Fontos jogi nyilatkozat

|

52008PC0173

Javaslat: a Tanács rendelete a 384/96/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból származó kumarin behozatalára vonatkozó, Indiára, Thaiföldre, Indonéziára és Malajziára is kiterjesztett végleges dömpingellenes vám kivetéséről  /* COM/2008/0173 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 4.4.2008COM(2008)173 véglegesJavaslat:A TANÁCS RENDELETEa 384/96/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból származó kumarin behozatalára vonatkozó, Indiára, Thaiföldre, Indonéziára és Malajziára is kiterjesztett végleges dömpingellenes vám kivetéséről(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSA JAVASLAT HÁTTERE |110 | A javaslat indokai és célkitűzései Ez a javaslat a legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) alkalmazására vonatkozik a Kínai Népköztársaságból származó kumarin behozatala vonatkozásában. |120 | Általános összefüggések A javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben, az abban megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően lefolytatott vizsgálat eredményeként jött létre. |130 | A javaslat által érintett területen meglévő rendelkezések A Kínai Népköztársaságból származó kumarin behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 1996. március 25-i 600/96/EK tanácsi rendelet. A Kínai Népköztársaságból származó kumarin behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 2002. május 7-i 769/2002/EK tanácsi rendelet. A Kínai Népköztársaságból származó kumarin behozatalára a 769/2002/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak az Indiából vagy Thaiföldről szállított kumarin behozatalára – függetlenül attól, hogy Indiából vagy Thaiföldről származóként jelentik-e be – történő kiterjesztéséről szóló, 2004. december 22-i 2272/2004/EK tanácsi rendelet. A Kínai Népköztársaságból származó kumarin behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 769/2002/EK tanácsi rendelet Indián vagy Thaiföldön keresztül történő, indiai vagy thaiföldi vagy másmilyen eredetűként bejelentett kumarin behozatala általi kijátszása miatt történő vizsgálattal kapcsolatban felajánlott vállalás elfogadásáról szóló, 2005. január 3-i 2005/3/EK bizottsági határozat. A Kínai Népköztársaságból származó kumarin behozatalára a 769/2002/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak az Indonéziában vagy Malajziában feladott, akár Indonéziából, akár Malajziából származónak bejelentett kumarin behozatalára történő kiterjesztéséről szóló, 2006. november 7-i 1650/2006/EK tanácsi rendelet. |141 | Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Nem alkalmazandó. |KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |Konzultáció az érdekelt felekkel |211 | Az eljárásban érintett érdekelt felek kaptak lehetőséget arra, hogy az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban a vizsgálat során megvédjék érdekeiket. |212 |Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |229 | Külső szakértők bevonására nem volt szükség. |230 | Hatásvizsgálat A javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, viszont tartalmazza a megvizsgálandó körülmények részletes listáját. |A JAVASLAT JOGI ELEMEI |305 | A javasolt intézkedés összefoglalása Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban 2007. május 8-án hatályvesztési felülvizsgálat indult, amely a Kínai Népköztársaságból származó kumarin behozatalára 1996 óta hatályos dömpingellenes intézkedésekre irányult. A vizsgálat megerősítette, hogy fennáll a dömping és kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűsége, ezért a Bizottság javasolja a kumarin behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseknek a jelenlegi szinten való fenntartását. A tagállamokkal a Dömpingellenes Bizottság keretében, 2008. március 12-én konzultáltak; a javaslatot 24 tagállam támogatta. Javasolt tehát, hogy a Tanács fogadja el az Európai Unió Hivatalos Lapjában legkésőbb 2008. május 7-én közzétenni kívánt mellékelt rendeletjavaslatot. |310 | Jogalap A legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet. |329 | A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ennélfogva nem alkalmazandó. |Az arányosság elve A javaslat a következő ok miatt eleget tesz az arányosság elvének: |331 | Az intézkedés formáját az alaprendelet írja le, és nem hagy teret a nemzeti döntéshozásnak. |332 |Az eszközök megválasztása |341 | Javasolt eszköz: rendelet. |342 | Egyéb eszközök az alábbi ok miatt nem lennének megfelelőek: Más eszközök nem lennének megfelelőek, mert az alaprendelet nem ír elő alternatív lehetőségeket. |KÖLTSÉGVETÉSI VONZAT |409 | A javaslatnak nincs hatása a Közösség költségvetésére. |E-2742 | (Explanatory memorandum validated - 2 742 characters - complying with DGT norm.) |Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa 384/96/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból származó kumarin behozatalára vonatkozó, Indiára, Thaiföldre, Indonéziára és Malajziára is kiterjesztett végleges dömpingellenes vám kivetésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 9. cikkére, 11. cikkének (2) bekezdésére és 13. cikkére,tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,mivel:A. AZ ELJÁRÁS1. Hatályos intézkedések1.  A Tanács a 769/2002/EK rendelettel[2] tonnánként 3 479 EUR összegű végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó kumarin behozatalára, e vámot pedig a 2272/2004/EK tanácsi rendelettel[3] az Indiában és Thaiföldön feladott, az 1650/2006/EK tanácsi rendelettel[4] pedig az Indonéziában és Malajziában feladott behozatalra is kiterjesztette.2.  A Bizottság 2005. január 3-i határozatával[5] elfogadta egy indiai gyártónak az Indiából vagy Thaiföldről feladott kumarin behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések állítólagos kijátszására irányuló vizsgálattal kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalását.2. Felülvizsgálati kérelem3.  A kérelmet 2007. február 8-án az Európai Vegyipari Tanács (CEFIC) (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be a Közösség teljes kumaringyártást képviselő egyetlen közösségi gyártó nevében.4.  A kérelmezők azt állították, és elegendő egyértelmű bizonyítékot szolgáltattak arra vonatkozólag, hogy: a) fennáll a dömping és a Közösségnek okozott kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűsége, és b) az érintett termék Kínai Népköztársaságból származó behozatala továbbra is jelentős mennyiségben és dömpingelt árakon érkezett a Közösségbe.5.  Állításuk szerint az érintett termék behozatali mennyisége és árai – egyéb következmények mellett – továbbra is kedvezőtlenül hatnak a közösségi gazdasági ágazat árszintjére, és ezáltal jelentős mértékben rontják a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi és foglalkoztatási helyzetét.6.  A kérelmező emellett arra is rámutatott, hogy az intézkedések bevezetése során az érintett termék kínai exportőrei/gyártói megpróbálták kijátszani a meglévő intézkedéseket; a kijátszásra irányuló gyakorlatokat az intézkedéseknek a 2272/2004/EK és az 1650/2006/EK tanácsi rendelettel történő kiterjesztésével sikerült ellensúlyozni.3. Az eljárás megindítása7.  Mivel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel[6] az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján vizsgálatot indított.4. A vizsgálati időszak8.  A dömping és az okozott kár folytatódásának vagy megismétlődésének megállapítására irányuló felülvizsgálati időszak 2006. április 1-jétől 2007. március 31-ig tartott. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének értékelése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálatára vonatkozó időszak 2003. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartott (a továbbiakban: a tendenciák vizsgálatának időszaka).5. A vizsgálatban érintett felek9.  A felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmező közösségi gyártót, a kínai exportáló gyártókat és képviselőiket, a kínai hatóságokat és az ismert importőröket, felhasználókat és szervezeteket. A Bizottság kérdőíveket küldött a következőknek: az exportáló gyártók, egy indiai gyártó (a (26) preambulumbekezdésben említett analóg ország), az egyetlen közösségi gyártó, az ismert érintett importőrök, felhasználók és szövetségek, valamint azon felek, akik a felülvizsgálat kezdeményezéséről szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek.Mintavétel a Kínai Népköztársaság exportőrei/gyártói esetében10.  Tekintettel az eljárásban érintett exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, a dömpingellenes eljárás megindításáról szóló értesítés az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételi módszerek alkalmazását irányozta elő. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte valamennyi exportáló gyártót, hogy jelentkezzenek és bocsássák rendelkezésre a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben megadott alapadataikat a kumarinnal kapcsolatban a felülvizsgálati időszak során folytatott tevékenységükről. A Kínai Népköztársaságban két vállalat töltötte ki a mintavételhez szükséges kérdőívet, de csupán egyikük, az alábbi vállalat jelezte együttműködési szándékát, és válaszolt a dömpingre vonatkozó kérdőívre:11.  Nanjing Jingqiao Perfumery/China Tuhsu Flavours & Fragrances Imp. & Exp. Corp.12.  A közösségi gyártó és négy importőr/felhasználó kitöltötte a kérdőívet. Az analóg ország esetében az indiai gyártó, amellyel a Bizottság szolgálatai kapcsolatba léptek, elutasította az együttműködést.6. A kapott információk ellenőrzése13.  A Bizottság felkutatott és megvizsgált minden olyan információt, amely szükséges lehet annak meghatározásához, hogy fennáll-e a dömping, illetve a közösségi gazdasági ágazatot ért kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűsége. A Bizottság továbbá a közvetlenül érintett felek számára lehetővé tette, hogy véleményüket írásban ismertessék, valamint hogy meghallgatást kérjenek.14.  Ellenőrző látogatásokra került sor a következő vállalatok telephelyein:Közösségi gyártó:-  Rhodia Organics, (Lyon) FranciaországImportőr/felhasználó:-  Henkel KGaA, (Krefeld) NémetországB. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK1. Érintett termék15.  Az érintett termék, a kumarin megegyezik az eredeti vizsgálat során vizsgált termékkel, ami egy fehéres színű, kristályos por, amelynek jellegzetes szaga a frissen kaszált szénáéhoz hasonlít. Főleg aromavegyszerként és rögzítőszerként használják olyan illatosító anyagok készítésekor, amelyeket a mosószerek, kozmetikumok és parfümök gyártásában alkalmaznak.16.  A kumarint, amely eredetileg egy tonkababból nyert természetes termék volt, jelenleg szintetikus úton állítják elő. Szintézissel állítható elő fenolból, amelyből így szalicil-aldehidet nyernek (Perkin-reakció), vagy pedig szintézissel állítják elő ortokrezolból (Raschig-reakció). A kumarin fő fizikai jellemzője a tisztaság, amelyet az olvadási pont alapján lehet meghatározni. A Közösségben értékesített szabványminőségű kumarin olvadási pontja 68–70 °C, amely 99%-os tisztaságnak felel meg.17.  Az érintett termék az ex 2932 21 00 KN-kód alá tartozik.2. Hasonló termék18.  Akárcsak az eredeti vizsgálatban, megállapították, hogy a Kínai Népköztársaságból a Közösségbe exportált kumarin, valamint a Közösségben előállított és a közösségi piacon értékesített kumarin ugyanazokkal a fizikai jellemzőkkel és felhasználási lehetőségekkel rendelkezik, így az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek tekinthető.C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE1. Általános kérdések19.  Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy jelenleg történik-e dömping, és valószínűsíthető-e, hogy az intézkedések hatályvesztése a dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezet.20.  Az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdésével összhangban ugyanazt a módszert alkalmazták, mint az eredeti vizsgálatban. Mivel a hatályvesztési felülvizsgálat nem rendelkezik arról, hogy meg kellene vizsgálni a körülmények megváltozását, így nem mérlegelték újra, hogy vajon a gyártók jogosultak-e arra, hogy piacgazdasági elbánásban részesüljenek.21.  A statisztikai adatok tanúsága szerint az EU-ba körülbelül 214 tonnát importáltak valamennyi forrásból; ebből 137 tonna származott Kínából, ami az uniós fogyasztás körülbelül 20%-át képviseli.2. Mintavétel (exportőrök) és együttműködés22.  Emlékeztetni kell arra, hogy az előző vizsgálat során – melynek eredményeit 2002 májusában tették közzé – a kínai exportáló gyártók nem tanúsítottak együttműködést, és sem piacgazdasági, sem egyéni elbánásban nem részesültek.23.  A Kínai Népköztársaság 21 lehetséges gyártója/exportőre számára küldtek mintavételi formanyomtatványt, azonban csupán két vállalat reagált erre, és csak egyikük működött együtt a vizsgálatban a kérdőív kitöltésével; ezért nem volt szükség mintavételre. Ez az egyetlen válasz a felülvizsgálati időszak során érkező kínai behozatal mintegy 5%-ára vonatkozott. A kapacitást tekintve ez az együttműködő vállalat rendelkezett a kínai összkapacitás mintegy 17%-ával.24.  Az együttműködés rendkívül alacsony mértéke miatt és annak következtében, hogy az említett egy vállalat korlátozott mértékben tekinthető reprezentatívnak a kínai piac és termelés tekintetében, megállapították, hogy közvetlenül az exportáló gyártóktól nem gyűjthetők össze az érintett terméknek a felülvizsgálati időszak alatt a Közösségbe irányuló behozatalára vonatkozó, megbízható információk. Ilyen körülmények között és az alaprendelet 18. cikkével összhangban a Bizottság a rendelkezésre álló adatokra, vagyis a KN-kóddal kapcsolatos adatokra támaszkodott. Ugyanakkor az alaprendelet 18. cikkével összhangban az egyetlen kitöltött kérdőív információit is felhasználták, hogy a rendelkezésre álló adatokat ellenőrizzék.25.  Megállapították, hogy a vizsgálat legtöbb szempontjából a KN-kóddal kapcsolatos adatok tekinthetők a legmegbízhatóbb, rendelkezésre álló adatoknak. A TARIC-kóddal kapcsolatos adatok és az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése alapján gyűjtött adatok megerősítették a KN-kódok helytállóságát.26.  Indokolt esetben kiegészítésként felhasználhatók az együttműködő gyártóktól és a (az érintett terméktől eltérő termékekre is vonatkozó) kínai exportstatisztikákból származó, a Bizottság rendelkezésére álló exportár-adatok is.3. Analóg ország27.  A kumarin illatanyagot csak néhány országban állítják elő, ezért rendkívül szűk körből kellett kiválasztani az analóg országot. A vizsgálat során rendelkezésre álló információk alapján a felülvizsgálati időszak alatt csupán Franciaországban, Kínában és Indiában állítottak elő kumarint. A megelőző felülvizsgálatban az Amerikai Egyesült Államok szerepelt, azonban a vállalat azóta felhagyott a termék gyártásával. Az eljárás megindításáról szóló értesítés Indiát javasolta, de egyetlen indiai gyártó sem volt hajlandó együttműködni a vizsgálatban.28.  E megállapításokat tekintve a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében „bármilyen más elfogadható alapon” állapították meg. A közösségi gazdasági ágazat adatait e célból elfogadhatónak tekintették.4. Dömping a felülvizsgálati időszakban29.  A (23) preambulumbekezdésben ismertetett okoknál fogva a dömpingkülönbözetet a KN-kóddal kapcsolatos adatok felhasználásával állapították meg, melyeket az egyetlen együttműködő kínai exportáló gyártótól származó adatokkal ellenőriztek. A kínai behozatal exportárait kiigazították, hogy biztosítsák a rendes értékkel való összehasonlíthatóságukat. E kiigazítások biztosították, hogy a számításokat gyártelepi alapon végezték, és az exportár és a rendes érték közötti különbséget a CIF exportár százalékában fejezték ki. Ennek alapján a felülvizsgálati időszak során a dömpingkülönbözet 45% körüli volt.5. Árösszehasonlítás30.  Egyértelmű volt, hogy az intézkedések hatályvesztése a kínai exportőröket arra ösztönözné, hogy nagy mennyiségben végezzenek értékesítést az Unió kiterjedt piacán. Ez a következtetés a vizsgálat idején kiszámított alábbi adatokra támaszkodik:i. a felülvizsgálati időszak során a kínai belföldi árak körülbelül 25%-kal alacsonyabbak voltak, mint az uniós piaci árak;ii. a kínai gyártók termelésük nagy részét exportpiacokon értékesítik, mert a belföldi piac nem elég nagy ahhoz, hogy felvegye termelésük egészét, és mert belföldi árak a harmadik országbeli piacokon felszámítható árakhoz hasonlítanak;iii. a közösségi piaci árak magasabbak, mint a kínai exportáló gyártók által harmadik országok piacain felszámított exportárak, ami azt jelzi, hogy más harmadik országokban is megvalósul a dömping, és hogy a kínai gyártókat ez a helyzet arra ösztönözné, hogy kivitelüket ismét a Közösségbe irányítsák.6. Kihasználatlan kapacitás a Kínai Népköztársaságban31.  A 2002 májusában befejeződött előző vizsgálat során megállapították, hogy rendkívül nagy a kihasználatlan kínai termelési kapacitás (a termelési kapacitás 50-60%-a). A kínai exportáló gyártók alacsony mértékű együttműködése miatt kevés információ állt rendelkezésre a vizsgálat során a jelenlegi kihasználatlan kínai kapacitásról és készletekről.32.  A kitöltött kérdőív szerint azonban az egyetlen együttműködő vállalat jelentős kihasználatlan kapacitással rendelkezik. E gyártó készlete a felülvizsgálati időszak befejezésekor körülbelül 500 tonnát tett ki, ami az uniós piac csaknem 70%-át jelentette a felülvizsgálati időszak során. Szem előtt tartva, hogy e gyártó kapacitása a kínai termelési kapacitás csupán 15-20%-át teszi ki, valószínű, hogy ennél is nagyobb készletek állnak rendelkezésre ahhoz, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az uniós piacra jussanak.7. Harmadik országbeli piac vagy a kínai belföldi piac esetleges felvevőképessége33.  Szem előtt tartva a fenti árösszehasonlításokat és a rendelkezésre álló kihasználatlan kapacitást és készleteket, nem állítható, hogy a kínai termelést harmadik országok piacai vagy a kínai belföldi piac fel tudja venni. Ez azzal magyarázható, hogy a harmadik országok piacain a felhasználás az elmúlt 10 év során viszonylag egyenletes maradt, és várható, hogy ez a jövőben is így lesz. Ezt figyelembe véve nyilvánvaló, hogy a kínai gyártóknak továbbra is szükségük lesz arra, hogy exportáljanak a Közösségbe. Ez azzal a ténnyel magyarázható, hogy az uniós piac az egyik legvonzóbb piac mérete és a viszonylag magas felszámítható árak miatt. Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén egyértelmű, hogy az uniós piacra még nagyobb mennyiségben érkezne a dömpingelt behozatal.8. Az intézkedések kijátszásának gyakorlata34.  Az (1) preambulumbekezdésben említettek szerint a felülvizsgált intézkedéseket az intézkedések kijátszására irányuló vizsgálat eredményeképp kiterjesztették Indiára, Thaiföldre, Malajziára és Indonéziára. Ez jelzi azt, hogy a kínai gyártóknak kifejezett érdekük fűződik ahhoz, hogy bejussanak a közösségi piacra, valamint azt, hogy hatályos dömpingellenes intézkedések ellenére is hajlandóak erre. A kijátszásra irányuló gyakorlatok megléte ezért alátámasztja azt a következtetést, hogy fennáll a valószínűsége, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a dömpingelt behozatal még nagyobb mennyiségben jelenik meg a közösségi piacon.9. Következtetés a dömping folytatódásának és/vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban35.  A fentiek alapján arra lehet következtetni, hogy a dömping az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűleg folytatódna.D. A KÖZÖSSÉGI GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA36.  A kérelmező által képviselt vállalat volt az egyetlen közösségi kumaringyártó a vizsgálati időszakban. Ezért az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében ez a közösségi gyártó alkotja a közösségi gazdasági ágazatot.E. A KÖZÖSSÉGI HELYZET ELEMZÉSE1. Közösségi felhasználás[7]37.  A felülvizsgálat tárgyát képező termék egyetlen KN-kód részét képezi. Annak érdekében, hogy meghatározható legyen az érintett terméktől eltérő termékek mennyisége e KN-kódon belül, a bizottsági szolgálatok összehasonlították a KN-kóddal kapcsolatos adatokat a (23) preambulumbekezdésben említett más, rendelkezésre álló statisztikai forrásokkal. Az összehasonlítás szerint valójában az érintett termék alkotja az e kód alatt importált termékek csaknem 100%-át.38.  A közösségi felhasználást ezért úgy határozták meg, hogy az Európai Közösségbe irányuló behozatalra vonatkozó, KN-kóddal kapcsolatos összes adatot hozzáadták a közösségi gazdasági ágazatnak a kitöltött kérdőívben feltüntetett közösségi piaci értékesítési volumenéhez.39.  Összességében a kumarin látható fogyasztása a felülvizsgált időszak során 8%-kal csökkent: 2005-ig csökkenés, azt követően növekedés következett be. A fogyasztás szintje láthatólag stabilizálódott.40.  A közösségi fogyasztás a következőképpen alakult:1. táblázat2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |Közösségi fogyasztás (index 2003=100) | 100 | 91,4 | 82,4 | 90 | 92,3 |2. Az érintett országból származó behozatala) Volumen és piaci részesedés41.  A (36) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint a 2932 21 00 KN-kódot használták az érintett termék Közösségbe irányuló behozatalára vonatkozó adatok forrásaként.42.  A kínai behozatal vonatkozásában figyelembe kell venni a kijátszásra irányuló, bizonyított gyakorlatot, amely hatására az intézkedéseket kiterjesztették az Indiából, Thaiföldről, Indonéziából és Malajziából származó kumarin behozatalára is. Az intézkedések kijátszására irányuló gyakorlatok elleni, elfogadott intézkedések következtében a Kínai Népköztársaságból származó behozatal, valamint a Kínából származó, de más országban feladott behozatal mennyisége a tendenciák vizsgálatának időszaka során csökkent. A kínai eredetű behozatal mennyisége továbbra is alacsony, a csökkenés az intézkedések hatékony voltát is bizonyította.43.  A (38) preambulumbekezdésben említettek szerint a látható felhasználás az figyelembe vett időszak során csökkent. A felhasználáshoz viszonyítva a kínai behozatal mennyisége tovább csökkent, és ez hozzájárult piaci részesedésének a közösségi piacon bekövetkező csökkenéséhez, ami előnyösnek bizonyult a közösségi gazdasági ágazat számára. A harmadik országokból a Közösségbe irányuló behozatal volumene a tendenciák vizsgálatának időszaka során nem változott.2. táblázat2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |Dömpingelt behozatal volumene (index 2003 = 100) | 100 | 99,4 | 49,7 | 47 | 50,1 |A harmadik országokból származó behozatal volumene | 100 | 78 | 74,7 | 65,5 | 66,6 |A dömpingelt behozatal piaci részesedésének aránya | 30% - 40% | 40% - 50% | 20% - 30% | 10% - 20% | 20% - 30% |b) Árak44.  A tendenciák vizsgálatának időszaka során a Kínából importált kumarin átlagos CIF-árai stabilan a közösségi gazdasági ágazat árai alatt maradtak.3. A közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetea) Termelés45.  A közösségi gazdasági ágazat 2003 és a felülvizsgálati időszak között 25%-kal kényszerült csökkenti a termelési mennyiséget. Ez azzal a ténnyel függ össze, hogy 2003-tól kezdődően a közösségi gazdasági ágazat a kijátszási gyakorlat miatt veszített értékesítési volumenéből. Emellett harmadik országokba irányuló kivitele értékesítési mennyiségéből is veszített, mivel a közösségi gazdasági ágazat a harmadik országokban is az olcsó kínai kivitel jelentette nehézségekkel szembesült.b) Kapacitás és kapacitáskihasználás46.  A (36)–(39) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a közösségi gazdasági ágazat a tendenciák vizsgálatának időszaka során viszonylag egyenletesen tartotta az érintett termék Közösségen belüli értékesítését. Ugyanazon időszak alatt azonban a közösségi gazdasági ágazat a harmadik országokba exportált mennyiség jelentős csökkenésével szembesült. E körülmények között a közösségi gazdasági ágazat arra kényszerült, hogy a kapacitáskihasználás optimalizálása érdekében csökkentse kapacitását. Ennek ellenére a kapacitáskihasználás mértéke viszonylag alacsony maradt.3. táblázat2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |Termelés | 100 | 63,4 | 66,3 | 70,3 | 75,4 |Termelési kapacitás | 100 | 63,5 | 63,5 | 63,5 | 63,5 |Kapacitáskihasználás | 100 | 99,8 | 104,4 | 110,8 | 118,8 |c) Értékesítés a Közösségben47.  A közösségi gazdasági ágazat közösségi értékesítési volumene 36%-kal nőtt a tendenciák vizsgálatának időszaka során. Ezt az intézkedések új, ötéves időszakra szóló kiterjesztése és a kijátszási gyakorlatok eredményes megszüntetése tette lehetővé. Ennek következtében és a (41) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a kínai behozatal mennyisége ugyanazon időszak alatt csökkent. Az egyetlen ismert kumaringyártó harmadik országból, Indiából származó behozatal mennyisége a kötelezettségvállalás hatására korlátozott volt.d) Készletek48.  A közösségi gazdasági ágazat készletmennyisége a tendenciák vizsgálatának időszaka során csökkent.e) Piaci részesedés49.  A közösségi gazdasági ágazat a tendenciák vizsgálatának időszaka során növelte piaci részesedését. A (41) és (42) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint a hatályos intézkedések hatékonysága lehetővé tette a közösségi gazdasági ágazat számára piaci részesedésének visszaszerzését. A piaci részesedés 22 százalékpontos növekedése a tendenciák vizsgálatának időszaka során egyértelműen a kijátszási gyakorlatok megszüntetésének tulajdonítható.f) Árak50.  A kumarin átlagos nettó eladási ára a közösségi piacon 2004-ben 10%-kal csökkent a 2003-as év áraihoz képest. 2004-et követően az árak fokozatosan emelkedtek, de a 2003-as árszintet nem érték el a felülvizsgálati időszak alatt. Az árak teljes visszarendeződése a várakozásokkal ellentétben nem történt meg. .51.  Az árhelyzet a kínai behozatal jelentette nagy nyomást tükrözi. A figyelembe vett időszak során a Kínából importált kumarin átlagos CIF-árai stabilan a közösségi gazdasági ágazat árai alatt maradtak. A hatályos intézkedésekkel a felülvizsgálati időszak alatt a Kínából származó kumarint ugyanazon az áron értékesítették, mint a közösségi gazdasági ágazat által előállított kumarint. A kínai behozatal árai mintegy plafonként működve arra kényszerítették a közösségi gazdasági ágazatot, hogy árait a behozatal áraihoz igazítsa. Ennek következtében a közösségi gazdasági ágazat árai jelentősen nyomottak, és az ágazat jövedelmezősége alacsony.52.  A Kínából származó kumarin általi alákínálás folytatódásának meghatározására a közösségi gazdasági ágazat gyártelepi alapon független vevőknek felszámított árait összehasonlították a CIF közösségi határparitásos árral, a (23) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően KN-kóddal kapcsolatos adatokat használva. Az összehasonlítás azt mutatta, hogy az árak közel voltak ugyan a közösségi gazdasági ágazat számára megállapított, kárt nem okozó árhoz, a behozatal azonban nem kínált alá a közösségi gazdasági ágazat árainak;4. táblázat2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |Készletek | 100 | 50,3 | 31 | 20,9 | 3,7 |A közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése | 100 | 98 | 136,5 | 149,3 | 148 |Árak | 100 | 90,4 | 93,7 | 96,6 | 97,3 |g) Jövedelmezőség53.  Az érintett termék közösségbeli független vevőknek történő értékesítése jövedelmezősége a felülvizsgálati időszak során láthatóan enyhén pozitív. 2004-től kezdve kedvezőtlenül alakult, és 2006-tól enyhén javult. Az alacsony jövedelmezőség részben a (49) és (50) preambulumbekezdésben említett, nyomott eladási áraknak tulajdonítható, amelyhez a költségek emelkedése társult, elsősorban a nyersanyagok árának tekintetében. A jövedelmezőség javulása csak részben képes kompenzálni ezen elemeknek a jövedelmezőségre gyakorolt kedvezőtlen hatását. Összességében a nyereség a figyelembe vett időszak egészében jóval a rendes nyereség alatt maradt.h) Pénzáramlás és tőkebevonási képesség54.  A közösségi gazdasági ágazat által előidézett, az érintett termék uniós piaci értékesítésével kapcsolatos pénzáramlás a jövedelmezőség alakulását tükrözi. Érdemes megemlíteni, hogy bár a pénzforgalom alacsony volt, a pozitív tartományban maradt a tendenciák vizsgálatának időszaka során.55.  A vizsgálat megállapította, hogy a közösségi gazdasági ágazat nem ütközik nehézségekbe a tőkebevonás terén, és hogy a tőkeráfordítás a tendenciák vizsgálatának időszaka során rendkívül korlátozott volt. A tőkebevonási képesség nem tekinthető e vizsgálat szempontjából jelentős mutatónak, mivel a közösségi gazdasági ágazat olyan nagy csoport, amely számára a kumaringyártás teljes termelésének csak kis hányadát jelenti. A tőkebevonási képesség szorosan kapcsolódik a csoport egészének teljesítményéhez, nem pedig az érintett termék egyéni teljesítményéhez.i) Foglalkoztatás, termelékenység és bérek56.  A közösségi gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje a tendenciák vizsgálatának időszaka során romlott, különösen 2004-től kezdődően. A csökkenés a kumarin gyártási folyamatának a közösségi gazdasági ágazat általi átszervezéséhez kapcsolható. A közösségi gazdasági ágazat jövedelmezősége – az egy foglalkoztatottra jutó termelési volumenben kifejezve – erőteljesen nőtt ugyanebben a tendenciák vizsgálatának időszaka során.57.  A bérköltség egésze az (55) preambulumbekezdésben ismertetett átszervezés közvetlen hatására csökkent. Az egy alkalmazottra jutó átlagbér azonos szinten maradt a tendenciák vizsgálatának időszaka során.5. táblázat2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |Foglalkoztatottak | 100 | 86 | 61 | 57 | 57 |Bérek | 100 | 89,6 | 65,5 | 63,4 | 63,4 |Termelékenység | 100 | 76,4 | 111,8 | 129,4 | 135,3 |j) Beruházások és a beruházások megtérülése58.  A tendenciák vizsgálatának időszaka során a beruházások szintje 2004-ben érte el a csúcspontját, és azt követően csökkenni kezdett. A jelenlegi piaci körülmények között a közösségi gazdasági ágazat számára fontosabb meglévő termelési berendezései megtartása, mint a termelési kapacitás növelése.59.  Ebből a szempontból a befektetések megtérülése a közösségi gazdasági ágazat nettó nyeresége és befektetett eszközei könyv szerinti értéke tükrözi az (52) preambulumbekezdésben ismertetett jövedelmezőségi tendenciákat.k) Növekedés60.  A (36) és az azt követő preambulumbekezdésekben leírtak szerint a közösségi gazdasági ágazat uniós piaci értékesítési mennyisége nagymértékben emelkedett, lehetővé téve a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy jelentős mértékű piaci részesedést szerezzen vissza.l) A dömpingkülönbözet nagysága61.  A dömping nagyságának elemzése figyelembe veszi azt a tényt is, hogy léteznek a káros dömping megszüntetésére irányuló, hatályos intézkedések. Ugyanakkor a felülvizsgálati időszak alatti behozatali mennyiséget tekintve, a megállapított jelentős szintű dömpinggel kombinálva (lásd a (28) preambulumbekezdést), a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.m) A korábbi dömping hatásaiból való felépülés62.  Figyelembe kell venni azt is, hogy a közösségi gazdasági ágazat nem lett volna képes felépülni az előző dömpingből a dömpingellenes rendelkezése 2002-es elrendelését követően a kijátszási gyakorlatok miatt, amelyekkel szemben csak 2004-ben és 2006-ban fogadtak el intézkedéseket. Mielőtt a Tanács kijátszás elleni intézkedéseket rendelt volna el Indiával, Thaifölddel, Indonéziával és Malajziával szemben, illetve mielőtt a Bizottság 2005-ben elfogadta a kötelezettségvállalást, az említett négy országból származó behozatal szintje jelentős volt, és megakadályozta a közösségi gazdasági ágazatot abban, hogy felépüljön a dömping hatásaiból.4. A közösségi piac helyzetére vonatkozó következtetés63.  A Kínai Népköztársaságból származó kumarin behozatalára elrendelt dömpingellenes intézkedések, valamint az intézkedések azon országokra való kiterjesztése, amelyeknél bebizonyosodott az intézkedések kijátszása, kedvező hatást gyakorolt a közösségi gazdasági ágazatra, lehetővé téve, hogy nehéz gazdasági helyzetéből részlegesen felépüljön. A közösségi gazdasági ágazat által a költségek visszaszorítása és az egy alkalmazottra jutó termelékenység növelése terén tanúsított folyamatos erőfeszítések éppen csak kiegyenlíteni tudták a nyersanyagok áremelkedését és az értékesítési árak csökkenését a közösségi piacon.64.  A kínai gyártók – a (33) preambulumbekezdésben ismertetett – kijátszási gyakorlata alátámasztja azt a következtetést, amely szerint a kínai exportáló gyártóknak jelentős érdeke fűződik a közösségi piacra való jutáshoz.65.  A fenti elemzésre tekintettel a közösségi gazdasági ágazat helyzete továbbra is bizonytalan, habár az intézkedéseknek sikerült korlátozniuk a dömping káros hatásait. Ugyanakkor, ha növekedne a dömpingelt árú behozatal mennyisége, az minden valószínűség szerint rontana e helyzeten és ellehetetlenítené a közösségi gazdasági ágazat erőfeszítéseit, valószínűleg a közösségi kumaringyártás beszüntetéséhez vezetve.F. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE1. A kár megismétlődésének valószínűsége66.  Annak szempontjából, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg milyen hatást gyakorolna a közösségi gazdasági ágazatra, a (28)–(34) preambulumbekezdésben összefoglaltak mellett a következő tényezőket vették figyelembe.67.  A közösségi gazdasági ágazat a hatályos intézkedések hatására növelte értékesítési volumenét a közösségi piacon. Az adatok alapján egyértelmű, hogy a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése jelentősen növekedett egy olyan piacon, ahol a tendenciák vizsgálatának időszaka során a fogyasztás 8%-kal esett vissza. A közösségi gazdasági ágazatot azonban továbbra is kedvezőtlenül érintették a nyomott árak.68.  A fenti (38) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint a felhasználás 8%-kal csökkent, azonban az előrejelzések alapján nem várható jelentős változás a kumarin világpiaci felhasználása terén – jóllehet ez bizonyos mértékig a divathullámok alakulásától is függ. Intézkedések hiányában egyértelmű, hogy továbbra is jelentős mennyiségű, dömpingelt árú behozatal érkezik Kínából. Emellett a jelentős kínai szabad kapacitás jelzi annak valószínűségét, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén növekedni fog a Közösségbe irányuló behozatal mennyisége.69.  A kijátszás elleni eljárást követően az intézkedések kiterjesztése hatásos volt abból a szempontból, hogy megszüntette a Kínából származó, de Indiában, Thaiföldön, Indonéziában vagy Malajziában feladott érintett termékkel kapcsolatos, az intézkedések kijátszására irányuló gyakorlatokat. Valószínű, hogy a kínai exportáló gyártók agresszív árpolitikát alkalmaznának a Közösségben, hogy ellensúlyozzák a kijátszás megszüntetésével elveszített piaci részesedésüket.70.  A (29) preambulumbekezdésben levont következtetések szerint a vizsgálat megállapította, hogy a kínai gyártókat az intézkedések hatályvesztése arra ösztönözné, hogy nagy mennyiségű behozatalt irányítsanak a Közösségbe. Ez lehetővé tenné a kínai gyártók számára, hogy szabad kapacitásuk egy részét kihasználják.71.  Az ilyen helyzet kialakulásának valószínűségét még inkább alátámasztja az a tény, hogy a közösségi árak magasabbak, mint a más harmadik országokba irányuló kínai kivitel árai. Ez valószínűleg arra ösztönözné a kínai gyártókat, hogy élénkítsék tevékenységüket a közösségi piacon.72.  Az intézkedések hatályon kívül helyezése hatására nagy valószínűséggel megnövekedne az alacsonyabb árú behozatal mennyisége, ami előreláthatólag kedvezőtlen hatást gyakorolna a közösségi gazdasági ágazatra. Ilyen körülmények között a közösségi gazdasági ágazat vagy arra kényszerülne, hogy a piaci részesedés fenntartása érdekében csökkentse az árakat, vagy a jelenlegi szinten tartsa az eladási árakat, vevőket vesztve és végső soron az értékesítés csökkenéséhez vezetve. Az előbbi esetben a közösségi gazdasági ágazat veszteséggel működne, az utóbbiban pedig az értékesítések csökkenése végső soron megnövekedett költségekhez és veszteséghez vezetne.73.  Ezért – amennyiben az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a behozatal mennyisége az előrejelzések szerint nőne – a vizsgálat rámutatott arra, hogy egyértelműen fennáll annak valószínűsége, hogy a jelenleg is bizonytalan helyzetű közösségi gazdasági ágazatot ismételten kár érné. Összefoglalva, a közösségi gazdasági ágazat nem lenne tovább olyan helyzetben, hogy folytathassa a kumaringyártást.G. KÖZÖSSÉGI ÉRDEK1. Bevezetés74.  Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések meghosszabbítása ellentétes-e a Közösség egészének az érdekével. A közösségi érdek meghatározása az összes különböző, érintett érdek felmérésével történt, vagyis a közösségi gazdasági ágazat, az importőrök/kereskedők, valamint az érintett termék felhasználóinak érdekei alapján. Annak érdekében, hogy meg tudják ítélni az intézkedések fenntartásának vagy hatályon kívül helyezésének az előrelátható hatásait, a Bizottság az összes említett féltől információkat kért.75.  Ezek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömping folytatódására és a kár megismétlődésére vonatkozó megállapítás ellenére van-e olyan kényszerítő ok, amelyből az állapítható meg, hogy az intézkedések fenntartása ebben a konkrét esetben ellenétes a Közösség érdekeivel.2. A közösségi gazdasági ágazat érdeke76.  Egyértelmű, hogy az egyetlen közösségi gyártó érdeke az, ha folytathatja a kumarin előállítását.77.  Emellett a Bizottság úgy véli, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínű a dömping folytatódása és mértékének növekedése, ami a közösségi gazdasági ágazat helyzetének olyan szintű romlását idézné elő, amely az ágazat megszűnéséhez vezetne.78.  Összességében levonható az a következtetés, hogy az intézkedések fenntartása a közösségi gazdasági ágazat érdekében áll.3. Az importőrök és felhasználók érdeke79.  A Bizottság 13 importőrrel és 10 ipari felhasználóval vette fel a kapcsolatot, kérdőívet küldve számukra. A Bizottság szolgálataihoz négy válasz érkezett az együttműködésre hajlandó vállalatoktól.80.  A négy válaszadó közül az importőrök egyike ellenezte az intézkedéseket, mivel szempontjai az érintett termék beszerzésével kapcsolatban elsősorban az árra vonatkoztak. Ugyanez a vállalat ugyanakkor kijelentette, hogy összes termelési költségéhez viszonyítva a kumarin költségének aránya elenyésző.81.  habár az érintett terméket használják más iparágakban is, ahol gyakran nem helyettesíthető mással, jelentősége a késztermék összetételében mind a mennyiséget, mind az árt tekintve korlátozott, a legtöbb esetben egy százaléknál kisebb. Ezért a vám hatása a felhasználóra és a végső fogyasztóra igen csekély.82.  Egyes felhasználók kijelentették, hogy minősége miatt előnyben részesítik a közösségi származású kumarint. Ezeket a felhasználókat kedvezőtlenül érintené, ha a közösségi gazdasági ágazat az intézkedések hatályon kívül helyezése hatására beszüntetné tevékenységét.83.  A közösségi érdek vizsgálata során különös figyelemmel kell lenni a kárt okozó dömping kereskedelmet torzító hatásai megszüntetésének és a hatékony verseny visszaállításának szükségességére. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a kumarin világpiaca néhány gyártóra korlátozódik, melyek közül a legfontosabbak Kínában és a Közösségben találhatók. Ebből a szempontból fontos az ellátás különböző forrásainak (beleértve a közösségi gazdasági ágazatot) védelme. Emellett nem hagyható figyelmen kívül, hogy a dömpingellenes intézkedések célja nem a Közösségen kívüli források korlátozása, és a Kínából származó kumarin továbbra is elégséges mennyiségben importálható a Közösségbe.84.  Figyelembe véve a fenti megfontolásokat és az együttműködés alacsony szintjét, megerősíthető, hogy az importőrök és felhasználók gazdasági helyzetére a jelenleg hatályos intézkedések nem gyakoroltak jelentős kedvezőtlen hatást. Emellett a vizsgálat során nem merült fel, hogy az intézkedések meghosszabbítása eredményeképp kedvezőtlen hatások jelentkeznének.4. A közösségi érdekre vonatkozó következtetés85.  Figyelembe véve a fenti tényezőket levonható az a következtetés, hogy nincs olyan kényszerítő ok, amely szerint az intézkedések fenntartása ellentétes lenne a közösségi érdekkel.H. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK86.  Minden fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a meglévő intézkedések fenntartását ajánlani szándékozik. A Bizottság határidőt is biztosított számukra, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően ismertessék észrevételeiket.87.  A fent említettek alapján a Kínai Népköztársaságból származó kumarin behozatalára jelenleg hatályos dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.88.  Az (1) preambulumbekezdésben hangsúlyozottaknak megfelelően az érintett termék Kínából származó behozatalára elrendelt, hatályos dömpingellenes vámokat kiterjesztették az Indiában, Thaiföldön, Indonéziában és Malajziában feladott kumarin behozatalára is, attól függetlenül, hogy azokat Indiából, Thaiföldről, Indonéziából vagy Malajziából származónak jelentették-e be. Az érintett termék behozatalára fenntartandó dömpingellenes vámokat továbbra is ki kell terjeszteni az Indiában, Thaiföldön, Indonéziában és Malajziában feladott kumarin behozatalára is, függetlenül attól, hogy azokat Indiából, Thaiföldről, Indonéziából vagy Malajziából származóként jelentették-e be. A (2) preambulumbekezdésben említett indiai exportáló gyártó számára, aki a Bizottság által elfogadott kötelezettségvállalás alapján mentességet kapott az intézkedések alól, továbbra is azonos feltételek mellett kell mentességet biztosítani az e rendelettel elrendelt intézkedések alól,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikk1. Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, ex 2932 21 00 KN-kód (TARIC-kód 2932 21 00 19) alá sorolt kumarin behozatalára.2. A vámtétel összege 3 479 EUR/tonna.3. A Kínából származó behozatalra alkalmazandó 3 479 EUR végleges dömpingellenes vámot ki kell terjeszteni terjeszti az (1) bekezdésben említett ugyanazon termék Indiában, Thaiföldön, Indonéziában vagy Malajziában feladott behozatalára is, függetlenül attól, hogy azokat Indiából, Thaiföldről, Indonéziából vagy Malajziából származóként jelentették-e be (TARIC kódok: 2932 21 00 11, 2932 21 00 15 és 2932 21 00 16).2. cikkEltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.3. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.4. cikkAzokban az esetekben, amikor az áruk a szabad forgalomba bocsátás előtt megsérülnek, és ezért a vámérték megállapításához a 2454/93/EGK rendelet 145. cikke alapján a ténylegesen kifizetett vagy fizetendő ár arányos megosztására kerül sor, az említett összegek alapján kiszámított dömpingellenes vám összegét olyan arányban kell csökkenteni, amely megfelel a ténylegesen kifizetett vagy fizetendő ár arányos megosztásának.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, …-án/-éna Tanács részérőlaz elnök[…] [1] HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.[2] HL L 123., 2002.5.9., 1. o. Az 1854/2003/EK rendelettel (HL L 272., 2003.10.23. 1. o.) módosított rendelet.[3] HL L 396., 2004.12.31., 18.o.[4] HL L 311., 2006.11.10., 1.o.[5] HL L 1, 2005.1.4., 15. o.[6] HL C 103., 2007.5.8., 15. o.[7] Mivel egyetlen közösségi gyártó alkotja a közösségi gazdasági ágazat, az ebben a rendeletben található adatokat – bizalmas jellegük miatt – indexálják, illetve csak megközelítőleg adják meg.


title: Javaslat: a Tanács rendelete a Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 2000/597/EK, Euratom határozat végrehajtásáról szóló 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52008PC0223

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 29.4.2008COM(2008) 223 végleges2008/0089 (CNS)Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 2000/597/EK, Euratom határozat végrehajtásáról szóló 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSE javaslat célja, hogy az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozattal (a továbbiakban: ORD 2007)[1] összhangban módosítsák a pénzügyi szabályokat. A javaslat figyelembe veszi a közösségi jogszabályokban a 2028/2004/EK, Euratom tanácsi rendelet[2] által eszközölt módosítások óta végbement fejlődést is.Alább következik a Bizottság által javasolt módosítások összefoglalása:1. A 2007/436/EK, EURATOM HATÁROZAT EREDMÉNYEKÉNT MÓDOSÍTANDÓ RENDELKEZÉSEKa) A mezőgazdasági vámok és a behozatali vámok közötti különbségtétel megszüntetéseAz uruguayi forduló keretében megkötött megállapodásoknak az Európai Unió jogában történő végrehajtását követően már nincs lényeges különbség a mezőgazdasági vámok és az egyéb vámok között. Ebből kifolyólag az említett vámok közötti különbségtételt törölték az ORD 2007-ből, és ugyanezt kell tenni az 1150/2000/EK, Euratom rendeletben is.b) A Hollandia és Svédország számára az éves GNI-alapú hozzájárulások tekintetében a 2007–2013-as időszakra engedélyezett bruttó csökkentések belefoglalása a rendeletbeAz ORD 2007 értelmében Hollandia és Svédország az éves GNI-alapú források bruttó csökkentésében részesül a 2007–2013-as időszakban. Az ORD 2007 meghatározza a csökkentés összegét (amelyet folyó árakra kell kiigazítani), és kimondja, hogy a csökkentés csak az Egyesült Királyság javára történő korrekció kiszámítása után nyújtható. A csökkentést a havi egy tizenketted rész befizetésén keresztül valamennyi tagállam finanszírozza.A brit korrekció finanszírozásához való holland és svéd hozzájárulás összege nem csökken a szóban forgó csökkentés által, mivel annak nyújtására csak az Egyesült Királyság javára történő korrekció kiszámítása és finanszírozása után kerül sor.A javaslatban meghatározzák a bruttó csökkentés finanszírozásának módját és időzítését. A brit korrekcióhoz hasonlóan a Hollandia és Svédország számára engedélyezett csökkentést a havi egy tizenketted részeken keresztül nyújtják. Az Európai Mezőgazdasági Garancialap (EMGA) konkrét igényeire és a Közösség készpénz-pozíciójára való tekintettel tett, az első negyedévi havi egy tizenketted részek előrehozott befizetésére szóló felhívás érvényes a Hollandiának és Svédországnak nyújtott bruttó csökkentéshez szükséges tagállami hozzájárulási összegekre is. Ennek alapján módosítani kell a 6. cikk (3) bekezdését és a 10. cikk (3) bekezdését.Szükségesnek tűnik azt is meghatározni az 1150/2000/EK, Euratom rendeletben, hogy a szóban forgó költségvetési év végén a bruttó összegek finanszírozása nem változik a pénzügyi év GNI-adatainak az 1287/2003/EK, Euratom rendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerinti módosításakor. Ez azt jelenti, hogy a Hollandiának és Svédországnak nyújtott bruttó csökkentés finanszírozását nem vizsgálják felül minden olyan esetben, amikor a GNI-alapú források tekintetében új adatokat bocsátanak rendelkezésre. Hasonló záradék van hatályban azokra a kiigazításokra is, amelyeket egyes tagállamok bizonyos uniós fellépésekből vagy politikákból való kimaradása következtében számítanak ki.2. AZ ORD 2007-HEZ NEM KAPCSOLÓDÓ TECHNIKAI KIIGAZÍTÁSOKa) A GNP-re, illetve GNI-re való hivatkozások2002-től kezdve a kiegészítő források vonatkozásában a GNP helyett a GNI-t alkalmazzák. Ezért a GNP-re történő hivatkozásokat fel kell váltaniuk a GNI-re történő hivatkozásoknak.Ebben az összefüggésben a következő kérdéseket kell megemlíteni:– Egyes tagállamok esetében a HÉA- és GNI-egyenlegek kiszámítása még érinthet 2002 előtti éveket. Ebben az időszakban a kiegészítő forrásokat a GNP-re vonatkoztatták. Mivel a GNP és a GNI egymástól különböző makrogazdasági aggregátumok, ezért a 10. cikk meghatározza majd, hogy melyik aggregátum alkalmazandó 2002-ig, és melyik azután.– A 2028/2004/EK, Euratom rendelet hatályon kívül helyezte az 1150/2000/EK, Euratom rendelet 10. cikkének a GNP pénzügyi hozzájárulások kiigazítására vonatkozó (5) bekezdését (a GNP-hozzájárulást csatlakozásuk után Spanyolország, Portugália és Görögország fizette meghatározott ideig). Az 5. cikkben és a 10. cikk (6) bekezdésében található, a GNP pénzügyi hozzájárulásokra tett egyéb hivatkozások azonban nem változtak. Mivel ezek a források már nem léteznek, hatályon kívül kell helyezni a rájuk tett hivatkozásokat.Ezenfelül a 89/130/EGK, Euratom irányelvre (a GNP-hez kapcsolódóan) tett hivatkozásokat adott esetben ki kell egészítenie az 1287/2003/EK, Euratom rendeletre (a GNI-hez kapcsolódóan) tett hivatkozásnak.b) A havi tizenketted részeknek az EMGA konkrét igényein és a Közösség készpénz-pozícióján alapuló előrehozásaAz 1150/2000/EK, Euratom rendelet 10. cikke (3) bekezdésének második albekezdése kimondja, hogy az EMOGA Garanciarészleg kifizetésének sajátos igényeire tekintettel, az 1765/92/EGK rendelet alapján és a Közösség készpénzének pozíciójától függően, a Bizottság felkérheti a tagállamokat arra, hogy egy vagy két hónappal hozzák előre a hagyományos saját forrásoktól különböző saját források összegei egy tizenkettedét vagy egy tizenketted törtrészét. E rendelkezés becikkelyezéséhez a következő változások szükségesek:– Az 1765/92/EGK rendelet 1999-ben hatályát vesztette. Ezért jelenleg az 1782/2003/EK, Euratom rendeletre kell hivatkozni.– 2006 végén az EMOGA Garanciarészlegének helyébe lépett az Európai Mezőgazdasági Garancialap (EMGA), ezért ezt a hivatkozást kell alkalmazni.c) A hitelekkel és hitelgaranciákkal kapcsolatos tartalék, valamint a gyorssegélyre képzett tartalékA 2007. évi költségvetéstől kezdve az új intézményközi megállapodás már nem tartalmazza a hitelekkel és hitelgaranciákkal kapcsolatos tartalékhoz, valamint a gyorssegélyre képzett tartalékhoz kapcsolódó külön megnevezést. A gyorssegélyre képzett tartalékot a költségvetés céltartalékként kezeli, és az ehhez kapcsolódó kifizetési előirányzatokat csak szükség esetén szerepeltetik a költségvetésben. A hitelekkel és hitelgaranciákkal kapcsolatos tartalék az általános költségvetés kötelező kiadásainak részévé vált.Ennélfogva a bevételi oldalon már nincs szükség az ezekhez a tartalékokhoz kapcsolódó kiadásokat finanszírozó egyedi mechanizmusra, mivel e tartalékokat az összes többi kiadáshoz hasonlóan, a szokásos havi lehívások útján kezelik. Ezért az ezekre a tartalékokra az 1150/2000/EK, Euratom rendelet 10. cikkében tett hivatkozásokra már nincs szükség.d) A saját források hatékony könyveléseA Bizottság saját forrásainak hatékony és valós idejű könyvelésére való tekintettel a 9. cikk (1a) bekezdésében és a 12. cikk (5) bekezdésében foglalt rendelkezéseket a bankszektor szokásos gyakorlatához kell igazítani.Ezért javasoljuk, hogy a tagállamok vagy az általuk kinevezett testületek azon a napon, amelyen a saját forrásokat jóváírják a Bizottság számláján, mutassák be a Bizottságnak a jóváírást igazoló napi számlakimutatást, vagy legalább az egyes tranzakciókhoz kapcsolódó jóváírási értesítést. Javasoljuk továbbá, hogy a jóváírást követően a számlakimutatások továbbítására jelenleg rendelkezésre álló időszak hosszát csökkentsék egy nappal. A jövőben erre két munkanap áll rendelkezésre.Hasonló módosítást javaslunk a 12. cikk (5) bekezdése esetében, amely azzal foglalkozik, hogy a tagállamoknak vagy az általuk kinevezett testületeknek mikor kell végrehajtaniuk a Bizottság fizetési meghagyásait és a készpénzátutalási megbízásokat. A fizetési meghagyások teljesítésére szolgáló új időkorlát három munkanap (ez a tagállamok jelenlegi gyakorlatának felel meg). A tagállamok a bizottsági utasításban szereplő értéknaptól számított két munkanapon belül jelentést tesznek a Bizottságnak a végrehajtásról.Ezenfelül – tekintettel a számítástechnikai eszközök nyújtotta lehetőségekre, valamint a legtöbb tagállam által jelenleg is alkalmazott gyakorlatra – a javaslat a bejelentés módját elektronikus adatátvitelre korlátozza.e) A 10. cikk konszolidálásaA 10. cikk említett módosításai számos olyan technikai kiigazítást egészítenek ki, amelyeket a 2028/2004/EK, Euratom rendelet vezetett be. Az érthetőség és az ésszerűség érdekében azt javasoljuk, hogy a módosító rendelet tartalmazza a 10. cikk szövegének teljes, konszolidált változatát.3. HATÁLYBALÉPÉSAz ORD 2007-hez kapcsolódó módosítások csak akkor léphetnek hatályba, ha a határozatot – alkotmányos követelményeikkel összhangban – valamennyi tagállam elfogadta. Ezért a javasolt rendeletnek az ORD 2007-tel azonos napon kell hatályba lépnie, 2007. január 1-jei visszaható hatállyal.2008/0089 (CNS)Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 2000/597/EK, Euratom határozat végrehajtásáról szóló 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 279. cikke (2) bekezdésére,tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 183. cikkére,tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatra[3] és különösen annak 8. cikke (2) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára[4],tekintettel az Európai Parlament véleményére[5],tekintettel az Európai Számvevőszék véleményére[6],mivel:(1) Az Európai Tanács 2005. december 15–16-i ülésén számos, a Közösség saját forrásainak rendszerével kapcsolatos következtetést tett közzé, ami a 2007/436/EK, Euratom határozat elfogadásához vezetett.(2) A 2007/436/EK, Euratom határozat 2. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján nincs különbség a mezőgazdasági vámok és az egyéb vámok között.(3) A 2007/436/EK, Euratom határozat 2. cikke (5) bekezdésének második albekezdése alapján a 2007–2013-as időszakban Hollandia és Svédország éves bruttó nemzeti jövedelem (GNI) hozzájárulásukra vonatkozóan bruttó csökkentést élveznek, amelyet valamennyi tagállam finanszíroz. A GNI-érték későbbi módosítását követően a bruttó csökkentés finanszírozási módját nem vizsgálják felül.(4) Figyelembe véve, hogy a 2007/436/EK, Euratom határozat a bruttó nemzeti termék (GNP) helyett a GNI-re hivatkozik, helyénvaló az 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet[7] módosítása.(5) Az Európai Közösségek saját forrásainak rendszere már nem tartalmazza a GNP-alapú pénzügyi hozzájárulásokat, ennélfogva szükségtelen a rájuk történő hivatkozás az 1150/2000/EK, Euratom rendeletben.(6) A Bizottság saját forrásainak hatékony könyvelésére való tekintettel különleges rendelkezéseket kell hozni annak érdekében, hogy az adatátvitel és a jelentéstételi időszakok megfeleljenek a jelenlegi banki gyakorlatnak.(7) A 2007. évi költségvetéstől kezdődően az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről létrejött intézményközi megállapodás[8] már nem írja elő a hitelekkel és hitelgaranciákkal kapcsolatos tartalékhoz, valamint a gyorssegélyre képzett tartalékhoz kapcsolódó egyedi finanszírozási mechanizmus fenntartását. A gyorssegélyre képzett tartalék céltartalékként szerepel a költségvetésben, a hitelekkel és hitelgaranciákkal kapcsolatos tartalék pedig az általános költségvetés kötelező kiadásainak részét képezi.(8) Az 1150/2000/EK, Euratom rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.(9) A 2007/436/EK, Euratom határozat 11. cikkére való tekintettel a rendeletnek a határozattal azonos napon kell hatályba lépnie, és 2007. január 1-jétől kell alkalmazni,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz 1150/2000/EK, Euratom rendelet a következőképpen módosul:1.  A címben „a Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 2000/597/EK, Euratom határozat” kifejezés helyébe „az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 2007/436/EK, Euratom határozat” kifejezés lép.2.  Az 1. cikk szövegének helyébe a következő szöveg lép:„1. cikkAz 1553/89/EGK, Euratom tanácsi rendelet*, az 1287/2003/EK, Euratom tanácsi rendelet** és a 89/130/EGK, Euratom tanácsi irányelv*** sérelme nélkül, a 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatban**** előírt közösségi saját forrásokat (a továbbiakban „saját források”) az e rendeletben meghatározottak szerint bocsátják a Bizottság rendelkezésére és felügyelik.* HL L 155., 1989.6.7., 9. o.** HL L 181., 2003.7.19., 1. o.*** HL L 49., 1989.2.21., 26. o.**** HL L 163., 2007.6.21., 17. o.”.3.  A 2. cikk (1) bekezdésében a „2000/597/EK, Euratom határozat 2. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában” kifejezés helyébe a „2007/436/EK, Euratom határozat 2. cikke (1) bekezdésének a) pontjában” kifejezés lép.4.  A 3. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:„Az 1287/2003/EK, Euratom rendelet 3. cikkében említett statisztikai eljárásokat és alapstatisztikákat alátámasztó okmányokat a tagállamok a kérdéses pénzügyi évet követő negyedik év szeptember 30-ig megőrzik.”5.  Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:„5. cikkA 2007/436/EK, Euratom határozat 2. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett, a költségvetési eljáráson belül megállapított mértéket a tagállamok bruttó nemzeti jövedelemre (a továbbiakban: GNI) vonatkozó előrejelzés összegének százalékaként számítják ki oly módon, ami teljes mértékben fedezi a költségvetésnek azon részét, amelyet nem a 2007/436/EK, Euratom határozat 2. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott bevételekből, a kiegészítő kutatási és technológiai fejlesztési programok pénzügyi hozzájárulásaiból és egyéb bevételekből finanszíroznak.A költségvetésben a mértéket olyan számmal fejezik ki, amely annyi tizedes helyiértéket tartalmaz, amennyi szükséges a GNI-alapú forrás tagállamok közötti teljes felosztásához.”6.  A 6. cikk (3) bekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:„c) A HÉA-forrásokat és a kiegészítő forrást azonban – figyelembe véve az Egyesült Királyság részére juttatott korrekció és a Hollandiának és Svédországnak nyújtott bruttó csökkentés ezen forrásokra gyakorolt hatását – az a) pontban megállapítottak szerint kell a számlákra könyvelni a következők szerint:-  a 10. cikk (3) bekezdésében említett tizenketted részt minden hónap első munkanapján kell lekönyvelni,-  a 10. cikk (4) és (6) bekezdésében említett egyenleget és a 10. cikk (5) és (7) bekezdésében említett kiigazítást évente könyvelik le, kivéve a 10. cikk (5) bekezdésének első francia bekezdésében említett külön kiigazításokat, amelyeket az érintett tagállam és a Bizottság közötti megállapodást követő hónap első munkanapján könyvelnek le a számlákra.-  A 9. cikk (1a) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„1a. A tagállamok és az általuk kinevezett testületek elektronikus úton továbbítják a Bizottságnak a következőket:a) azon a munkanapon, amelyen a saját forrás jóváírásra került a Bizottság számláján, a saját forrás jóváírását igazoló számlaegyenleget vagy jóváírási értesítést;b) az a) pont sérelme nélkül legkésőbb a számlán történő jóváírást követő második munkanapon a saját források jóváírását igazoló számlaegyenleget.”7.  A 10. cikk helyébe a következő szöveg lép:„10. cikk1. A 2007/436/EK, Euratom határozat 2. cikke (3) bekezdésének és 10. cikke (3) bekezdésének megfelelően a beszedési költségek levonása után e határozat 2. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett saját források jóváírását legkésőbb azon hónapot követő második hónap 19. napját követő első munkanapon kell elvégezni, amelyben a jogosultságot – e rendelet 2. cikkének megfelelően – megállapították.Azonban, a 6. cikk (3) bekezdésének b) pontja szerinti külön számlákon szereplő jogosultságokra nézve a jóváírást legkésőbb azon hónapot követő második hónap 19. napját követő első munkanapon végzik el, amelyben a jogosultságot behajtották.2. Adott esetben a Bizottság felkérheti a tagállamokat arra, hogy egy hónappal hozzák előre a HÉA-alapú forrásokon és a kiegészítő forráson kívüli források jóváírását a számukra az ugyanazon hónap 15. napján rendelkezésre álló információ alapján.Minden előrehozott jóváírást kiigazítanak az (1) bekezdésben említett jóváírást követő hónapban. E kiigazítás egy olyan összeg negatív jóváírását jelenti, amely az előrehozott jóváírásban megadott összeggel egyenlő.3. A HÉA-alapú forrásokat és a kiegészítő forrást – figyelembe véve a költségvetési egyensúlyhiányra tekintettel az Egyesült Királyság részére biztosított korrekció és a Hollandiának és Svédországnak nyújtott bruttó csökkentés ezen forrásokra gyakorolt hatását – minden hónap első munkanapján kell jóváírni úgy, hogy az összegek a költségvetés vonatkozó teljes összegeinek egy tizenkettedét teszik ki, valamint e tizenkettedeket nemzeti pénznemre kell átváltani az Európai Unió Hivatalos Lapja C sorozatában közzétett, a költségvetési évet megelőző naptári év utolsó napi átváltási árfolyamán.Az EMGA kifizetéseinek sajátos igényeire tekintettel, az 1782/2003/EK tanácsi rendelet* alapján és a Közösség készpénz-pozíciójától függően a Bizottság felkérheti a tagállamokat arra, hogy a pénzügyi év első negyedévében egy vagy két hónappal hozzák előre a költségvetésben HÉA-alapú forrásként és/vagy kiegészítő forrásként szereplő összegek egy tizenkettedének vagy az egy tizenketted törtrészének a könyvelését, figyelembe véve a költségvetési egyensúlyhiányra tekintettel az Egyesült Királyság részére juttatott korrekció és a Hollandiának és Svédországnak nyújtott bruttó csökkentés ezen forrásokra gyakorolt hatását.Az első negyedév után a kért havi összeg nem haladhatja meg a HÉA- és a GNI-alapú források egy tizenkettedének összegét, miközben a költségvetésben az erre feltüntetett összegek határain belül marad.A Bizottság erről előre értesíti a tagállamokat, legkésőbb két héttel az előrehozatalra történő felkérés előtt.Ezen előrehozatalokra az egyes évek januárjában elszámolásra kerülő összegről szóló nyolcadik albekezdést vagy a kilencedik albekezdést (abban az esetben, ha a költségvetést a pénzügyi év kezdete előtt nem fogadják el véglegesen) kell alkalmazni.A 2007/436/EK, Euratom határozat 4. és 5. cikkében említett, a HÉA-alapú források egységes mértékében, a kiegészítő forrás mértékében, az Egyesült Királyság számára a költségvetési egyensúlyhiányra tekintettel biztosított korrekcióban és annak finanszírozásában, valamint a Hollandiának és Svédországnak biztosított bruttó csökkentés finanszírozásában történő bármilyen változás költségvetés-módosítás végleges elfogadását teszi szükségessé, és megalapozza a pénzügyi év eleje óta elszámolt egy tizenketted részek újbóli kiigazítását.Ezen újbóli kiigazításokat a költségvetés-módosítás végleges elfogadását követően az első elszámoláskor kell végrehajtani, ha a költségvetés-módosítás a hónap 16. napja előtt kerül elfogadásra. A kiigazításokat minden más esetben a végleges elfogadást követő második elszámoláskor kell végrehajtani. A költségvetési rendelet 8. cikkétől eltérve ezen újbóli kiigazításokat a kérdéses költségvetés-módosítás pénzügyi évére vonatkozóan kell elszámolni.A tizenkettedek kiszámítása az egyes évek január hónapjára nézve az EK-Szerződés 272. cikke (3) bekezdésében és az Euratom-Szerződés 177. cikke (3) bekezdésében említett költségvetés-tervezetben előírt összegeken alapul, és azt nemzeti pénznemre kell átváltani a költségvetési évet megelőző naptári év december 15-ét követő első napi átváltási árfolyamon; a kiigazításra a következő havi elszámoláskor kerül sor.Ha a pénzügyi év kezdete előtt a költségvetés nem kerül véglegesen elfogadásra, a tagállamok az egyes hónapok – a januárt is beleértve – első munkanapján számolják el az utolsó véglegesen elfogadott költségvetésben elszámolt HÉA-alapú források és a kiegészítő forrás összegének egy tizenketted részét, figyelembe véve a költségvetési egyensúlyhiányra tekintettel az Egyesült Királyság részére juttatott korrekció, valamint a Hollandiának és Svédországnak nyújtott bruttó csökkentés ezen forrásokra gyakorolt hatását; amennyiben a végleges költségvetés a hónap 16. napja előtt kerül elfogadásra, a kiigazítást az elfogadást követően az első esedékességi időpontban kell elvégezni. Egyébként a kiigazítást a második esedékességi időpontban végzik a költségvetés végleges elfogadását követően.4. Az 1553/89/EGK, Euratom rendelet 7. cikke (1) bekezdésében előírt HÉA-alapú források éves egyenlege alapján minden tagállamot olyan összeggel kell megterhelni, amely az említett jelentésben foglalt információból kerül kiszámításra az előző pénzügyi évre elfogadott egységes mérték alkalmazásával, és amely a 12 kifizetéssel, az adott pénzügyi év során kerül jóváírásra. Mindazonáltal az egyes tagállamok HÉA-alapú forrásainak alapja, amelyre a fenti mértéket alkalmazzák, nem haladhatja meg a tagállam GNI-jének a 2007/436/EK, Euratom határozat 2. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott százalékát, ahogyan azt e cikk (7) bekezdésének első mondata említi. A Bizottság kidolgozza az egyenleget, és időben értesíti a tagállamokat, hogy azok azt az adott év decemberének első munkanapján el tudják számolni az e rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében említett számlán.5. Abban az esetben, ha az 1553/89/EGK, Euratom rendelet 9. cikkének (1) bekezdése szerinti HÉA-alapú forrás alapján bármilyen helyesbítést végeztek olyan tagállam részére, amelynek alapja nem haladja meg az e helyesbítésekre vonatkozó, a 2007/436/EK, Euratom határozat 2. cikke (1) bekezdésének b) pontjában és 10. cikkének (2) bekezdésében meghatározott százalékot, az e cikk (4) bekezdésében említett egyenleg tekintetében a következő kiigazításokra kerülhet sor:-  a július 31-ig végzett, az 1553/89/EGK, Euratom rendelet 9. cikke (1) bekezdésének első albekezdése alapján való helyesbítések tekintetében általános kiigazítást végeznek el, amelyet a rendelet 9. cikke (1) bekezdésében említett számlára az adott év decemberének első munkanapján könyvelnek. Azonban különleges kiigazítás végezhető ezen időpont előtt, ha ezzel az érintett tagállam és a Bizottság egyetért,-  ha azon intézkedések, amelyeket a Bizottság az 1553/89/EGK, Euratom rendelet 9. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján tesz az alap helyesbítése érdekében, az elszámolások kiigazításához vezetnek az e rendelet 9. cikke (1) bekezdésében említett számlán, akkor a kiigazítást a Bizottság által az említett intézkedések kereteiben megállapított időpontban végzik.Az e cikk (7) bekezdésében említett GNI-változások is alapot adnak bármely tagállam egyenlegének kiigazításához, amelynek alapja a helyesbítésekkel eléri a 2007/436/EK, Euratom határozat 2. cikke (1) bekezdésének b) pontjában és 10. cikkének (2) bekezdésében meghatározott százalékokat.A Bizottság időben értesíti a tagállamokat, hogy azok e kiigazításokat az adott év decemberének első munkanapján le tudják könyvelni az e rendelet 9. cikke (1) bekezdésében említett számlán.Azonban különleges kiigazítás bármikor végezhető, ha erről az érintett tagállam és a Bizottság megállapodik.6. A tagállamok által az előző év piaci árakon számolt GNI aggregátumára vonatkozó számadatokat és azok összetevőit a tagállamok az 1287/2003/EK, Euratom rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban megküldik; e számadatok alapján az egyes tagállamokat olyan összeggel terhelik meg, amelynek kiszámítását úgy végzik, hogy a GNI-re alkalmazzák az előző pénzügyi évre elfogadott mértéket, és azon az összegen jóváírják az előző pénzügyi évben történt kifizetéseket. A Bizottság kidolgozza az egyenleget, és időben értesíti a tagállamokat, hogy azok azt az adott év decemberének első munkanapján el tudják számolni az e rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében említett számlán.7. Az előző pénzügyi év GNI-jének az 1287/2003/EK, Euratom rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében való, a rendelet 5. cikkétől függő változtatása minden érintett tagállam számára alapot ad arra, hogy kiigazítsa az e cikk (6) bekezdése alapján megállapított egyenleget. E kiigazítást az (5) bekezdés első albekezdésében megállapított módon állapítják meg. A Bizottság időben értesíti a tagállamokat e kiigazításokról, hogy azok azt az adott év decemberének első munkanapján el tudják számolni az e rendelet 9. cikke (1) bekezdésében említett számlán. Az adott pénzügyi évet követő negyedik év szeptember 30. után a GNI változását többé nem veszik figyelembe, kivéve azon pontokat, amelyekről e határidőn belül vagy a Bizottság vagy a tagállam értesítést nyújtott be.8. A (4)–(7) bekezdésekben említett műveletek azon pénzügyi év bevételei módosításainak minősülnek, amelyben történnek.9. A Hollandiának és Svédországnak nyújtott bruttó csökkentést valamennyi tagállam együttesen finanszírozza. A GNI-érték későbbi módosítását követően a bruttó csökkentés finanszírozási módját nem vizsgálják felül.10. A 2007/436/EK, Euratom határozat 2. cikke (7) bekezdésének megfelelően a határozat alkalmazásában a „GNI” az adott év piaci áron meghatározott GNI-je, ahogyan azt az 1287/2003/EK, Euratom rendelet előírja; kivéve a 2002-t megelőző évek vonatkozásában, amely évekre a kiegészítő forrás kiszámításához továbbra is a 89/130/EGK, Euratom irányelvben meghatározott módon, piaci áron számított GNP-t alkalmazzák.__________________* HL L 270., 2003.10.21., 1. o.”8.  A 10a. cikkben a „GNP”-re való hivatkozások helyébe a „GNI”-re való hivatkozások lépnek.9.  A 11. cikk (4) bekezdése helyébe az alábbi szöveg lép:„4. Az (1) bekezdésben említett kamatfizetésre megfelelően kell alkalmazni a 9. cikk (1a) és (2) bekezdését.”10.  A 12. cikk (5) bekezdése a következőképpen módosul:a) az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:„A tagállamok vagy az általuk kinevezett testületek a Bizottság utasításainak megfelelően és a beérkezéstől számított három munkanapon belül végrehajtják a Bizottság fizetési meghagyásait.”b) a szöveg a második albekezdés után a következő albekezdéssel egészül ki:„A tagállamok vagy az általuk kinevezett testületek elektronikus úton és legkésőbb a teljesítést követő második munkanapon megküldik a Bizottságnak az átutalásokat mutató számlakimutatást.”11.  A VI. cím címsorában a „2000/597/EK, Euratom határozat” kifejezés helyébe a „2007/436/EK, Euratom határozat” kifejezés lép.12.  A 15. cikk bevezető mondatában a „2000/597/EK, Euratom határozat” kifejezés helyébe a „2007/436/EK, Euratom határozat” kifejezés lép.13.  A 16. cikkben a „10. cikk (4)–(8) bekezdésében” hivatkozás helyébe a „10. cikk (4)–(7) bekezdésében” hivatkozás lép.14.  A 18. cikk a következőképpen módosul:a) az (1) bekezdés első mondatának helyébe a következő szöveg lép:„1. A tagállamok folytatják le a 2007/436/EK, Euratom határozat 2. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett saját források megállapításával és rendelkezésre bocsátásával kapcsolatos ellenőrzéseket és vizsgálatokat.”b) a (4) bekezdés c) pontjának helyébe a következő szöveg lép:„c) az EK-Szerződés 279. cikkének b) pontja és az Euratom-Szerződés 183. cikkének b) pontja alapján hozott felügyeleti intézkedések.”15.  A 19. cikkben a „GNP”-re való hivatkozás helyébe a „GNI”-re való hivatkozás lép.2. cikkE rendelet a 2007/436/EK, Euratom határozat hatálybalépésével azonos napon lép hatályba.Ezt a határozatot 2007. január 1-jétől kell alkalmazni.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök[…]PÉNZÜGYI KIMUTATÁS A KIZÁRÓLAG A BEVÉTELI OLDALRA KORLÁTOZÓDÓ KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSSAL JÁRÓ JAVASLATOKHOZ1. A JAVASLAT CÍME:A Tanács rendelete a Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 2000/597/EK, Euratom határozat végrehajtásáról szóló 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet módosításáról2. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK:Cím: 1. és 3. címAz érintett évben a költségvetésben szereplő összeg: 118 921,8 millió EUR3. PÉNZÜGYI HATÁS( A javaslatnak nincsenek pénzügyi vonzatai.( A javaslatnak nincs pénzügyi hatása a kiadásra, viszont van a bevételre – a hatás a következő:(millió EUR egy tizedesjegyig)Költségvetési tétel | Bevétel[9] | 12 hónapos időszak, kezdő időpont: éééé.hh.nn. | [n-edik év] |… cikk | Saját forrásokra gyakorolt hatás |… cikk | Saját forrásokra gyakorolt hatás |Az intézkedés utáni helyzet |[n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] |… cikk |… cikk |4. CSALÁSELLENES INTÉZKEDÉSEKNincs szükség ilyen intézkedésre.5. EGYÉB ÉSZREVÉTELEK[…][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][1] HL L 163., 2007.6.21., 17. o.[2] HL L 352., 2004.11.27., 1. o.[3] HL L 163., 2007.6.23., 17. o.[4] HL C […], […], […]. o.[5] HL C […], […], […]. o.[6] HL C […], […], […]. o.[7] HL L 130., 2000.5.31., 1. o. A 2028/2004/EK, Euratom rendelettel (HL L 352., 2004.11.27., 1. o.) módosított rendelet.[8] HL C 139., 2006.6.14., 1. o.[9] A hagyományos saját források (mezőgazdasági vámok, cukorilletékek, vámok) tekintetében a feltüntetett összegeknek nettó összegeknek – azaz a 25 %-os beszedési költségek levonása utáni bruttó összegeknek – kell lenniük.