Fontos jogi nyilatkozat

|

52005PC0144

Javaslat a Tanács rendelete a többek között a Kínai Népköztársaságból származó elektronikus mérlegek (REM) behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 2605/2000/EK tanácsi rendelet módosításáról  /* COM/2005/0144 végleges */

	Brüsszel, 15.4.2005COM(2005) 144 véglegesJavaslatA TANÁCS RENDELETEa többek között a Kínai Népköztársaságból származó elektronikus mérlegek (REM) behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 2605/2000/EK tanácsi rendelet módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁS2004 augusztusában a Bizottság az 1408/2004/EK rendelettel bejelentette, hogy a többek között a Kínai Népköztársaságból származó elektronikus mérlegek (REM) behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 2605/2000/EK rendelet új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatát kezdeményezi. Ez a rendelet egyúttal felfüggesztette a vámot a Shanghai Excell M&E Enterprise Co., Ltd. és a Shanghai Adeptech Precision Co., Ltd. (a továbbiakban: kérelmező) részéről érkező behozatal vonatkozásában; ez a két kapcsolt kínai vállalat kérte a felülvizsgálat kezdeményezését a behozatal nyilvántartásba vételével.A jelenlegi vizsgálat megállapításai szerint a kérelmező nem felel meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek, de jogosult az egyéni elbánásra, és 52,6%-os egyéni vámtételt kap.Ezért ajánlott, hogy a Tanács elfogadja a csatolt rendeletjavaslatot, tekintettel annak a legkésőbb 2005. május 3-ig való közzétételére az Európai Unió Hivatalos Lapjában .JavaslatA TANÁCS RENDELETEa többek között a Kínai Népköztársaságból származó elektronikus mérlegek (REM) behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 2605/2000/EK tanácsi rendelet módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: alaprendelet), és különösen annak 11. cikke (4) bekezdésére,tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,mivel:A. HATÁLYOS INTÉZKEDÉSEKA Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK) származó egyes elektronikus mérlegek (REM) Közösségbe történő behozatalára vonatkozóan jelenleg hatályban lévő intézkedések végleges dömpingellenes vámok, amelyeket a 2605/2000/EK tanácsi rendelet[2] vetett ki. Szintén e rendelet alapján dömpingellenes vámokat vetettek ki a Tajvanból és a Koreai Köztársaságból származó REM behozatalára is.B. A JELENLEGI VIZSGÁLAT1. Felülvizsgálati kérelemA végleges dömpingellenes vámoknak a KNK-ból származó REM-ek behozatalára való kivetését követően a Bizottsághoz két kapcsolt kínai vállalattól, a Shanghai Excell M&E Enterprise Co., Ltd.-től és a Shanghai Adeptech Precision Co., Ltd.-től (a továbbiakban: kérelmező) kérelem érkezett a 2605/2000/EK rendelet új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatának az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdése szerinti kezdeményezése iránt. A kérelmező kijelentette, hogy nem állt kapcsolatban azokkal a KNK-beli exportáló gyártókkal, amelyekre a REM tekintetében hatályban lévő dömpingellenes intézkedések vonatkoznak. Kijelentette továbbá, hogy az eredeti vizsgált időszak (a továbbiakban: VI, azaz az 1998. szeptember 1-jétől 1999. augusztus 31-ig terjedő időszak) során nem exportált REM-et a Közösségbe, a REM Közösségbe irányuló exportját azt követően kezdte meg.2. Az új exportőrre vonatkozó felülvizsgálat kezdeményezéseA Bizottság megvizsgálta a kérelmező által benyújtott bizonyítékot, és alaposan mérlegelte, hogy elegendő-e felülvizsgálat kezdeményezéséhez az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdésével összhangban. A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően, valamint miután az érintett közösségbeli ipar lehetőséget kapott észrevételei megtételére, a Bizottság az 1408/2004/EK rendelettel[3] kezdeményezte a 2605/2000/EK rendelet felülvizsgálatát a kérelmező vonatkozásában, és megkezdte a vizsgálatot.A felülvizsgálatot kezdeményező bizottsági rendeletnek megfelelően a kérelmező által előállított REM behozatalára a 2605/2000/EK rendelettel kivetett 30,7%-os dömpingellenes vámot felfüggesztették. Az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően egyúttal utasították a vámhatóságokat az ilyen behozott termékek nyilvántartásba vételéhez szükséges megfelelő lépések megtételére.3. Az érintett termékA jelenlegi felülvizsgálat által érintett termék ugyanaz, mint abban a vizsgálatban volt, amely a hatályban lévő intézkedések megtételéhez vezetett a KNK-ból származó REM, azaz a kiskereskedelemben való használatra szánt, 30 kg-ot meg nem haladó maximum mérőkapacitású, a tömeg, egységár és a fizetendő ár kijelzésére alkalmas digitális kijelzőt (és esetleg ezen adatok kinyomtatására alkalmas berendezést is) tartalmazó, általában az ex 8423 81 50 KN-kód (8423 81 50 10 TARIC-kód) alá tartozó és a KNK-ból származó elektronikus mérleg behozatala vonatkozásában (a továbbiakban: eredeti vizsgálat).4. Az érintett felekA Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőt és az exportáló ország képviselőit a felülvizsgálat kezdeményezéséről. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosítottak álláspontjuk írásbeli ismertetésére és a meghallgatásra.A Bizottság küldött egy, a piacgazdasági elbánás (PGE) igénylésére vonatkozó űrlapot és egy kérdőívet is a kérelmezőnek, és a válaszokat az e célból meghatározott határidőn belül megkapta. A Bizottság felkutatott és megvizsgált minden információt, amelyet szükségesnek tartott a dömping megállapításához, beleértve a PGE igénylését, valamint ellenőrző látogatást tett a kérelmező létesítményeiben.5. A vizsgált időszakA dömpingre vonatkozó vizsgálat 2003. július 1-jétől 2004. június 30-ig tartott (a továbbiakban: vizsgált időszak vagy VI).C. A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI1. Az új exportőri minősítésA vizsgálat megerősítette, hogy a kérelmező nem exportálta az érintett terméket az eredeti VI folyamán, a Közösségbe irányuló exportot ez után az időszak után kezdte meg.A kérelmező továbbá be tudta bizonyítani, hogy nem állt kapcsolatban azokkal a KNK-beli exportőrökkel vagy gyártókkal, amelyekre a KNK-ból származó REM behozatala tekintetében hatályban lévő dömpingellenes intézkedések vonatkoznak.E tekintetben megerősítést nyert, hogy a kérelmező az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdésével összhangban új exportőr.2. Piacgazdasági elbánás (PGE)Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a KNK-ból származó behozatalt érintő dömpingellenes vizsgálatok során rendes értéket kell meghatározni az említett cikk (1)-(6) bekezdésével összhangban azon gyártók számára, amelyekről megállapították, hogy eleget tesznek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeknek, azaz ahol igazolódik, hogy a piacgazdasági feltételek érvényesülnek a hasonló termékek gyártása és értékesítése tekintetében. E követelményeket összefoglalóan a következőképpen határozzák meg:az üzleti döntések a piac jelenségeihez igazodnak, jelentősebb állami beavatkozás nélkül, az árak pedig a piaci értéket tükrözik;a cégek rendelkeznek az alapvető számviteli nyilvántartás áttekinthető rendszerével, amelyet független eljárás során auditálnak összhangban a nemzetközi számviteli standardokkal (IAS), és amelyeket minden célra alkalmaznak;a nem piacgazdaságú rendszer zavarai nem jelennek meg;a csődjogi és a tulajdonjogi szabályok stabilitást és jogbiztonságot biztosítanak;a valutaátváltás piaci árfolyamon történik.A kérelmező kérte a PGE-t az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja szerint. A Közösség következetes gyakorlata, hogy ellenőrzi, hogy a kapcsolt vállalatok csoportja mint egész megfelel-e a PGE feltételeinek. Ezért a Shanghai Adeptech Precision Co., Ltd-t és a Shanghai Excell M&E Enterprise Co., Ltd-t felkérték, hogy töltse ki a PGE igénylésére vonatkozó űrlapot. Mindkét vállalat válaszolt a PGE igénylésére vonatkozó űrlapra a megadott határidőn belül.A Bizottság felkutatott minden szükséges információt, és az érintett vállalatok létesítményeiben megvizsgált minden információt, amelyet a PGE-igénylésben benyújtottak.Arra a megfontolásra jutottak, hogy a kérelmezőnek nem nyújtják a PGE-t, azon az alapon, hogy a két kapcsolt kínai vállalat nem teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott első két feltételt.Az első feltétel tekintetében a két kapcsolt kínai gyártó egyikének alapszabálya megengedi az államilag ellenőrzött partner számára, amely nem rendelkezik vállalati tőkével és úgy tűnt, csak házigazdai feladatokat lát el, hogy igényeljen kompenzációt, amennyiben a vállalat nem valósította meg gyártási, értékesítési és profitra vonatkozó céljait. Ezenfelül szükség volt a helyi hatóságok jóváhagyására az épületek állóeszközként való elismeréséhez és a földhasználati jogok elidegenítése megkezdéséhez. A kínai gyártók egyike továbbá sosem fizetett bérleti díjat a földhasználati jogokért és hasznot húzott a harmadik félnek ingyenesen nyújtott bankgaranciákból. E körülmények alapján, valamint annak fényében, hogy a vállalat nem tudta bizonyítani, hogy üzleti döntései a piac jelenségeihez igazodnak, a piaci értékeket tükrözik és jelentősebb állami beavatkozás nélkül születnek, megállapították, hogy ez a feltétel nem teljesül.A második feltétel tekintetében úgy találták, hogy a kérelmező megszegi az IAS egyes előírásait. Az IAS 1 vonatkozásában a kérelmező megsértett három alapvető számviteli elvet: az időszakos jövedelemszámítás, az elővigyázatosság és a formával szemben elsőbbséget élvező tartalom elvét. A kérelmező a leltározásra vonatkozó IAS 2 teljesítését is elmulasztotta, az épületek nem voltak az IAS 16-nak megfelelően elismerve és értékelve, a földhasználati jogok elidegenítése pedig nem állt összhangban az IAS 38-cal. Végül megszegte a valutaárfolyamok változásainak hatására vonatkozó IAS 21 és a vagyontárgyak értékcsökkenésére vonatkozó IAS 36 előírásait. Az a tény, hogy a könyvvizsgálói jelentések nem tettek említést az IAS-előírások megsértésének javáról, arra utal, hogy a könyvvizsgálatot nem az IAS-sal összhangban végezték.Hangsúlyozni kell azt is, hogy a két kapcsolt kínai gyártó egyikének 2001-es pénzügyi évére vonatkozó könyvvizsgáló jelentés már említést tett a leltározással kapcsolatos problémákról, míg a 2002-es és 2003-as pénzügyi évre vonatkozó könyvvizsgáló jelentések azt említették, hogy a vállalat a vagyontárgyak értékcsökkenése tekintetében nem alakította ki a lényeges elveket a rendelkezésekhez. Ezek voltak azok a visszatérő problémák, amelyeket a könyvvizsgáló hiába emelt ki évről évre. Ez egy másik olyan elem, amely egyértelműen arra utal, hogy a kérelmező könyvelése nem megfelelő.A kérelmező és a közösségbeli ipar lehetőséget kapott, hogy a fenti megállapításokkal kapcsolatban észrevételt tegyen. A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően tájékoztatták a kérelmezőt, hogy nem részesülhet a PGE-ben. A közösségbeli ipar nem tett észrevételt. A kérelmező tagadta az állami beavatkozást, azt állította, hogy az árak a piaci értékeket tükrözik, és esetében a fent említett IAS-előírásokat nem kell alkalmazni.A két kapcsolt kínai vállalat egyike azt állította, hogy egy vállalat teljesítményére vonatkozó kompenzációs igény rendszerint a piacgazdasági feltételeken alapuló kapcsolt vállalati megállapodásban található. A másik gyártó szokványos dolognak tartotta, hogy a vállalatnak a projekt szerelési fázisában egy ideig nem kellett bérleti díjat fizetnie. Végül úgy vélte, hogy az épületek értékcsökkenése és a földhasználati jogok elidegenítése nem egy, a vállalatra jellemző egyedi jelenség, és a kínai hatóságok részére nem juttattak semmiféle előnyt.Ezeket az érveket elvetették. Egyrészt, habár egy, a jelenlegi vizsgálatban szereplőhöz hasonló kapcsolt vállalkozás puszta megléte még nem teszi szükségessé az állami beavatkozást, az alapszabály olyan mechanizmusokat tartalmaz, amelyek megengedik az állam számára, hogy beavatkozzon. A kínai partner (azaz a helyi hatóság) joga kompenzáció igénylésére nincs arra az esetre korlátozva, amikor nincs bérletidíj-fizetés. A kínai partner ennélfogva szélesebb körű jogokkal rendelkezik, mint egy egyszerű házigazda. Másrészt a bérlet az államnak volt köszönhető a működés első éveire. Minden ilyen fizetési kötelezettség alóli mentességről rendelkezni kellett volna a szerződésben. Végül az a tény, hogy a kérelmező elismerte, hogy az épületek értékcsökkenését és a földhasználati jogok elidegenítését a vállalatok maguk nem határozták meg, azt a következtetést erősíti, hogy az állam jelentősen beavatkozhatott a kérelmező üzleti döntéseibe.A 2. feltétel tekintetében a kérelmező fő érve az volt, hogy a KNK-ban a számviteli szakma nem fogadta el az IAS-t. A kérelmező elismerte, hogy nem követte azt, de úgy vélte, hogy a Bizottság által említett IAS nem volt alkalmazható a VI-ben. Kiderült azonban, hogy a (17) preaumbulumbekezdésben említett valamennyi IAS-rendelkezés hatályban volt a VI folyamán.A végleges döntéssel kapcsolatban tett észrevételeiben a kérelmező kifejtette, hogy a döntés, miszerint a két kapcsolt kínai vállalatnak nem nyújtják a PGE-t, nem a vizsgálat kezdeményezésétől számított három hónapon belül született meg, ahogy arról az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja rendelkezik. A kérelmező szerint ez befolyásolta a Bizottság határozatát arról, hogy ne ellenőrizze a valamely kapcsolt vállalata és a gyártó által a hasonló országban benyújtott információt, ami hátrányosan hatott a vizsgálat eredményére.Ami a három hónapos időbeli korlátot illeti, az ilyen időbeli korlátok be nem tartása nem jár kézzelfogható jogi következményekkel. Meg kell jegyezni, hogy a PGE-re vonatkozó beérkezett igénylések hiányosak voltak, és számos lényeges helyesbítést, valamint kiegészítő információt igényeltek, ami hátráltatta a vizsgálatot. Kérésére a két kapcsolt kínai exportáló gyártó számára meghosszabbították az időbeli korlátokat, hogy benyújthassák ezeket a helyesbítéseket és kiegészítő információkat. Továbbá mivel 2004 októberének elején nem tudták fogadni az ellenőrző csoportot, az ellenőrző látogatásra csak annak a hónapnak a második felében került sor, ezzel is tovább hátráltatva a PGE-ről való döntést. Ezért úgy határoztak, hogy a három hónapos időszakot követően is születhetett vagy elfogadásra kerülhetett érvényes döntés a PGE-ről.A Bizottság minden szükségesnek ítélt információt ellenőrzött a helyszíni látogatás során a kérelmező létesítményeiben, és elfogadott minden, a kapcsolt vállalatok által nyújtott információt a kiviteli ár kiszámítása érdekében. Ezért az a tény, hogy e kapcsolt vállalatok létesítményeiben nem végeztek ellenőrző látogatásokat, nem hatott károsan a kérelmezőre. A hasonló ország gyártója vonatkozásában a megállapításokat az alábbi (29)-(41) preambulumbekezdés tartalmazza.A fenti megállapítások fényében az a döntés született, hogy a kérelmező nem teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételeket, ezért nem részesülhet a PGE-ben.3. Egyéni elbánás (EE)A kérelmező, arra az esetre, ha a PGE-t nem adják meg neki, az EE-t is kérte. A benyújtott információk alapján úgy találták, hogy a két kapcsolt kínai vállalat megfelel az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi, az EE-re vonatkozó követelménynek.Ezért az a döntés született, hogy a kérelmezőnek megadják az EE-t.4. DömpingRendes érték(a) Hasonló o rszágAz alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a nem piacgazdaságú országok számára és, abban az esetben, ha nem lehetett megadni a PGE-t, az átalakulóban lévő országok számára a rendes értéket egy hasonló országban tapasztalható ár vagy megállapított érték alapulvételével kell meghatározni.Az ezt a felülvizsgálatot kezdeményező rendeletében a Bizottság jelezte azon szándékát, hogy Indonéziát használja fel megfelelő hasonló országnak a KNK számára rendes érték megállapítása céljából, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket ezzel kapcsolatban. Indonéza már az eredeti vizsgálatban is hasonló országként szerepelt.E választás tekintetében egyik érdekelt fél sem emelt kifogást. Az eredeti vizsgálatban közreműködő indonéziai gyártó ebben a felülvizsgálatban is közreműködött, és kitöltötte a Bizottság kérdőívét.Meg kell jegyezni azt is, hogy mielőtt a legmegfelelőbb hasonló ország kiválasztásáról a döntés megszületett, a Koreai Köztársaságba, Tajvanba és Japánba is küldtek kérdőíveket gyártóknak, de azok nem működtek együtt.A fentiek fényében, és különösen arra a tényre tekintettel, hogy Indonézia az eredeti vizsgálatban is hasonló országként szerepelt, és semmi sem utal arra, hogy Indonézia alkalmassága vonatkozásában változás történt volna, az a döntés született, hogy Indonézia megfelelő hasonló ország az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban.A kérelmező az eredeti vizsgálat és e felülvizsgálat módszere közötti diszkriminatív változásként értékelte azt a tényt, hogy míg az eredeti vizsgálat folyamán történt ilyen látogatás, addig e felülvizsgálat során nem hajtottak végre ellenőrző látogatást az indonéziai gyártó létesítményeiben. A kérelmező diszkriminatívnak tartotta továbbá egy nem piacgazdasági exportáló gyártó számára a rendes érték megállapításához a nem ellenőrzött tények használatát, míg ez nem történik meg a piacgazdaságú országok exportáló gyártóit illetően az új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatban. A nem bizalmas iratokban lévő információk alapján a kérelmező kifejtette, hogy az indonéziai gyártó válaszai a kérdőívre nyilvánvalóan nem voltak megfelelőek, azok a megállapított rendes érték hozzávetőleges kiszámításához szolgáltak csak információval.Az alaprendelet 16. cikkével összhangban az ellenőrző látogatások nem kötelezőek. Ezért nem minősíthető diszkriminatívnak, ha az ellenőrző látogatásra nem kerül sor. Az a tény továbbá, hogy nem került sor ellenőrző látogatásra az indonéziai gyártó létesítményeiben a felülvizsgálat során, nem jelenti azt, hogy a nyújtott információt nem elemezték gondosan. Az indonéziai gyártó által nyújtott információ konzisztens volt az eredeti vizsgálatban szolgáltatott, és a helyszínen ellenőrzött információval, valamint a kérdőívre adott válasszal nyújtott okirati bizonyítékkal. Ez az információ elegendő volt a megállapított rendes érték részletes kiszámításához az alábbiakban meghatározottak szerint. Az a tény, hogy a kérelmező nem tudta azonosítani a nem bizalmas iratokban az indonéziai gyártó által nyújtott információ valamennyi bizalmas részletét, nem teszi az ilyen információt alkalmatlanná a rendes érték kiszámításához. Végül a kérelmező nem állította, hogy a nem bizalmas irat nem tartalmaz olyan megfelelően részletezett összefoglalókat, amelyek lehetővé teszik a bizalmasan nyújtott információ elfogadható megértését.A fentiek fényében a kérelmező ellenőrző látogatásra és nem megfelelő információra vonatkozó észrevételeit el kellett utasítani.b) A rendes érték meghatározásaAz alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a két kapcsolt kínai exportáló gyártó számára a rendes értéket a hasonló országbeli gyártótól kapott információ alapján állapították meg. Bár e gyártó termelése és exportértékesítése jelentős volt, az indonéziai piacon a nem kapcsolt fogyasztók számára való értékesítése mennyiségét nem találták elegendőnek. Ezért a rendes értéket a kérelmező által a Közösségbe exportált termékekhez hasonló típusú termékek megállapított értéke alapján kellett meghatározni, azaz az Indonéziában gyártott REM előállítási költségei és az értékesítési, általános és adminisztratív (SGA) költségre vonatkozó reális összeg, illetve a reális haszonkulcs összege alapján.Azokat az SGA-költségeket használták fel, amelyek az Indonéziai gyártónál és a hazai étékesítésbe bonyolódó kapcsolt vállalatnál jelentkeztek.Az indonéziai gyártó által a haza piacán a nem kapcsolt fogyasztók részére történő értékesítés megfelelő mennyiségének hiányában a haszonkulcs kiszámításához fel kellett használni az eredeti vizsgálatból származó információkat. Úgy döntöttek, hogy az eredeti vizsgálatban a REM Tajvanból való behozatala vonatkozásában a rendes érték kiszámításához használt haszonkulcsot hívják segítségül. Ezt a kulcsot a hasonló termékek indonéziai eladásának jövedelmezőségére vonatkozó egyéb információ hiányában reálisnak tekintették. Meg kell említeni azt is, hogy a tajvani hazai piacon a tajvani exportáló gyártó által értékesített REM az alsó szegmensbe tartozó típus volt, éppúgy, mint a hasonló országbeli gyártó által előállított REM.A kérelmező úgy érvelt, hogy az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdésével összhangban ugyanazt a módszert kellett volna alkalmazni a rendes érték, azaz az eladási ár megállapításához, mint az eredeti vizsgálatban. Arra is utalt, hogy semmi jele annak, hogy az eredeti vizsgálat számításba vette volna a kapcsolt vállalat SGA-ját, mivel az eredeti rendelet nem tartalmaz erre vonatkozó utalást. Ez alapján úgy tűnik, hogy az eredeti vizsgálatban használt módszer a kérelmező hátrányára változott. Kijelentette továbbá, hogy szokatlan dolog volt, hogy a hasonló ország piacától eltérő piac eredeti VI-jének jövedelmezőségét választották.Tekintettel ezekre az érvekre, a fenti (37) preambulumbekezdésben meghatározottaknak megfelelően a megállapított rendes értéket az eredeti vizsgálat során a tajvani hazai eladásokból származó haszonnal alkalmazták, mert úgy ítélték meg, hogy a vizsgált időszak folyamán az indonéziai hazai eladások nem megfelelőek a rendes értéknek az eladási árak alapján való megállapításához. Az eredeti vizsgálat során nem ez volt a helyzet, mert az eladási árakat és nem a megállapított értéket használták fel. Ez az oka annak, hogy az eredeti rendelet miért nem tartalmazott részleteket az SGA-költségekről. Meg kell jegyezni továbbá, hogy amennyiben az indonéziai piacon teljesített kevés REM-eladás árait használták volna fel, az úgy megállapított rendes érték magasabb lett volna. Ugyanez történt volna, ha a rendes érték megállapítása során az ebből a kevés indonéziai eladásból származó haszonkulcsot alkalmazták volna. Ezért hibás az az érvelés, hogy a módszer a kérelmező hátrányára változott meg.ExportárA két kapcsolt kínai exportáló gyártó Szamoán és Tajvanban nyilvántartásba vett kapcsolt vállalatokon (kereskedőkön) keresztül értékesítette a REM-eket a Közösség részére. Az exportárat az első független közösségbeli vásárló által fizetett vagy fizetendő viszonteladási árak alapján állapították meg.ÖsszehasonlításA rendes érték és az exportár összehasonlítását a gyári árak alapján, azonos kereskedelmi szinten végezték. A tisztességes összehasonlítás érdekében, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően, figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát bizonyítottan befolyásoló tényezők közötti különbségeket. Ezen az alapon megítélték az alkalmazható engedményeket a fizikai sajátosságok, szállítási költségek, kezelési költségek és jutalékok különbségeire.A rendes értéket kiigazították, hogy kizárják a nyomtató interfészek értékét. Továbbá, mivel a két kapcsolt kínai exportáló gyártó által a kapcsolt értékesítési vállalataikon keresztül a Közösség részére eladott modellek egy része karral rendelkezett, a kar értékét figyelembe véve kiigazították a rendes értéket.Mivel a kínai exportáló gyártók kapcsolt kereskedőinek feladatai hasonlóak a jutalékos alapon dolgozó meghatalmazottakéihoz, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontjával összhangban a jutalék tekintetében kiigazították az exportárat. A jutalék szintjét hasonló funkciók meglétére hivatkozva közvetlen bizonyítékok alapján állapították meg. Ebben az összefüggésben a jutalék megállapítása során figyelembe vették a két kapcsolt kínai gyártó által előállított érintett termék eladása kapcsán a kapcsolt kereskedőknél jelentkező SGA-költségeket.A kérelmező szerint a hasonló országban eladott modellre szigorúbb előírások vonatkoztak, ami befolyásolta az árak összehasonlíthatóságát.Mivel a kérelmező nem szolgált egyetlen példával sem az állítólagos szigorúbb előírásokra és azoknak az árak összehasonlíthatóságára gyakorolt állítólagos kihatására vonatkozóan, ezt a kifogást nem lehetett elfogadni.A kérelmező kifogásolta, hogy egyes, a kérdőívhez utólag benyújtott információkat fel kellett volna használni az exportár szállítási és kezelési költségek tekintetében való kiigazításának megállapítása során.Ezt az kifogást elfogadták, és az exportárat pozitív irányban kiigazították.A kérelmező úgy vélte, hogy az eladás utáni költségeknek, garanciáknak és hitelköltségeknek megfelelően ki kell igazítani a rendes értéket. Igényt formált arra is, hogy az indonéziai gyártó kapcsolt vállalatainak egyike és valamely indonéziai forgalmazó között létrejött megállapodásból eredő költségeket vonják le a rendes értékből.Ezeket a követeléseket el kellett utasítani, mert a kérelmező által említett költségek nem tartoztak sem a gyártási költségekbe, sem az SGA-költségekbe, amelyeket a rendes érték megállapításához használtak. Ezért semmi sem indokolja, hogy az ilyen költségeket levonják a rendes értékből.A kérelmező szerint az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja nem teszi lehetővé, hogy kapcsolt vállalatainak exportáraiból levonják a jutalékot, mert tényleges jutalékfizetés nem történt. Bármely esetben, amikor az exportár ilyen kiigazítására került sor, hasonlóképpen a rendes értéket is ki kellett volna igazítani, mivel az indonéz gyártó kapcsolt vállalata ugyanazokat a feladatokat látta el, mint a kérelmező kapcsolt vállalatai. A Tajvanon keresztül történő eladások tekintetében a kérelmező úgy érvelt továbbá, hogy a kiigazítás megállapítása kiterjed a gyártásra és vezetésre vonatkozó költségekre. Az alkalmazott megoszlási kulcsot a tajvani vállalatnál a REM-ek forgalmazása és eladása területén dolgozó alkalmazottak száma alapján kellett volna meghatározni a forgalmazás és eladás területén dolgozó alkalmazottak teljes létszáma helyett.A 2. cikk (10) bekezdésének i) pontja nem követeli meg, hogy a százalékos árrésen alapuló jutalékot ténylegesen fizessék meg, különösen, ha a kereskedő kapcsolódik az exportáló gyártóhoz, amennyiben a kereskedő feladatai hasonlóan egy jutalékos alapon dolgozó meghatalmazottéihoz. A jutalék tekintetében akkor van szükség kiigazításra, ha a felek nem a meghatalmazói-meghatalmazotti jogviszony alapján járnak el, hanem vevőként és eladóként eljárva érik el ugyanazt a gazdaság eredményt. A kérelmező kapcsolt vállalatai valamennyi export eladásról számlát küldtek a nem kapcsolt fogyasztóknak, és meghatározták az eladási árat, míg az utóbbiak feladták náluk a rendelést. Nem ez volt a helyzet az indonéziai gyártó kapcsolt vállalatánál, amelynek SGA-költségeit felhasználták a rendes érték megállapításához. Az indonéziai piacon az értékesítést valóban egy másik kapcsolt vállalat végezte, és, ahogy az a fenti (51) preambulumbekezdésben már kifejtésre került, ennek a vállalatnak az SGA-költségeit nem használták fel a rendes érték megállapításához. Ezért nem volt helyénvaló a rendes érték ilyen kiigazítása, és a kérelmező kifogásait nem lehetett elfogadni.A jutalék kiigazításának megállapítása tekintetében hangsúlyozni kell, hogy a kérelmező a kifejezett kérés ellenére sem szolgáltatott olyan megfelelő részleteket, amelyek lehetővé tették volna SGA-költségei eltérő megosztását. Ebben az összefüggésben a kérelmezőnek a jutalék kiigazításának megállapítására vonatkozó igényét el kellett utasítani.DömpingkülönbözetAz alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően típusonként összehasonlították a rendes érték súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusa exportárának súlyozott átlagával.Az összehasonlítás alátámasztotta a dömping meglétét. A Közösség következetes gyakorlatával összhangban a két kapcsolt exportáló gyártó vonatkozásában egy dömpingkülönbözetet állapítottak meg. A meg nem fizetett vámú, a nettó, közösségi határparitáson számított ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet a Shanghai Adeptech Precision Co., Ltd és a Shanghai Excell M&E Enterprise Co., Ltd kapcsolt vállalat vonatkozásában 52,6%.D. A FELÜLVIZSGÁLT INTÉZKEDÉSEK MÓDOSÍTÁSAA vizsgálat eredményeinek fényében úgy határoztak, hogy a megállapított dömpingkülönbözet szintjén végleges dönpingellenes vámot kell kivetni a kérelmezőre. Ez a különbözet alacsonyabb, mint a károkozás megszüntetésének az eredeti vizsgálatban a KNK számára megállapított országos szintje.Ebben az összefüggésben a Shanghai Adeptech Precision Co., Ltd és a Shanghai Excell M&E Enterprise Co., Ltd által gyártott REM behozatalára vonatkozó módosított dömpingellenes vám mértéke 52,6%.E. A DÖMPINGELLENES VÁM VISSZAMENŐLEGES HATÁLYÚ BESZEDÉSEA fenti megállapítások fényében a kérelmező tekintetében alkalmazandó dömpingellenes vámot visszamenőlegesen be kell szedni az érintett termék behozatala után, amelyet az 1408/2004/EK bizottsági rendelet 3 cikke szerint a nyilvántartásba vételre figyelemmel hajtottak végre.F. KÖZZÉTÉTELMinden érdekelt felet tájékoztattak a lényeges tényekről, valamint azokról a szempontokról, amelyek alapján a kérelmezőtől érkező REM behozatalára módosított végleges dömpingellenes vámot terveztek kivetni, és ezt a vámot visszamenőleges hatállyal be kívánták szedni a nyilvántartásba vételre figyelemmel végrehajtott behozatal után. Észrevételeiket megfontolták és figyelembe vették, ahol ez lehetséges volt.Ez a felülvizsgálat nem érinti a 2605/2000/EK tanácsi rendelettel kivetett intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti lejárata időpontját,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 2605/2000/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében a táblázat a következőkkel egészül ki:Ország | Vállalat | Vámtétel | Kiegészítő TARIC-kód |Kínai Népköztársaság | Shanghai Adeptech Precision Co., Ltd No. 3217 Hong Mei Road, Shanghai 201103, People’s Republic of China | 52,6% | A561 |Shanghai Excell M&E Enterprise Co., Ltd No. 1688 Huateng Road, Huaxin Town, Qingpu District, Shanghai, People’s Republic of China | 52,6% | A561 |Az ezúton kivetett vámot visszamenőleges hatállyal is be kell szedni az érintett termék behozatala után, amelyet az 1408/2004/EK bizottsági rendelet 3. cikke szerint nyilvántartásba vettek.A vámhatóságok azt az utasítást kapják, hogy fejezzék be a Kínai Népköztársaságból származó és a Shanghai Adeptech Precision Co., Ltd és a Shanghai Excell M&E Enterprise Co., Ltd által gyártott érintett termék behozatalának nyilvántartásba vételét.Más rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos intézkedéseket kell alkalmazni.2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnök

[1] HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

[2] HL L 301., 2000.11.30., 42. o.

[3] HL L 256., 2004.8.3., 8. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0651

Javaslat a Tanács rendelete egyes mezőgazdasági és ipari termékekre vonatkozó autonóm közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről  /* COM/2009/0651 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 2009.11.30.COM(2009)651 véglegesJavaslatA TANÁCS RENDELETEegyes mezőgazdasági és ipari termékekre vonatkozó autonóm közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezelésérőlA JAVASLAT HÁTTEREA javaslat okai és céljaiAutonóm közösségi vámkontingenseket olyan termékek esetében szükséges alkalmazni, amelyekből a Közösségben az adott kontingensidőszak folyamán nem fognak előállítani akkora mennyiséget, amekkorára az adott terméket felhasználó iparágnak szüksége lenne. Több tagállam kérése alapján a Bizottság az érintett kormányzati szakértőkkel közösen egyes mezőgazdasági és ipari termékek esetében megvizsgálta az autonóm vámkontingens megnyitásának a lehetőségét.Háttér-információkA Tanács 1996. december 20-án elfogadta az egyes mezőgazdasági és ipari termékekre vonatkozóan autonóm közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről szóló 2505/96/EK rendeletet. A rendelet elfogadására annak biztosítása érdekében került sor, hogy a szóban forgó termékek Közösségen belüli keresletét a lehető legkedvezőbb feltételekkel lehessen kielégíteni. Mivel a rendelet azóta számos alkalommal módosult, a Bizottság átláthatósági politikájából kiindulva indokolt hatályon kívül helyezni, és helyette új rendeletet elfogadni.A közösségi vámkontingenseket a megfelelő mennyiségek vonatkozásában nulla vagy – a közös vámtarifa szerinti autonóm vámtételhez képest – csökkentett vámtétel meghatározása mellett indokolt megnyitni oly módon, hogy a kérdéses termékek piacán ne keletkezzék zavar. A gazdasági és vámkérdésekkel foglalkozó csoport ülésein tartott egyeztetések azt mutatták, hogy a tagállamok készek a rendeletjavaslatban megjelölt termékek vámkontingenseinek oly módon történő megnyitására, hogy ez a kérdéses termékek piacán ne okozzon zavart.Hatályos rendelkezések a javaslat hatálya alá tartozó területenA legutóbb az 563/2009/EK rendelettel (HL L 168., 2009.6.30., 1. o.) módosított 2505/96/EK rendelet (HL L 345., 1996.12.31. 1. o.).Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivelA javaslat összhangban van a mezőgazdaság-, a kereskedelem-, a vállalkozás- és a fejlesztéspolitikával, valamint a külkapcsolatokra vonatkozó politikával. A javaslat nem érinti hátrányosan különösen az EU-val kötött preferenciális kereskedelmi megállapodások előnyeit élvező országokat (például az általános preferenciarendszerben részt vevő országokat, az AKCS-országokat, a tagjelölt és a potenciálisan tagjelölt nyugat-balkáni országokat).KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL, HATÁSVIZSGÁLATKonzultáció az érdekeltekkelA konzultáció módja, a legfontosabb célterületek és a válaszadók köreA konzultációban a gazdasági és vámkérdésekkel foglalkozó csoport vett részt, amely az egyes tagállamok vállalkozásait képviseli.Az észrevételek és felhasználásuk rövid ismertetéseAz összes felsorolt vámkontingens a csoport keretében elért megállapodást tükrözi.Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználásaÉrintett tudományterületek/szakterületekA gazdasági és vámkérdésekkel foglalkozó csoportban a tagállamokat képviselő szakértők.Alkalmazott módszerekNyilvános konzultáció.A konzultációba bevont főbb szervezetek/szakértőkAz egyes tagállamok által kijelölt szakértők.A beérkezett és felhasznált vélemények összefoglalásaNem merült fel, hogy a javaslat visszafordíthatatlan káros következményekkel járhat.Megállapodás a gazdasági és vámkérdésekkel foglalkozó csoport keretében.A szakértői vélemények nyilvánosságának biztosításaA javaslat közzététele.HatásvizsgálatTárgytalan.A javaslat nem szerepel a Bizottság 2010. évi jogalkotási és munkaprogramjában.A JAVASLAT JOGI ELEMEIA javaslat összefoglalásaAz egyes mezőgazdasági és ipari termékekre vonatkozó autonóm közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről elfogadandó tanácsi rendelet végrehajtása.JogalapAz EK-Szerződés 26. cikke.A szubszidiaritás elveA javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható.Az arányosság elveA javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt:Ezek az intézkedések összhangban vannak a külkereskedelemben részt vevő gazdasági szereplőkre vonatkozó eljárások egyszerűsítésével kapcsolatos alapelvvel, valamint a Bizottságnak az autonóm vámtételek felfüggesztéséről és az autonóm vámkontingensekről szóló 1998. évi közleményével (HL C 128., 1998.4.25., 2. o.).A jogi aktus típusának megválasztásaJavasolt aktus: rendelet.Más jogi aktus nem felelne meg a következők miatt:Az EK-Szerződés 26. cikke értelmében az autonóm vámkontingenseket a Bizottság javaslata alapján a Tanács hagyja jóvá, a jóváhagyáshoz minősített többség szükséges.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOKVámbevétel-kiesés összesen –37 163 112 EUR összegben.KIEGÉSZÍTő INFORMÁCIÓKJavaslatA TANÁCS RENDELETEegyes mezőgazdasági és ipari termékekre vonatkozó autonóm közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezelésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 26. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:1.  Egyes mezőgazdasági és ipari termékek Közösségen belüli előállítása nem képes kielégíteni a Közösségen belüli felhasználó ágazatok által támasztott keresletet. Emiatt e termékek Közösségen belüli kínálata jelentős mértékben a harmadik országokból származó behozataltól függ. A kérdéses termékek esetében a legkedvezőbb feltételek mellett haladéktalanul ki szükséges elégíteni a legsürgetőbb közösségi igényeket. Ezért – alkalmas mennyiségi korlátok keretei között – kedvezményes vámtételű közösségi vámkontingenseket indokolt megnyitni, figyelemmel ugyanakkor arra az elvárásra is, hogy e termékek piacán ne következzék be zavar, és az intézkedések a közösségi termelés kialakulását vagy fejlődését ne akadályozzák.2.  Ezekhez a kontingensekhez minden közösségi importőr számára egyenlő mértékű és folyamatos hozzáférést szükséges biztosítani, és az érintett termékek valamennyi tagállamba történő valamennyi behozatala esetében az adott kontingens kimerüléséig mindvégig biztosítani szükséges a kontingensekhez tartozó vámtételek alkalmazását.3.  A Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendeletben[1] lefektetett vámkontingens-kezelési rendszer, amely a szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó vámáru-nyilatkozatok elfogadásának időrendi sorrendjéből indul ki, egyenlő mértékű és folyamatos hozzáférést biztosít a vámkontingensekhez, és gondoskodik a vámtételek folyamatos alkalmazásáról. Ezért úgy indokolt rendelkezni, hogy az e rendelettel megnyitott vámkontingenseket a Bizottság és a tagállamok e rendszer szerint kezeljék.4.  A legtöbb kontingensmennyiség tonnában van kifejezve. Néhány olyan termék esetében, amelyekre vonatkozóan ez a rendelet vámkontingenst nyit meg, a kontingensmennyiség más mértékegységben van megadva. Azokban az esetekben, amikor ezekre a termékekre vonatkozóan a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet[2] I. mellékletében meghatározott Kombinált Nómenklatúra nem ad meg kiegészítő mértékegységet, bizonytalan helyzet alakulhat ki az alkalmazott mértékegységgel kapcsolatban. Az egyértelműség és a kontingensek jobb kezelése érdekében ezért indokolt az autonóm vámkontingensek igénybevételének feltételéül szabni, hogy a behozni kívánt termékek pontos mennyisége a szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó vámáru-nyilatkozat 41. rovatában („Kiegészítő mértékegység”) az adott termékre e rendelet mellékletében meghatározott mértékegységek alkalmazásával be legyen vezetve.5.  Az egyes mezőgazdasági és ipari termékekre vonatkozóan autonóm közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről szóló, 1996. december 20-i 2505/96/EK tanácsi rendelet[3] számos alkalommal módosult. Az átláthatóság érdekében ezért ezt a rendeletet hatályon kívül kell helyezni, és helyette újat kell elfogadni.6.  Az e rendeletnek a Kombinált Nómenklatúra és a TARIC szerinti kódok változásai miatt szükségessé váló módosítása céljából meghozandó intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak[4] megfelelően indokolt elfogadni.7.  Mivel a vámkontingenseknek 2010. január 1-jén kell hatályba lépniük, e rendeletnek ugyanezen időponttól fogva kell alkalmazandónak lennie, és haladéktalanul hatályba kell lépnie,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA Tanács a mellékletben felsorolt termékekre autonóm közösségi vámkontingenseket nyit; e vámkontingensek alkalmazásában a közös vámtarifa szerinti autonóm vámtételeket a mellékletben megjelölt időszakra, legfeljebb a mellékletben megjelölt mennyiségek erejéig fel kell függeszteni, és helyettük a mellékletben megjelölt vámtételeket kell alkalmazni.2. cikkAz 1. cikkben előírt vámkontingenseket a Bizottság kezeli a 2454/93/EGK rendelet 308a., 308b. és 308c. cikke szerint.3. cikkHa az e rendeletben említett azon termékek valamelyikét illetően nyújtanak be szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó vámáru-nyilatkozatot, amelyek esetében a kontingensmennyiség nem tömegben, tonna vagy kilogramm mértékegységben, sem pedig értékben van meghatározva, és az adott termékre a 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. melléklete szerinti Kombinált Nómenklatúra nem ad meg kiegészítő mértékegységet, akkor a behozni kívánt termékek pontos mennyiségét a vámáru-nyilatkozat 41. rovatában („Kiegészítő mértékegység”) a kontingensmennyiség e rendelet melléklete szerinti mértékegységében is meg kell jelölni.4. cikkA Kombinált Nómenklatúra és a TARIC szerinti kódok változásai miatt szükségessé váló módosításokat és technikai kiigazításokat az 5. cikk (2) bekezdésében előírt eljárással kell elfogadni.5. cikk(1) A Bizottságot a 2913/92/EGK rendelet 248a. cikke alapján létrehozott Vámkódex Bizottság segíti.(2) Erre a bekezdésre való hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni.Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdése szerinti határidő három hónap.6. cikkA 2505/96/EK rendelet hatályát veszti.7. cikkEz a rendelet Az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján lép hatályba.Ezt a rendeletet 2010. január 1-jétől kell alkalmazni.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETRendelési szám | KN-kód | TARIC | Árumegnevezés | Kontingensidőszak | Kontingens mennyiség | Kontingens vámtétele (%) |09.2849 | ex 0710 80 69 | 10 | Auricularia polytricha fajtájú gomba, (nyersen, vagy gőzöléssel vagy forrázással főzve is), fagyasztva, készételek előállításához (1) (2) | 1.1.-12.31. | 700 tonna | 0 % |09.2913 | ex 2401 10 35 ex 2401 10 70 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 20 35 ex 2401 20 70 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95 | 91 10 11 21 91 91 10 11 21 91 | Természetes feldolgozatlan dohány, szabályos formára vágva is, legalább 450 Euro/100 kg nettó súly vámértékkel, a 2402 10 00 alszám alá tartozó áruk gyártásánál belső szivarburokként vagy szivarburkolóként történő felhasználásra (1) | 1.1-12.31. | 6 000 tonna | 0 % |09.2841 | ex 2712 90 99 | 10 | 1-alkének keveréke, amely legalább 80 tömegszázalékban 20 és 22 szénatom-lánchosszúságú 1-alkéneket tartalmaz | 1.1.-12.31. | 10 000 tonna | 0 % |09.2703 | ex 2825 30 00 | 10 | Vanádium-oxidok és -hidroxidok, kizárólag ötvözetek készítéséhez (1) | 1.1.-12.31. | 13 000 tonna | 0 % |09.2806 | ex 2825 90 40 | 30 | Volfrám-trioxid, a kék volfrám-oxidot is ideértve | 1.1.-12.31. | 12 000 tonna | 0 % |09.2611 | ex 2826 19 90 | 10 | Együttesen legfeljebb 0,25 mg/kg mennyiségű alumíniumot, magnéziumot és nátriumot tartalmazó kalcium-fluorid, por alakban | 1.1.-12.31. | 55 tonna | 0 % |09.2837 | ex 2903 49 80 | 10 | Brómklór-metán | 1.1.-12.31. | 600 tonna | 0 % |09.2933 | ex 2903 69 90 | 30 | 1,3-Diklór-benzol | 1.1.-12.31. | 2 600 tonna | 0 % |09.2950 | ex 2905 59 98 | 10 | 2-Klóretanol, a 4002 99 90 alszám alá tartozó folyékony tioplasztok gyártásához (1) | 1.1.-12.31. | 15 000 tonna | 0 % |09.2851 | ex 2907 12 00 | 10 | O-krezol, legalább 98,5 tömegszázalék tisztaságú | 1.1.-12.31. | 20 000 tonna | 0 % |09.2767 | ex 2910 90 00 | 80 | Allil-glicidil-éter | 1.1.-12.31. | 2 500 tonna | 0 % |09.2624 | 2912 42 00 | Etil-vanillin (3-etoxi-4-hidroxi-benzaldehid) | 1.1.-12.31. | 600 tonna | 0 % |09.2972 | 2915 24 00 | Ecetsavanhidrid | 1.1.-12.31. | 20 000 tonna | 0 % |09.2769 | ex 2917 13 90 | 10 | Dimetilszebacát | 1.1.-12.31. | 1 300 tonna | 0 % |09.2634 | ex 2917 19 90 | 40 | Dodekándionsav, több mint 98,5 tömegszázalékos tisztaságú | 1.1.-12.31. | 4 600 tonna | 0 % |09.2808 | ex 2918 22 00 | 10 | o-Acetil-szalicilsav | 1.1.-12.31. | 120 tonna | 0 % |09.2975 | ex 2918 30 00 | 10 | Benzofenon-3,3’,4,4’-tetra-karboxil-dianhidrid | 1.1.-12.31. | 1 000 tonna | 0 % |09.2632 | ex 2921 22 00 | 10 | Hexametilén-diamin | 1.1.-12.31. | 35 000 tonna | 0 % |09.2602 | ex 2921 51 19 | 10 | o-Feniléndiamin | 1.1.-12.31. | 1 800 tonna | 0 % |09.2977 | 2926 10 00 | Akrilnitril | 1.1.-12.31. | 30 000 tonna | 0 % |09.2002 | ex 2928 00 90 | 30 | Fenilhidrazin | 1.1.-12.31. | 1 000 tonna | 0 % |09.2917 | ex 2930 90 13 | 90 | Cisztin | 1.1.-12.31. | 600 tonna | 0 % |09.2603 | ex 2930 90 99 | 79 | Bisz(3-trietoxiszililpropil) tetraszulfid | 1.1.-12.31. | 9 000 tonna | 0 % |09.2810 | 2932 11 00 | Tetrahidrofurán | 1.1-12.31. | 20 000 tonna | 0 % |09.2955 | ex 2932 19 00 | 60 | Flurtamon (ISO) | 1.1.-12.31. | 300 tonna | 0 % |09.2812 | ex 2932 29 85 | 77 | Hexán-6-olid | 1.1.-12.31. | 4 000 tonna | 0 % |09.2615 | ex 2934 99 90 | 70 | Ribonukleinsav | 1.1.-12.31. | 110 tonna | 0 % |09.2945 | ex 2940 00 00 | 20 | D-xilóz | 1.1.-12.31. | 400 tonna | 0 % |09.2908 | ex 3804 00 00 | 10 | Nátrium-lignoszulfonát | 1.1.-12.31. | 40 000 tonna | 0 % |09.2889 | 3805 10 90 | Szulfátterpentin | 1.1.-12.31. | 20 000 tonna | 0 % |09.2935 | ex 3806 10 00 | 10 | Friss oleogyantákból nyert fenyőgyanta és gyantasavak | 1.1.-12.31 | 280 000 tonna | 0 % |09.2814 | ex 3815 90 90 | 76 | Titán-dioxidból és volfrám-trioxidból készült katalizátor | 1.1.-12.31. | 1 600 tonna | 0 % |09.2829 | ex 3824 90 97 | 19 | Fenyőgyanta fából történő kivonásakor keletkező maradvány szilárd kivonata, mely alifás oldószerekben nem oldódik, és a következő jellemzőkkel rendelkezik: — legfeljebb 30 tömegszázalék gyantasav-tartalom, — legfeljebb 110-es savszám és — legalább 100°C-os olvadáspont | 1.1.-12.31. | 1 600 tonna | 0 % |09.2914 | ex 3824 90 97 | 26 | Legalább 40 tömegszázalék száraz betain-kivonatot és legalább 5, de legfeljebb 30 tömegszázalék szerves vagy szervetlen sókat tartalmazó vizes oldat | 1.1.-12.31. | 5 000 tonna | 0 % |09.2986 | ex 3824 90 97 | 76 | Tercier aminok keveréke, amely tartalmaz: — legalább 60 tömegszázalék dodecil-dimetilamint — legalább 20 tömegszázalék dimetil(tetradecil)amint — legalább 0,5 tömegszázalék hexadecil-dimetilamint, aminoxidok előállításához (1) | 1.1.-12.31. | 14 315 tonna | 0 % |09.2907 | ex 3824 90 97 | 86 | Fitoszterinek keveréke, porított formában, amely: — legalább 75 tömegszázalék szterint, — legfeljebb 25 tömegszázalék sztanolt, tartalmaz, sztanol-/szterinészterek gyártásához (1) | 1.1.-12.31. | 2 500 tonna | 0 % |09.2140 | ex 3824 90 97 | 98 | Tercier aminok keveréke, amely tartalmaz: — 2,0-4,0 tömegszázalék N,N-dimetil-1-oktánamint — legalább 94 tömegszázalék N,N-dimetil-1-dekánamint — legfeljebb 2 tömegszázalék N,N-dimetil-1-dodekánamint | 1.1.-12.31. | 4 500 tonna | 0 % |09.2992 | ex 3902 30 00 | 93 | Legalább 60, de legfeljebb 68 tömegszázalék propilént és legalább 32, de legfeljebb 40 tömegszázalék butilént tartalmazó propilén-butilén-kopolimer, az ASTM D 3236 módszerrel mérve 190°C-on legfeljebb 3 000 mPa olvadási viszkozitással, a 4818 40 alszám alá tartozó termékek gyártásánál ragasztóként történő felhasználásra (1) | 1.1.-12.31. | 1 000 tonna | 0 % |09.2947 | ex 3904 69 90 | 95 | Poli(vinilidén-flourid), por alakban, fémbevonó festékek vagy lakkok előállításához (1) | 1.1.-12.31. | 1 300 tonna | 0 % |09.2604 | ex 3905 30 00 | 10 | Poli(vinil-alkohol), részben 5-(4-azido-2-szulfonbenzilidén)-3-(formilpropil)-rodanin nátriumsóval acetálva | 1.1.-12.31. | 100 tonna | 0 % |09.2616 | ex 3910 00 00 | 30 | Polidimetilsziloxán, 2 800 (± 100) monomer egység polimerizációs fokkal | 1.1.-12.31. | 1 300 tonna | 0 % |09.2816 | ex 3912 11 00 | 20 | Cellulóz-acetát pelyhek, cellulóz-acetát fonókábel gyártásához (1) | 1.1.-12.31. | 37 000 tonna | 0 % |09.2807 | ex 3913 90 00 | 86 | Nem steril nátrium-hialuronát | 1.1.-12.31. | 110 000 g | 0 % |09.2813 | ex 3920 91 00 | 94 | Háromrétegű, koextrudált poli(vinil-butirál) fólia, fokozatosan színezett szalag nélkül, lágyítóként legalább 29 tömegszázalék és legfeljebb 31 tömegszázalék 2,2’-etilén-dioxidietil-bisz(2-etil-hexanoát)-tartalommal | 1.1.-12.31. | 2 000 000 m² | 0 % |09.2818 | ex 6902 90 00 | 10 | Tűzálló tégla — élhosszúsága több, mint 300 mm és — TiO2 tartalma legfeljebb 1 tömegszázalék és — Al2O3 tartalma legfeljebb 0,4 tömegszázalék és — térfogatváltozása 1 700° C-on kevesebb, mint 9 % | 1.1.-12.31. | 75 tonna | 0 % |09.2815 | ex 6909 19 00 | 70 | Alátámasztó elem katalizátorokhoz és szűrőkhöz, elsősorban alumínium- és titánoxidokból készülő porózus kerámiából, legfeljebb 65 liter teljes űrtartalommal, keresztmetszete minden cm2-én legalább egy, egyik vagy mindkét végén nyitott pórussal | 1.1.-12.31. | 380 000 egység | 0 % |09.2628 | ex 7019 52 00 | 10 | 120 g/m²(± 10 g/m²) súlyú, üvegszálas szövet műanyaggal bevont üvegrostból, rögzített kerettel ellátott, mozgatható szúnyoghálókban való felhasználásra | 1.1.-12.31. | 350 000 m² | 0 % |09.2799 | ex 7202 49 90 | 10 | Legalább 1,5, de legfeljebb 4 tömegszázalék szenet és legfeljebb 70 tömegszázalék krómot tartalmazó ferrokróm | 1.1.-12.31. | 50 000 tonna | 0 % |09.2629 | ex 7616 99 90 | 85 | Alumínium teleszkópos fogantyú bőröndök gyártásához (1) | 1.1.-12.31. | 240 000 egység | 0 % |09.2763 | ex 8501 40 80 | 30 | Elektromos egyfázisú, váltóáramú (AC) kommutátoros motor 750 W-ot meghaladó kimenő teljesítménnyel, több, mint 1 600 W, de legfeljebb 2 700 W bemeneti teljesítménnyel, külső átmérője több, mint 120 mm (± 0,2 mm), de legfeljebb 135 mm (± 0,2 mm), névleges percenkénti fordulatszáma több, mint 30 000 rpm, de legfeljebb 50 000 rpm, levegőbeszívó ventilátorral felszerelve, porszívók gyártásához (1) | 1.1.-12.31. | 2 000 000 egység | 0 % |09.2633 | ex 8504 40 81 | 30 | Elektromos adapter, legfeljebb 1 kVA teljesítményű, szőreltávolító készülék gyártásához (1) | 1.1.-12.31. | 4 500 000 egység | 0 % |09.2620 | ex 8526 91 20 | 20 | Részegység GPS-rendszerű helyzetmeghatározó berendezéshez | 1.1.-12.31. | 3 000 000 egység | 0 % |09.2003 | ex 8543 70 90 | 63 | Feszültségvezérelt frekvenciagenerátor, nyomtatott áramkörre rögzített aktív és passzív elemekből, legfeljebb 30 x 30 mm méretű házban | 1.1.-12.31. | 1 400 000 egység | 0 % |09.2631 | ex 9001 90 00 | 80 | Nem szerelt üveglencsék, prizmák és ragasztott elemek, a 9005, 9013 és 9015 KN-kódok alá tartozó áruk gyártásához (1) | 1.1.-12.31. | 5 000 000 egység | 0 % |(1) | A vámmentesség vagy vámkedvezmény a vonatkozó közösségi rendelkezésekben meghatározott feltételektől függ, melyeket ezen áruk használatának vámellenőrzése céljából fektettek le (lásd a 2454/93/EGK bizottsági rendelet [HL L 253., 1993.10.11., 1. o.] 291–300. cikkét). |(2) | Az intézkedés azonban nem engedélyezett, ha a feldolgozást kiskereskedelmi vagy vendéglátó-ipari vállalkozás végzi. |PÉNZÜGYI KIMUTATÁS A KIZÁRÓLAG A BEVÉTELI OLDALRA KORLÁTOZOTT KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSSAL JÁRÓ JAVASLATOKHOZ1. A JAVASLAT CÍME:A Tanács rendelete egyes mezőgazdasági és ipari termékekre vonatkozó autonóm közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről2. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK:Alcím és jogcímcsoport: 12. alcím, 120. jogcímcsoportA 2010. évben a költségvetésben szereplő összeg: € 14 079 700 000 EUR (2010. évi előzetes költségvetés-tervezet)3. PÉNZÜGYI HATÁSx( A javaslatnak nincs pénzügyi hatása a kiadásra, viszont van a bevételre. Ez a hatás a következő:(millió EUR egy tizedesjegyig)Költségvetési tétel | Bevétel[5] | 12 hónapos időszak, kezdődátum: éééé. hh. nn | [2010. év] |120. jogcímcsoport | Saját forrásokra gyakorolt hatás | 2010. 01. 01 | –37,2 |4. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEKA vámkontingensek kezeléséről szóló rendelkezések magukban foglalják a csalások és a szabálytalanságok megakadályozásához és az azokkal szembeni védekezéshez szükséges intézkedéseket is.MELLÉKLETÁrumegnevezés | Kontingensmennyiség (db/tonna/gramm) | Becsült ár (EUR/db, tonna, gramm vagy m2) | Vámtétel (%) a közös vámtarifa szerint, 2010 | Vámtétel a vámkontingensben (%) | Várt bevételkiesés (EUR) |09.2849 Gomba | 700 t | 751 EUR/t | 14,4 | 0 | 75 700 |09.2913 Dohány | 6 000 t | 594 EUR/t | 11,2 | 0 | 399 168 |09.2841 Keverék | 10 000 t | 600 EUR/t | 2,2 | 0 | 132 000 |09.2703 Vanádium | 13 000 t | 2708 EUR/t | 5,5 | 0 | 1 936 220 |09.2806 Volfrám | 12 000 t | 16 875 EUR/t | 4,6 | 0 | 9 315 000 |09.2611 Kalcium | 55 t | 33 850 EUR/t | 5,3 | 0 | 98 673 |09.2837 Metán | 600 t | 2557 EUR/t | 5,5 | 0 | 84 381 |09.2933 Benzol | 2 600 t | 3 062 EUR/t | 5,5 | 0 | 437 866 |09.2950 Etanol | 15 000 t | 733 EUR/t | 5,5 | 0 | 604 725 |09.2851 Krezol | 20 000 t | 896 EUR/t | 2,1 | 0 | 376 320 |09.2767 Éter | 2 500 t | 4 500 EUR/t | 5,5 | 0 | 618 750 |09.2624 Vanillin | 600 t | 16 129 EUR/t | 5,5 | 0 | 532 257 |09.2972 Anhidrid | 20 000 t | 800 EUR/t | 5,5 | 0 | 880 000 |09.2769 Szebacát | 1 300 t | 2 600 EUR/t | 6 | 0 | 202 800 |09.2634 Dodekándionsav | 4 600 t | 3 696 EUR/t | 6,3 | 0 | 1 071 101 |09.2808 o-Acetil-szalicilsav | 120 t | 2 700 EUR/t | 6,5 | 0 | 21 060 |09.2975 Benzofenon | 1 000 t | 11 134 EUR/t | 6,5 | 0 | 723 710 |09.2632 Diamin | 35 000 t | 1304 EUR/t | 6,5 | 0 | 2 966 600 |09.2602 Diamin | 1 800 t | 3 500 EUR/t | 6,5 | 0 | 409 500 |09.2977 Akrilnitril | 30 000 t | 900 EUR/t | 6,5 | 0 | 1 755 000 |09.2002 Hidrazin | 1 000 t | 3875 EUR/t | 6,5 | 0 | 251 875 |09.2917 Cisztin | 600 t | 14 142 EUR/t | 6,5 | 0 | 551 538 |09.2603 Szulfid | 9 000 t | 400 EUR/t | 6,5 | 0 | 234 000 |09.2810 Furán | 20 000 t | 1538 EUR/t | 6,5 | 0 | 1 999 400 |09.2955 Flurtamon | 300 t | 20 833 EUR/t | 6,5 | 0 | 406 244 |09.2812 Olid | 4 000 t | 2040 EUR/t | 6,5 | 0 | 530 400 |09.2615 Ribonukleinsav | 110 t | 150 000 EUR/t | 6,5 | 0 | 1 072 500 |09.2945 Xilóz | 400 t | 2 100 EUR/t | 6,5 | 0 | 54 600 |09.2908 Szulfonát | 40 000 t | 43 EUR/t | 5 | 0 | 86 000 |09.2889 Terpentin | 20 000 t | 677 EUR/t | 3,2 | 0 | 433 280 |09.2935 Fenyőgyanta | 280 000 t | 33 EUR/t | 5 | 0 | 462 000 |09.2814 Katalizáltor | 1 600 t | 4 500 EUR/t | 6,5 | 0 | 468 000 |09.2829 Kivonat | 1 600 t | 4 600 EUR/t | 6,5 | 0 | 478 400 |09.2914 Oldat | 5 000 t | 350 EUR/t | 6,5 | 0 | 113 750 |09.2986 Aminok | 14 315 t | 1470 EUR/t | 6,5 | 0 | 1 367 798 |09.2907 Szterinek | 2 500 t | 13 500 EUR/t | 6,5 | 0 | 2 193 750 |09.2140 Aminok | 4 500 t | 2222 EUR/t | 6,5 | 0 | 649 935 |09.2992 Kopolimer | 1 000 t | 2075 EUR/t | 6,5 | 0 | 134 875 |09.2947 Fluorid | 1 300 t | 9 000 EUR/t | 6,5 | 0 | 760 500 |09.2604 Alkohol | 100 t | 16 666 EUR/t | 6,5 | 0 | 108 329 |09.2616 Sziloxán | 1 300 t | 3253 EUR/t | 6,5 | 0 | 274 879 |09.2816 Pelyhek | 37 000 t | 933 EUR/t | 6,5 | 0 | 2 243 865 |09.2807 Hialuronát | 110 000 g | 173 081 EUR/kg | 6,5 | 0 | 1 237 529 |09.2813 Fólia | 2 000 000 m² | 6 EUR/m² | 6,1 | 0 | 732 000 |09.2818 Tégla | 75 t | 18 000 EUR/t | 2 | 0 | 27 000 |09.2815 Alátámasztó elem | 380 000 db | 100 EUR/db | 5 | 0 | 1 900 000 |09.2628 Szövet | 350 000 m² | 1 EUR/m² | 7 | 0 | 24 500 |09.2799 Ferrokróm | 50 000 t | 1 611 EUR/t | 7 | 0 | 5 638 500 |09.2629 Fogantyú | 240 000 db | 2,32 EUR/db | 6 | 0 | 33 408 |09.2763 Motor | 2 000 000 db | 4,80 EUR/db | 2,7 | 0 | 259 200 |09.2633 Adapter | 4 500 000 db | 1,02 EUR/db | 3,3 | 0 | 151 470 |09.2620 GPS | 3 000 000 db | 10,36 EUR/db | 3,7 | 0 | 1 149 960 |09.2003 Generátor | 1 400 000 db | 10 EUR/db | 3,7 | 0 | 518 000 |09.2631 Lencsék | 5 000 000 db | 2,50 EUR/db | 2,9 | 0 | 362 500 |Az egyéves kontingensidőszak során a teljes bevételkiesés:–(49 550 816 EUR – 12 387 704 EUR) = nettó –37 163 112 EUR.[1] HL L 253., 1993.10.11., 1. o.[2] HL L 256., 1987.9.7., 1. o.[3] HL L 345., 1996.12.31., 1. o.[4] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.[5] A hagyományos saját források (mezőgazdasági vámok, cukorlefölözések, vámok) tekintetében nettó összegeket, vagyis a beszedési költségek 25%-ának levonásával kapott bruttó összegeket kell megadni.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52010PC0053

Javaslat: a Tanács …/…/EU rendeleTE a 479/2009/EK rendeletnek a túlzott hiány esetén követendő eljárás során felhasználandó statisztikai adatok minőségének tekintetében történő módosításáról  /* COM/2010/0053 végleges - NLE 2010/0035 */

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2010.2.15.COM(2010)53 végleges2010/0035 (NLE)Javaslat:A TANÁCS …/…/EU RENDELETEa 479/2009/EK rendeletnek a túlzott hiány esetén követendő eljárás során felhasználandó statisztikai adatok minőségének tekintetében történő módosításárólINDOKOLÁSAz EU költségvetési felügyeleti rendszerének alapjait a Szerződések rögzítik, további részleteit pedig EU-jogszabályok határozzák meg, nevezetesen a túlzott hiány esetén követendő eljáráshoz szükséges költségvetési statisztikák minőségére vonatkozó követelmények révén. A költségvetési statisztikai keretrendszerben az adatok minőségét elsősorban az határozza meg, hogy a tagállamok helyesen hajtják-e végre a túlzott hiány esetén követendő eljárás szempontjából releváns jogi aktusokat, mint például a 2223/96/EK tanácsi rendeletet[1] (ESA 95) és a 479/2009/EK tanácsi rendeletet[2], amely statisztikai referencia-rendszert hoz létre a standardokra, fogalommeghatározásokra és számviteli előírásokra. A Bizottság azt a feladatot kapta, hogy felügyelje a tagállamok által szolgáltatott költségvetési adatok minőségét. A 479/2009/EK rendelet 8. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a Bizottságnak (Eurostatnak) rendszeresen értékelnie kell mind a tagállamok által szolgáltatott tényadatok, mind az ezek alapjául szolgáló, az ESA 95 alapján összeállított kormányzatiszektor-számlák minőségét. A tényadatok minősége a statisztikai adatok elszámolási szabályoknak való megfelelését, valamint hiánytalanságát, megbízhatóságát, időszerűségét és ellentmondás-mentességét jelenti. Továbbá a 479/2009/EK rendelet 8. cikkének (2) bekezdése szerint a tagállamok a statisztikai adatok bizalmas kezelésére vonatkozó rendelkezések sérelme nélkül kötelesek haladéktalanul biztosítani a Bizottság (Eurostat) részére az adatok minőségének értékeléséhez kért lényeges statisztikai információkat.Azt követően, hogy a Tanács a 2004-es „görög eset” után a tagállamok által szolgáltatott költségvetési adatok minősége felügyeletének megszigorítására szólította fel, a Bizottság 2005-ben a túlzott hiány esetén követendő eljárás során felhasználandó adatok minőségét szabályozó hatályos jogszabály, azaz a 3605/93/EK tanácsi rendelet módosítására tett javaslatot. A Bizottság 2005-ös javaslatában[3] szereplő módosítások a túlzott hiány esetén követendő eljárással összefüggő statisztikák átláthatóságát, illetve ennek érdekében az Eurostat adatminőséggel összefüggő jogkörét voltak hivatottak növelni. A Bizottság különösen „beható ellenőrző látogatások” bevezetésére tett javaslatot. A javaslat, melyhez az az általános követelmény társult, hogy a tagállamoknak hozzáférését kellett biztosítaniuk a Bizottság (Eurostat) számára az adatok minőségének értékeléséhez szükséges információkhoz, az adatminőséggel összefüggő hatáskör megerősítését célozta. Noha a 2103/2005/EK tanácsi rendelet[4] további eszközöket biztosított a Bizottságnak, ezek korlátozottabbak voltak, mint amelyeket a Bizottság eredetileg kért. A tagállamoknak nincs olyan általános kötelezettségük, amelynek értelmében hozzáférését kell biztosítaniuk a Bizottság (Eurostat) számára az adatok minőségének értékeléséhez kért valamennyi információhoz, a módszertani látogatások (a jogszabály elfogadása óta csak egy tagállamban került erre sor) pedig kizárólag statisztikai célokat szolgálhatnak.A közelmúlt eseményei és különösen a költségvetési hiányra és az államadósságra vonatkozóan 2009 októberében benyújtott görög statisztikák[5] nyilvánvalóvá tették és fokozták ezeket a korlátokat, továbbá bebizonyították, hogy a jelenlegi költségvetési statisztikai rendszer nem enyhíti a szükséges mértékben például annak a veszélyét, hogy helytelen vagy pontatlan adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak.Amennyiben nem tesznek lépéseket ennek a hiányosságnak az ellensúlyozására, az ilyen esetek, amelyekben egyes tagállamok nem tartják be a szabályokat, a jövőben is aláássák majd az irányítási rendszer megbízhatóságát mind az uniós, mind a tagállami szintű résztvevők számára. Ennélfogva jelen helyzetben egyrészt helyénvaló, másrészt a szakpolitikával is összhangban áll, ha a költségvetési statisztikák irányítási keretrendszerének bizonyos módosításaira tesznek javaslatot. A módosított rendelet célja, hogy lehetővé tegye a Bizottság és a tagállamok közötti hatékonyabb együttműködést a kormányzati pénzügyi statisztikák minőségének és megbízhatóságának javítása által, kétpilléres megközelítésre támaszkodva: egyrészt gyakoribb és átfogó, rendszeres statisztikai célú látogatások a túlzott hiány esetén követendő standard eljárás keretében, másrészt ha a kockázatalapú értékelés különleges és jelentős problémákat tár fel, az Eurostat további módszertani látogatásokat tehet.A jelenlegi hiányosságok pótlása érdekében a Bizottság ezért szükségesnek tartja, hogy az adatellenőrző mechanizmusok megszilárdítása érdekében a meglévő szabályok kiegészítésére tegyen javaslatot. Módszertani látogatásokra azonban kizárólag abban az esetben kerül sor – csakúgy mint a meglévő jogi keretben –, ha az adatok minőségével összefüggő jelentős kockázatokat vagy potenciális problémákat tárnak fel.Mivel az Eurostatnak mint statisztikai hatóságnak képesnek kell lennie a szolgáltatott számadatok tényleges ellenőrzésére, a jelenlegi keretrendszer több vonatkozásban is kiegészítésre szorul. Különösen annak elismerésére van szükség, hogy az Eurostatnak joga van közvetlenül betekinteni a költségvetési elszámolásokba abban az esetben, ha jelentős kétely merül fel valamely nemzeti statisztikai hatóság által benyújtott statisztikai adatok megbízhatóságát illetően – ehhez pedig a nemzeti hatóságok megfelelő kötelezettségének kell társulnia, miszerint minden lényeges információforrást meg kell őrizniük és rendelkezésre kell bocsátaniuk. Továbbá a tagállamoknak biztosítaniuk kell a nemzetiszámla-szakértők segítségét, többek között a módszertani látogatások előkészítéséhez és lebonyolításához.2010/0035 (NLE)Javaslat:A TANÁCS …/…/EU RENDELETEa 479/2009/EK rendeletnek a túlzott hiány esetén követendő eljárás során felhasználandó statisztikai adatok minőségének tekintetében történő módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (14) bekezdésének harmadik albekezdésére,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére,különleges jogalkotási eljárás keretében,mivel:(1) A költségvetési felügyelet hitelessége a megbízható költségvetési statisztikákon áll vagy bukik. Rendkívül fontos, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez[6] csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló 479/2009/EK tanácsi rendelet értelmében a tagállamok által szolgáltatott adatok jó minőségűek legyenek.(2) Az Európai Unió költségvetési statisztikáinak irányítási keretrendszerét továbbfejlesztették, intézményi keretét pedig frissítették az elmúlt évek során, nevezetesen azért, hogy a Bizottság (Eurostat) hatékonyabban tudja felügyelni a költségvetési adatokat.(3) A költségvetési statisztikák felülvizsgált irányítási keretrendszere összességében jól működik, és a költségvetési hiányra és az államadósságra vonatkozó lényeges költségvetési adatokra vonatkozó adatszolgáltatás eredménye általánosságban kielégítő. A tagállamok túlnyomó része jóhiszemű együttműködésről és arról tett tanúbizonyságot, hogy jó minőségű költségvetési adatokat tudnak szolgáltatni.(4) A közelmúlt eseményei azonban arra is egyértelműen rámutattak, hogy a költségvetési statisztikák jelenlegi irányítási keretrendszere még mindig nem enyhíti a szükséges mértékben annak a veszélyét, hogy szándékosan helytelen vagy pontatlan adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak.(5) Ezzel összefüggésben a Bizottságnak (Eurostatnak) további jogokat kell kapnia, hogy az adatok minőségének értékeléséhez az információk szélesebb köréhez férhessen hozzá.(6) Az azon tagállamban tett ellenőrző látogatások során, melynek statisztikai adatait vizsgálják, a Bizottságot (Eurostatot) különösen arra kell feljogosítani, hogy hozzáférjen a központi, állami, helyi önkormányzati és társadalombiztosítási szintű kormányzati szervek elszámolásaihoz, beleértve az ezek alapját képező részletes számviteli információkkal, lényeges statisztikai felmérésekkel és kérdőívekkel, valamint az ezekkel összefüggő további információkkal kapcsolatos adatszolgáltatást, tiszteletben tartva az adatvédelmi jogszabályokat és a statisztikai adatok bizalmas kezelését.(7) Az ellenőrzéseknek elsősorban az államháztartási szervezetek, valamint az államháztartáson kívüli állami szervezetek költségvetési elszámolásaira kell irányulniuk, melyeket statisztikai célú felhasználhatóságuk szempontjából kell megvizsgálni.(8) A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a Bizottságnak (Eurostatnak) szolgáltatott tényadatok és az ezek alapjául szolgáló kormányzati számlák rendelkezésre bocsátásáért felelős tisztviselők teljes mértékben eleget tegyenek a statisztikai elvekkel összefüggő kötelezettségeknek.(9) Ezért a 479/2009/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:1. cikkA 479/2009/EK rendelet a következőképpen módosul:(1) Az irányelv a következő 2a. cikkel egészül ki:„ 2a. cikkA „hozzáférés” annak lehetősége, hogy egy lényeges dokumentumról másolatot kapjanak – az elektronikus másolatot is beleértve, amennyiben rendelkezése áll –, vagy abba a helyszínen betekintsenek, valamint minden lényeges információt megkapjanak. A kért dokumentumokat és információkat haladéktalanul rendelkezésre kell bocsátani, és amennyiben rendelkezésre állnak, egyszerűen kinyerhetőnek kell lenniük a rendelkezésre álló nyilvántartásokból vagy forrásokból.”(2) A 8. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:„2. A tagállamok a lehető legrövidebb időn belül hozzáférést biztosítanak a Bizottság (Eurostat) részére az adatok minőségének értékeléséhez kért valamennyi információhoz, többek között olyan statisztikai információkhoz, mint a nemzeti számlákból származó adatok, módszertani leírások, a túlzott hiány esetén követendő eljárásban szolgáltatott táblázatok és a jelentésre vonatkozó kiegészítő kérdőívek és pontosítások.A kérdőívek formátumát a Bizottság (Eurostat) határozza meg a monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottsággal (a továbbiakban: CMFB) folytatott konzultációt követően.”(3) A 11. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:„3. A módszertani látogatások célja a megküldött tényadatokat alátámasztó eljárások és számlák ellenőrzése, valamint részletes következtetések levonása a megküldött adatok minőségéről, a 8 cikk (1) bekezdésében meghatározottak szerint.Módszertani látogatásokra kizárólag kivételes esetekben kerül sor, ha az adatok minőségével kapcsolatban egyértelműen jelentős kockázatokat vagy potenciális problémákat tárnak fel.”(4) A 12. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:„1. A tagállamok a Bizottság (Eurostat) kérésére biztosítják a nemzetiszámla-szakértők segítségét, többek között a módszertani látogatások előkészítéséhez és lebonyolításához. Feladataik végrehajtása során e szakértők független szakértői véleményt készítenek. A nemzetiszámla-szakértők listáját a túlzott hiányra vonatkozó adatszolgáltatásért felelős nemzeti hatóságok által a Bizottság (Eurostat) részére eljuttatott javaslatok alapján állítják össze.A Bizottság megállapítja a szakértők kiválasztásával és a munkamegállapodásaikkal összefüggő szabályokat és eljárásokat.”(5) A 12. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:„2. A Bizottságnak (Eurostatnak) a módszertani látogatások keretében jogában áll hozzáférni valamennyi központi, állami, helyi önkormányzati és társadalombiztosítási szintű kormányzati szerv elszámolásaihoz, beleértve az ezek alapját képező részletes számviteli információkkal (mint például tranzakciók és mérlegek), lényeges statisztikai felmérésekkel és kérdőívekkel, valamint az ezekkel összefüggő további információkkal (mint például analitikus bizonylatok, valamint más közszervezetek számviteli adatai) kapcsolatos adatszolgáltatást.A tagállamok megtesznek minden szükséges intézkedést a módszertani látogatások megkönnyítésére. Ezekre a látogatásokra a túlzott hiány esetén követendő eljárásban részt vevő nemzeti hatóságoknál, valamint a kormányzati számlák és az adósságállományra vonatkozó statisztikák elkészítésében közvetve vagy közvetlenül részt vevő szerveknél kerülhet sor. A tagállamok mindemellett biztosítják, hogy nemzeti hatóságaik, szerveik és szükség esetén a kormányzati hatásköri felelősségük alapján a hivatalos költségvetési adatokat ellenőrző nemzeti hatóságaik minden olyan segítséget megadjanak a Bizottság tisztviselőinek vagy az (1) bekezdésben említett egyéb szakértőknek, amely feladataik elvégzéséhez szükséges, beleértve a bejelentett tényleges költségvetési hiányt és államadósságot alátámasztó dokumentumok, illetve az adatok alapjául szolgáló államháztartási számlák rendelkezésre bocsátását is. A nemzeti statisztikai rendszer bizalmas adatait kizárólag a Bizottság (Eurostat) részére kell megküldeni.”(6) A 16. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:„2. A tagállamok megfelelő intézkedéseket tesznek annak biztosítására, hogy a Bizottságnak (Eurostatnak) szolgáltatott tényadatok és az ezek alapjául szolgáló kormányzati számlák rendelkezésre bocsátásáért felelős tisztviselőik elszámoltathatók legyenek, és az európai statisztikákról szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet* 2. cikkében megfogalmazott elvekkel összhangban járjanak el.”Ezeknek az intézkedéseknek hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük. A tagállamok legkésőbb 2011. december 31-ig tájékoztatják a Bizottságot ezekről az intézkedésekről, és haladéktalanul bejelentenek valamennyi későbbi, ezeket érintő módosítást.”2. cikkHatálybalépésEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba._______________________( HL L 87., 2009.3.31., 164. o.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnök PÉNZÜGYI KIMUTATÁS1. A JAVASLAT CÍMEJavaslat — A Tanács rendelete a 479/2009/EK rendeletnek a túlzott hiány esetén követendő eljárás során felhasználandó statisztikai adatok minőségének tekintetében történő módosításáról2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ IRÁNYÍTÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERETÉrintett szakpolitikai terület és kapcsolódó tevékenység(ek):Statisztika (statisztikai információ előállítása; szakpolitikai stratégia és koordináció; igazgatási támogatás)3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek [korábban: BA-tételek]), beleértve a következő megnevezéseket:29.0203 Közösségi statisztikai program 2008–201229.010401 Statisztikai adatszolgáltatási politika – Igazgatási kiadások3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama:Meghatározatlan3.3. Költségvetési jellemzők:Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Csatlakozni kívánó országok hozzájárulásai | A pénzügyi keret fejezete |29.020101 | nem kötelező | diff.[7] | NEM | IGEN | NEM | 1. |29.010401 | nem kötelező | nem diff.[8] | NEM | IGEN | NEM | 1. |4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE4.1. Pénzügyi források4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintésemillió EUR (három tizedesjegyig)Kiadás típusa | Szakasz száma | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 és későbbi évek | Összesen |Működési kiadások |Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1 | a |Kifizetési előirányzatok | b |A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások |Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | 8.2.4 | c | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |TELJES REFERENCIAÖSSZEG |Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c |Kifizetési előirányzatok | b+c |A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások |Személyi és kapcsolódó kiadások (NDE) | 8.2.5 | d | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 |A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások, a személyi és kapcsolódó költségek kivételével (NDE)* | 8.2.6 | e | 0,19 | 0,24 | 0,24 | 0,24 | 0,24 | 0,24 | 1,39 |* Kiküldetési költségek4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség⎭ A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás⎭ A javaslatnak nincs pénzügyi hatása a bevételre4.2. Teljes munkaidős egyenértékben kifejezett személyi állomány (beleértve a tisztviselőket, az ideiglenes és a külső személyi állományt – a részleteket lásd a 8.2.1. pontnál)Éves szükséglet | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 és későbbi évek |A személyi állomány teljes létszáma | 20 | 20 | 20 | 20 | 20 | 20 |5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK5.1. Rövid vagy hosszú távon megvalósítandó célkitűzésekA közelmúlt eseményei és különösen a költségvetési hiányra és az államadósságra vonatkozóan benyújtott görög statisztikák[9] bebizonyították, hogy a jelenlegi költségvetési statisztikai rendszer nem enyhíti a szükséges mértékben például annak a veszélyét, hogy helytelen vagy pontatlan adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak.Amennyiben nem tesznek lépéseket ennek a hiányosságnak az ellensúlyozására, az ilyen esetek, amelyekben egyes tagállamok nem tartják be a szabályokat, a jövőben is aláássák majd az irányítási rendszer megbízhatóságát mind az uniós, mind a tagállami szintű résztvevők számára. Ennélfogva jelen helyzetben egyrészt helyénvalónak tűnik, másrészt a szakpolitikával is összhangban áll, ha a költségvetési statisztikák irányítási keretrendszerének bizonyos módosításaira tesznek javaslatot.5.2. A közösségi részvételből adódó többletérték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiájaA Stabilitási és Növekedési Paktum helyes végrehajtása érdekében a Bizottságot jelentős közvetlen felelősség terheli a költségvetési hiányra és az államadósságra vonatkozó adatok elemzésérért és értékeléséért, továbbá a Bizottság feladata statisztikákat biztosítani a túlzott hiány esetén követendő eljárásról a tagállamok és a tagjelölt országok által szolgáltatott adatok alapján. Tekintettel arra, hogy a tagállamok érdekelt félnek minősülnek, ezt a fontos szerepet a Bizottságnak kell betöltenie.Ez a fokozott közösségi szerepvállalás a nemzeti megközelítések összehangolását is fokozza majd, továbbá azzal, hogy a módszertani látogatások delegációiban más tagállamokból származó szakemberek is részt vesznek, a meglévő szinergiákat is ki fogja aknázni.5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, valamint a kapcsolódó mutatók a tevékenységalapú irányítás keretébenA Bizottság jelentős feladata, hogy a Maastrichti Szerződéshez és a 479/2009/EK tanácsi rendelethez csatolt jegyzőkönyvnek megfelelően független szakvéleményt adjon az adatminőségről. A fő cél a költségvetési statisztikák előállítására szolgáló nemzeti rendszerek ellenőrzésére, valamint a költségvetési hiányra és az államadósságra vonatkozó helytelen adatszolgáltatások (melyet jól példáz Görögország 2004-es és 2009-es esete) számának minimalizálására szolgáló eszközök kidolgozása lenne.Mindez várhatóan megbízhatóbb és egységesebb megközelítésen alapuló, jobb minőségű adatokat fog eredményezni. A rendszerben rejlő strukturális hiányosságok (rendszerszintű kockázat) és a nem megbízható adatok megfelelő feltárása előrelépést fog jelenteni. Ennek két fő mutatószáma az Eurostatnak a túlzott hiány esetén követendő eljárásra vonatkozó sajtóközleményében az adatokkal kapcsolatos fenntartások és módosítások száma, valamint a módszertani látogatások száma lesz.5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)⎭ Centralizált irányítás⎭ közvetlenül a Bizottság által6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS6.1. Felügyeleti rendszerA tagállamok által szolgáltatott adatok minőségének felügyeletére a Közösségben a nemzeti és regionális számlák európai rendszerére vonatkozó rendelkezések végrehajtásának keretében fog sor kerülni; a rendszert a 2223/96/EK rendelettel (ESA95) fogadták el, amely a túlzott hiány esetén követendő eljárás keretében történő beszámolás és statisztikai adatszolgáltatás alapját képezi. A tagállamok és a tagjelölt országok által létrehozott statisztikai rendszereket összevetik majd azokkal a rendszerekkel, amelyek már jelenleg is jó minőségű adatokat szolgáltatnak a magatartási kódexben meghatározott módon. A Bizottság, a Parlament és a Tanács rendszeresen jelentést fog kapni a rendszerek működéséről, valamint a felügyeleti eljárás eredményeiről (felkeresett országok, feltárt problémák és tervezett megoldások).6.2. Értékelés6.2.1. Előzetes értékelésA Tanács legutóbbi ülésein azt a következtetést vonta le, hogy tovább kell fokozni a statisztikák függetlenségét, illetve javítani a minőségüket, és felkérte a Bizottságot, hogy dolgozzon ki javaslatokat ezen a területen.6.2.2. Időközi/utólagos értékelés nyomán hozott intézkedések (hasonló, korábbi tapasztalatok tanulságai)Ez egy új beavatkozás.6.2.3. A későbbi értékelések feltételei és gyakoriságaAz Eurostat rendszeresen értékelni fogja a Szerződések alkalmazásához szükséges államháztartási adatok előállítására szolgáló rendszer megfelelőségét.7. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEKMaga a javaslat többek között olyan intézkedésként értelmezhető, amelynek célja feltárni és mérsékelni a szabályoknak a tagállamok/tagjelölt országok általi nemteljesítését. Emellett az ellenőrzés függetlenségének és integritásának folyamatos biztosítása érdekében olyan szabályt vezetnek be, amely szigorú forgórendszert ír elő az adott tagállamokba és tagjelölt országokba irányuló módszertani látogatások által érintett álló személyzet számára.8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei8.2. Igazgatási kiadások8.2.1. Személyi állomány létszáma és típusaÁlláshely típusa | A fellépés irányítására a meglévő és/vagy pótlólagos állományból kirendelendő létszám (álláshelyek száma/teljes munkaidős egyenérték) |2011. év | 2012. év | 2013. év | 2014. év | 2015. év | 2016. év |Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak[10] (29 01 01) | A*/AD | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 |B*, C*/AST | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |A 29 01 02 01 jogcímcsoportból finanszírozott[11] személyzet (nemzeti szakértők) | 9 | 9 | 9 | 9 | 9 | 9 |A 29 01 02 01 jogcímcsoportból finanszírozott[12] személyzet (szerződéses alkalmazottak) | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 |ÖSSZESEN | 20 | 20 | 20 | 20 | 20 | 20 |A személyi állományra irányuló igényeket a fellépés irányítására már odaítélt keretösszegből kell fedezni és/vagy a főigazgatóságon belül kell átcsoportosítani; ezt adott esetben további keretösszeg egészítheti ki, amelyet az irányító főigazgatóságnak az éves elosztási eljárás keretén belül a költségvetési megszorításokat figyelembe véve ítélhetnek oda.8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírásaA kért személyi állományt annak az új feladatnak a végrehajtására fogják használni, amellyel a tanácsi rendelet megbízza a Bizottságot, és amely részletes módszertani látogatások lebonyolítását jelenti a tagállamokban, valamint a rendszeres látogatások gyakoriságának növelését. Módszertani látogatásokra akkor fog sor kerülni, ha bizonyítható, vagy ha felmerül a gyanú, hogy téves adatszolgáltatás történt, illetve a tagállam számára jelentős, a Stabilitási és Növekedési Paktummal és a túlzott hiány esetén követendő eljárással összefüggő események idején (pl. az euroövezetbe való belépés előtt).Az auditok elsősorban az államháztartási szervezetek, valamint az államháztartáson kívüli állami szervezetek költségvetési elszámolásaira irányulnának, melyeket statisztikai célú felhasználhatóságuk szempontjából ellenőriznének. Közelebbről vizsgálva, a jelentés a következő kérdésekre/folyamatokra fog kitérni:- az adatok pontos átvétele az adatforrásokból a nemzeti számlákba és a túlzott hiány esetén követendő eljárásban használt táblázatokba;- az adatok alapjául szolgáló részletes információk – többek között a tranzakciók – vizsgálata;- annak meghatározása, hogy nemzeti szinten mely adatforrásokat auditálják (elismert, független ellenőrző szervezetek) és melyeket nem. Ez lényeges, mert így a vizsgálat azokra a területekre összpontosíthat, amelyeket nemzeti szinten még nem auditáltak. A nem auditált területek esetében meg kell állapítani, hogy más forrásból lehet-e garantálni az adatok minőségét;- államháztartási számviteli standardok bevezetésének ösztönzése - segítségnyújtás a tagállamoknak ahhoz, hogy kérésükre államháztartási rendszerükben auditált adatok felhasználására és az eredményszemléletű számvitelre térjenek át, lehetőleg a nemzetközi standardokat követve.8.2.3. A Személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó személyi állomány eredete( A következő elosztási eljárás keretében igénylendő álláshelyek( Átcsoportosítandó álláshelyek a Főigazgatóságon belül a 2010 júliusában lezárandó ellenőrzést követően8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05 – Igazgatási kiadások)n.a.8.2.5. A referenciaösszegbe bele nem tartozó személyi és kapcsolódó költségekmillió EUR (három tizedesjegyig)A személyi állomány típusa | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016. és későbbi évek |Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (29 01 01) | 0,732 | 0,732 | 0,732 | 0,732 | 0,732 | 0,732 |A 29 01 02 01. és a 29 01 02 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyzet (nemzeti szakértők és szerződéses alkalmazottak) | 0,977 | 0,977 | 0,977 | 0,977 | 0,977 | 0,977 |A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségek összesen | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 |Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottakA becslések szerint az egy állandó tisztviselőre eső átlagos költség 122 000 EUR/év, így a (referenciaösszegbe bele nem tartozó) személyi és kapcsolódó költségek összege 732 000 EUR/év.Számítás – A 29 01 02 01. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állományA becslések szerint az Európai Unió költségvetésében az egy nemzeti szakértőre eső átlagos költség 73 000 EUR/év, így a 29 01 02 . jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (referenciaösszegbe bele nem tartozó) személyi és kapcsolódó költségeinek összege 657 000 EUR/év.A becslések szerint az egy szerződéses alkalmazottra eső átlagos költség 64 000 EUR/év, így a 29 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (referenciaösszegbe bele nem tartozó) személyi és kapcsolódó költségeinek összege 320 000 EUR/év.A személyi állományra irányuló igényeket a fellépés irányítására már odaítélt keretösszegből kell fedezni és/vagy a főigazgatóságon belül kell átcsoportosítani; ezt adott esetben további keretösszeg egészítheti ki, amelyet az irányító főigazgatóságnak az éves elosztási eljárás keretén belül a költségvetési megszorításokat figyelembe véve odaítélhetnek.8.2.6. A referenciaösszegbe bele nem tartozó egyéb igazgatási kiadásokmillió EUR (három tizedesjegyig) |n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. és későbbi évek | ÖSSZESEN |29 01 02 11 01 – Kiküldetések | 0,05 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,55 |29 01 02 11 02 – Ülések és konferenciák | 0,14 | 0,14 | 0,14 | 0,14 | 0,14 | 0,14 | 0,84 |29 01 02 11 03 – Bizottságok |29 01 02 11 04 – Tanulmányok és konzultációk |29 01 02 11 05 – Információs rendszerek |2. Egyéb irányítási kiadások összesen (29 01 02 11.) |3. Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) |A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségeken kívüli igazgatási kiadások összesen | 0,19 | 0,24 | 0,24 | 0,24 | 0,24 | 0,24 | 1,39 |Az igazgatási előirányzatokra irányuló igényeket a fellépés irányítására már odaítélt keretösszegből kell fedezni és/vagy a főigazgatóságon belül kell átcsoportosítani; ezt adott esetben további keretösszeg egészítheti ki, amelyet az irányító főigazgatóságnak az éves elosztási eljárás keretén belül a költségvetési megszorításokat figyelembe véve odaítélhetnek.[1] A Tanács 1996. június 25-i 2223/96/EK rendelete a Közösségben a nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről (HL L 310., 1996.11.30., 1. o.).[2] A Tanács 2009. május 25-i 479/2009/EK rendelete az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról (kodifikált változat) (HL L 145., 2009.6.10., 1. o.).[3] COM(2005)71.[4] A Tanács 2005. december 12-i 2103/2005/EK rendelete a 3605/93/EK rendeletnek a túlzott hiány esetén követendő eljárás során felhasználandó statisztikai adatok minőségének tekintetében történő módosításáról (HL L 337, 2005.12.22., 1. o.).[5] A Bizottság 2010. január 8-i jelentése a költségvetési hiányra és az államadósságra vonatkozó görög statisztikákról (COM(2010)1 végleges).[6] HL L 145., 2009.6.10., 1. o.[7] Differenciált előirányzatok.[8] Nem differenciált előirányzatok, a továbbiakban: NDE.[9] A Bizottság 2010. január 8-i jelentése a költségvetési hiányra és az államadósságra vonatkozó görög statisztikákról (COM(2010)1 végleges).[10] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.[11] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.[12] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.