				|

		52012PC0526

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Menekültügyi Alap, az Európai Visszatérési Alap és a harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését segítő európai alap társfinanszírozási arányának növelése érdekében a 2007/573/EK határozatnak, a 2007/575/EK határozatnak és a 2007/435/EK tanácsi határozatnak a pénzügyi stabilitás vonatkozásában súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségekkel fenyegetett bizonyos tagállamok esetében a pénzügyi irányításra vonatkozó egyes rendelkezések tekintetében történő módosításáról /* COM/2012/0526 final - 2012/0252 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
·
Okok és célok
Az elhúzódó
pénzügyi és gazdasági válság következtében a tagállamok költségvetési
megszorításokat vezetnek be, ami egyre szűkíti pénzügyi mozgásterüket.
Ebben a helyzetben a gazdaság forrásellátottságának javítása céljából különösen
fontos, hogy biztosítsuk a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása”
általános program részeként létrehozott négy Alap (a továbbiakban: az Alapok)
programjainak zavartalan végrehajtását.
Mindazonáltal a
programok végrehajtása gyakran kihívást jelent, mivel a költségvetési
megszorítások miatt likviditási problémák lépnek fel. E megszorítások gyakran
eredményezik a kiadások jelentős csökkentését, ami az elhúzódó válság
időszakában fokozza a problémákat. Ez különösen igaz a válság által
leginkább sújtott tagállamokra, amelyek közül az euróövezeti országok az
európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM), illetve az Európai Pénzügyi
Stabilitási Eszköz (EFSF) keretében megvalósított programok vagy kétoldalú
hitelmegállapodások alapján, az euróövezeten kívüli országok pedig a
fizetésimérleg-támogatási mechanizmus alapján részesültek pénzügyi
támogatásban. A különböző támogatási mechanizmusok keretében eddig hat
ország folyamodott pénzügyi támogatásért és állapodott meg a Bizottsággal
makroökonómiai kiigazítási programról, ideértve Görögországot is, amely
kétoldalú hitelmegállapodások révén az EFSM létrehozása előtt is részesült
pénzügyi támogatásban. Ez a hat ország Magyarország, Románia, Lettország (a
fizetésimérleg-támogatási mechanizmus alapján), Portugália, Görögország és
Írország (az EFSM/EFSF/kétoldalú hitelmegállapodások alapján).
Megjegyzendő, hogy a Magyarországra vonatkozó program 2010-ben, a
Lettországra vonatkozó program pedig 2012 elején lejárt.
Annak biztosítása
érdekében, hogy a pénzügyi támogatási mechanizmusok révén támogatott tagállamok
(vagy a jövőben ilyen támogatással esetlegesen érintett bármely más
tagállam) folytassák az Alapok keretében elfogadott programok helyszíni
végrehajtását, és folyósítsák a forrásokat a projektek számára, e javaslat
olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek alapján a Bizottság ezen országok
esetében megnövelt uniós társfinanszírozási arányt alkalmazhat mindaddig, amíg
az adott ország valamely finanszírozási eszköz támogatási mechanizmusa
keretében pénzügyi támogatásban részesül. Ezáltal a tagállamok további pénzügyi
forrásokhoz jutnak, és könnyebbé fog válni a programok helyszíni
végrehajtásának folytatása.
·
Háttér-információk
Kétségtelen, hogy
az elmélyülő pénzügyi válság egyes tagállamokban jelentős hatással
van a reálgazdaságra, tekintettel egyebek mellett az adósságállomány összegére,
valamint a piacról – elviselhető költségek mellett – kölcsönt felvenni kívánó
kormányok által tapasztalt nehézségekre.
A Bizottság aktív
tevékenységének köszönhetően több javaslat is született arra vonatkozóan,
hogy hogyan lehetne a leghatékonyabban reagálni a jelenlegi pénzügyi válságra
és annak társadalmi-gazdasági következményeire. E kérdéseket illetően
három bizottsági javaslat elfogadására került sor. Az első az Európai
Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra
vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 1083/2006/EK tanácsi
rendelet felülvizsgálatára irányul, és az irányadó értékhatárokhoz képest
legfeljebb tíz százalékponttal növeli az időközi kifizetéseken és az
egyenlegkifizetéseken keresztüli uniós hozzájárulás összegét (a 2011. december 13-i
1311/2011/EU rendelet). A második javaslat az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK
tanácsi rendelet módosítására irányul, és az Alap hozzájárulási arányát a
konvergencia-célkitűzés alapján támogatható régiók, a legkülső régiók
és a kisebb égei-tengeri szigetek esetében legfeljebb 95 %-ra, az egyéb
régiók esetében pedig legfeljebb 85 %-ra növeli (a 2011. december 19-i 1312/2011/EU
rendelet). A harmadik az Európai Halászati Alapról szóló 1198/2006/EK
rendeletet módosítja, lehetővé téve az időközi kifizetéseken és az
egyenlegkifizetéseken keresztül nyújtott uniós hozzájárulás összegének
legfeljebb tíz százalékpontos növekedését az irányadó értékhatárokhoz képest (a
2012. április 19-i 387/2012/EU rendelet).
·
Hatályos rendelkezések a javaslat által
szabályozott területen
A „Szolidaritás és a migrációs áramlások
igazgatása” általános program keretében a 2008–2013-as időszakra az
Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról szóló, 2007. május 23-i 2007/573/EK
európai parlamenti és tanácsi határozat 14. cikke szerint a támogatott
intézkedésekhez nyújtott uniós társfinanszírozás aránya főszabály szerint
nem haladhatja meg az 50 %-ot. A 14. cikk azt is kimondja, hogy ez az
uniós társfinanszírozási arány 75 %-ra növelhető, ha a szóban forgó
tagállam a Kohéziós Alapba tartozik, vagy ha az intézkedés a stratégiai
iránymutatásokban megállapított prioritásokra vonatkozik.
A „Szolidaritás és a migrációs áramlások
igazgatása” általános program keretében a 2008–2013-as időszakra az
Európai Visszatérési Alap létrehozásáról szóló, 2007. május 23-i 2007/575/EK
európai parlamenti és tanácsi határozat 15. cikke, valamint a „Szolidaritás és
a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2007–2013-as
időszakra a harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését segítő
európai alap létrehozásáról szóló, 2007. június 25-i 2007/435/EK tanácsi
határozat 13. cikke a 2007/573/EK határozat fent említett 14. cikkével
tartalmilag azonos rendelkezést tartalmaz.
A 2007/573/EK határozat 21. cikkének (3) bekezdése
úgy rendelkezik, hogy a sürgősségi intézkedésekre az Európai Menekültügyi
Alapból nyújtott pénzügyi támogatás összege az egyes intézkedések esetén nem
lépheti túl az intézkedés költségének 80 %-át.
·
Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és
célkitűzéseivel
A javaslat
összhangban van az Európai Bizottság által a pénzügyi válságra válaszul
elfogadott más javaslatokkal és kezdeményezésekkel.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT
KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI
·
Konzultáció az érdekeltekkel
Külső
érdekelt felekkel nem került sor konzultációra.
·
Szakértői vélemények összegyűjtése és
felhasználása
Külső
szakértők bevonására nem volt szükség.
·
Hatásvizsgálat
A javaslat lehetővé fogja tenni a
Bizottság számára, hogy magasabb társfinanszírozási arányokat alkalmazzon a
valamely támogatási mechanizmus alapján támogatásban részesülő országok
esetében.
További költségvetési forrásokra nincs
szükség, mivel az érintett országok és programok számára a 2007–2013-as
programozási időszak tekintetében az Alapokból előirányzott éves
nemzeti támogatás összege nem változik.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
·
A javaslat összefoglalása
A javaslat szerint módosítani kell a 2007/573/EK
európai parlamenti és tanácsi határozat 14. cikkét, valamint 21. cikkének (3)
bekezdését, lehetővé téve az érintett tagállamoknak az Európai
Menekültügyi Alap keretében végrehajtott programjára alkalmazandó uniós
társfinanszírozási arány 20 százalékponttal történő növelését, feltéve,
hogy az adott tagállam a támogatási mechanizmusok egyike alapján támogatásban
részesül. A javaslat szerint ehhez hasonlóan módosítani kell a 2007/575/EK
európai parlamenti és tanácsi határozat 15. cikkét, valamint a 2007/435/EK
tanácsi határozat 13. cikkét.
Amennyiben egy tagállam valamelyik támogatási
mechanizmus alapján pénzügyi támogatásban részesül, úgy a támogatási határozat
meghozatalát követően a tagállam a megemelt uniós társfinanszírozási
arányt alkalmazó éves programtervezetet vagy felülvizsgált éves
programtervezetet nyújthat be a Bizottsághoz.
Egy tagállam akkor lehet jogosult a megemelt
uniós társfinanszírozási arány alkalmazására, ha éves programtervezetének vagy
felülvizsgált éves programtervezetének benyújtásakor az egyik támogatási
mechanizmus alapján támogatásban részesül. Ha azonban egy adott éves program
alapján végrehajtott intézkedés társfinanszírozása a megemelt uniós
társfinanszírozási arány szerint történt, ez az arány a kapcsolódó éves program
támogathatósági időszakának végéig alkalmazható marad, függetlenül attól,
hogy a tagállam még mindig részesül-e támogatásban az egyik támogatási
mechanizmus alapján vagy sem.
·
Jogalap
Az Európai
Parlament és a Tanács 2007/573/EK határozata (2007. május 23.) a „Szolidaritás
és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2008–2013-as
időszakra az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról.
Az Európai
Parlament és a Tanács 2007/575/EK határozata (2007. május 23.) a „Szolidaritás
és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2008–2013-as
időszakra az Európai Visszatérési Alap létrehozásáról.
A Tanács 2007/435/EK
határozata (2007. június 25.) a „Szolidaritás és a migrációs áramlások
igazgatása” általános program keretében a 2007–2013-as időszakra a
harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését segítő európai alap
létrehozásáról.
A Bizottság és a
tagállamok közötti megosztott igazgatás elvének megfelelően e határozatok
a programozási folyamatot, valamint a programirányítást – ideértve a pénzügyi
irányítást –, a projektek nyomon követését, pénzügyi ellenőrzését és
értékelését szabályozzák.
·
A szubszidiaritás elve
A javaslat
megfelel a szubszidiaritás elvének, mivel nagyobb mértékű támogatást kíván
biztosítani az Alapokból egyes olyan tagállamok számára, amelyek súlyos
nehézségekkel – így különösen gazdasági növekedésüket és pénzügyi
stabilitásukat érintő problémákkal, valamint a belföldi strukturális
kihívásokra és a nemzetközi gazdasági és pénzügyi helyzetre tekintettel
költségvetési hiányuk és adósságállományuk növekedésével vagy gazdasági
növekedésük lassulásával – küzdenek. Erre tekintettel olyan ideiglenes
mechanizmust kell létrehozni európai uniós szinten, amely lehetővé teszi
az Európai Unió számára, hogy magasabb társfinanszírozási arányt alkalmazva
társfinanszírozza az Alapok hatálya alá tartozó igazolt kiadásokat.
·
Az arányosság elve
A javaslat
megfelel az arányosság elvének:
A javaslat
ténylegesen megfelel az arányosság elvének, mivel fontos lépést jelent abban az
irányban, hogy növelni lehessen az Alapokból nyújtandó támogatás mértékét azon
– általuk nem befolyásolható rendkívüli események folytán nehézségekkel
küzdő, illetve súlyos nehézségek veszélye által komolyan fenyegetett –
tagállamok esetében, amelyekre vonatkoznak az európai pénzügyi stabilizációs
mechanizmus létrehozásáról szóló 407/2010/EU tanácsi rendeletben előírt
feltételek, vagy ugyanezen okokból kifolyólag az Európai Pénzügyi Stabilitási
Eszközből (EFSF) vagy az Európai Stabilitási Mechanizmusból (ESM)
részesülnek pénzügyi támogatásban, valamint azon – fizetési mérlegük
tekintetében nehézségekkel küzdő, illetve ilyen nehézségek veszélye által
komolyan fenyegetett – tagállamok esetében, amelyekre vonatkoznak a 332/2002/EK
tanácsi rendelet feltételei. Ez vonatkozik Görögországra is, amely a
hitelezők közötti megállapodás és az euróövezetbeli hitelkonstrukciókról
szóló jogi aktus (Euro Area Loan Facility Act) értelmében a támogatási
mechanizmusokon kívül megkötött külön megállapodás alapján részesült pénzügyi
támogatásban.
·
A jogi aktus típusának megválasztása
Javasolt jogi
aktus: Határozatok.
Más jogi aktus nem
felelne meg a következők miatt:
A Bizottság
megvizsgálta a jogi keret által biztosított mozgásteret, és az eddigi
tapasztalatok alapján szükségesnek tartja, hogy a határozatok módosítására
tegyen javaslatot. E felülvizsgálat célja az intézkedések társfinanszírozásának
megkönnyítése, ami által végrehajtásuk és az ilyen beruházások reálgazdaságra
gyakorolt hatása egyaránt felgyorsítható.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK
A javaslat nem
érinti a kötelezettségvállalási előirányzatokat, mivel a 2007–2013 közötti
programozási időszak éves programjaiban az Alapok maximális finanszírozási
összegeire vonatkozóan nem tartalmaz módosítást.
A javaslat jelzi,
hogy az Európai Bizottság kész támogatni a tagállamoknak a pénzügyi válság
leküzdésére irányuló erőfeszítéseit. A módosítások biztosítják az érintett
tagállamok számára a projektek támogatásához és a gazdaság talpra állításához
szükséges pénzeszközöket.
2012/0252 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
HATÁROZATA
az Európai Menekültügyi Alap, az Európai
Visszatérési Alap és a harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését
segítő európai alap társfinanszírozási arányának növelése érdekében a 2007/573/EK
határozatnak, a 2007/575/EK határozatnak és a 2007/435/EK tanácsi határozatnak
a pénzügyi stabilitás vonatkozásában súlyos nehézségekkel küzdő vagy
súlyos nehézségekkel fenyegetett bizonyos tagállamok esetében a pénzügyi
irányításra vonatkozó egyes rendelkezések tekintetében történő
módosításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 78. cikke (2)
bekezdésére, valamint 79. cikke (2) és (4) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)       A „Szolidaritás és a
migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2007. május 23-i 2007/573/EK
európai parlamenti és tanácsi határozat[1]
létrehozta az Európai Menekültügyi Alapot, a 2007. május 23-i 2007/575/EK
európai parlamenti és tanácsi határozat[2]
létrehozta az Európai Visszatérési Alapot, a 2007. június 25-i 2007/435/EK
tanácsi határozat[3]
pedig létrehozta a harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését
segítő európai alapot. E határozatok különböző uniós
társfinanszírozási arányokat írnak elő az Alapokból támogatott
intézkedések esetében.
(2)       A korábban példa nélküli
globális pénzügyi válság és gazdasági visszaesés súlyosan visszavetette a
gazdasági növekedést és a pénzügyi stabilitást, több tagállamban
jelentősen rontva a pénzügyi, gazdasági és szociális feltételeket. Egyes
tagállamokat komoly nehézségek sújtanak vagy fenyegetnek, különös tekintettel
pénzügyi és gazdasági stabilitásukra, aminek következtében költségvetési
hiányuk és adósságállományuk nő, a gazdasági növekedés pedig veszélybe
kerül. A helyzetet a nemzetközi gazdasági és pénzügyi környezet is súlyosbítja.
(3)       Jóllehet a válság negatív
hatásainak ellensúlyozására már születtek fontos intézkedések, a pénzügyi
válságnak a reálgazdaságra, a munkaerőpiacra és általában a társadalomra
kifejtett hatása széles körben érzékelhető. A pénzügyi mozgástér
szűkülésével egyre nagyobb nyomás nehezedik a tagállamokra, amelynek
enyhítésére további gyors intézkedéseket kell hozni az uniós finanszírozás
maximális és optimális felhasználása révén.
(4)       A tagállamok fizetési
mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus létrehozásáról szóló, 2002.
február 18-i 332/2002/EK tanácsi rendelet[4]
előírja, hogy a Tanács középtávú pénzügyi támogatást nyújt a folyó
fizetéseivel kapcsolatban nehézségeket tapasztaló vagy komoly nehézségekkel
fenyegetett, euróövezeten kívüli tagállam részére.
(5)       Románia számára a 2009/459/EK
tanácsi határozat[5]
biztosított ilyen pénzügyi támogatást.
(6)       Az euróövezet egésze,
valamint az euróövezeti tagállamok pénzügyi stabilitásának megőrzése
céljából a Tanács 2010. május 9-én átfogó intézkedéscsomagot fogadott el,
amelynek részét képezte: a) a Szerződés 122. cikkének (2) bekezdésén
alapuló, az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus létrehozásáról szóló
tanácsi rendelet[6],
valamint b) az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz, az általuk nem
befolyásolható rendkívüli események folytán nehézségekkel küzdő
euróövezeti tagállamok számára pénzügyi támogatás nyújtása érdekében.
(7)       Írország, illetve Portugália
részére a 2011/77/EU tanácsi végrehajtási határozat[7], illetve a 2011/344/EU tanácsi
végrehajtási határozat[8]
biztosította az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmusból nyújtott pénzügyi
támogatást. A két ország az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszközből is
pénzeszközökhöz jutott.
(8)       A Görögországra vonatkozóan 2010.
május 8-án megkötött, hitelezők közötti megállapodás és hitelmegállapodás 2010.
május 11-én lépett hatályba. Az euróövezetbe tartozó 17 tagállam
pénzügyminiszterei ezt az első programot 2012. március 12-én
megszakították, és egy második programot hagytak jóvá a Görögország számára
nyújtandó pénzügyi támogatás tekintetében. Döntés született arról, hogy e
második program finanszírozási eszköze az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz
lesz, és az első program alapján az euróövezet által fizetendő,
fennmaradó összeget is ebből fogják folyósítani.
(9)       Az euróövezetbe tartozó 17
tagállam pénzügyminiszterei 2012. február 2-én aláírták az Európai Stabilitási
Mechanizmus létrehozásáról szóló szerződést. E szerződés szerint –
amely „az Európai Unió működéséről szóló szerződés 136. cikkének
módosításáról egy, azon tagállamok számára létrehozandó stabilizációs mechanizmus
tekintetében, amelyek pénzneme az euro” című, 2011. március 25-i 2011/199/EU
európai tanácsi határozaton[9]
alapul – a szerződés 2012 közepén esedékes hatálybelépésétől kezdve
az euróövezeti tagállamok elsősorban az Európai Stabilitási Mechanizmusból
fognak pénzügyi támogatáshoz jutni. E határozatnak ezért már tekintettel kell
lennie az Európai Stabilitási Mechanizmusra.
(10)     Az Európai Tanács 2011. június
23–24-i következtetéseiben üdvözölte a Bizottság azon szándékát, hogy fejlessze
a Görögország számára nyújtandó kölcsön programja és az uniós források közötti
szinergiákat, és támogatta a Görögország uniós források felvételére való
képességének fokozására irányuló erőfeszítéseket annak érdekében, hogy a
versenyképesség javítását és a munkahelyteremtést ismételten középpontba
állítva ösztönözze a növekedést és a foglalkoztatást. Ezenkívül üdvözölte és
támogatta azt a kezdeményezést is, hogy a Bizottság a tagállamokkal közösen
dolgozzon ki átfogó programot a Görögországnak nyújtandó technikai segítségre
vonatkozóan. A 2007/573/EK határozat, a 2007/575/EK határozat és a 2007/435/EK
tanácsi határozat e módosításai hozzájárulnak a szinergiák fejlesztésére
irányuló fenti erőfeszítésekhez.
(11)     Az Európai Regionális
Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó
általános rendelkezések megállapításáról szóló 1083/2006/EK tanácsi rendeletet
a kivételes körülményekre tekintettel módosította az 1311/2011/EU rendelet, a
pénzügyi stabilitásuk vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő tagállamok
esetében lehetővé téve a strukturális alapok és a Kohéziós Alap keretében
alkalmazott társfinanszírozási arány növelését[10].
Ugyanezen tagállamok tekintetében hasonló megközelítés került elfogadásra az
Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (az 1698/2005/EK rendelet
módosításáról szóló 1312/2011/EU rendelet)[11]
és az Európai Halászati Alap vonatkozásában (az 1198/2006/EK tanácsi rendelet
módosításáról szóló 387/2012/EU rendelet)[12].
Emellett e tagállamokat támogatni kell a „Szolidaritás és a migrációs áramlások
igazgatása” általános program keretében a 2007–2013-as időszakra
létrehozott négy alap, nevezetesen a Külső Határok Alap, az Európai
Visszatérési Alap, az Európai Menekültügyi Alap, valamint a harmadik országok
állampolgárainak beilleszkedését segítő európai alap (a továbbiakban: az
Alapok) vonatkozásában is.
(12)     Az Alapok fontos segítséget
nyújtanak a tagállamoknak a migráció, a menedékjog és a külső határok
terén jelentkező olyan jelentős kihívások leküzdéséhez, mint amilyen
átfogó uniós bevándorlási politika kialakítása az Unió versenyképességének és
társadalmi kohéziójának javítása érdekében, valamint közös európai menekültügyi
rendszer létrehozása.
(13)     Az európai uniós finanszírozás
irányításának a migráció, a menedékjog és a külső határok terén
történő megkönnyítése érdekében, valamint azért, hogy a tagállamok az
Alapok keretében elfogadott éves programjaik végrehajtása céljából javítani
tudják forrásellátottságukat, a pénzügyi stabilitásuk vonatkozásában komoly
nehézségekkel küzdő tagállamok esetében – átmenetileg, a 2014–2020-as
programozási időszakot nem érintve – az Alapok kapcsán érvényesülő
uniós társfinanszírozási arány olyan mértékű emelése szükséges, amelynek
révén a jelenleg alkalmazandó társfinanszírozási arányok húsz százalékponttal
emelkednek. Ez azt jelenti, hogy az Alapokból az egyes országoknak az
alap-jogiaktusok értelmében járó éves összeg nem fog változni, míg a nemzeti
társfinanszírozás megfelelően csökkenni fog. A megemelt uniós
társfinanszírozási arány alkalmazásából eredő változások tükrözése
érdekében szükség lesz a folyamatban lévő éves programok
felülvizsgálatára.
(14)     Indokolt, hogy a megemelt
társfinanszírozási arányból részesülni kívánó bármely tagállam éves
programjának tervezetével vagy felülvizsgált éves programjának tervezetével
együtt írásbeli nyilatkozatot nyújtson be a Bizottsághoz. Nyilatkozatában az
érintett tagállamnak utalnia kell a vonatkozó tanácsi határozatra vagy bármely
olyan vonatkozó határozatra, amely alapján jogosult a megemelt uniós társfinanszírozási
arány alkalmazására.
(15)     A nemzetközi pénzpiacokat
sújtó, korábban példa nélküli válság és a gazdasági visszaesés több tagállam
pénzügyi stabilitását is súlyosan megrendítette. A gazdaság egészét érő
kedvezőtlen hatások gyors enyhítése érdekében e határozatnak a lehető
leghamarabb hatályba kell lépnie.
(16)     Ezért a 2007/573/EK
határozatot, a 2007/575/EK határozatot és a 2007/435/EK tanácsi határozatot
megfelelően módosítani kell. A 2007/573/EK határozat 14. cikkére vagy 21.
cikkének (3) bekezdésére, a 2007/575/EK határozat 15. cikkére, a 2007/435/EK
tanácsi határozat 13. cikkére, illetve az uniós hozzájárulás e rendelkezésekben
szereplő százalékos arányára történő minden hivatkozást a módosított 14.
cikkre, a 21. cikk módosított (3) bekezdésére, a módosított 15. cikkre, a
módosított 13. cikkre, illetve az uniós hozzájárulás esetlegesen megnövelt
százalékos arányára történő hivatkozásként kell értelmezni.
(17)     Az Európai Unióról szóló
szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló
szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a
szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében
fennálló helyzetéről szóló jegyzőkönyv 3. cikke értelmében és e
jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül Írország [nem vesz részt e
határozat elfogadásában, az rá nem kötelező és nem alkalmazandó /
bejelentette, hogy részt kíván venni e határozat elfogadásában és
alkalmazásában].
(18)     Az Európai Unióról szóló
szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló
szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a
szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében
fennálló helyzetéről szóló jegyzőkönyv 3. cikke értelmében és e
jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül az Egyesült Királyság [nem vesz
részt e határozat elfogadásában, az rá nem kötelező és nem alkalmazandó /
bejelentette, hogy részt kíván venni e határozat elfogadásában és
alkalmazásában].
(19)     Az Európai Unióról szóló
szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló
szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2.
cikke értelmében Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában, az rá nézve
nem kötelező és nem alkalmazandó,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2007/573/EK határozat a következőképpen
módosul:
(1) A 14. cikk (4) bekezdésének helyébe
a következő szöveg lép:
„(4)      A támogatott projektekre nyújtott
uniós hozzájárulás a tagállamokban a 3. cikk szerint végrehajtott
intézkedések esetén nem haladhatja meg az adott intézkedés összköltségének 50 %-át.
Ez az arány a 17. cikkben meghatározott
stratégiai iránymutatásokban megállapított prioritásokra vonatkozó projektek
esetén 75 %-ra növelhető.
A Kohéziós Alapba tartozó tagállamok esetén az
uniós hozzájárulás aránya 75 %-ra emelkedik.
Az uniós hozzájárulás 20
százalékponttal növelhető, amennyiben a tagállam az e határozat 20.
cikkének (3) bekezdése szerinti éves programtervezetének vagy a 2008/22/EK
bizottsági határozat* 23. cikke szerinti felülvizsgált éves programtervezetének
benyújtásakor megfelel a következő feltételek egyikének:
a)      a 332/2002/EK tanácsi rendelet**
alapján középtávú pénzügyi támogatás áll rendelkezésére;
b)      a 407/2010/EU tanácsi rendelet*** alapján
pénzügyi támogatás áll rendelkezésére, vagy a hivatkozott rendelet
hatálybalépése előtt más euróövezeti tagállamok bocsátottak rendelkezésére
ilyen támogatást;
c)      az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz
létrehozásáról szóló kormányközi megállapodás vagy az Európai Stabilitási
Mechanizmus létrehozásáról szóló szerződés alapján pénzügyi támogatás áll
rendelkezésére.
Éves programjának tervezetével vagy
felülvizsgált éves programjának tervezetével együtt az érintett tagállam olyan
írásbeli nyilatkozatot nyújt be a Bizottsághoz, amelyben megerősíti, hogy
megfelel a negyedik albekezdés a), b) vagy c) pontjában említett egyik
feltételnek.
A megemelt arány szerint társfinanszírozott
projekt attól függetlenül megtarthatja e magasabb társfinanszírozási arányát,
hogy a negyedik albekezdés a), b) vagy c) pontjában említett egyik feltétel a
kapcsolódó éves program végrehajtása során is teljesül-e vagy sem.
_______
*          HL L 167.,
2008.6.27., 1. o.
**        HL L 53.,
2010.5.12., 1. o.
***      HL L 118., 2010.5.12., 1. o.”
(2) A 21. cikk (3) bekezdésének
helyébe a következő szöveg lép:
„(3)      Az 5. cikkben szereplő
sürgősségi intézkedésekre az alapból nyújtott pénzügyi támogatás
időtartama legfeljebb hat hónap lehet, és az egyes intézkedések esetén az
összeg nem lépheti túl az intézkedés költségének 80 %-át.
A pénzügyi támogatás 20 százalékponttal
növelhető, amennyiben a tagállam az e cikk (2) bekezdése szerinti,
sürgősségi intézkedés iránti kérelem benyújtásakor vagy a 2008/22/EK
határozat 23. cikke szerinti felülvizsgált éves programtervezetének
benyújtásakor megfelel az e határozat 14. cikke (4) bekezdése negyedik
albekezdésének a), b) vagy c) pontjában említett egyik feltételnek.
Sürgősségi intézkedés iránti kérelmével
vagy felülvizsgált éves programjának tervezetével együtt az érintett tagállam
olyan írásbeli nyilatkozatot nyújt be a Bizottsághoz, amelyben megerősíti,
hogy megfelel a 14. cikk (4) bekezdése negyedik albekezdésének a), b) vagy c)
pontjában említett egyik feltételnek.
A megemelt arány szerint társfinanszírozott
projekt attól függetlenül megtarthatja e magasabb társfinanszírozási arányát,
hogy a 14. cikk (4) bekezdése negyedik albekezdésének a), b) vagy c) pontjában
említett egyik feltétel a kapcsolódó sürgősségi intézkedések végrehajtása
során is teljesül-e vagy sem.”
2. cikk
A 2007/575/EK
határozat 15. cikke (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(4)      A
támogatott projektekre nyújtott uniós hozzájárulás a tagállamokban a 3. cikk
szerint végrehajtott intézkedések esetén nem haladhatja meg az adott intézkedés
összköltségének 50 %-át.
Ez az arány a 18. cikkben
meghatározott stratégiai iránymutatásokban megállapított prioritásokra
vonatkozó projektek esetén 75 %-ra növelhető.
A Kohéziós Alapba
tartozó tagállamok esetén az uniós hozzájárulás aránya 75 %-ra emelkedik.
Az uniós hozzájárulás 20
százalékponttal növelhető, amennyiben a tagállam az e határozat 21.
cikkének (3) bekezdése szerinti éves programtervezetének vagy a 2008/458/EK
bizottsági határozat* 23. cikke szerinti felülvizsgált éves programtervezetének
benyújtásakor megfelel a következő feltételek egyikének:
a)      a 332/2002/EK tanácsi rendelet**
alapján középtávú pénzügyi támogatás áll rendelkezésére;
b)      a 407/2010/EU tanácsi rendelet*** alapján
pénzügyi támogatás áll rendelkezésére, vagy a hivatkozott rendelet
hatálybalépése előtt más euróövezeti tagállamok bocsátottak rendelkezésére
ilyen támogatást;
c)      az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz
létrehozásáról szóló kormányközi megállapodás vagy az Európai Stabilitási
Mechanizmus létrehozásáról szóló szerződés alapján pénzügyi támogatás áll
rendelkezésére.
Éves programjának tervezetével vagy
felülvizsgált éves programjának tervezetével együtt az érintett tagállam olyan
írásbeli nyilatkozatot nyújt be a Bizottsághoz, amelyben megerősíti, hogy
megfelel a negyedik albekezdés a), b) vagy c) pontjában említett egyik
feltételnek.
A megemelt arány szerint társfinanszírozott projekt
attól függetlenül megtarthatja e magasabb társfinanszírozási arányát, hogy a
negyedik albekezdés a), b) vagy c) pontjában említett egyik feltétel a
kapcsolódó éves program végrehajtása során is teljesül-e vagy sem.
_______
*          HL L 167.,
2008.6.27., 135. o.
**        HL L 53.,
2010.5.12., 1. o.
***      HL L 118.,
2010.5.12., 1. o.”
3. cikk
A 2007/435/EK határozat 13. cikkének (4)
bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„(4)      A támogatott projektekre nyújtott
uniós hozzájárulás a tagállamokban a 4. cikk szerint végrehajtott
intézkedések esetén nem haladhatja meg az adott intézkedés összköltségének 50 %-át.
Ez az arány a 16. cikkben meghatározott
stratégiai iránymutatásokban megállapított prioritásokra vonatkozó projektek
esetén 75 %-ra növelhető.
A Kohéziós Alapba tartozó tagállamok esetén az
uniós hozzájárulás aránya 75 %-ra emelkedik.
Az uniós hozzájárulás 20
százalékponttal növelhető, amennyiben a tagállam az e határozat 19.
cikkének (3) bekezdése szerinti éves programtervezetének vagy a 2008/457/EK
bizottsági határozat* 23. cikke szerinti felülvizsgált éves programtervezetének
benyújtásakor megfelel a következő feltételek egyikének:
a)      a 332/2002/EK tanácsi rendelet**
alapján középtávú pénzügyi támogatás áll rendelkezésére;
b)      a 407/2010/EU tanácsi rendelet*** alapján
pénzügyi támogatás áll rendelkezésére, vagy a hivatkozott rendelet
hatálybalépése előtt más euróövezeti tagállamok bocsátottak rendelkezésére
ilyen támogatást;
c)      az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz
létrehozásáról szóló kormányközi megállapodás vagy az Európai Stabilitási
Mechanizmus létrehozásáról szóló szerződés alapján pénzügyi támogatás áll
rendelkezésére.
Éves programjának tervezetével vagy
felülvizsgált éves programjának tervezetével együtt az érintett tagállam olyan
írásbeli nyilatkozatot nyújt be a Bizottsághoz, amelyben megerősíti, hogy
megfelel a negyedik albekezdés a), b) vagy c) pontjában említett egyik
feltételnek.
A megemelt arány szerint társfinanszírozott
projekt attól függetlenül megtarthatja e magasabb társfinanszírozási arányát, hogy
a negyedik albekezdés a), b) vagy c) pontjában említett egyik feltétel a
kapcsolódó éves program végrehajtása során is teljesül-e vagy sem.
_______
*          HL L 167.,
2008.6.27., 69. o.
**        HL L 53.,
2010.5.12., 1. o.
***      HL L 118.,
2010.5.12., 1. o.”
4. cikk
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. cikk
Ennek a
határozatnak a Szerződéseknek megfelelően a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben,
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
[1]               HL L 144., 2007.6.6., 1. o.
[2]               HL L 144., 2007.6.6., 45. o.
[3]               HL L 168., 2007.6.28., 18. o.
[4]               HL L 53., 2002.2.23., 1. o.
[5]               HL L 150., 2009.6.13., 8. o. A legutóbb
a 2010/183/EU tanácsi határozattal (HL L 83., 2010.3.30.,
19. o.) módosított határozat.
[6]               HL L 118., 2010.5.12., 1. o.
[7]               HL L 30., 2011.2.4., 34. o.
[8]               HL L 159., 2011.6.17., 88. o.
[9]               HL L 91., 2011.4.6., 1. o.
[10]             HL L 337., 2011.12.20., 5. o.
[11]             HL L 339., 2011.12.21., 1. o.
[12]             HL L 129., 2012.5.16., 7. o.


				|

		52013PC0345

			Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az euró Lettország általi, 2014. január 1-jén történő bevezetéséről /* COM/2013/0345 final - 2013/0190 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
1.           CONTEXT OF THE PROPOSAL
A Tanács 1998. május 3-i határozata szerint
Belgium, Németország, Írország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország,
Luxemburg, Hollandia, Ausztria, Portugália és Finnország teljesítette az euró
1999. január 1-jei bevezetéséhez szükséges feltételeket. Dánia és az Egyesült
Királyság élt kívülmaradási jogával, ezért a Tanács értékelésüket nem végezte
el. Görögország és Svédország esetében a Tanács eltérést alkalmazott. A Tanács
2000. június 19-i határozata szerint Görögország teljesítette a szükséges
feltételeket ahhoz, hogy 2001. január 1-jén bevezesse az eurót. Az Európai
Unióhoz 2004. május 1-jén csatlakozott országok (a Cseh Köztársaság,
Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia
és Szlovákia) a vonatkozó csatlakozási okmány 4. cikkével összhangban
eltéréssel rendelkező tagállamokká váltak. A Tanács 2006. július 11-i
határozata szerint Szlovénia teljesítette a szükséges feltételeket ahhoz, hogy
2007. január 1-jén bevezesse az eurót. Az Európai Unióhoz 2007. január 1-jén
csatlakozott Bulgária és Románia a vonatkozó csatlakozási okmány 5. cikkével
összhangban eltéréssel rendelkező tagállammá vált. A Tanács 2007. július 10-i
határozata szerint Ciprus és Málta teljesítette a szükséges feltételeket ahhoz,
hogy 2008. január 1-jén bevezesse az eurót. A Tanács 2008. július 8-i
határozata szerint Szlovákia teljesítette a szükséges feltételeket ahhoz, hogy
2009. január 1-jén bevezesse az eurót. A Tanács 2010. július 13-i határozata
szerint Észtország teljesítette a szükséges feltételeket ahhoz, hogy 2011.
január 1-jén bevezesse az eurót. Horvátország 2013. július 1-jén csatlakozik az
Európai Unióhoz és a csatlakozási okmány 5. cikkével összhangban eltéréssel
rendelkező tagállammá válik.
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a
továbbiakban: a Szerződés) 140. cikkének (1) bekezdése szerint a Bizottság és
az Európai Központi Bank legalább kétévente egyszer, illetve valamely
eltéréssel rendelkező tagállam kérelmére jelentést tesz a Tanácsnak az
eltéréssel rendelkező tagállamok által a gazdasági és monetáris unió
megvalósítására vonatkozó kötelezettségeik teljesítésében megtett
előrehaladásról. A saját és az EKB jelentése alapján és a Szerződés 140.
cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban a Bizottság
javaslatot terjeszthet elő a Tanácsnak egy olyan tanácsi határozatra
vonatkozóan, amellyel a szükséges feltételeket teljesítő tagállamok esetében
megszüntetik az eltérést.
A Bizottság és az EKB előző szokásos
konvergenciajelentéseit 2012 májusában fogadták el. Lettország 2013. március
5-én a konvergencia újabb értékelése iránti kérelmet nyújtott be azzal a
céllal, hogy az eltérés hatályon kívül helyezése esetén 2014. január 1-jén
bevezesse az eurót. E kérelem nyomán a Bizottság és az EKB elkészítette
Lettország konvergenciajelentéseit.
A Lettországra vonatkozó 2013. évi bizottsági
konvergenciajelentést a biztosi testület 2013. június 5-én fogadta el. Az EKB
június 3-án fogadta el jelentését. A jelentésekben többek között azt
vizsgálják, hogy Lettország nemzeti jogszabályai, ezen belül a nemzeti központi
bank alapokmánya, összeegyeztethetők-e a Szerződés 130. és 131. cikkével és a
KBER és az EKB alapokmányával. A jelentésekben továbbá vizsgálják a
fenntartható konvergencia magas fokának elérését, hivatkozva a
konvergenciakritériumok teljesítésére és figyelembe véve számos más, a
Szerződés 140. cikke (1) bekezdésének utolsó albekezdésében előírt tényezőt.
Konvergenciajelentésében a Bizottság
megállapítja, hogy Lettország teljesíti az euró bevezetésének feltételeit.
A saját és az EKB jelentése alapján a
Bizottság elfogadta a csatolt tanácsi határozatjavaslatot, amely Lettország
esetében 2014. január 1-jei hatállyal megszünteti az eltérést.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL
FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS A HATÁSVIZSGÁLAT
A Gazdasági és Pénzügyi Bizottság, valamint az
ECOFIN/eurócsoport keretein belül különböző témákhoz kapcsolódóan rendszeresen
sor kerül megbeszélésekre a tagállamokkal az előttük álló gazdaságpolitikai
kihívásokról. Ezek a megbeszélések kiterjednek az olyan kérdések (többek között
az árfolyam-politikák) nem hivatalos megvitatására, amelyek kifejezetten az
euróövezetbe való lehetséges belépésre történő felkészülésre vonatkoznak. A
szakemberekkel és más érdekelt csoportokkal folytatott párbeszédre konferenciák
és szemináriumok keretein belül, valamint eseti alapon kerül sor.
Az euróövezet és a tagállamok gazdasági
fejlődésének értékelése a gazdaságpolitikai koordináció és felügyelet különböző
eljárásainak keretén belül (különösen a Szerződés 121. cikke alapján), valamint
az országspecifikus és a teljes övezetre vonatkozó fejlemények rendszeres bizottsági
nyomon követésével és elemzésével összefüggésben történik (beleértve az
előrejelzéseket, rendszeres kiadványsorozatokat, a Gazdasági és Pénzügyi
Bizottság, valamint az ECOFIN/eurócsoport számára nyújtott információkat). Az
arányosság elvével, valamint a múltban követett gyakorlattal összhangban a
Bizottság nem tesz javaslatot hivatalos hatásvizsgálat elkészítésére.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
3.1.        Jogalap
E javaslat jogalapjául a Szerződés 140.
cikkének (2) bekezdése szolgál, amely megállapítja az euró bevezetéséről és az
érintett tagállamokra vonatkozó eltérések megszüntetéséről szóló tanácsi
határozathoz kapcsolódó eljárást.
A Tanács a Bizottság javaslata alapján, az
Európai Parlamenttel folytatott konzultációt és az Európai Tanácsban folytatott
vitát, valamint azon tagállamait képviselő tagjai minősített többséggel
elfogadott ajánlásának kézhezvételét követően határoz, amelyeknek pénzneme az
euró.
3.2.        Szubszidiaritás és arányosság
A javaslat az Unió kizárólagos hatáskörébe
tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható.
Ez a kezdeményezés nem lépi túl a
célkitűzésének eléréséhez szükséges mértéket, ezért megfelel az arányosság
elvének.
3.3.        A jogi eszköz megválasztása
A Szerződés 140. cikkének (2) bekezdése
alapján az egyetlen megfelelő jogi eszköz a határozat.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK
A javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést
érintő vonzatai.
2013/0190 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS HATÁROZATA
az euró Lettország általi, 2014. január 1-jén
történő bevezetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló
szerződésre és különösen annak 140. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Bizottság jelentésére[1],
tekintettel az Európai Központi Bank
jelentésére[2],
tekintettel az Európai Parlament véleményére,
tekintettel az Európai Tanácsban folytatott
vitára,
tekintettel a Tanács azon tagállamait
képviselő tagjai minősített többséggel elfogadott ajánlására, amelyeknek
pénzneme az euró,
mivel:
(1)       1999. január 1-jén életbe lépett
a gazdasági és monetáris unió harmadik szakasza. Az állam-, illetve kormányfői
összetételben ülésező Tanács 1998. május 3-i brüsszeli határozata[3] szerint Belgium, Németország,
Írország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia,
Ausztria, Portugália és Finnország teljesítette az euró 1999. január 1-jei
bevezetéséhez szükséges feltételeket.
(2)       A Tanács 2000/427/EK
határozata[4]
szerint Görögország teljesítette az euró 2001. január 1-jei bevezetéséhez
szükséges feltételeket. A Tanács 2006/495/EK határozata[5] szerint Szlovénia teljesítette
az euró 2007. január 1-jei bevezetéséhez szükséges feltételeket. A Tanács
2007/503/EK határozata[6]
és 2007/504/EK határozata[7]
szerint Ciprus és Málta teljesítette a szükséges feltételeket ahhoz, hogy 2008.
január 1-jén bevezesse az eurót. A Tanács 2008/608/EK határozata[8] szerint Szlovákia teljesítette
az euró bevezetéséhez szükséges feltételeket. A Tanács 2010/416/EU határozata[9] szerint Észtország teljesítette
az euró bevezetéséhez szükséges feltételeket.
(3)       Az Európai Közösséget létrehozó
szerződéshez (a továbbiakban: EK-Szerződés) csatolt, egyes Nagy Britannia és
Észak-Írország Egyesült Királyságára vonatkozó rendelkezésekről szóló
jegyzőkönyv (1) bekezdésének megfelelően az Egyesült Királyság bejelentette a
Tanácsnak, hogy 1999. január 1-jén nem kíván a gazdasági és monetáris unió
harmadik szakaszába lépni. Ezen a bejelentésen nem változtattak. Az
EK-Szerződéshez csatolt, egyes Dániára vonatkozó rendelkezésekről szóló
jegyzőkönyv (1) bekezdésének és az állam-, illetve kormányfők 1992. decemberi
edinburgh-i határozatának megfelelően Dánia bejelentette a Tanácsnak, hogy nem
vesz részt a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszában. Dánia nem kérte,
hogy indítsák meg az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban:
a Szerződés) 140. cikkének (2) bekezdésében említett eljárást.
(4)       Svédországra a 98/317/EK
határozat alapján a Szerződés 139. cikkének (1) bekezdésében meghatározott
eltérés vonatkozik. A 2003. évi csatlakozási okmány[10] 4. cikkének megfelelően a Cseh
Köztársaságra, Lettországra, Litvániára, Magyarországra és Lengyelországra a
Szerződés 139. cikkének (1) bekezdésében meghatározott eltérés vonatkozik. A
2005. évi csatlakozási okmány[11]
5. cikkének megfelelően Bulgáriára és Romániára a Szerződés 139. cikkének (1)
bekezdésében meghatározott eltérés vonatkozik. A csatlakozási okmány[12] 5. cikkének megfelelően
Horvátországra a Szerződés 139. cikkének (1) bekezdésében meghatározott eltérés
vonatkozik.
(5)       1998. július 1-jén létrejött
az Európai Központi Bank (EKB). Az Európai Monetáris Rendszert egy
árfolyam-mechanizmus váltotta fel, amelynek bevezetését a gazdasági és
monetáris unió harmadik szakaszában az árfolyam-mechanizmus bevezetéséről
szóló, 1997. június 16-i európai tanácsi állásfoglalás állapította meg[13]. A gazdasági és monetáris unió
harmadik szakaszában bevezetésre kerülő árfolyam-mechanizmus (ERM II)
eljárásait az EKB és az euróövezeten kívüli tagállamok nemzeti központi bankjai
között létrejött, a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszában az
árfolyam-mechanizmus működési eljárásainak meghatározásáról szóló 2006. március
16-i megállapodás határozta meg[14].
(6)       A Szerződés 140. cikkének (2)
bekezdése megállapítja az érintett tagállamokra vonatkozó eltérések
megszüntetésének eljárásait. A Bizottság és az EKB legalább kétévente egyszer,
illetve valamely eltéréssel rendelkező tagállam kérelmére jelentést tesz a
Tanácsnak a Szerződés 140. cikkének (1) bekezdésében meghatározott eljárásnak
megfelelően. Lettország 2013. március 5-én a konvergencia értékelése iránti
hivatalos kérelmet nyújtott be.
(7)       A tagállamok nemzeti
jogszabályait, ezen belül a nemzeti központi bankok alapokmányait szükség
esetén úgy kell módosítani, hogy összeegyeztethetők legyenek a Szerződés 130.
és 131. cikkével és a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi
Bank alapokmányával (a továbbiakban: a KBER és az EKB alapokmánya). A Bizottság
és az EKB jelentéseiben részletesen megvizsgálja, hogy Lettország jogszabályai
összeegyeztethetők-e a Szerződés 130. és 131. cikkével, valamint a KBER és az
EKB alapokmányával.
(8)       A Szerződés 140. cikkében
említett konvergenciakritériumokról szóló 13. jegyzőkönyv 1. cikke szerint a
Szerződés 140. cikke (1) bekezdésének első francia bekezdésében említett
árstabilitási kritérium azt jelenti, hogy egy tagállam fenntartható
árstabilitással és a vizsgálatot megelőző egyéves időszakon keresztül az
árstabilitást illetően legjobb eredményt felmutató legfeljebb három tagállam
átlagos inflációs rátáját legfeljebb 1,5 százalékponttal meghaladó inflációs
rátával rendelkezett. Az árstabilitási kritérium alkalmazásában az inflációt a
harmonizált fogyasztói árindexekről szóló, 1995. október 23-i 2494/95/EK
tanácsi rendeletben[15]
meghatározott harmonizált fogyasztói árindex (HICP) segítségével határozzák
meg. Az árstabilitási kritérium vizsgálatakor a tagállam inflációját az adott
időszak 12 havi indexének számtani átlaga, valamint a megelőző időszak 12 havi
indexének számtani átlaga közötti százalékos változásként mérik. A Bizottság és
az EKB jelentéseiben használt referenciaérték kiszámításakor a három legjobb árstabilitási
eredményt felmutató tagállam inflációs rátájának egyszerű számtani közepéhez
1,5 százalékpontot adtak hozzá. A 2013 áprilisát megelőző egyéves időszakban az
inflációs referenciaérték 2,7 százalék volt, Svédországgal, Lettországgal és
Írországgal, mint az árstabilitást illetően legjobb eredményt felmutató három
tagállammal számolva, amelyek inflációs rátája 0,8 százalék, 1,3 százalék és
1,6 százalék volt. Indokolt a legjobb teljesítményű országok közül kizárni
azokat, amelyeknek az inflációs rátája nem tekinthető érdemi viszonyítási
alapnak a többi tagállam számára. Ilyen, kiugró értékeket felmutató országokat
korábban a 2004. és a 2010. évi konvergenciajelentésben azonosítottak. A
jelenlegi helyzetben indokolt kizárni Görögországot a legjobban teljesítő
országok közül, mivel inflációs rátája és profilja jelentős mértékben eltért az
euróövezet átlagától, főként a komoly kiigazítási igényeket és a görög gazdaság
rendkívüli helyzetét tükrözve, és bevonása jelentősen befolyásolná a
referenciaértéket és így a kritérium méltányosságát[16].
(9)       A 13. jegyzőkönyv 2. cikke
szerint a Szerződés 140. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdésében
említett állami költségvetési helyzetre vonatkozó kritérium azt jelenti, hogy a
vizsgálat időpontjában a tagállam nem áll a Tanács által a túlzott hiány
fennállásáról a Szerződés 126. cikke (6) bekezdésének értelmében hozott
határozat hatálya alatt.
(10)     A 13. jegyzőkönyv 3. cikke
szerint a Szerződés 140. cikke (1) bekezdésének harmadik francia bekezdésében
említett, az Európai Monetáris Rendszer árfolyam-mechanizmusában történő
részvételre vonatkozó kritérium azt jelenti, hogy egy tagállam a vizsgálatot
megelőző legalább két éven keresztül komoly feszültségek nélkül az Európai
Monetáris Rendszer árfolyam-mechanizmusa (ERM) által előírt normál ingadozási
sávokon belül maradt. Így különösen azt, hogy ugyanezen időszak alatt a
tagállam saját kezdeményezésére nem értékelte le valutájának bilaterális
középárfolyamát az euróval szemben. 1999. január 1-je óta az árfolyam-kritérium
teljesítését az ERM II keretében vizsgálják. A Bizottság és az EKB
jelentéseiben e kritérium teljesítésének vizsgálatakor a 2013. május 16-át
megelőző kétéves időszakot vette alapul.
(11)     A 13. jegyzőkönyv 4. cikkének
megfelelően a Szerződés 140. cikke (1) bekezdésének negyedik francia
bekezdésében említett kamatokra vonatkozó konvergenciakritérium azt jelenti,
hogy egy tagállam a vizsgálatot megelőző egyéves időszakon keresztül az
árstabilitást illetően legjobb eredményt felmutató legfeljebb három tagállam
átlagos nominális hosszú távú kamatát legfeljebb két százalékponttal meghaladó
kamattal rendelkezett. A kamatlábakra vonatkozó konvergenciakritériumok
alkalmazásában a tízéves referencia-államkötvények összehasonlítható
kamatlábait használták. A Bizottság és az EKB jelentéseiben a
kamatláb-kritérium teljesülésének vizsgálatakor használt referenciaértéket úgy
számították ki, hogy a három legjobb árstabilitási eredményt felmutató tagállam
nominális hosszú távú kamatlábának egyszerű számtani közepéhez két
százalékpontot adtak hozzá. Ennek alapján a 2013 áprilisát megelőző egyéves
időszak referenciaértéke 5,5 százalék volt.
(12)     A 13. jegyzőkönyv 5. cikkének
megfelelően a konvergenciakritériumok teljesülésére vonatkozó jelenlegi
vizsgálatban felhasznált adatokat a Bizottság biztosítja. E javaslat
elkészítéséhez a Bizottság biztosította az adatokat. A költségvetési adatokat a
Bizottság azt követően biztosította, hogy a tagállamok 2013. április 1-jéig
jelentést készítettek az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a
túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról
szóló, 1993. november 22-i 3605/93/EK tanácsi rendeletnek[17] megfelelően.
(13)     A Bizottság az általa és az
EKB által benyújtott, a gazdasági és monetáris unió elérésével kapcsolatos
kötelezettségek teljesítése során elért lettországi előrehaladásról szóló
jelentések alapján az alábbi következtetésekre jutott:
(a)     Lettország nemzeti jogszabályai, ezen
belül a nemzeti központi bank alapokmánya összeegyeztethető a Szerződés 130. és
131. cikkével, valamint a KBER és az EKB alapokmányával.
(b)     azzal kapcsolatban, hogy Lettország
teljesítette-e a Szerződés 140. cikke (1) bekezdésének négy francia
bekezdésében említett konvergenciakritériumokat, a következőket kell figyelembe
venni:
–
Lettország átlagos inflációs rátája a 2013
áprilisát megelőző egy évben 1,3 százalék volt, ami jóval a referenciaérték
alatt van, és az valószínűleg a következő hónapokban sem haladja meg a
referenciaértéket,
–
Lettországban 2012 végére a költségvetési hiány
hitelt érdemlően és tartósan csökkent a GDP 3 %-a alá; a Tanács a
2013/…/EU határozattal[18]
a Bizottság ajánlása alapján hatályon kívül helyezte a Lettországban fennálló
túlzott hiányról szóló 2009/591/EK határozatot.
–
Lettország 2005. május 2. óta az ERM II tagja; az
ERM II-be történő belépéskor a hatóságok egyoldalú kötelezettséget vállaltak
arra, hogy a lat árfolyamát a középárfolyamhoz képest ±1 %-os lebegtetési
sávban tartják. A jelen értékelést megelőző két évben a lat árfolyama nem tért
el ±1 %-nál nagyobb mértékben a középárfolyamtól és nem alakult ki
árfolyamfeszültség.
–
Lettországban a 2013 áprilisát megelőző egy évben
az átlagos hosszú távú kamatláb 3,8 százalék volt, ami a referenciaérték alatt
van.
(c)     a jogszabályok összeegyeztethetőségére és
a konvergenciakritériumok teljesítésére vonatkozó értékelésre figyelemmel és az
egyéb tényezőket is tekintetbe véve Lettország teljesíti az euró bevezetésére
vonatkozó szükséges feltételeket,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Lettország teljesíti az euró bevezetéséhez
szükséges feltételeket. A 2003. évi csatlakozási okmány 4. cikkében említett,
Lettországra vonatkozó eltérés 2014. január 1-jei hatállyal megszűnik.
2. cikk
Ennek a
határozatnak a tagállamok a címzettjei.
3. cikk
Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos
Lapjában kell kihirdetni.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]
[2]
[3]               Az 1998/317/EK határozat (HL L 139., 1998.5.11., 30.
o.).
[4]               HL L 167., 2000.7.7., 19. o.
[5]               HL L 195., 2006.7.15., 25. o.
[6]               HL L 186., 2007.7.18., 29. o.
[7]               HL L 186., 2007.7.18., 32. o.
[8]               HL L 195., 2008.7.24., 24. o.
[9]               HL L 196., 2010.7.28., 24. o.
[10]             HL L 236., 2003.9.23., 33. o.
[11]             HL L 157., 2005.6.21., 203. o.
[12]             HL L 112., 2012.4.24., 21. o.
[13]             HL C 236., 1997.8.2., 5. o.
[14]             HL C 73., 2006.3.25., 21. o. A 2007. december 14-i
megállapodással (HL C 319., 2007.12.29., 7. o.) módosított megállapodás.
[15]             HL L 257., 1995.10.27., 1. o. Az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel
(HL 284., 2003.10.31., 1. o.), valamint az 596/2009/EK európai parlamenti
és tanácsi rendelettel módosított rendelet.
[16]             2013 áprilisában Görögország 12 havi átlagos inflációs
rátája 0,4 % volt, az euróövezeté pedig 2,2 %, és az előrejelzések
szerint a kettő közötti különbség a következő hónapokban tovább növekszik.
[17]             HL L 332., 1993.12.31., 7. o. A legutóbb a 2103/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 337.,
2005.12.22., 1. o.) módosított rendelet.
[18]


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.8.7.
            COM(2015) 397 final
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről (Olaszország kérelme – EGF/2015/004 IT/Alitalia)

               INDOKOLÁS

               A JAVASLAT HÁTTERE

               1.Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból (EGAA) nyújtott pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó szabályokat az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  1
                (a továbbiakban: EGAA-rendelet) határozza meg.

               2.A Gruppo Alitalia vállalatnál
                  2
                Olaszországban történt elbocsátásokat
                  3
                követően Olaszország 2015. március 24-én EGF/2015/004 IT/Alitalia referenciaszámon kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt.

               3.A kérelem értékelését követően a Bizottság az EGAA-rendelet valamennyi vonatkozó rendelkezése alapján megállapította, hogy az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás odaítélésének feltételei teljesülnek.

               A KÉRELEM ÖSSZEFOGLALÁSA

                        EGAA-kérelem

                        EGF/2015/004 IT/Alitalia

                        Tagállam

                        Olaszország

                        Érintett régió(k) (NUTS 2 szint)

                        Lazio (ITI4)

                        A kérelem benyújtásának dátuma

                        2015. március 24.

                        A kérelem átvételi elismervényén feltüntetett dátum

                        2015. április 7.

                        A kiegészítő információk iránti kérelem dátuma

                        2015. április 7.

                        A kiegészítő információ benyújtásának határideje

                        2015. május 19.

                        Az értékelés befejezésének határideje

                        2015. augusztus 11.

                        Beavatkozási kritérium

                        Az EGAA-rendelet 4. cikkének a) pontja

                        Elsődlegesen érintett vállalat

                        Gruppo Alitalia

                        Az érintett vállalatok száma

                        1

                        Gazdasági ágazat(ok)

                        (NACE Rev. 2. rendszer szerinti ágazat)
                           4

                        51. ágazat (Légi szállítás)

                        A leányvállalatok, a beszállítók és az ellátási lánc következő szintjein álló termelők száma:

                        0

                        Referencia-időszak (négy hónap)

                        2014. augusztus 31. – 2014. december 30.

                        A referencia-időszak alatt elbocsátottak száma (a)

                        1 247

                        A referencia-időszak előtt vagy után elbocsátottak száma (b)

                        2

                        Az elbocsátottak száma összesen (a + b)

                        1 249

                        A támogatható kedvezményezettek száma összesen

                        1 249

                        A megcélzott kedvezményezettek száma összesen

                        184

                        A megcélzott nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok (NEET-fiatalok) száma:

                        0

                        A személyre szabott szolgáltatásokhoz kapcsolódó költségvetés (EUR)

                        2 264 080

                        Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó költségvetés
                           5
                         (EUR)

                        94 000

                        Teljes költségvetés (EUR)

                        2 358 080

                        EGAA-hozzájárulás (60 %) (EUR)

                        1 414 848

               A KÉRELEM ÉRTÉKELÉSE

               Az eljárás

               4.Olaszország 2015. március 24-én kérelmet nyújtott be „EGF/2015/004 IT/Alitalia” referenciaszámon, 12 héten belül attól az időponttól számítva, hogy az EGAA-rendelet 4. cikkében meghatározott beavatkozási kritériumok teljesültek. A Bizottság a kérelem benyújtásától számított két héten belül, 2015. április 7-én visszaigazolta a kérelem átvételét, és még ugyanazon a napon kiegészítő információkat kért Olaszországtól. Olaszország a kéréstől számított hat héten belül megküldte a szóban forgó kiegészítő információkat. A teljes kérelem kézhezvételétől számított 12 hetes határidő, amelyen belül a Bizottságnak le kell zárnia annak értékelését, hogy a kérelem megfelel-e a pénzügyi hozzájárulás feltételeinek, 2015. augusztus 11-én jár le.

               A kérelem elfogadhatósága

               Az érintett vállalatok és kedvezményezettek

               5.A kérelem a Gruppo Alitaliától elbocsátott 1 249 munkavállalót érint. A Gruppo Alitalia a NACE Rev. 2. rendszer szerinti gazdasági ágazatok közül az 51. ágazatban (Légi szállítás) működik. A Gruppo Alitaliától történt elbocsátásokra főként Lazio (ITI4) NUTS
                  6
                2. szintű régióban került sor.

               Beavatkozási kritériumok

               6.Olaszország kérelmét az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti beavatkozási kritériumok alapján nyújtotta be, amely a támogatást a következőkhöz köti: legalább 500 elbocsátott munkavállaló egy négyhónapos referencia-időszak alatt egy vállalkozáson belül egy tagállamban, ideértve a vállalkozás beszállítói vagy az ellátási lánc következő szintjein álló termelői körében elbocsátott munkavállalókat és/vagy tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozókat is.

               7.A kérelemmel összefüggő négyhónapos referencia-időszak 2014. augusztus 31-től 2014. december 30-ig tartott. A referencia-időszak alatt 1 247 munkavállalót bocsátottak el a Gruppo Alitaliától.

               Az elbocsátások és a tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozók számának kiszámítása

               8.A referencia-időszak alatt bekövetkezett 1 247 elbocsátás kezdetét a munkaszerződés tényleges megszüntetésének vagy lejáratának időpontjától számították.

               Támogatható kedvezményezettek

               9.A már említett 1 247 munkavállalón túl két olyan munkavállaló is a támogatható kedvezményezettek közé tartozott, akiket a négyhónapos referencia-időszak után bocsátottak el. Egyértelmű ok-okozati összefüggés mutatható ki a referencia-időszakban az elbocsátásokat kiváltó eseménnyel.

               10.A támogatásra jogosult kedvezményezettek száma így összesen 1 249.

               Az elbocsátások és a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett fő strukturális változások közötti kapcsolat

               11.Az elbocsátások és a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett fő strukturális változások közötti kapcsolat bizonyítására Olaszország azzal érvel, hogy noha a légi közlekedési ágazatot világszinten még mindig az európai légi társaságok uralják, az ágazat súlyos gazdasági zavarokkal küzd, nevezetesen csökken az EU piaci részesedése. 2008 és 2012 között a forgalom világszinten 4,6 %-kal nőtt, ami megfelel az 1970 óta megfigyelhető hosszú távú növekedési tendenciának. Az Európa és a világ többi része közötti légi forgalom azonban ennél lassabban (2,4 %-os ütemben) növekszik, így a 27-tagú EU légi közlekedési piaci részesedése (utaskilométerre eső árbevételben – RPK – számítva) csökkent. A 2013. évre
                  7
                és a 2014. évre
                  8
                rendelkezésre álló adatok arra utalnak, hogy a 2008 és 2012 közötti időszakot jellemző tendencia folytatódik. Európa 2013-ban 3,8 %-kal, 2014-ben pedig 5,7 %-kal nőtt az előző évhez képest, ami a világátlag (5,2 %, illetve 6,3 %) alatt maradt, és a globális forgalom 38 %-át bonyolította (utaskilométerre eső árbevételben – RPK – számítva), ami egy százalékponttal kevesebb volt, mint 2012-ben. A világon továbbra is a közel-keleti térség növekszik a leggyorsabban: 2013-ban 10,9 %-kal, 2014-ben pedig 13,4 %-kal nőtt, és a nemzetközi forgalom 14 %-át bonyolította.

               12.A csatlakozó légi forgalom tekintetében a Közel-Kelet jól teljesít: mindhárom legfontosabb repülőtér – Doha (Katar), Abu-Dzabi (Egyesült Arab Emírségek) és Dubaj (Egyesült Arab Emírségek) – nagymértékű csatlakozó forgalmat bonyolít (mintegy 50 %-ban). A három repülőtér együttvéve mára az Ázsiából Európába és az Európából a Csendes-óceáni térségbe irányuló összes légi forgalom mintegy 15 %-át szolgálja ki. Az Európa és Ázsia közötti összforgalom hozzávetőleg 7 %-kal növekszik évente, míg az Európa és Ázsia között a Közel-Keleten keresztül lebonyolított forgalom évente mintegy 20 %-kal nő
                  9
               .

               13.A Turkish Airlines légitársaság közelmúltban bekövetkezett fejlődése az Öböl-menti vállalatokéhoz hasonló. A vállalat továbbfejlesztette Isztambul-Atatürk központját, hogy az Ázsia és Európa közötti közlekedési forgalom jelentős részét meg tudja szerezni, e célból pedig kétszeresére növelte flottáját, amely a 2006. évi 100 repülőgépről 200-ra emelkedett a 2012. évre. A Turkish Airlines növekedése még szembetűnőbb volt a hosszú távú járathálózata kínálatának férőhely-kilométer értékében kifejezve, amely 2004 és 2013 között 5 000 millióról több mint 30 000 millióra emelkedett.

               14.Az Olaszország és az Emirates és az Etihad légitársaságok telephelyének otthont adó Egyesült Arab Emírségek közötti nemzetközi utasforgalom évente átlagosan 21 %-kal nőtt a 2004 és 2014 közötti időszakban. Az utasszám 2004 és 2014 között 297 268-ról 1,7 millióra, azaz a hatszorosára emelkedett
                  10
               . Törökország és a Turkish Airlines esetében az átlagos éves növekedés 18 % volt, és az Olaszország viszonylatában szállított utasok száma ugyanebben az időszakban 426 818-ról 2 millióra, azaz az ötszörösére nőtt
                  11
               . A szállított utasok számában bekövetkezett hatalmas növekedés elsősorban az Alitalia kárára következett be.

               15.A kereskedelemben bekövetkezett változások hatásait egyéb olyan tényezők is súlyosbították, mint például a keresletnek a gazdasági válság hatására bekövetkezett visszaesése és az olajárak emelkedése (a tüzelőanyag költsége néha a férőhely/kilométer költségek csaknem egyharmadát is kiteszi), aminek következtében uniós szinten, a 2008–2013 közötti időszakban 6,6 %-kal csökkent a foglalkoztatás a légiközlekedési ágazatban
                  12
               .

               16.A légi szállítási ágazatra vonatkozóan a mai napig két EGAA-kérelmet
                  13
                nyújtottak be, amelyek egyaránt a kereskedelemhez kapcsolódó globalizációval függtek össze.

               Az elbocsátásokhoz és az önálló vállalkozók tevékenységének megszűnéséhez vezető események

               17.Amint a fentiekben már említésre került, az Öböl-menti országok légitársaságai és a Turkish Airlines az Alitalia kárára érték el az Olaszország viszonylatában szállított utasok számának hatalmas növekedését. A 2014-ben szállított utasok számának a 2010. évi szintre való csökkenése, ami 2013-hoz képest 3,6 %-os, 2012-hez képest pedig 6,4 %-os csökkenést jelentett,valamint az Alitalia 2009-ben lebonyolított teljes privatizációja óta felhalmozódott veszteség, amely 2014 első negyedévében 1 137 millió EUR volt, azok a tényezők, amelyek miatt elbocsátásokra került sor a Gruppo Alitaliánál, amelyhez Olaszország az EGAA támogatását igényelte.

               18.Ezen helyzet (a szállított utasok számának csökkenése és a veszteség felhalmozása) fényében 2014. július 12-én a Gruppo Alitalia a megfelelő szakszervezetekkel
                  14
                egyetértésben úgy határozott, hogy a vállalat válságos helyzete okán CIG
                  15
                iránti kérelmet nyújt be a Munkaügyi Minisztériumhoz 1 635 munkavállalóra vonatkozóan. Később 1 249 munkavállaló tekintetében megindították a „mobilità”
                  16
                eljárást.

               Az elbocsátások várható hatása a helyi, a regionális és az országos gazdaságra és foglalkoztatásra

               19.Lazio termelési szerkezetét a szolgáltatások nagy jelentősége és az iparosodás alacsony szintje jellemzi. A szolgáltatások regionális szinten a hozzáadott érték 85,4 %-át termelik, míg az országos átlag 74,1 %. A régióba és különösen Rómába irányuló állandó és nagymértékű turista- és látogatóáram következtében Lazióban az idegenforgalommal kapcsolatos ágazatok a legfejlettebbek.

               20.A gazdasági és pénzügyi válság kisebb mértékben érintette a foglalkoztatást Lazióban, mint nemzeti szinten. Az Eurostat szerint Lazióban a 2008–2013 közötti időszakban 1,7 %-kal csökkent a foglalkoztatás (ez a csökkenés több mint 38 000 munkahely megszűnését jelenti), míg Olaszország egészében a foglalkoztatás 4,2 %-kal esett vissza, és közel egymillió munkahely szűnt meg.

               21.A Lazióban 2014-ben engedélyezett CIG órák száma 12,3 %-kal emelkedett 2013-hoz képest. Továbbá mivel az engedélyezett CIG órák száma már eddig is igen magas szintre emelkedett 2011 óta, minden további növekedés nagyobb hatást gyakorol a munkaerőpiacra, mint amiről a számok tanúskodnak.

               22.Emellett a 2008–2013 közötti időszakban az olasz légi közlekedési ágazatban mintegy 20 %-kal csökkent a foglalkoztatás
                  17
               . A Gruppo Alitaliánál bekövetkezett elbocsátások tovább súlyosbítják a már amúgy is nehéz foglalkoztatási helyzetet.

               A megcélzott kedvezményezettek és a javasolt intézkedések

               A megcélzott kedvezményezettek

               23.Az intézkedésekben várhatóan részt vevő elbocsátott munkavállalók becsült száma 184. E munkavállalók adatai nemek, állampolgárság és életkor szerinti bontásban:

                        Kategória

                        A megcélzott kedvezményezettek száma

                        Nem:

                        Férfiak:

                        129

                        (70,1 %)

                        Nők:

                        55

                        (29,9 %)

                        Állampolgárság:

                        Uniós polgárok:

                        183

                        (99,5 %)

                        Nem uniós polgárok:

                        1

                        (0,5 %)

                        Korcsoport:

                        15 és 24 év közöttiek:

                        0

                        (0 %)

                        25 és 29 év közöttiek:

                        0

                        (0 %)

                        30 és 54 év közöttiek:

                        178

                        (96,79 %)

                        55 és 64 év közöttiek:

                        6

                        (3,3 %)

                        64 év felettiek:

                        0

                        (0 %)

               A javasolt intézkedések támogathatósága

               24.Az elbocsátott munkavállalóknak nyújtott, személyre szabott szolgáltatások az alábbiakat foglalják magukban:

               –Felvétel és a készségek értékelése: Az első intézkedés, amelyet a munkaügyi központok nyújtanak valamennyi résztvevőnek, a munkavállalók profiljának elkészítését és kompetenciáinak értékelését, valamint az igénybe vehető szolgáltatásokra és az ezen szolgáltatásokat nyújtó akkreditált ügynökségekre vonatkozó tájékoztatást foglalja magában. A szolgáltatások igénybe vétele iránt érdeklődő munkavállaló kiválasztja a neki tetsző ügynökséget, és megköti a munkaügyi központtal és az ügynökséggel a megállapodást, az ún. „contratto di ricollocazione” (újrafoglalkoztatási megállapodás). A munkavállaló beleegyezik az aktív részvételbe, míg a gazdasági szereplő kötelezettséget vállal arra, hogy aktívan támogatja a munkavállalót, amíg az újra munkába nem áll.

               –Aktív munkakereséshez nyújtott támogatás. Az akkreditált ügynökségek támogatást nyújtanak az elbocsátott munkavállalóknak az aktív munkakereséshez. A munkavállalókat egy konzulens fogja támogatni, aki segítséget és útmutatást nyújt nekik. A konzulens azzal is segítséget fog nyújtani a munkavállalóknak, hogy megkeresi az újbóli munkába állásukat lehetővé tevő megoldásokat. Az ügynökségek az elért eredmények alapján részesülnek fizetésben. 4 000 EUR-ban részesülnek, ha az elbocsátott munkavállaló állandó munkát talál, 2 500 EUR-ban, ha az elbocsátott munkavállaló legalább tizenkét hónapos szerződéssel tud elhelyezkedni, és 1 000 EUR-ban, ha az elbocsátott munkavállaló legalább hat hónapos szerződéssel talál munkát. Amennyiben valamely elbocsátott munkavállaló számára nem sikerült megoldást találni, az ügynökség az újból alkalmazott munkavállalónként kapott átlagos hozzájárulás 20 %-ának megfelelő összegben részesül résztvevőnként a mentorálási és támogató szolgáltatásokért
                  18
               .

               –Képzés. A résztvevők a potenciális munkaadók kérésére szakképzésben részesülnek, amelynek célja a munkavállalók átképzése és továbbképzése. A főiskolai előkészítő képzés munkahelyi képzéssel kombinálható a potenciális munkaadó telephelyén. A képzés átlagos becsült költsége 4 800 EUR.

               –A mobilitási költségek visszatérítése. A munkavállalók annak érdekében felmerült tényleges költségeit, hogy az otthonuktól legalább 80 km távolságra található vállalkozásoknál munkahelyi képzésben vehessenek részt, számlák, nyugták vagy ezzel egyenértékű egyéb számviteli bizonylatok bemutatása ellenében legfeljebb 5 000 EUR erejéig visszatérítik. A mobilitási költségek közé az utazási költségek, a megélhetési költségek, a szállásköltségek és letelepedési költségek (a költözési költségek, a villamos energia, víz, gáz költsége stb.) tartoznak.

               –Foglalkoztatási támogatás a 50 év felettiek esetében. Ez a támogatás megkönnyíti az elbocsátott munkavállalók számára, hogy a Gruppo Alitaliától eltérő vállalatnál határozott vagy határozatlan idejű szerződéssel újból munkába álljanak. Az alkalmazó vállalat 7 000 EUR-t kap minden olyan munkavállaló után, akit határozatlan idejű szerződéssel alkalmaz, 3 000 EUR-t minden olyan munkavállaló után, akinek legalább 12 hónapra szóló határozott idejű szerződést kínál és 1 000 EUR-t minden olyan munkavállaló után, akit legalább 6 hónapra szóló határozott idejű szerződéssel foglalkoztat. Ha a határozott idejű szerződés érvényességi ideje alatt a munkaadó határozatlan idejű szerződésre változtatja azt, a kapott foglalkoztatási támogatást 7 000 EUR-ra egészítik ki. Határozott idejű szerződések meghosszabbítása esetén azonban a munkaadó nem jogosult további támogatásra.

               25.Az itt leírt javasolt intézkedések az EGAA-rendelet 7. cikkében meghatározott támogatható tevékenységek közé sorolható aktív munkaerő-piaci intézkedéseknek minősülnek. Ezek a tevékenységek nem helyettesítik a passzív szociális védelmi intézkedéseket.

               26.Olaszország megadta a szükséges információkat a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében az érintett vállalatra nézve kötelező intézkedésekről. Megerősítette, hogy az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás nem helyettesíti ezeket az intézkedéseket.

               Becsült költségvetés

               27.A költségek teljes becsült összege 2 358 080 EUR, amely a személyre szabott szolgáltatásokra fordított 2 264 080 EUR-t, továbbá az előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint ellenőrzési és jelentéstételi tevékenységekre szánt 94 000 EUR összegű kiadásokat foglalja magában.

               28.Az EGAA-ból igényelt teljes pénzügyi hozzájárulás összege 1 414 848 EUR (az összköltségek 60%-a).

                        Intézkedések

                        A résztvevők becsült száma

                        Az egy résztvevőre első becsült költség
                        (EUR)

                        Becsült összköltség

                        (EUR)

                        Személyre szabott szolgáltatások (az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) és c) pontja szerinti intézkedések)

                        Felvétel és a készségek értékelése
                        (Bilancio di competenze)

                        184

                        70

                        12 880

                        Aktív munkakereséshez nyújtott támogatás
                        (Soggetto accreditato)

                        184

                        4 000

                        736 000

                        Képzés
                        (Formazione on demand)

                        184

                        4 800

                        883 200

                        Részösszeg (a):

                        A személyre szabott szolgáltatáscsomag százalékaránya

                        –

                        1 632 080

                        (72,09 %)

                        Juttatások és ösztönzők (az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti intézkedések)

                        A mobilitási költségek visszatérítése
                        (Bonus di mobilità per la formazione)

                        90

                        5 000

                        450 000

                        Foglalkoztatási támogatás az 50 év felettiek esetében
                        (Bonus assunzione over 50)

                        26

                        7 000

                        182 000

                        Részösszeg (b):

                        A személyre szabott szolgáltatáscsomag százalékaránya:

                        –

                        632 000

                        (27,91 %)

                        Az EGAA-rendelet 7. cikkének (4) bekezdése szerinti intézkedések

                        1. Előkészítő tevékenységek

                        –

                        8 500

                        2. Irányítás

                        –

                        35 000

                        3. Tájékoztatás és nyilvánosság

                        –

                        8 500

                        4. Ellenőrzés és jelentéstétel

                        –

                        42 000

                        Részösszeg (c):

                        Százalékarány az összköltséghez képest:

                        –

                        94 000

                        (3,99 %)

                        Összköltség (a + b + c):

                        –

                        2 358 080

                        EGAA-hozzájárulás (az összköltségek 60 %-a)

                        –

                        1 414 848

               29.A fenti táblázatban az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelő intézkedésként meghatározott intézkedések költsége nem haladja meg a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja összköltségének 35 %-át.

               A kiadások támogathatóságának időszaka

               30.Olaszország 2015. április 1-jén kezdte meg a személyre szabott szolgáltatások nyújtását a megcélzott kedvezményezettek részére. A 24. pontban említett intézkedésekkel kapcsolatos kiadásokhoz ezért 2015. április 1-jétől 2017. április 1-jéig nyújtható pénzügyi támogatás az EGAA-ból.

               31.Olaszország számára 2015. január 30-án merült fel először az EGAA végrehajtásához kapcsolódó igazgatási kiadás. Az előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint ellenőrzési és jelentéstételi tevékenységekre fordított kiadásokhoz ezért 2015. január 30. és 2017. október 1. között nyújtható támogatás az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulásból.

               A nemzeti vagy uniós forrásokból finanszírozott intézkedéseket kiegészítő jelleg

               32.A tagállami előfinanszírozás vagy társfinanszírozás forrása a 147/2013. sz. törvény
                  19
                215. cikkének (1) bekezdésében említett aktív szakpolitikai alap.

               33.Olaszország megerősítette, hogy a fentiekben ismertetett, az EGAA-ból nyújtott pénzügyi hozzájárulásban részesülő intézkedések nem részesülnek pénzügyi támogatásban egyéb uniós pénzügyi eszközökből.

               A megcélzott kedvezményezettekkel vagy képviselőikkel, a szociális partnerekkel, illetve a helyi és regionális hatóságokkal folytatott konzultáció során követett eljárások

               34.Olaszország konzultált a szociális partnerekkel, a munkakereséshez támogatást nyújtó akkreditált ügynökségekkel és a munkavállalókkal, és/vagy tájékoztatta őket a személyre szabott szolgáltatások koordinált csomagjáról. A találkozóra a szakszervezetekkel 2015. március 4-én, a munkaadói szövetségekkel pedig 2015. március 6-án került sor. Az akkreditált ügynökségeket 2015. február 23-án tájékoztatták, míg az Alitalia korábbi munkavállalóit támogató, személyre szabott szolgáltatások csomagját 2015. március 31-én mutatták be a kedvezményezetteknek. Az üggyel összefüggő információcsere és pontosítások elősegítésére egy erre a célra létrehozott e-mail címet (alitalia2014@regione.lazio.it) küldtek meg a kedvezményezetteknek és a szociális partnereknek.

               Irányítási és ellenőrzési rendszerek

               35.A kérelem tartalmazza az irányítási és ellenőrzési rendszer leírását, amely meghatározza az érintett szervek felelősségi körét. Olaszország értesítette a Bizottságot, hogy a pénzügyi hozzájárulás irányítását nemzeti szinten a Ministero del lavoro e delle politiche sociali – Direzione generale per le politiche attive, i servizi per il lavoro e la formazione (MLPS — DG PASLF) végzi a következők szerint: az MLPS — DG PASLF — Divisione III irányító hatóságként, az MLPS — DG PASLF — Divisione IV tanúsító hatóságként, az MLPS — Secretariato Generale — Divisione II pedig ellenőrző hatóságként jár el. Az irányító hatóság közreműködő szervezete Regione Lazio lesz.

               Az érintett tagállam által vállalt kötelezettségek

               36.Olaszország minden szükséges biztosítékot megadott az alábbiak tekintetében:

               –a javasolt intézkedésekhez való hozzáférés és azok megvalósítása során tiszteletben tartják az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség elvét;

               –a nemzeti és uniós jogszabályokban a csoportos létszámcsökkentések vonatkozásában előírt követelményeknek eleget tettek;

               –az elbocsátó Gruppo Alitalia, amely a leépítések után folytatja tevékenységét, eleget tesz az elbocsátásokra vonatkozó jogi követelményeknek és a munkavállalóival szemben is ennek megfelelően jár el,

               –a javasolt intézkedések nem részesülnek egyéb uniós alapok vagy pénzügyi eszközök pénzügyi támogatásában, és megtették a szükséges intézkedéseket a kettős finanszírozás megelőzésére;

               –a javasolt intézkedések kiegészítik a strukturális alapok által finanszírozott intézkedéseket;

               –az EGAA-ból nyújtott pénzügyi hozzájárulás megfelel az állami támogatásra vonatkozó uniós eljárási és anyagi szabályoknak.

               KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               Javasolt költségvetés

               37.Az EGAA éves maximális összege (2011-es árakon számítva) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  20
                12. cikkében meghatározottaknak megfelelően 150 millió EUR.

               38.Miután megvizsgálta a kérelmet az EGAA-rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek szempontjából, valamint figyelembe vette a megcélzott kedvezményezettek számát, a javasolt intézkedéseket és a becsült költségeket, a Bizottság azt javasolja, hogy a javasolt intézkedések összköltségének 60 %-át kitevő 1 414 848 EUR összeget folyósítsanak az EGAA-ból a kérelemben igényelt pénzügyi hozzájárulás biztosítása érdekében.

               39.Az EGAA igénybevételére vonatkozó javasolt határozatot az Európai Parlament és a Tanács közösen hozza meg, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás
                  21
                13. pontja értelmében.

               Kapcsolódó jogi aktusok

               40.A Bizottság az EGAA igénybevételéről szóló határozatra irányuló javaslatának benyújtásával egyidejűleg javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak 1 414 848 EUR összegnek az érintett költségvetési sorba történő átcsoportosításra is.

               41.A Bizottság az EGAA igénybevételéről szóló határozatra irányuló javaslatával egyidejűleg végrehajtási aktus formájában egy pénzügyi hozzájárulásról szóló határozatot is elfogad, amely abban az időpontban lép hatályba, amikor az Európai Parlament és a Tanács elfogadja az EGAA igénybevételéről szóló határozatjavaslatot.

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről
                  (Olaszország kérelme – EGF/2015/004 IT/Alitalia)

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  22
                és különösen annak 15. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra
                  23
                és különösen annak 13. pontjára,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (a továbbiakban: EGAA) célja, hogy támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások miatt, vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság elhúzódása, illetve egy újabb globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak és tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozóknak a munkaerőpiacon történő újbóli beilleszkedéshez.

               (2)Az EGAA éves maximális összege (2011-es árakon számítva) az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  24
                12. cikkében meghatározottaknak megfelelően 150 millió EUR.

               (3)A Gruppo Alitalia vállalatnál
                  25
                Olaszországban történt elbocsátásokat követően Olaszország 2015. március 24-én EGF/2015/004 IT/Alitalia referenciaszámon kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt. A kérelmet az 1309/2013/EU rendelet 8. cikke (3) bekezdésének megfelelően további információkkal egészítette ki. A kérelem eleget tesz az 1309/2013/EU rendelet 13. cikkében az EGAA-ból folyósított pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek.

               (4)Az EGAA-t ezért rendelkezésre kell bocsátani az Olaszország által benyújtott kérelem alapján nyújtandó, 1 414 848 EUR összegű pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében,

               (5)Az EGAA igénybevételéhez szükséges idő minimálisra csökkentése érdekében ezt a határozatot az elfogadása napjától kell alkalmazni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió 2015. évi általános költségvetésének keretein belül az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból 1 414 848 EUR összeg igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában.

               2. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba. Ezt a határozatot [the date of its adoption]*-tól/-től kell alkalmazni.

                  26Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

                     (1)
                  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

                     (2)
                  Az Alitalia Compagnia Aerea Italiana S.p.A. és az Air One S.p.A. (a CAI First S.p.A., a CAI Second S.p.A. és az Alitalia Loyalty).

                     (3)
                  Az EGAA-rendelet 3. cikkének értelmében.

                     (4)
                  HL L 393., 2006.12.30., 1. o.

                     (5)
                  Az 1309/2013/EU rendelet 7. cikkének (4) bekezdése alapján.

                     (6)
                  A Bizottság 2012. november 8-i 1046/2012/EU rendelete az új regionális bontásra vonatkozó idősorok továbbítása tekintetében a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 310., 2012.11.9., 34. o.).

                     (7)

                     http://www.icao.int/Newsroom/News%20Doc%202013/COM.43.13.ECON-RESULTS.Final-2.en.pdf

                     (8)

                     http://www.icao.int/Newsroom/Pages/Strong-Passenger-Results-and-a-Rebound-for-Freight-Traffic-in-2014.aspx

                     (9)

                     http://www.amadeus.com/web/amadeus/en_US-US/Amadeus-Home/News-and-events/News/041713-300-world-super-routes/1259071352352-Page-AMAD_DetailPpal?assetid=1319526535668&assettype=PressRelease_C

                     (10)
                  ENAC. Forgalmi adatok.

                     www.enac.gov.it

                     (11)
                  Id.

                     (12)
                  Eurostat, Foglalkoztatás nemek, korcsoportok és részletes gazdasági tevékenység szerint (2008-tól, NACE Rev.2 (1 000),

                     http://ec.europa.eu/eurostat/web/lfs/data/database

                  .

                     (13)
                  Az EGF/2013/014 FR Air France (COM(2014) 701 final) és az EGF/2015/004 IT Alitalia, azaz a jelenlegi kérelem.

                     (14)
                  UIL-transporti, UGL transporti, FILT-CGIL, FIT-CISL.

                     (15)
                  A Cassa Integrazione Guadagno (CIG) olyan ellátás, amely bizonyos szintű jövedelmet hivatott biztosítani azoknak a munkavállalóknak, akik akadályokba ütköznek abban, hogy betöltsék munkakörüket. A CIG-et akkor veszik igénybe, ha a helyi szintű munkaerőpiacra nézve súlyos következményekkel járó szerkezetátalakítás, a vállalat átszervezése, a vállalat válsága vagy csődeljárás miatt csökkentik vagy leállítják a termelést. A CIG olyan eszköz, amely megakadályozza a munkavállalók elbocsátását azáltal, hogy a termelés szokásos szintjére való visszatérésre várva mentesíti a vállalkozásokat az ideiglenesen feleslegessé vált munkaerő költségei alól. Azonban a CIG gyakran a mobilità előszobája.

                     (16)
                  A mobilità a törvény által az elbocsátás következményeinek enyhítése érdekében előírt egyik szociális védőháló. A mobilità eljárás révén az elbocsátott munkavállalók pénzügyi támogatásban részesülnek, és olyan mechanizmusokat biztosítanak számukra, amelyek megkönnyítik az ismételt munkába állásukat.

                     (17)
                  Eurostat, Foglalkoztatás nemek, korcsoportok és részletes gazdasági tevékenység szerint,

                     http://ec.europa.eu/eurostat/web/lfs/data/database

                  .

                     (18)
                  A költségvetés elkészítése céljából a kérelmező tagállam 3 000 EUR-ra becsülte a visszailleszkedett munkavállalók után, és 600 EUR-ra az azon munkavállalók után fizetendő átlagos összeget, akiknek az esetében nem sikerült megoldást találni.

                     (19)

                     http://www.gazzettaufficiale.it/eli/id/2013/12/27/13G00191/sg

                     (20)
                  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

                     (21)
                  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (22)
                  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

                     (23)
                  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (24)
                  A Tanács 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom rendelete a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

                     (25)
                  Az Alitalia Compagnia Aerea Italiana S.p.A. és az Air One S.p.A. (a CAI First S.p.A., a CAI Second S.p.A. és az Alitalia Loyalty).

                     (26)
                  Date to be inserted by the Parliament before the publication in OJ.