosítást
megelőző beszerzés).
A
jövőbeli Jogérvényesülés program szorosan kapcsolódni fog a
Belső Biztonsági Alaphoz és ki fogja egészíteni azt, különösen annak
büntető igazságszolgáltatási összetevője tekintetében, ugyanakkor
inkább az igazságügyi együttműködésre, az eljárási harmonizációra és a
kölcsönös elismerésre koncentrál, amely a gyakorlatban megakadályozza a
lényeges átfedéseket.
A Belső
Biztonsági Alap külső dimenziós összetevői olyan harmadik országokban
zajló, illetve azokkal kapcsolatos intézkedéseket támogatnak, amelyek
elsődlegesen uniós érdekekre és célkitűzésekre vannak figyelemmel,
közvetlen hatással vannak az EU-ra és tagállamaira, továbbá biztosítják az EU
területén végrehajtott intézkedések folyamatosságát. E finanszírozás
tervezésére és végrehajtására az EU külső fellépéseivel és
külpolitikájával összhangban kerül sor. Célja nem fejlesztésorientált
intézkedések támogatása, és szükség esetén kiegészíti a külső segélyezési
eszközökön keresztül nyújtott pénzügyi támogatást. Ebben az összefüggésben a menekültügyről
és migrációról szóló tematikus program és a Stabilitási Eszköz jogutódja
különösen érdekes a belügyi terület szempontjából. Míg a külső segélyezési
eszközök vagy a jogosult országok fejlesztési szükségleteit, vagy az Unió
stratégiai partnerekkel kapcsolatos általános politikai érdekeit támogatják, a
belügyi alapok egyedi intézkedéseket támogatnak harmadik országokban, az EU
belső biztonsági célkitűzéseinek érdekében. Ezek tehát egy konkrét
rést töltenek be, és hozzájárulnak az EU rendelkezésére álló eszközkészlet
kiteljesítéséhez.

1.5.
Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

þ A javaslat/kezdeményezés határozott
időtartamra vonatkozik
–
þ    A javaslat/kezdeményezés 2014. január 1-jétől 2020. december
31-ig érvényes.
–
þ    Pénzügyi hatás: 2014-től 2023-ig
¨ A javaslat/kezdeményezés határozatlan
időtartamra vonatkozik
–
Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/től ÉÉÉÉ-ig,
–
azt követően: rendes ütem.

1.6.
Tervezett igazgatási módszer(ek)[27]

þCentralizált igazgatás közvetlenül a Bizottság által
þ Centralizált igazgatás közvetetten a
következőknek történő hatáskör-átruházással:
–
þ    végrehajtó ügynökségek
–
þ    a Közösségek által létrehozott szervek[28]
–
þ    tagállami közigazgatási/közfeladatot ellátó szervek
–
¨    Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében egyedi
intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke
szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott
személyek
þ Megosztott igazgatás a tagállamokkal
þDecentralizált igazgatás harmadik országokkal
þ Nemzetközi szervezetekkel közös igazgatás (nevezze
meg)
Egynél több igazgatás
módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a
„Megjegyzések” rovatban.
Megjegyzések
A javaslatokat
főként megosztott igazgatás révén, többéves nemzeti programokon keresztül
hajtják végre.
A nemzeti
programok részeként elérendő célkitűzéseket „uniós intézkedések”,
valamint egy, a vészhelyzetek kezelését célzó gyorsreagálási mechanizmus
egészítik ki. Ezek főként a centralizált közvetlen irányítás keretében
nyújtott támogatások és közbeszerzések formáját öltik, és magukban foglalják a
harmadik országokban zajló vagy azokkal kapcsolatos intézkedéseket.
Valamennyi
rendelkezésre álló eszközt fel fognak használni a széttöredezettség elkerülése,
valamint a források koncentrációja révén korlátozott számú uniós
célkitűzés elérése érdekében, felhasználva továbbá szükség esetén a
kulcsfontosságú szereplők szakértelmét, partnerségi megállapodások és
keretmegállapodások alapján.
A Bizottság
kezdeményezésére végzett technikai segítségnyújtást centralizált közvetlen
irányítás révén hajtják végre.
A schengeni
vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országok
szintén részt vesznek a Belső Biztonsági Alap két eszközében, amelyek a
schengeni vívmányok fejlesztését jelentik (a határokkal és a vízumpolitikával,
illetve a rendőrségi együttműködéssel kapcsolatos eszközök), úgy,
mintha tagállamok lennének, figyelemmel a schengeni társulási megállapodásokra.
Az eszközökben a rendelet rendelkezéseinek megfelelően vesznek részt,
saját többéves programjaikat végrehajtva, és lehetőségük van az unió
intézkedések keretében finanszírozásért folyamodni, stb. Ahogy a Külső
Határok Alap esetében is, egyedi megállapodásokat kötnek a részvételükhöz
szükséges kiegészítő szabályok meghatározása érdekében (a költségvetési
rendeletből, végrehajtási szabályaiból és a szerződésekből
eredő szabályok, beleértve a Számvevőszék ellenőrzési jogkörét).
Mivel ezek az államok GDP-jük arányában hozzájárulnak a két eszköz uniós
költségvetéséhez, a megállapodások meghatározzák azokat a hozzájárulásokat is,
amelyek ezektől az államoktól érkeznek a schengeni igazgatás
felelősségmegosztásának részeként, függetlenül az eszközök keretében nekik
juttatott összegektől. Jelenleg a társult államok Norvégia, Izland, Svájc
és Liechtenstein.

2.
IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
2.1.
A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó
rendelkezések

Ismertesse a nyomon
követés és jelentéstétel gyakoriságát és feltételeitt
A
megosztott igazgatás esetében koherens és hatékony
jelentéstételi, nyomon követési és értékelési keretre tettek javaslatot. Az
egyes nemzeti programok esetében a tagállamoknak fel kell állítaniuk egy
nyomonkövetési bizottságot, amelyben a Bizottság részt vehet.
A tagállamok
éves alapon beszámolnak a többéves program végrehajtásáról. E beszámolók az
éves kifizetések feltételei. A félidős felülvizsgálathoz szükséges
adatszolgáltatás keretében ezeket az államokat 2017-ben felkérik, hogy
szolgáltassanak kiegészítő információkat a célkitűzések megvalósítása
érdekében elért előrehaladásról. Hasonló feladatra kerül sor 2019-ben,
annak érdekében, hogy szükség esetén lehetőség legyen kiigazításokra az
utolsó költségvetési évben (2020).
Támogatva a
belügyek területén egy értékelésalapú kultúra kifejlesztését, az Alapok közös
értékelési és nyomon követési rendszerrel rendelkeznek, széleskörű
politikai alapú mutatókkal, amelyek kiemelik az Alapok eredményorientált
megközelítését, és azt a lényeges szerepet, amelyet a szabadságon, a biztonságon
és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozására vonatkozó
célkitűzésre irányuló politikai elegyben játszhatnak. E mutatók arra a
hatásra vonatkoznak, amelyet az Alapok elérhetnek: a határbiztonság, a
rendőrségi együttműködés és a válságkezelés közös kultúrájának
fejlesztése; az Unióba irányuló migrációs áramlások hatékony kezelése; a
harmadik országbeli állampolgárokkal szembeni tisztességes és egyenlő
bánásmód; a tagállamok közötti szolidaritás és együttműködés a migrációs
és belső biztonsági kérdések kezelése területén, valamint közös uniós
megközelítés harmadik országokkal szemben migrációs és biztonsági ügyekben.
Az értékelésre
vonatkozó elvek megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében, és
figyelemmel a tagállamok gyakorlati értékelési tapasztalataira a belügyek
jelenlegi uniós finanszírozása alapján, a Bizottság és a tagállamok
együttműködnek annak érdekében, hogy kifejlesszék a közös értékelési és
nyomon követési keretet, többek között sablonok, valamint közös kimeneti és eredménymutatók
kialakításával.
Valamennyi
intézkedést kialakítják a programozási időszak kezdetén, lehetővé
téve ezáltal a tagállamok számára, hogy létrehozzák saját jelentéstételi és
értékelési rendszereiket a megállapított elvek és követelmények alapján.
Az adminisztratív
terhek csökkentése és a jelentéstétel és értékelés közötti szinergiák
biztosítása érdekében az értékelési jelentésekhez előírt információk a
tagállamok által a nemzeti programok éves végrehajtási jelentéseiben nyújtott
információkra épülnek és kiegészítik azokat.
2018-ban a
Bizottság emellett kiad egy jelentést a nemzeti programok kapcsán végzett
félidős felülvizsgálatról.
Általánosabban, a Bizottság 2018.06.30-ig közbenső jelentést bocsát ki az Alapok
végrehajtásáról, valamint 2024.06.30-ig utólagos jelentést tesz, amely kiterjed
az egész végrehajtásra (vagyis nemcsak a megosztott igazgatás alatt
működő nemzeti programokra).

2.2.
Irányítási és kontrollrendszer
2.2.1.
Felismert kockázat(ok)

A Belügyi
Főigazgatóság nem szembesült jelentős kockázatokkal kiadási
programjai során. Ezt megerősíti az, hogy a Számvevőszék éves
jelentései ismételten nem tartalmaznak jelentős megállapításokat, illetve
az, hogy az utóbbi években a Belügyi Főigazgatóság (illetve a korábbi Jogérvényesülés, Szabadság és Biztonság Főigazgatósága)
éves tevékenységi jelentéseiben nem került sor a 2%-os lényegességi küszöb
meghaladására.
A
megosztott igazgatást illetően a jelenlegi
programok végrehajtásával kapcsolatos általános kockázatok három főbb
csoportba sorolhatók:
–      A finanszírozás nem hatékony vagy nem kielégítően célzott
felhasználása;
–      A szabályok bonyolultságából és az irányítás, valamint az
ellenőrző rendszerek gyengeségeiből származó hibák;
–      Az adminisztratív erőforrások nem hatékony felhasználása (az
előírások korlátozott arányossága);
A
„Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program szerinti 4
alap rendszerét érintő egyedi elemeket szintén érdemes megemlíteni.
–      A többéves programok rendszere biztosítja, hogy a végső
kifizetések rendszerint igazolt és ellenőrzött kiadásokon alapulnak.
Ugyanakkor a többéves programok támogathatósági időszaka nem kapcsolódik
az EU költségvetési évéhez, és így a megbízhatósági lánc nem teljesen
kielégítő, egy elég súlyos rendszer ellenére sem.
–      A részletes támogathatósági szabályokat a Bizottság állapítja meg. Ez
biztosítja a finanszírozott kiadások homogenitását. Ugyanakkor felesleges
munkaterhet jelent a nemzeti hatóságok és a Bizottság számára, és fokozza a
jogosultak és/vagy a tagállamok részéről az uniós szabályok félreértelmezéséből
fakadó kockázatokat.
–      A jelenlegi irányítási és ellenőrzési rendszerek nagyon közel
állnak a Strukturális Alapok rendszereihez. Ugyanakkor fennállnak apróbb
különbségek, többek között az igazoló hatóságok és az ellenőrző
hatóságok közötti felelősségi lánc tekintetében. Ez zavart okoz a
tagállamokban, különösen, amikor a hatóságok a kétfajta alap keretében járnak
el. Emellett növeli a hibák kockázatát és intenzívebb nyomon követést igényel.
Ezek a
körülmények a jelen javaslatban jelentősen módosulnak:
–      Az irányítási és ellenőrzési rendszerek követik a CSF alapokban
meghatározott általános előírásokat, és teljes mértékben megfelelnek az új
költségvetési rendelet új követelményeinek: a 3 hatóság helyébe 2 hatóság lép
(felelős hatóság és ellenőrző hatóság), amelyek szerepe
egyértelmű a jobb megbízhatóság nyújtása tekintetében.
–      A többéves programozás, együttesen a felelős hatóság által
teljesített kifizetéseken alapuló éves jóváhagyással összhangba hozza a
támogathatósági időszakokat a Bizottság éves beszámolóival, anélkül, hogy
a jelenlegi rendszerhez képest növelné az adminisztratív terheket.
–      A helyszíni ellenőrzéseket az első szintű
ellenőrzések keretében végzik, vagyis a felelős hatóság
részéről, és azok támogatni fogják az éves igazgatósági megbízhatósági nyilatkozatot.
–      A támogathatósági szabályok pontosítása és egyszerűsítése,
valamint harmonizációjuk a többi uniós pénzügyi támogatási eszközzel csökkenti
a több különböző támogatási forrást igénybe vevő kedvezményezettek
által elkövetett hibákat. Ezeket a támogathatósági szabályokat nemzeti szinten
állapítják meg, néhány alapelv kivételével, amelyek hasonlóak, mint a CSF
alapoknál alkalmazottak.
–      Ösztönzik az egyszerűsített költséglehetőségek használatát,
különösen kisösszegű támogatások esetében.
A centralizált
igazgatásnál a fő kockázatok a következők:
–      A gyenge megfelelőség kockázata a beérkezett projektek és a
Belügyi Főigazgatóság politikai prioritásai között;
–      A kiválasztott projektek gyenge minőségének, valamint a projekt
gyenge technikai végrehajtásának kockázata, ami csökkenti a programok hatását,
a nem megfelelő kiválasztási eljárás, a szakértelem hiánya vagy a nem
megfelelő nyomon követés miatt;
–      Az odaítélt finanszírozás nem hatékony vagy nem gazdaságos
felhasználása, mind a támogatások (a ténylegesen támogatható költségek
visszatérítésének bonyolultsága együttesen a támogatható költségek helyszíni
ellenőrzésére irányuló lehetőségek korlátozottságával), mind a
közbeszerzések (alkalmanként korlátozott számú gazdasági ajánlattevő
rendelkezik a kívánt szaktudással, ami azzal jár, hogy nincs kielégítő
lehetőség az árajánlatok összehasonlítására) tekintetében;
–      A különösen a kisebb szervezetek arra irányuló kapacitásához kapcsolódó
kockázatok, hogy hatékonyan ellenőrizzék a kiadásokat, valamint
biztosítsák az elvégett műveletek átláthatóságát.
–      A Bizottság reputációjának kockázata, amennyiben csalást vagy
bűncselekményeket fedeznek fel; csak részleges megbízhatóság érhető
el a harmadik felek belső ellenőrzési rendszeri révén, mivel
nagyszámú heterogén beszállító és jogosult van, amelyek mindegyike saját
ellenőrzési rendszert működtet, amelyek gyakran kisméretűek.
E kockázatok
többsége várhatóan csökkenthető a javaslatok magasabb szintű
célzottsága, valamint az új költségvetési rendeletben szereplő
egyszerűsített elemek alkalmazása révén.

2.2.2.
Tervezett ellenőrzési mód(ok)

Megosztott
igazgatás:
Tagállami
szinten az irányítási és ellenőrzési rendszerek
javasolt felépítése fejlődést jelent a 2007–2013 között érvényben
lévőhöz képest és megőrzi a jelenlegi időszakban megvalósított
funkció legtöbbjét, beleértve az igazgatási és helyszíni ellenőrzéseket,
az irányítási és ellenőrzési rendszerek ellenőrzését, valamint a
projektek ellenőrzését. A funkciók sorozata ugyanakkor változott, annak
érdekében, hogy a helyszíni ellenőrzések az éves beszámoló jóváhagyására
való felkészülés részeként egyértelműen a felelős hatóság
felelősségi körébe tartozzanak.
Az
elszámoltathatóság erősítésének érdekében a felelős hatóságok
akkreditációját a folyamatban lévő felülvizsgálatért felelős nemzeti
akkreditációs szervnek kellene végeznie. A hatóságok számának csökkentése –
megszűnik a hitelesítő hatóság és csökken az alapok száma – várhatóan
enyhít az adminisztratív terheken és elősegíti az erősebb
közigazgatási kapacitás kiépítését, valamint lehetővé teszi a
felelősségi körök pontosabb megosztását is.
Jelenleg nem
áll rendelkezésre megbízható becslés a megosztott igazgatás alapján a belügyi
területen működő alapok ellenőrzési költségei tekintetében. Az
egyetlen rendelkezésre álló becslés az ERFA-ra és a Kohéziós Alapra vonatkozik,
ahol az ellenőrzéssel összefüggő feladatok költsége (nemzeti szinten,
a Bizottság költségét nem számítva) a becslések szerint a 2007 és 2013 közötti
időszakra nyújtott támogatások teljes összegének mintegy 2%-át teszi majd
ki. E költségek a következő ellenőrzési területekhez kapcsolódnak: 1
% a nemzeti koordinációból és a programelőkészítésből ered, 82 % a
programirányítással, 4 % az igazolással, 13 % az ellenőrzéssel
kapcsolatos.
A
következő javaslatok növelik az ellenőrzés költségeit:
–      egy akkreditációt végző szerv létrehozása és működtetése és
általában a rendszer módosítása;
–      az éves beszámolókhoz kapcsolódó igazgatósági nyilatkozat benyújtása;
–      a felelős hatóság által elvégzendő helyszíni
ellenőrzések;
–      a kiegészítő ellenőrzési tevékenységek szükségessége az
ellenőrző hatóságok részéről az igazgatósági nyilatkozat
ellenőrzése érdekében.
Vannak azonban
olyan javaslatok is, amelyek csökkentik az ellenőrzés költségeit:
–      Megszűnik a hitelesítő hatóság. Bár feladataik egy részét
átruházzák a felelős hatóságra, ez lehetővé teszi a tagállamok
számára, hogy az igazolással kapcsolatos költségek jelentős részét
megtakarítsák, a jobb igazgatási hatékonyság, a koordináció iránti alacsonyabb
igény, valamint az ellenőrzések körének csökkenése miatt;
–      Az ellenőrző hatóságok által végzett ellenőrzések inkább
a felelős hatóság által elvégzett első szintű igazgatási és
helyszíni ellenőrzések (egy részének) ismételt elvégzésére irányulnak. Ez
felgyorsítja a kontradiktórius eljárást, és biztosítja, hogy valamennyi
szükséges ellenőrzést elvégeznek az éves beszámolók benyújtása előtt;
–      Az egyszerűsített költségek alkalmazása csökkenti az
adminisztratív költségeket és terheket minden szinten, mind az igazgatás, mind
a kedvezményezettek számára;
–      Az éves beszámoló, valamint a megfelelőségi vizsgálat
időtartamának 36 hónapra való rövidítése csökkenti a dokumentumok
ellenőrzési célokra történő megőrzésének időtartamát a
közigazgatás és a kedvezményezettek számára;
–      Az elektronikus kommunikációs csatornák kialakítása a tagállamok és a
Bizottság között kötelező lesz.
Ezekhez hozzá
kell adni a fenti 2.2.1 pontban szereplő egyszerűsítési elemeket,
amelyek szintén hozzájárulnak a kedvezményezettek adminisztratív terheinek
csökkentéséhez, és így a hibakockázatok és az adminisztratív teher
egyidejű csökkentését jelentik.
Ezért
összességében az valószínűsíthető, hogy e javaslatok az
ellenőrzés költségeinek növekedése vagy csökkenése helyett inkább azok új
megoszlásához vezetnek. Az azonban várható, hogy a költségeknek ez az új
megoszlása (a funkciók között és az arányos ellenőrzési intézkedések
miatt, valamint a tagállamok és a programok között) a kockázatok hatékonyabb
csökkenését, valamint jobb és gyorsabb megbízhatósági láncot tesz
lehetővé.
Bizottsági
szinten a megosztott igazgatás irányítási és
ellenőrzési költségei várhatóan nem csökkennek a programozási időszak
első felében. Ez először is azért van így, mivel a megosztott
igazgatás által érintett összeg és szakpolitikai területek a jelenlegi
időszakhoz képest bővülnek. Ennélfogva az azonos források fenntartása
már hatékonyságnövekedést igényel. Emellett az első éveket több
elvégzendő feladat összekapcsolása fogja jellemezni: a 2007–2013 közötti
programok lezárása (az utolsó lezárási jelentéseket 2016. március 31-ig kell
benyújtani), szakpolitikai párbeszédek és a 2014–2020 közötti többéves
programok jóváhagyása, az új jóváhagyási rendszer kialakítása. Az időszak
második felében a rendelkezésre álló forrásokat az értékelés és a nyomon
követés javítására fogják felhasználni.
Centralizált
igazgatás
A centralizált
igazgatás tekintetében a Bizottság tovább fogja alkalmazni jelenlegi
ellenőrzési rendszerét, amely a következő elemekből áll: a
műveletek ellenőrzése a műveleti igazgatóságok által,
előzetes ellenőrzés a költségvetési és ellenőrzési részleg, a
belső beszerzési bizottság (JPS/HPC) által, a támogatások utólagos
ellenőrzése, vagy a belső ellenőrzési kapacitás és/vagy a
belső ellenőrzési szolgálat ellenőrzése. Az utólagos
ellenőrzési területen „felderítési stratégiát” alkalmaznak, amelynek
célja, hogy a legtöbb anomáliát felderítse, figyelemmel a jogosulatlan
kifizetések visszatérítésére. E stratégia alapján az ellenőrzéseket a
projektek egy mintáján végzik, amelyet szinte egészében egy kockázatelemzés alapján
választottak ki.
Az
előzetes és az utólagos ellenőrzés kombinációjának, valamint a
helyszíni vizsgálatoknak és helyszíni ellenőrzésnek köszönhetően az
utóbbi években a fennmaradó hibaarány 2%-nál alacsonyabb volt. Ezért a
belső ellenőrzési rendszert, valamint költségeit a Belügyi
Főigazgatóságon megfelelőnek tekintik arra, hogy alacsony hibaarányt
érjen el.
Ugyanakkor
ebben a keretben a Belügyi Főigazgatóság továbbra is fel fogja tárni a
lehetőségeket az irányítás javítására és az egyszerűsítés fokozására.
Különösen valamennyi, az új költségvetési rendelet által elérhetővé tett
egyszerűsített lehetőséget ki fognak használni, mivel várható, hogy
azok hozzájárulnak a kedvezményezettek adminisztratív terheinek csökkentéséhez,
és így a hibakockázatok és a Bizottság adminisztratív terhének egyidejű
csökkentését jelentik.
Új ágak
A javaslatok
belügyi területen az uniós finanszírozás új ágait irányozzák elő, például
az uniós ügynökségeknél létező szakértelem jobb kihasználása, a külső
dimenzió fejlesztése és a sürgősségi mechanizmusok megerősítése
kapcsán.
Ez új irányítási és ellenőrzési módszereket igényel a Belügyi
Főigazgatóságtól.
Az új ágakra szánt összegek még nincsenek rögzítve, azonban azok
feltehetően nem lesznek jelentősek az összesített belügyi költségvetéshez
képest. Ugyanakkor nagyon fontos az időszakon belül a lehető
legkorábban kialakítani ezen új feladatok végrehajtásának belső módszereit
és munkamegállapodásait, teljes mértékben tiszteletben tartva a hatékony és
eredményes pénzgazdálkodás elvét.
A fenti
elemzés egyértelműen azt bizonyítja, hogy a bevezetett
egyszerűsítések ellenére a Belügyi Főigazgatóság megemelt
költségvetésének végrehajtásához szükséges humánerőforrások szintjét meg
kell erősíteni.
A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére
álló, az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon
belül átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott
esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása mellett
kiegészíthetők az éves elosztás keretében az irányító
főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal.

2.3.
A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére
vonatkozó intézkedések

Tüntesse fel a
meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket.
Valamennyi
szabályozási ellenőrzési mechanizmus alkalmazásán kívül a Belügyi
Főigazgatóság ki fog dolgozni egy csalás elleni stratégiát, összhangban a
Bizottság új, 2011. június 24-én elfogadott csalás elleni stratégiájával
(CAFS), annak biztosítása érdekében többek között, hogy belső csalásellenes
ellenőrzési mechanizmusai teljes mértékben összhangban álljanak a
CAFS-sal, valamint, hogy csalási kockázatkezelési megközelítése a csalási
kockázatok azonosítását, és az arra adandó megfelelő válaszokat célozza.
Amennyiben szükséges, hálózati csoportokat és az Alapokkal kapcsolatos csalási
ügyek elemzését szolgáló IT-eszközöket alakítanak ki.
Ami a
megosztott igazgatást illeti, a CAFS egyértelműen megjelöli annak
szükségességét, hogy a Bizottság 2014 és 2020 közötti rendeletekre irányuló
javaslatai írják elő a tagállamok számára, hogy vezessenek be olyan csalás
elleni intézkedéseket, amelyek hatékonyak és arányosak az azonosított csalási
kockázatokhoz képest. A jelenlegi javaslat 5a. cikke egyértelmű
követelményként írja elő a tagállamok számára, hogy előzzék meg,
derítsék fel és korrigálják a szabálytalanságokat, valamint jelentsék azokat a
Bizottságnak. További, ezen kötelezettségekkel kapcsolatos részletek a
felelős hatóság feladataira vonatkozó részletes szabályokban szerepelnek
majd, a 24. cikk (5) bekezdése c) pontjában előírtaknak megfelelően.
Emellett a
bizottsági vagy számvevőszéki megállapításokon alapuló költségvetési
korrekciókból származó források ismételt felhasználására egyértelmű utalás
szerepel a 41. cikkben.

3.
A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
3.1.
A kiadások a többéves pénzügyi keret mely
fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik?

·      Jelenlegi költségvetési kiadási tételek
A többéves pénzügyi
keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Részvétel
 Szám || Diff.[29] || EFTA[30]-országoktól || tagjelölt országoktól[31] || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében
 3 ||   || Diff. || NEM || NEM || NEM || NEM
·      Létrehozandó új költségvetési tételek
A többéves pénzügyi
keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Részvétel
 Szám 3. fejezet || diff. / nem diff. || EFTA-országoktól || tagjelölt országoktól || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében
 3 || 18 01 04 bb – Belső Biztonsági Alap – Rendőrség és bűnözés – Technikai segítségnyújtás || nem differenciált || NEM || NEM || IGEN || NEM
 3 || 18 02 bb – Belső Biztonsági Alap – Rendőrség és bűnözés || Diff. || NEM || NEM || IGEN || NEM
 3 || 18 01 04 cc – Belső Biztonsági Alap – Határok és vízumpolitika – Technikai segítségnyújtás || nem differenciált || NEM || NEM || IGEN || NEM
 3 || 18 02 cc – Belső Biztonsági Alap – Határok és vízumpolitika || Diff. || NEM || NEM || IGEN || NEM
A harmadik országoktól származó hozzájárulások
a Belső Biztonsági Alap mindkét összetevőjére vonatkoznak.
Az e hozzájárulások kiszámításához használt
szempontokat és módszereket megvitatták az EU és a társult államok között, egy
külön eljárás alapján. A Külső Határok Alaphoz hasonló százalékokat
feltételezve, a társult államokat arra fogják felhívni, hogy körülbelül 210
millió EUR-ral járuljanak hozzá a Határok és Vízumpolitika összetevőhöz,
valamint körülbelül 50 millió EUR-ral a Rendőrségi együttműködés
összetevőhöz.

3.2.
A kiadásokra gyakorolt becsült hatás
3.2.1.
A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

millió EUR (három tizedesjegyig)
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || Szám: 3 || Biztonság és uniós polgárság
 BELÜGYI FŐIGAZGATÓSÁG ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2020 után || ÖSSZESEN
  Operatív előirányzatok (jelenlegi árak szerint) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 02 bb Belső Biztonsági Alap – Rendőrség és bűnözés || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) || 135.076 || 143.047 || 151.283 || 159.791 || 168.578 || 177.653 || 187.022 ||   || 1,122.450
 Kifizetési előirányzatok || (2a) || 15.714 || 43.881 || 71.419 || 111.709 || 147.854 || 156.248 || 164.918 || 410.707 || 1,122.450
 18 02 cc  Belső Biztonsági Alap – Határigazgatás és vízumpolitika || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) || 422.310 || 447.186 || 472.886 || 499.435 || 526.856 || 555.173 || 584.412 || - || 3,508.258
 Kifizetési előirányzatok || (2a) || 59.999 || 120.794 || 223.204 || 350.813 || 461.098 || 487.256 || 514.275 || 1,290.818 || 3,508.258
 Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[32] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 01 04 bb            Belső Biztonsági Alap – Rendőrség és bűnözés ||   ||   || 0.800 || 0.800 || 0.800 || 0.800 || 0.800 || 0.800 || 0.800 ||   || 5.600
 18 01 04 cc             Belső Biztonsági Alap – Határigazgatás és vízumpolitika ||   ||   || 1.700 || 1.700 || 1.700 || 1.700 || 1.700 || 1.700 || 1.700 ||   || 11.900
 A Belügyi Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1(a)+3 || 559,886 || 592,733 || 626,669 || 661,726 || 697,934 || 735,326 || 773,934 ||   || 4.648,208
 Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 || 78,213 || 167,174 || 297,123 || 465,023 || 611,452 || 646,004 || 681,693 || 1.701,525 || 4.648,208
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || „Igazgatási kiadások”
Mivel a
Menekültügyi és Migrációs Alap, valamint a Belső Biztonsági Alap
végrehajtásának vannak közös elemei, mint az egyes tagállamokkal folytatott
politikai párbeszéd, továbbá figyelemmel arra, hogy a Belügyi
Főigazgatóság belső szervezete alakulhat annak érdekében, hogy
biztosítsák az új Alapok igazgatását (valamint a jelenleg igazgatott programok
lezárását), nem lehetséges megosztani az adminisztratív költségeket a Menekültügyi
és Migrációs Alap, valamint a Belső Biztonsági Alap között.
Ezért a lenti 5.
címre vonatkozó adatok megfelelnek a Főigazgatóság által mindkét alap
igazgatásának biztosításához szükségesnek ítélt összesített adminisztratív
kiadásoknak, és ezért nincsenek összesített előirányzatok.
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2020 után || ÖSSZESEN
 BELÜGYI FŐIGAZGATÓSÁG ||
  Humánerőforrás || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 ||   || 145.887
  Egyéb igazgatási kiadások || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 ||   || 1,157
 BELÜGYI Főigazgatóság ÖSSZESEN || Előirányzatok || 20.997 || 21.000 || 21.003 || 21.006 || 21.009 || 21.013 || 21.016 ||   || 147.044
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 20.997 || 21.000 || 21.003 || 21.006 || 21.009 || 21.013 || 21.016 ||   || 147.044
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2020 után || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalások || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A ||
 Kifizetések ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.2.
Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült
hatás

–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív
előirányzatok felhasználását.
–
þ  A javaslat az alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja
maga után:
A belügyi politika végrehajtása megosztott igazgatással történik. Míg a kiadási
prioritások meghatározása uniós szinten történik, a tényleges napi irányítási
feladatokat nemzeti szinten a felelős hatóságokra bízzák. A Bizottság és
nemzeti programjaik részeként a felelős hatóságok közös kimeneti mutatókat
és célokat határoznak meg, amelyeket a Bizottság jóváhagy. Éppen ezért a
kimeneti célok feltüntetése nehézségekbe ütközik a programok kidolgozásának,
megtárgyalásának és 2013/2014-ben való jóváhagyásának megtörténtéig.
Ami a centralizált irányítást illeti, a Belügyi Főigazgatóságnak nincs
lehetősége arra, hogy kimerítő listát szolgáltasson valamennyi, az
Alapok szerinti pénzügyi beavatkozás révén elérendő kimenetről, azok
átlagos költségéről, ahogy ebben a részben azt előírják. Jelenleg
nincsenek olyan statisztikai eszközök, amelyek lehetővé teszik
értelmezhető átlagköltségek kiszámítását a jelenlegi programok alapján, és
egy ilyen pontos meghatározás ellentétes lenne azzal az elvvel, amely szerint a
jövőbeli programnak kellően rugalmasnak kell lennie ahhoz, hogy
alkalmazható legyen a 2014 és 2020 közötti politikai prioritásokhoz. Ez
különösen igaz a gyorssegélyre, valamint a harmadik országokban zajló, vagy
azokkal kapcsolatos intézkedésekre.
Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR
(három tizedesjegyig)
 Tüntesse fel a célkitűzéseket és kimeneteket   ò ||   ||   || N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN
 TELJESÍTÉSEK
 Teljesítések típusa[33] || Teljesítés átlagos költsége || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma s || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma összesen || Összes Költség
 1. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[34]… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 1. konkrét célkitűzés részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2. konkrét célkitűzés részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZKÖLTSÉG ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt
becsült hatás
3.2.3.1.
Összegzés

–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási
előirányzatok felhasználását
–
þ A javaslat az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását
vonja maga után:
Mivel a
Menekültügyi és Migrációs Alap, valamint a Belső Biztonsági Alap
végrehajtásának vannak közös elemei, mint az egyes tagállamokkal folytatott
politikai párbeszéd, továbbá figyelemmel arra, hogy a Belügyi
Főigazgatóság belső szervezete alakulhat annak érdekében, hogy
biztosítsák az új Alapok igazgatását (valamint a jelenleg igazgatott programok
lezárását), nem lehetséges megosztani az adminisztratív költségeket a
Menekültügyi és Migrációs Alap, valamint a Belső Biztonsági Alap között.
Ezért a lenti 5.
címre vonatkozó adatok megfelelnek a Főigazgatóság által mindkét alap
igazgatásának biztosításához szükségesnek ítélt összesített adminisztratív
kiadásoknak, és ezért nincsenek összesített előirányzatok.
BELÜGY millió EUR (három tizedesjegyig)
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE[35] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN
 BELÜGY Humánerőforrás || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 145,887
 Egyéb igazgatási kiadások || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 || 1,157
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || 20.997 || 21.000 || 21.003 || 21.006 || 21.009 || 21.013 || 21.016 || 147.044
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE[36] bele nem tartozó előirányzatok[37] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN
 BELÜGY Humánerőforrás || 0.640 || 0.640 || 0.640 || 0.640 || 0.640 || 0.640 || 0.640 || 4.480
 Egyéb igazgatási jellegű kiadások || 1.860 || 1.860 || 1.860 || 1.860 || 1.860 || 1.860 || 1.860 || 13.020
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 17.500
 ÖSSZESEN || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A

3.2.3.2.
 Becsült humánerőforrás-szükségletek

–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást.
–
þ A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár: A
n. évnél jelzett számadatok 2011-re vonatkoznak.
Mivel a
Menekültügyi és Migrációs Alap, valamint a Belső Biztonsági Alap
végrehajtásának vannak közös elemei, mint az egyes tagállamokkal folytatott
politikai párbeszéd, továbbá figyelemmel arra, hogy a Belügyi
Főigazgatóság belső szervezete alakulhat annak érdekében, hogy
biztosítsák az új Alapok igazgatását (valamint a jelenleg igazgatott programok
lezárását), nem lehetséges megosztani az adminisztratív költségeket a
Menekültügyi és Migrációs Alap, valamint a Belső Biztonsági Alap között.
Ezért a lenti 5.
címre vonatkozó adatok megfelelnek a Főigazgatóság által mindkét alap
igazgatásának biztosításához szükségesnek ítélt összesített adminisztratív kiadásoknak,
és ezért nincsenek összesített előirányzatok.
A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb
egy tizedesjeggyel) kell kifejezni
 ||   || N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || N+4. év || N+5. év || N+6. év
  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) BELÜGY ||
 || 18 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136
 || XX 01 01 02 (a küldöttségeknél) || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15
 || 18 01 05 01 (közvetett kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Külső személyi állomány (teljes munkaidős egyenértékben kifejezve)[38] ||
 || 18 02 01 (CA, INT, SNE a teljes keretből) || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16
 || XX 02 02 (CA, INT, JED, LA és SNE a küldöttségeknél) || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
 || 18 01 04 bb[39] || - a központban[40] || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4
 || - a küldöttségeknél || * || * || * || * || * || * || *
 || 18 01 04[41] cc   || - a központban[42]   || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6
 || - a küldöttségeknél || * || * || * || * || * || * || *
 || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE – közvetett kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – közvetlen kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Egyéb 13 01 04 02) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || ÖSSZESEN || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A
XX: az érintett szakpolitikai terület vagy
költségvetési cím.
A humánerőforrás-igényeknek az adott
főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt
és/vagy az adott főigazgatóságon belüli személyzet-átcsoportosítással kell
eleget tenni. A források adott esetben a meglévő költségvetési korlátok
betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az
irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal. Az összegeket és
beszámításokat kiigazítják, amennyiben végrehajtó ügynökséghez történő
kiszervezésre kerül sor.
Az elvégzendő
feladatok leírása:
 Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak a központban || Az elvégzendő feladatok tartalmaznak minden, a költségvetési program végrehajtásához szükséges feladatot, mint például: - hozzájárulás biztosítása a költségvetési eljáráshoz;    - politikai párbeszéd folytatása a tagállamokkal;             - az éves munkaprogramok/finanszírozási határozatok előkészítése, az éves prioritások megállapítása, a nemzeti programok jóváhagyása;         - a nemzeti programok irányítása, ajánlattételi felhívások, valamint pályázatok kiírása és az azt követő kiválasztási eljárás;      - az érdekeltekkel való kommunikáció (lehetséges/tényleges kedvezményezettek, tagállamok, stb.); - iránymutatások összeállítása a tagállamok számára;    - a projektek menedzselése, operatív és pénzügyi szempontból; - ellenőrzések elvégzése, a fentiekben írtaknak megfelelően (előzetes ellenőrzés, beszerzési bizottság, utólagos ellenőrzések, belső ellenőrzések, jóváhagyások); - elszámolás;         - a támogatások és nemzeti programok igazgatására szolgáló IT-eszközök kialakítása és kezelése;                - a célkitűzések elérésének nyomon követése és az azokkal kapcsolatos jelentéstétel, beleértve az éves tevékenységi jelentéseket és az engedélyezésre jogosult tisztviselő jelentéseit is
 Külső személyzet || E feladatok hasonlóak a tisztviselők és az ideiglenes alkalmazottak feladataihoz, kivéve azokat a feladatokat, amelyeket a külső személyzet nem láthat el
 Személyzet a küldöttségeknél || A belügyi területen, különösen annak külső dimenziója szakpolitikai végrehajtása alakulásának nyomon követése érdekében az uniós delegációknak kellő belügyi szakértelemmel kell rendelkezniük. Az Európai Bizottság és/vagy az Európai Külügyi Szolgálat személyzete lehet ilyen.

3.2.4.
A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel valló
összeegyeztethetőség

–
þ  A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a következő
többéves pénzügyi kerettel.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a többéves pénzügyi keret
vonatkozó fejezetének átprogramozása.
Fejtse ki, miként kell
átprogramozni a pénzügyi keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési
tételeket és a megfelelő összegeket.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz
alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[43]
Fejtse ki a szükségleteket:
tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő
összegeket.

3.2.5.
Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

–
A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő
harmadik felek általi társfinanszírozást.
–
þ A javaslat/kezdeményezés előirányozza, hogy az európai
támogatáshoz társ-finanszírozás szükséges. A pontos összeg nem meghatározható.
A rendelet az intézkedések típusa szerint differenciáltan határozza meg a
legmagasabb társ-finanszírozási arányokat:
Előirányzatok millió EUR (három tizedesjegyig)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Összesen
 Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet || Tagállamok || Tagállamok || Tagállamok || Tagállamok || Tagállamok || Tagállamok || Tagállamok ||
 Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó ||

3.3.
A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás

–
þ  A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre.
–
¨  A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre
gyakorolt hatása a következő:
–
¨         a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást
–
¨         a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást
millió EUR (három tizedesjegyig)
 Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása [44]
 N év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető
 ..... jogcímcsoport ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Az egyéb célhoz kötött bevételek
esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési tétel(ek)et.
Ismertesse a bevételre gyakorolt hatás
számításának módszerét.
[1]               HL C 115., 2010.5.4., 1. o.
[2]               COM(2010) 673 végleges.
[3]               COM(2011) 500 végleges.
[4]               2011. június 16-i COM(2011)318 végleges, a „Biztonság és
a szabadságjogok védelme" keretprogram (2007–2013) félidős
felülvizsgálatáról szóló közlemény.
[5]               A konzultáció dokumentumai és a konzultáció
eredményeiről szóló jelentés elérhető a Belügyi Főigazgatóság
honlapján: http://ec.europa.eu/home-affairs/news/consulting_public/consulting_0020_en.htm

[6]               „Az uniós költségvetés felülvizsgálata”,
COM(2010) 700, 2010.10.19.
[7]               A Bizottság javaslata – Az Unió éves költségvetésére
alkalmazandó költségvetési rendelet (COM(2010)815 végleges, 2010.12.22). E
javaslat a Bizottság korábbi COM(2010)71 végleges és COM(2010)260 végleges
jogalkotási javaslatainak hivatalos visszavonása.
[8]               HL C …
[9]               HL C …
[10]             HL C …
[11]             A Tanács 7120/10 sz. dokumentuma.
[12]             COM(2010) 673 végleges.
[13]             HL L …
[14]             HL L …
[15]             HL L 58., 2007.2.24., 7. o.
[16]             HL L 176., 1999.7.10., 31. o.
[17]             HL L 53., 2008.2.27., 1. o.
[18]             HL L 160., 2011.6.18., 1. o.
[19]             HL L …
[20]             HL L 321., 2009.12.8., 44. o.
[21]             HL L 330., 2008.12.9. 21. o.
[22]             HL L 164., 2002.6.22., 3. o.
[23]             HL L …
[24]             COM(2011) 403 végleges.
[25]             Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based
Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based
Budgeting).
[26]             A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a)
vagy b) pontja szerint.
[27]             Az egyes igazgatási módszerek ismertetése, valamint a
költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások
megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján:
http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[28]             A költségvetési rendelet 185. cikkében előírt
szervek.
[29]             Differenciált/nem differenciált előirányzat.
[30]             EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.
[31]             Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni
potenciális tagjelölt országok.
[32]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[33]             A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra
vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza
kilométerben stb.).
[34]             Az 1.4.2. szakaszban („Konkrét célkitűzések…")
feltüntetett célkitűzés.
[35]             Összesített keret, amely a humánerőforrásra vonatkozó
2011-es végleges felosztáson alapul, beleértve a tisztviselőket és a
külső személyzetet.
[36]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[37]             A korábban BA-tételekből finanszírozott külső
személyzet, amely a humánerőforrásra vonatkozó 2011-es végleges
felosztáson alapul, beleértve a külső személyzetet a központban és a
küldöttségeken.
[38]             CA= szerződéses alkalmazott; INT= átmeneti alkalmazott;
JED= küldetésen lévő fiatal szakértő; LA= helyi alkalmazott; SNE=
nemzeti szakértő.
[39]             Az operatív előirányzatoknál a külső
személyzetre részleges felső határérték vonatkozik (korábban: BA-tételek).
[40]             Elsősorban a strukturális alapok, az Európai
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap
(EHA) esetében.
[41]             Az operatív előirányzatoknál a külső
személyzetre felső határérték vonatkozik (korábban: BA-tételek).
[42]             Elsősorban a strukturális alapok, az Európai
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap
(EHA) esetében.
[43]             Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját
[44]             A hagyományos saját források (vámok,
cukorilletékek) tekintetében nettó összegeket, vagyis 25%-kal (beszedési
költségek) csökkentett bruttó összegeket kell megadni.