               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.6.18.
            COM(2020) 240 final
            2020/0118(CNS)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            Portugália számára a Madeira autonóm régióban és az Azori-szigetek autonóm régióban előállított egyes alkoholtartalmú termékek tekintetében kedvezményes jövedékiadó-mérték alkalmazásának engedélyezéséről
            {SWD(2020) 108 final}

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               A javaslat indokai és céljai

               A javaslat tárgya az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 349. cikke alapján elfogadott, jelenleg hatályos, 2014. június 12-i 376/2014/EU tanácsi határozat
                  1
                felváltására irányuló tanácsi határozat. Az említett cikk az EU legkülső régiói tekintetében lehetővé teszi egyedi intézkedések meghozatalát, mivel elismeri, hogy egyes korlátok állandósága és együttes hatása súlyosan hátráltatja a szóban forgó régiók fejlődését, valamint befolyásolja gazdasági és társadalmi helyzetüket. Azzal a feltétellel teszi lehetővé az ilyen intézkedések elfogadását, hogy azok nem veszélyeztetik az uniós jogrend – így a belső piac és a közös politikák – integritását és koherenciáját. A jelenleg hatályos határozat engedélyezi Portugália számára, hogy a Madeirán előállított és fogyasztott rum és likőr, valamint az Azori-szigeteken előállított és fogyasztott likőr és párlat tekintetében a szokásos portugál jövedéki adó mértékénél legfeljebb 75 %-kal alacsonyabb jövedékiadó-mértéket alkalmazzon. A jelenleg hatályos határozat 2020. december 31-én hatályát veszti.

               Ezen intézkedés célja, hogy kompenzálja a portugál legkülső régiók termelőit az e régiók fejlődését súlyosan hátráltató távoli fekvés, szigetjelleg, kis méret, kedvezőtlen domborzati és éghajlati viszonyok, valamint néhány terméktől való gazdasági függés okozta versenyhátrányért. Ezen adottságok miatt a legkülső régiók termelői számára magasabb előállítási költségek merülnek fel, mint a kontinentális terület termelői számára.

               A határozat hatályvesztésének dátumára tekintettel az Európai Bizottság megbízást adott külső tanulmány elvégzésére a jelenlegi rendszer, valamint a 2020 utáni időszakra vonatkozó lehetséges alternatívák – többek között a jelenlegi javaslat alapját képező alternatíva – potenciális hatásainak értékelése érdekében.

               Ez a javaslat az eltérés 2027-ig történő meghosszabbítását, az eltérésnek az Azori-szigeteken előállított rum – ugyancsak 75 %-os jövedékiadó-kedvezmény melletti – értékesítésére történő kiterjesztését, valamint oly módon történő kiterjesztését is maga után vonja, amely lehetővé teszi, hogy Portugália kontinentális részén az összes érintett terméket 50 %-os jövedékiadó-kedvezménnyel értékesítsék.

               Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               Az EU legkülső régióival kialakított stratégiai partnerségre vonatkozó 2017. évi közleményében
                  2
                a Bizottság megjegyezte, hogy a legkülső régiók továbbra is komoly kihívásokkal küzdenek, amelyek közül sok tartósan fennáll. Ez a közlemény a Bizottság arra vonatkozó megközelítését ismerteti, hogy a szóban forgó régiók hogyan támogathatók az egyedi adottságaik kihasználásában, illetve a legkülső régiók hogyan határozhatnak meg új növekedési ágazatokat a növekedés és a munkahelyteremtés lehetővé tétele érdekében.

               Ebben az összefüggésben e javaslatnak az a célja, hogy támogatást nyújtson a portugál legkülső régióknak ahhoz, hogy egy konkrét ágazaton – az alkoholágazaton – belüli helyi növekedés és munkahelyteremtés lehetővé tétele érdekében a saját adottságaikat használják ki. Ez a javaslat a távoli fekvéssel és szigetjelleggel összefüggő támogatási programot (POSEI)
                  3
                egészíti ki, amelynek célja a primer szektor és a nyersanyagtermelés támogatása.

               Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

               A javaslat összhangban van a 2015-ös belső piaci stratégiával
                  4
               , amelyben a Bizottság az összes érdekelt fél számára előnyös, mélyebb és méltányosabb egységes piac megvalósítását tűzi ki célul. A javasolt intézkedés egyik célja, hogy enyhítse a legkülső régiókban működő vállalatok többletköltségeit, amelyek gátolják az egységes piacon való teljes körű részvételüket. Az érintett alacsony termelési volumen miatt az intézkedés várhatóan nem gyakorol majd negatív hatást az egységes piac zavartalan működésére.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

                        Jogalap

                        A javaslat jogalapja az EUMSZ 349. cikke. Ez a rendelkezés lehetővé teszi a Tanács számára, hogy olyan egyedi rendelkezéseket fogadjon el, amelyek kiigazítják a Szerződések alkalmazását az EU legkülső régiói tekintetében.

                        A szubszidiaritás elve

                        Kizárólag a Tanács jogosult – az EUMSZ 349. cikke alapján – egyedi intézkedéseket elfogadni azzal a céllal, hogy a Szerződések – és ezen belül a közös politikák – alkalmazását a legkülső régiók gazdasági és társadalmi helyzetét befolyásoló állandó korlátok fennállása miatt az adott régiók tekintetében kiigazítsa. Ez az EUMSZ 110. cikkétől való eltérések engedélyezésére is érvényes. A tanácsi határozatra irányuló javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének.

                        Az arányosság elve

                        A javaslat megfelel az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkének (4) bekezdésében meghatározott arányossági elvnek. A javasolt módosítások nem lépik túl a szóban forgó kérdések kezeléséhez, ezáltal pedig a belső piac megfelelő és hatékony működésének biztosítására vonatkozóan a Szerződésben foglalt célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

                        A kedvezményes jövedékiadó-mértékek Portugália kontinentális területére javasolt kiterjesztése javítaná a portugál legkülső régiók termelőinek versenyképességét, és kevés kedvezőtlen hatással járna a bevételekről való lemondás és az adminisztratív terhek tekintetében, továbbá a Portugália kontinentális területén hasonló termékeket előállító termelők esetében fennálló feltételekkel megegyező feltételeket teremtene számukra.

                        A jogi aktus típusának megválasztása

                        A Bizottság tanácsi határozat elfogadását javasolja a 376/2014/EU tanácsi határozat felváltása céljából.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               A hatályos jogszabályok utólagos értékelése

               A külső tanulmány megállapította, hogy a legkülső régiókban működő, jelenleg a jövedékiadó-kedvezménnyel kompenzált termelők számára továbbra is magasabb előállítási költségek merülnek fel, mint a kontinentális termelők számára. A tanulmány ezenfelül az alábbiakban ismertetett két problémát tárta fel, amelyek a jelenleg hatályos határozat elfogadása óta merültek fel.

               A külső tanulmány először is azt jegyzi meg, hogy az Azori-szigeteken jelenleg folyik rumtermelés, de a jelenlegi rendszer nem terjed ki a rumra. A rendszer ugyanakkor kiterjed a Madeirán előállított rumra, ami egyenlőtlen versenyfeltételeket teremt a két legkülső régió rumtermelői között. A tanulmány másodszor azt jegyzi meg, hogy a megnövekedett azori-szigeteki rumtermelés nyomán Madeirán növekszik a rumtermelés, és a legkülső régiók korlátozott méretű piaca miatt nem minden rum értékesíthető helyben. A Portugália kontinentális területének piacára való bejutás többletköltségei akadályként jelentkeznek az adott termelők számára, és ennek következtében a rum tárolása jelenleg további költséget jelent.

               Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

               A jelenlegi rendszer elemzését alátámasztó külső tanulmány keretében az Európai Bizottság érintett szolgálataitól, a portugál hatóságoktól, a két legkülső régió termelőitől és a portugál forgalmazóktól kérdőívek, interjúk és megbeszélések keretében érkeztek válaszok. A külső vállalkozó külön erőfeszítései ellenére sem a kontinentális termelőktől, sem a civil társadalomtól nem érkezett válasz.

               Hatásvizsgálat

               Ez a kezdeményezés szorosan egymást követő értékelések – a jelenlegi rendszer utólagos értékelése, közvetlenül utána pedig előretekintő értékelés – keretében valósul meg. A meglévő rendszer folytatásának és esetleges módosításának lehetséges hatásaira irányuló értékelés egy elemző dokumentumban szerepelt, amely az értékelésről szóló mellékletet is tartalmazott. Ez a dokumentum egy külső tanulmányon és a tagállam által szolgáltatott információkon alapul.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               A javaslatnak nincs hatása az Európai Unió költségvetésére, mivel a jövedékiadó-bevételek teljes egészében a tagállamokhoz folynak be.

               5.EGYÉB ELEMEK

               Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

               Az eltérés végrehajtásának és működésének nyomon követése az eddigiekhez hasonlóan a portugál hatóságok és a Bizottság feladata lesz.

               Portugáliának 2025. szeptember 30-ig nyomonkövetési jelentést kell benyújtania a 2019-től 2024-ig terjedő időszakra vonatkozóan. E nyomonkövetési jelentés a következőket fogja tartalmazni:

               ·a termelés során felmerülő többletköltségekre vonatkozó információk;

               ·gazdasági torzulások és piaci hatások;

               ·az eredményesség, a hatékonyság és az egyéb uniós szakpolitikákkal való összhang értékeléséhez szükséges információk;

               ·az új jogszabály folyamatos relevanciájára és uniós hozzáadott értékére vonatkozó információk.

               A jelentéstétel során a portugál hatóságoknak törekedniük kell arra is, hogy minden lényeges érdekelt féltől gyűjtsenek információt a termelési többletköltségeik és a megfelelési költségeik mértékére és alakulására, valamint a piactorzulások eseteire vonatkozóan.

               Annak biztosítása érdekében, hogy a portugál hatóságok által gyűjtött információk tartalmazzák az ahhoz szükséges adatokat, hogy a Bizottság megalapozott döntést hozhasson a rendszer jövőbeli érvényességére és életképességére vonatkozóan, a Bizottság külön iránymutatást fog kidolgozni az előírt információkról. Ez az iránymutatás lehetőség szerint meg fog egyezni az EU legkülső régiói számára létrehozott, hasonló jogszabályok hatálya alá tartozó más ilyen rendszerekre vonatkozó iránymutatásokkal.

               A Bizottság ezáltal értékelni tudja, hogy az eltérés indokai továbbra is fennállnak-e, a Portugália által biztosított adókedvezmény továbbra is arányos-e, és lehetőség van-e az adózási eltérési rendszert helyettesítő alternatív intézkedésekre azok nemzetközi dimenziójának figyelembevételével.

               A nyomonkövetési jelentés felépítését és az abban feltüntetendő adatokat a javaslat 1. melléklete tartalmazza.

               A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

               Ez a rész nem alkalmazandó, mivel a cikkek maguktól értetődőek.

               2020/0118 (CNS)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               Portugália számára a Madeira autonóm régióban és az Azori-szigetek autonóm régióban előállított egyes alkoholtartalmú termékek tekintetében kedvezményes jövedékiadó-mérték alkalmazásának engedélyezéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 349. cikkére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

               tekintettel az Európai Parlament véleményére
                  5
               ,

               különleges jogalkotási eljárás keretében,

               mivel:

               (1)A 376/2014/EU tanácsi határozat
                  6
                Portugália számára kedvezményes jövedékiadó-mérték alkalmazását engedélyezte a Madeira autonóm régióban előállított és fogyasztott rum és likőr, valamint az Azori-szigetek autonóm régióban előállított és fogyasztott likőr és párlat tekintetében, amely mérték alacsonyabb lehet a 92/84/EGK tanácsi irányelvben
                  7
                meghatározott minimum jövedékiadó-mértéknél, de legfeljebb 75 %-kal lehet alacsonyabb, mint az alkoholra kivetett szokásos nemzeti jövedéki adó mértéke.

               (2)2019 februárjában a portugál hatóságok arra kérték a Bizottságot, hogy terjesszen elő egy olyan tanácsi határozatra irányuló javaslatot, amely ugyanezen feltételek mellett hosszabbítja meg a 376/2014/EU határozatban az engedélyre vonatkozóan megállapított határidőt, és amely korlátozottabb kedvezménnyel további hét évre, 2021. január 1-jétől 2027. december 31-ig kiterjeszti a földrajzi hatályt Portugália kontinentális területére.

               (3)A Madeira autonóm régióban és az Azori-szigetek autonóm régióban működő termelők nehezen jutnak be az e régiókon kívüli piacokra, és egyes alkoholtartalmú termékek értékesítésére a regionális és a helyi piacok az egyedül lehetséges árusítóhelyek. A termelők számára azért merülnek fel többletköltségek, mert a mezőgazdasági üzemek kis mérete, széttagoltsága, valamint kismértékű gépesítettsége miatt a mezőgazdasági eredetű nyersanyagok drágábbak, mint szokásos termelési körülmények között. Ezenfelül a domborzat, az éghajlat, a talaj, illetve a kisipari előállítás miatt a cukornád feldolgozásából származó termékmennyiség is kevesebb, mint más legkülső régiókban. Ezen túlmenően egyes, helyben nem termelt nyersanyagoknak és csomagolóanyagoknak a szigetekre történő szállítása többletköltségek felmerüléséhez vezet.

               (4)Az Azori-szigetek esetében a szigetjelleg duplán érvényesül, mivel ez egy nagy területen elhelyezkedő szigetcsoport. Ezekben a távoli fekvésű és szigetjellegű régiókban a szállítás tovább növeli a többletköltségeket. Ugyanez vonatkozik egyes, a kontinensre történő, szükséges utazásokra és szállításokra is. A késztermékek tárolása is többletköltségekkel jár, mivel a helyi fogyasztás nem veszi fel az összes megtermelt mennyiséget, különösen a rumtermelés esetében. A regionális piac kis mérete növeli az egységköltséget, mégpedig az állandó költségek és a megtermelt mennyiség közötti kedvezőtlen összefüggésből fakadóan. Végezetül a helyi gazdaságok által általában viselt többletköltségeket – különösen a magasabb munkaerő- és energiaköltségeket – szintén az érintett termelők viselik.

               (5)A rumtermelés a cukornádtermelés fokozódása miatt növekedett. Míg a rum egy részét érlelik vagy likőralapanyagként használják fel, a nem értékesített rummennyiségek tárolása költséggel jár, ami tovább növeli a termelők többletköltségeit. A többletköltségek és ezekből következően a késztermék magasabb ára miatt a Madeira autonóm régióban és az Azori-szigetek autonóm régióban működő termelők nem tudnak versenyezni a régiókon kívüli termelőkkel, ezért nem tudnak más piacokra bejutni. Portugália kontinentális területének piacára kedvezményes jövedékiadó-mértékek alkalmazásával való bejutásuk kezelné ezt a problémát.

               (6)A Madeira autonóm régión és az Azori-szigetek autonóm régión belüli fejlődés súlyos hátráltatásának elkerülése, valamint az alkoholágazat és a régiókon belül teremtett munkahelyek megtartása érdekében a 376/2014/EU határozatban foglalt engedély hatályát meg kell hosszabbítani és ki kell terjeszteni.

               (7)A 376/2014/EU határozat 2020. december 31-ig alkalmazandó. Az egyértelműség érdekében új határozatot kell elfogadni, amely Portugália számára kedvezményes jövedékiadó-mérték alkalmazását engedélyezi Madeira autonóm régióban és az Azori-szigetek autonóm régióban.

               (8)Mivel az adókedvezmény nem haladja meg a többletköltségek kiegyenlítéséhez szükséges mértéket, és mivel a kérdéses mennyiségek továbbra is szerények, illetve az adókedvezmény a Madeira autonóm régión, az Azori-szigetek autonóm régión és a Portugália kontinentális területén belüli fogyasztásra korlátozódik, az intézkedés nem veszélyezteti az uniós jogrend integritását és koherenciáját.

               (9)Annak érdekében, hogy a Bizottság értékelhesse, hogy az engedélyezést indokoló feltételek továbbra is teljesülnek-e, Portugáliának 2025. szeptember 30-ig nyomonkövetési jelentést kell benyújtania a Bizottság részére.

               (10)E határozat nem sérti az EUMSZ 107. és 108. cikkének lehetséges alkalmazását,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EUMSZ 110. cikkétől eltérve Portugália engedélyt kap arra, hogy a 92/84/EGK irányelv 3. cikkében megállapított, alkoholra vonatkozó teljes jövedékiadó-mértéknél alacsonyabb jövedékiadó-mértéket alkalmazzon Madeira autonóm régióban, az ott előállított és fogyasztott rumra és likőrre, valamint az Azori-szigetek autonóm régióban, az ott előállított és fogyasztott rumra, likőrre és párlatra.

               2. cikk

               Az EUMSZ 110. cikkétől eltérve Portugália engedélyt kap arra, hogy a 92/84/EGK irányelv 3. cikkében megállapított, alkoholra vonatkozó teljes jövedékiadó-mértéknél alacsonyabb jövedékiadó-mértéket alkalmazzon a Madeira autonóm régióban előállított és Portugália kontinentális területén fogyasztott rumra és likőrre, valamint az Azori-szigetek autonóm régióban előállított és Portugália kontinentális területén fogyasztott rumra, likőrre és párlatra.

               3. cikk

               Madeirán az 1. és a 2. cikkben foglalt engedély a következő termékekre korlátozódik:

               a) 2021. május 24-ig a 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  8
                II. mellékletének 1. pontjában meghatározott rumra, amely a rendelet III. mellékletének 1. pontjában említett „Rum da Madeira” földrajzi árujelzővel rendelkezik, valamint 2021. május 25-től az (EU) 2019/787 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  9
                I. mellékletének 1. pontjában meghatározott rumra, amely a „Rum da Madeira” földrajzi árujelzővel rendelkezik;

               b) 2021. május 24-ig a 110/2008/EK rendelet II. mellékletének 32. és 33. pontjában meghatározott, a szóban forgó régióban termelt gyümölcsből vagy növényből készült likőrre és „crème de” kategóriájú termékre, valamint 2021. május 25-től az (EU) 2019/787 rendelet I. mellékletének 33. és 34. pontjában meghatározott, a szóban forgó régióban termelt gyümölcsből vagy növényből készült likőrre és „crème de” kategóriájú termékre;

               Az Azori-szigeteken az 1. és a 2. cikkben előírt engedély a következő termékekre korlátozódik:

               a) 2021. május 24-ig a 110/2008/EK rendelet II. mellékletének 1. pontjában meghatározott, a szóban forgó régióban termelt cukornádból készült rumra, valamint 2021. május 25-től az (EU) 2019/787 rendelet I. mellékletének 1. pontjában meghatározott, a szóban forgó régióban termelt cukornádból készült rumra;

               b) 2021. május 24-ig a 110/2008/EK rendelet II. mellékletének 32. és 33. pontjában meghatározott, a szóban forgó régióban termelt gyümölcsből vagy nyersanyagból készült likőrre és „crème de” kategóriájú termékre, valamint 2021. május 25-től az (EU) 2019/787 rendelet I. mellékletének 33. és 34. pontjában meghatározott, a szóban forgó régióban termelt gyümölcsből vagy nyersanyagból készült likőrre és „crème de” kategóriájú termékre;

               c) 2021. május 24-ig a 110/2008/EK rendelet II. mellékletének 4. és 6. pontjában meghatározott jellemzőkkel rendelkező, illetve minőségű, borból vagy törkölyből készült párlatra, valamint 2021. május 25-től az (EU) 2019/787 rendelet I. mellékletének 4. és 6. pontjában meghatározott jellemzőkkel rendelkező, illetve minőségű, borból vagy törkölyből készült párlatra.

               4. cikk

               Az e határozat 1. cikkében említett termékekre alkalmazandó kedvezményes jövedékiadó-mérték alacsonyabb lehet a 92/84/EGK irányelvben meghatározott, alkoholra vonatkozó minimum jövedékiadó-mértéknél, de legfeljebb 75 %-kal lehet alacsonyabb az alkoholra kivetett szokásos nemzeti jövedéki adó mértékénél.

               5. cikk

               Az e határozat 2. cikkében említett termékekre alkalmazandó kedvezményes jövedékiadó-mérték alacsonyabb lehet a 92/84/EGK irányelvben meghatározott, alkoholra vonatkozó minimum jövedékiadó-mértéknél, de legfeljebb 50 %-kal lehet alacsonyabb az alkoholra kivetett szokásos nemzeti jövedéki adó mértékénél.

               6. cikk

               Portugália legkésőbb 2025. szeptember 30-ig nyomonkövetési jelentést nyújt be a Bizottságnak, amely alapján az értékelheti, hogy az 1. és a 2. cikkben foglalt engedélyt indokoló feltételek továbbra is fennállnak-e. A nyomonkövetési jelentés a mellékletben előírt információkat tartalmazza.

               7. cikk

               Ezt a határozatot 2021. január 1-jétől 2027. december 31-ig kell alkalmazni.

               8. cikk

               Ennek a határozatnak a Portugál Köztársaság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                  A Tanács 376/2014/EU határozata (2014. június 12.) Portugália számára a Madeira autonóm régióban előállított és fogyasztott rum és likőr, valamint az Azori-szigetek autonóm régiójában előállított és fogyasztott likőr és párlat tekintetében kedvezményes jövedékiadó-mérték alkalmazásának engedélyezéséről
                  .

                     (2)

                        COM(2017) 623 final.

                     (3)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 228/2013/EU rendelete (2013. március 13.).

                     (4)

                        A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az EurópaiGazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az egységes piac továbbfejlesztése: apolgárok és vállalkozások lehetőségeinek bővítése (COM(2015) 550 final), 4. o.

                     (5)

                        HL C XXX., XXXX.XX.XX., XXX. o.

                     (6)

                        A Tanács 376/2014/EU határozata (2014. június 12.) Portugália számára a Madeira autonóm régióban előállított és fogyasztott rum és likőr, valamint az Azori-szigetek autonóm régiójában előállított és fogyasztott likőr és párlat tekintetében kedvezményes jövedékiadó-mérték alkalmazásának engedélyezéséről (
                  HL L 182., 2014.6.21., 1. o.
                  ).

                     (7)

                        A Tanács 92/84/EGK irányelve (1992. október 19.) az alkohol és az alkoholtartalmú italok jövedékiadó-mértékének közelítéséről (
                  HL L 316., 1992.10.31., 29. o.
                  ).

                     (8)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 110/2008/EK rendelete (2008. január 15.) a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (
                  HL L 39., 2008.2.13., 16. o.
                  ).

                     (9)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/787 rendelete (2019. április 17.) a szeszes italok meghatározásáról, leírásáról, megjelenítéséről, jelöléséről, a szeszes italok elnevezésének használatáról az egyéb élelmiszerek megjelenítése és jelölése során, a szeszes italok földrajzi árujelzőinek oltalmáról, a mezőgazdasági eredetű etil-alkohol és desztillátumok használatáról az alkoholtartalmú italokban, valamint a 110/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 130., 2019.5.17., 1. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.6.18.
            COM(2020) 240 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            Portugália számára a Madeira autonóm régióban és az Azori-szigetek auronóm régióban előállított egyes alkoholtartalmú termékek tekintetében kedvezményes jövedékiadó-mérték alkalmazásának engedélyezéséről
            {SWD(2020) 108 final}

               MELLÉKLET

               A 6. cikkben említett nyomonkövetési jelentésben feltüntetendő információk

               1.Becsült többletköltségek. Az információkat minden olyan termék tekintetében közölni kell, amelyre a kedvezményes jövedékiadó-mérték vonatkozik. A portugál hatóságoknak legalább az alábbi információkkal kell kitölteniük az 1. táblázatot, amennyiben az adott információk rendelkezésre állnak. A táblázatban közölt információknak elegendőnek kell lenniük annak meghatározásához, hogy felmerül-e olyan többletköltség, amely növeli a helyben előállított termékek költségét a máshol előállított termékekéhez képest.

               1. táblázat

                        MADEIRA (EUR)

                        AZORI-SZIGETEK (EUR)

                        Megjegyzések2

                        Nádcukor ára (100 kg-ra vetítve)

                        Passiógyümölcs ára (100 kg-ra vetítve)

                        Zöldcitrom ára (100 kg-ra vetítve)

                        Alkohol ára (hlpa-ra3 vetítve – adók nélkül)

                        Szállítási költség (1 kg-ra vetítve)

                        Egyéb költségek1

               Megjegyzések a táblázathoz:

               1. Adjanak tájékoztatást a vízzel, energiával és hulladékkal kapcsolatos költségekről, a több létesítmény esetén felmerülő költségekről és az egyéb releváns költségekről!

               2. Adjanak tájékoztatást a számítási módszereket alátámasztó valamennyi pontosításról és egyértelműsítésről!

               3. Hektoliter tiszta alkohol.

               2.Egyéb szubvenciók. A portugál hatóságoknak mindegyik régióra vonatkozóan ki kell tölteniük a 2. táblázatot, felsorolva a Madeira és az Azori-szigetek régióinak távoli fekvéséhez kapcsolódó összes olyan egyéb támogatási intézkedést, amely a gazdasági szereplők működési többletköltségeit kezeli.

               2. táblázat

                        Támogatási intézkedés1

                        Idő-szak2

                        Cél-ágazat3

                        Költségvetés összege EUR-ban4

                        Éves kiadás EUR-ban (2019–2024)5

                        A többletköltségek kompenzálásának betudható költségvetésrész6

                        Kedvezményezett vállalkozások becsült száma7

                        Meg-jegyzések8

                        [felsorolás]

               Megjegyzések a táblázathoz:

               (1)Közöljék az intézkedés megnevezését és típusát!

               (2)Adjanak tájékoztatást az intézkedés által lefedett évekről!

               (3)Csak az ágazatorientált intézkedésekre vonatkozóan adjanak tájékoztatást!

               (4)Adjanak tájékoztatást az intézkedés általános költségvetéséről és a finanszírozási forrásokról!

               (5)Közöljenek információkat a nyomonkövetési időszak (2019–2024) alatti, évenkénti tényleges kiadásokról, amennyiben rendelkezésre állnak ilyen információk!

               (6)Közöljenek közelítő becslést a teljes költségvetés %-os arányaként kifejezve!

               (7)Közöljenek közelítő becslést, amennyiben lehetséges!

               (8)Tegyenek észrevételeket és szolgáljanak további felvilágosítással!

               3.Az állami költségvetésre kifejtett hatás. A portugál hatóságoknak az alkalmazott differenciált adóztatás miatt be nem szedett adó (EUR-ban kifejezett) becsült összegének megadásával kell kitölteniük a 3. táblázatot.

               3. táblázat

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        Adóbevételről való lemondás

               4.Az általános gazdasági teljesítményre gyakorolt hatás. A portugál hatóságoknak mindkét régióra vonatkozóan ki kell tölteniük a 4. táblázatot azoknak az adatoknak a megadásával, amelyek szemléltetik a kedvezményes jövedéki adóknak a régiók társadalmi-gazdasági fejlődésére kifejtett hatását. A táblázatban előírt mutatók arra vonatkoznak, hogy a támogatott ágazat milyen teljesítményt ért el Madeira, illetve az Azori-szigetek általános gazdasági teljesítményéhez képest. Ha egyes mutatók nem állnak rendelkezésre, az általános gazdasági teljesítményre kifejtett hatásra vonatkozó alternatív adatokat kell feltüntetni, amelyek lehetővé teszik a társadalmi-gazdasági hatás elemzését.

               4. táblázat

                        Év2

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        Megjegyzések3

                        Regionális bruttó hozzáadott érték

                        -A támogatott ágazatban1

                        Teljes regionális foglalkoztatás

                        -A támogatott ágazatban1

                        Aktív termelők száma

                        -A támogatott ágazatban1

                        Árszínvonalindex – Portugália kontinentális területe

                        A régió árszínvonalindexe

                        Turisták száma a régióban

               Megjegyzések a táblázathoz:

               (9)Adják meg a rum-, likőr- és párlattermelőkre vonatkozó információkat!

               (10)Előfordulhat, hogy az összes felsorolt évre vonatkozóan nem állnak rendelkezésre az információk.

               (11)Közöljék a relevánsnak ítélt észrevételeket és felvilágosításokat!

               5.A rendszer részletezése. A portugál hatóságoknak mindegyik termékre és mindkét régióra – Madeirára és az Azori-szigetekre – vonatkozóan ki kell tölteniük az 5. táblázatot.

               5. táblázat

                        Mennyiség (hlpa-ban1 kifejezve)

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        Likőrtermelés

                        Párlattermelés

                        Rumtermelés

                        Portugália kontinentális területére feladott likőrök

                        Más tagállamokba feladott likőrök

                        Harmadik országokba exportált likőrök

                        Portugália kontinentális területére feladott párlatok

                        Más tagállamokba feladott párlatok

                        Harmadik országokba exportált párlatok

                        Portugália kontinentális területére feladott rum

                        Más tagállamokba feladott rum

                        Harmadik országokba exportált rum

               Megjegyzések a táblázathoz:

               1.
                     Hektoliter tiszta alkohol.

               6.Szabálytalanságok. A portugál hatóságoknak tájékoztatást kell adniuk az engedély alkalmazásával összefüggésben felmerülő igazgatási szabálytalanságokra – különösen az adókijátszásra vagy a csempészetre – irányuló vizsgálatokról. Ezenkívül részletes információkkal kell szolgálniuk legalább az ügy jellegéről, valamint az érintett értékről és időszakról.

               7.Panaszok. A portugál hatóságoknak tájékoztatást kell adniuk arról, hogy az engedély alkalmazásával kapcsolatban érkezett-e panasz a helyi, regionális vagy nemzeti hatóságokhoz, akár a kedvezményezettektől, akár másoktól.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.6.22.
            COM(2020) 254 final
            2020/0121(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti átmeneti partnerségi megállapodásnak a Szamoai Független Állam és más csendes-óceáni szigetállamok jövőbeli csatlakozásának figyelembevétele céljából történő módosításáról szóló megállapodás megkötéséről

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               1.1.A javaslat indokai és céljai

               A tanácsi határozatra irányuló csatolt javaslat képezi a jogi eszközt az egyrészről az Európai Unió (EU), másrészről a csendes-óceáni államok közötti átmeneti partnerségi megállapodást módosító megállapodás megkötéséhez, az EUMSZ 218. cikkének (6) bekezdése szerint.

               A Tanács 2002. június 12-én felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy az AKCS-országokkal gazdasági partnerségi megállapodások (GPM) megkötésére irányuló tárgyalásokat kezdjen.

               2009. július 30-án az Unió aláírta az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás), amely létrehozta a gazdasági partnerségi megállapodás kereteit
                  1
               . A megállapodás céljai:

               a)annak lehetővé tétele a csendes-óceáni államok számára, hogy élvezhessék az EU által felajánlott jobb piacra jutás előnyeit;

               b)a fenntartható fejlődés előmozdítása és a csendes-óceáni államok fokozatos integrálása a világgazdaságba;

               c)a közös érdeken alapuló szabadkereskedelmi övezet létrehozása a Felek között, a kereskedelem fokozatos liberalizációja révén oly módon, amely megfelel az alkalmazandó WTO-szabályoknak és az aszimmetria elvének, a kötelezettségvállalások szintje és időzítése tekintetében a csendes-óceáni államok specifikus igényeinek és kapacitásbeli korlátainak figyelembevétele mellett;

               d)a megfelelő vitarendezési keretek létrehozása; valamint

               e)a megfelelő intézményi rendelkezések megállapítása.

               Pápua Új-Guinea 2009. december 20., a Fidzsi Köztársaság pedig 2014. július 28. óta ideiglenesen alkalmazza a megállapodást.

               A megállapodás 80. cikke értelmében más csendes-óceáni szigetek az 1994. évi GATT XXIV. cikkének megfelelő piacrajutási ajánlat benyújtása alapján csatlakozhatnak a megállapodáshoz. Ennek megfelelően a Szamoai Független Állam 2018. december 21-én csatlakozott a megállapodáshoz
                  2
               , és azt 2018. december 31. óta ideiglenesen alkalmazza. A Feleknek a Salamon-szigetek és a Tongai Királyság csatlakozására irányuló eljárásai folyamatban vannak, mivel utóbbiak jelezték, hogy csatlakozni kívánnak a megállapodáshoz.

               A Szamoai Független Állam csatlakozását követően módosítani kell a megállapodást annak érdekében, hogy ez az ország szerepeljen a megállapodás részes felei között. Hasonló technikai módosításokat kell majd végrehajtani a megállapodáson minden olyan alkalommal, amikor egy másik csendes-óceáni szigetállam csatlakozik a megállapodáshoz.

               1.2.A GPM kereskedelmi bizottság

               A megállapodás 68. cikke létrehoz egy kereskedelmi bizottságot, amely a Felek (az EU és a csendes-óceáni államok) képviselőiből áll.

               A kereskedelmi bizottság a megállapodás végrehajtásához szükséges valamennyi üggyel foglalkozik. Feladatai ellátása során a kereskedelmi bizottság:

               a)a megállapodás végrehajtásához különbizottságokat és testületeket állíthat fel és felügyelhet;

               b)ülésezhet a Felek által elfogadott bármilyen időpontban;

               c)foglalkozhat a megállapodást érintő bármely kérdéssel, és feladata ellátása során megfelelő intézkedéseket hozhat; valamint

               d)a megállapodásban meghatározott esetekben döntést hozhat vagy ajánlást tehet.

                  A 78. cikk (felülvizsgálati záradék) előírja, hogy a kereskedelmi bizottság szükség szerint felülvizsgálhatja a megállapodást, annak végrehajtását, működését és eredményességét, és megfelelő javaslatokat tehet a Feleknek annak módosítására.

               A kereskedelmi bizottság hatodik és hetedik ülésének eredménye

               A megállapodás részes felei (az EU, Pápua Új-Guinea, Fidzsi) és megfigyelőként a Szamoai Független Állam, a Salamon-szigetek és Tonga 2018. október 24-én véleménycserét folytattak a megállapodáshoz való csatlakozást követően szükséges technikai módosítások bevezetésének hatályáról és eljárásáról.

               A Felek a módosítások hatályát úgy határozták meg, hogy az a csatlakozó csendes-óceáni államoknak a megállapodás részes feleként való felsorolására és a piacra jutásra vonatkozó ajánlatuknak a megállapodás II. mellékletébe (az EU Féltől származó termékekre vonatkozó vámok) való felvételére korlátozódik. Az eljárást illetően a Felek megjegyezték, hogy a kereskedelmi bizottság jelenleg nem rendelkezik hatáskörrel ilyen módosítások bevezetésére (a megállapodás szerinti jogalap nem elegendő). A Felek az alábbi három eljárási lehetőséget vitatták meg.

               1. lehetőség – Annak mérlegelése, hogy az érintett módosításokat a csatlakozás következtében implicit módon bevezetik a megállapodásba (80. cikk); ezért nincs szükség arra, hogy azokat egy külön eljárás keretében kifejezetten bevezessék.

               2. lehetőség – A kereskedelmi bizottság nyilatkozatot tehetne arról, hogy a szükséges technikai módosításokra tekintettel hogyan kell értelmezni a megállapodást a csatlakozást követően. Az ilyen nyilatkozat jogalapja a 68. cikk (4) bekezdésének c) pontja.

               3. lehetőség – A Felek módosíthatnák a megállapodás 80. cikkét annak érdekében, hogy a kereskedelmi bizottságot felhatalmazzák a szükséges határozatoknak az új csatlakozás fényében történő elfogadására.

               A kereskedelmi bizottság egyetértett abban, hogy a 3. lehetőség jogbiztonságot teremtene, és vállalta, hogy javasolja a Feleknek a 80. cikk ennek megfelelő módosítását. A kereskedelmi bizottság a 2019. október 3–4-i hetedik ülését követően, az Unió nevében képviselendő álláspontot követve e célból ajánlást fogadott el (a Tanács 2019. június 17-i (EU) 2019/1707 határozata, HL L 260., 2019.10.11., 45. o.).

               1.3.Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               E javaslat végrehajtja az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodást (a továbbiakban: az AKCS–EU partnerségi megállapodás, vagy a Cotonoui Megállapodás)
                  3
               , amely az átmeneti partnerségi megállapodás jogalapja.

               Más csendes-óceáni államoknak a megállapodáshoz való csatlakozása megerősíti az EU és a partnerországok közötti kereskedelmi kapcsolatok jogi keretét, megkönnyíti a kölcsönös kereskedelmet és a világgazdaságba való integrálódásukat. Ezen túlmenően a megállapodáshoz való csatlakozással az említett államok részesévé válnak a megállapodás által létrehozott közös szabályok és intézmények rendszerének.

               1.4.Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

               A megállapodás fejlesztésorientált kereskedelmi megállapodás, amely kiterjeszti az aszimmetrikus piacra jutást az újonnan csatlakozó országokra, és lehetővé teszi számukra, hogy megvédjék érzékeny ágazataikat a liberalizációtól, miközben számos védintézkedést tartalmaz, és rendelkezik a fiatal iparágak védelméről. Ezen túlmenően a megállapodás rendelkezéseket tartalmaz az Unióba irányuló exportjukat könnyítő származási szabályokról. Emellett rendelkezéseket tartalmaz a fenntartható fejlődésről (3. cikk), amelyben a Felek újólag megerősítik, hogy a fenntartható fejlődés célkitűzése e megállapodás rendelkezéseinek szerves részét képezi, összhangban a Cotonoui Megállapodásban meghatározott átfogó célkitűzésekkel és elvekkel, továbbá különösen a szegénység oly módon történő csökkentésére és felszámolására irányuló általános kötelezettségvállalással, amely összhangban áll a fenntartható fejlődés célkitűzéseivel. E rendelkezések előmozdítják a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia célkitűzésének megvalósulását, és összhangban állnak az EUMSZ 208. cikkének (2) bekezdésével.

               2.A JAVASLAT JOGI ELEMEI

               2.1.Jogalap

               A tanácsi határozat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése, összefüggésben a 218. cikk (6) bekezdésének a)–v) pontjával.

               2.2.Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               A közös kereskedelempolitika az EUMSZ 3. cikkével összhangban az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik.

               2.3.Arányosság

               E javaslat az Unió nemzetközi kötelezettségvállalásainak végrehajtása érdekében szükséges, az AKCS–EU partnerségi megállapodásban foglaltaknak megfelelően, különösen azon új WTO-kompatibilis kereskedelmi megállapodások megkötése céljából, amelyek fokozatosan megszüntetik a Felek közötti kereskedelem előtt álló akadályokat és fokozzák a csendes-óceáni államokkal folytatott kereskedelem szempontjából releváns valamennyi területen folytatott együttműködést.

               2.4.A jogi aktus típusának megválasztása

               Nincs más olyan jogi eszköz, amely útján elérhetőek lennének e javaslat célkitűzései.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               3.1.Hatásvizsgálat

               2003 és 2007 között sor került az EU–AKCS gazdasági partnerségi megállapodások fenntarthatósági hatásvizsgálatára. A projekttel kapcsolatos feladatokat az Európai Bizottság 2002-ben tette közzé versenypiaci ajánlati felhívás formájában. Az ajánlati felhívás eredményeképpen 2002 augusztusában ötéves keretszerződést kötött a PwC France-szal. A fenntarthatósági hatásvizsgálat végső jelentésének tervezetét az Európai Bizottság által 2007. március 23-án Brüsszelben (Belgium) rendezett uniós civil társadalmi párbeszéd találkozója során mutatták be az európai érdekelt feleknek.

               3.2.Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  A megállapodás módosításának jóváhagyása nem tartozik a REFIT-eljárások hatálya alá, nem keletkeztet semmilyen költséget az uniós kis- és középvállalkozások számára, és nem vet fel semmilyen kérdést a digitális környezet szempontjából.

               3.3.Alapjogok

                  A javaslat nem jár következményekkel az alapvető jogok uniós védelme szempontjából.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A javasolt határozatnak nincsenek költségvetési vonzatai.

               5.EGYÉB ELEMEK

               5.1.A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

               A javaslat 1. és 2. cikke felhatalmazást ad a megállapodást érintő, a határozat mellékletében felsorolt módosításoknak az Unió nevében történő megkötésére és az erről szóló értesítésre.

               A 3. cikk megállapítja, hogy a megállapodás módosításainak megkötése nem értelmezhető úgy, mint amely olyan jogokat biztosít vagy olyan kötelességeket ír elő, amelyekre az uniós és tagállami bíróságok vagy törvényszékek előtt közvetlenül hivatkozni lehet.

               A 4. cikk meghatározza a határozat hatálybalépésének időpontját.

               2020/0121 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti átmeneti partnerségi megállapodásnak a Szamoai Független Állam és más csendes-óceáni szigetállamok jövőbeli csatlakozásának figyelembevétele céljából történő módosításáról szóló megállapodás megkötéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

               mivel:

               (1)A Tanács 2002. június 12-én felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjával gazdasági partnerségi megállapodások megkötésére irányuló tárgyalásokat kezdjen
                  4
               .

               (2)A 2009. július 30-án Londonban aláírt, egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti átmeneti partnerségi megállapodást
                  5
                (a továbbiakban: a megállapodás), amely létrehozza egy gazdasági partnerségi megállapodás kereteit, Pápua Új-Guinea 2009. december 20., a Fidzsi Köztársaság- pedig 2014. július 28. óta ideiglenesen alkalmazza.

               (3)A megállapodás 80. cikke megállapítja a többi csendes-óceáni szigetállam csatlakozására vonatkozó rendelkezéseket. A Tanács 2018. december 6-i (EU) 2018/1908 határozatával
                  6
                jóváhagyta a Szamoai Független Állam csatlakozását a megállapodáshoz. A Szamoai Független Állam 2018. december 21-én csatlakozott a megállapodáshoz, és azt 2018. december 31. óta ideiglenesen alkalmazza.

               (4)A Szamoai Független Állam csatlakozását követően – a jogbiztonság érdekében – módosítani kell a megállapodást, hogy ez az ország szerepeljen a megállapodás részes felei között. Hasonló technikai módosításokat kell majd végrehajtani a megállapodáson minden olyan alkalommal, amikor egy másik csendes-óceáni szigetállam csatlakozik a megállapodáshoz.

               (5)A megállapodás 68. cikke kereskedelmi bizottságot hoz létre, amely a megállapodás végrehajtásához szükséges valamennyi üggyel foglalkozik. A kereskedelmi bizottságot fel kell ruházni azzal a hatáskörrel, hogy határozhasson a megállapodásnak a más csendes-óceáni szigetek csatlakozását követően esetlegesen szükséges módosításáról.

               (6)A megállapodást ennek megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1)Megkötésre kerül az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti átmeneti partnerségi megállapodásnak a Szamoai Független Állam és más csendes-óceáni szigetállamok jövőbeli csatlakozásának figyelembevétele céljából történő módosításáról szóló megállapodás.

               (2)A módosító megállapodás szövegét 1. mellékletként csatolták e határozathoz.

               2. cikk

               A Tanács elnöke az Unió nevében értesíti a megállapodás részes feleit a megállapodást módosító megállapodás Unió általi megkötéséről.

               3. cikk

               A megállapodás módosításai nem értelmezhetők úgy, mint amelyek olyan jogokat biztosítanak vagy kötelezettségeket írnak elő, amelyekre közvetlenül hivatkozni lehet az uniós és tagállami bíróságok és törvényszékek előtt.

               4. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács határozata (2009. július 13.) az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 272., 2009.10.16., 1. o.).

                     (2)

                        HL L 333., 2018.12.28., 1. o.

                     (3)

                        HL L 287., 2010.11.4., 3. o. A Luxembourgban 2005. június 25-én (HL L 209., 2005.8.11., 27. o.) és Ouagadougouban 2010. június 22-én (HL L 287., 2010.11.4., 3. o.) aláírt megállapodások által módosított megállapodás.

                     (4)

                        Tanácsi irányelvek az AKCS-országokkal és -régiókkal való gazdasági partnerségi megállapodások megkötésére irányuló tárgyalásokról (9930/02 (DG E II) HH/sg).

                     (5)

                        HL L 272., 2009.10.16., 2. o.

                     (6)

                        HL L 333., 2018.12.28., 1. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.6.22.
            COM(2020) 254 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti átmeneti partnerségi megállapodásnak a Szamoai Független Állam és más csendes-óceáni szigetállamok jövőbeli csatlakozásának figyelembevétele céljából történő módosításáról szóló megállapodás megkötéséről

               CSATOLMÁNY

               I. MELLÉKLET

               A megállapodás 70. cikkének (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

               „1.
                     A megállapodás alkalmazásában »Szerződő Felek«: egyrészről az Európai Közösség (a továbbiakban: EK-Fél), másrészről pedig Pápua Új-Guinea, a Fidzsi Köztársaság és a Szamoai Független Állam (a továbbiakban: csendes-óceáni államok).”.

               A megállapodás 80. cikke a következő (3) bekezdéssel egészül ki:

               „3.
                     A kereskedelmi bizottság határozhat a megállapodásnak valamely más csendes-óceáni szigetállam csatlakozását követően esetlegesen szükségessé váló technikai módosításáról.”.