Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0702

Javaslat a Tanács rendelete a Japánból származó televíziós kamerarendszerek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 2042/2000/EK rendelet mellékletének módosításáról  /* COM/2006/0702 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 21.11.2006COM(2006) 702 véglegesJavaslatA TANÁCS RENDELETEa Japánból származó televíziós kamerarendszerek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 2042/2000/EK rendelet mellékletének módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSA JAVASLAT HÁTTERE |110 | A javaslat indítéka és célkitűzései Ez a javaslat a legutóbb a 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) alkalmazását érinti, és célja televíziós kamerarendszerek felvétele a 2042/2000/EK rendelet mellékletébe. Ez a melléklet olyan televíziós kamerarendszerek listáját tartalmazza, amelyek bár a termékleírásnak megfelelnek, mégsem tekinthetők műsorközvetítésre alkalmas kamerarendszereknek, ezért őket a dömpingellenes vám alól mentesíteni kell. |120 | Általános háttér Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben, és az abban megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően lefolytatott vizsgálat eredményeként jött létre. |139 | A javaslat által érintett területen meglévő rendelkezések A javaslat által érintett területen nincsenek meglévő rendelkezések. |141 | Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Nem alkalmazható. |KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |Konzultáció az érdekelt felekkel |219 | Az alaprendelet rendelkezéseinek megfelelően az eljárásban érdekelt feleknek a vizsgálat során már lehetőségük nyílt arra, hogy érdekeik védelmében fellépjenek. |Szakvélemények bekérése és felhasználása |229 | Külső szakértők bevonására nem volt szükség. |230 | Hatásvizsgálat A javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, viszont tartalmazza a megvizsgálandó körülmények részletes listáját. |A JAVASLAT JOGI ELEMEI |305 | A javasolt intézkedés összefoglalása A Bizottsághoz az egyik japán televíziós kamerarendszert exportáló gyártótól kérelem érkezett egy adott professzionális kamerarendszer-típus 2042/2000/EK tanácsi rendelet mellékletébe történő felvételére, és ezáltal vámmentesítésére. Ezt a típust olyan professzionális kamerarendszernek ítélték, amelyet mentesíteni kell a vámtétel alkalmazása alól. A 2042/2000/EK rendelet 1. cikke (3) bekezdésének e) pontja értelmében ezért javasoljuk a Hitachi által exportált, fent említett típus vámmentesítését és ebből adódóan a mellékletbe történő felvételét. Ezért az a javaslat született, hogy a Tanács fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot. |310 | Jogalap A legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet. |329 | A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ezért nem alkalmazható. |Az arányosság elve A javaslat az alábbi ok(ok) miatt megfelel az arányosság elvének. |331 | Az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet határozza meg, és nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak. |332 | Nem alkalmazandó utalás arra vonatkozóan, hogy a Közösségre, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, a gazdasági élet szereplőire és a polgárokra háruló pénzügyi és adminisztratív terhet hogyan csökkentik a lehető legkisebbre, és hogy ez a teher milyen mértékben arányos a javaslat célkitűzésével. |Az eszközök megválasztása |341 | Javasolt eszköz: rendelet. |342 | Más eszközök nem felelnének meg a következő ok(ok) miatt. A fent említett alaprendelet nem kínál fel választási lehetőséget. |KÖLTSÉGVETÉSI VONZAT |409 | A javaslatnak nincs hatása a Közösség költségvetésére. |1.  JavaslatA TANÁCS RENDELETEa Japánból származó televíziós kamerarendszerek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 2042/2000/EK rendelet mellékletének módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: alaprendelet),tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,mivel:A. KORÁBBI ELJÁRÁSOK(1) a Tanács a 1015/94/EK rendelettel[2] a Japánból származó televíziós kamerarendszerek behozatalára végleges dömpingellenes vámot vetett ki.(2) 2000 szeptemberében a Tanács az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése alapján a 2042/2000/EK rendelettel[3] megerősítette a (később módosított) 1015/94/EK rendelet által kivetett végleges dömpingellenes vámokat.(3) A Tanács a 2042/2000/EK rendelet 1. cikke (3) bekezdésének e) pontjában a dömpingellenes vám hatálya alól kifejezetten mentesítette a rendelet mellékletében (a továbbiakban: melléklet) felsorolt, felső kategóriába tartozó professzionális kamerarendszereket, amelyek az említett rendelet 1. cikke (2) bekezdése szerinti termékleírásnak műszakilag megfelelnek, de nem tekinthetők televíziós kamerarendszereknek.(4) A Bizottság 2005. szeptember 29-i értesítése útján[4] az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megindította a 2042/2000/EK rendelet felülvizsgálatát, amely a Japánból származó televíziós kamerarendszerek behozatalára előírta a hatályban levő dömpingellenes intézkedéseket.(5) A Bizottság 2006. május 18-i értesítésével Japánból származó egyes kamerarendszerek behozatalára vonatkozóan dömpingellenes eljárást indított az alaprendelet 5. cikke értelmében. Mivel ezen eljárás termékköre magában foglalja a 2042/2000/EK rendelet intézkedéseinek hatálya alá tartozó termékeket, a Bizottság a fent említett 2006. május 18-i értesítéssel az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése értelmében szintén elindította a meglévő intézkedések felülvizsgálatát. A fenti (4) és (5) preambulumbekezdésben említett vizsgálatok jelenleg is folyamatban vannak.B. A PROFESSZIONÁLIS KAMERARENDSZEREK ÚJ TÍPUSAIRA VONATKOZÓ VIZSGÁLAT1. Az eljárás(6) Az egyik japán exportáló gyártó, a Hitachi Denshi (Europa) GmbH (a továbbiakban: Hitachi) arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a közösségi piacon új professzionális kamerarendszer-típust szándékozik forgalomba hozni, és azt kérte a Bizottságtól, hogy ezt az új professzionális kamerarendszer-típust vegye fel a 2042/2000/EK tanácsi rendelet mellékletébe, és ezáltal mentesítse azt a dömpingellenes vámok alól.(7) A Bizottság ennek megfelelően tájékoztatta a közösségi gazdasági ágazatot, és vizsgálatot indított kizárólag annak megállapítására, hogy az érintett termék a dömpingellenes vámok hatálya alá tartozik-e, és ennek megfelelően a 2042/2000/EK tanácsi rendelet rendelkező részét kell-e módosítani.2. A vizsgált típus(8) Mentesség iránti kérelem a következő kamerarendszer-típusra érkezett a megfelelő műszaki információkkal ellátva:Hitachi:-  V-35W típusú kamerafej.Ezt a típust a már mentesített V-35 kamerafejet felváltó típusként mutatták be.3. Megállapítások(9) A V-35W típusú kamerafej megfelel a 2042/2000/EK tanácsi rendelet 1. cikke (2) bekezdése a) pontja szerinti termékleírásnak. Elődjéhez hasonlóan azonban főleg professzionális alkalmazásokra használják, és az EK piacán a hozzá tartozó triax-rendszer vagy adapter nélkül forgalmazzák.(10) Ennélfogva azt a következtetést lehetett levonni, hogy a 2042/2000/EK rendelet 1. cikke (3) bekezdésének e) pontjában szereplő leírásnak megfelelő professzionális kamerarendszernek kell tekinteni. Következésképpen ezt a típust a meglévő dömpingellenes intézkedések hatálya alól mentesíteni kell, és a 2042/2000/EK rendelet mellékletébe fel kell venni.(11) A közösségi intézmények bevett gyakorlatának megfelelően az új típust attól a naptól kezdődően kell mentesíteni a dömpingellenes vám alól, amikor a Bizottság szolgálatai a vonatkozó mentesség iránti kérelmet kézhez kapták. Ezért az alábbi kameratípus 2006. április 11-én vagy azután történt minden behozatalát ettől a naptól a dömpingellenes vám alól mentesíteni kell:Hitachi:-  V-35W típusú kamerafej.4. Az érdekelt felek tájékoztatása és következtetések(12) A Bizottság a közösségi gazdasági ágazatot és a televíziós kamerarendszerek exportőreit tájékoztatta megállapításairól, és lehetőséget biztosított számukra nézeteik kifejtésére. A Bizottság megállapításaival szemben egyik fél sem emelt kifogást.(13) A fentiekre való tekintettel az a javaslat született, hogy ennek megfelelően a 2042/2000/EK tanácsi rendelet melléklete módosuljon,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 2042/2000/EK tanácsi rendelet mellékletének helyébe e melléklet lép.2. cikk1. Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.2. Ezt a rendeletet a következő exportáló gyártók által gyártott és a Közösségbe exportált következő típus behozatalára kell alkalmazni:Hitachi 2006. április 11-étől-  V-35W típusú kamerafej.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETAz intézkedések alól mentesített, televíziós (műsorközvetítésre alkalmas) kamerarendszernek nem minősülő, professzionális kamerarendszerek listájaGyártó | Kamerafej | Képkereső | Kamera-vezérlőegység | Üzemi vezérlő-egység | Fő vezérlőegység | Kamera adapterek |Sony | DXC-M7PK DXC-M7P DXC-M7PH DXC-M7PK/1 DXC-M7P/1 DXC-M7PH/1 DXC-327PK DXC-327PL DXC-327PH DXC-327APK DXC-327APL DXC-327AH DXC-537PK DXC-537PL DXC-537PH DXC-537APK DXC-537APL DXC-537APH EVW-537PK EVW-327PK DXC-637P DXC-637PK | DXF-3000CE DXF-325CE DXF-501CE DXF-M3CE DXF-M7CE DXF-40CE DXF-40ACE DXF-50CE DXF-601CE DXF-40BCE DXF-50BCE DXF-701CE DXF-WSCE(1) DXF-801CE(1) HDVF-C30W | CCU-M3P CCU-M5P CCU-M7P CUU-M5AP(1) | RM-M7G RM-M7E(1) | __ | CA-325P CA-325AP CA-325B CA-327P CA-537P CA-511 CA-512P CA-513 VCT-U14(1) |DXC-637PL DXC-637PH PVW-637PK PVW-637PL DXC-D30PF DXC-D30PK DXC-D30PL DXC-D30PH DSR-130PF DSR-130PK DSR-130PL PVW-D30PF PVW-D30PK PVW-D30PL DXC-327BPF DXC-327BPK DXC-327BPL DXC-327BPH DXC-D30WSP(1) DXC-D35PH(1) DXC-D35PL(1) DXC-D35PK(1) DXC-D35WSPL(1) DSR-135PL(1) |Ikegami | HC-340 HC-300 HC-230 HC-240 HC-210 HC-390 LK-33 HDL-30MA HDL-37 HC-400(1) HC-400W(1) HDL-37E HDL-10 HDL-40 HC-500(1) HC-500W(1) | VF15-21/22 VF-4523 VF15-39 VF15-46(1) VF5040(1) VF5040W(1) | MA-200/230 MA-200A(1) MA-400(1) CCU-37 CCU-10 | RCU-240 RCU-390(1) RCU-400(1) RCU-240A | __ | CA-340 CA-300 CA-230 CA-390 CA-400(1) CA-450(1) |Hitachi | SK-H5 SK-H501 DK-7700 DK-7700SX HV-C10 HV-C11 HV-C10F Z-ONE (L) Z-ONE (H) Z-ONE Z-ONE A (L) Z-ONE A (H) Z-ONE A (F) Z-ONE A Z-ONE B (L) Z-ONE B (H) Z-ONE B (F) Z-ONE B Z-ONE B (M) Z-ONE B (R) FP-C10 (B) FP-C10 (C) FP-C10 (D) FP-C10 (G) FP-C10 (L) FP-C10 (R) FP- C10 (S) FP-C10 (V) FP-C10 (F) FP-C10 FP-C10 A FP-C10 A (A) FP-C10 A (B) FP-C10 A (C) FP-C10 A (D) FP-C10 A (F) FP-C10 A (G) FP-C10 A (H) FP-C10 A (L) FP-C10 A (R) FP-C10 A (S) FP-C10 A (T) FP-C10 A (V) FP-C10 A (W) Z-ONE C (M) Z-ONE C (R) Z-ONE C (F) Z-ONE C HV-C20 HV-C20M Z-ONE-D Z-ONE-D (A) Z-ONE-D (B) Z-ONE-D (C) Z-ONE.DA(1) V-21(1) V-21W(1) V-35(1) DK-H31(1) V-35W(1) | GM-5 (A) GM-5-R2 (A) GM-5-R2 GM-50 GM-8A(1) GM-9(1) GM-51(1) | RU-C1 (B) RU-C1 (D) RU-C1 RU-C1-S5 RU-C10 (B) RU-C10 (C) RC-C1 RC-C10 RU-C10 RU-Z1 (B) RU-Z1 (C) RU-Z1 RC-C11 RU-Z2 RC-Z1 RC-Z11 RC-Z2 RC-Z21 RC-Z2A(1) RC-Z21A(1) RU-Z3(1) RC-Z3(1) RU-Z35(1) RU-3300N(1) | __ | __ | CA-Z1 CA-Z2 CA-Z1SJ CA-Z1SP CA-Z1M CA-Z1M2 CA-Z1HB CA-C10 CA-C10SP CA-C10SJA CA-C10M CA-C10B CA-Z1A(1) CA-Z31(1) CA-Z32(1) CA-ZD1(1) CA-Z35(1) EA-Z35(1) |Matsushita | WV-F700 WV-F700A WV-F700SHE WV-F700ASHE WV-F700BHE WV-F700ABHE WV-F700MHE WV-F350 WV-F350HE WV-F350E WV-F350AE WV-F350DE WV-F350ADE WV-F500HE (*) WV-F-565HE AW-F575HE AW-E600 AW-E800 AW-E800A AW-E650 AW-E655 AW-E750 AW-E860L AK-HC910L AK-HC1500G | WV-VF65BE WV-VF40E WV-VF39E WV-VF65BE (*) WV-VF40E (*) WV-VF42E WV-VF65B AW-VF80 | WV-RC700/B WV-RC700/G WV-RC700A/B WV-RC700A/G WV-RC36/B WV-RC36/G WV-RC37/B WV-RC37/G WV-CB700E WV-CB700AE WV-CB700E (*) WV-CB700AE (*) WV-RC700/B (*) WV-RC700/G (*) WV-RC700A/B (*) WV-RC700A/G (*) WV-RC550/G WV-RC550/B WV-RC700A WV-CB700A WV-RC550 WV-CB550 AW-RP501 AW-RP505 AK-HRP900 AK-HRP150 | __ | __ | WV-AD700SE WV-AD700ASE WV-AD700ME WV-AD250E WV-AD500E (*) AW-AD500AE AW-AD700BSE |JVC | KY-35E KY-27ECH KY-19ECH KY-17FITECH KY-17BECH KY-F30FITE KY-F30BE KY-F560E KY-27CECH KH-100U KY-D29ECH KY-D29WECH(1) | VF-P315E VF-P550E VF-P10E VP-P115E VF-P400E VP-P550BE VF-P116E VF-P116WE(1) VF-P550WE(1) | RM-P350EG RM-P200EG RM-P300EG RM-LP80E RM-LP821E RM-LP35U RM-LP37U RM-P270EG RM-P210E | __ | __ | KA-35E KA-B35U KA-M35U KA-P35U KA-27E KA-20E KA-P27U KA-P20U KA-B27E KA-B20E KA-M20E KA-M27E |Olympus | MAJ-387N MAJ-387I | OTV-SX 2 OTV-S5 OTV-S6 |Camera OTV-SX |(*)Más néven: fő beállítóegység (master set up unit; MSU) vagy fő vezérlőpanel (master control panel, MCP). (1) A típus mentességének feltétele, hogy a hozzá tartozó triax-rendszer vagy triax-adapter nincs forgalomban az EK piacán. |[1] HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.[2] HL L 111., 1994.4.30., 106. o. A legutóbb az 1754/2004/EK tanácsi rendelettel (HL L 313., 2004.10.12., 1. o.) módosított rendelet.[3] HL L 244., 2000.9.29., 38. o. A legutóbb az 1454/2005/EK tanácsi rendelettel (HL L 231., 2005.9.8., 1. o.) módosított rendelet.[4] HL C 239., 2005.9.29., 9. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0848

Javaslat az Európai parlament és a Tanács …/…/EK rendelete az ízesített bor, ízesített boralapú italok és az ízesített boralapú koktélok meghatározására, megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó általános szabályokról (átdolgozás)  /* COM/2007/0848 végleges - COD 2007/0287 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 20.12.2007COM(2007) 848 végleges2007/0287 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS …/…/EK RENDELETEaz ízesített bor, ízesített boralapú italok és az ízesített boralapú koktélok meghatározására, megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó általános szabályokról (átdolgozás)(előterjesztő: a Bizottság)MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK1) A Bizottság 1987. április 1-jén úgy határozott[1], hogy előírja valamennyi jogi aktus kodifikációját legkésőbb a tizedik módosítást követően, hangsúlyozva, hogy ez minimális követelményként értendő és helyesebb, ha az egyes egységek az illetékességükbe tartozó szövegek kodifikációját még ennél is korábban elvégzik annak érdekében, hogy a közösségi jogi aktusok világosak és könnyen érthetők legyenek.2) A Bizottság kezdeményezte az ízesített bor, ízesített boralapú italok és az ízesített boralapú koktélok meghatározására, megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó általános szabályok meghatározásáról szóló, 1991. június 10-i 1601/91/EGK rendelet[2] kodifikációját . Az új rendelet a benne foglalt jogi aktusok helyébe lép[3].3) Időközben a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatot[4] a 2006/512/EK határozat módosította, amely bevezette az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást az olyan általános hatályú intézkedésekhez, amelyek a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárás alapján elfogadott alap-jogiaktus nem alapvető fontosságú elemeinek módosítását szolgálják, beleértve néhány ilyen elem törlését vagy a jogi aktus új, nem alapvető fontosságú elemek beillesztésével történő kiegészítését is.4) A 2006/512/EK határozatról szóló európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal[5] összhangban ahhoz, hogy ezt az új eljárást alkalmazni lehessen olyan a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárás alapján elfogadott jogi aktusokra, amelyek már hatályban vannak, ezeket a jogi aktusokat az alkalmazandó eljárásokkal összhangban ki kell igazítani.5) Ezért helyénvaló az 1601/91/EGK rendelet kodifikációját átdolgozássá alakítani annak érdekében, hogy azt módosítani lehessen az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljáráshoz szükséges kiigazításokkal.ê 1601/91 (kiigazított szöveg)2007/0287 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS …/…/EK RENDELETEaz ízesített bor, ízesített boralapú italok és az ízesített boralapú koktélok meghatározására, megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó általános Ö szabályokról Õ(EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre és különösen annak Ö 37. Õ és Ö 95. Õ cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[6],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[7],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően[8],mivel:ò új szöveg1.  Az ízesített bor, ízesített boralapú italok és az ízesített boralapú koktélok meghatározására, megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó általános szabályok meghatározásáról szóló, 1991. június 10-i 1601/91/EGK tanácsi rendelet[9] több alkalommal jelentősen módosították[10]. Mivel további módosításokra van szükséges, az áttekinthetőség érdekében azt át kell dolgozni.ê 1601/91 1. Preamb. (kiigazított szöveg)2.  Az Ö ízesített bor, ízesített boralapú italok és az ízesített boralapú koktélok (továbbiakban: „ízesített italok”) Õ gazdasági jelentőségét Öfigyelembe véve — különösen az ilyen italok meghatározása, és a megnevezésükkel, illetve kiszerelésükkel kapcsolatos követelmények tekintetében — Õ a Ö belső Õ piac zavartalan működésének elősegítése érdekében közös rendelkezéseket kell megállapítani.ê 1601/91 2. Preamb. (kiigazított szöveg)3.  Ö Az Õ ízesített italok a Közösség mezőgazdaságának egyik fő piacát alkotják. Ez a piac nagyrészt az ilyen termékeknek a Közösségben és a világpiacon elért jó hírneve eredményeként jött létre. Ez a hírnév a szóban forgó italok minőségének tulajdonítható. Ezért a piac megtartása érdekében a szóban forgó italok tekintetében bizonyos minőségi színvonalat fenn kell tartani. A minőség színvonalának fenntartását úgy lehet kielégítő módon biztosítani, ha a szóban forgó italokat azoknak a tradicionális gyakorlatoknak a figyelembevételével határozzák meg, amelyeken a hírnevük alapul. Továbbá az így meghatározott fogalmakat leértékelődésük megelőzése érdekében csak olyan italok esetében szabad használni, amelyek minősége megegyezik a tradicionális italok minőségével.ê 1601/91 3. Preamb.4.  Az ízesített italok számára, amelyek nagyrészt borból vagy mustból állnak, megfelelő keretet szükséges létrehozni, melynek során az ilyen italokat illetően lehetővé kell tenni a fejlesztést és az innovációt. Ezt a célkitűzést legkönnyebben úgy lehet elérni, ha az italok bortartalma, alkoholtartalma, valamint az alapján, hogy adtak-e hozzájuk alkoholt, az italok három kategóriájának megállapítására kerül sor.ê 1601/91 4. Preamb.5.  Célszerűnek tűnik, hogy a közösségi előírásoknak bizonyos vidékek részére fenn kell tartani a rájuk vonatkozó földrajzi árujelzők használatát, feltéve hogy azokat a termelési szakaszokat, amelyek során a kész termék elnyeri a jellemzőit és végleges tulajdonságait, a szóban forgó földrajzi területen végzik el.ê 1601/91 5. Preamb. (kiigazított szöveg)6.  A fogyasztók informálásának elfogadott és szokásos eszközei közé tartozik bizonyos információk címkén való feltüntetése. Az ízesített italok címkézésére Ö az Õ, élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, Ö 2000. március 20-i 2000/13/EK európai parlamenti és Õ tanácsi irányelv[11] általános szabályai vonatkoznak. Tekintettel a kérdéses italok természetére és a fogyasztók teljesebb informálása céljából, az általános szabályokon túl szükséges e rendelkezések kiegészítése.ê 1601/91 6. Preamb.7.  A fogyasztók számára bizonyos ízesített italok hírneve szorosan kötődik azok hagyományos származási helyéhez. A fogyasztó megfelelő informálása, illetve ezeknek a speciális eseteknek a figyelembevétele céljából célszerűnek tűnik az eredet feltüntetésének kötelezővé tétele abban az esetben, ha az ital nem a hagyományos termelői régióból származik.ê 1601/91 7. Preamb.8.  Az ital összetételére vonatkozó helytálló információk biztosításának lehetővé tétele érdekében a felhasznált alkohol természetére vonatkozó címkézési szabályokat kell elfogadni.ê 1601/91 8. Preamb. (kiigazított szöveg)9.  A az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló, Ö 1998. november 3-i Õ Ö 98/83/EK Õ tanácsi irányelv[12] és [a természetes ásványvizek kinyerésére és forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1980. július 15-i 80/777/EGK tanácsi irányelv[13]] meghatározza az élelmiszerekben felhasználható víz tulajdonságait. Ezekre az irányelvekre utalni kell.ê 1601/91 9. Preamb. (kiigazított szöveg)10.  Az élelmiszerekben felhasználandó aromaanyagokra és az előállításukhoz szükséges alapanyagokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1988. június 22-i 88/388/EGK tanácsi irányelv[14] tartalmazza különböző, az ízesítéssel kapcsolatos fogalmak meghatározását. Ugyanezt a fogalommeghatározást célszerű használni ebben a rendeletben.ê 1601/91 10. Preamb.11.  Az importált ízesített italok megnevezésére és kiszerelésére különleges intézkedéseket kell hozni, és egyidejűleg figyelemmel kell lenni a Közösség harmadik országokkal való viszonyával kapcsolatban fennálló kötelezettségeire.ê 1601/91 11. Preamb.12.  A közösségi ízesített italok világpiaci hírnevének megóvása céljából ugyanazokat az előírásokat kell kiterjeszteni az exportált italokra, kivéve ha ellenkező előírások léteznek, és egyidejűleg figyelemmel kell lenni a tradicionális szokásokra és gyakorlatra.ò új szöveg13.  Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlásának szabályairól szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[15] összhangban kell elfogadni.14.  A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy a természetes aromaanyagok és aromakivonatok bizonyos esetekben és bizonyos körülmények között történő használata, az egyedi megnevezések meghatározása, az ezen rendeletben megállapított meghatározásoktól eltérő egyéb meghatározások elfogadása, a késztermékek előállítása céljából készülő termékekre vonatkozó eljárások megállapítása, a termék bizonyos sajátosságára utaló kifejezések használatára vonatkozó rendelkezések, vagy a nem a végső fogyasztóknak szánt, tárolóedényekben található ízesített italok címkézésére vonatkozó szabályok elfogadása, illetve az exportra szánt ízesített italokkal kapcsolatos kivételek meghatározása tekintetében módosítsa ezt a rendeletet. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és ezen rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.ê 1601/91 (kiigazított szöveg)A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT :1. cikkEz a rendelet az ízesített bor, ízesített boralapú italok és az ízesített boralapú koktélok Ö (a továbbiakban: „ízesített italok”) Õ meghatározására, megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó általános szabályokat határozza meg.ê 1601/912. cikk(1) Ennek a rendeletnek az alkalmazásában:a) az ízesített bor:olyan ital:ê 2061/96 1. cikk, 1. pont, i. alpont (kiigazított szöveg)i. amelyet, a retsina asztali bor kivételével, a Ö 1493/1999 Õ/EK Ö tanácsi Õ rendelet Ö [16] Õ I. mellékletének 5. és 12–18. pontjaiban meghatározott egy vagy több borászati termékből, esetleg hozzáadott szőlőmusttal, illetve részben erjedt szőlőmusttal állítottak elő, beleértve Ö az ezen Õ rendelet Ö 54. cikke (1) és Õ (2) bekezdésében meghatározott termőhelyről származó minőségi borokat;ê 1601/91 (kiigazított szöveg)ii. amelyhez az Ö ezen rendelet Õ 3. cikk d) pontja értelmében alkoholt adtak, ésê 1601/91iii. amelyet az alábbi anyagok felhasználásával ízesítettek:ê 1601/91 (kiigazított szöveg)ð új szöveg-  a 88/388/EGK irányelv 1. cikk (2) bekezdése b) pontjának i. alpontjában, valamint c) pontjában meghatározott természetes aromaanyagok, és/vagy természetes aromakivonatok. Az Ö ezen cikk Õ (2) bekezdésében foglalt szigorúbb rendelkezések sérelme nélkül, az említett irányelv 1. cikke (2) bekezdése b) pontjának ii. alpontjában meghatározott természetes anyagokkal és készítményekkel azonos anyagok és készítmények használatát bizonyos esetekben és bizonyos körülmények között ð a Bizottság engedélyezheti ï , a 14. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően engedélyezhető,és/vagy-  fűszernövények, fűszerek, és/vagy ízesítő élelmiszerek,iv. amelyet általában édesítenek, és az Ö ezen cikk Õ (2) bekezdésben felsorolt kivételektől eltekintve, esetleg karamellel színeznek;v. amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 14,5 térfogatszázalék és legfeljebb 22 térfogatszázalék, illetve összes alkoholtartalma legalább 17,5 térfogatszázalék, ugyanakkor azoknak a termékeknek az esetében, amelyek az Ö ezen cikk Õ (5) bekezdés értelmében “száraz” vagy “extra-száraz” megjelölést kaptak, a minimális összes alkoholtartalmat 16, illetve 15 térfogatszázalékban kell megállapítani.ê 2061/96 1. cikk, 1. pont, ii. alpont (kiigazított szöveg)Az ízesített bor elkészítéséhez használt bornak, illetve az alkohol hozzáadásával lefojtott, friss szőlőből nyert mustnak a végtermékben nem kevesebb, mint 75 %-os arányban jelen kell lennie. Az Ö ezen rendelet Õ 5. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül a felhasznált termékek térfogatszázalékban kifejezett természetes alkoholtartalmát a Ö 1493/1999 Õ /EK rendelet Ö V. mellékletének, C) pontja, 2. alpontja Õ állapítja meg.ê 1601/91Az „ízesített bor” megnevezés helyettesíthető a „boraperitif” kifejezéssel. Az „aperitif” kifejezés használata ebben az összefüggésben nem érinti a kifejezés olyan termékek meghatározására történő használatát, amelyek nem esnek e rendelet hatálya alá;b) az ízesített boralapú ital:olyan ital:ê 2061/96 1. cikk, 2. pont (kiigazított szöveg)i. amelyet, az alkohol hozzáadásával készült borok és a retsina asztali bor kivételével, az Ö említett Õ rendelet I. mellékletének 11–13. és 15-18. pontjaiban meghatározott borból vagy borokból, lehetőség szerint hozzáadott szőlőmusttal, illetve részben erjedt szőlőmusttal állítanak elő, beleértve a Ö 1493/1999 Õ /EK rendelet Ö 54. Õ cikkének Ö (1) és Õ (2) bekezdésében meghatározott termőhelyről származó minőségi borokat;ê 1601/91 (kiigazított szöveg)ð új szövegii. amelyet az alábbi anyagok felhasználásával ízesítenek:-  a 88/388/EGK irányelv 1. cikk (2) bekezdése b) pontjának i. és ii. alpontjában, valamint c) pontjában meghatározott természetes aromaanyagok, természetazonos aromaanyagok és aromakivonatok; az említett irányelv 1. cikk (2) bekezdése b) pontjának iii. alpontjában meghatározott mesterséges anyagok használatát bizonyos esetekben és bizonyos körülmények között ð a Bizottság engedélyezheti ï a 14. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően engedélyezhető,illetve-  fűszernövények és/vagy, fűszerek, és/vagy ízesítő élelmiszerek,iii. amelyet esetleg édesítenek;iv. amelyhez nem adnak alkoholt, kivéve az e rendelet termék-meghatározásban említett, illetve ð a Bizottság által meghatározott kivételeket ï amelyekről az ezen rendelet 14. cikkében hivatkozott eljárásnak megfelelően döntöttek;v. amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 7 térfogatszázalék és legfeljebb 14,5 térfogatszázalék.Az ízesített boralapú ital elkészítéséhez használt bornak a késztermékben legalább 50 %-os arányban jelen kell lennie. Az Ö ezen rendelet Õ 5. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül a felhasznált termékek térfogatszázalékban kifejezett legkisebb természetes alkoholtartalmának a meghatározására Ö 1493/1999 Õ /EK rendelet Ö V. mellékletének, C) pontja, 2. alpontja Õ alkalmazandó.c) az ízesített boralapú koktél olyan ital:i. amelyet borból és/vagy szőlőmustból állítanak elő;ii. amelyet az alábbi anyagok felhasználásával ízesítenek:-  a 88/388/EGK irányelv 1. cikk (2) bekezdése b) pontjának i. és ii. alpontjában, valamint c) pontjában meghatározott természetes és természetazonos aromaanyagok, aromakivonatok; az említett irányelv 1. cikk (2) bekezdése b) pontjának iii. alpontjában meghatározott mesterséges anyagok használatát bizonyos esetekben és bizonyos körülmények között ð a Bizottság engedélyezheti ï 14. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően engedélyezhető,illetve-  fűszernövények, és/vagy fűszerek, és/vagy ízesítő élelmiszerek,iii. amelyet esetleg édesítenek és esetleg színeznek;iv. amelyet alkohol hozzáadása nélkül készítenek;v. amelynek tényleges alkoholtartalma kevesebb, mint 7 térfogatszázalék.Az ízesített boralapú koktél elkészítéséhez használt bornak, és/vagy szőlőmustnak a késztermékben legalább 50 %-os arányban jelen kell lennie. Az Ö ezen rendelet Õ 5. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül a felhasznált termékek térfogatszázalékban kifejezett legkisebb természetes alkoholtartalmának meghatározására a Ö 1493/1999 Õ /EK rendelet Ö V. mellékletének, C) pontja, 2. alpontja Õ alkalmazandó.Az egyedi megnevezéseket ð a Bizottság határozhatja meg ï a 14. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően lehet dönteni.A „koktél” kifejezés használata ebben az összefüggésben nem érinti a kifejezés olyan termékek meghatározására történő használatát, amelyek nem esnek e rendelet hatálya alá.ò új szövegAz a) pont, első albekezdés, iii. alpont, első francia bekezdésében, a b) pont, első albekezdés, ii. alpont, első francia bekezdésében, a b) pont, első albekezdés, iv. alpontjában, a c) pont, első albekezdés, ii. alpont, első francia bekezdésében és a c) pont, harmadik albekezdésében említett, ezen rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására vonatkozó intézkedéseket a 13. cikk (4) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.ê 1601/91(2) Azon ízesített borok kategóriáinak meghatározása, amelyek megnevezése helyettesítheti az „ízesített bor” kifejezést:a) Vermut :ízesített bor, amely az (1) bekezdés a) pontjában említett borból készül, amelynek jellegzetes íze a megfelelő anyagokból, így különösen a kötelezően alkalmazandó üröm (Artemisia-) fajokból állítható elő; ez az ital csak karamellizált cukor, szacharóz, szőlőmust, finomított szőlőmustsűrítmény és sűrített szőlőmust felhasználásával ízesíthető.b) Keserű ízesített bor :ízesített bor, jellegzetes keserű ízzel. Az “ízesített keserű bor” megnevezés előtt a 8. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül a fő keserű ízt adó anyag nevének kell szerepelni.A következő kifejezések, illetve azok megfelelői az egyéb közösségi nyelveken a fenti megnevezés helyett, vagy annak kiegészítéseként használhatók:-  „kínafakéreggel készített bor”, ha a fő ízesítőanyag természetes kínakéreg-aroma;-  „Bitter vino”, ha a fő ízesítő természetes enciánaroma és az italt engedélyezett sárga, illetve vörös színezőanyaggal színezték; a “bitter” kifejezés használata ebben az összefüggésben nem érinti a kifejezés olyan termékek meghatározására történő használatát, amelyek nem esnek a rendelet hatálya alá;-  “Americano”, ha az íz ürömből vagy enciánból származó természetes ízesítőanyagok jelenlétének tulajdonítható, és az italt engedélyezett sárga, illetve vörös színezőanyaggal színezték.c) Tojás alapú ízesített bor :Ízesített bor, amelyhez jó minőségű tojássárgáját vagy ilyen sűrítményt adnak, és amelynek cukortartalma invertcukorban kifejezve literenként több mint 200 gramm, a minimális tojássárga-tartalma literenként legalább 10 gramm a végtermékben.A “tojás alapú ízesített bor” kifejezést a “cremovo” kifejezés követheti, ha ez a bor legalább 80 %-ban Marsala bort tartalmaz.A “tojás alapú ízesített bor” kifejezést a “cremovo zabaione” kifejezés követheti, ha ez a bor legalább 80 %-ban Marsala bort tartalmaz és a tojássárgája tartalom literenként legalább 60 gramm.ê 1994. évi csatlakozási okmány, 29. cikk és I. melléklete, 127. o.d) Väkevä viiniglögi/Starkvinsglögg :Ízesített bor, amely az (1) bekezdés a) pontjában említett borból készült, és amelynek jellemző ízét a szegfűszeg és/vagy fahéj használata adja, amelyeket mindig más fűszerekkel együtt kell alkalmazni; ez az ital a 3. cikk a) pontjának megfelelően édesíthető.ê 1601/91(3) Azon ízesített boralapú italok kategóriáinak meghatározása, amelyek megnevezése az előállító tagállamban helyettesítheti az “ízesített boralapú ital” megnevezést, a többi tagállamban kiegészítheti az “ízesített boralapú ital” kifejezést:ê 3279/92 1. cikk, 1. ponta) Sangria:borból előállított ital, amelyet:i. természetes citrusgyümölcs-kivonatok hozzáadásával,ii. az adott gyümölcs levének hozzáadásával vagy a nélkül,iii. esetleg:-  fűszerek hozzáadásával,-  édesítve,-  szénsav hozzáadásával,iv. ízesítenek, és amelynek térfogatszázalékban kifejezett alkoholtartalma nem éri el a 12 %-ot.ê 1601/91Az ital a gyümölcs húsának vagy héjának szilárd részeit tartalmazhatja, és színe kizárólag a felhasznált alapanyagokból származhat.A “Sangria” megnevezést a “készült .…-ban” meghatározásnak kell követnie, amelybe az előállító tagállam, illetve szűkebb régió nevét kell írni, kivéve ha a termék Spanyolországban vagy Portugáliában készült.“Sangria” megnevezés az “ízesített boralapú ital” megnevezést csak abban az esetben helyettesítheti, ha az ital Spanyolországban vagy Portugáliában készült;b) Clarea :az a) pontban meghatározottakkal megegyező körülmények között, fehérborból előállított ital.A „Clarea” megnevezést a „készült …-ban” meghatározásnak kell követnie, az előállító tagállam, illetve szűkebb régió nevével együtt, kivéve ha a termék Spanyolországban készült.A „Clarea” megnevezés az „ízesített boralapú ital” megnevezést csak abban az esetben helyettesítheti, ha az ital Spanyolországban készült;c) Zurra :ê 1601/91 (kiigazított szöveg)az a) és b) pontokban meghatározott italokhoz az 1576/89/EGK Ö tanácsi Õ rendeletben[17] meghatározott brandy vagy borpárlat, esetleg gyümölcsdarabok hozzáadásával előállított ital. A tényleges alkoholtartalomnak legalább 9 térfogatszázaléknak és 14 térfogatszázaléknál kevesebbnek kell lennie;ê 1601/91d) Bitter soda :olyan ízesített ital, amelynek alapanyaga a “Bitter vino”, amelynek részaránya a végtermékben nem lehet kevesebb 50 %-nál, és amelyhez szén-dioxidot vagy szén-dioxid tartalmú vizet adnak és lehetőleg ugyanolyan színezékekkel színezik, mint a Bitter vino-t. A tényleges alkoholtartalomnak legalább 8 térfogatszázaléknak és legfeljebb 10,5 térfogatszázaléknak kell lennie. A “keserű” kifejezés használata ebben az összefüggésben nem érinti a kifejezés olyan termékek meghatározására történő használatát, amelyek nem esnek a rendelet hatálya alá;ê 3279/92 1. cikk, 2. ponte) Kalte Ente:bor, gyöngyözőbor vagy szénsav hozzáadásával készült gyöngyözőbor és pezsgő vagy habzóbor elegyítésével előállított ízesített boralapú ital, amelyhez természetes citromanyagokat vagy azok kivonatát adják hozzá,. A készterméknek legalább 25 térfogatszázalékban kell pezsgőt vagy habzóbort tartalmaznia;ê 1601/91è1 2061/96 1. cikk, 4. pont, ii. alpontf) Glühwein:è1 kizárólag vörös- vagy fehérborból készített, ízesített ital, amelyet főleg fahéjjal, illetve szegfűszeggel ízesítenek; a 3. cikk a) pontjának rendelkezéseiből eredő víz mennyiségének sérelme nélkül víz hozzáadása tilos. ç Abban az esetben, ha fehérborból készült, a “Glühwein” kereskedelmi megnevezést a “fehérbor” meghatározással kell kiegészíteni;ê 1994. évi csatlakozási okmány, 29. cikk és I. melléklete, 127. o.è1 2061/96 1. cikk, 4. pont, iii. alpontg) a Viiniglögi/Vinglögg:è1 kizárólag vörös- vagy fehérborból készített, ízesített ital, amelyet főleg fahéjjal, illetve szegfűszeggel ízesítenek. çHa az italt fehérborból készítették, akkor a “Viiniglögi/Vinglög” kereskedelmi megnevezést a “fehérborból készült” szóval kell kiegészíteni;ê 1601/91h) Maiwein:az asperula odorata domináns ízének biztosítása érdekében asperula adorata növények vagy azok kivonatának hozzáadásával, fehérborból készített ízesített ital;i) Maitrank:száraz fehérborból készített ízesített ital, amelyben asperula odorata növényeket áztatnak, vagy amelyhez asperula odorata kivonatot adnak, és amelyhez narancsot, és/vagy más gyümölcsöt, lehetőség szerint lé, sűrítmény vagy kivonat formájában, és legfeljebb 5 %-os cukorédesítést adnak;ê A 2005. évi csatlakozás okmány 16. cikke és III. melléklet, 2.2. pontja, 234. o.j) Pelin:fehér vagy vörösborból, szőlőmust sűrítményből, szőlőléből (vagy répacukorból) és meghatározott gyógynövény-tinktúrából készített ízesített boralapú ital, amelynek alkoholtartalma legalább 8,5 térfogatszázalék, cukortartalma invertcukorban kifejezve literenként 45-50 gramm és összes savtartalma borkősavban kifejezve literenként legalább 3 gramm.ê 1601/91 (kiigazított szöveg)ð új szövegEgyéb meghatározásokat a ð Bizottság fogad el ï 13. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően kell megállapítani.ð Ezeket az ezen rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására vonatkozó intézkedéseket a 13. cikk (4) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. ï(4) Azon ízesített boralapú koktélok kategóriáinak meghatározása, amelyek megnevezése az előállító országban helyettesítheti az “ízesített boralapú koktélok” megnevezést, egyébként kiegészítheti az “ízesített boralapú koktélok” megnevezést;a) boralapú koktél:olyan ízesített ital, amelybeni. a sűrített szőlőmust aránya nem éri el a késztermék össztérfogatának 10 %-át;ii. az invertcukorban kifejezett literenkénti cukortartalom 80 grammnál kevesebb;b) Ízesített gyöngyöző szőlőmust:olyan ital:i. amely kizárólag szőlőmustból készül;ii. amelynek térfogatszázalékban tényleges alkoholtartalma 4 %-nál kevesebb;iii. amely kizárólag a felhasznált termékek erjedéséből származó szén-dioxidot tartalmaz.Egyéb meghatározásokat a ð Bizottság fogad el ï 13. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően kell megállapítani.ð Ezeket az ezen rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására vonatkozó intézkedéseket a 13. cikk (4) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. ï(5) Az (1) bekezdés a) és b) pontjában és a (2) és (3) bekezdésekben említett megnevezések az alábbi információkat is tartalmazhatják a vonatkozó albekezdésekben invertcukorban kifejezett cukortartalomnak megfelelően:a) “extra száraz”: olyan termékek esetében, amelyek literenkénti cukortartalma 30 grammnál kevesebb;b) “száraz”: olyan termékek esetében, amelyek literenkénti cukortartalma 50 grammnál kevesebb;c) “félszáraz”: olyan termékek esetében, amelyek literenkénti cukortartalma 50 és 90 gramm között van;d) “félédes”: olyan termékek esetében, amelyek literenkénti cukortartalma 90 és 130 gramm között van;e) “édes”: olyan termékek esetében, amelyek literenkénti cukortartalma 130 grammnál több.A “félédes” és “édes” jelölést helyettesíteni lehet a cukortartalom feltüntetésével, amelyet az invertcukor literenkénti mennyiségében, grammban kell kifejezni.(6) Amennyiben az “ízesített boralapú italok” kereskedelmi megnevezés tartalmazza a “pezsgő” kifejezést, a felhasznált pezsgő mennyisége nem lehet kevesebb 95 %-nál.(7) Az e cikk alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat a Ö 13. cikk (3) bekezdésében hivatkozott Õ eljárásnak megfelelően kell elfogadni.3. cikkKiegészítő meghatározásokEnnek a rendeletnek az alkalmazásában:a) “édesítés”:a következő termék vagy termékek felhasználása az ízesített Ö italok, vagy egyéb, a fentiekhez hasonló hatású természetes szénhidrátok Õ készítése során:-  félfehér cukor,-  fehércukor,-  finomított fehércukor,-  dextróz,-  gyümölcscukor,-  szőlőcukorszirup,-  folyékony cukor,-  folyékony invertcukor,-  invertcukorszirup,-  finomított szőlőmustsűrítmény,-  sűrített szőlőmust,-  friss szőlőmust,ê 1601/91 (kiigazított szöveg)-  karamellizált cukor, Ö kizárólag a szacharóz, lúgok, ásványi savak vagy egyéb kémiai adalékanyagok nélküli ellenőrzött hevítése révén kapott terméket jelenti, Õê 1601/91-  méz,-  szentjánoskenyér szirup vagy egyéb;b) “ízesítés”:ê 1601/91 (kiigazított szöveg)a 88/388/EGK rendelet 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott egy vagy több aromaanyagot, és/vagy fűszernövényt, és/vagy fűszert, és/vagy ízesítő élelmiszert használnak az ízesített Ö italok Õ, Ö az ilyen anyagok hozzáadása a bortól különböző érzékszervi jellemzőket ruház a késztermékre Õ;ê 1601/91c) “színezés”:színezék vagy színezékek használata az ízesített borok, ízesített boralapú italok és ízesített boralapú koktélok készítése során;d) “alkohol hozzáadása”:ê 1601/91 (kiigazított szöveg)az alábbi termékek közül egynek vagy többnek az alkalmazása az ízesített borok, illetve egyes ízesített boralapú italok készítése során Ö amelyek megfelelnek a közösségi rendelkezésekben megállapított jellemzőknek Õ :-  szőlészeti eredetű etil-alkohol, Ö amely megfelel az I. mellékletben megállapított tulajdonságoknak Õ,ê 1601/91-  bor eredetű alkohol vagy szárított szőlő eredetű alkohol,ê 1601/91 (kiigazított szöveg)-  mezőgazdasági eredetű etil-alkohol Ö amely megfelel az I. mellékletben megállapított tulajdonságoknak Õ,ê 1601/91-  borpárlat vagy aszalt szőlő párlat,-  mezőgazdasági eredetű párlat,-  borpárlat vagy törkölypárlat,-  aszalt szőlőből készült párlat,e) “tényleges alkoholtartalom térfogatszázalékban”:annak a tiszta alkoholnak a térfogategységei, amelyek 20 °C-os hőmérsékleten a termék 100 térfogategységében találhatók;f) “potenciális alkoholtartalom térfogatszázalékban”:annak a tiszta alkoholnak a térfogategységei 20 °C-os hőmérsékleten, amelyek a termék 100 térfogategységében található cukor teljes kierjedésével keletkezhetnek;g) “összes alkoholtartalom térfogatszázalékban”:a tényleges és potenciális alkoholtartalom összege térfogatszázalékban;h) “természetes alkoholtartalom térfogatszázalékban”:bármiféle mustjavítás előtt jellemző összes alkoholtartalom, amely a must eredeti cukortartalmából az erjedés során képződhet.4. cikkê 1601/91 (kiigazított szöveg)(1) E rendeletben említett Ö ízesített Õ italok tekintetében engedélyezett élelmiszer-adalékanyagok jegyzékét, az érintett termékekre és a használatukra vonatkozó utasításokat a 89/107/EGK Ö tanácsi Õ irányelvben[18] szabályozott eljárással összhangban kell meghatározni.(2) Ö Az ízesített italok Õ a készítése során víz – lehetőleg desztillált, vagy ásványi anyag tartalmától megtisztított víz – hozzáadása megengedett, feltéve hogy a víz minősége megfelel a [80/777/EGK]és Ö 98/83/EGK Õ irányelvekkel összhangban elfogadott nemzeti rendelkezéseknek, valamint hogy a hozzáadott víz nem változtatja meg az ital jellegét.(3) Az Ö ízesített italok Õ készítése során használt színezékek, ízesítők vagy más engedélyezett adalékanyagok hígításához vagy feloldásához használt etil-alkoholnak mezőgazdasági eredetűnek kell lennie, és csak a feltétlenül szükséges adagban lehet a színezékek, ízesítők vagy más engedélyezett adalékanyagok hígításához vagy feloldásához felhasználni.(4) A részletes szabályokat, beleértve az e rendelet hatálya alá tartozó termékek vizsgálatára vonatkozó módszereket, a 13. Ö cikk (2) bekezdésében hivatkozott Õ eljárásnak megfelelően kell elfogadni.ê 2061/96 1. cikk, 6. pont (kiigazított szöveg)ð új szöveg5. cikk(1) A Ö 1493/1999 Õ /EK rendelettel összhangban meghatározott borászati eljárások és kezelések az Ö ízesített italokban Õ előforduló borokra és mustokra vonatkoznak.(2) Az ebben a rendeletben említett késztermékek előállítása céljából készülő termékekre vonatkozó eljárásokat a ð Bizottság állapítja meg ï 14. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően kell meghatározni.ð Ezeket az ezen rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására vonatkozó intézkedéseket a 13. cikk (4) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. ïê 1601/916. cikk(1) A 2. cikkben és az ebben a cikkben említett megnevezések használatát az ott meghatározott italokra kell korlátozni, figyelembe véve a 2. és 4. cikkben meghatározott előírásokat. A szóban forgó megnevezéseket az említett italok Közösségben történő megjelölésére kell használni.Azokat az italokat, amelyek nem felelnek meg a 2. cikkben meghatározott italok tekintetében megállapított előírásoknak, nem lehet az utóbbiak számára megállapított megnevezésekkel megjelölni.(2) A II. mellékletben felsorolt földrajzi jelölések az (1) bekezdésben említett megnevezéseket helyettesíthetik, vagy összetett megnevezést alkotva kiegészíthetik azokat.Ezeket a földrajzi jelöléseket fent kell tartani azoknak az italoknak a számára, amelyek esetében a készítés azon szakaszát, amely során elnyerik jellegüket és végső minőségüket, a jelzett földrajzi területen hajtják végre, feltéve hogy a fogyasztót a felhasznált alapanyagok tekintetében nem tévesztik meg.(3) Az 1. bekezdésben említett kereskedelmi megnevezéseket nem egészíthetik ki a borászati termékek tekintetében engedélyezett földrajzi jelölések.(4) A tagállamok a II. mellékletben említett, a területükön előállított termékek termelésére, tagállamon belüli forgalmára, leírásukra és kiszerelésükre vonatkozóan különleges nemzeti előírásokat alkalmazhatnak, amennyiben azok összeegyeztethetőek a közösségi jogrendszerrel.7. cikk(1) A borászati termékeket és ízesítőket tartalmazó, legalább 1,2 térfogatszázalék alkoholtartalmú olyan ízesített italok kereskedelmi megnevezése, amelyek nem állnak összhangban ezzel a rendelettel, nem tartalmazhat utalást szőlészeti-borászati termékekre.(2) Azokat az ízesített italokat, amelyek nem állnak összhangban ezzel a rendelettel, nem lehet emberi fogyasztás céljából oly módon forgalmazni, hogy az e rendeletben említett megnevezésekhez olyan szavakat vagy kifejezéseket társítanak, mint “szerű”, “típusú”, “stílusú”, “készített”, “ízű”, vagy bármely más hasonló jelölés.ê 1601/91 (kiigazított szöveg)(3) Legkésőbb Ö 1991. december 17-ig Õ a Bizottság megfelelő javaslatot terjeszt a Tanács elé az e rendelet hatálya alá nem tartozó, alkohol hozzáadásával készült, szőlészeti és borászati termékeket tartalmazó ízesített italokra vonatkozóan.ê 1601/91A “wine-cooler” néven ismert italok megnevezésére használt szavak használata az ilyen italok tekintetében megengedett, amíg a Tanács nem hoz határozatot a fenti előterjesztéssel kapcsolatban.8. cikkê 1601/91 (kiigazított szöveg)(1) A Ö 2000/13/EK Õ irányelvvel összhangban alkotott nemzeti jogszabályok teljesítésén túlmenően a 2. cikkben említett Ö ízesített Õ italok címkézésének, kiszerelésének és reklámozásának összhangban kell állnia e cikk rendelkezéseivel.(2) A 2. cikkben említett Ö ízesített italok Õ kereskedelmi megnevezése azok közé a megnevezések közé tartozik, amelyeket a 6. cikk értelmében kizárólag az ilyen termékek tekintetében lehet használni.ê 1601/91(3) A 2. cikkben említett megnevezéseket ki lehet egészíteni a fő ízesítő megjelölésével.ê 1601/91 (kiigazított szöveg)(4) Amennyiben a rendelet hatálya alá tartozó Ö ízesített Õ italok készítésénél használt alkohol egyetlen alapanyagból származik (pl. kizárólag boralkoholból, melaszalkoholból vagy gabonaalkoholból), az alkohol fajtája megjelölhető a címkén.ê 1601/91Ha az alkohol több alapanyagból származik, az alkohol jellegére vonatkozó speciális jelzést nem lehet a címkén feltüntetni.A rendelet hatálya alá tartozó italok készítése során a színezékek, ízesítők és más engedélyezett adalékok hígítása vagy oldása céljából használt etil-alkohol nem minősül összetevőnek.ê 3279/92 1. cikk, 3. pont (kiigazított szöveg)(5) Ö Az ezen Õ rendeletben Ö említett palackozott, ízesített italok Õ eladás vagy forgalomba hozatal céljából nem tárolhatók ólomtartalmú kupak vagy fóliaborítású zárószerkezettel ellátott tárolóedényekben. Mindazonáltal Ö 1993. január 1-je Õ előtt ilyen kupakkal vagy fóliával ellátott palackokba töltött Ö , ízesített Õ italok forgalmazása a készletek kimerüléséig megengedett.ê 1601/91 (kiigazított szöveg)ð új szöveg(6) A II. mellékletben felsorolt földrajzi árujelzőket nem lehet lefordítani.(7) E rendeletben szabályozott információkat oly módon kell a Közösség egy vagy több hivatalos nyelvén közölni, hogy a fogyasztó könnyen megérthessen minden adatot, kivéve ha a vásárlóknak a tájékoztatást más módon rendelkezésre bocsátották.(8) Harmadik országokból származó italok esetében, annak az országnak a hivatalos nyelvének használata, amelyben a termék készült, megengedett, ha e rendeletben előírt adatokat a Közösség valamelyik hivatalos nyelvén szintén megadták, oly módon, hogy a fogyasztó minden adatot könnyen megérthet.(9) A 12. cikkben foglaltak sérelme nélkül, a Közösségből származó és exportra szánt italok esetében az ebben a rendeletben előírt információkat más nyelven is meg lehet ismételni; ez nem vonatkozik az (6) bekezdésben említett megjelölésekre.(10) A 2. cikkben említett italok tekintetében a ð Bizottság a következőket határozhatja meg ï 13. cikkben említett eljárásnak megfelelően az alábbiakat lehet meghatározni:a) a termék bizonyos sajátosságára (mint például története, készítésének módja) utaló kifejezések használatára vonatkozó rendelkezések;b) a nem a végső fogyasztóknak szánt, tárolóedényekben található Ö ízesített italok Õ címkézésére vonatkozó szabályok.ò új szövegEzeket az ezen rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására vonatkozó intézkedéseket a 13. cikk (4) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.ê 1601/91 (kiigazított szöveg)9. cikk(1) Az ízesített Ö italokra Õ, vonatkozó közösségi rendelkezések betartásának biztosítása céljából a tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket. A rendelkezések betartásának ellenőrzésére a tagállamok ügynökséget vagy ügynökségeket jelölnek ki.A II. mellékletben felsorolt italok esetében a 13. Ö cikk (2) bekezdésében említett Õ eljárásnak megfelelően a Közösségen belüli forgalom ellenőrzését és védelmét a közigazgatási szervek által hitelesített kereskedelmi dokumentumok és megfelelő nyilvántartások vezetése révén biztosítsák.(2) A II. mellékletben felsorolt exportált italok tekintetében, a 13. Ö cikk (2) bekezdésében hivatkozott Õ eljárásnak megfelelően okmány-hitelesítési rendszert lehet létrehozni a csalások és hamisítások kiküszöbölése céljából.ê 1601/91Ha az első albekezdésben említett rendszer nem kerül bevezetésre, a tagállamok saját hitelesítési rendszereket hoznak létre, feltéve, hogy azok megfelelnek a közösségi jogszabályoknak.ê 1601/91 (kiigazított szöveg)(3) A Tanács a Bizottság javaslata alapján minősített többséggel fogadja el az ízesített Ö italokra Õ vonatkozó közösségi rendelkezések egységes alkalmazásához szükséges intézkedéseket, különös tekintettel az ellenőrzésekre és a tagállamok illetékes szervei közti kapcsolatokra.(4) A tagállamok és a Bizottság közlik egymással a rendelet végrehajtásához szükséges alapvető információkat. Az ilyen információk közlésére és terjesztésére vonatkozó részletes szabályokat a 13. Ö cikk (2) bekezdésében hivatkozott Õ eljárásnak megfelelően kell elfogadni.ê 1601/9110. cikkE rendeletben meghatározott és földrajzi árujelzővel ellátott importált italokat a Közösségen belül emberi fogyasztásra történő értékesítésük céljából kölcsönös megállapodás alapján a 9. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében említett felügyeletre és védelemre alkalmasnak lehet minősíteni.ê 1601/91 (kiigazított szöveg)Az első albekezdés rendelkezéseit olyan megállapodások révén kell végrehajtani, amelyeket az érintett harmadik országokkal a Szerződés Ö 133. Õ cikkében szabályozott eljárásnak megfelelően tárgyalnak meg és kötnek meg.A végrehajtási szabályokat és az első albekezdésben említett italok listáját a Ö 13. cikk (3) bekezdésében hivatkozott Õ eljárásnak megfelelően kell meghatározni.ê 3378/94 1. cikk, (2) bekezdés (kiigazított szöveg)11. cikk(1) A Szellemi Tulajdonjogok Kereskedelmi Vonatkozásairól szóló egyezmény Ö [19] Õ 23. és 24. cikkeiben Ö szabályozott Õ kikötéseknek megfelelően a tagállamok meghozzák mindazokat a szükséges intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik az érintettek számára az e rendelet hatálya alá tartozó termékek azonosítására szolgáló földrajzi árujelzők közösségi használatának megakadályozását olyan termékek vonatkozásában, amelyek nem arról a helyről származnak, mint amire a szóban forgó földrajzi árujelző utal, ideértve azokat az eseteket is, amelyekben a termék tényleges származási helyét is feltüntették, vagy a földrajzi árujelző fordításban szerepel, vagy azt “– szerű”, “típusú”, “stílusú”, “utánzat” vagy egyéb hasonló kifejezések egészítik ki.ê 3378/94 1. cikk, (2) bekezdésEnnek a cikknek az alkalmazásában a “földrajzi árujelző” olyan jelölést jelent, amely alapján azonosítani lehet, hogy a termék a Világkereskedelmi Szervezetben tagként résztvevő harmadik ország területéről, régiójából vagy helységéből származik, amennyiben a termék minőségét, hírnevét vagy egyéb különleges jellemzőjét elsősorban földrajzi eredetének lehet tulajdonítani.ê 3378/94 1. cikk, (2) bekezdés (kiigazított szöveg)(2) E rendelet 10. Ö cikke Õ hatálya alá tartozó termékek megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló közösségi jogszabályok egyéb rendelkezéseinek sérelme nélkül az (1) bekezdést alkalmazni kell.(3) Ennek a cikknek az alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat szükség esetén a Ö 13. cikk (3) bekezdésében hivatkozott Õ eljárásnak megfelelően kell meghozni.ê 1601/91/EGK (kiigazított szöveg)ð új szöveg12. cikkA 13. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően ð Bizottság által ï megállapított kivételektől eltekintve az exportra szánt ízesített Ö italoknak Õ meg kell felelniük a rendelet rendelkezéseinek.ð Ezeket az ezen rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására vonatkozó kivételeket a 13. cikk (4) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell megállapítani. ïê 1882/2003 2. cikk és II. melléklet, 6. pont (kiigazított szöveg)13. cikk(1) Ö A Bizottságot az Õ ebben a rendeletben említett a szeszes italokkal foglalkozó végrehajtási bizottság (a továbbiakban: a bizottság) Ö segíti Õ.(2) A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.(2) Az e Ö bekezdésre Õ történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel annak 8. cikke rendelkezéseire.Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében megállapított időtartam egy hónap.ê 1882/2003 3. cikk és III. melléklet, 23. pont (kiigazított szöveg)(3) Az e Ö bekezdésre Õ történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel annak 8. cikke rendelkezéseire.ê 1882/2003 3. cikk és III. melléklet, 23. pontAz 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében megállapított időtartam három hónap.ò új szöveg(4) Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5a cikke (1)-(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel annak 8. cikke rendelkezéseire.ê 1601/91 (kiigazított szöveg)Ö (5) Õ A bizottság más kérdéseket is mérlegelhet, amelyet az elnök saját kezdeményezésére, vagy egy tagállam képviselőjének kérésére elé utalt.Ö 14. cikk ÕÖ Az 1991. december 17. előtt készített és címkézett italokat a készletek kifogyásáig értékesíteni lehet. Õê15. cikkAz 1601/91/EGK rendelet hatályát veszti.A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozásokat a IV. mellékletben szereplő megfelelési táblázatnak megfelelően ezen rendeletre történő hivatkozásként kell értelmezni.ê 1601/91 (kiigazított szöveg)16. cikkEz a rendelet az Európai Ö Unió Õ Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő Ö huszadik Õ napon lép hatályba.ê 1601/91Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök[…] […]ê 1601/91I. MELLÉKLETAz etil-alkohol 3. cikk (d) pontban említett jellemzői1. Érzékszervi jellemzők: | Az alapanyagon kívül más íz nem érzékelhető |2. Minimális alkoholtartalom térfogatszázalékban: | 96,0 % |3. Összetevők maximális mennyisége: |összes savtartalom, ecetsavban kifejezve, g/hl, abszolút alkoholra vonatkoztatva: | 1,5 |észtertartalom, etil-acetátban kifejezve, g/hl, abszolút alkoholra vonatkoztatva: | 1,3 |aldehidtartalom, acetaldehidben kifejezve, g/hl, abszolút alkoholra vonatkoztatva: | 0,5 |magasabbrendű alkoholok, metil-2-propanol-1-ben kifejezve, g/hl, abszolút alkoholra vonatkoztatva: | 0,5 |metil-alkohol, g/hl, abszolút alkoholra vonatkoztatva: | 50 |szárazanyag-tartalom, g/hl, abszolút alkoholra vonatkoztatva: | 1,5 |nitrogéntartalmú illékony bázisok, g/hl, abszolút alkoholra vonatkoztatva: | 0,1 |furfurol: | Nem kimutatható |______________________II. MELLÉKLETa 6. cikk(2) bekezdésében említettboralapú ízesített italokföldrajzi árujelzőiNürnberger Glühweinê 2061/96 1. cikk, 7. pontThüringer Glühweinê 1601/91Vermouth de ChambéryVermouth di Torino______________________éIII. MELLÉKLETA hatályon kívül helyezett rendelet és módosításainak listájaA Tanács 1609/91/EGK rendelete (HL L 149., 1991.6.14., 1. o.) |A Tanács 3279/92/EGK rendelete (HL L 327., 1992.11.13., 1. o.) |Az 1994. évi csatlakozási okmány, I. melléklet V.B.VII.8. pontja (HL L 241., 1994.8.29., 125. o.) |Az Európai Parlament és a Tanács 3378/94/EK rendelete (HL L 366., 1994.12.31., 1. o.) | Kizárólag az 1. cikk (2) bekezdése |Az Európai Parlament és a Tanács 2061/96/EK rendelete (HL L 277., 1996.10.30., 1. o.) |Az Európai Parlament és a Tanács 1882/2003/EK rendelete (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) | Kizárólag a II. melléklet 6. pontja és a III. melléklet 23. pontja |A 2005. évi csatlakozás okmány, III. melléklet, 2.2. pontja (HL L 157., 2005.6.21., 234. o.) |______________________IV. MELLÉKLETMEGFELELÉSI TÁBLÁZAT1601/91/EGK rendelet | Ez a rendelet |1. cikk | 1. cikk |2. cikk, (1) bekezdés, bevezető szavak | 2. cikk, (1) bekezdés, bevezető szavak |2. cikk, (1) bekezdés, a) pont, bevezető szavak | 2. cikk, (1) bekezdés, a) pont, bevezető szavak |2. cikk, (1) bekezdés, a) pont, első francia bekezdés | 2. cikk, (1) bekezdés, a) pont, i. alpont |2. cikk, (1) bekezdés, a) pont, második francia bekezdés | 2. cikk, (1) bekezdés, a) pont, ii. alpont |2. cikk, (1) bekezdés, a) pont, harmadik francia bekezdés | 2. cikk, (1) bekezdés, a) pont, iii. alpont |2. cikk, (1) bekezdés, a) pont, negyedik francia bekezdés | 2. cikk, (1) bekezdés, a) pont, iv. alpont |2. cikk, (1) bekezdés, a) pont, ötödik francia bekezdés | 2. cikk, (1) bekezdés, a) pont, v. alpont |2. cikk, (1) bekezdés, a) pont, befejező mondatrész | 2. cikk, (1) bekezdés, a) pont, befejező mondatrész |2. cikk, (1) bekezdés, b) pont, bevezető szavak | 2. cikk, (1) bekezdés, b) pont, bevezető szavak |2. cikk, (1) bekezdés, b) pont, első francia bekezdés | 2. cikk, (1) bekezdés, b) pont, i. pont |2. cikk, (1) bekezdés, b) pont, második francia bekezdés | 2. cikk, (1) bekezdés, b) pont, ii. pont |2. cikk, (1) bekezdés, b) pont, harmadik francia bekezdés | 2. cikk, (1) bekezdés, b) pont, iii. pont |2. cikk, (1) bekezdés, b) pont, negyedik francia bekezdés | 2. cikk, (1) bekezdés, b) pont, iv. pont |2. cikk, (1) bekezdés, b) pont, ötödik francia bekezdés | 2. cikk, (1) bekezdés, b) pont, v. pont |2. cikk, (1) bekezdés, b) pont, befejező mondatrész | 2. cikk, (1) bekezdés, b) pont, befejező mondatrész |2. cikk, (1) bekezdés, c) pont, bevezető szavak | 2. cikk, (1) bekezdés, c) pont, bevezető szavak |2. cikk, (1) bekezdés, c) pont, első francia bekezdés | 2. cikk, (1) bekezdés, c) pont, i. pont |2. cikk, (1) bekezdés, c) pont, második francia bekezdés | 2. cikk, (1) bekezdés, c) pont, ii. pont |2. cikk, (1) bekezdés, c) pont, harmadik francia bekezdés | 2. cikk, (1) bekezdés, c) pont, iii. pont |2. cikk, (1) bekezdés, c) pont, negyedik francia bekezdés | 2. cikk, (1) bekezdés, c) pont, iv. pont |2. cikk, (1) bekezdés, c) pont, ötödik francia bekezdés | 2. cikk, (1) bekezdés, c) pont, v. pont |2. cikk, (1) bekezdés, c) pont, befejező mondatrész | 2. cikk, (1) bekezdés, c) pont, befejező mondatrész |2. cikk (2) bekezdés | 2. cikk (2) bekezdés |2. cikk, (3) bekezdés, bevezető szavak | 2. cikk, (3) bekezdés, első albekezdés, bevezető szavak |2. cikk, (3) bekezdés, a) pont, bevezető szavak | 2. cikk, (3) bekezdés, első albekezdés, a) pont, bevezető szavak |2. cikk, (3) bekezdés, a) pont, első francia bekezdés | 2. cikk, (3) bekezdés, első albekezdés, a) pont, i. alpont |2. cikk, (3) bekezdés, a) pont, második francia bekezdés | 2. cikk, (3) bekezdés, első albekezdés, a) pont, ii. alpont |2. cikk, (3) bekezdés, a) pont, harmadik francia bekezdés | 2. cikk, (3) bekezdés, első albekezdés, a) pont, iii. alpont |2. cikk, (3) bekezdés, a) pont, negyedik francia bekezdés | 2. cikk, (3) bekezdés, első albekezdés, a) pont, iv. alpont |2. cikk, (3) bekezdés, a) pont, befejező mondatrész | 2. cikk, (3) bekezdés, első albekezdés, a) pont, befejező mondatrész |2. cikk, (3) bekezdés, b)-f) pont | 2. cikk, (3) bekezdés, első albekezdés, b)-f) pont |2. cikk, (3) bekezdés, fa) pont | 2. cikk, (3) bekezdés, első albekezdés, g) pont |2. cikk, (3) bekezdés, g) pont | 2. cikk, (3) bekezdés, első albekezdés, h) pont |2. cikk, (3) bekezdés, h) pont | 2. cikk, (3) bekezdés, első albekezdés, i) pont |2. cikk, (3) bekezdés, i) pont | 2. cikk, (3) bekezdés, első albekezdés, j) pont |2. cikk, (3) bekezdés, j) pont | 2. cikk, (3) bekezdés, második és harmadik albekezdés |2. cikk, (4) bekezdés, bevezető szavak | 2. cikk, (4) bekezdés, első albekezdés, a bevezető szavak |2. cikk, (4) bekezdés, a) pont, bevezető szavak | 2. cikk, (4) bekezdés, első albekezdés, a) pont, bevezető szavak |2. cikk, (4) bekezdés, a) pont, első francia bekezdés | 2. cikk, (4) bekezdés, első albekezdés, a) pont, i. alpont |2. cikk, (4) bekezdés, a) pont, második francia bekezdés | 2. cikk, (4) bekezdés, első albekezdés, a) pont, ii. alpont |2. cikk, (4) bekezdés, b) pont, bevezető szavak | 2. cikk, (4) bekezdés, első albekezdés, b) pont, bevezető szavak |2. cikk, (4) bekezdés, b) pont, első francia bekezdés | 2. cikk, (4) bekezdés, első albekezdés, b) pont, i. alpont |2. cikk, (4) bekezdés, b) pont, második francia bekezdés | 2. cikk, (4) bekezdés, első albekezdés, b) pont, ii. alpont |2. cikk, (4) bekezdés, b) pont, harmadik francia bekezdés | 2. cikk, (4) bekezdés, első albekezdés, b) pont, iii. alpont |2. cikk, (4) bekezdés, c) pont | 2. cikk, (4) bekezdés, második és harmadik albekezdés |2. cikk, (5), (6) és (7) bekezdés | 2. cikk, (5), (6) és (7) bekezdés |3., 4., és 5. cikk | 3., 4., és 5. cikk |6. cikk (1) bekezdés | 6. cikk (1) bekezdés |6. cikk (2) bekezdés, a) pont | 6. cikk (2) bekezdés, első albekezdés |6. cikk (2) bekezdés, b) pont | 6. cikk (2) bekezdés, második albekezdés |6. cikk, (3) ás (4) bekezdés | 6. cikk, (3) ás (4) bekezdés |7. cikk | 7. cikk |8. cikk, (1)-(4) bekezdés | 8. cikk, (1)-(4) bekezdés |8. cikk (4a) bekezdés | 8. cikk (5) bekezdés |8. cikk (5) bekezdés | 8. cikk (6) bekezdés |8. cikk (6) bekezdés | 8. cikk (7) bekezdés |8. cikk (7) bekezdés | 8. cikk (8) bekezdés |8. cikk (8) bekezdés | 8. cikk (9) bekezdés |8. cikk (9) bekezdés | 8. cikk (10) bekezdés |9. cikk | 9. cikk |10. cikk | 10. cikk |10a. cikk | 11. cikk |11. cikk | 12. cikk |12. cikk (1) bekezdés | 13. cikk (1) bekezdés |12. cikk (2) bekezdés | _________ |13. cikk | 13. cikk (2) bekezdés |14. cikk | 13. cikk (3) bekezdés |_________ | 13. cikk (4) bekezdés |15. cikk | 13. cikk (5) bekezdés |16. cikk | _________ |_________ | 15. cikk |17. cikk, első bekezdés | 16. cikk |17. cikk, második bekezdés, első mondatrész | _________ |17. cikk, második bekezdés, második mondatrész | 14. cikk |I. melléklet | I. melléklet |II. melléklet | II. melléklet |________ | III. melléklet |________ | IV. melléklet |_____________[1] COM(87) 868 PV.[2] A Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett közleménye alapján - A közösségi joganyag kodifikációja, COM(2001) 645 végleges.[3] Lásd ezen javaslat III. mellékletét.[4] HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.[5] HL C 255., 2006.10.21., 1. o.[6] HL C […], […], […] o.[7] HL C […], […], […] o.[8] HL C […], […], […] o.[9] HL L 149., 1991.6.14., 1. o. A legutóbb a 2005. évi csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.[10] Lásd a III. mellékletet.[11] Ö HL L 109., 2000.5.6., 29. o. A legutóbb a 2006/142/EK bizottsági irányelvvel (HL L 368., 2006.12.23., 110. o.) módosított irányelv Õ.[12] Ö HL L 330., 1998.12.5., 32. o. Az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított irányelv (HL. L 284., 2003.10.31., 1. o.) Õ.[13] HL L 229., 1980.8.30., 1. o. Ö A legutóbb az 1882/2003/EK rendelettel módosított irányelv. Õ[14] HL L 184., 1988.7.15., 61. o. Ö A legutóbb az 1882/2003/EK rendelettel módosított irányelv. Õ[15] HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.[16] HL L 179., 1999.7.14., 1. o.[17] HL L 160., 1989.6.12., 1. o.[18] HL L 40., 1989.2.11., 27. o.[19] HL L 336., 1994.12.23., 219. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0457

Javaslat: A Tanács rendelete az 1907/90/EGK tanácsi rendeletnek a tojások mosására vonatkozó eltérés tekintetében történő módosításáról  /* COM/2006/0457 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 14.8.2006COM(2006) 457 véglegesJavaslat:A TANÁCS RENDELETEaz 1907/90/EGK tanácsi rendeletnek a tojások mosására vonatkozó eltérés tekintetében történő módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSA tojásra vonatkozó egyes forgalmazási előírásokról szóló 1907/90/EGK tanácsi rendelet meghatározza azon eltérésre vonatkozó kritériumokat, amelyek alapján a csomagolóközpontok 2006. december 31-ig folytathatják a tojások mosását.A mezőgazdaságra vonatkozó jogszabályok egyszerűsítése keretében a Tanács 2006. június 19-én az 1907/90/EGK tanácsi rendeletet hatályon kívül helyező, 2007. július 1-jén hatályba lépő új tanácsi rendelet fogadott el. A tojásra vonatkozó forgalmazási előírásokról szóló új tanácsi rendelet alkalmazásáig az 1907/90/EGK rendeletben a tojások mosására előírt, 2006. december 31-ig alkalmazható átmeneti eltérést 2007. július 1-éig meg kell hosszabbítani.Javaslat:A TANÁCS RENDELETEaz 1907/90/EGK tanácsi rendeletnek a tojások mosására vonatkozó eltérés tekintetében történő módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a tojás piacának közös szervezéséről szóló, 1975. október 29-i 2771/75/EGK tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 2. cikke (2) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:1.  A tojásra vonatkozó egyes forgalmazási előírásokról szóló, 1990. június 26-i 1907/90/EGK tanácsi rendelet[2] 6. cikkének (4) bekezdése meghatározza azon eltérésre vonatkozó kritériumokat, amelyek alapján a csomagolóközpontok 2006. december 31-ig folytathatják a tojások mosását.2.  Az ilyen eltérést eddig kilenc svédországi és egy holland csomagolóközpontnak engedélyezték. A tojásra vonatkozó forgalmazási előírásokról szóló, 2006. június 19-i 1028/2006/EK tanácsi rendelet[3] 2007. július 1-jével kezdődő alkalmazásáig a tojások mosására vonatkozó átmeneti időszakot meg kell hosszabbítani ezen időpontig.3.  Az 1907/90/EGK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz 1907/90/EGK rendelet 6. cikke (4) bekezdésének első albekezdésében a „2006. december 31.” időpont helyébe „2007. június 30.” lép.2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök[pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic] [1] HL L 282., 1975.11.1., 49. o. A legutóbb a 679/2006/EK rendelettel (HL L 119., 2006.5.4., 1. o.) módosított rendelet.[2] HL L 173., 1990.7.6., 5. o. A legutóbb az 1039/2005/EK rendelettel (HL L 172., 2005.7.5., 1. o.) módosított rendelet.[3] HL L 186., 2006.7.7., 1. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52010PC0083

Javaslat: az Európai parlament és a Tanács rendelete a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról  /* COM/2010/0083 végleges - COD 2010/0051 */

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 9.3.2010COM(2010) 83 végleges2010/0051 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításárólINDOKOLÁS1. A JAVASLAT HÁTTERE: ÚJ INTÉZMÉNYI KÖRNYEZETA 2009. december 1-jén hatályba lépett Lisszaboni Szerződés (a továbbiakban: az új Szerződés) lényegesen módosítja a jogalkotó által a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök keretét. Az Európai Közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban: EK-Szerződés) és különösen annak 202. cikke rendelkezéseivel ellentétben, az új Szerződés egyértelműen különbséget tesz a Bizottság részére átruházott hatáskörök között aszerint, hogy a jogalkotási aktusok egyes nem alapvető rendelkezéseit kiegészítő, illetve módosító általános hatályú nem jogalkotási aktusok (felhatalmazáson alapuló jogi aktusok) elfogadására, vagy végrehajtási jogi aktusok elfogadására vonatkoznak-e. A kétféle hatáskörre teljes mértékben eltérő jogi keret vonatkozik:-  Az új Szerződés felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra vonatkozó azon rendelkezései, amelyek az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) 290. cikkében találhatók, visszavonási és/vagy kifogásolási jogot biztosítanak a jogalkotó számára a bizottsági hatáskörök gyakorlásának ellenőrzése céljából. Az említett rendelkezések önmagukban is elégségesek, működőképessé tételük érdekében nincs szükség jogilag kötelező keretszabály elfogadására.-  Az új Szerződés végrehajtási jogi aktusokra vonatkozó – a 291. cikkben kifejtett – rendelkezései nem biztosítanak semmiféle szerepet az Európai Parlament és a Tanács részére a bizottsági végrehajtási hatáskörök gyakorlásának ellenőrzésében. Ilyen ellenőrzést csak a tagállamok végezhetnek. Az erre vonatkozó mechanizmusok kialakítása céljából jogi keretre van szükség.Az új Szerződés megalkotói a két eltérő jogiaktus-fajta jellegét jobban tükröző szabályozást kívántak létrehozni e két, igen eltérő jogi keret biztosításával:-  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok esetében a jogalkotó olyan intézkedések elfogadására vonatkozó hatáskört ruház a Bizottságra, amelyeket ő maga is elfogadhatott volna. Ezért a jogalkotó ellenőrzi e Bizottságra ruházott hatáskörök gyakorlását.-  A végrehajtási jogi aktusok esetében nagyon eltérő körülmények valósulnak meg. A tagállamok természetes módon felelnek az Európai Unió jogilag kötelező aktusainak végrehajtásáért. Mindazonáltal amennyiben az ilyen alap-jogiaktusok egységes végrehajtási feltételeket tesznek szükségessé, akkor a Bizottságnak kell gyakorolnia végrehajtási hatásköreit. Ezért a tagállamok felelnek a Bizottság e végrehajtási hatáskörei gyakorlásának ellenőrzéséért.Az új Szerződés rendelkezései emellett egyenlően kezelik a társjogalkotókat a felhatalmazáson alapuló és a végrehajtási hatáskörök vonatkozásában.Az EK-Szerződés szerint a Tanács ruházhatott végrehajtási hatásköröket a Bizottságra. A Tanács különleges esetekben a saját maga számára is fenntarthatott végrehajtási hatásköröket.Az új Szerződés rendelkezései szerint közvetlenül a Szerződésből ered az a kötelezettség, hogy ha valamely jogi aktus végrehajtásának egységes feltételek szerint kell történnie, az ilyen jogi aktusnak végrehajtási hatásköröket kell a Bizottságra ruháznia. Az említett jogi aktusok különleges és kellően indokolt esetekben, valamint az Európai Unióról szóló szerződés 24. és 26. cikkében előírt esetekben a Bizottság helyett a Tanácsra is ruházhatnak végrehajtási hatásköröket. Ez azonban nem jelenti azt, hogy a Tanács bármilyen szerepet játszana a végrehajtási hatáskörök gyakorlásának ellenőrzésében, amennyiben a Bizottságra ruházták azokat.Az új Szerződésből egyértelműen az következik, hogy kizárólag a tagállamok ellenőrzik a Bizottság általi végrehajtást, ha valamely kötelező erejű uniós jogi aktus ilyen ellenőrzést ír elő.Ami a Szerződés 290. cikkének végrehajtását illeti, a Bizottság az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett közleményben (COM(2009) 673, 2009. december 9.) mutatta be a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok alkalmazási körével, a hatáskör-átruházás keretével, továbbá a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásának előkészítése során a Bizottság által alkalmazni kívánt munkamódszerrel kapcsolatos álláspontját.2. A JAVASLAT CÉLJAI ÉS TARTALMA2.1. A javaslat indoka és legfontosabb meghatározó elveiA Szerződés 291. cikke úgy rendelkezik, hogy az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendeletekben előre meghatározza a Bizottság végrehajtási hatáskörének gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályait és általános elveit. E javaslat célja a Szerződés 291. cikkének végrehajtása.Elsősorban a Szerződés új rendelkezései, valamint a fenti 1. pontban ismertetett új intézményi környezet az irányadó e javaslatra nézve. A javaslat mindazonáltal az 1999/468/EK tanácsi határozatra (a továbbiakban: komitológiai határozat), és az említett határozat végrehajtása során nyert tapasztalatokra is épít, egyúttal az alábbi általános elvek figyelembevételével egyszerűsíti annak rendelkezéseit:-  A tagállamok felelnek a Bizottság végrehajtási hatásköre gyakorlásának ellenőrzéséért;-  Az eljárási követelményeknek arányosnak kell lenniük végrehajtási jogi aktusok jellegével.2.2. A javaslat főbb elemei, ideértve a komitológiai határozathoz hasonló pontokat, és az ahhoz képesti újításokatA javaslat legfontosabb elemei a következők:-  A javaslat fenntartja a komitológiai határozatban előirányzott bizottsági struktúrát (3. cikk), azonban az alábbiak szerint ésszerűsíti azt;-  Csak két eljárást irányoz elő: a tanácsadó bizottsági eljárást, amely a létező hasonló eljárásnak felel meg, továbbá egy új „vizsgálóbizottsági” eljárást, amely a meglévő szabályozási és irányítóbizottsági eljárások helyébe lép (4. és 5. cikk);-  A tanácsadó bizottsági eljárás az általános szabály, amely az összes szakpolitikai területen és a kötelező erejű végrehajtási intézkedések valamennyi típusa esetében alkalmazható (2. cikk (3) bekezdése);-  A vizsgálóbizottsági eljárás kiválasztásának kritériumai megfelelnek a komitológiai határozatban előírtaknak. Azonban a nagyobb következetesség elérése céljából, illetve az elfogadandó végrehajtási jogi aktusok jellegével arányos eljárási követelmények biztosítása érdekében az említett kritériumok kötelező erejűek abban az értelemben, hogy a szóban forgó vizsgálóbizottsági eljárás csak az adott kritériumok teljesülése esetén alkalmazható (2. cikk (2) bekezdése);-  A vizsgálóbizottsági eljárás (5. cikk) az alábbiak szerint működne:-  Ha a bizottság kedvezőtlen véleményt ad a tervezett intézkedésekről, a Bizottság nem fogadhatja el azokat. A Bizottságnak lehetősége volna arra, hogy ismételten benyújtsa a tervezetet a bizottsághoz második megvitatás céljából, vagy pedig módosított tervezetet terjesszen elő. Kivételes körülmények esetén a Bizottság a kedvezőtlen vélemény ellenére is elfogadhatná a tervezett intézkedéseket, ilyen esetben azonban legfeljebb egy hónapos határidőn belül a bizottság mondhatná ki az utolsó szót;-  Ha a bizottság nem nyilvánított véleményt, – végső soron a Bizottság döntheti el, hogy – többek között a bizottságban kifejtett álláspontok figyelembevételével – elfogadja-e az intézkedéseket, vagy sem;-  A bizottság kedvező véleménye esetén a Bizottság elfogadná az intézkedéseket, hacsak olyan kivételes körülmények vagy új tényezők nem merülnek fel, amelyek igazolhatják az intézkedések elfogadásának mellőzését.Ennélfogva a vizsgálóbizottsági eljárás keretében maga a bizottság akadályozhatná meg a tervezett intézkedések Bizottság általi elfogadását, amennyiben a tagállamok minősített többsége ellenezte azokat. Az ezen eljárásra vonatkozó szavazási szabályok megfelelnének a fellebbviteli szervként eljáró Tanács esetében előírt azon szavazási szabályoknak, amelyek annak megakadályozása érdekében alkalmazandók, hogy a Bizottság a komitológiai határozat alapján elfogadja a tervezett intézkedéseket. Az is a következetességet erősítené, hogy a vizsgálóbizottsági eljárás keretében eljáró bizottságokra vonatkozó szavazási szabályok hasonlóak volnának azokhoz, amelyek szerint a Tanács a Szerződés 290. cikke alapján kifogásolhatja a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat.Emellett további újítást jelentene, hogy a Bizottság nem volna köteles elfogadni a tervezett intézkedéseket, ha nem sikerül minősített többséget elérni sem azok támogatása mellett, sem azokkal szemben[1]. Ilyen esetekben valóban szükség van a nagyobb rugalmasságra, hogy a Bizottság újragondolhassa a tervezett intézkedéseket. A Bizottságnak képesnek kell lennie annak eldöntésére, hogy elfogadja-e vagy sem a tervezett intézkedéseket, vagy pedig módosított tervezetet nyújt be a bizottság számára, többek között a bizottságban kifejtett álláspontok figyelembevételével. E rugalmasság bevezetése lehetővé tenné, hogy egyrészt még inkább figyelembe vegyük a tagállamok álláspontját, másrészt elősegítené a meghozott döntések minőségének és megfelelőségének javítását.-  Egyedi eljárásokat javaslunk a rendkívül sürgős esetben alkalmazandó azonnali intézkedések tekintetében, és amikor azt az alap-jogiaktus írja elő (6. cikk). E rendelkezdés lehetővé tenné az érintett bizottság számára, hogy a Bizottság általi elfogadását követően vizsgáljon meg egy adott intézkedést, és fejtse ki az arra vonatkozó véleményét. Ha az intézkedés nem áll összhangban a vizsgálóbizottsági eljárás keretében eljáró bizottság véleményével, a Bizottság köteles volna hatályon kívül helyezni azt, azonban korlátozott számú ezt indokoló ok – így az egészségvédelem és a biztonság – esetén ideiglenesen hatályban tarthatná az adott intézkedést.-  A javaslat megtartja a bizottságok eljárási szabályaira vonatkozó (7. cikk), és a bizottsági eljárásokra vonatkozó információkhoz való nyilvános hozzáféréssel kapcsolatos (8. cikk (3) bekezdése) rendelkezéseket.-  A javaslat a komitológiai határozat végrehajtása során nyert tapasztalatokra építve számos olyan rendelkezést is tartalmaz, amelyek a közös gyakorlat részét képezik, mostanáig azonban a határozat nem fedte le, vagy csak a bizottságok eljárási szabályzatai írták elő azokat. Többek között az alábbiakra vonatkozó rendelkezések tartoznak ezek közé: a bizottság véleményének kikérése céljából alkalmazott írásbeli eljárás (3. cikk (5) bekezdése), valamint az a lehetőség, hogy a bizottsági viták figyelembevételével a hivatalos bizottsági vélemény kinyilvánítása előtt módosítsák a tervezett intézkedést (3. cikk (4) bekezdése).-  Jóllehet kizárólag a tagállamok játszanak szerepet a Bizottság végrehajtó hatásköre gyakorlásának ellenőrzésében, mindkét jogalkotót megfelelően és folyamatosan tájékoztatni kell a bizottsági eljárásokról az új eljárásokhoz igazítandó, meglévő komitológiai nyilvántartás további alkalmazása segítségével (8. cikk (1) és (2) bekezdése). A tájékoztatáshoz való jog nem függesztené fel a döntéshozatali folyamatot, hiszen összeegyeztethetetlen lenne a Szerződés 291. cikkével, ha ilyen előjogot biztosítanánk a jogalkotók számára.-  Végül a javaslat az egyértelműség, a következetesség és a hatékonyság érdekében előirányozza a meglévő uniós vívmányok automatikus hozzáigazítását az új eljárásokhoz (10. cikk). Az 5a. cikk kivételével a komitológiai határozatban megállapított eljárásokra történő összes hivatkozást a rendelet megfelelő eljárásaira történő hivatkozásként értelmeznénk: e megközelítésnek az volna az előnye, hogy elkerülhetnénk a régi és az új komitológiai eljárások párhuzamos alkalmazásából adódó összetett szabályozást; ugyanakkor az is mellőzhető volna, hogy a meglévő uniós vívmányokat gyűjtőrendeletek segítségével vagy jogi aktusonként igazítsuk ki. A 10. cikket a rendelet hatálybalépése után két hónappal kell alkalmazni, hogy készenléti állapotba helyezhessük a nyilvántartást, amelynek technikailag el kell majd végeznie az összes meglévő eljárás automatikus kiigazítását.-  Az új rendszerhez történő hozzáigazítás nem érinti azokat a folyamatban lévő ügyeket, amelyekben bizottsági ülésen vagy írásbeli eljárás során már véleményt nyilvánítottak (11. cikk). Ez nem jelenti azt, hogy le kell állítani és elölről kell kezdeni azokat az ügyeket, amelyekben még nem született vélemény. Ezeknek folyatódniuk kell: meg kell tartani az üléseket, és tovább kell folytatni az írásbeli eljárásokat. Az említett kiigazítás következményei lényegében a bizottság véleményének kinyilvánítása után követendő eljárásra vonatkoznak.-  A 10. és a 11. cikk nem alkalmazandó azokra a – különösen a közös kereskedelempolitika végrehajtása érdekében létrehozott – egyedi eljárásokra, amelyek nem tartoznak az 1999/468/EK tanácsi határozat hatálya alá. Következtetésképpen mindaddig alkalmazzák az említett egyedi eljárásokat, amíg a Szerződés 291. cikkével létrehozott végrehajtási hatásköri rendszer és a Bizottság végrehajtási hatáskörének gyakorlására vonatkozó, e javaslatban megállapított szabályok és általános elvek alapján ki nem igazítják az alap-jogiaktusokat.2010/0051 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 291. cikke (3) bekezdésére,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,rendes jogalkotási eljárás keretében[2],mivel:(1) Ha valamely kötelező erejű uniós jogi aktus (a továbbiakban: alap-jogiaktus) végrehajtásának egységes feltételek szerint kell történnie, az ilyen jogi aktus végrehajtási hatásköröket ruház a Bizottságra, illetve különleges és kellően indokolt esetekben, valamint az Európai Unióról szóló szerződés 24. és 26. cikkében előírt esetekben a Tanácsra.(2) Az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek megfelelően az 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat szabályozta a végrehajtási hatáskörök Bizottság általi gyakorlását.(3) Az Európai Unió működéséről szóló szerződés jelenleg úgy rendelkezik, hogy az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak meg kell határoznia a Bizottság végrehajtási hatáskörének gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályait és általános elveit.(4) Biztosítani kell, hogy az ilyen ellenőrzési eljárások egyértelműek, hatékonyak és a végrehajtási jogi aktus jellegével arányosak legyenek, továbbá hogy tükrözzék a Szerződés intézményi követelményeit, valamint az 1999/468/EK határozat végrehajtása során nyert tapasztalatokat, illetve az annak során követett közös gyakorlatokat.(5) Célszerű a tagállamok képviselőiből álló, és a Bizottság elnökletével működő bizottságokat létrehozni az olyan alap-jogiaktusok esetében, amelyeknél a végrehajtási jogi aktusok Bizottság általi elfogadásához tagállami ellenőrzés szükséges.(6) A Bizottság végrehajtási hatáskörének gyakorlására vonatkozó követelmények egyszerűsítése érdekében csak az alábbi két eljárásra van szükség: a tanácsadó bizottsági eljárás és a vizsgálóbizottsági eljárás.(7) Az egyszerűsítés érdekében közös szabályokat kell alkalmazni a bizottságokra, ideértve az eljárásaik működésére vonatkozó alapvető rendelkezéseket és a bizottságok azon lehetőségét, hogy írásbeli eljárásban nyilvánítsanak véleményt.(8) Meg kell állapítani azokat a kritériumokat, amelyek meghatározzák, hogy melyik a végrehajtási jogi aktusok elfogadására alkalmazandó eljárás. Az említett kritériumoknak kötelező erejűeknek kell lenniük annak érdekében, hogy nagyobb következetességet érjenek el, és biztosítsák, hogy az eljárási követelmények arányosak legyenek az elfogadandó végrehajtási jogi aktusok jellegével.(9) A vizsgálóbizottsági eljáráshoz kizárólag az alap-jogiaktusok végrehajtására szolgáló általános hatályú intézkedéseknél és a potenciálisan jelentős hatást kifejtő egyedi intézkedéseknél kell folyamodni. Az említett eljárásnak olyan tagállami ellenőrzést kell előírnia, amely szerint az adott intézkedések nem fogadhatók el, ha nincsenek összhangban a bizottság véleményével, hacsak olyan kivételes körülmények nem valósulnak meg, amikor a Bizottság a kedvezőtlen vélemény ellenére is elfogadhatja, és korlátozott ideig alkalmazhatja az intézkedéseket. A Bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy abban az esetben, ha a bizottság nem nyilvánított véleményt, a bizottságon belül kifejtett álláspontok figyelembevételével felülvizsgálja a tervezett intézkedéseket.(10) A tanácsadó bizottsági eljárás alkalmazandó minden egyéb esetben, és amikor ezt tekintik a legmegfelelőbbnek.(11) Lehetővé kell tenni intézkedések elfogadását, amikor rendkívül sürgős esetben azonnal alkalmazni kell azokat, és amennyiben ezt az alap-jogiaktus írja elő.(12) Az Európai Parlamentet és a Tanácsot rendszeresen tájékoztatni kell a bizottsági eljárásokról.(13) Biztosítani kell a bizottsági eljárásokra vonatkozó információkhoz való nyilvános hozzáférést.(14) Az 1999/468/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni. Az 1999/468/EK határozatban és az e rendeletben megállapított szabályozás közötti átmenet biztosítása érdekében a meglévő jogszabályoknak az említett határozatban megállapított eljárásokra vonatkozó hivatkozásait – a határozat 5a. cikkében előírt ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás kivételével – az e rendeletben előírt megfelelő eljárásokra történő hivatkozásnak kell tekinteni. Az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének joghatását meg kell őrizni az e cikkre hivatkozó alap-jogiaktusok alkalmazásában.(15) E rendelet nem érinti a Bizottság azon Szerződésben megállapított hatásköreit, amelyek a versenyjogi szabályok végrehajtására vonatkoznak,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikk TárgyE rendelet meghatározza az azon mechanizmusokra irányadó szabályokat és általános elveket, amelyek abban az esetben alkalmazandók, ha valamely kötelező erejű uniós jogi aktus (a továbbiakban: alap-jogiaktus) szükségessé teszi a kötelező erejű végrehajtási jogi aktusok Bizottság általi elfogadásának tagállami ellenőrzését.2. cikk Az eljárások kiválasztása1. Az alap-jogiaktus az érintett végrehajtási intézkedések típusának megfelelően előírhatja a vizsgálóbizottsági eljárás vagy a tanácsadó bizottsági eljárás alkalmazását.2. A vizsgálóbizottsági eljárás kizárólag az alábbiak elfogadására alkalmazható:a) Általános hatályú végrehajtási intézkedések;b) Az alábbiakra vonatkozó egyéb végrehajtási intézkedések:i. közös mezőgazdasági és közös halászati politika;ii. környezetvédelem, biztonság és védelem, vagy az emberek, állatok, illetve növények egészségének és biztonságának védelme;iii. közös kereskedelempolitika.3. A tanácsadó bizottsági eljárás alkalmazandó valamennyi egyéb végrehajtási intézkedés esetében, és – amikor megfelelőnek tekinthető – a (2) bekezdésben említett végrehajtási intézkedések esetében.3. cikk Közös rendelkezések1. Ha az alap-jogiaktus a 4., 5. és 6. cikkben említett eljárások alkalmazását írja elő, az e cikk (2)–(6) bekezdésébe foglalt rendelkezések alkalmazandók.2. A Bizottságot a tagállamok képviselőiből álló, és a Bizottság képviselőjének elnökletével működő bizottság segíti.3. Az elnök a bizottság elé terjeszti a meghozandó intézkedések tervezetét.4. A bizottság megvizsgálja a tervezett intézkedéseket. Amíg a bizottság nem nyilvánít véleményt, az elnök – a bizottságon belüli viták figyelembevétele érdekében – módosított változatokat terjeszthet elő a tervezett intézkedésekhez. Ebből a célból az elnök bizottsági üléseket hívhat össze. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül, véleményt nyilvánít a tervezetről.5. Az elnök írásbeli eljárásban is kikérheti a bizottság véleményét. Az elnök elküldi a bizottsági tagoknak azokat az intézkedéstervezeteket, amelyekkel kapcsolatban a véleményüket kéri, és az ügy sürgősségének megfelelő határidőt állapít meg. A bizottság azon tagját, aki a meghatározott időpontig nem jelzi ellenvetését, vagy nem közli a szavazástól való tartózkodás szándékát, úgy kell tekinteni, mint aki hallgatólagosan egyetért a tervezett intézkedésekkel.Az előző albekezdésnek megfelelően megállapított határidőn belül a bizottság bármely tagja kérheti az írásbeli eljárás befejezését, és azt, hogy a bizottság ülésén vizsgálják meg a tervezett intézkedéseket. Az elnök eldöntheti, hogy folytatja-e az írásbeli eljárást, vagy pedig eredmény nélkül lezárja azt. Az utóbbi esetben a bizottság ülését a lehető leghamarabb össze kell hívni.6. A bizottság véleményét jegyzőkönyvben kell rögzíteni. Minden tagállam kérheti álláspontjának a jegyzőkönyvbe történő felvételét.4. cikk Tanácsadó bizottsági eljárás1. A bizottság – szükség esetén szavazással– véleményt nyilvánít. Ha a bizottság szavaz, a véleményt a Szerződés 238. cikkének (1) bekezdésében előírt többséggel kell meghozni.2. A Bizottság – a bizottsági vitákból levont következtetések és a kinyilvánított vélemény lehető legteljesebb figyelembevételével – határoz a meghozandó intézkedésekről. Tájékoztatja a bizottságot arról, hogy véleményét milyen módon vette figyelembe.5. cikk Vizsgálóbizottsági eljárás1. A bizottság az Európai Unióról szóló szerződés 16. cikkének (4) és (5) bekezdése szerinti minősített többséggel nyilvánít véleményt.2. Ha a tervezett intézkedések összhangban állnak a bizottság véleményével, a Bizottság elfogadja azokat, hacsak olyan kivételes körülmények vagy olyan új tényezők nem merülnek fel, amelyek igazolhatják az intézkedések elfogadásának mellőzését. Ilyen esetekben az elnök új tervezetet terjeszthet a bizottság elé a meghozandó intézkedésekről.3. Ha a tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, a Bizottság nem fogadhatja el azokat. Az elnök a bizottság elé terjesztheti a tervezett intézkedéseket további megvitatás céljából, vagy azok módosított változatát terjesztheti elő.4. Ha a bizottság nem nyilvánított véleményt, a Bizottság elfogadhatja a tervezett intézkedéseket. Amennyiben a Bizottság nem fogadja el a tervezett intézkedéseket, az elnök a bizottság elé terjesztheti azok módosított változatát.5. A (3) bekezdéstől eltérve, a Bizottság elfogadhatja azokat a tervezett intézkedéseket, amelyek nincsenek összhangban a bizottság véleményével, ha a kötelező határidőn belüli elfogadás elmulasztása jelentős piaci zavarokat idézne elő, vagy veszélyeztetné az emberi biztonságot, illetve az Unió pénzügyi érdekeit.Ilyen esetben a Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a bizottságot az intézkedések elfogadásának indokairól, és második megvitatás céljából a bizottság elé terjesztheti azokat. A Bizottság haladéktalanul hatályon kívül helyezi az elfogadott intézkedéseket, ha azok nincsenek összhangban a bizottság második véleményével, vagy az elfogadásuk utáni egy hónapon belül nem bocsátják második vitára azokat. Az említett intézkedések hatályban maradnak, ha összhangban állnak a bizottság második véleményével, vagy amennyiben a bizottság nem nyilvánított véleményt.6. cikk Azonnal alkalmazandó intézkedések1. A 4. és 5. cikktől eltérve, az alap-jogiaktus előírhatja, hogy rendkívül sürgős esetben e cikk (2)–(5) bekezdésének rendelkezéseit kell alkalmazni.2. A Bizottság elfogadja az azonnal alkalmazandó intézkedéseket.3. Az elnök a (2) bekezdésben említett intézkedéseket haladéktalanul a megfelelő bizottság elé terjeszti, hogy az alap-jogiaktus szerinti eljárásnak megfelelően kikérje annak véleményét.4. Vizsgálóbizottsági eljárás esetén, ha az intézkedések – az 5. cikk (3) bekezdése szerint – nincsenek összhangban a bizottság véleményével, a Bizottság hatályon kívül helyezi a (2) bekezdésének megfelelően elfogadott intézkedéseket.5. A (4) bekezdéstől eltérve, a Bizottság az alábbiakkal kapcsolatos okokból hatályban tarthatja az intézkedéseket: a környezetvédelem, az emberek, állatok, illetve növények egészségének és biztonságának védelme, a tengeri élővilág védelme, védelmi és biztonsági megfontolások, a piaci zavar elkerülése vagy a piaci zavar veszélyének elkerülése. Ezekben az esetekben az elnök második megvitatás céljából haladéktalanul újra a bizottság elé terjeszti ugyanazokat az intézkedéseket, vagy az említett intézkedések módosított változatát terjeszti elő.A (2) bekezdésben említett intézkedések mindaddig hatályban maradnak, amíg egyéb végrehajtási jogi aktusok hatályon kívül nem helyezik azokat, vagy a helyükbe nem lépnek.7. cikk Eljárási szabályzatok1. Minden bizottság, elnökének javaslatára, elfogadja saját eljárási szabályzatát az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetésre kerülő eljárásiszabályzat-minta alapján.Amennyiben szükséges, a már működő bizottságok eljárási szabályzatukat hozzáigazítják az eljárásiszabályzat-mintához.2. A dokumentumok nyilvános hozzáférhetőségére és az adatvédelemre vonatkozó, a Bizottságra alkalmazott elveket és feltételeket a bizottságokra is alkalmazni kell.8. cikk A bizottsági eljárásokra vonatkozó tájékoztatás1. A Bizottság az alábbi adatokat tartalmazó nyilvántartást vezet a bizottsági eljárásokról:a) a bizottsági ülések napirendje,b) az összefoglaló jegyzőkönyvek, azon hatóságok és szervezetek listáival együtt, amelyekhez a tagállamok képviseletére kijelölt személyek tartoznak,c) azok a tervezett intézkedések, amelyekre vonatkozóan a bizottságok véleményét kérték,d) a szavazási eredmények,e) a bizottságok véleményét követő végleges intézkedéstervezetek,f) az intézkedések Bizottság általi végleges elfogadására vonatkozó információ, valamintg) a bizottságok munkájára vonatkozó statisztikai adatok.2. Az Európai Parlament és a Tanács számára hozzáférést kell biztosítani az (1) bekezdésben említett információkhoz.3. A nyilvántartásban közzé kell tenni az (1) bekezdés a)–f) pontjában említett valamennyi dokumentum hivatkozási számát, valamint az (1) bekezdés g) pontjában említett adatokat.9. cikk Az 1999/468/EK határozat hatályon kívül helyezéseAz 1999/468/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni.A hatályon kívül helyezett határozat 5a. cikkének joghatását meg kell őrizni az e cikkre hivatkozó, meglévő alap-jogiaktusok alkalmazásában.10. cikk A meglévő alap-jogiaktusok kiigazítása1. Ha egy, e rendelet hatálybalépését megelőzően elfogadott alap-jogiaktus a végrehajtási hatáskörök Bizottság általi gyakorlását írja elő az 1999/468/EK határozatnak megfelelően, a következő szabályokat kell alkalmazni:a) az 1999/468/EK határozat 3. cikkére történő hivatkozásokat az e rendelet 4. cikkére történő hivatkozásokként kell értelmezni;b) az 1999/468/EK határozat 4. és 5. cikkére történő hivatkozásokat az e rendelet 5. cikkére történő hivatkozásokként kell értelmezni;c) az 1999/468/EK határozat 6. cikkére történő hivatkozásokat az e rendelet 6. cikkére történő hivatkozásokként kell értelmezni;d) az 1999/468/EK határozat 7. és 8. cikkére történő hivatkozásokat az e rendelet 8. cikkére történő hivatkozásokként kell értelmezni.2. E rendelet 3. és 7. cikke az összes meglévő bizottságra alkalmazandó.11. cikk Átmeneti rendelkezésekEz a rendelet nem érinti azokat a folyamatban lévő eljárásokat, amelyekben a bizottság már véleményt nyilvánított az 1999/468/EK határozatnak megfelelően.12. cikkEz a rendelet 2010. október 1-jén lép hatályba.E rendelet 10. cikke 2010. december 1-jétől alkalmazandó.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök [1] A komitológiai határozat alapján a Bizottság köteles volt elfogadni a tervezett intézkedéseket, ha a bizottság nem nyilvánított véleményt az irányítóbizottsági eljárás keretében, továbbá ha a fellebbviteli szervként eljáró Tanács nem tudott határozatott hozni a szabályozási bizottsági eljárás keretében.[2] HL C., , o.