               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.6.4.
            COM(2019) 246 final
            2019/0121(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió nevében a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezetben képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet (OIV) 2019. július 19-i közgyűlésén az uniós jogra hatást gyakorló állásfoglalások tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Az Európai Unió különleges helyzete az OIV keretében

               Az OIV-nek jelenleg 47 állam, köztük 20 uniós tagállam a tagja. Az Európai Unió nem tagja az OIV-nek. 2017. október 20. óta azonban az OIV megadta az Uniónak az OIV eljárási szabályzatának 4. cikkében előírt különleges státuszt, amely lehetővé teszi, hogy az Unió bekapcsolódjon a bizottságok, albizottságok és szakértői csoportok munkájába, valamint hogy részt vegyen a közgyűlés és a végrehajtó bizottság ülésein.

               2.2.Az OIV

               A Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet (OIV) a szőlészet és a borászat, a boralapú italok, a csemegeszőlő, a mazsola és az egyéb szőlészeti és borászati termékek ágazatában tevékenykedő tudományos és szakmai kormányközi szervezet. Az OIV célkitűzései a következők: i. tájékoztatás nyújtása azon intézkedésekről, amelyek révén a termelők, a fogyasztók, valamint a szőlészeti és borászati termékek ágazatában tevékenykedő egyéb szereplők érdekei figyelembe vehetők, ii. segítségnyújtás a szabványosításra irányuló tevékenységekben részt vevő egyéb nemzetközi szervezeteknek, valamint iii. hozzájárulás a meglévő gyakorlatok és szabványok nemzetközi harmonizációjához.

               2.3.Az OIV tervezett jogi aktusa

               Az OIV következő közgyűlésére 2019. július 19-én Svájcban kerül sor. Ebben az összefüggésben a szakértői csoport 2019 márciusában és áprilisában Párizsban megtartott ülésén folytatott megbeszélések alapján várhatóan a következő – az uniós jogra joghatással bíró – állásfoglalások kerülnek fel a közgyűlés napirendjére elfogadás céljából:

               –az OENO-MICRO 16-594A jelzetű állásfoglalás-tervezet új borászati eljárást állapít meg, az OENO-MICRO 17-611 jelzetű állásfoglalás-tervezet pedig egy meglévő borászati eljárás céljait módosítja. Ezek az állásfoglalások az 1308/2013/EU rendelet
                  1
                80. cikke (3) bekezdésének a) pontja és 90. cikkének (2) bekezdése, valamint a 606/2009/EK rendelet
                  2
                9. cikke értelmében joghatást fognak gyakorolni az uniós jogra;

               –az OENO-TECHNO 15-586, 17-612 és 17-613 jelzetű állásfoglalás-tervezetek frissítéseket vezetnek be a vonatkozó borászati eljárások alkalmazása és céljai tekintetében, az OENO-TECHNO 18-633 jelzetű állásfoglalás-tervezet új anyag használatát vezeti be egy meglévő borászati eljárás végrehajtására, az OENO-TECHNO 17-616 jelzetű állásfoglalás-tervezet pedig a bortermeléssel kapcsolatos új borászati eljárást állapít meg. Ezek az állásfoglalások az 1308/2013/EU rendelet 80. cikke (3) bekezdésének a) pontja és 90. cikkének (2) bekezdése értelmében joghatást fognak gyakorolni az uniós jogra;

               –az OENO-SPECIF 17-617, 18-646 és 18-650 jelzetű állásfoglalás-tervezetek frissítéseket vezetnek be a borászati eljárások során alkalmazott anyagokra vonatkozó tisztasági és azonosítási előírásokat meghatározó monográfiákban. Ezek az állásfoglalások az 1308/2013/EU rendelet 80. cikke (3) bekezdésének a) pontja és 90. cikkének (2) bekezdése, valamint a 606/2009/EK rendelet 9. cikke értelmében joghatást fognak gyakorolni az uniós jogra;

               –az OENO-SCMA 16-596, 17-619, 17-621 és 17-622 jelzetű állásfoglalás-tervezetek új analitikai módszereket állapítanak meg. Az OENO-SCMA 18-638 jelzetű állásfoglalás-tervezet új analitikai módszert és új határértéket határoz meg a borban lévő ólomtartalommal kapcsolatban. Ezek az állásfoglalások az 1308/2013/EU rendelet 80. cikke (3) bekezdésének a) pontja és 80. cikkének (5) bekezdése értelmében joghatást fognak gyakorolni az uniós jogra.

                  Az eddigiekhez hasonlóan most is számítani lehet arra, hogy az OIV Közgyűlésének ülésére összeállított napirend még módosul és további, az uniós jogra joghatást gyakorló állásfoglalásokkal egészül ki. A Közgyűlés által elvégzendő munka hatékonyságának biztosítása és egyúttal a Szerződésekben foglalt szabályok tiszteletben tartása érdekében a Bizottság kellő időben kiegészíti vagy módosítja e javaslatot, lehetővé téve ezáltal a Tanács számára, hogy az érintett állásfoglalásokra vonatkozóan is elfogadja a képviselendő álláspontot.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az OIV következő közgyűlésén szavazásra bocsátandó állásfoglalás-tervezeteket a borágazat tudományos és műszaki szakértői részletesen megvitatták. Az állásfoglalások hozzájárulnak a borokra vonatkozó szabványok nemzetközi szintű harmonizációjához, és olyan keretet teremtenek, amely tisztességes versenyt biztosít a borágazat termékeivel folytatott kereskedelemben. Következésképpen helyénvaló támogatni őket.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése attól függetlenül alkalmazandó, hogy az Unió tagja-e a szervnek, vagy részes fele-e a megállapodásnak
                  3
               .

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  4
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet (OIV) a szőlészet és a borászat, a boralapú italok, a csemegeszőlő, a mazsola és az egyéb szőlészeti és borászati termékek ágazatában tevékenykedő tudományos és szakmai kormányközi szervezet. Az OIV-nek jelenleg 46 állam, köztük 20 uniós tagállam a tagja. Az Európai Unió nem tagja az OIV-nek. 2017. október 20. óta azonban az OIV megadta az Uniónak az OIV eljárási szabályzatának 4. cikkében előírt különleges státuszt, amely lehetővé teszi, hogy az Unió bekapcsolódjon a bizottságok, albizottságok és szakértői csoportok munkájába, valamint hogy részt vegyen a közgyűlés és a végrehajtó bizottság ülésein.

               Az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 606/2009/EK bizottsági rendelet értelmében egyes, az OIV által elfogadott és közzétett állásfoglalások joghatást gyakorolnak az uniós jogra. Ezért indokolt, hogy a szóban forgó állásfoglalások tekintetében az Unió hatáskörébe tartozó kérdésekre vonatkozó uniós álláspontot a Tanács határozza meg és azt az OIV ülésein a szervezetben tagsággal rendelkező uniós tagállamok az Unió érdekében együttesen eljárva képviseljék.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont kialakításra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Az elfogadandó állásfoglalás-tervezetek fő célja a borászati szabványok harmonizálásához és ezáltal a közös agrárpolitika végrehajtásához kapcsolódik. Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 43. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 43. cikke annak 218. cikke (9) bekezdésével összefüggésben.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Tárgytalan.

               2019/0121 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió nevében a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezetben képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)2019. július 19-én megtartandó következő közgyűlésén a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet (OIV) az uniós jogra hatást gyakorló állásfoglalásokat fog megvitatni és – valószínűleg – elfogadni. Az Unió nem tagja az OIV-nek. Az OIV azonban 2017. október 20-án megadta az Unió számára az OIV eljárási szabályzatának 4. cikkében előírt különleges státuszt.

               (2)Az OIV-nek 20 uniós tagállam a tagja. E tagállamoknak lehetőségük van módosításokat javasolni az OIV állásfoglalás-tervezeteit illetően, és az OIV legközelebbi, 2019. július 19-én megtartandó közgyűlésén több ilyen állásfoglalás-tervezet elfogadásában részt fognak venni.

               (3)Ezért indokolt, hogy a szóban forgó állásfoglalások tekintetében az Unió hatáskörébe tartozó kérdésekre vonatkozó uniós álláspontot a Tanács határozza meg és azt az OIV ülésein a szervezetben tagsággal rendelkező uniós tagállamok az Unió érdekében együttesen eljárva képviseljék.

               (4)Az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  5
                és a 606/2009/EK bizottsági rendelet
                  6
                értelmében egyes, az OIV által elfogadott és közzétett állásfoglalások hatással vannak az uniós jogra.

               (5)Az 1308/2013/EU rendelet 80. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében a Bizottságnak borászati eljárások engedélyezésekor figyelembe kell vennie az OIV által elfogadott és közzétett borászati eljárásokat és vizsgálati módszereket.

               (6)Az 1308/2013/EU rendelet 80. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottságnak a szőlő- és borágazati termékek összetételének meghatározására szolgáló vizsgálati módszereket az OIV által ajánlott és közzétett vonatkozó módszerekből kiindulva kell meghatároznia, kivéve, ha e módszerek az Unió által elérni kívánt cél szempontjából nem hatékony vagy nem megfelelő eszköznek minősülnek.

               (7)Az 1308/2013/EU rendelet 90. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az Unióba behozott borágazati termékeket az Unió által a szóban forgó rendelettel összhangban engedélyezett borászati eljárások szerint, illetve ezen engedély megadása előtt az OIV által ajánlott és közzétett borászati eljárások szerint kell előállítani.

               (8)A 606/2009/EK rendelet 9. cikke úgy rendelkezik, hogy amennyiben a Bizottság nem határoz meg a borászati eljárások során alkalmazott anyagokra vonatkozó tisztasági és azonosítási előírásokat, akkor az OIV által megállapított és közzétett előírások érvényesek.

               (9)Az OENO-MICRO 16-594A jelzetű állásfoglalás-tervezet új borászati eljárást állapít meg. Az OENO-MICRO 17-611 jelzetű állásfoglalás-tervezet egy meglévő borászati eljárás céljait módosítja. Ezek az állásfoglalások az 1308/2013/EU rendelet 80. cikke (3) bekezdésének a) pontja és 90. cikkének (2) bekezdése, valamint a 606/2009/EK rendelet 9. cikke értelmében joghatást fognak gyakorolni az uniós jogra.

               (10)Az OENO-TECHNO 15-586, 17-612 és 17-613 jelzetű állásfoglalás-tervezetek frissítéseket vezetnek be a vonatkozó borászati eljárások alkalmazása és céljai tekintetében. Az OENO-TECHNO 18-633 jelzetű állásfoglalás-tervezet új anyag használatát vezeti be egy meglévő borászati eljárás végrehajtására. Az OENO-TECHNO 17-616 jelzetű állásfoglalás-tervezet a bortermeléssel kapcsolatos új borászati eljárást állapít meg. Ezek az állásfoglalások az 1308/2013/EU rendelet 80. cikke (3) bekezdésének a) pontja és 90. cikkének (2) bekezdése értelmében joghatást fognak gyakorolni az uniós jogra.

               (11)Az OENO-SPECIF 17-617, 18-646 és 18-650 jelzetű állásfoglalás-tervezetek frissítéseket vezetnek be a borászati eljárások során alkalmazott anyagokra vonatkozó tisztasági és azonosítási előírásokat meghatározó monográfiákban. Ezek az állásfoglalások az 1308/2013/EU rendelet 80. cikke (3) bekezdésének a) pontja és 90. cikkének (2) bekezdése, valamint a 606/2009/EK rendelet 9. cikke értelmében joghatást fognak gyakorolni az uniós jogra.

               (12)Az OENO-SCMA 16-596, 17-619, 17-621 és 17-622 jelzetű állásfoglalás-tervezetek új analitikai módszereket állapítanak meg. Az OENO-SCMA 18-638 jelzetű állásfoglalás-tervezet új analitikai módszert és új határértéket határoz meg a borban lévő ólomtartalommal kapcsolatban. Ezek az állásfoglalások az 1308/2013/EU rendelet 80. cikke (3) bekezdésének a) pontja és 80. cikkének (5) bekezdése értelmében joghatást fognak gyakorolni az uniós jogra.

               (13)Ezeket az állásfoglalás-tervezeteket a borágazat tudományos és technikai kérdéseivel foglalkozó szakértők részletesen megvitatták. Az említett állásfoglalás-tervezetek hozzájárulnak a borokra vonatkozó szabványok nemzetközi szintű harmonizációjához, és olyan keretet teremtenek, amely tisztességes versenyt biztosít a borágazat termékeivel folytatott kereskedelemben. Következésképpen helyénvaló támogatni őket.

               (14)Annak biztosítása érdekében, hogy az OIV Közgyűlésének ülését megelőző tárgyalásokon az OIV-ben tagsággal rendelkező tagállamok rendelkezhessenek a szükséges rugalmassággal, felhatalmazást kell kapniuk az álláspontokra vonatkozó, ám azok lényegét nem érintő módosítások elfogadására,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió nevében a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet (OIV) 2019. július 19-i közgyűlésén képviselendő, a mellékletben foglalt álláspontot az OIV-ben tagsággal rendelkező uniós tagállamok az Unió érdekében együttesen eljárva képviselik.

               2. cikk

               (1)Ha az 1. cikkben említett álláspontot vélhetően befolyásolják az OIV ülései előtt vagy alatt ismertetett új tudományos vagy műszaki információk, akkor az OIV-ben tagsággal rendelkező uniós tagállamok kérelmezik, hogy az OIV közgyűlésében halasszák el a szavazást addig az időpontig, amíg az Unió az új szempontok alapján kialakítja álláspontját.

               (2)Az OIV-ben tagsággal rendelkező tagállamok – különösen a helyszínen tartandó koordinációt követően és az Unió álláspontjának kialakításáról szóló további tanácsi határozat nélkül – az Unió érdekében együttesen eljárva elfogadhatnak a mellékletben említett állásfoglalás-tervezetekre vonatkozó olyan módosításokat, amelyek azok lényegét nem érintik.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1308/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 671. o.).

                     (2)

                        A Bizottság 606/2009/EK rendelete (2009. július 10.) a 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a szőlőből készült termékek kategóriái, a borászati eljárások és az azokhoz kapcsolódó korlátozások tekintetében történő végrehajtására vonatkozó egyes szabályok megállapításáról (HL L 193., 2009.7.24., 1. o.).

                     (3)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. pont.

                     (4)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (5)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1308/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 671. o.).

                     (6)

                        A Bizottság 606/2009/EK rendelete (2009. július 10.) a 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a szőlőből készült termékek kategóriái, a borászati eljárások és az azokhoz kapcsolódó korlátozások tekintetében történő végrehajtására vonatkozó egyes szabályok megállapításáról (HL L 193., 2009.7.24., 1. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.6.4.
            COM(2019) 246 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió nevében a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezetben képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               A 7. szakaszban lévő, az OIV 2019. júliusi közgyűlésén szavazásra bocsátandó állásfoglalás-tervezetek

                        Az állásfoglalás hivatkozási száma

                        Szakasz

                        Cím

                        OENO-MICRO 16-594A

                        7

                        A szabadban megtalálható mikroorganizmusok eltávolítása a szőlőről és a mustból szakaszos magas nyomású eljárások (magas hidrosztatikai nyomás) segítségével

                        OENO-MICRO 17-611

                        7

                        Savtompítás tejsavbaktériumok segítségével

                        OENO-TECHNO 15-586

                        7

                        A karboximetil-cellulózra vonatkozó OIV-határérték frissítése

                        OENO-TECHNO 17-612

                        7

                        A tannin mustokhoz való hozzáadására vonatkozó borászati eljárás frissítése

                        OENO-TECHNO 17-613

                        7

                        A tannin borokhoz való hozzáadására vonatkozó borászati eljárás frissítése

                        OENO-TECHNO 17-616

                        7

                        A szőlőben található fenol- és/vagy aromás vegyületek kivonása ultrahang segítségével

                        OENO-TECHNO 18-633

                        7

                        A 2.3.2. számú, „A fermentációt beindító aktivátorok: élelmiszeripari cellulóz” című adatlap frissítése (a 3. szakasztól)

                        OENO-SPECIF 17-617

                        7

                        A kolloidális szilícium-dioxidra vonatkozó monográfiának és a borászati eljárásokról szóló nemzetközi kódex megfelelő részeinek frissítése

                        OENO-SPECIF 18-646

                        7

                        A kálium-hidrogén-szulfitról szóló E-COEI-1-POTBIS jelzetű adatlap frissítése

                        OENO-SPECIF 18-650

                        7

                        A „Tojásfehérje – a tojásfehérjék szárazanyag-tartalma és pH-értéke” című, F-COEI-1-OEUALB jelzetű adatlap felülvizsgálata

                        OENO-SCMA 16-596

                        7

                        A borok ftaláttartalmára vonatkozó elemzés hitelesítése (OIV-OENO 477-2013)

                        OENO-SCMA 17-619

                        7

                        A bor kálium-poliaszpartát-tartalmának megállapítása nagy teljesítményű folyadékkromatográfia és fluoreszcens detektor segítségével

                        OENO-SCMA 17-621

                        7

                        A borok ecetsavtartalmának meghatározása automatizált enzimes módszerrel

                        OENO-SCMA 17-622

                        7

                        A borok és a mustok D-glükönsavtartalmának meghatározása automatizált enzimes módszerrel

                        OENO-SCMA 18-638

                        7

                        A borok ólomtartalmára vonatkozó határérték frissítése (a 3. szakasztól)


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.7.25.
            COM(2019) 347 final
            2019/0159(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságban a közvetítésre vonatkozó eljárási szabályzat, a választottbírói testületre vonatkozó eljárási szabályzat, valamint a választottbírák magatartási kódexének elfogadása céljából az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               Ez a javaslat az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodással (a továbbiakban: a megállapodás)
                  1
                létrehozott gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságban a közvetítésre vonatkozó eljárási szabályzat, a választottbírói testületre vonatkozó eljárási szabályzat, valamint a választottbírák magatartási kódexének tervezett elfogadása céljából az Európai Unió (a továbbiakban: az Unió) által képviselendő álláspontot meghatározó határozatra vonatkozik.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Közép-Afrika–EU átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás

                  A megállapodás célja a Cotonoui Megállapodással összhangban álló átfogó regionális gazdasági partnerségi megállapodás kezdeti keretének létrehozása. A közép-afrikai felet eddig a Kameruni Köztársaság alkotja. A megállapodást 2014. augusztus 4. óta ideiglenesen alkalmazzák.

               2.2.A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság

                  A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság a megállapodás vegyes jellegű intézményi szerve. A megállapodás 92. cikke értelmében a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság felelős az e megállapodás alkalmazási körébe tartozó valamennyi terület igazgatásáért és az e megállapodásban említett valamennyi feladat megvalósításáért. A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság határozatait konszenzusos úton hozza. A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság működését az eljárási szabályzat
                     2
                   állapítja meg.

               2.3.A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság tervezett jogi aktusa

                  [dátum]-i ötödik ülésén a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságnak határozatot kell elfogadnia a vitarendezési eljárásokról (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus).

                  A megállapodás 80. cikkének (1) bekezdése szerint „(a) 3. fejezetben előírt vitarendezési eljárásokat a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság által elfogadandó eljárási szabályzat és magatartási kódex szabályozza. ”

                  A megállapodás 88. cikke értelmében „(a) gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság határozhat ennek a címnek és mellékleteinek módosításáról. ”

                  A tervezett jogi aktus célja, hogy meghatározza a megállapodás VI. címében előírt, a Felek között esetlegesen felmerülő viták megelőzését és rendezését célzó intézkedések végrehajtására vonatkozó szabályokat és eljárásokat. E szabályok elfogadása elengedhetetlen a megállapodás viták elkerülésére és vitarendezésre vonatkozó rendelkezéseinek megfelelő működési keret megvalósításához.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

                  Ez a tanácsi határozatra irányuló javaslat meghatározza az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságban a közvetítésre vonatkozó eljárási szabályzat, a választottbírói testületre vonatkozó eljárási szabályzat, és a választottbírák magatartási kódexének  megállapítása céljából az Unió által képviselendő álláspontot.

                  A megállapodás részes felei elfogadták ezt a határozattervezetet, amelyet a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság 2019. február 19–18-i negyedik ülésén parafáltak, és azt – az Európai Unió döntéshozatali eljárásainak függvényében – várhatóan a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság következő, 2019 végén esedékes ülésén fogják elfogadni.

                  Ez a határozat elengedhetetlen ahhoz, hogy a megállapodásnak a viták elkerüléséről és a vitarendezésről szóló VI. címében foglalt rendelkezések működőképesek legyenek, és ezáltal biztosítható legyen a megállapodás zökkenőmentes végrehajtása.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Alapelvek

                  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

                  A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom kiterjed azokra az eszközökre is, amelyek a nemzetközi jog értelmében nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                     3
                  .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

                  A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság egy megállapodással – nevezetesen az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodással – létrehozott szerv.

                  A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. A megállapodás 80. és 88. cikkének megfelelően a tervezett jogi aktus a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz.

                  A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi kereteit.

                  Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Alapelvek

                  Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

                  A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a közös kereskedelempolitikával kapcsolatos. Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 207. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével együtt értelmezve.

               2019/0159 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságban a közvetítésre vonatkozó eljárási szabályzat, a választottbírói testületre vonatkozó eljárási szabályzat, valamint a választottbírák magatartási kódexének elfogadása céljából az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével,

               tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás)
                  4
               ,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A 2009/152/EK határozattal
                  5
                megkötötték a megállapodást az Európai Unió (a továbbiakban: az Unió) nevében, és azt 2014. augusztus 4. óta ideiglenesen alkalmazzák.

               (2)A megállapodás 80. cikkének (1) bekezdésével összhangban a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság megállapítja az eljárási szabályzatot és a magatartási kódexet.

               (3)A megállapodás 88. cikke értelmében a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság határozhat a megállapodás VI. címének és mellékleteinek módosításáról.

               (4)A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságnak a [dátum]-i éves ülésén el kell fogadnia a közvetítésre és a választottbírói testületre vonatkozó eljárási szabályzat, valamint a választottbírák magatartási kódexének megállapításáról szóló határozatot.

               (5)Helyénvaló meghatározni a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságban az Unió által képviselendő álláspontot, mivel a tervezett határozat kötelező érvényű lesz az Unióra nézve,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               Első cikk

               A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságban az eljárási szabályzatok és a magatartási kódex tekintetében az Unió által képviselendő álláspont a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetén alapul.

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 57., 2009.2.28., 2. o.

                     (2)

                        HL L 17., 2017.1.21., 46. o.

                     (3)

                        A Bíróság   (OIV), C-399/12. sz., Németország kontra Tanács ügyben 2014. október 7-én hozott ítéletének 61–64. pontja, ECLI:EU:C:2014:2258.

                     (4)

                        HL L 57., 2009.2.28., 2. o.

                     (5)

                        HL L 57., 2009.2.28., 1. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.7.25.
            COM(2019) 347 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            Javaslat – A Tanács határozata
            az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságban a közvetítésre vonatkozó eljárási szabályzat, a választottbírói testületre vonatkozó eljárási szabályzat, valamint a választottbírák magatartási kódexének elfogadása céljából az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               CSATOLMÁNY

               az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott
                  GAZDASÁGI PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁSSAL FOGLALKOZÓ BIZOTTSÁG
                  x/2019
                  HATÁROZATA

               (2019.xx.xx.)

               a közvetítésre vonatkozó eljárási szabályzat, a választottbírói testületre vonatkozó eljárási szabályzat, valamint a választottbírák magatartási kódexének elfogadásáról

               A GAZDASÁGI PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁSSAL FOGLALKOZÓ BIZOTTSÁG,

               tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti, 2009. január 15-én Brüsszelben aláírt és 2014. augusztus 4. óta ideiglenesen alkalmazott átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 80. cikke (1) bekezdésére és 88. cikkére,

               mivel:

               (1)A megállapodás és e határozat értelmében a közép-afrikai felet a Kameruni Köztársaság alkotja.

               (2)A megállapodás 80. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a VI. cím (Viták megelőzése és rendezése) 3. fejezetében (Vitarendezési eljárások) előírt vitarendezési eljárásokat és a választottbírák magatartási kódexét a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság fogadja el.

               (3)A megállapodás 88. cikke értelmében a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság határozhat a VI. cím (Viták megelőzése és rendezése) és annak mellékletei módosításáról,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

               1. cikk

               A közvetítésre vonatkozó eljárási szabályzatot a megállapodás IV. melléklete tartalmazza, az e határozat I. mellékletében foglaltak szerint.

               A választottbírói testületre vonatkozó eljárási szabályzatot a megállapodás V. melléklete tartalmazza, az e határozat II. mellékletében foglaltak szerint.

               A választottbírák magatartási kódexét a megállapodás VI. melléklete tartalmazza, az e határozat III. mellékletében foglaltak szerint.

               Ezek az eljárási szabályzatok és a magatartási kódex nem érintik a megállapodásban meghatározott vagy a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság által elfogadható konkrét szabályokat.

               2. cikk

               Ez a határozat az aláírásának napján lép hatályba.

               Kelt xxx-ban/-ben, xxx-án/-én.

                        a Kameruni Köztársaság részéről

                        az Európai Unió részéről

                        Alamine Ousmane MEY

                        Cecilia MALMSTRÖM

               I. MELLÉKLET

               A KÖZVETÍTÉSRE VONATKOZÓ ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT

               1. cikk

               Alkalmazási kör

               1.A jelen eljárási szabályzat rendelkezései kiegészítik és pontosítják az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodást, különösen annak a közvetítésről szóló 69. cikkét.

               2.Az alábbiakban ismertetett szabályok célja, hogy lehetővé tegyék a felek számára a közöttük esetlegesen felmerülő vitáknak kölcsönösen elfogadott, átfogó és gyors közvetítői eljárás útján történő rendezését.

               3.Ezen eljárási szabályzat értelmében közvetítésnek minősül minden olyan eljárás – függetlenül annak megnevezésétől –, amelyben a felek közvetítőtől kérnek segítséget a köztük lévő jogvita békés úton történő rendezése érdekében.

               2. cikk

               Az eljárás megindítása

               1.Bármelyik fél bármikor írásban kérheti, hogy a felek közvetítői eljárást vegyenek igénybe. A kérelemnek kellően részletesnek kell lennie ahhoz, hogy világosan bemutassa a panaszos fél számára problémát okozó pontokat. Ezen túlmenően:

               a)meg kell határoznia a panasza tárgyát képező konkrét intézkedést;

               b)meg kell neveznie azokat az állítólagos hátrányos hatásokat, amelyeket az intézkedés a panaszos fél szerint a felek közötti kereskedelemre jelenleg, vagy a jövőben gyakorol;

               c)ki kell fejtenie, hogy a panaszos fél szerint az említett hatások hogyan állnak összefüggésben az intézkedéssel.

               2.A felek csak kölcsönös egyetértéssel alkalmazhatnak közvetítői eljárást. Ha az egyik fél az (1) bekezdés szerint közvetítést kérelmez, a másik fél mérlegeli a kérést, és a kérelem kézhezvételétől számított öt napon belül írásbeli választ ad. Ennek hiányában a kérelmet elutasítottnak kell tekinteni.

               3. cikk

               A közvetítő kiválasztása

               1.A felek a közvetítői eljárás kezdetén közös megegyezéssel kiválasztják a közvetítőt, legkésőbb a közvetítés iránti kérelemre adott válasz kézhezvételétől számított 15 napon belül.

               2.A felek eltérő megállapodása hiányában a közvetítő nem lehet egyik fél állampolgára sem.

               3.A közvetítő írásos nyilatkozat formájában megerősíti függetlenségét és pártatlanságát, valamint rendelkezésre állását a közvetítés lefolytatására.

               4.A közvetítőnek – a szükséges módosításokkal – meg kell felelnie a választottbírák magatartási kódexének.

               4. cikk

               A közvetítői eljárás lefolytatása

               1.A közvetítő pártatlan és átlátható módon segíti a feleket abban, hogy tisztázzák az intézkedést és annak lehetséges kereskedelmi hatásait, valamint kölcsönösen elfogadott megoldásra jussanak.

               2.A közvetítő meghatározhatja, hogy milyen megközelítést tart a legmegfelelőbbnek az érintett intézkedés és annak lehetséges kereskedelmi hatásai tisztázására. Így különösen megbeszéléseket szervezhet a felek között, közösen vagy külön-külön konzultálhat a felekkel, segítséget kérhet megfelelő szakértőktől és egyéb érdekelt felektől, illetve konzultálhat azokkal, valamint a felek kérésére bármely más további segítséget nyújthat. Mielőtt azonban segítséget kér a megfelelő szakértőktől és érdekelt felektől, illetve a velük történő konzultációt megelőzően konzultálnia kell a felekkel. Amennyiben a közvetítő a felek egyikével és/vagy annak képviselőjével külön kíván találkozni vagy megbeszélést folytatni, erről előzetesen, vagy az adott féllel való egyoldalú találkozását vagy megbeszélését követően a lehető leghamarabb tájékoztatja a másik felet.

               3.A közvetítő tanácsot adhat és megoldást javasolhat a felek számára, akik azt elfogadhatják vagy elutasíthatják, illetve akár eltérő megoldásban is megegyezhetnek. Mindazonáltal a közvetítő nem adhat tanácsot, illetve nem tehet észrevételt a kérdéses intézkedésnek a megállapodással való összeegyeztethetőségére vonatkozóan.

               4.Az eljárás annak a félnek a területén zajlik, amelyhez a kérelmet intézték, vagy a felek kölcsönös megegyezése alapján bármilyen más helyen vagy módon.

               5.A feleknek törekedniük kell arra, hogy a közvetítő kinevezésétől számított 60 napon belül kölcsönösen elfogadott megoldást találjanak. A végleges megoldás elfogadásáig a felek fontolóra vehetnek lehetséges ideiglenes megoldásokat, különösen akkor, ha az intézkedés romlandó árukra vonatkozik.

               6.A megoldás elfogadására a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság határozatával kerülhet sor. A felek eltérő döntése hiányában a kölcsönösen elfogadott megoldásokat hozzáférhetővé kell tenni a nyilvánosság számára. A nyilvánosságra hozott változat azonban nem tartalmazhat olyan információt, amelyet valamelyik fél bizalmasként jelölt meg.

               7.A felek kérésére a közvetítő írásban tényeken alapuló jelentéstervezetet nyújt be a feleknek, amelyben összefoglalja az eljárás keretében alkalmazott kérdéses intézkedést, valamint minden olyan kölcsönösen elfogadott megoldást, amely az eljárás végső kimenetelét képezi, beleértve az esetleges ideiglenes megoldásokat is. A közvetítő 15 napos határidőt biztosít a felek számára ahhoz, hogy a jelentéstervezettel kapcsolatos észrevételeiket megtegyék. A közvetítő a felek által e határidőn belül benyújtott észrevételek mérlegelése után, 15 napon belül írásban megküldi a felek részére a végleges, tényeken alapuló jelentést. A tényeken alapuló jelentés nem tartalmazhatja a megállapodás értelmezését.

               5. cikk

               A közvetítői eljárás befejeződése

               Az eljárás befejeződhet:

               a)egy kölcsönös megegyezésen alapuló megoldásnak a felek által történő elfogadásával, az elfogadás időpontjában;

               b)a közvetítő által a felekkel való konzultációt követően tett, arra vonatkozó írásbeli nyilatkozattal, hogy a közvetítés folytatása nem járna eredménnyel, e nyilatkozat megtételének időpontjában;

               c)bármely fél írásbeli nyilatkozatával, amelyet azt követően tett, hogy behatóan megismerkedett a közvetítői eljárás keretében kialakított, kölcsönös megegyezésen alapuló megoldásokkal, és megfontolta a közvetítő valamennyi tanácsát és az általa javasolt megoldásokat, e nyilatkozat megtételének időpontjában. Ilyen nyilatkozatot a jelen eljárási szabályzat 4. cikkének (5) bekezdésében megállapított határidő lejárta előtt nem lehet tenni;

               d)az eljárás bármely szakaszában a felek kölcsönös megegyezésével, e megegyezés időpontjában.

               6. cikk

               A kölcsönös megegyezésen alapuló megoldások végrehajtása

               1.Amennyiben a felek megállapodtak egy megoldásban, mindegyik fél megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy azt az előírt határidőn belül végrehajtsa.

               2.A megoldást végrehajtó fél az előírt határidőn belül írásban tájékoztatja a másik felet a kölcsönös megegyezésen alapuló megoldás végrehajtása érdekében tett lépésekről vagy intézkedésekről.

               7. cikk

               Bizalmas kezelés és kapcsolat a vitarendezési eljárással

               1.A közvetítési eljárásra vonatkozó valamennyi információt bizalmasan kell kezelni, kivéve, ha azok nyilvánosságra hozatalát jogszabály írja elő, vagy arra a közvetítés eredményeképpen létrejött megállapodás teljesítéséhez vagy végrehajtásához van szükség.

               2.A felek eltérő megállapodásának hiányában és a jelen eljárási szabályzat 4. cikke (6) bekezdésének sérelme nélkül, az eljárás valamennyi lépését bizalmasan kell kezelni, ideértve a tanácsokat, illetve a javasolt megoldásokat is. Bármely fél nyilvánosságra hozhatja azonban azt, hogy közvetítés van folyamatban. A bizalmas kezelés kötelezettsége nem terjed ki a nyilvánosság előtt már ismert ténybeli információkra.

               3.A közvetítői eljárás nem érinti a feleknek az e megállapodás vagy bármely más megállapodás vitarendezésről szóló rendelkezései szerinti jogait és kötelezettségeit.

               4.A közvetítői eljárás kezdeményezése előtt a konzultáció nem kötelező. A közvetítői eljárás kezdeményezése előtt azonban rendes körülmények között az adott félnek célszerű élnie a megállapodás együttműködésre és konzultációra vonatkozó egyéb rendelkezéseiben biztosított lehetőségekkel.

               5.Az e megállapodás vagy bármely más megállapodás szerinti egyéb vitarendezési eljárásban az alább felsoroltakra a felek nem hivatkozhatnak, azokat bizonyítékként nem terjeszthetik elő, választottbírói testület pedig nem veheti figyelembe:

               a)a másik fél által a közvetítői eljárás során képviselt álláspontok vagy a jelen eljárási szabályzat 4. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján megszerzett információk;

               b)az a tény, hogy a másik fél jelezte hajlandóságát arra, hogy elfogadjon egy megoldást a közvetítés tárgyát képező intézkedéssel kapcsolatban;

               c)a közvetítő által adott tanácsok vagy tett javaslatok.

               6.A felek eltérő megállapodása hiányában a közvetítő nem lehet vitarendezési testület tagja az e megállapodás vagy a WTO-egyezmény alapján folytatott olyan vitarendezési eljárás során, amely ugyanarra a kérdésre vonatkozik, mint amelyben közvetítőként járt el.

               8. cikk

               A választottbírói testületre vonatkozó eljárási szabályzat alkalmazása

               A 3. cikk (Értesítés, a 4. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül), a 15. cikk (Költségek), a 16. cikk (Az eljárás munkanyelve, fordítás és tolmácsolás) és a 17. cikk (Határidők számítása) értelemszerűen alkalmazandó.

               9. cikk

               Felülvizsgálat

               E határozat hatálybalépésének időpontja után öt évvel a felek konzultálnak egymással arról, hogy – a szerzett tapasztalatoknak és adott esetben a WTO keretein belüli megfelelő mechanizmusok fejlődésének figyelembevételével – szükséges-e a közvetítői mechanizmus módosítása.

               II. MELLÉKLET

               A VÁLASZTOTTBÍRÓI TESTÜLETRE VONATKOZÓ ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT

               1. cikk

               Fogalommeghatározások

               E szabályzat alkalmazásában:

               Tanácsadó: az a természetes személy, akit valamelyik fél megbízott azzal, hogy részére tanácsot vagy támogatást nyújtson egy választottbírósági eljárás keretében;

               Választottbírói testület: a megállapodás 71. cikke szerint létrehozott testület;

               Választottbíró: a megállapodás 71. cikke szerint létrehozott választottbírói testület tagja;

               Asszisztens: az a természetes személy, aki a választottbíró megbízatása alapján kutatást végez az utóbbi számára, vagy segíti őt feladatai ellátásában;

               Nap: eltérő rendelkezés hiányában naptári nap;

               Fél képviselője: a felek minisztériumának, kormányzati szervének, vagy egyéb állami szervezeti egységének alkalmazottja vagy e szervek által kinevezett más természetes személy, aki a felet a jelen megállapodást érintő vitarendezés során képviseli;

               Bepanaszolt fél: az a fél, aki vagy amely állítólagosan megsértette a megállapodás 67. cikkében előírt rendelkezéseket;

               Panaszos fél: az a fél, aki vagy amely a megállapodás 70. cikke szerint választottbírói testület felállítását kéri.

               2. cikk

               Alkalmazási kör

               1.Ezen eljárási szabályzat rendelkezései kiegészítik és pontosítják az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodást, és különösen annak a választottbírósági eljárásról szóló 70. cikkét és azt követő cikkeit.

               2.Az alábbiakban foglalt szabályok célja, hogy lehetővé tegyék a felek számára, hogy a választottbírósági mechanizmus révén kölcsönösen elfogadott megoldás alapján rendezzék a közöttük esetlegesen felmerülő vitákat.

               3.Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás végrehajtásával összefüggésben a felek választottbírósági eljáráshoz folyamodhatnak a közöttük esetlegesen felmerülő viták rendezése céljából.

               3. cikk

               Értesítések

               1.Minden olyan megkeresést, véleményt, írásbeli értesítést vagy egyéb dokumentumot, amelyet:

               a)a választottbírói testület ad ki, egyidejűleg mindkét félnek meg kell küldeni;

               b)a felek egyike készít, és címzettje a választottbírói testület, egyidejűleg másolatban meg kell küldeni a másik félnek; valamint

               c)a felek egyike készít, és címzettje a másik fél, adott esetben egyidejűleg másolatban meg kell küldeni a választottbírói testületnek.

               2.Az e cikk (1) bekezdésében említett minden értesítést e-mailben vagy – adott esetben – bármely olyan egyéb távközlési eszközzel kell megküldeni, amely lehetővé teszi rögzíti az elküldés tényének rögzítését. Az értesítés az elküldésének napján tekintendő kézbesítettnek, amennyiben ennek ellenkezője nem bizonyított.

               3.Minden értesítést meg kell küldeni az Európai Bizottság Kereskedelmi Főigazgatósága, illetve a gazdasági partnerségi megállapodás végrehajtásáért felelős kameruni minisztérium részére.

               4.A választottbírósági eljárásához kapcsolódó bármilyen kérelemben, értesítésben, írásbeli beadványban vagy egyéb dokumentumban szereplő, elírásból származó csekély hibák egy új, a módosításokat egyértelműen feltüntető dokumentummal kijavíthatók.

               5.Amennyiben valamely dokumentum kézbesítési határidejének utolsó napja a közép-afrikai fél vagy az Európai Unió valamely hivatalos munkaszüneti napjára esik, a dokumentum a következő munkanapon kézbesíthető. Semmilyen dokumentum, értesítés vagy kérelem nem tekinthető munkaszüneti napon kézbesítettnek.

               6.A vitatott rendelkezésektől függően a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottsághoz ezen eljárási szabályzattal összhangban intézett minden kérelmet és értesítést másolatban meg kell küldeni a többi érintett intézménynek is.

               4. cikk

               A választottbírák kinevezése

               1.Amennyiben egy választottbírát a megállapodás 71. cikke szerint sorsolás útján választanak ki, a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság elnöke vagy annak képviselője haladéktalanul tájékoztatja a feleket a sorsolás napjáról, időpontjáról és helyszínéről.

               2.A felek részt vesznek a sorsoláson.

               3.A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság elnöke vagy annak képviselője írásban értesíti a kiválasztott személyeket a választottbírói kinevezésükről. Minden személy a kinevezéséről szóló értesítés időpontjától számított öt (5) napon belül megerősíti rendelkezésre állását mindkét fél felé.

               4.Amennyiben a megállapodás 85. cikkében említett választottbírói lista a megállapodás 71. cikkének (2) bekezdése szerinti kérelem benyújtásáig nem készül el vagy nem tartalmaz elegendő nevet, a választottbírákat a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság elnöke sorsolással választja ki a felek egyike vagy mindkét fél által hivatalosan javasolt azon személyek közül, akik megfelelnek a megállapodás 85. cikkének (2) bekezdésében említett feltételeknek.

               5. cikk

               Konzultáció a felek és a választottbírói testület között

               1.Amennyiben a felek másként nem állapodnak meg, a felek a választottbírói testület felállítását követő hét (7) napon belül ülést tartanak a választottbírói testülettel, hogy döntsenek az általuk vagy a választottbírói testület által szükségesnek ítélt kérdésekben, ideértve a következőket:

               a)a választottbírák részére fizetendő díjazás és költségtérítés, a WTO előírásaival összhangban;

               b)a választottbírák egyes asszisztenseinek díjazása, amelynek teljes összege nem haladhatja meg az adott választottbíró teljes díjazásának 50 %-át;

               c)az eljárás menetrendje.

               A választottbírák és a felek képviselői ezen az ülésen telefonon vagy videokonferencia útján is részt vehetnek.

               2.Amennyiben a felek a választottbírói testület felállítását követő öt (5) napon belül másként nem állapodnak meg, a választottbírói testület mandátuma a következő:

               „A megállapodás vonatkozó rendelkezéseinek figyelembevételével megvizsgálja a választottbírói testület létrehozására irányuló kérelemben említett ügyet, határozatot hoz a kérdéses intézkedésnek a 67. cikkben említett rendelkezésekkel való összeegyeztethetőségéről, és határozatot hoz a megállapodás 73., 83. és 84. cikkével összhangban.”

               3.A felek a megegyezésüket követő három (3) napon belül értesítik a választottbírósági testületet a kölcsönösen elfogadott mandátumról.

               6. cikk

               Írásbeli beadványok

               A panaszos fél legkésőbb a választottbírói testület létrehozását követő húsz (20) napon belül benyújtja az eljárást megindító írásbeli beadványát. A bepanaszolt fél legkésőbb az eljárást megindító írásbeli beadvány kézhezvételét követő húsz (20) napon belül írásban előterjeszti válasziratát.

               7. cikk

               A választottbírói testület működése

               1.A választottbírói testület összes ülését a választottbírói testület elnöke vezeti. A választottbírói testület felhatalmazhatja elnökét arra, hogy az érintett területen közigazgatási és eljárási határozatokat hozzon.

               2.A tárgyaláson kötelező a személyes jelenlét. Amennyiben a megállapodás vagy az eljárási szabályzat másként nem rendelkezik, és ezen eljárási szabályzat 9. cikke (5) bekezdésének sérelme nélkül, a választottbírói testület egyéb tevékenységét bármilyen eszköz felhasználásával folytathatja, többek között telefonon, telefaxon vagy számítógépes kapcsolaton keresztül.

               3.A választottbírói testület tanácskozásán kizárólag választottbírák vehetnek részt, a választottbírói testület azonban tanácskozásain engedélyezheti asszisztensei jelenlétét.

               4.A határozatok megszövegezése a választottbírói testület kizárólagos felelőssége, és nem delegálható.

               5.A megállapodás VI. címének (Viták megelőzése és rendezése) rendelkezéseiben nem szabályozott eljárási kérdés felmerülése esetén a választottbírói testület a felekkel folytatott konzultációt követően az említett rendelkezésekkel összeegyeztethető, megfelelő eljárást fogadhat el, amely egyenlő bánásmódot biztosít a felek részére.

               6.Amennyiben a választottbírói testület megítélése szerint a megállapodás VI. címében (Viták megelőzése és rendezése) meghatározott határidőktől eltérő valamely eljárási határidő módosítása, illetve bármely más eljárási vagy adminisztratív kiigazítás szükséges, a testület írásban értesíti a feleket a módosítás vagy kiigazítás okairól és a szükséges határidőről vagy kiigazításról. A választottbírói testület az ilyen módosítást vagy kiigazítást a felekkel folytatott konzultációt követően fogadhatja el.

               7.Bármely fél kérésére a választottbírói testület módosíthatja az eljárás során alkalmazandó határidőket, biztosítva ugyanakkor a felek közötti egyenlő bánásmódot.

               8.A felek együttes kérelmére a választottbírói testület bármikor felfüggeszti az eljárást a felek által megállapított, tizenkét (12) egymást követő hónapot meg nem haladó időtartamra. A testület a felek együttes írásbeli kérelmére bármikor, vagy az egyik fél írásbeli kérésére a megállapított felfüggesztési időszak végén folytatja az eljárást. A kérelemről értesítést küldenek a testület elnöke és adott esetben a másik fél számára. Amennyiben a testület eljárását több mint tizenkét (12) egymást követő hónapra felfüggesztették, a választottbírói testületre ruházott hatáskör megszűnik, és a testület előtti eljárás befejeződik. A felek bármikor megállapodhatnak abban, hogy a választottbírói testület előtt folyamatban lévő eljárást megszüntetik. A felek együttesen értesítik megállapodásukról a választottbírói testület elnökét. Felfüggesztés esetén a vonatkozó határidők a választottbírósági eljárás felfüggesztésének megfelelő időtartammal meghosszabbodnak.

               9.A választottbírói testület eljárásának befejeződése nem érinti a felek jogait a megállapodás VI. címe (Viták megelőzése és rendezése) szerinti, ugyanezen ügyben folyó más eljárás vonatkozásában.

               8. cikk

               Új választottbíró jelölése

               1.Amennyiben egy választottbíró az eljárásban nem tud részt venni, lemond vagy helyettesíteni kell, a helyére új választottbírát választanak a megállapodás 71. cikkével összhangban.

               2.Amennyiben bármelyik fél úgy ítéli meg, hogy egy választottbíró nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek, és ezért helyébe másikat kell választani, ez a fél erről értesíti a másik felet attól az időponttól számított tizenöt (15) napon belül, amikor tudomást szerzett a magatartási kódexnek az adott választottbíró általi megszegését alátámasztó körülményekről.

               3.A felek tizenöt (15) napon belül konzultálnak egymással. A felek tájékoztatják a választottbírát a feltételezett kötelezettségszegésről, és felkérhetik arra, hogy tegye meg a szükséges lépéseket ennek orvoslására. Amennyiben abban egyetértenek, a választottbírát vissza is hívhatják, és a megállapodás 71. cikkének (2) bekezdésében foglalt eljárás szerint új választottbírát jelölhetnek.

               4.Ha a felek valamelyik választottbíró – de nem a testület elnöke – leváltásának szükségességében nem tudnak megállapodni, a felek bármelyike kérheti az ügynek a választottbírói testület elnöke elé terjesztését, akinek a döntése ellen nincs helye fellebbezésnek.

               Ha az elnök a kérelemnek megfelelően arra a következtetésre jut, hogy egy választottbíró nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek, akkor a megállapodás 71. cikkének (3) bekezdésével összhangban új választottbírót kell kijelölni.

               5.Amennyiben a felek nem tudnak megállapodni az elnök leváltásának szükségességéről, bármely fél kérheti, hogy a kérdést terjesszék a megállapodás 85. cikke szerint létrehozott, az elnöki tisztség betöltésére kiválasztott személyek jegyzékének valamely tagja elé. Ezt a tagot a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság elnöke sorsolással választja ki. Az ily módon kiválasztott személy dönti el, hogy az elnök megfelel-e a magatartási kódex követelményeinek vagy sem. A kiválasztott személy döntése végleges.

               Ha olyan döntés születik, hogy az elnök nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek, a megállapodás 71. cikkének (3) bekezdésével összhangban új elnököt választanak.

               9. cikk

               Tárgyalás

               1.A választottbírói testület elnöke az 5. cikk (1) bekezdése szerint meghatározott menetrend alapján a felekkel és a többi választottbírával folytatott konzultációt követően értesíti a feleket a tárgyalás napjáról, időpontjáról és helyszínéről. Az eljárás logisztikai lebonyolításáért felelős fél ezen információkat hozzáférhetővé teszi a nyilvánosság számára, a jelen eljárási szabályzat 11. cikkére is figyelemmel.

               2.Amennyiben a felek másként nem állapodnak meg, a tárgyalást Brüsszelben tartják, ha a panaszos fél a közép-afrikai fél, és Yaoundéban, ha a panaszos fél az Európai Unió.

               3.A választottbírói testület további tárgyalásokat is kitűzhet, ha a felek ebben megállapodnak.

               4.A tárgyaláson a választottbírák mindegyikének végig jelen kell lennie.

               5.A következő személyek jelen lehetnek a tárgyaláson, függetlenül attól, hogy az eljárás nyilvános-e:

               a)a felek képviselői;

               b)a felek tanácsadói;

               c)az adminisztratív alkalmazottak, a tolmácsok, fordítók és a bírósági jegyzőkönyvvezetők;

               d)a választottbírák asszisztensei;

               e)a szakértők, a választottbírói testületnek a megállapodás 81. cikke szerinti döntése alapján.

               6.A tárgyalás napja előtt legkésőbb öt (5) munkanappal minden fél benyújtja a választottbírói testülethez, valamint a másik félhez azon természetes személyek névsorát, akik a tárgyaláson az említett fél nevében szóban kifejtik annak érveit illetve álláspontját, valamint azon egyéb képviselők vagy tanácsadók névsorát, akik a tárgyaláson jelen lesznek.

               7.A választottbírói testület biztosítja, hogy a panaszos fél és a bepanaszolt fél azonos felszólalási idővel rendelkezzen. A testület a tárgyalást a következő módon folytatja le:

               Érvek kifejtése

               a)
                     a panaszos fél érvei;

               b)
                     a bepanaszolt fél érvei.

               Ellenérvek kifejtése

               a)
                     a panaszos fél válasza;

               b)
                     a bepanaszolt fél viszontválasza.

               8.A választottbírói testület a tárgyalás során bármikor közvetlenül kérdéseket intézhet bármelyik félhez.

               9.A választottbírói testület gondoskodik arról, hogy a tárgyalás jegyzőkönyvét a tárgyalás után észszerű időn belül elkészítsék és a feleknek kézbesítsék. A felek a jegyzőkönyvhöz észrevételeket fűzhetnek, és a választottbírói testület ezen észrevételeket figyelembe veheti.

               10.A tárgyalást követő tíz (10) napon belül bármely fél kiegészítő írásbeli beadványt nyújthat be a másik félnek és a választottbírói testületnek bármilyen olyan kérdéssel kapcsolatban, amely a tárgyalás során felmerült.

               10. cikk

               Írásbeli kérdések

               1.A választottbírói testület az eljárás során írásban bármikor írásbeli kérdést intézhet a felek egyikéhez vagy mindkettőjükhöz. A választottbírói testület által feltett valamennyi kérdésről minden fél másolatot kap.

               2.A felek mindegyike köteles a választottbírósági testület által feltett kérdésekre adott írásbeli válaszait másolatban megküldeni a másik félnek. Minden fél számára biztosítani kell a lehetőséget, hogy a másik fél válaszának kézbesítésétől számított öt (5) napon belül írásbeli észrevételeket tehessen azzal kapcsolatban.

               11. cikk

               Átláthatóság és titoktartás

               1.Az egyes felek és a választottbírósági testület bizalmasan kezelik azokat az információkat, amelyeket a másik fél a választottbírói testület elé terjesztett és bizalmas információként jelölt meg. Ha valamelyik fél választottbírói testület elé terjesztett beadványa bizalmas információkat tartalmaz, ez a fél köteles tizenöt (15) napon belül rendelkezésre bocsátani a beadvány bizalmas információkat nem tartalmazó, nyilvánosságra hozható változatát.

               2.E szabályzat nem akadályozza meg a feleket abban, hogy saját álláspontjukat nyilvánosságra hozzák, amennyiben ezt oly módon teszik, hogy a másik fél által benyújtott információkra való hivatkozáskor nem fednek fel semmiféle olyan részletet, amelyet a másik fél bizalmasként jelölt meg.

               3.A választottbírói testület zárt tárgyalást tart, ha a felek egyikének beadványai és az érvelések bizalmas üzleti információt tartalmaznak. A felek fenntartják a választottbírói testület előtt zárt tárgyalás formájában lefolytatott tárgyalások titkosságát.

               12. cikk

               Egyoldalú kapcsolat

               1.A választottbírói testület nem ülésezhet, illetve nem léphet kapcsolatba egyik féllel sem a másik fél távollétében.

               2.Egyik választottbíró sem vitathatja meg az eljárás tárgyának valamely részletét valamelyik féllel vagy a felekkel a többi választottbíró távollétében.

               13. cikk

               Amicus curiae beadványok

               1.A felek valamelyikének területén letelepedett nem kormányzati személyek amicus curiae beadványokat nyújthatnak be a választottbírói testületnek az alábbi bekezdésekkel összhangban.

               2.Amennyiben a felek a választottbírói testület létrehozásától számított öt (5) napon belül másként nem állapodnak meg, a választottbírói testület részére önálló kezdeményezésre is nyújthatnak be írásbeli beadványokat, amennyiben azt a választottbírói testület megalakítását követő tíz (10) napon belül teszik, és az adott beadvány hossza valamennyi mellékletével együtt sem haladja meg a tizenöt (15) gépelt oldalt, valamint közvetlenül kapcsolódik a választottbírói testület által tárgyalt kérdéshez.

               3.A beadvány tartalmazza az azt benyújtó természetes vagy jogi személy leírását, ideértve a személy tevékenységének jellegét finanszírozásának forrását, és meghatározza a személy választottbírósági eljáráshoz fűződő érdekének jellegét. A beadványt a felek által választott nyelveken, a jelen eljárási szabályzat 16. cikkének (1) és (2) bekezdésével összhangban kell elkészíteni.

               4.A beadványokat észrevételezésre meg kell küldeni a feleknek. A felek a beadvány kézbesítéstől számított tíz (10) napon belül észrevételeket nyújthatnak be a választottbírói testülethez.

               5.A választottbírói testület határozatában felsorolja a hozzá beérkezett összes olyan beadványt, amely megfelel ezen szabályzatnak. A választottbírói testület határozatában nem köteles kitérni az e beadványokban szereplő érvekre. A választottbírói testület az általa megkapott összes beadványt észrevételezés céljából a felek rendelkezésére bocsátja.

               14. cikk

               Sürgős esetek

               A megállapodás 73. cikkének (2) bekezdésében említett sürgősség fennállása esetén a választottbírói testület a felekkel folytatott konzultációt követően az e szabályzatban előírt határidőket szükség szerint kiigazítja, és erről a feleket értesíti.

               15. cikk

               Költségek

               1.Minden fél maga viseli a választottbírósági eljárásban való részvételből eredő költségeit.

               2.Eltérő megállapodás hiányában a bepanaszolt fél gondoskodik a választottbírósági eljárás logisztikai lebonyolításáról – különösen a tárgyalások megszervezéséről –, és viseli a tárgyalás logisztikai lebonyolításából származó valamennyi költséget. A felek azonban közösen és egyenlő arányban viselik a választottbírósági eljárás egyéb igazgatási költségeit, valamint a választottbírák és asszisztenseik díjazását és költségeit.

               16. cikk

               Az eljárás munkanyelve, fordítás és tolmácsolás

               1.A megállapodás 71. cikkének (2) bekezdésében említett konzultációk folyamán és legkésőbb a jelen eljárási szabályzat 5. cikkének (1) bekezdésében említett ülésen a felek megállapodnak a választottbírói testület előtti eljárás közös munkanyelvében.

               2.Amennyiben a felek nem tudnak megállapodni közös munkanyelvben, minden fél vállalja, hogy írásbeli beadványait lefordítja a másik fél által választott nyelvre, kivéve, ha a beadványt a gazdasági partnerségi megállapodás feleinek közös hivatalos nyelveinek egyikén fogalmazták meg. A szóbeli előterjesztések felek által választott nyelveken történő tolmácsolásáról a bepanaszolt félnek kell gondoskodnia, amennyiben a választott nyelv a felek közös hivatalos nyelveinek egyike. Amennyiben az egyik fél a közös hivatalos nyelvektől eltérő nyelvet választott, a szóbeli előterjesztés tolmácsolása teljes mértékben a szóban forgó fél feladata.

               3.A választottbírói testület a felek által választott nyelve(ke)n fogalmazza meg jelentéseit és határozatait. Ha a felek nem állapodnak meg közös munkanyelvben, az időközi jelentést, a zárójelentést és a választottbírói testület határozatait a megállapodás feleinek valamelyik közös hivatalos nyelvén kell elkészíteni.

               4.A választottbírói testület határozatának a felek által választott nyelv(ek)re történő lefordításával kapcsolatos valamennyi költséget a felek egyenlő arányban viselik.

               5.Bármelyik fél tehet észrevételeket az e szabályzattal összhangban készült dokumentumok fordított változatának pontosságával kapcsolatban.

               6.Minden fél maga viseli írásbeli beadványai fordításának költségeit.

               17. cikk

               A határidők számítása

               Eltérő rendelkezés hiányában a megállapodás VI. címében (Viták megelőzése és rendezése) és ezen eljárási szabályzatban megállapított valamennyi határidő – ideértve a választottbírói testületek határozatainak közlésére irányadó határidőket is – módosítható a felek kölcsönös egyetértésével, és azokat eltérő rendelkezés hiányában naptári napban kell számítani az azon eljárási cselekmény vagy esemény napját követő naptól kezdve, amelyre vonatkoznak.

               18. cikk

               Egyéb eljárások

               A jelen eljárási szabályzatban megállapított határidőket ki kell igazítani a megállapodás 74–78. cikke szerinti eljárásokban a választottbírói testület határozatának meghozatalára vonatkozó különleges határidőknek megfelelően.

               III. MELLÉKLET

               A VÁLASZTOTTBÍRÁK MAGATARTÁSI KÓDEXE

               1. cikk

               Fogalommeghatározások

               E magatartási kódex alkalmazásában:

               Választottbíró: a megállapodás 71. cikke szerint létrehozott választottbírói testület tagja;

               Asszisztens: az a természetes személy, aki valamely választottbíró megbízása alapján kutatást végez az utóbbi számára, vagy segíti őt feladatai ellátásában;

               Jelölt: olyan személy, akinek neve szerepel a megállapodás 85. cikkében említett választottbírói névjegyzékben, és akinek választottbíróvá történő megválasztása megfontolás tárgyát képezi, a megállapodás 71. cikkével összhangban;

               Közvetítő: a megállapodás 69. cikke szerint közvetítést folytató természetes személy;

               Alkalmazottak: a választottbírák tekintetében azok a természetes személyek, akik az asszisztenseken kívül egy adott választottbíró irányítása és ellenőrzése alá tartoznak.

               2. cikk

               Alapelvek

               1.A vitarendezési mechanizmus integritásának és pártatlanságának megőrzése érdekében minden jelöltnek meg kell ismernie e magatartási kódexet. A jelölt köteles:

               a)függetlenül és pártatlanul működni;

               b)elkerülni bármely közvetlen vagy közvetett összeférhetetlenséget;

               c)elkerülni bármely etikai kötelezettségszegést vagy annak látszatát és az elfogultság bármilyen látszatát;

               d)szigorú magatartási normákat követni;

               e)és nem befolyásolhatja önérdek, külső nyomás, politikai megfontolások, társadalmi nyomás, valamely féllel szembeni lojalitás vagy a kritikától való félelem.

               2.A választottbíró sem közvetlenül, sem közvetve nem vállalhat olyan szerződéses kötelezettséget vagy fogadhat el olyan előnyt, amely bármilyen akadályozhatja feladatainak megfelelő ellátását, vagy ennek látszatát keltheti.

               3.A választottbíró nem használhatja fel a választottbírói testületben betöltött pozícióját személyes vagy magánérdek előmozdítására. A választottbíró tartózkodik minden olyan a cselekménytől, amelyek azt a látszatot kelthetik, hogy harmadik személyek helyzetüknél fogva befolyásolni tudják őt.

               4.A választottbíró biztosítja, hogy korábbi vagy aktuális pénzügyi, üzleti, szakmai, személyes vagy társadalmi kapcsolatok vagy kötelezettségek ne befolyásolják magatartását vagy döntéseit.

               5.A választottbíró tartózkodik attól, hogy olyan kapcsolatokat létesítsen vagy olyan pénzügyi érdekeltségeket szerezzen, amelyek káros hatással lehetnek a pártatlanságára, vagy amelyek megalapozottan etikátlan magatartás vagy az elfogultság látszatát kelthetik.

               3. cikk

               Bejelentési kötelezettség

               1.A megállapodás 71. cikke szerinti, választottbíróvá történő megválasztásának megerősítése előtt minden jelölt köteles felfedni minden olyan érdeket, kapcsolatot vagy egyéb tényt, amely károsan befolyásolhatja függetlenségét vagy pártatlanságát, vagy amely megalapozottan etikátlan magatartás vagy elfogultság látszatát keltheti az eljárásban. E célból a jelöltnek minden észszerű erőfeszítést meg kell tennie ahhoz, hogy feltárjon minden ilyen érdekeltséget, kapcsolatot és szempontot, beleértve a pénzügyi érdekeltségeket, a szakmai érdekeket, és a munkájával vagy családjával kapcsolatos érdekeket.

               2.Az e cikk (1) bekezdése szerinti nyilvánosságrahozatali kötelezettség folyamatosan fennáll, és kötelezi a választottbírót arra, hogy az eljárás bármely szakaszában felmerülő minden ilyen érdeket, kapcsolatot vagy szempontot nyilvánosságra hozzon.

               3.A jelölt vagy a választottbíró a felek általi megfontolás céljából a lehető leghamarabb vagy amint azokról tudomást szerez, tájékoztatja a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságot a magatartási kódex tényleges vagy potenciális megsértésével kapcsolatos minden kérdésről.

               4. cikk

               A választottbírák feladatai

               1.A kinevezésük elfogadását követően a választottbírák kötelesek rendelkezésre állni és feladataikat gondosan és hatékonyan, tisztességesen és lelkiismeretesen ellátni az eljárás egésze folyamán.

               2.A választottbírák csak az eljárás folyamán felvetett, a határozathozatalhoz szükséges kérdéseket vizsgálják, és e feladatot más személyre nem ruházzák át.

               3.A választottbírák minden megfelelő lépést megtesznek annak érdekében, hogy asszisztensük és alkalmazottaik ismerjék és betartsák e magatartási kódex 2., 3. és 6. cikkét.

               5. cikk

               A korábbi választottbírák kötelezettségei

               Valamennyi korábbi választottbírónak tartózkodnia kell minden olyan magatartástól, amely azt a látszatot keltheti, hogy feladatkörének ellátása során elfogult volt, vagy a választottbírói testület határozatából előnye származott.

               6. cikk

               Titoktartás

               1.A választottbírák vagy korábbi választottbírák soha nem fedhetnek fel vagy használhatnak fel semmilyen, az eljárással kapcsolatos, vagy eljárás során szerzett nem nyilvános információt, kivéve, ha az az érintett eljárás céljaiból történik, és semmilyen esetben sem fedhetnek fel vagy használhatnak fel ilyen információt arra, hogy saját maguk előnyhöz jussanak vagy másokat előnyhöz juttassanak, vagy mások érdekeit hátrányosan befolyásolják.

               2.A választottbírák nem fedhetik fel a választottbírói testület határozatát vagy annak bármely részét a megállapodás 84. cikkének (2) bekezdése szerinti közzétételt megelőzően.

               3.A választottbírák és a korábbi választottbírák soha nem fedhetik fel a választottbírói testületek tanácskozásain elhangzott információkat vagy bármely választottbíró véleményét.

               7. cikk

               Költségek

               Minden választottbíró nyilvántartást vezet az általa az eljárásra fordított időről és felmerült költségeiről, valamint az asszisztense részéről ráfordított időről és felmerült költségekről, és ezekről zárókimutatást készít.

               8. cikk

               Közvetítők

               Ez a magatartási kódex értelemszerűen alkalmazandó a közvetítőkre.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.7.25.
            COM(2019) 348 final
            2019/0160(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságban a választottbírák jegyzékének elfogadása tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodással (a továbbiakban: megállapodás)
                  1
                létrehozott gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságban a választottbírói tisztség betöltésére kész és alkalmas személyek jegyzékének tervezett elfogadása céljából az Európai Unió (a továbbiakban: Unió) nevében képviselendő álláspontot meghatározó határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Közép-Afrika–EU átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás

                  A megállapodás célja a Cotonoui Megállapodással összhangban álló átfogó regionális gazdasági partnerségi megállapodás kezdeti keretének létrehozása. A közép-afrikai felet eddig a Kameruni Köztársaság alkotja. A megállapodást 2014. augusztus 4. óta ideiglenesen alkalmazzák.

               2.2.A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság

                  A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság a megállapodás vegyes jellegű intézményi szerve. A megállapodás 92. cikke értelmében a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság felelős az e megállapodás alkalmazási körébe tartozó valamennyi terület igazgatásáért és az e megállapodásban említett valamennyi feladat megvalósításáért. A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság a határozatait konszenzusos úton hozza. A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság működését az eljárási szabályzat
                     2
                   állapítja meg.

               2.3.A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság tervezett jogi aktusa

                  [dátum]-i ötödik ülésén a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság a megállapodás 85. cikkével összhangban határozatot fogad el a választottbírák jegyzékének elfogadásáról (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus).

                  A megállapodás 85. cikkének (1) bekezdése értelmében „a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság [...] megállapít egy listát, amely a választottbírói tisztség betöltésére kész és alkalmas 15 személyt tartalmazza.”

                  A tervezett jogi aktus célja egy jegyzék összeállítása, amely tizenöt olyan személy nevét tartalmazza, akik a megállapodás VI. része szerinti vitarendezési eljárás esetén választottbíróként szolgálhatnak. E jegyzék elfogadása elengedhetetlen a megállapodás viták elkerülésére és vitarendezésre vonatkozó rendelkezéseinek megfelelő működési keret megvalósításához.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

                  E tanácsi határozatjavaslat meghatározza az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságban a választottbírói tisztség betöltésére kész és alkalmas személyek jegyzékének a megállapodás 85. cikke szerinti létrehozása céljából az Unió nevében képviselendő álláspontot.

                  A megállapodás részes felei megállapodtak erről a határozattervezetről, amelyet a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság 2019. február 18–19-i negyedik ülésén parafáltak, és az Európai Unió döntéshozatali eljárásaival összhangban a határozatot a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság következő, 2019 végén tartandó ülésén fogadják el.

                  Ez a határozat elengedhetetlen ahhoz, hogy a megállapodásnak a viták elkerüléséről és a vitarendezésről szóló VI. részében foglalt rendelkezések működőképesek legyenek, és ezáltal biztosítható legyen a megállapodás zökkenőmentes végrehajtása.

               4.Eljárási jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Elvek

                  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

                  A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervre irányadó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom kiterjed azokra az eszközökre is, amelyek a nemzetközi jog értelmében nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát
                     3
                  ”.

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság egy megállapodással, az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott szerv.

               A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. A megállapodás 85. cikkének megfelelően a tervezett jogi aktus a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem is módosítja a megállapodás intézményi kereteit.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a közös kereskedelempolitikával kapcsolatos. Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 207. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2019/0160 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságban a választottbírák jegyzékének elfogadása tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (a továbbiakban: EUMSZ) és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével,

               tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: megállapodás)
                  4
               ,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A 2009/152/EK határozattal
                  5
                megkötötték a megállapodást az Európai Unió (a továbbiakban: Unió) nevében, és azt 2014. augusztus 4. óta ideiglenesen alkalmazzák.

               (2)A megállapodás 85. cikkének (1) bekezdésével összhangban a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság összeállítja a választottbírói tisztség betöltésére kész és alkalmas személyek jegyzékét.

               (3)A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság [dátum]-án/-én tartandó éves ülésén határozatot hoz a választottbírói tisztség betöltésére kész és alkalmas személyek jegyzékének összeállításáról.

               (4)Helyénvaló meghatározni az Unió nevében a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságban képviselendő álláspontot, mivel a határozat kötelező érvényű lesz az Unióra nézve.

               (5)A megállapodás 85. cikkének (1) bekezdése előírja azon személyek jegyzékének összeállítását, akik készek és alkalmasak a választottbírói tisztség betöltésére,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió nevében a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságban képviselendő álláspont a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságnak az e határozathoz csatolt, a választottbírói tisztség betöltésére kész és alkalmas személyek jegyzékének létrehozásáról szóló határozattervezetén alapul.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 57., 2009.2.28., 2. o.

                     (2)

                        HL L 17., 2017.1.21., 46. o.

                     (3)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács (OIV), C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (4)

                        HL L 57., 2009.2.28., 2. o.

                     (5)

                        HL L 57., 2009.2.28., 1. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.7.25.
            COM(2019) 348 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságban a választottbírák jegyzékének elfogadása tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               CSATOLMÁNY

               az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai,
                  másrészről a közép-afrikai fél közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott
                  GAZDASÁGI PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁSSAL FOGLALKOZÓ BIZOTTSÁG
                  xx/2019 HATÁROZATA

               (2019.xx.xx.)

               a választottbírák jegyzékének elfogadásáról

               A GAZDASÁGI PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁSSAL FOGLALKOZÓ BIZOTTSÁG,

               tekintettel a 2009. január 15-én Brüsszelben aláírt és 2014. augusztus 4. óta ideiglenesen alkalmazott, egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: megállapodás) és különösen annak 85. cikke (1) bekezdésére,

               mivel:

               (1)A megállapodás és e határozat értelmében a közép-afrikai felet a Kameruni Köztársaság alkotja.

               (2)A megállapodás értelmében a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság létrehozza annak a tizenöt (15) személynek a jegyzékét, akik készek és alkalmasak választottbíróként szolgálni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A 85. cikk (1) bekezdésében előírt, tizenöt (15) választottbíróból álló jegyzék összetételét a melléklet tartalmazza.

               E jegyzék nem érinti a megállapodásban előírt, illetve a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság által esetlegesen elfogadott egyedi szabályokat.

               2. cikk

               E jegyzék a megállapodás 92. cikkének (4) bekezdésével összhangban a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság határozatával módosítható.

               3. cikk

               Ez a határozat az aláírása napján lép hatályba.

               Kelt xxx-ban/-ben, xxx-án/-én.

                        a Kameruni Köztársaság részéről

                        az Európai Unió részéről

                        Alamine Ousmane MEY

                        Cecilia MALMSTRÖM

               MELLÉKLET

               A választottbírák jegyzéke (85. cikk (1) bekezdés)

               A közép-afrikai fél (Kamerun) által kiválasztott választottbírák:

               Mildred Alugu BEJUKA– Kamerun

               Jean Michel MBOCK BIUMLA– Kamerun

               Henri-Désiré MODI KOKO BEBEY – Kamerun

               David NYAMSI – Kamerun

               Sadjo OUSMANOU – Kamerun

               Az Európai Unió által kiválasztott választottbírák:

               Jacques BOURGEOIS – Belgium

               Claus – Dieter EHLERMANN – Németország

               Pieter Jan KUIJPER – Hollandia

               Giorgio SACERDOTI – Olaszország

               Ramon TORRENT – Spanyolország

               A felek által közösen kiválasztott választottbírák:

               Thomas COTTIER – Svájc

               Fabien GELINAS – Kanada

               Merit E. JANOW – Egyesült Államok

               Anna KOUYATE – Mali

               Helge SELAND – Norvégia