|

52010PC0720

Javaslat: A TANÁCS HATÁROZATA Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak a 168/2007/EK tanácsi rendelet 4. és 5. cikkében rögzített keretek között az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége munkájában megfigyelőként való részvételével és annak feltételeivel – beleértve az Ügynökség által végrehajtott kezdeményezésekben való részvételt, az anyagi hozzájárulást és a személyzeti kérdéseket is – kapcsolatban az EK-Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság Stabilizációs és Társulási Tanácsban képviselendő uniós álláspontról  /* COM/2010/0720 végleges - NLE 2010/0350 */

	Brüsszel, 2010.12.13.COM(2010) 720 végleges2010/0350 (NLE)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAMacedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak a 168/2007/EK tanácsi rendelet 4. és 5. cikkében rögzített keretek között az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége munkájában megfigyelőként való részvételével és annak feltételeivel – beleértve az Ügynökség által végrehajtott kezdeményezésekben való részvételt, az anyagi hozzájárulást és a személyzeti kérdéseket is – kapcsolatban az EK-Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság Stabilizációs és Társulási Tanácsban képviselendő uniós álláspontrólINDOKOLÁS1. HáttérAz Európai Unió Alapjogi Ügynökségét (a továbbiakban: az Ügynökség) a 168/2007/EK tanácsi rendelet[1] (a továbbiakban: a rendelet) hozta létre.A rendelet 2. cikke szerint az Ügynökség célja, hogy az alapvető jogokkal kapcsolatosan támogatást és szakértelmet biztosítson az Unió és tagállamai érintett intézményeinek, szerveinek, hivatalainak és ügynökségeinek az uniós jog végrehajtása során, hogy ezzel elősegítse számukra az alapvető jogok teljes mértékű tiszteletben tartását a hatáskörükbe tartozó intézkedések meghozalatakor vagy fellépések meghatározásakor.A 168/2007/EK tanácsi rendelet 28. cikkének (1) bekezdése szerint a tagjelölt országok megfigyelőként részt vehetnek az Ügynökség munkájában. A részvételt és annak feltételeit a megfelelő társulási tanács határozata állapítja meg az Ügynökség munkájában való részvétel konkrét jellegének, mértékének és módjának meghatározásával. E határozat elfogadását követően az Ügynökség – az ország uniós joghoz való fokozatos felzárkózásához szükséges mértékben – foglalkozhat az érintett tagjelölt ország alapjogi kérdéseivel, a rendelet 3. cikke (1) bekezdésének hatályán belül.2. A javasolt határozatA Bizottság javasolja, hogy a Tanács fogadjon el határozatot az EK–Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság Stabilizációs és Társulási Tanácsban képviselendő uniós álláspontról Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság ügynökségbeli részvétele tekintetében. A határozatjavaslat tartalmazza a Stabilizációs és Társulási Tanács határozattervezetét, amely megfelel a 28. cikkben rögzített követelményeknek.A rendelet egyik legfontosabb alapelvének megfelelően (mely szerint az Ügynökség tematikus, és nem ország specifikus megközelítés alapján működik) a határozattervezet lehetővé teszi az Ügynökség számára, hogy a rendelet 4. és 5. cikkében meghatározott feladatokat hajtson végre Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban.A határozattervezet rögzíti azt is, hogy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság kijelöl egy megfigyelőt és egy őt helyettesítő személyt, aki részt vesz majd az Ügynökség igazgatótanácsában. E személyeknek eleget kell tenniük a rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében rögzített feltételeknek. Az igazgatótanács munkájában a tagállamok által kijelölt tagokkal és helyetteseikkel azonos módon, de szavazati jog nélkül vesznek részt.Az Ügynökség munkájában való részvételre vonatkozó határozat Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság hozzájárulására is kitér, pénzügyi tekintetben és a személyzeti kérdések vonatkozásában egyaránt.A javasolt határozat 2011-ben kezdődő részvétel esetére tartalmaz rendelkezéseket a pénzügyi hozzájárulással kapcsolatban (a részvétel első évét az I. melléklet 5. pontja határozza meg).A határozattervezet összhangban áll az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatával és az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeivel. Az Ügynökség költségvetésének adminisztratív és működési költségei között az EU tagállamai számára megállapított arány a tagjelölt országok esetében is érvényes lesz.A határozattervezet pénzügyi kimutatást is tartalmaz.2010/0350 (NLE)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAMacedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak a 168/2007/EK tanácsi rendelet 4. és 5. cikkében rögzített keretek között az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége munkájában megfigyelőként való részvételével és annak feltételeivel – beleértve az Ügynökség által végrehajtott kezdeményezésekben való részvételt, az anyagi hozzájárulást és a személyzeti kérdéseket is – kapcsolatban az EK-Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság Stabilizációs és Társulási Tanácsban képviselendő uniós álláspontrólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 352. cikkére, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:1.  Az 1997. decemberi luxembourgi Európai Tanács az uniós ügynökségekben való részvételt a csatlakozás előtti stratégia felgyorsításának egyik módszerévé tette. Az Európai Tanács következtetései kimondják, hogy azokat az uniós „ügynökségeket, amelyekben a csatlakozni kívánó országok részt vehetnek, eseti alapon kell meghatározni”.2.  Az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról szóló 168/2007/EK tanácsi rendelet úgy rendelkezik, hogy az Ügynökség a 4. és 5. cikkben meghatározott keretek között nyitva áll a tagjelölt országok részvétele előtt.3.  Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság osztja az Ügynökség céljait és célkitűzéseit, valamint egyetért feladatainak a 168/2007/EK rendeletben lefektetett terjedelmével és tartalmával.4.  Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság végső célja, hogy az Európai Unió tagjává váljon; az Európai Unió Alapjogi Ügynökségében való részvétel segíteni fogja Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságot e cél elérésében,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:Egyetlen cikkAz Európai Unió az EK–Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság Stabilizációs és Társulási Tanács e határozathoz csatolt határozattervezete alapján alakítja ki a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége munkájában megfigyelőként való részvételével és annak feltételeivel kapcsolatban az EK-Macedónai Volt Jugoszláv Köztársaság Stabilizációs és Társulási Tanácsban képviselendő álláspontját.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETTervezet…/…/… határozatMacedónia Volt Jugoszláv Köztársaság nak a 168/2007/EK tanácsi rendelet 4. és 5. cikkében rögzített keretek között az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének munkájában megfigyelőként való részvételéről és annak feltételeiről, beleértve az Ügynökség által végrehajtott kezdeményezésekben való részvételt, az anyagi hozzájárulást és a személyzeti kérdéseketAZ EK–MACEDÓNIA VOLT JUGOSZLÁV KÖZTÁRSASÁG STABILIZÁCIÓS ÉS TÁRSULÁSI TANÁCS,tekintettel egyrészről az Európai Közösség és másrészről Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodásra,tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról szóló 168/2007/EK tanácsi rendeletre és különösen annak 28. cikke (2) bekezdésére,mivel(1) Az 1997. decemberi luxembourgi Európai Tanács az uniós ügynökségekben való részvételt a csatlakozás előtti stratégia felgyorsításának egyik módszerévé tette. Az Európai Tanács következtetései kimondják, hogy azokat az „ügynökségeket, amelyekben a csatlakozni kívánó országok részt vehetnek, eseti alapon kell meghatározni”.(2) Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság osztja az Ügynökség céljait és célkitűzéseit, valamint egyetért feladatainak a 168/2007/EK rendeletben lefektetett terjedelmével és tartalmával .(3) Helyénvaló lehetővé tenni, hogy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság megfigyelőként részt vehessen az Ügynökség munkájában, illetve lefektetni e részvétel feltételeit, beleértve az Ügynökség által végrehajtott kezdeményezésekben való részvételre, az anyagi hozzájárulásra és a személyzeti kérdésekre vonatkozó rendelkezéseket.(4) Helyénvaló továbbá, hogy az Ügynökség az uniós joghoz való fokozatos felzárkózáshoz szükséges mértékben alapjogi kérdésekkel foglalkozzon Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban, a 168/2007/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének hatályán belül.(5) Az Ügynökség igazgatója engedélyezheti Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság azon állampolgárai alkalmazását, akik nincsenek korlátozva állampolgári jogaikban, összhangban az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak, a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletben meghatározott alkalmazási feltételei 12. cikke (2) bekezdésének a) pontjával.A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkMacedónia Volt Jugoszláv Köztársaság mint tagjelölt ország megfigyelőként részt vesz Európai Unió Alapjogi Ügynökségében, amelyet az 168/2007/EK rendelet hozott létre.2. cikk1. Az Ügynökség az uniós joghoz való fokozatos felzárkózáshoz szükséges mértékben alapjogi kérdésekkel is foglalkozhat Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban, a 168/2007/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének hatályán belül.2. E célból az Ügynökség jogosult lesz arra, hogy végrehajtsa a 168/2007/EK rendelet 4. és 5. cikkében meghatározott feladatokat Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban.3. cikkMacedónia Volt Jugoszláv Köztársaság az e határozat mellékletében foglalt rendelkezéseknek megfelelően pénzügyi hozzájárulást nyújt az Ügynökség 168/2007/EK rendelet 4. cikkében említett tevékenységeihez.4. cikk1. Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság megfigyelőnek, illetve helyettes megfigyelőnek jelöl ki olyan személyeket, akik megfelelnek a rendelet 12. cikke (1) bekezdésében lefektetett követelményeknek. Az igazgatótanács munkájában a tagállamok által kijelölt tagokkal és helyetteseikkel azonos módon, de szavazati jog nélkül vehetnek részt.2. Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság kijelöl egy kormánytisztviselőt nemzeti összekötő tisztviselőnek a 168/2007/EK rendelet 8. cikkének (1) bekezdésében foglaltak szerint.3. E határozat hatálybalépésétől számított négy hónapon belül Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság tájékoztatja az Európai Bizottságot az (1) és (2) bekezdésben említett személyek nevéről, képzettségéről és elérhetőségéről.5. cikkAz Ügynökség rendelkezésére bocsátott vagy az Ügynökségtől származó adatok közzétehetők és a nyilvánosság számára hozzáférhetők, feltéve, hogy a bizalmas információk ugyanolyan adatvédelmi minősítésben részesülnek Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban, mint amilyent a Unión belül kapnak.6. cikkAz Ügynökség Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban ugyanolyan jogokkal rendelkezik, mint a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság belső jogának hatálya alá tartozó jogi személyek.7. cikkMacedónia Volt Jugoszláv Köztársaság az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 1–4., 5., 6., 10–13., 15., 17–18. cikkében szereplő kiváltságokkal és mentességekkel azonos kiváltságokat és mentességeket biztosít az Ügynökség és személyzete számára annak érdekében, hogy azok el tudják látni feladataikat.8. cikkA felek minden olyan általános vagy különös intézkedést megtesznek, amelyek szükségesek az e határozatban rögzített kötelezettségeik teljesítéséhez, és ezekről bejelentést tesznek a Stabilizációs és Társulási Tanácsnál.9. cikkEz a határozat az elfogadásának napját követő második hónap első napján lép hatályba.I. MELLÉKLETMACEDÓNIA VOLT JUGOSZLÁV KÖZTÁRSASÁG PÉNZÜGYI HOZZÁJÁRULÁSA AZ EURÓPAI UNIÓ ALAPJOGI ÜGYNÖKSÉGÉHEZ5.  Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság által az Európai Unió Alapjogi Ügynökségében (az Ügynökségben) a 2. pont szerinti részvételért az Európai Unió költségvetésébe fizetendő pénzügyi hozzájárulás a részvétel összes költségét jelenti.6.  Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak a következő módon kell pénzügyi hozzájárulást nyújtania az Európai Unió költségvetéséhez:1. év: | 165 000 EUR |2. év: | 170 000 EUR |3. év: | 175 000 EUR |7.  A uniós támogatási programok keretében nyújtható lehetséges pénzügyi támogatásokról külön kell megállapodni, az adott uniós programnak megfelelően.8.  Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság hozzájárulását az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet szerint kezelik.9.  Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság képviselőinek és szakértőinek az Ügynökség munkájában vagy az Ügynökség munkaprogramjának végrehajtásával kapcsolatos üléseken történő részvételével kapcsolatban felmerülő utazási és tartózkodási költségeit az Ügynökség az Európai Unió tagállamaira jelenleg hatályos eljárásokkal megegyező alapon és azoknak megfelelően téríti meg.10.  E határozat hatálybalépése után és minden egyes azt követő év elején a Bizottság pénzügyi hozzájárulási felhívást küld Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak a határozatban meghatározott, az Ügynökség számára teljesítendő hozzájárulásának megfelelően. Részvételének első naptári évére Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság a részvétel napjától az év végéig terjedő időszakra arányosan számított hozzájárulást fizet. A következő években a hozzájárulás fizetésére e határozat rendelkezései szerint kerül sor.11.  Ez a hozzájárulás euróban értendő és az Európai Unió Bizottságának euro bankszámlájára fizetendő.12.  Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság a fizetési meghagyás alapján fizeti be hozzájárulását, a Bizottság fizetési meghagyásának kiküldésétől számított 30 napon belül.13.  A hozzájárulás befizetésében bekövetkező bármilyen késedelem azt vonja maga után, hogy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság a lejárat napjától fennmaradó kinnlevőségre kamatot fizet. A kamatláb megegyezik az Európai Központi Bank által a lejárat napján az euróban kifejezett műveleteiért alkalmazott – 1,5 százalékponttal megnövelt – kamatlábbal.PÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI1.1. A javaslat/kezdeményezés címe1.2. A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa1.4. Célkitűzés(ek)1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása1.6. A fellépés és a pénzügyi hatás időtartama1.7. Tervezett irányítási módszer(ek)2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések2.2. Irányító és ellenőrző rendszer2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésre vonatkozó intézkedések3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik?3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatásPÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZA JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAIA javaslat/kezdeményezés címeA Tanács határozata Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak a 168/2007/EK tanácsi rendelet 4. és 5. cikkében rögzített keretek között az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének munkájában megfigyelőként való részvételéről és annak feltételeiről, beleértve az Ügynökség által végrehajtott kezdeményezésekben való részvételt, az anyagi hozzájárulást és a személyzeti kérdéseketÉrintett szakpolitikai terület(ek) a tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretében[2]Szakpolitikai terület : 18 „Szabadság, biztonság és a jog érvényesülése”Tevékenység a tevékenységalapú költségvetésben: 18 04 „Alapvető jogok és uniós polgárság”A javaslat/kezdeményezés típusa( A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányulCélkitűzésekA javaslat/kezdeményezés által érintett többéves biz ottsági stratégiai célkitűzésekE határozat hozzájárul Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság sikeres felkészüléséhez a teljes jogú európai uniós tagságra.Meghatározott célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)Meghatározott célkitűzés: A határozat lehetővé teszi egyrészt, hogy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság megfigyelőként részt vegyen az Ügynökség munkájában, másrészt, hogy az Ügynökség foglalkozzon alapjogi ügyekkel Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban.A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység: 18 04 „Alapvető jogok és uniós polgárság”.Várható eredmény(ek) és hatás(ok)E határozat hozzájárul Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság sikeres felkészüléséhez a teljes jogú európai uniós tagságra.Az eredmények és hatások mutatóiTüntesse fel a javaslat megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő mutatókat.A határozat feljogosítja az Ügynökséget a rendelet 4. és 5. cikkében lefektetett feladatok ellátására Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban.A 2011-re elkészülő FRA teljesítménymérési keretet olyan teljesítményt érintő intézkedések fogják kiegészíteni, amelyekkel meghatározható, hogy az ügynökség milyen mértékben valósítja meg az elvárt eredményeket.Az FRA 9 különböző, de egymással összefüggő területen használt közös logikai modellje előre meghatározott kimenet típusokat tartalmaz, amiket a különböző projektekben szolgáltatni kell. Az elképzelések szerint ezek vezetnek a közvetlen eredményekhez , és esetenként hozzájárulnak a közbenső eredményekhez , valamint az Ügynökség végső, átfogó céljához (végső eredmény ).A kimenet szintjén a kimenettípusok (például az intézményi jelentések száma, a felmérések, a tematikus jelentések, az azonosított bevett gyakorlatok, a statisztikai eszközök és módszerek kialakítása, a képzés és a kölcsönös tanulás stb.) mérésének képessége, és az év során gyűjtendő pontosabb mennyiségi és minőségi információ (szabványosított jelentésminták, szabványosított kérdőíven alapuló felmérések a résztvevők körében, a szolgáltatott kimenetek minőségi értékelésének szabványosított ellenőrző kérdéssora) jobb meghatározása folyamatosan fog szolgáltatni ellenőrző adatokat, amelyeket majd évente kétszer összegeznek, elemeznek és értelmeznek (belső célokból, és az éves teljesítmény ellenőrző jelentések céljából).Hasonlóképp annak érdekében, hogy pontosabb információkat lehessen gyűjteni az eredmények szintjén , az ellenőrzési keretben szerepel éves felmérések elvégzésének a terve (minden területen); ezek nagyjából egységes, ugyanakkor az egyes területek sajátosságai szerint testre szabott kérdőíveken fognak alapulni.Hasonlóképp mélyrehatóbb minőségi kutatásra lesz szükség a közbenső eredmények szintjén ahhoz, hogy a nyomon követés és jelentés érdekében területenként el lehessen végezni az elemzést és az eredmények értelmezését. Továbbá fókuszcsoport találkozók az összegyűjtött nyomon követési információk összefüggésbe helyezésével és szintetizálásával segíteni fogják azok értelmezését (annak érdekében, hogy értékelni lehessen, hogy az FRA hogyan és milyen mértékben járul hozzá 1) a hatékony információ megosztáshoz/tanuláshoz és a tagállami politika alkotók/döntéshozók körében az alapvető jogok jobb közös megértéséhez 2) a saját területén az igényekre reflektáló tényalapú uniós politikákhoz és jogalkotáshoz 3) a több területre kiterjedő alapjogi kérdések a vonatkozó uniós politikákba és jogalkotásba való jobb beépítéséhez és nagyobb konzisztenciájához stb).A javaslat/kezdeményezés indoklásaRövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek)A határozat lehetővé teszi, hogy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság megfigyelőként részt vegyen az Ügynökség munkájában, az Ügynökség pedig alapjogi ügyekkel foglalkozzon Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban.Az uniós részvételből adódó többletértékAz Ügynökség Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban folytatott alapvető jogokat érintő tevékenysége elő fogja segíteni az ország számára az uniós joganyag fokozatos átvételét.Hasonló korábbi tapasztalatok tanulságaA 168/2007/EK rendeletre irányuló javaslat hatásvizsgálatot tartalmazott, amely kiterjedt az Ügynökség tevékenységei területi hatályának kérdésére is.A Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja (EUMNC), az Ügynökség elődje PHARE projekteket hajtott végre különböző tagjelölt országokban (pl. RO, BG, TR és HR), amelyek nagyon sikeresnek bizonyultak mind a tagjelölt országok, mind a megfigyelőközpont szempontjából.Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi eszközökkelMacedónia Volt Jugoszláv Köztársaság részvételének költségeit részben az előcsatlakozási támogatási eszköz fedezi.Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartamaA javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik-  A javaslat/kezdeményezés időtartama. 2011-től Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság EU-hoz történő csatlakozásáig-  Pénzügyi hatás: 2011-től 2013-igTervezett irányítási módszer(ek) [3]( Centralizált irányítás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:-  ( a Közösségek által létrehozott szervek[4]IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEKA nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezésekIsmertesse a rendelkezések gyakoriságát és feltételeit.A 168/2007/EK rendeletben meghatározott keretekkel összhangban, valamint az Ügynökség többéves kerettervének és éves munkaprogramjainak figyelembe vételével rendszeres értékelés alá vetik az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének munkáját, ideértve a tagjelölt országok részvételét is.Irányító és ellenőrző rendszerFelismert kockázat(ok)1) A személyzet adott piaccal kapcsolatos ismerete.2) Az alapvető jogokra vonatkozó adatgyűjtéséhez kapcsolódó, a szolgáltatók hiányából fakadó speciális problémák.3) Az alapvető jogokra vonatkozó adatgyűjtése terén fennálló szolgáltatók hiányának hatása a közbeszerzési eljárásra.4) A nem megfelelő adatgyűjtésnek vagy az adatok rendelkezésre nem állásának hatása a kutatási eredményekre.Tervezett ellenőrzési mód(ok)1) Az intézkedés végrehajtásához szükséges ismeretek, képességek és kompetenciák elemzése, és a személyzet képzési szükségleteinek feltérképezése.2) A vállalkozói tevékenység nyomon követésének erősítése, amennyiben a vállalkozó még kezdőnek számít az alapvető jogokra vonatkozó adatok szolgáltatása terén.A műszaki és pályázati feltételek egyértelmű leírása és többéves keretszerződések használata. A csalás és a szabálytalanságok megelőzésére irányuló intézkedések.Tüntesse fel a meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket.A csalás, a korrupció és egyéb törvénytelen tevékenységek elleni küzdelem érdekében az 1073/1999/EK rendelet rendelkezéseit korlátozás nélkül kell alkalmazni az Európai Unió Alapjogi Ügynökségére.Az Ügynökség csatlakozik az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága közötti intézményközi megállapodáshoz, és haladéktalanul meghozza a teljes személyzetére alkalmazandó megfelelő rendelkezéseket.A finanszírozásra vonatkozó határozatok és az azokból következő végrehajtási megállapodások és eszközök kifejezetten rendelkeznek arról, hogy a Számvevőszék és az OLAF szükség esetén az ügynökségi finanszírozás kedvezményezettjeinél és a szétosztásért felelős személyzetnél helyszíni ellenőrzést végezhet.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSAA kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik?-  Jelenlegi költségvetési kiadási tételekA többéves pénzügyi keret fejezete | Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Részvétel |Szám [Megnevezés…………………………………] | diff/nem diff. előirányzat ([5]) | EFTA-országok-ból[6] | tagjelölt országok-ból[7] | harmadik országok-ból | a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében |5 | XX 01 01 01 A központi személyzethez kapcsolódó kiadások | Nem diff. | NEM | NEM | NEM | NEM |A kiadásokra gyakorolt becsült hatásA kiadásokra gya korolt becsült hatás összegzéseA többéves pénzügyi keret fejezete: | 5 | „Igazgatási kiadások” |millió EUR (három tizedesjegyig)Főigazgatóság: JLS | 2011. év | 2012. év | 2013. év | ÖSSZESEN |( Humánerőforrás | 0,061 | 0,061 | 0,061 | 0,183 |( Egyéb igazgatási kiadások | - | - | - | - |DG JUST ÖSSZESEN | Előirányzatok | 0,061 | 0,061 | 0,061 | 0,183 |A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN | Összes kötelezettség-vállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat | 0,061 | 0,061 | 0,061 | 0,183 |millió EUR (három tizedesjegyig)2011. év | 2012. év | 2013. év | ÖSSZESEN |A többéves pénzügyi keret 1-5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN | Kötelezettség-vállalási előirányzatok | 0,061 | 0,061 | 0,061 | 0,183 |Kifizetési előirányzatok | 0,061 | 0,061 | 0,061 | 0,183 |Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás-  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok felhasználását.Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatásÖsszegzés-  A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után:millió EUR (három tizedesjegyig)2011. év | 2012. év | 2013. év | ÖSSZESEN |A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE |Humánerőforrás | 0,061 | 0,061 | 0,061 | 0,183 |Egyéb igazgatási kiadások | - | - | - | - |A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege | 0,061 | 0,061 | 0,061 | 0,183 |A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE[8] bele nem tartozó előirányzatok |Humánerőforrás | - | - | - | - |Egyéb igazgatási kiadások | - | - | - | - |A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege | - | - | - | - |ÖSSZESEN | 0,061 | 0,061 | 0,061 | 0,183 |Becsült humánerőforrás-szükségletek-  A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrások felhasználását vonja maga után:2011. év | 2012. év | 2013. év |( A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) |XX 01 01 01 (személyzet a központban) | 0,5 | 0,5 | 0,5 |( Külső személyi állomány (teljes munkaidős egyenértékben kifejezve)[9] |ÖSSZESEN | 0,5 | 0,5 | 0,5 |A Bizottság humánerőforrás-igényét azon főigazgatóság személyzete fogja fedezni, amelyiknek már most is feladata a fellépés irányítása.Az elvégzendő feladatok leírása:Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak | Az alapvető jogokkal kapcsolatos adatgyűjtés Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban |A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség-  A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel.Harmadik felek részvétele a finanszírozásban-  A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült társfinanszírozást irányozza elő:előirányzatok millió EUR (három tizedesjegyig)N. év | N+1. év | N+2. év | Összesen |Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet | 0,165 | 0,170 | 0,175 | 0,510 |Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN | 0,165 | 0,175 | 0,175 | 0,510 |A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás-  A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:-  ( a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást-  ( a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatástmillió EUR (három tizedesjegyig)Bevételi költségvetési tétel | Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok | A javaslat/kezdeményezés hatása[10] |2011. év | 2012. év | 2013 év |603.1. jogcímcsoport | 0,165 | 0,170 | 0,175 |Az egyéb célhoz kötött bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési tétel(eke)t.18 04 05 03 és 18 04 05 04Ismertesse a bevételre gyakorolt hatás számításának módszerét.Lásd a határozat I. mellékletét.MELLÉKLET a PÉNZÜGYI KIMUTATÁSHOZA javaslat/kezdeményezés címeA Tanács határozata Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége munkájában megfigyelőként való részvételéről és annak feltételeiről a 168/2007/EK tanácsi rendelet 4. és 5. cikkében rögzített keretek között, beleértve az Ügynökség által végrehajtott kezdeményezésekben való részvételt, az anyagi hozzájárulást és a személyzeti kérdéseket.14.  A HUMÁNERŐFORRÁS-SZÜKSÉGLETEK SZÁMA ÉS KÖLTSÉGE15.  EGYÉB IGAZGATÁSI KIADÁSOK KÖLTSÉGE16.  Becsült humánerőforrás-szükségletek száma és költsége17.  A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrások felhasználását vonja maga után:millió EUR (három tizedesjegyig)A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE | 2011. év | 2012. év | 2013. év |( Külső személyzet || Teljes munkaidejű egyenérték |Előirányzat | Teljes munkaidejű egyenérték |Előirányzat | Teljes munkaidejű egyenérték |Előirányzat | |A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE beletartozó és bele nem tartozó előirányzatok összege |0,5 |0,061 |0,5 |0,061 |0,5 |0,061 | |A humánerőforrás-igényt azon főigazgatóság személyzete fogja fedezni, amelyiknek már most is feladata a fellépés irányítása18.  Egyéb igazgatási kiadások költsége19.  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok felhasználását.[1] A Tanács 168/2007/EK rendelete (2007. február 15.) az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról, HL L 53., 2007.2.22., 1. o.[2] ABM: tevékenységalapú irányítás – ABB: tevékenységalapú költségvetés-tervezés.[3] Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.[4] A költségvetési rendelet 185. cikkében előírt szervek.[5] Differenciált/nem differenciált előirányzatok.[6] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.[7] Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok.[8] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy fellépések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek) közvetett kutatás, közvetlen kutatás.[9] AC= szerződéses alkalmazott; AL= helyi alkalmazott; END= nemzeti szakértő; INT=átmeneti alkalmazott; JED=küldetésen lévő fiatal szakértő.[10] A hagyományos saját források (vámok, cukorilletékek) tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek) csökkentett bruttó összegeket kell megadni.


				|

		52014PC0563

			Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet kényszermunkáról szóló 1930. évi egyezménye 2014. évi jegyzőkönyvének a szociálpolitikai vonatkozások tekintetében az Európai Unió érdekében történő megerősítésére a tagállamoknak adott felhatalmazásról /* COM/2014/0563 final - 2014/0259 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
A javaslat tárgyát képező tanácsi
határozat lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy megerősítsék a
kényszermunkáról a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) keretében 1930-ban
elfogadott egyezmény jegyzőkönyvét (a továbbiakban: jegyzőkönyv).
A kényszermunkáról szóló 1930. évi
29. számú egyezmény (a továbbiakban: egyezmény) egyike az alapvető
nemzetközi munkaügyi normákat lefektető nyolc ILO-alapegyezménynek, ezért
emberi jogi okmánynak minősül. Az 1930. évi egyezmény elfogadásakor a
Nemzetközi Munkaügyi Konferencia (a továbbiakban: konferencia) felszólította a
tagállamokat, hogy a lehető legrövidebb időn belül számolják fel és
tegyék büntetendővé a kényszermunkát. Jóllehet az egyezményt a világ
csaknem minden országa megerősítette, több mint 80 év elteltével a
kényszermunka gyakorlata még mindig létezik, még ha a XX. század elején nagy
aggodalmat kiváltó megjelenési formáktól eltérő módokon valósul is meg. Az
ILO becslése szerint világszerte jelenleg is legkevesebb 20,9 millió áldozata
van a kényszermunkának.
A konferencia 103. ülésszakán elfogadott
jegyzőkönyv célja a végrehajtási hiányosságok kezelése annak érdekében,
hogy előmozdítsa a munkaerő kizsákmányolását célzó emberkereskedelem
megelőzésének ügyét, valamint biztosítsa a kényszermunka áldozatainak
védelmét és káruk megtérítését.
Az Európai Unió mind határain belül, mind
külkapcsolataiban elkötelezte magát az emberi jogok és a méltányos munka
támogatása, valamint az emberkereskedelem felszámolása mellett. A
jegyzőkönyvvel kapcsolatban kiemelt fontosságú ugyanakkor az EU
elkötelezettsége a gyermekek jogai és a nemek közötti egyenlőség
előmozdítása és védelme mellett, a nők ugyanis különösen védtelenek
lehetnek a kényszermunka egyes formáival szemben. A munkavállalói jogok a
méltányos munka egyik alappillérét alkotják. Az ILO-egyezmények és a kapcsolódó
jegyzőkönyvek megerősítésével az uniós tagországok fontos jelzést
küldenek arról, hogy az EU következetesen kiáll az alapvető elvek és jogok
védelmében és a munkakörülmények javítása mellett világszerte.
Emellett az emberkereskedelem felszámolására
irányuló uniós stratégia[1]
keretében a Bizottság sürgette az uniós tagállamokat, hogy ratifikáljanak
minden releváns nemzetközi eszközt, megállapodást és jogszabályi kötelezettséget.
Ez elősegíti az emberkereskedelemmel szembeni eredményesebb,
összehangoltabb és következetesebb fellépést. Az elmúlt néhány évben az
áldozatok jogainak EU-n belüli megerősítése ugyancsak a Bizottság
stratégiai prioritásai közé tartozott. A bűncselekmények áldozatairól
szóló horizontális irányelv biztosítja, hogy a bűncselekmények áldozatai
egységes minimumszabályok által biztosított előnyöket élvezzenek a jogok
tekintetében az ügy kivizsgálása, illetve a bírósági eljárás ideje alatt. A
jegyzőkönyvet e folyamat részének kell tekinteni.
Ezért az EU szintjén minden jogi
természetű akadályt fel kell számolni annak érdekében, hogy az uniós
tagállamok megerősíthessék a jegyzőkönyvet. A jegyzőkönyv
lényegi tartalma a meglévő uniós vívmányok fényében nem vet fel aggályokat.
A jegyzőkönyv rendelkezései
megerősítik a nemzetközi jogi kereteket, olyan kötelezettségeket írva
elő, melyek a kényszermunka megelőzését szolgálják és védelmet,
valamint jogorvoslati lehetőségekhez – például kártérítéshez – való
hozzáférést biztosítanak az áldozatok számára.
A jegyzőkönyv 1. és 6. cikkében
előírja, hogy az ILO tagállamainak ki kell dolgozniuk a kényszermunka
tényleges és tartós felszámolására irányuló nemzeti szakpolitikájukat és
cselekvési tervüket, továbbá – a munkáltatói és munkavállalói szervezetekkel
konzultálva – intézkedéseket kell hozniuk a jegyzőkönyv rendelkezéseinek
alkalmazása érdekében.
A jegyzőkönyv 2. cikke előírja,
milyen intézkedéseket kell foganatosítaniuk az ILO-tagállamoknak a
kényszermunka megelőzése érdekében; ezek közé tartozik:
·
a népesség oktatása és tájékoztatása, kiemelt
figyelmet fordítva a különösen sebezhető csoportokra és a munkaadókra;
·
annak biztosítása, hogy a kényszermunka
megelőzése szempontjából releváns jogszabályok hatálya és végrehajtása
minden munkavállalóra és a gazdaság valamennyi ágazatára kiterjedjen, illetve a
munkaügyi ellenőrző szervek megerősítésére irányuló
erőfeszítések;
·
a polgárok, és különösen a migráns munkavállalók
védelme a potenciálisan visszaélésszerű és tisztességtelen munkaerő-felvételi
és -közvetítő gyakorlatokkal szemben;
·
a kellő gondosság támogatása az állami és a
magánszektorban egyaránt; valamint
·
a kényszermunka kockázatát növelő okok
gyökereinek orvoslása.
A kényszermunka áldozatainak tekintetében a 3.
cikk előírja, hogy hatékony intézkedéseket kell hozni azonosításuk, a
kényszermunka alóli felszabadításuk, felépülésük és rehabilitációjuk, továbbá
egyéb segítségnyújtási és támogatási formák érdekében. A 4. cikk szerint az
ILO-tagállamok kötelesek jogorvoslati lehetőségekhez, például
kártérítéshez való hozzáférést biztosítani az áldozatok számára, és az
illetékes hatóságok mentesíthetik az áldozatokat az általuk kényszer alatt
elkövetett jogellenes cselekményekhez kapcsolódó büntetőeljárás alól.
Ezen túlmenően az 5. cikk nemzetközi
együttműködést ír elő a kényszermunka megelőzése és felszámolása
érdekében, a 7. cikk pedig eltörli az egyezményben szereplő átmeneti
rendelkezéseket.
A jegyzőkönyv az uniós jog olyan
területeit érinti, amelyeken az uniós szintű szabályozás már magas fokú.
A kényszermunka megelőzésére vonatkozó
rendelkezéseiben a jegyzőkönyv az uniós szociálpolitika hatálya alá
tartozó aspektusokat érint, melyek kapcsán az uniós jog a munkakörülményekre
vonatkozó minimumszabályokat ír elő[2].
Az áldozatok védelmére és a jogorvoslathoz
való hozzáférésre vonatkozó rendelkezéseiben a jegyzőkönyv a
büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködéshez kapcsolódó
aspektusokat érint, melyek kapcsán az uniós jog az emberkereskedelem elleni
küzdelemre és az áldozatok jogaira vonatkozó normákat ír elő[3].
A jegyzőkönyv egyes részei átfedésben
vannak a munkavállalók szabad mozgására[4],
illetve a menekültügyre és bevándorlásra vonatkozó szabályozással[5].
Ezen túlmenően a jegyzőkönyv
átfedésben van mindazon közös uniós kereskedelempolitikai szabályokkal,
nemzetközi megállapodásokkal, fejlesztési együttműködési fellépésekkel és
kereskedelmi eszközökkel, amelyek hivatkoznak az alapvető munkaügyi
normákra, illetve az ILO alapvető egyezményeinek megerősítésére és tényleges
végrehajtására a harmadik országokban és az EU-n belül.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL
FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI
Tárgytalan.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
A jegyzőkönyv kötelező erejű
nemzetközi megállapodás, amely az egyezményhez kapcsolódik, és amelyet a
feleknek meg kell erősíteniük. A ratifikáló államok számára jogi
kötelezettségeket létesít, és csak olyan államok erősíthetik meg, amelyek
az egyezményt is megerősítették.
Az ILO gyakorlatában a jegyzőkönyvek az
egyezmények részleges felülvizsgálatára és kiegészítésére szolgálnak, a változó
körülményekhez igazítva és relevánsabbá téve azokat. Az ILO-alapokmány 19.
cikkének az egyezmények elfogadásáról és megerősítéséről szóló (4)
bekezdése a jegyzőkönyvekre is vonatkozik.
Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési
gyakorlata[6]
alapján, különösen pedig az ILO-egyezmények megkötésére és megerősítésére
vonatkozó ítéletek[7]
fényében a tagállamok az Unió intézményeinek keretein kívül nem hozhatnak
döntést a jegyzőkönyv megerősítéséről, mivel annak egyes részei
az Unió hatáskörébe tartoznak.
Ugyanakkor maga az EU nem erősíthet meg
egy ILO-jegyzőkönyvet, mivel az ILO szabályzata szerint a jegyzőkönyv
részes felei csakis államok lehetnek.
Tekintettel arra, hogy a jegyzőkönyv
által érintett kérdések részben uniós hatáskörbe, részint tagállami hatáskörbe
tartoznak, az uniós intézményeknek és a tagállamoknak meg kell hozniuk a
szükséges lépéseket a jegyzőkönyv megerősítése terén való
együttműködés, illetve a jegyzőkönyvből eredő kötelezettségvállalások
végrehajtása érdekében[8].
A Tanács az elmúlt évtizedben az EU érdekeit
szem előtt tartva öt olyan ILO-egyezmény megerősítését engedélyezte
tagállamainak, amely részben uniós hatáskört is érintett[9].
A jegyzőkönyvvel kapcsolatban az
emberkereskedelem elleni küzdelem, az áldozatok védelme és a munkaügyi
politikák tekintetében a szabályozás olyannyira magas szintű, hogy a
tagállamok e kérdésekben külső felekkel szemben nem tehetnek szuverén
lépéseket[10].
A vonatkozó uniós jogszabályok jogalapja az Európai Unió működéséről
szóló szerződés (EUMSZ) 82. cikkének (2) bekezdése és 153. cikke, amelyek
részletesebbek a jegyzőkönyvben lefektetett általános elveknél.
Nincs összeférhetetlenség a jegyzőkönyv rendelkezései és az e területeken az
uniós vívmányok részét alkotó minimumkövetelmények között.
A jegyzőkönyv az ILO-alapokmány 19.
cikkének (8) bekezdésével összhangban minimumszabályokat állít fel. Az uniós
vívmányok ugyanezt a megközelítést alkalmazzák. Ez azt jelenti, hogy az Unió
jogszabályai szigorúbbak lehetnek az ILO normáinál, és viszont[11].
A tanácsi határozatjavaslatok ezért
felhatalmazzák a tagállamokat, hogy az EU érdekében megerősítsék a
jegyzőkönyv uniós hatáskörbe tartozó részeit, és azt ajánlják, hogy a
tagállamok arra törekedjenek, hogy erre még 2016 vége előtt kerüljön sor.
A tanácsi határozatjavaslatok jogalapját
egyrészről az EUMSZ 218. cikkének (6) bekezdése alkotja az EUMSZ 82.
cikkének (2) bekezdésével összefüggésben, amely az emberkereskedelem és a
bűncselekmények áldozatainak jogai szempontjából releváns – a
büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködésre vonatkozó –
uniós jogszabályok elsődleges jogalapja, másrészről pedig az EUMSZ
153. cikke (2) bekezdésének második albekezdése, az EUMSZ 218. cikkének (6)
bekezdésével összefüggésben, amely a kényszermunka megelőzése
szempontjából releváns – a munkakörülmények védelmére és javítására vonatkozó –
uniós jogszabályok elsődleges jogalapja.
A jegyzőkönyv egyszerre több olyan
célkitűzést is követ, amelyek elválaszthatatlanul kapcsolódnak egymáshoz
anélkül, hogy az egyik a másikhoz képest másodlagos vagy közvetett lenne.
Kiemelt célja egyrészről a méltányos munkavégzési feltételek biztosítása,
másrészről a kényszer- vagy kötelező munka áldozatainak védelme és az
elkövetők szankcionálása. Ezért az EUMSZ 82. cikkének (2) bekezdésére, és
ugyanakkor 153. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjára kell alapulnia.
Egyetlen határozat kettős jogalappal történő elfogadására nincs mód
abban az esetben, ha a két jogalap esetében előírt eljárások egymással nem
összeegyeztethetők[12].
A jelen esetben ez a helyzet áll fenn, mivel a büntetőügyekben folytatott
igazságügyi együttműködéshez kapcsolódó rendelkezések Dániára nézve nem
kötelező érvényűek, ami eltérő szavazati jogokat eredményez.
Következésképpen két külön tanácsi határozat elfogadása szükséges.
Ami a kényszer- vagy kötelező munka
áldozatainak védelmére és az elkövetők szankcionálására irányuló
célkitűzést illeti, az EUMSZ 82. cikkének (2) bekezdése az egyetlen
jogalap, amelyre ez a javaslat alapozható. Tény, hogy a jegyzőkönyv a kényszer-
és kötelező munka áldozatainak tartózkodási státuszát is érinti, amennyiben
az szükséges feltétele, hogy az áldozatok a megfelelő és hatékony
jogorvoslathoz hozzáférhessenek (ld. különösen a jegyzőkönyv 4. cikkét).
Ez az EUMSZ 79. cikkéhez kapcsolódó célkitűzés azonban pusztán járulékos,
miközben az emberkereskedelem megelőzésére és felszámolására irányuló és
az EUMSZ 82. cikkének (2) bekezdéséhez kapcsolódó[13] célkitűzések
elsődleges célként, illetve összetevőként határozhatók meg.
A Bizottság ezzel kapcsolatban emlékeztet
arra, hogy 2014. április 14-én az EUMSZ 218. cikkének (3) és (4) bekezdésére
alapozva a Tanács elé terjesztette a Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 103.
ülésszakán a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet kényszermunkáról szóló 1930. évi
29. számú egyezményének kiegészítésére vonatkozó jegyzőkönyvre irányuló
tárgyalások megkezdésének engedélyezéséről és a tárgyalási irányelvek
meghatározásáról szóló tanácsi határozatra irányuló ajánlását (COM(2014)238,
2014. április 14.). A Bizottság emlékeztet továbbá arra is, hogy a szóban forgó
ajánlás megvitatásra került a 2014. május 5-i, május 14-i és május 16-i tanácsi
munkacsoporti üléseken, illetve hogy a mindenki számára elfogadható megoldás
elérésére irányuló számos kísérlet ellenére a Coreper 2014. május 23-i ülésén
úgy határozott, hogy a tanácsi határozattervezetet végül nem terjeszti elő
a Tanácsnak jóváhagyásra. Ennek következtében a Bizottság az alábbi
nyilatkozatot adta ki, mely a Coreper jegyzőkönyvébe is feljegyzésre
került:
„A Bizottság emlékeztet rá, hogy a
tagállamok és a Bizottság közötti jóhiszemű együttműködés kötelezettsége
minden körülmények között fennáll. E határozatok elfogadásának elmaradása olyan
helyzetet eredményez, amely nem áll összhangban a szerződésekkel, miután a
tagállamok jogi szempontból az uniós döntések keretein kívül nem vehetnek
magukra szabadon jogi kötelezettségvállalásokat a nemzetközi tárgyalások során.
A Bizottság értékelést végez az e tekintetben meghozható megfelelő
intézkedésekről. A Bizottság emlékeztet rá, hogy az uniós hatásköröket
tiszteletben kell tartani az uniós vívmányok és a tárgyalások tárgyát
képező ILO-eszközök közötti ellentmondások elkerülése érdekében, valamint
hogy a tagállamoknak az ILO keretében az Európai Unió érdekében kell
fellépniük.”
A Bizottság megjegyzi, hogy az említett
határozattervezetek elfogadásának elmaradása ellenére egyes tagállamok az ILO
keretében tárgyalásokat folytattak és részt vettek a kényszermunkáról szóló
egyezmény 2014. évi jegyzőkönyvének elfogadásában. Tekintettel a kényszer-
és kötelező munkáról szóló egyezmény 2014. évi jegyzőkönyvének
fontosságára, a Bizottság az EUMSZ 218. cikkének (6) bekezdése alapján
javaslatot tesz arra, hogy a tagállamok felhatalmazást kapjanak rá, hogy az
Unió érdekében közösen fellépve megerősítsék a szóban forgó
jegyzőkönyvet. A Bizottság egyúttal hangsúlyozza, hogy ez a javaslat semmi
esetre sem tekinthető úgy, hogy a Bizottság elismerné azon eljárás
jogszerűségét, amely az említett jegyzőkönyv elfogadásához vezetett
az ILO-n belül.
2014/0259 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS HATÁROZATA
a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet kényszermunkáról
szóló 1930. évi egyezménye 2014. évi jegyzőkönyvének a szociálpolitikai
vonatkozások tekintetében az Európai Unió érdekében történő
megerősítésére a tagállamoknak adott felhatalmazásról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről
szóló szerződésre és különösen annak 153. cikke (1) bekezdésének a) és b)
pontjára, összefüggésben a 218. cikk (6) bekezdése a) pontjának v. alpontjával,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Parlament egyetértésére[14],
mivel:
(1)       Az Európai Unió támogatja
mindazon nemzetközi munkaügyi egyezmények megerősítését, amelyeket a
Nemzetközi Munkaügyi Szervezet naprakésznek minősít, és amelyek
hozzájárulnak az Európai Uniónak az emberi jogok és a mindenkit megillető
méltányos munkakörülmények érvényesülése érdekében kifejtett
erőfeszítéseihez, valamint az emberkereskedelem felszámolásához az EU-n
belül és azon kívül, mely utóbbi törekvésnek az alapvető munkaügyi elvek
és jogok védelme kulcsfontosságú eleme.
(2)       A Nemzetközi Munkaügyi
Szervezet (ILO) kényszermunkáról szóló 1930. évi egyezményének 2014. évi
jegyzőkönyvében (a továbbiakban: jegyzőkönyv) foglalt szabályok egy
része az EUMSZ 153. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja értelmében az Unió
hatáskörébe tartozik. A jegyzőkönyv egyes rendelkezéseit lefedik a
szociálpolitika területén meglévő uniós vívmányok[15].
(3)       Következésképpen a tagállamok
nem tehetnek e részekkel kapcsolatos kötelezettségvállalásokat az Európai Unió
intézményeinek keretein kívül[16].
(4)       Az ILO-alapokmány 19. cikkének
az egyezmények elfogadásáról és megerősítéséről szóló (4) bekezdése a
jegyzőkönyvekre is vonatkozik, melyek kötelező erejű nemzetközi
megállapodások, egy egyezményhez kapcsolódnak és a feleknek meg kell
erősíteniük őket.
(5)       Az Európai Unió nem erősítheti
meg az egyezményt, mert annak kizárólag államok lehetnek részes felei.
(6)       Ezért szükséges, hogy a
tagállamok az EUMSZ 153. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja értelmében
uniós hatáskörbe tartozó kérdések tekintetében felhatalmazást kapjanak rá, hogy
az Unió érdekében közösen fellépve megerősítsék a jegyzőkönyvet.
(7)       A jegyzőkönyv
tervezetének egyéb, a szociálpolitikára vonatkozó rendelkezésektől
eltérő rendelkezései egy másik, a jelen határozattal egy időben
elfogadott határozat tárgyát képezik.
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Azon részek vonatkozásában, amelyek az EUMSZ
153. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja által az Unióra átruházott
hatáskörökbe tartoznak, a tagállamok felhatalmazást kapnak a Nemzetközi
Munkaügyi Szervezet kényszermunkáról szóló 1930. évi egyezménye 2014. évi
jegyzőkönyvének megerősítésére.
2. cikk
A tagállamoknak meg kell tenniük azokat a
lépéseket, amelyek a jegyzőkönyvet megerősítő okiratok
mielőbbi, lehetőleg 2016. december 31-ig a Nemzetközi Munkaügyi
Hivatal főigazgatójánál történő letétbe helyezéséhez szükségesek.
3. cikk
Ennek a határozatnak a tagállamok a
címzettjei.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               Az emberkereskedelem felszámolására irányuló európai
uniós stratégia (2012–2016), COM(2012) 286, 2012. június 19.
[2]               Egyebek mellett a munkaadónak a munkavállalóval
szembeni, a szerződés, illetve a munkaviszony feltételeire vonatkozó
tájékoztatási kötelezettségéről szóló 91/533/EGK irányelv („az írásos
tájékoztatási kötelezettségről szóló irányelv”), a
munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzésről szóló
2008/104/EK irányelv, valamint a munkahelyi egészségvédelem és biztonság
területén hatályos irányelvek, ideértve a 89/391/EGK keretirányelvet, a
munkaidőről szóló 2003/88/EK irányelvet, a fiatal személyek
munkahelyi védelméről szóló 94/33/EGK irányelvet és az anyaság
védelméről szóló 92/85/EGK irányelvet.
[3]               2011/36/EU irányelv (az emberkereskedelem elleni
fellépésről szóló irányelv); 2012/29/EU irányelv (a bűncselekmények
áldozatainak jogairól szóló irányelv).
[4]               Az EUMSZ 45. cikke és a munkavállalók Unión belüli
szabad mozgásáról szóló 492/2011/EU rendelet.
[5]               2004/81/EK irányelv (a bűncselekmények áldozatainak
kiállított tartózkodási engedélyről szóló irányelv) és 2009/52/EK irányelv
(a munkáltatókkal szembeni szankciókról szóló irányelv). A jegyzőkönyv
egyes rendelkezései és a kapcsolódó ajánlások érintik továbbá a 2008/115/EK
irányelvet (harmadik országbeli állampolgárok visszatérése hazájukba), a
2011/98/EU irányelvet (összevont engedély) és a 2014/36/EU irányelvet
(idénymunkások).
[6]               A Bíróság 1971. március 31-i 22/70 sz. ítélete az
AETR-ügyben, EBHT, 1971, 263; lásd az EUMSZ 3. cikkének (2) bekezdését is,
amely rögzíti ezeket az elveket.
[7]               A Bíróság 1993. március 19-i 2/91. sz. véleménye a vegyi
anyagokat szabályozó 170. sz. egyezményről, EBHT 1993., I-1061. o.
[8]               A Bíróság 2/91. sz. véleménye, 36., 37. és 38. pont.
[9]               A Tanács 2005. április 14-i határozata a tagállamok
felhatalmazásáról a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet tengerészek személyazonossági
okmányairól szóló egyezményének (185. egyezmény) az Európai Közösség érdekében
történő megerősítésére (HL L 136., 2005.5.30., 1. o.);
A Tanács 2007. június 7-i határozata a tagállamoknak a Nemzetközi Munkaügyi
Szervezet 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezményének az Európai Közösség
érdekében történő megerősítésére való felhatalmazásáról (HL L 161.,
2007.6.22., 63. o.);
A Tanács 2010. június 7-i határozata a tagállamoknak a Nemzetközi Munkaügyi
Szervezet 2007. évi halászati munkaügyi egyezményének (188. sz. egyezmény) az
Európai Unió érdekében történő megerősítésére való felhatalmazásáról
(HL L 145., 2010.6.11., 12. o.);
A Tanács 2014. január 28-i határozata a tagállamoknak a Nemzetközi Munkaügyi
Szervezetnek a vegyi anyagok biztonságos munkahelyi használatáról szóló, 1990.
évi 170. számú egyezményének az Európai Unió érdekében történő
megerősítésére való felhatalmazásáról (2014/52/EU);
A Tanács 2014. január 28-i határozata a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet
keretében a háztartási alkalmazottak méltányos módon történő
foglalkoztatása tárgyában 2011-ben elfogadott 189. sz. egyezménynek az Európai
Unió érdekében történő megerősítésével összefüggésben a tagállamoknak
adott felhatalmazásról (2014/51/EU).
[10]             A Bíróság 2/91. sz. véleménye, 25. és 26. pont.
[11]             A Bíróság 2/91. sz. véleménye, 18. pont.
[12]             Ld. legutóbb a Bíróság 2014. június 11-i ítéletét a
C-377/12 sz. ügyben, 34. pont.
[13]             Ld. különösen a bűncselekmények áldozatainak jogaira,
támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló,
2012. október 25-i 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet, melynek
jogalapja az EUMSZ 82. cikkének (2) bekezdése, valamint az emberkereskedelem
megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, valamint az
áldozatok védelméről szóló, 2011. április 5-i 2011/36/EU európai
parlamenti és tanácsi irányelvet, melynek jogalapja az EUMSZ 82. cikkének (2)
bekezdése és 83. cikkének (1) bekezdése. A jegyzőkönyv 1. cikkének (1)
bekezdése, 1. cikkének (2) bekezdése, 1. cikkének (3) bekezdése, 2. cikkének a)
pontja, 2. cikkének c) pontja, 3. cikke, 4. cikkének (1) bekezdése és 4.
cikkének (2) bekezdése közvetlenül az említett irányelvek hatálya alá tartozó
kérdésekkel foglalkozik.
[14]             HL C… , , . .o.
[15]             A jegyzőkönyv 1. cikkének (1) bekezdése, 2. cikkének
a) pontja és 2. cikkének d) pontja olyan kérdéseket tárgyal, amelyek a
munkaadónak a munkavállalóval szembeni, a szerződés, illetve a
munkaviszony feltételeire vonatkozó tájékoztatási kötelezettségéről szóló
91/533/EGK irányelv („az írásos tájékoztatási kötelezettségről szóló
irányelv”), a munkaerő-kölcsönzés keretében történő
munkavégzésről szóló 2008/104/EK irányelv, valamint a munkahelyi
egészségvédelem és biztonság területén hatályos irányelvek – köztük a
89/391/EGK keretirányelv, a munkaidőről szóló 2003/88/EK irányelv, a
fiatal személyek munkahelyi védelméről szóló 94/33/EGK irányelv és az
anyaság védelméről szóló 92/85/EGK irányelv – hatálya alá esnek.
[16]             EB, 22/70. sz. Bizottság kontra Tanács ügy („AETR”) [EBHT]
1971, 263, 22. pont, 2/91 sz. vélemény („ILO”), EBHT 1993-I, 1061, 26. pont,
valamint C-45/07 sz. Bizottság kontra Görögország ügy [EBHT] 2009 I-701, 31.
pont.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.3.11.
            COM(2016) 131 final
            2016/0072(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatosan az Európai Unió nevében elfogadandó álláspontról(04 03 01 03 költségvetési sor)

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               A belső piac működéséhez szükséges jogbiztonság és homogenitás biztosítása érdekében az EGT Vegyes Bizottságnak az összes vonatkozó uniós jogszabály elfogadását követően azokat a lehető leghamarabb bele kell foglalnia az EGT-megállapodásba, valamint lehetővé kell tennie az EGT-tag EFTA-államok számára, hogy részt vegyenek az EGT-vonatkozású uniós fellépésekben vagy programokban.

               2.AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               Az EGT Vegyes Bizottság határozattervezete (amely a tanácsi határozatjavaslat mellékletét képezi) arra irányul, hogy módosítsa az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvét annak érdekében, hogy folytatódjon az együttműködés a munkavállalók szabad mozgása, valamint a szociális biztonsági rendszerek és a migráns munkavállalók, többek között a harmadik országokból származó migráns munkavállalókra vonatkozó intézkedések összehangolása tekintetében.

               3.A JAVASLAT JOGI ELEMEI

               Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló 2894/94/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján kialakítja az ilyen határozatokról az Unió nevében elfogadandó álláspontját.

               A Bizottság benyújtja az EGT Vegyes Bizottság határozattervezetét a Tanácsnak az Unió álláspontjaként történő elfogadásra. A Bizottság remélhetőleg mihamarabb elő tudja terjeszteni ezt az álláspontot az EGT Vegyes Bizottságban.

               2016/0072 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatosan az Európai Unió nevében elfogadandó álláspontról
                  (04 03 01 03 költségvetési sor)

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 46. és 48. cikkére, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre
                  1
                és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás
                  2
                (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén lépett hatályba.

               (2)Az EGT-megállapodás 98. cikke alapján az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvének (a továbbiakban: 31. jegyzőkönyv) módosításáról.

               (3)Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyve a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésre vonatkozó különös rendelkezéseket tartalmaz.

               (4)Helyénvaló folytatni az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti együttműködést többek között a munkavállalók szabad mozgása, valamint a szociális biztonsági rendszereknek és a migráns munkavállalókra, többek között a harmadik országokból származó migráns munkavállalókra vonatkozó intézkedéseknek az összehangolása vonatkozásában.

               (5)Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért módosítani kell annak érdekében, hogy lehetséges legyen a kibővített együttműködés folytatása 2015. december 31-ét követően.

               (6)Ezért az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodásnak az egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének javasolt módosításával kapcsolatban az Unió nevében elfogadandó álláspontnak az e határozathoz csatolt EGT vegyes bizottsági határozattervezeten kell alapulnia.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben,

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

                     (2)
                  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.3.11.
            COM(2016) 131 final
            MELLÉKLET
            AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG …/2016 HATÁROZATAaz EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításáróla következőhöz:JavaslatA Tanács határozataaz EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatosan az Európai Unió nevében elfogadandó álláspontról (04 03 01 03 költségvetési sor)

               MELLÉKLET

                  AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG …/2016 HATÁROZATA

                  az EGT-megállapodás
                  egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításáról

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 86. és 98. cikkére,

               mivel:

               (1)Helyénvaló kiterjeszteni az EGT-megállapodás szerződő felei közötti együttműködést a munkavállalók szabad mozgására, valamint a szociális biztonsági rendszerekre és a migráns munkavállalókra, többek között a harmadik országokból származó migráns munkavállalókra vonatkozó intézkedések összehangolására.

               (2)Ezért módosítani kell az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét annak érdekében, hogy a kibővített együttműködés 2016. január 1-jei kezdettel lehetővé váljon,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyve 5. cikkének (5) és (13) bekezdésében az „és 2015” szavak helyébe a „2015 és 2016” szavak lépnek.

               2. cikk

               Ez a határozat az azt követő napon lép hatályba, amikor az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt utolsó bejelentést megtették*.

                  1Ezt a határozatot 2016. január 1-jétől kell alkalmazni.

               3. cikk

               Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

               Kelt Brüsszelben,

                     az EGT Vegyes Bizottság részéről

                     az elnök

                     az EGT Vegyes Bizottság
                     titkárai

                     (1)
                  [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]