Fontos jogi nyilatkozat

|

52010PC0071

 Javaslat: az Európai parlament és a Tanács rendelete az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet módosításáról  /* COM/2010/0071 végleges - COD 2010/0047 */

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 3.3.2010COM(2010) 71 végleges2010/0047 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet módosításárólINDOKOLÁSA Bizottság e javaslatának célja, hogy a Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépését követően azzal összhangban módosítsa a költségvetési rendeletet. A Lisszaboni Szerződés olyan, költségvetési és pénzügyi kérdéseket érintő jelentős változásokat vezet be, amelyeket a költségvetési rendeletben is meg kell jeleníteni. A költségvetési rendelet tartalmazza valamennyi, az uniós források felhasználására alkalmazandó szabályt és eljárást, és e rendeletet minden intézménynek be kell tartania.A költségvetési rendelet 184. cikkében előírtak alapján a Bizottság 2010 első félévének végén nyújtja be a költségvetési rendelet háromévenkénti felülvizsgálatára vonatkozó javaslatát. A Bizottság azonban úgy véli, hogy elkerülhetetlen a költségvetési rendelet és a végrehajtási szabályok ad hoc, a háromévenkénti felülvizsgálat előtti és attól független felülvizsgálata. Ez a behatárolt felülvizsgálat valóban szükséges ahhoz, hogy szilárd jogi keretet biztosíthassunk a költségvetés új szerződéssel összhangban történő végrehajtásához. Az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) létrehozásához kapcsolódó egyéb szempontokkal a Bizottság által hamarosan előterjesztendő külön javaslat foglalkozik majd.A Lisszaboni Szerződésből eredő változásokÉvtizedek óta először az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) olyan, költségvetési és pénzügyi kérdéseket érintő fontos változásokról rendelkezik, amelyeket a költségvetési rendeletben részletezni kell. Ezért megfelelő rendelkezéseket kell a költségvetési rendeletbe beiktatni, illetve azt megfelelően módosítani kell a következő változások figyelembevétele érdekében:– a többéves pénzügyi keret bevezetése a Szerződésbe, és összekapcsolódása az éves költségvetési eljárással: ebben a tekintetben – a többéves pénzügyi keret EUMSz-be történő bevezetésének következményeként – a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló intézményközi megállapodás (IKM) néhány rendelkezését be kell vezetni a költségvetési rendeletbe,– az új éves költségvetési eljárás, valamint a kötelező és a nem kötelező kiadások közötti különbségtétel megszüntetése, ami hatással van az átcsoportosításokra és az ideiglenes tizenkettedekre vonatkozó rendelkezésekre.Ez a javaslat technikai kiigazítások és a tárgytalanná vált rendelkezések törlése révén lehetőséget nyújt továbbá a költségvetési rendelet Lisszaboni Szerződéssel összhangban történő ésszerűsítésére.Az EUMSz. 317. cikkében bevezetett, a költségvetés végrehajtása során a tagállamokat terhelő ellenőrzési és számviteli kötelezettségekre vonatkozó új rendelkezések a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló intézményközi megállapodás (IKM) 44. pontjával együtt mélyreható elemzést igényelnek, ezért az e rendelkezésekkel kapcsolatos javaslatot a költségvetési rendelet háromévenkénti felülvizsgálatával együtt nyújtja majd be a Bizottság. A háromévenkénti felülvizsgálat egyben a szöveg kodifikálására, illetve átdolgozására is lehetőséget teremthet annak érdekében, hogy figyelembe vegyék különösen a Szerződés rendelkezéseinek újraszámozását.2010/0047 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 322. cikkére, összefüggésben az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéssel és különösen annak 106a. cikkével,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,tekintettel a Számvevőszék véleményére[1],rendes jogalkotási eljárás keretében,mivel:1.  Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet[2] (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) meghatározza azokat a költségvetési alapelveket és pénzügyi szabályokat, amelyeket valamennyi jogalkotási aktusban tiszteletben kell tartani. A költségvetési rendelet egyes rendelkezéseit a Lisszaboni Szerződés által bevezetett módosítások figyelembevétele érdekében módosítani szükséges.2.  Az Európai Központi Bankot sajátos jellege és feladatai – nevezetesen a saját pénzügyei kezelésének tekintetében élvezett függetlensége – miatt mentesíteni kell a költségvetési rendelet hatálya alól. A jogbiztonság érdekében ezt a mentesítést a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének időpontjától kell alkalmazni.3.  A büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés az unió más szakpolitikáinak és belső fellépéseinek szerves részévé vált. Az erre a szakpolitikára alkalmazandó különös pénzügyi rendelkezések így már nem indokoltak, ezért azokat el kell hagyni.4.  A 2007–2013 közötti többéves pénzügyi keret értelmében a külső fellépésekre képzett garanciaalap többé nem képezi külön rendszer tárgyát. Az Európai Unió általános költségvetéséből az alap számára teljesített kifizetéseket most már egy külön erre a célra létrehozott költségvetési sorba viszik be. Az alkalmazandó különös pénzügyi rendelkezésekre már nincs szükség, ezért azokat el kell hagyni.5.  Tisztázni kell az azon helyzetekre vonatkozó szabályokat, amikor az Európai Parlament úgy határoz, hogy csökkenti a Szerződés 315. cikkének megfelelően a Tanács által elfogadott ideiglenes tizenkettedeken felüli további kiadások összegét.6.  Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás[3] létrehozta a 2007–2013 közötti többéves pénzügyi keretet. Mivel a Szerződés előírja, hogy a többéves pénzügyi keretet rendelet formájában kell meghatározni, az intézményközi megállapodás egyes rendelkezéseit bele kell foglalni a költségvetési rendeletbe. Így különösen – a költségvetési fegyelem biztosítása érdekében – kapcsolatot kell teremteni a többéves pénzügyi keret és az éves költségvetési eljárás között. Bele kell foglalni az Európai Parlament és a Tanács arra irányuló kötelezettségvállalásáról szóló rendelkezéseket is, hogy tiszteletben tartsák a strukturális műveletekre, a vidékfejlesztésre és az Európai Halászati Alapra vonatkozó alap-jogiaktusokban meghatározott kötelezettségvállalási előirányzatok elosztását.7.  A kötelező és a nem kötelező kiadások között többé nem tesznek különbséget. Az átcsoportosításokat érintő rendelkezéseket ezért ennek megfelelően ki kell igazítani.8.  A Szerződés 316. cikkének megfelelően gondoskodni kell arról, hogy az Európai Tanács és a Tanács a költségvetés ugyanazon szakaszában szerepeljen.9.  A Szerződés értelmében módosított éves költségvetési eljárásnak meg kell jelennie a költségvetési rendeletben.10.  A külső fellépés terén az előkészítő intézkedések elfogadási eljárását a Szerződés rendelkezéseihez kell igazítani.11.  A Bizottságnak az elért eredmények alapján az Unió pénzügyi helyzetére vonatkozóan értékelő jelentést kell benyújtania az Európai Parlament és a Tanács részére. Az egyéb meglévő jelentéstételi követelményekkel kapcsolatosan az ilyen jelentésre vonatkozóan ezért megfelelő rendelkezéseket kell bevezetni a költségvetési rendeletbe.12.  Ezért a 1605/2002/EK, Euratom rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz 1605/2002/EK, Euratom rendelet a következőképpen módosul:13.  A rendelet címében „a Közösségek általános költségvetése” helyébe „az Európai Unió általános költségvetése” lép.14.  Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:„ 1. cikk(1) E rendelet meghatározza az Európai Unió általános költségvetésének (a továbbiakban: a költségvetés) megállapítására és végrehajtására, valamint az elszámolások bemutatására és ellenőrzésére vonatkozó szabályokat.(2) E rendelet alkalmazásában a Gazdasági és Szociális Bizottság, a Régiók Bizottsága, az ombudsman és az európai adatvédelmi biztos az Unió intézményének tekintendő.E rendelet alkalmazásában az Európai Központi Bank nem tekintendő az Unió intézményének.(3) E rendelet alkalmazásában „a Közösségekre”, illetve „az Unióra” történő valamennyi hivatkozást „az Európai Unióra és az Európai Atomenergia-közösségre” történő hivatkozásként kell érteni.”.15.  A 4. cikk a következőképpen módosul:a) a (2) bekezdés a) pontjának helyébe a következő szöveg lép:„a) az Európai Unió bevételei és kiadásai, beleértve azon igazgatási kiadásokat, amelyek a közös kül- és biztonságpolitikával kapcsolatosan az Európai Unióról szóló szerződés rendelkezései alapján keletkeztek az intézményeknél, valamint az említett rendelkezések végrehajtása által előidézett működési kiadásokat, amennyiben azok a költségvetést terhelik;”.b) a (3) bekezdést el kell hagyni.16.  A 8. cikk a következőképpen módosul:a) a (2) bekezdésben a „GNP” rövidítés helyébe a „GNI” rövidítés lép;b) a (6) bekezdésben „az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) Garanciarészlege” kifejezés helyébe „az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA)” kifejezés lép.17.  A 13. cikk a következőképpen módosul:a) az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:„(1) Ha a költségvetést a pénzügyi év kezdetén még nem fogadták el véglegesen, úgy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 315. cikkének első bekezdését kell alkalmazni a kiadásokra vonatkozó azon kötelezettségekre és kifizetésekre, amelyeket a szabályszerűen elfogadott legutóbbi költségvetés végrehajtásának részeként egy meghatározott költségvetési alcímre lehetett volna könyvelni.”.b) a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:„(3) Ha az Unió fellépésének folytonossága és az igazgatási követelmények megkívánják, a Tanács – a Bizottság javaslata alapján, minősített többséggel eljárva – mind a kötelezettségvállalásokra, mind a kifizetésekre vonatkozóan két vagy több ideiglenes tizenkettedet is engedélyezhet azokon felül, amelyek az (1) és (2) bekezdés rendelkezései szerint automatikusan rendelkezésre állnak. A Tanács az engedélyezésről szóló határozatot haladéktalanul továbbítja az Európai Parlamentnek.A határozat az elfogadásától számított harmincadik napon lép hatályba, kivéve, ha e határidőn belül az Európai Parlament tagjainak többségével e kiadás csökkentéséről határoz.Ha az Európai Parlament e kiadás csökkentéséről határoz, a Tanács az Európai Parlament által jóváhagyott összeg figyelembevételével felülvizsgálja az engedélyezésről szóló határozatot.A további tizenkettedeket egyben kell engedélyezni, és azok nem oszthatók fel.”.c) a (4) bekezdést el kell hagyni.18.  A 16. cikk helyébe a következő szöveg lép:„ 16. cikkA többéves pénzügyi keretet és a költségvetést euróban kell kidolgozni és végrehajtani, és az elszámolás is euróban történik.A 61. cikkben említett pénzforgalmi célokból kifolyólag azonban a számvitelért felelős tisztviselő, előlegszámlák esetében az előlegelszámoló tisztviselők, valamint – az Unió külső fellépéséért felelős szolgálatok igazgatási irányításának igényeire – az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő felhatalmazást kap a műveletek nemzeti valutában történő végrehajtására, a végrehajtási szabályokban meghatározottak szerint.”.19.  A 24. cikk helyébe a következő szöveg lép:„ 24. cikk(1) A Bizottság egyidejűleg nyújtja be javaslatát a költségvetési hatóság két ágának.(2) A költségvetési hatóság határoz a (3)–(6) bekezdésben előírt előirányzatok átcsoportosításáról, hacsak a második rész I. címe másként nem rendelkezik.(3) A sürgős eseteket kivéve a Tanács – minősített többséggel –, valamint az Európai Parlament attól az időponttól számított hat héten belül tanácskozik a bizottsági javaslatról, amikor a két intézmény megkapta az egyes átcsoportosítások tekintetében részükre benyújtott javaslatot.(4) Az átcsoportosítási javaslatot jóváhagyottnak kell tekinteni, ha az említett hathetes határidőn belül:– a költségvetési hatóság mindkét ága jóváhagyja azt,– a költségvetési hatóság egyik ága jóváhagyja azt, a másik pedig nem hoz intézkedést,– egyik ág sem hoz intézkedést vagy a bizottsági javaslattal ellentétes határozatot.(5) Hacsak a költségvetési hatóság egyik ága másképpen nem kéri, a 4. pontban említett hathetes határidőt három hétre csökkentik az alábbi esetekben:i. az átcsoportosítás az abban a költségvetési sorban szereplő előirányzatoknak, amelyből az átcsoportosítás történik, a 10 %-ánál kevesebbre vonatkozik, és nem haladja meg az 5 millió EUR-t;vagyii. az átcsoportosítás csak kifizetési előirányzatokra vonatkozik, és teljes összege nem haladja meg a 100 millió EUR-t.(6) Ha a költségvetési hatóság két ágának egyike módosította az átcsoportosítást, a másik azonban jóváhagyta azt vagy nem hozott intézkedést, vagy ha a költségvetési hatóság mindkét ága módosította az átcsoportosítást, akkor az Európai Parlament vagy a Tanács által jóváhagyott alacsonyabb összeget kell jóváhagyottnak tekinteni, hacsak a Bizottság vissza nem vonja a javaslatát.”.20.  A 26. cikk a következőképpen módosul:a) a (2) bekezdés második albekezdésében az első mondat helyébe a következő szöveg lép:„A 24. cikk (3) és (4) bekezdésében előírt eljárásokat kell alkalmazni.”.21.  A 27. cikk (3) bekezdésében a harmadik mondat helyébe a következő szöveg lép:„Ezeket a 33. cikk (2) bekezdésének d) pontjában említett információkat évente kell biztosítani, legkésőbb a költségvetési tervezethez csatolt dokumentumokban.”.22.  A 30. cikk (2) bekezdését el kell hagyni.23.  A 31. cikk első bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:„Az Európai Parlament, az Európai Tanács és a Tanács, az Európai Unió Bírósága, a Számvevőszék, a Gazdasági és Szociális Bizottság, a Régiók Bizottsága, az ombudsman és az európai adatvédelmi biztos becslést készítenek bevételeikről és kiadásaikról, és a becsléseket minden év július 1-jéig megküldik a Bizottságnak.”.24.  A 33. cikk a következőképpen módosul:a) a (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:„(1) A Bizottság a költségvetési tervezetet magába foglaló javaslatát legkésőbb az adott pénzügyi évet megelőző év szeptember 1-jéig az Európai Parlament és a Tanács elé terjeszti.A költségvetési tervezet tartalmazza az Unió kiadási és bevételi általános összefoglaló kimutatását, és összevonja a 31. cikkben említett tervezett összegeket.”b) a (2) bekezdés bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:„A Bizottság a költségvetési tervezethez a következőket csatolja:”.25.  A 34. cikk helyébe a következő szöveg lép:„ 34. cikkAz Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkében említett egyeztetőbizottság összehívásáig a Bizottság saját kezdeményezésére vagy más intézmény kérésére – minden fél esetében annak saját szakasza tekintetében – olyan új információk alapján, amelyek a tervezet elkészítésekor még nem álltak rendelkezésre, a mezőgazdasági kiadási előirányzatok aktualizálására irányuló módosító indítványt is ideértve módosító indítványokat nyújthat be egyidejűleg az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a költségvetési tervezethez.”.26.  A rendelet a következő 34 a . cikkel egészül ki:„ 34a. cikkAmennyiben az egyeztetőbizottság megállapodott a közös szövegről, az Európai Parlament és a Tanács igyekszik az egyeztetőbizottság által elért eredményt az EUMSz. 314. cikkének (6) bekezdése keretében, saját belső eljárási szabályzataikkal összhangban a lehető leghamarabb jóváhagyni.”.27.  A 35. cikket el kell hagyni.28.  A 37. cikk helyébe a következő szöveg lép:„ 37. cikk1. Ha elkerülhetetlen, kivételes vagy előre nem látható körülmények merülnek fel, a Bizottság költségvetés-módosítási tervezeteket terjeszthet elő.A Bizottságtól eltérő intézményeknek az előző bekezdésben említettekkel megegyező körülmények esetén a költségvetés módosítása iránti kérelmeit a Bizottsághoz kell megküldeni.A költségvetés-módosítási tervezet benyújtása előtt a Bizottság és a többi intézmény – figyelembe véve az előirányzatok várhatóan nem teljes mértékű végrehajtását is – megvizsgálja a vonatkozó előirányzatok újraelosztásának lehetőségét.2. A Bizottság – kivételes körülményektől eltekintve – minden költségvetés-módosítási tervezetet legkésőbb minden év szeptember 1-jéig egyidejűleg nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Más intézmények költségvetés-módosítás iránti kérelmeihez csatolhatja a véleményét.3. Az Európai Parlament és a Tanács ezeket sürgősségüknek megfelelően tárgyalja.”.29.  A 38. cikket el kell hagyni.30.  A 39. cikk első mondata helyébe a következő szöveg lép:„A Bizottság és a költségvetési hatóság megegyezhet abban, hogy előrehoz bizonyos, a becslések továbbítására, valamint a költségvetési tervezet elfogadására és továbbítására vonatkozó időpontokat.”.31.  A 40. cikk a következő második bekezdéssel egészül ki:„Az Európai Tanács és a Tanács a költségvetés ugyanazon szakaszában szerepel.”.32.  A 46. cikk a következőképpen módosul:a) az (1) bekezdés 2. pontjának helyébe a következő szöveg lép:„2. a költségvetés minden egyes szakaszában a bevételeket és a kiadásokat az 1. ponttal azonos struktúrában kell kimutatni.”.b) az (1) bekezdés 5. pontját el kell hagyni.33.  A III. cím a következő 3. fejezettel egészül ki:„3. fejezet Költségvetési fegyelem47a. cikkA költségvetésnek összhangban kell lennie a többéves pénzügyi kerettel.47b. cikkAmennyiben egy uniós jogi aktus végrehajtásakor túllépnék a költségvetésben rendelkezésre álló előirányzatokat vagy a többéves pénzügyi keretben rendelkezésre álló előirányzatokat, az ilyen jogi aktust pénzügyi értelemben csak a költségvetés módosítását és – amennyiben szükséges – a pénzügyi keret megfelelő felülvizsgálatát követően lehet végrehajtani.”.34.  A 49. cikk a következőképpen módosul:a) az (1) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:„A költségvetésben szereplő előirányzatok bármely uniós fellépésre akkor használhatók fel, ha azt az alap-jogiaktus elfogadása előzi meg.”;b) a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:„(3) Az Európai Unióról szóló szerződés V. címének alkalmazásában az alap-jogiaktus formáját tekintve az Európai Unióról szóló szerződés 26. cikkének (2) bekezdésében, 28. cikkének (1) bekezdésében, 29. cikkében, 31. cikkének (2) bekezdésében, 33. cikkében, valamint 37. cikkében meghatározott formák valamelyike lehet.”;c) a (4) bekezdést el kell hagyni;d) a (6) bekezdés a következőképpen módosul:i. a bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:„Az (1), (2) és (3) bekezdéstől eltérve, az alábbiak alap-jogiaktus nélkül is végrehajthatók, amennyiben az ezekkel finanszírozandó intézkedések az Unió hatáskörébe tartoznak:”ii. a b) és a c) pont helyébe a következő szöveg lép:„b) az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Euratom-szerződés alkalmazásának terén a jövőben elfogadandó intézkedésekre vonatkozó javaslatok előkészítését célzó előkészítő intézkedések előirányzatai. Az előkészítő intézkedéseknek következetes megközelítést kell követniük, és különböző formákat ölthetnek. A vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzatok legfeljebb három egymást követő költségvetési évben szerepeltethetők a költségvetésben. A jogalkotási eljárást a harmadik pénzügyi év vége előtt le kell zárni. A jogalkotási eljárás során a kötelezettségvállalási előirányzatoknak meg kell felelniük az előkészítő intézkedések – tervezett tevékenységekkel, követendő célokkal és kedvezményezett személyekkel kapcsolatos – sajátosságainak. Következésképpen az előkészítő intézkedésekre elkülönített összeg nem felelhet meg a végső intézkedés finanszírozására elkülönített összegnek.A költségvetési tervezet előterjesztésekor a Bizottság jelentést nyújt be a költségvetési hatóságnak az a) pontban és e pont első bekezdésében említett intézkedésekről, amely jelentés tartalmazza az eredmények értékelését és a tervezett nyomon követési intézkedéseket is;c) az Európai Unióról szóló szerződés V. címének terén hozott előkészítő intézkedések előirányzatai. Ezen intézkedéseket rövid időtartamra kell korlátozni, céljuk pedig a KKBP célkitűzéseinek megvalósítására irányuló európai uniós intézkedések, valamint a szükséges jogi eszközök elfogadása feltételeinek megteremtése.Az európai uniós válságkezelési műveletek alkalmazásában az előkészítő intézkedések célja többek között az operatív követelmények értékelése, az első erőforrások gyors rendelkezésre bocsátásának biztosítása vagy a műveletek megkezdéséhez szükséges helyi feltételek megteremtése;Az előkészítő intézkedéseket – az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára – a Tanács fogadja el.Az előkészítő intézkedések gyors végrehajtása érdekében az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője a lehető leghamarabb tájékoztatja a Bizottságot a Tanács előkészítő intézkedés meghozatalára irányuló szándékáról, valamint különösen az ehhez szükséges források becsült mértékéről. A Bizottság – e rendelet rendelkezéseinek megfelelően – meghoz minden szükséges intézkedést a források gyors rendelkezésre bocsátásának biztosítása érdekében;”.35.  A 146. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:„(2) A mentesítés megadásának céljából az Európai Parlament – a Tanács után – megvizsgálja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 318. cikkében említett számlákat, pénzügyi kimutatásokat és értékelő jelentést. Megvizsgálja továbbá a Számvevőszék által elkészített éves jelentést, az ellenőrzés alatt álló intézmények válaszaival együtt, a Számvevőszék bármely fontos, az adott pénzügyi évre vonatkozó külön jelentését, valamint a Számvevőszéknek az elszámolás megbízhatóságát, illetve az alapjául szolgáló műveletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló nyilatkozatát.”.36.  A rendelet a következő 155a. cikkel egészül ki:„ 155a. cikkAz Európai Parlament és a Tanács vállalja, hogy tiszteletben tartja a kötelezettségvállalási előirányzatoknak a strukturális műveletekre, a vidékfejlesztésre és az Európai Halászati Alapra vonatkozó alap-jogiaktusokban meghatározott elosztását.”.37.  A 184. cikk helyébe a következő szöveg lép:„ 184. cikkE rendeletet háromévente, illetve szükség esetén bármikor felülvizsgálatnak kell alávetni, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 322. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően.”.2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.Az 1. cikk 2. pontját azonban 2009. december 1-jétől kell alkalmazni.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök [1] HL C […], […], […] o.[2] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.[3] HL C 139., 2006.6.14., 1. o.


title: Javaslat: a Tanács rendelete a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52010PC0072

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 3.3.2010COM(2010) 72 végleges2010/0048 (APP)Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretrőlINDOKOLÁSA JAVASLAT HÁTTEREAz Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) előírja, hogy a többéves pénzügyi keretet egyhangúlag elfogadott tanácsi határozat határozza meg. A többéves pénzügyi keret kiadási kategóriánként meghatározza a kötelezettségvállalási és a kifizetési előirányzatok éves felső határát , valamint meghatároz minden, az éves költségvetési eljárás zavartalan lefolytatásához szükséges egyéb rendelkezést is (312. cikk).A többéves pénzügyi keret és az intézményközi együttműködésre és a költségvetési fegyelemre vonatkozó rendelkezések elfogadásának gyakorlata több mint 20 évvel ezelőtt kezdődött, az intézményközi megállapodásban[1] rögzített első pénzügyi kerettel. Ez hihetetlen mértékben javította és egyszerűsítette az éves költségvetési eljárást és az intézmények közötti együttműködést, aminek következtében javult a költségvetési fegyelem.A Szerződés így elismeri a pénzügyi keretnek az Európai Unió költségvetési struktúrájában betöltött, elengedhetetlen szerepét, és végre belefoglalja ezt a sikeres gyakorlatot az Európai Unió jogrendszerébe.A jelenlegi, 2007-2013-ra vonatkozó többéves pénzügyi keretről 2006 májusában állapodtak meg az intézmények, és a költségvetési fegyelemről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló intézményközi megállapodásban[2] (a továbbiakban: a jelenlegi IKM) rögzítették azt.A jelenlegi IKM vonatkozó rendelkezéseit bele kell foglalni a többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendeletbe. Ez a kodifikálás a jelenlegi IKM rendelkezéseinek a Szerződés követelményeivel való összeegyeztetése . Az összeegyeztetésnek azonban figyelembe kell vennie a jogi eszköz változását is: IKM helyett rendelet.A jelenlegi IKM valamennyi rendelkezését azonban nem lehet átültetni a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletbe. A jelenlegi IKM az alábbiakra vonatkozóan tartalmaz rendelkezéseket: a pénzügyi keret, a pénzügyi keretbe nem tartozó eszközök, a költségvetés elkészítése, valamint a intézményközi együttműködés és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás. A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével a jelenlegi IKM egyes rendelkezései elavulttá váltak, többet be kell emelni a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletbe, néhányat pedig a költségvetési rendeletbe.Azon rendelkezések miatt, amelyek e két rendelet egyikébe sem emelhetők be, továbbra is szükség van egy új IKM-re. Ezt a megközelítést támasztja alá a Szerződés is, amely elismeri a jó intézményközi együttműködés fontosságát, és (a 295. cikkben) előírja, hogy „Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság egyeztetnek egymással, és közös megegyezéssel meghatározzák együttműködésük szabályait. E célból a Szerződéseknek megfelelően kötelező jellegű intézményközi megállapodásokat köthetnek”. Ez megerősíti és ajánlja az intézményközi együttműködésre vonatkozó rendelkezések IKM-be foglalásának gyakorlatát.Az uniós költségvetést szabályozó jogi eszközök struktúráját a költségvetési rendelet egészíti ki. A Szerződés értelmében a költségvetési rendelet meghatározza „különösen a költségvetés elkészítésére és végrehajtására […] vonatkozó eljárást” . A szövegezés nem változott a Nizzai Szerződéshez képest, csupán az elfogadási eljárás változott a rendes jogalkotási eljárásra, azaz együttdöntésre.Figyelembe véve a Szerződés valamennyi releváns rendelkezését és előírását, a jelenlegi IKM rendelkezéseinek a korábbiak helyébe lépő jogi aktusokba történő átültetése a következő logikán alapul:1.  a Lisszaboni Szerződés következtében számos meglévő rendelkezés elavulttá vált:2.  A kötelező és nem kötelező kiadások megkülönböztetéséhez, valamint a növekedés maximális arányához kapcsolódó rendelkezések. Hasonlóképpen elavulttá vált a kiadások csoportosítása (amelyet most a jelenlegi IKM III. melléklete tartalmaz).3.  A költségvetési ágazatban az intézményközi együttműködés jelentős részei elavulttá váltak a költségvetési eljárás Lisszaboni Szerződés által bevezetett változásai miatt (nincs második olvasat, 21 napos egyeztetőbizottság, a Bizottság azon lehetősége, hogy egészen az egyeztetőbizottsági szakaszig módosítsa a költségvetési tervezetet).4.  A pénzügyi kerethez közvetlenül kapcsolódó pontokat, vagyis a pénzügyi keret éves kiigazításához, felülvizsgálatához, bővítés miatti kiigazításához, a keret időtartamához és a keret hiányának következményeihez kapcsolódó valamennyi aspektust beemelték a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletbe , amelynek I. melléklete a keret minden egyes évére vonatkozóan fejezetek szerinti bontásban megadja a felső korlátokat.5.  A meglévő rendelkezések közül néhányat inkább a költségvetési rendeletbe vagy annak végrehajtási szabályaiba kell belefoglalni, nem pedig a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletbe vagy az IKM-be (pl. a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó rendelkezéseket a költségvetési rendeletben kell konszolidálni).6.  A fennmaradó rendelkezéseket – többségükben tisztán intézményközi együttműködéshez kapcsolódó, a Szerződés követelményeihez igazított kérdések – az új IKM -be foglalják bele. Ez biztosítja a költségvetési hatóság két ága közötti egyensúlyt, valamint elegendő rugalmasságot ahhoz, hogy a Szerződés előírásainak való megfelelés mellett hozzuk létre az új költségvetési eljárást.Az integritás kedvéért a Bizottság együtt terjeszti elő a többéves pénzügyi keretről szóló rendelettervezetet és a költségvetési kérdésekben történő együttműködésről szóló intézményközi megállapodást (a továbbiakban: az új IKM). E két dokumentum kiegészíti egymást, ezért integrált csomagként kell tárgyalni és elfogadni őket.Ez az indokolás mindkét javaslatot lefedi, és ismerteti, hogyan került átültetésre a jelenlegi IKM szövege a fent említett két eszközbe. Az áttekintés teljessé tétele érdekében tartalmazza a jelenlegi IKM azon rendelkezéseit is, amelyeket a költségvetési rendeletbe kell belefoglalni.A JAVASLAT JOGI ELEMEIA többéves pénzügyi keretről szóló rendelet1. cikkAz 1. cikk szövege megegyezik a jelenlegi IKM 9. pontjának első mondatával, és hivatkozik a pénzügyi keretet rögzítő mellékletre. A pénzügyi keret nem változott, megfelel az európai gazdaságélénkítési terv második szakasza érdekében felülvizsgált, a Tanács és az Európai Parlament által 2009. december 17-én elfogadott pénzügyi keretnek[3]. A második preambulumbekezdés világosan rögzíti, hogy a rendelet magában foglalja a jelenlegi IKM által létrehozott többéves pénzügyi keretet.A jelenlegi IKM 9. pontjának második mondatát („ A pénzügyi keret képezi az intézmények közötti költségvetési fegyelem hivatkozási alapját ”), valamint 10. pontját elavulttá tette a Szerződés, amely meghatározza a pénzügyi keret célját. A jelenlegi IKM 11. pontjának rendelkezéseit a (3), (5) és (6) preambulumbekezdések tartalmazzák.2. cikkA 2. cikk (1) bekezdése megegyezik a jelenlegi IKM 12. pontjának szövegével. Meghatározza az éves felső korlátokat és rögzíti az intézmények azon kötelezettségét, hogy ezeket a felső korlátokat a Szerződés rendelkezéseivel összhangban betartják a költségvetési eljárás során. A 12. pont második mondatának első felét elhagytuk, mivel elavulttá vált. Nincs szükség különös szabályokra azokra az esetekre, amikor a rendeletet módosítják. Az intézményeknek az adott időpontban hatályos felső korlátokat kell betartaniuk.A második bekezdés lehetővé teszi a felső korlátok szükség esetén történő túllépését, ha a pénzügyi keretben nem szereplő eszközöket mozgósítanak. A sürgősségisegély-tartalékot, a szolidaritási alapot, a rugalmassági eszközt és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot pillanatnyilag a jelenlegi IKM 25–28. pontja határozza meg. Ezek nem szerepelnek a pénzügyi keretben, és annak biztosítására szolgálnak, hogy különleges körülmények között szükség esetén a pénzügyi keret felső korlátain felül is nyújtható legyen finanszírozás. Növelik a pénzügyi keret rugalmasságát, mobilizálásukról a költségvetési hatóság két ága együttesen dönt.A rugalmasság jelenlegi szintjének, valamint az intézmények ezen eszközök mobilizálásában betöltött szerepének megőrzése érdekében az eszközökre vonatkozó rendelkezéseket belefoglalják az új IKM-be. Ezzel a lehető legnagyobb mértékben megőrizzük a jelenlegi gyakorlatot.3. cikkEz a cikk a jelenlegi IKM 15. pontját veszi át, a jelenlegi IKM 3. pontjában rögzített szavazási szabályokra való hivatkozás kivételével. Minden évre biztosítani kell a saját források felső korlátjának betartását. Amennyiben a kifizetési előirányzatok felső korlátja a saját források felső korlátját meghaladó sajátforrás-lehívást eredményezne, a pénzügyi keret felső korlátait módosítani kell. A cikk tartalmazza a saját források és a kötelezettségvállalási előirányzatok felső korlátját rögzítő 2007/436/EK, Euratom határozatra való hivatkozást.4. cikkA jelenlegi IKM 16. pontjának szövegét tartalmazza, és rögzíti a pénzügyi keret éves technikai kiigazításainak szabályait. A szöveg egészében „a költségvetési hatóság két ága” kifejezés helyébe „az Európai Parlament és a Tanács” kerül.5. cikkEz a cikk a jelenlegi IKM 17. pontjának szövegét veszi át. A szövegezés csak kismértékben módosult: a jelenlegi IKM-re való hivatkozás helyébe az azon időszakra való hivatkozás került, amely során a kohéziós politika keretösszegeiről megállapodtak. A kohéziós politika keretösszegeinek kiigazítására a 2011. évre vonatkozó, 2010 áprilisában előterjesztésre kerülő technikai kiigazítás keretében kerül sor.6. cikkE cikk a végrehajtáshoz kapcsolódó szabályokat rögzíti, szövegezése pedig a jelenlegi IKM 18. pontjának felel meg, a jelenlegi IKM 3. pontjában rögzített szavazási szabályokra való hivatkozás nélkül.7. cikkA túlzott mértékű költségvetési hiánnyal kapcsolatos kiigazítások szabályait rögzítő cikk szövegezése a jelenlegi IKM 20. pontjának felel meg.8. cikkE cikk szövegezése a jelenlegi IKM 21–23. pontjának felel meg.A pénzügyi keret felülvizsgált változatai ugyanazon szabályok alapján kerülnek elfogadásra, mint maga a rendelet. Annak érdekében, hogy a pénzügyi keret jelenlegi rugalmasságát a GNI 0,03 %-át meg nem haladó felülvizsgálatok esetében is megőrizzék, a (3) bekezdés előírja, hogy a pénzügyi keret szükség esetén és a 0,03 %-os küszöbértéken belül az éves költségvetési eljárás keretében módosítható. Ez nem módosítja a jelenlegi gyakorlatot, amely során az ugyanezen küszöbérték alatti felülvizsgálatokról az EP és a Tanács közösen határoz, a Tanács minősített többségével.9. cikkA Szerződés felülvizsgálata miatti kiigazítások szabályait rögzítő cikk szövegezése a jelenlegi IKM 4. pontjának felel meg.10. cikkE cikk a bővítéshez kapcsolódó kiigazítások szabályait rögzíti, szövegezése pedig a jelenlegi IKM 29. pontjának felel meg, a jelenlegi IKM 3. pontjában rögzített szavazási szabályokra való hivatkozás nélkül.11. cikkA Szerződés 312. cikke (3) bekezdésének második albekezdése előírja, hogy a „pénzügyi keret meghatároz minden, az éves költségvetési eljárás zavartalan lefolytatásához szükséges egyéb rendelkezést is”. A 11. cikk rögzíti a költségvetési eljárás során megvalósított intézményközi együttműködés általános alapelveit.Az intézmények költségvetési eljárás során történő együttműködésének részleteit az új IKM a Szerződés 295. cikke alapján tartalmazza, így biztosítva az új költségvetési eljárás lefolytatásához szükséges rugalmasságot.12. cikkA közös kül- és biztonságpolitika finanszírozása különleges helyet foglal el a költségvetési eljárásban. A jelenlegi egyensúly fenntartása és a költségvetési eljárás zavartalan lefolytatásának elősegítése érdekében az alapvető szabályokat (az egy költségvetési alcímbe bevitt összeg a valós előrejelezhető szükségleteket fedezi, nem különítenek el tartalékot) és a KKBP finanszírozására megállapított összeget (változtatás nélkül) belefoglalták a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletbe.A cikk szövegezése megegyezik a jelenlegi IKM 42. pontja második bekezdésének egy részével és utolsó bekezdésének első mondatával. A jelenlegi IKM 42. és 43. pontjának minden egyéb rendelkezése az új IKM 18. és 19. pontjába kerül. A KKBP területén a külügyi és biztonságpolitikai főképviselő felelős a költségvetési tervezethez szükséges előrejelzések összeállításáért. A szöveget módosították azon változás érvényesítése érdekében, hogy a Tanács vagy a Tanács elnökségének jelenlegi IKM-ben rögzített szerepét a főképviselő veszi át.13. cikkA 13. cikk szövege a jelenlegi IKM 30., a pénzügyi keret időtartamáról és a keret hiányának következményeiről szóló pontjának felel meg. A Bizottság azon kötelezettsége, hogy 2011 júliusa előtt előterjessze az új pénzügyi keretet, továbbra is fennmarad. A 30. pont második bekezdésének szövegezése kismértékben módosult, hogy megfeleljen a Szerződés 312. cikke (4) bekezdése szövegének.14. cikkA többéves pénzügyi keretről szóló rendelet utolsó cikke meghatározza a rendelet hatálybalépésének dátumát. Az új IKM ugyanazon a napon lép hatályba. Mindkét eszköz a 2007–2013 közötti időszakot fedi le. A rendelet hatálybalépése előtti éveket a két eszköz azért foglalja magában, mert a javaslatok célja a jelenlegi IKM összehangolása az új Szerződés követelményeivel.Intézményközi megállapodás a költségvetési kérdésekben történő együttműködésrőlA költségvetési kérdésekben történő együttműködésről szóló intézményközimegállapodás-tervezet (a továbbiakban: az új IKM) a költségvetési fegyelemről és hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (a továbbiakban: a jelenlegi IKM) minden olyan rendelkezését tartalmazza, amelyek:a) nem kapcsolódnak közvetlenül a pénzügyi kerethez, így nem szerepelnek a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletben;b) nem váltak elavulttá a Szerződés révén;c) esetében nem javasolták a költségvetési rendeletbe történő beemelést.Az alapvető logika a jelenleg érvényben lévő és mindeddig hatékonynak bizonyult szabályok lehető legnagyobb mértékben történő fenntartása, valamint az intézmények költségvetési eljárásbeli hatalmi egyensúlyának és részvételének megőrzése.Bevezetés – az új IKM 1-6. pontjaAz új IKM bevezető része a jelenlegi IKM 1-8. pontjának szövegét ismétli meg, kivéve a 4. pontot, amelyet a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletbe ültettek át (11. cikk), valamint a 7. pontot, amely elavulttá vált.Az 1. pont kiegészült a Szerződés 295. cikkére mint az intézményközi megállapodás jogalapjára történő hivatkozással.A 3. pont kiegészült a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletre és a költségvetési rendeletre való hivatkozással. Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 272. cikkének (9) bekezdésére való hivatkozás elavult, így törlésre került. A döntéshozatali eljárások IKM-ben rögzített szavazási szabályai nem változtak (azaz minősített többség a Tanács esetében, az EP esetében pedig tagjainak többsége és a leadott szavatok háromötöde).Az IKM három részből álló szerkezete megmaradt, az 5. pont írja le. Az első rész néhány, a pénzügyi keretre vonatkozó kiegészítő rendelkezést, valamint többségében a pénzügyi kereten kívüli eszközökre vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz. A II. rész, amelyhez a melléklet kapcsolódik, tartalmazza az új költségvetési eljáráshoz igazított intézményközi együttműködésre vonatkozó rendelkezéseket. Ugyancsak tartalmazza az összeg jogalkotási aktusokban történő szerepeltetésére vonatkozó szabályokat, a KKBP finanszírozására vonatkozó, valamint a halászati megállapodásokról szóló rendelkezéseket. A III. rész átveszi a jelenlegi IKM valamennyi érvényben maradó rendelkezését.A 6. pont rögzíti az új IKM hatálybalépésének dátumát, ami megegyezik a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet hatálybalépésével. Az új IKM abban a pillanatban a jelenlegi IKM helyébe lép majd.I. rész – a pénzügyi kerethez, valamint a pénzügyi kereten kívüli speciális eszközökhöz kapcsolódó rendelkezésekA. A pénzügyi kerethez kapcsolódó rendelkezésekAz új IKM 7. pontjának szövege megegyezik a jelenlegi IKM 11. pontjának utolsó bekezdésével. A költségvetésben nem szereplő műveletekre (pl. az Európai Fejlesztési Alapra), valamint a saját források egyes kategóriáinak alakulására vonatkozó információkról szól. Ez a rendelkezés nem kapcsolódik közvetlenül a pénzügyi kerethez, és mint ilyen nem tartozik a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet hatálya alá.Továbbra is fennmarad ezen információ nyújtásának gyakorlata, de a javaslat értelmében a továbbiakban nem a pénzügyi keret technikai kiigazításával együtt kerülne előterjesztésre, hanem a költségvetési tervezet kísérő dokumentumaival, ahova logikusabban tartozik. Az előterjesztés ütemezése gyakorlatilag változatlan marad (április vége/május eleje).Az új IKM 8. pontja a felső korlátok alatt fennmaradó mozgástérre vonatkozik. A többéves pénzügyi keretről szóló rendelet minden egyes fejezet esetében meghatározza a felső korlátokat, amelyeket (a Szerződésben előírtaknak megfelelően) minden egyes éves költségvetési eljárás során be kell tartani. Mindazonáltal meg kell őrizni azt a gyakorlatot, amely a lehetőség szerint elegendő mozgástér biztosítására törekszik. A gyakorlat az intézményközi együttműködés és az intézmények költségvetési eljárás során tanúsított jóhiszeműségének részét képezi, és mint ilyen, az IKM-hez tartozik. A rendelkezést változatlan formában vették át.Az új IKM 9. pontja a jelenlegi IKM 19. pontjának szövegét veszi át a kifizetési előirányzatokra vonatkozó előrejelzések 2013 utáni aktualizálásáról. Mivel ez sem befolyásolja közvetlenül a jelenlegi pénzügyi keretet, helyénvaló az új IKM-ben megtartani.B. A pénzügyi keretben nem szereplő speciális eszközökhöz kapcsolódó rendelkezésekA pénzügyi keretben nem szereplő meglévő eszközök (a sürgősségisegély-tartalék, a szolidaritási alap, a rugalmassági eszköz és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap) az IKM-ben marad. A többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 2. cikke tartalmazza a lehetőséget, hogy szükség esetén ezeket az eszközöket a pénzügyi keretben meghatározott felső korlátokon felül is igénybe vegyék.Az eszközök céljára és célkitűzéseire vonatkozó rendelkezések, valamint az összegek, illetve az egyes intézmények által az eszközök mobilizálásában betöltött szerep (azaz az intézmények közös határozata a 3. pontban előírt szavazási szabályoknak megfelelően) nem változik a jelenlegi IKM-ben szereplőhöz képest.A pénzügyi keretben nem szereplő eszközökre vonatkozó rendelkezések javasolt megosztásának célja a jelenlegi gyakorlat megőrzése. Maga a gyakorlat azonban elavulttá tett néhány, az ezen eszközök mobilizálására vonatkozó rendelkezést. A jelenlegi IKM minden egyes alkalommal, amikor a Bizottság ezen eszközök egyikének mobilizálására tesz javaslatot, háromoldalú eljárás megindítását írja elő. Valójában gyakran nem kerül sor a háromoldalú eljárásra, mivel a költségvetési hatóság két ága általában a hivatalos háromoldalú eljárás nélkül képes egyetérteni a Bizottság javaslatával. Ezért a Bizottság a szövegnek a tényleges gyakorlathoz igazítását javasolja. Annak a kötelezettségnek, hogy a háromoldalú eljárást minden egyes alkalommal meg kell indítani, amikor az eszközök mobilizálására javaslatot tesznek, a helyébe a háromoldalú eljárás egyet nem értés esetén történő megindításának kötelezettsége lép.A rugalmassági eszköz mobilizálására vonatkozó javaslat előterjesztését illetően módosítást javasol a Bizottság. A jelenlegi, „költségvetési eszközökkel” való kapcsolat, valamint az [előzetes] költségvetési tervezettel együtt történő előterjesztésre vonatkozó kötelezettség (lásd a jelenlegi IKM 27. pontjának negyedik bekezdését) nem szükséges, és ellenkező hatást válthat ki (a jövőben például közvetlenül az egyeztetés során is előterjeszthető lenne). Az egyszerűbb megfogalmazás lehetővé tenné, hogy a rugalmassági eszköz felhasználására vonatkozó javaslatot az egyeztetőbizottság működése során terjesszék elő, ami elősegítené kompromisszumos megoldás találását az éves költségvetéshez. Újabban már ezt a gyakorlatot követték.II. rész – A költségvetési eljárás során történő intézményközi együttműködés javításaA. Az intézményközi együttműködési eljárásAz intézményközi együttműködésre vonatkozó rendelkezéseket jelentős mértékben módosították annak érdekében, hogy megfeleljenek a Szerződés által bevezetett új költségvetési eljárásnak. Míg a jelenlegi IKM ezeket a rendelkezéseket a törzsszöveg és a II. melléklet között megosztva tartalmazta, a javaslat szerint az intézményközi együttműködésről szóló valamennyi rendelkezést ugyanazon mellékletbe kell beemelni. Az új melléklet magában foglalja a jelenlegi eljárás továbbra is érvényben maradó rendelkezéseit (lásd a jelenlegi IKM 32. és 33. pontjának szövegét, amely az új IKM mellékletének 3–6. pontjába kerül), valamint bevezeti az új költségvetési eljárás és az egyeztetőbizottság működéséhez szükséges új szabályokat. Az együttműködési alapelvek leírása kitér a pragmatikus menetrendre is. Ugyancsak szerepelnek a három intézmény 2009. novemberi, az átmeneti intézkedésekről szóló nyilatkozatában foglalt, a költségvetés-módosításokról egyeztetett rendelkezések. Ennek megfelelően az új melléklet a pragmatikus menetrendre és a költségvetés-módosításokra vonatkozó átmeneti intézkedésekről szóló nyilatkozat helyébe lép.B. Pénzügyi rendelkezések jogi aktusokba foglalásaA jelenlegi IKM 37. és 38. pontjának szövegét az új IKM lényegi változtatások nélkül veszi át a 15. és 16. pontba. Az egyetlen változás, hogy az együttdöntési eljárásra való hivatkozás helyébe a rendes jogalkotási eljárásra való hivatkozás, illetve az EK-Szerződésre való hivatkozás helyébe az Európai Unió működéséről szóló szerződésre való hivatkozás lép.C. A halászati megállapodásokkal kapcsolatos kiadásokA javaslat értelmében a jelenlegi IKM halászati megállapodásokkal kapcsolatos kiadásokról szóló rendelkezéseit össze kell hangolni az új költségvetési szabályokkal. A szövegezés javasolt módosítása a meglévő szöveg továbbra is releváns részeit tükrözi, amelyek kizárólag a jó együttműködéshez és az intézmények fejleményekről való folyamatos tájékoztatásához kapcsolódnak. Az új szövegezés az új IKM törzsszövegében szerepel, és a jelenlegi IKM IV. mellékletének helyébe lép.D. A közös kül- és biztonságpolitika finanszírozásaA jelenlegi IKM 42. és 43. pontjának valamennyi rendelkezése (kivéve azokat, amelyek a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 12. cikkében szerepelnek) megtalálható az új IKM-ben is (18. és 19. pont). A Tanács elnöksége vagy a Tanács helyébe a külügyi és biztonságpolitikai főképviselő, a tanácsi második olvasat helyébe pedig az egyeztetőbizottság lép.III. rész – Az uniós források hatékony és eredményes kezeléseEz a rész a jelenlegi IKM ugyanezen részét veszi át, az elavulttá vált 45. és 47. pont kivételével. A 44. pont rendelkezéseit a költségvetési rendeletbe, valamint a strukturális alapok és a Kohéziós Alap tekintetében a vonatkozó alap-jogiaktusokba kell foglalni.A. Pénzügyi programozásA pénzügyi programozásra vonatkozó rendelkezések megfelelnek a jelenlegi IKM 46. pontja szövegezésének, csupán két apróbb változtatással: törölték az „előzetes” költségvetési tervezetre való hivatkozást, valamint a kísérleti projektek és előkészületi intézkedések II. melléklet D. részében rögzített felső korlátaira való hivatkozás helyébe a költségvetési rendelet végrehajtási szabályainak 32. cikkére való hivatkozás lépett.B. Ügynökségek és Európai IskolákAz első rész megegyezik a jelenlegi IKM 47. pontjával, a második rész esetében azonban a Bizottság a három intézmény által 2009. november 12-én közösen elfogadott, az ezen eljárás végrehajtásáról szóló rendelkezések beemelését javasolja, hogy ebben az IKM-ben egyetlen, a költségvetés terén történő együttműködésre vonatkozó szabályrendszer maradjon fenn.C. Új pénzügyi eszközökAz új pénzügyi eszközökhöz kapcsolódó rendelkezések (a jelenlegi IKM 49. pontja) egyetlen változtatással kerülnek átvételre: kimarad az „előzetes” költségvetési tervezetre történő hivatkozás.Költségvetési rendeletA jelenlegi IKM egyes rendelkezései már szerepelnek a költségvetési rendeletben vagy annak végrehajtási szabályaiban, vagy logikusabb volna, ha oda átkerülnének.Ez a jelenlegi IKM következő rendelkezéseit érinti:-  A jelenlegi IKM 14. pontját belefoglalják a költségvetési rendeletbe (új 47b. cikk), mivel mind a költségvetést, mind a többéves pénzügyi keretet érinti. Nem szerepel viszont a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletben, mivel az EUMSz. 310. cikke már tartalmaz a többéves pénzügyi keret vonatkozásában ilyen, a költségvetési fegyelemről szóló rendelkezéseket. Ezért fontos, hogy megőrizzük a jelenlegi IKM esetében is fennálló kapcsolatot a költségvetéssel.-  A pénzügyi kimutatásokra vonatkozó rendelkezésekkel (39. pont) a költségvetési rendelet 28. cikke és a végrehajtási szabályok 22. cikke foglalkozik.-  A 40. pont második része („a költségvetési hatóság két ága vállalja, hogy betartja a strukturális intézkedésekre, a vidékfejlesztésre és az Európai Halászati Alapra vonatkozó alapvető jogi aktusokban meghatározott kötelezettségvállalási előirányzatok elosztását”) új, kifejezetten a strukturális műveletekkel, vidékfejlesztéssel és az Európai Halászati Alappal foglalkozó 155a. cikként kerül beillesztésre a költségvetési rendeletbe (a II. részbe, a különös rendelkezések közé).-  A kísérleti projekteknek és előkészítő intézkedéseknek a jelenlegi IKM II. melléklet D. részében rögzített felső korlátai nem szerepelnek az új IKM-ben, mivel a költségvetési rendelet végrehajtási szabályainak 32. cikkében már rögzítették azokat.-  A tagállamoknak a költségvetés végrehajtása kapcsán felmerülő ellenőrzési kötelezettségeire vonatkozó, az EUMSz. 317. cikkében bevezetett új rendelkezések a jelenlegi IKM 44. pontjával együtt részletes elemzést igényelnek, ezért a Bizottság az azokra vonatkozó javaslatot a költségvetési rendelet hároméves felülvizsgálatával együtt terjeszti majd elő.-  A jelenlegi IKM 45., a költségvetési rendelet felülvizsgálatának szabályait rögzítő pontja elavult. A költségvetési rendelet elfogadásának szabályairól a Szerződés rendelkezik.2010/0048 (APP)Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretrőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 312. cikkére,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[4],tekintettel az Európai Parlament egyetértésére[5],különleges jogalkotási eljárás keretében,mivel:7.  1988 óta a többéves pénzügyi keret és a kapcsolódó rendelkezések intézményközi megállapodásban kerülnek rögzítésre. A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretet az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodás[6] hozta létre. Ezt a gyakorlatot figyelembe véve, a Szerződés 312. cikke előírja, hogy a többéves pénzügyi keretet rendelet formájában kell rögzíteni. Ezért a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás vonatkozó rendelkezéseit rendeletbe kell foglalni.8.  A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás által létrehozott többéves pénzügyi keretet szintén ebbe a rendeletbe kell belefoglalni.9.  A pénzügyi keret meghatározza a kötelezettségvállalások és a kifizetések felső korlátját. E felső korlátoknak tiszteletben kell tartaniuk a kötelezettségvállalásoknak és a saját forrásoknak az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatban[7] rögzített felső korlátját. A 2007–2013 közötti időszak minden egyes évére fejezetenként vagy alfejezetenként kell megállapítani a kiadások összegét kötelezettségvállalási előirányzatok formájában kifejezve. Az éves összkiadásokat kötelezettségvállalási előirányzatok és kifizetési előirányzatok formájában is meghatározzák.10.  Speciális eszközökre (a sürgősségisegély-tartalékra, a szolidaritási alapra, a rugalmassági eszközre és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapra) van szükség ahhoz, hogy lehetővé váljon az Unió számára a speciális, előre nem látott körülményekre való reagálás vagy azon, világosan meghatározott kiadások finanszírozása, amelyek nem finanszírozhatók a pénzügyi keretben rögzített, egy vagy több fejezet számára rendelkezésre álló felső korlát határain belül. Ezért lehetőséget kell biztosítani arra, hogy amennyiben szükség van a speciális eszközök alkalmazására, a költségvetésben a pénzügyi keretben meghatározott felső korlátokon felül is szerepelhessenek kötelezettségvállalási előirányzatok.11.  A pénzügyi keret 2004-es árakon kerül meghatározásra. Ugyancsak meg kell határozni a pénzügyi keret technikai kiigazítására vonatkozó szabályokat, amelyek célja a felső korlátok és a fennmaradó mozgásterek folyó árakon való újraszámolása.12.  A pénzügyi keret nem veszi figyelembe az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom rendelet[8] 18. cikke szerinti címzett bevételből finanszírozott költségvetési jogcímeket.13.  Az 1b. fejezet (Kohézió a növekedésért és foglalkoztatásért) kötelezettségvállalási előirányzatainak felső korlátjáról, valamint az országkeretek létrehozásának módszertanáról az Európai Tanács 2005. december 15–16-i ülésén született megállapodás. A bruttó hazai termék (a továbbiakban: GDP) országkeretek meghatározásához használt becsült értékei a 2005 áprilisában közzétett statisztikai adatokon alapultak, amint azt az Európai Tanács 2005. december 15–16-i ülésén elfogadott következtetésekhez csatolt, a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keretről szóló végleges elnökségi javaslat 41. pontja rögzíti. E dokumentum 42. pontja előírja, hogy a kereteket 2010-ben ki kell igazítani, ha a 2007–2009-re vonatkozó tényleges kumulált GDP több mint +/- 5 %-kal eltér a 2005-ben használt előrejelzéstől.14.  Szabályokat kell meghatározni más olyan helyzetekre is, amelyek a pénzügyi keret kiigazítását tehetik szükségessé. Ezek a kiigazítások kapcsolódhatnak a költségvetés végrehajtásához, a túlzott mértékű költségvetési hiányhoz, a Szerződés felülvizsgálatához, vagy a bővítésekhez.15.  Rendelkezni kell a pénzügyi keret felülvizsgálatáról azokra az előre nem látható esetekre, amelyek nem finanszírozhatók a pénzügyi keret megállapított felső korlátain belül. A Bizottság a felülvizsgálatra vonatkozó minden javaslatában megvizsgálja a fejezeteken belüli vagy fejezetek közötti átcsoportosítás, illetve az egyik fejezet felső korlátja emelésének egy másik fejezet korlátjának csökkentésével történő ellentételezés lehetőségét. A pénzügyi keret előre nem látható körülményekre való reagáláshoz szükséges rugalmasságának biztosítása azon lehetőség bevezetésével történik, mely szerint a pénzügyi keret az előre nem látható kiadásokra fenntartott mozgástéren belül az Unió bruttó nemzeti jövedelmének maximum 0,03 %-ával módosítható a költségvetési eljárás során.16.  Létre kell hozni a költségvetési eljárás során történő intézményközi együttműködés általános szabályait.17.  A költségvetési eljárás zavartalan lefolytatásának elősegítése érdekében meg kell határozni a közös kül- és biztonságpolitikai kiadások költségvetésben szerepeltetésének alapvető szabályait, és rögzíteni kell a pénzügyi keret által lefedett időszakra vonatkozó általános összegeket.18.  A költségvetési eljárás során folytatott intézményközi együttműködés, valamint a közös kül- és biztonságpolitikai kiadások költségvetésben szerepeltetésének részletes szabályait az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési ügyekben történő együttműködésről szóló, 2010. […]-i intézményközi megállapodás[9] rögzíti.19.  A Bizottság 2011 júliusa előtt terjeszti elő az új többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatát, lehetővé téve ezzel az intézmények számára, hogy a következő pénzügyi keret kezdetét megelőzően, kellő időben elfogadhassák azt. Amennyiben az e rendeletben rögzített pénzügyi keret hatályának végéig nem kerül sor az új keret elfogadására, az e rendeletben rögzített pénzügyi keret alkalmazandó tovább.ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikk Többéves pénzügyi keretA 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretet (a továbbiakban: a pénzügyi keret) a melléklet rögzíti.2. cikk A pénzügyi keret felső korlátainak betartása20.  A pénzügyi keretben szereplő valamennyi, abszolút értékben meghatározott összeg a kiadásoknak az Európai Unió általános költségvetése szerinti éves felső korlátját jelenti. Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság minden egyes költségvetési eljárás, valamint az adott évre vonatkozó költségvetés végrehajtása során betartja a pénzügyi keretben rögzített éves kiadási korlátokat.21.  A költségvetésben szerepeltethetők a vonatkozó fejezetek pénzügyi keretben rögzített felső korlátját meghaladó kötelezettségvállalási előirányzatok, amennyiben a 2012/2002/EK tanácsi rendelettel[10], az 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[11], valamint a 2010. […]-i intézményközi megállapodással összhangban szükség van a sürgősségisegély-tartalék, a szolidaritási alap, a rugalmassági eszköz vagy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap forrásainak igénybevételére.3. cikk A saját források felső korlátainak betartása22.  A szükséges kifizetési előirányzatok teljes összege az éves kiigazítás, valamint minden egyéb kiigazítás vagy változtatás figyelembevétele után a pénzügyi keret egyetlen évében sem eredményezheti a saját források olyan lehívási mértékét, amely meghaladná a saját forrásokra vonatkozó, a 2007/436/EK, Euratom határozatban rögzített felső korlátokat.23.  Szükség esetén a pénzügyi keretben rögzített felső korlátokat csökkenteni kell a saját források 2007/436/EK, Euratom határozatban rögzített korlátai betartásának biztosítása érdekében.4. cikk Technikai kiigazítások24.  A Bizottság minden évben az alábbi technikai kiigazításokat hajtja végre a pénzügyi kereten az n+1. év költségvetési eljárásának keretében:a) n+1. évi árakon újraértékeli a kötelezettségvállalási és a kifizetési előirányzatok felső korlátját és teljes összegét;b) kiszámítja a saját források 2007/436/EK, Euratom határozatban rögzített felső korlátja alatt rendelkezésre álló mozgásteret.25.  Az első bekezdésben említett technikai kiigazításokat a Bizottság rögzített, évi 2 %-os deflátor alapján hajtja végre.26.  Az első bekezdésben említett technikai kiigazítások eredményét, valamint az azok alapjául szolgáló gazdasági előrejelzéseket a Bizottság közli az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal.27.  Az érintett évre vonatkozóan nem tehető további technikai kiigazítás sem a pénzügyi év során, sem utólagos kiigazításként a következő években.5. cikk A kohéziós politika keretösszegeinek kiigazítása28.  Ha a 2011-es évre vonatkozó technikai kiigazítás során megállapításra kerül, hogy valamely tagállam 2007–2009 közötti időszakra vonatkozó kumulált GDP-je +/- 5 %-nál nagyobb mértékben tért el a kohéziós politikai keretösszegeknek a tagállamok számára a 2007–2013 közötti időszakra történő megállapításához 2005-ben becsült kumulált GDP-től, a Bizottság az érintett tagállam esetében a szóban forgó időszakra kiigazítja a kohézió támogatására szolgáló alapokból allokált összegeket.29.  E kiigazítások teljes nettó hatása – az előjeltől függetlenül – nem haladhatja meg a 3 milliárd EUR-t. Amennyiben a nettó hatás pozitív, az összes pótlólagos forrást az 1b. alfejezet 2007–2010 közötti felső korlátaihoz viszonyított alulköltekezés szintjére kell korlátozni.A szükséges kiigazításokat egyenletesen osztják el a 2011–2013 közötti időszakban, és a pénzügyi keret érintett korlátait ennek megfelelően kiigazítják.6. cikk A végrehajtáshoz kapcsolódó kiigazításokA pénzügyi keret technikai kiigazításáról szóló értesítéssel egyidejűleg a Bizottság az Európai Parlament és a Tanács elé terjeszti a kifizetési előirányzatok összegének kiigazítására irányuló javaslatait, amelyeket a végrehajtás figyelembevételével szükségesnek tart annak érdekében, hogy a kötelezettségvállalási előirányzatok viszonylatában biztosítsa rendezett alakulásukat. E javaslatokról az n. év május 1-je előtt határoznak.7. cikk A túlzott mértékű költségvetési hiánnyal kapcsolatos kiigazításokAbban az esetben, ha megszüntetik a Kohéziós Alap túlzott mértékű költségvetési hiány esetén követendő eljárással összefüggésben érintett költségvetési előirányzatainak felfüggesztését, a Tanács a Bizottság javaslatára és az alap-jogiaktussal összhangban határoz a felfüggesztett előirányzatok következő évekre történő átviteléről. Az n. év felfüggesztett kötelezettségvállalásai nem vihetők át az n+2. évnél későbbi költségvetésbe.8. cikk A pénzügyi keret felülvizsgálata30.  Előre nem látott körülmények esetén a pénzügyi keret a Bizottság javaslatára a saját források 2007/436/EK, Euratom határozatban rögzített felső korlátaival összhangban felülvizsgálható.31.  Általános szabályként az első bekezdés szerinti felülvizsgálati indítványokat az adott évre, illetve az érintett évek közül az elsőre vonatkozó költségvetési eljárás kezdete előtt kell benyújtani és elfogadni.32.  A pénzügyi keret bármely, az Unió bruttó nemzeti jövedelmének maximum 0,03 %-át kitevő, az előre nem látható kiadásokra fenntartott mozgástéren belüli módosítását az Európai Parlament és a Tanács közösen fogadhatja el, a költségvetési eljárás keretében.33.  A pénzügyi keret felülvizsgálatára vonatkozó minden javaslat megvizsgálja a felülvizsgálattal érintett fejezet alá tartozó programok kiadásainak átcsoportosítási lehetőségeit, különös tekintettel az előreláthatólag felhasználásra nem kerülő előirányzatokra. Ahol ez megvalósítható, ott az a cél, hogy az érintett fejezetre meghatározott felső korláton belül abszolút értékben, illetve a tervezett új kiadás százalékában is jelentős összeg álljon rendelkezésre.34.  A pénzügyi keret felülvizsgálatára vonatkozó minden javaslat megvizsgálja annak a lehetőségét, hogy az egyik fejezet felső korlátjának növelését egy másik fejezet felső korlátjának csökkentése ellentételezze.35.  Minden felülvizsgálatnak biztosítania kell a kötelezettségvállalások és a kifizetések közötti megfelelő viszony fenntartását.9. cikk A pénzügyi keret kiigazítása a Szerződés felülvizsgálata eseténAmennyiben a pénzügyi keret ideje alatt a Szerződés költségvetési hatással járó felülvizsgálatára kerül sor, annak megfelelően megteszik a pénzügyi keret szükséges kiigazításait.10. cikk A pénzügyi keret kiigazítása bővítés eseténAmennyiben az Unióhoz új tagállamok csatlakoznak a pénzügyi keret által lefedett időszak alatt, a keretet a Bizottság javaslatára kiigazítják annak érdekében, hogy figyelembe vegye a csatlakozási tárgyalások kimeneteléből eredő kiadási követelményeket.11. cikk Intézményközi együttműködés a költségvetési eljárás soránAz Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság (a továbbiakban: az intézmények) megtesznek minden intézkedést az éves költségvetési eljárás megkönnyítése érdekében.Az intézmények az eljárás során jóhiszeműen együttműködnek álláspontjuk összehangolása érdekében. Az intézmények megfelelő intézményközi kapcsolatokon keresztül együttműködnek a munka előrehaladtának figyelemmel kísérése, valamint a konvergencia fokának az eljárás valamennyi szakaszában történő elemzése érdekében.Az intézmények biztosítják munkamenetrendjük lehető legnagyobb mértékű összehangolását annak érdekében, hogy az eljárások lefolytatása koherens és konvergens módon történjen és a költségvetés végleges elfogadásához vezessen.Az eljárás bármely szakaszában és – a várt vita jellegétől függően – a képviselet különböző szintjein tartható háromoldalú egyeztetés. Minden intézmény (saját eljárási szabályzatával összhangban) kijelöli az egyes ülések résztvevőit, meghatározza a tárgyalásokra vonatkozó mandátumukat, és kellő időben tájékoztatja a többi intézményt az ülésekhez kapcsolódó intézkedésekről.12. cikk A közös kül- és biztonságpolitika finanszírozásaA közös kül- és biztonságpolitika (a továbbiakban: KKBP) működési kiadásainak teljes összegét egyetlen, KKBP elnevezésű költségvetési alcímben kell szerepeltetni. Ezen összeg a valós előrejelezhető igények fedezésére szolgál, amelyeket a költségvetési tervezet összeállítása során határoznak meg a külügyi és biztonságpolitikai főképviselő által évente készített előrejelzések és az előre nem látható eseményekre képzett ésszerű mozgástér alapján. Tartalékra nem képezhető forrás.A 2007–2013 közötti időszakban legalább 1 740 millió EUR-t kell a KKBP rendelkezésére bocsátani.13. cikk A pénzügyi keret hiányának következményeiA Bizottság 2011. július 1. előtt javaslatot tesz az új többéves pénzügyi keretre.Amennyiben 2013. december 31-ig nem kerül elfogadásra az új többéves pénzügyi keret létrehozásáról szóló tanácsi rendelet, a meglévő pénzügyi keret utolsó évének felső korlátai és e rendelet egyéb rendelkezései alkalmazandók az új pénzügyi keretet létrehozó rendelet elfogadásáig.Amennyiben 2013 után új tagállam csatlakozik az Európai Unióhoz, és szükség esetén, a meghosszabbított pénzügyi keretet a csatlakozási tárgyalások kimenetelének figyelembevétele érdekében ki kell igazítani.14. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLET[pic][1] A Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, 1988. június 29-i intézményközi megállapodás a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról (HL L 185., 1988.7.15., 33. o.).[2] Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás a költségvetési fegyelemről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról (HL C 139., 2006.6.14., 1. o.).[3] Az Európai Parlament és a Tanács határozata (2009. december 17.) a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodásnak a többéves pénzügyi keret tekintetében történő módosításáról: energiaágazatbeli projektek finanszírozása az európai gazdaságélénkítési terv keretében (HL L 347., 2009.12.24., 26. o.).[4] HL C […], […], […] o.[5] HL C […], […], […] o.[6] HL C 139., 2006.6.14., 1. o.[7] HL L 163., 2007.6.23., 17. o.[8] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.[9] HL C ...[10] HL L 311., 2002.11.14., 3. o.[11] HL L 406., 2006.12.30., 1. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52005PC0613

Javaslat a Tanács rendelete az egyes versenyszabályok mezőgazdasági termékek termelésére és kereskedelmére történő alkalmazásáról (kodifikált változat)  /* COM/2005/0613 végleges - CNS 2005/0231 */

	Brüsszel, 1.12.2005COM(2005) 613 végleges2005/0231 (CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEaz egyes versenyszabályok mezőgazdasági termékek termelésére és kereskedelmére történő alkalmazásáról(előterjesztő: a Bizottság)(kodifikált változat)INDOKLÁS1.  A Bizottság a népek Európájának fényében nagy súlyt helyez a közösségi joganyag egyszerűsítésére és átláthatóbbá tételére, annak érdekében, hogy az a polgárok számára világosabb és egyszerűbben hozzáférhető legyen, így további lehetőségeket biztosítva a számára az őt megillető jogok gyakorlására.Ez a cél nem érhető el mindaddig, amíg számos, részben jelentősen módosított jogi aktus nem található meg egységes szerkezetben, így részben az eredeti szövegből, részben a későbbi, módosító szövegekből kell összeilleszteni. A jelenlegi szabályok azonosításához tekintélyes kutatómunka, a különböző változatok összevetése szükséges.E célból, valamint hogy a közösségi joganyag világos és áttekinthető legyen, szükséges a többször módosított jogi aktusok kodifikációja.2.  A Bizottság 1987. április 1-jén ezért úgy határozott[1], hogy előírja valamennyi jogi aktus kodifikációját legkésőbb a tizedik módosítást követően, hangsúlyozva, hogy ez minimális követelményként értendő és helyesebb, ha az egyes egységek az illetékességükbe tartozó szövegek kodifikációját még ennél is korábban elvégzik annak érdekében, hogy a közösségi jogi aktusok világosak és könnyen érthetők legyenek.3.  Az Európai Tanács edinburgh-i, 1992. decemberi határozatai is alátámasztották a fentieket[2], amennyiben rámutattak a kodifikáció fontosságára, amely révén biztosan tudható, hogy egy adott helyzetre, adott időben milyen jogi aktus alkalmazandó.A kodifikációt a szokásos közösségi jogalkotási folyamatával összhangban kell végrehajtani.Mivel a kodifikált jogszabályokon nem hajtható végre érdemi módosítás, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 1994. december 20-án intézményközi megállapodást kötöttek arról, hogy a kodifikációhoz szükséges szabályok elfogadását gyorsított eljárás alkalmazásával segítik elő.4.  Ezen javaslat célja a Tanács 1962 április 4-i 26., az egyes versenyszabályok mezőgazdasági termékek termelésére és kereskedelmére történő alkalmazásáról szóló [3] rendeletének kodifikációja . Az új rendelet a benne foglalt jogi aktusok helyébe lép[4]; ez a javaslat teljes egészükben megőrzi a kodifikált jogi aktusok tartalmát s ennek megfelelően azokat csak egységbe foglalja a kodifikációhoz szükséges formai jellegű módosításokkal.5.  A kodifikációs javaslat a 26. rendelet és a módosító aktusok előzetes, valamennyi hivatalos nyelven készült, konszolidált változatán alapul, amelyet az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala készített el egy adatfeldolgozó rendszer segítségével. Ahol a cikkek új számozást kaptak, a régi és az új számozás közötti korrelációt a kodifikált rendelet II. mellékletében található megfelelési táblázat tartalmazza.ê 26/622005/0231 (CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEaz egyes versenyszabályok mezőgazdasági termékek termelésére és kereskedelmére történő alkalmazásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 36. és 37. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére[5],mivel:ê6.  Az egyes versenyszabályok mezőgazdasági termékek termelésére és kereskedelmére történő alkalmazásáról szóló, 1962 április 4-i 26. tanácsi rendeletet[6] jelentősen módosították[7]. Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt az rendeletet kodifikálni kell.ê 26/62 1. Preamb. (kiigazított szöveg)7.  A Szerződés 36. cikke alapján a Szerződésben meghatározott versenyszabályoknak a mezőgazdasági termékek termelésére és kereskedelmére való alkalmazása a közös agrárpolitika kérdéskörébe tartozik, és ennek megfelelően Ö ezen rendelet Õ rendelkezését az említett politika fejlődésének figyelembevételével kell kiegészíteni.ê 26/628.  A Szerződés 81. cikkében szabályozott, a megállapodás, döntés és összehangolt magatartás, valamint az erőfölénnyel való visszaélés versenyszabályait alkalmazni kell a mezőgazdasági termékek termelésére és kereskedelmére is olyan mértékben, hogy azok alkalmazása ne akadályozza a nemzeti agrárpiaci rendtartás működését és ne veszélyeztesse a közös agrárpolitika célkitűzéseinek elérését.9.  Különös tekintettel kell lenni az együttes mezőgazdasági termelésben vagy kereskedelemben, illetve együttes létesítményhasználatban különösen érdekelt termelői szervezetekre, amennyiben az ilyen együttes fellépés nem zárja ki a verseny lehetőségét vagy nem veszélyezteti a Szerződés 33. cikke célkitűzéseinek elérését.ê 26/62 5. Preamb. (kiigazított szöveg)10.  Mind a közös agrárpolitika helytelen irányú fejlődésének elkerülése, mind a jogbiztonság és az érintett vállalkozásokkal való hátrányos megkülönböztetéstől mentes bánásmód érvényesülése érdekében a Bizottság kizárólagos hatáskörrel rendelkezik – a bírósági felülvizsgálat fenntartásával – annak eldöntésére, hogy az előző két Ö preambulumbekezdésben Õ előírt feltételek teljesülnek-e a Szerződés 81. cikke szerinti megállapodások, döntések és összehangolt magatartások tekintetében.ê 26/62 7. Preamb.11.  A közös agrárpolitika fejlődésének részeként a mezőgazdasági termékek termelésének és kereskedelmének támogatására vonatkozó szabályok megvalósítása érdekében a Bizottságnak lehetőséget kell adni egy új vagy tervezett támogatásjegyzék összeállítására, a tagállamok felé hasznos megjegyzések intézésére és arra, hogy a tagállamok számára megfelelő intézkedéseket javasoljon,ê 26/62 (kiigazított szöveg)ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA Szerződés 81. és 86. cikkét, valamint az azok végrehajtásáról szóló rendelkezéseket kell – Ö ezen rendelet Õ 2. cikke rendelkezéseinek fenntartásával – alkalmazni minden olyan, a Szerződés 81. cikkének (1) bekezdése és 82. cikke szerinti megállapodásra, döntésre és összehangolt magatartásra, amely a Szerződés I. mellékletében felsorolt termékek termeléséhez vagy kereskedelméhez kapcsolódik.2. cikk1. A Szerződés 81. cikkének (1) bekezdését nem kell alkalmazni az, Ö ezen rendelet első cikkében említett Õ, olyan megállapodásra, döntésre és összehangolt magatartásra, amely a nemzeti piaci rendtartás lényeges részét képezi vagy szükséges a Szerződés 33. cikke célkitűzésének eléréséhez.ê 26/62Különösen nem kell alkalmazni termelők, termelői szervezetek megállapodására, döntéseire és összehangolt magatartására vagy egyetlen tagállam termelői szervezeteire sem, ha azok a termelésben vagy az értékesítésben, vagy a mezőgazdasági termékek tárolása, kezelése vagy feldolgozása célját szolgáló közös létesítmények használatában érintettek, amennyiben nem kötik ki azonos árak alkalmazását, és amennyiben a Bizottság megítélése szerint azok nem zárják ki a versenyt vagy nem veszélyeztetik a Szerződés 33. cikke célkitűzéseinek elérését.2. A tagállamokkal folytatott konzultációt követően és a vállalkozások vagy a vállalkozások társulásai, valamint minden természetes vagy jogi személy szükség szerinti meghallgatása után – a Bíróság általi felülvizsgálat fenntartásával – a Bizottság kizárólagos hatáskörrel rendelkezik arra, hogy közzétételre kötelezett határozatában meghatározza, mely megállapodás, döntés és összehangolt magatartás elégíti ki az (1) bekezdés feltételeit.A Bizottság saját hatáskörében, vagy egy tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának, illetve egy érdekelt vállalkozásnak vagy vállalkozások társulásainak felkérésére végzi el ezt a megállapítást.3. A közzététel tartalmazza az érintett felek nevét és a határozat tartalmának főbb elemeit. A közzététel során tekintettel kell lenni a vállalkozások jogos érdekeire és üzleti titkaik védelmére.ê 26/62 (kiigazított szöveg)3. cikkA Szerződés 88. cikke (1) bekezdésének és (3) bekezdése első mondatának rendelkezéseit alkalmazni kell a Szerződés I. mellékletében felsorolt termékek termelésére és kereskedelmére vonatkozó támogatásokra.ê4. cikkA 26. rendelet hatályát veszti.A hatályon kívül helyezett rendeletre történő utalásokat úgy kell tekinteni, mintha erre az rendeletre vonatkoznának és a II. mellékletben foglalt megfelelési táblázattal összhangban kell alkalmazni.ê 26/62 (kiigazított szöveg)5. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő Ö huszadik napon Õ lép hatályba.ê 26/62Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökéI.MELLÉKLETA hatályon kívül helyezett rendelet és annak módosításaiA Tanács 26.rendelete (HL 30, 1962.4.20., 993/62 o.) |A Tanács 49.rendelete (HL 53, 1962.7.1., 1571/62 o.) | kizárólag az 1. cikk 1. bekezdésének g) pontja |_____________II.MELLÉKLETMegfelelési Táblázat26. rendelet | Ez a rendelet |1. cikk | 1.cikk |2. cikk, (1) bekezdés 2. cikk, (2) bekezdés 2. cikk, (3) bekezdés 2. cikk, (4) bekezdés | 2. cikk, (1) bekezdés 2. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés 2. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés 2. cikk, (3) bekezdés |3. cikk | ______ |4. cikk | 3. cikk |______ | 4. cikk |5. cikk | 5. cikk |______ | I. melléklet |______ | II. melléklet |_____________[1] COM(87) 868 PV.[2] Lásd a következtetések A részének 3. mellékletét.[3] A Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett közleménye - A közösségi joganyag kodifikációja, COM(2001) 645 végleges.[4] Lásd ezen javaslat I. mellékletét.[5] HL C […], […], […].o.[6] HL 30., 1962.4.20., 993/62. o. A 49. rendelettel (HL 53, 1962.7.1., 1571/62. o.) módosított rendelet.[7] Lásd az I. mellékletét.