               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.6.5.
            COM(2018) 449 final
            2018/0237(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európa Tanácsnak a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló egyezményét (108. sz. egyezmény) módosító jegyzőkönyvnek az Európai Unió érdekében történő aláírására a tagállamoknak adott felhatalmazásról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT TÁRGYA

               E javaslat tárgya azon határozat, amely felhatalmazza a tagállamokat arra, hogy az Európai Unió érdekében aláírják az Európa Tanácsnak a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló egyezményét (a továbbiakban: 108. sz. egyezmény) módosító jegyzőkönyvet (a továbbiakban: módosító jegyzőkönyv). A Bizottság egyidejűleg javaslatot terjesztett elő a módosító jegyzőkönyvnek az Európai Unió érdekében történő megerősítésére vonatkozóan a tagállamoknak adott felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.Háttér-információk

                  A személyes adatok védelmének területére vonatkozó egyetlen jogilag kötelező erejű többoldalú megállapodás az Európa Tanácsnak a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló egyezménye (a továbbiakban: 108. sz. egyezmény). Az egyezmény célja az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 8. cikkében elismert, a magánélet tiszteletben tartásához való jog védelme. A magánélet tiszteletben tartásához való jogot és az adatvédelemre vonatkozó jogot az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. és 8. cikke, valamint az EUMSZ 16. cikke is tartalmazza.

                  A 108. sz. egyezmény előírja a felek számára, hogy ültessék át saját nemzeti jogukba azokat a szükséges intézkedéseket, amelyek biztosítják az egyének emberi jogainak tiszteletben tartását a személyes adatok kezelése során. Az adatvédelem területére vonatkozó uniós jogszabályok kidolgozásának ez volt az egyik fő kiindulópontja. A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) preambulumbekezdése szerint az irányelv egyik célkitűzése éppen az volt, hogy tartalmat adjon, és kiegészítse azokat az elveket és a jogokat, amelyeket a 108. sz. egyezmény tartalmaz.

                  A 108. sz. egyezményt eddig 51 ország erősítette meg, köztük az Európai Unió mind a 28 tagállama, a négy EFTA-állam, valamennyi nyugat-balkáni ország, számos szomszédságpolitikai partnerország (például Örményország, Grúzia), az Oroszországi Föderáció, Törökország és számos Európán kívüli ország Afrikában (például Szenegál, Tunézia) és Latin-Amerikában (Uruguay) egyaránt. Több ország (például Argentína, Mexikó, Marokkó) kérelme folyamatban van, és számos ország megfigyelői státusszal rendelkezik (például Japán, Dél-Korea).

                  A 108. sz. egyezményt 1981-ben nyitották meg aláírásra, jóval az internet és az elektronikus hírközlés korszakát megelőzően. A technológia fejlődése és az információk globalizációja új kihívásokat teremt a személyes adatok védelme terén. A módosító jegyzőkönyv célja a 108. sz. egyezmény korszerűsítése e kihívások kezelése érdekében.

               2.2.A módosító jegyzőkönyv

                  A korszerűsített (azaz a módosító jegyzőkönyvvel módosított 108. sz.) egyezmény egységes alkalmazási kört fog bevezetni az egyezmény valamennyi részes fele számára annak lehetősége nélkül, hogy alkalmazási köréből teljes mértékben kizárjanak ágazatokat vagy tevékenységeket (például a nemzetbiztonság területén), ellentétben a 108. sz. egyezmény jelenlegi szövegével. A korszerűsített egyezmény tehát a felek joghatósága alá tartozó valamennyi adatkezelési típusra kiterjedne mind a köz-, mind a magánszektorban.

                  A módosító jegyzőkönyv jelentősen növeli a 108. sz. egyezmény által biztosított adatvédelem szintjét. A korszerűsített egyezmény pontosabban meghatározza a jogszerű adatkezelés elvét (különösen a hozzájárulásra vonatkozó követelmények tekintetében), és tovább erősíti a különleges adatkategóriák védelmét (miközben a kategóriákat kiterjeszti az uniós jogban a személyes adatok különleges kategóriáiként elismertekre is). Ezenfelül a korszerűsített egyezmény további biztosítékokat nyújt az egyének számára személyes adataik kezelése során (különösen a tervezett adatkezelési művelet valószínű hatásának vizsgálatára, valamint a vonatkozó technikai és szervezési intézkedések végrehajtására vonatkozó kötelezettségek; az adatokkal való súlyos visszaélés eseteinek jelentésére vonatkozó kötelezettség), valamint a jogaikat is megszilárdítja (különösen az átláthatóság és az adatokhoz való hozzáférés tekintetében). Az érintettek új jogai is bevezetésre kerültek, mint például az a jog, hogy az érintettre ne terjedjen ki olyan, kizárólag automatizált adatkezelésen alapuló döntés hatálya, amely rá nézve jelentős hatással járna, az adatkezelés kifogásolásához való jog, valamint az egyén jogainak megsértése esetén a jogorvoslathoz való jog.

                  A korszerűsített egyezmény felülvizsgált rendelkezéseket tartalmaz (amelyeket jelenleg a csak néhány fél által aláírt kiegészítő jegyzőkönyv foglal magában), amelyek előírják a felek számára, hogy hozzanak létre egy vagy több olyan független hatóságot, amelyek a 108. sz. egyezmény rendelkezéseinek való megfelelés biztosításáért felelősek. E hatóságok helyzete megerősödne azáltal, ha a felek számára előírják, hogy további – például a 108. sz. egyezmény megsértéséhez kapcsolódó határozatok kibocsátására, valamint közigazgatási szankciók kiszabására vonatkozó – hatáskörökkel ruházzák őket fel.

                  A fent említett jogok és kötelezettségek tekintetében a módosító jegyzőkönyvben megfogalmazott eltérések rendszere három alapvető feltételnek felel meg: a 108. sz. egyezmény átfogó hatályának megőrzése (általános kivételek hiánya), rugalmasság (magas szintű adatvédelmi normák más fontos közérdekekkel – például nemzetbiztonsági megfontolásokkal – való összeegyeztetésének lehetővé tétele), valamint az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatával való általános összhang (különösen az adatvédelemhez való alapvető jog lényegét érintő korlátozás hiánya).

                  Összességében a korszerűsített egyezmény magas szintű védelmet biztosítana, ugyanakkor mozgásteret hagyva a feleknek rendelkezéseik nemzeti jogban történő végrehajtása tekintetében. Így vonzóvá tenné a korszerűsített 108. sz. egyezményhez való csatlakozást azon – akár Európán kívüli – országok számára, amelyek adatvédelmi rendszereik létrehozását vagy megerősítését mérlegelik. Gyakorlati hatása – mind a hatálya, mind pedig az előírt kötelezettségek tekintetében – várhatóan sokkal nagyobb lesz, mint a jelenlegi 108. sz. egyezményé.

                  A módosító jegyzőkönyv hatálybalépését követően biztosítja annak lehetőségét, hogy az Unió a (korszerűsített) egyezmény részes felévé váljon. Ami az egyezménnyel foglalkozó bizottságon belüli szavazati jogokat illeti, az elfogadott szöveg biztosítja azt az elvet, hogy az Unió a hatáskörébe tartozó területen azon tagállamok számával megegyező számú szavazattal szavazhat, ahányan az egyezmény részes felei. Az uniós szavazatok súlyával kapcsolatos aggályok kezelése érdekében kompromisszumos megoldás született, amelynek értelmében határozatokat csak a felek „jelentős többségével” (négyötödével) lehet elfogadni, a valamely fél egyezménynek való megfelelésével kapcsolatos legfontosabb határozatokat pedig kettős többséggel (minősített többség, az Unión kívüli felek egyszerű többségével) lehet meghozni.

                  A korszerűsített egyezmény az adatvédelem hatékonyságát is erősítené annak biztosításával, hogy az egyezménnyel foglalkozó bizottság értékelheti a nemzeti jogszabályokban az egyezmény rendelkezéseinek érvényre juttatása érdekében hozott intézkedések hatékonyságát.

                  A módosító jegyzőkönyv szövege megfelel a Tanács tárgyalási irányelveinek, és azt egyeztették a tanácsi munkacsoportban részt vevő tagállami képviselőkkel. Teljes mértékben összhangban van továbbá a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (általános adatvédelmi rendelet) és a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (a továbbiakban: a rendőrségi adatvédelmi irányelv) is, kizárva ezáltal azt, hogy a tagállamokra eltérő, sőt egymásnak ellentmondó kötelezettségek vonatkozzanak az Európai Unió és az Európa Tanács joga alapján. Az Unió által az adatvédelem területén alkalmazott nemzetközi stratégia szempontjából különösen fontos egy olyan átfogó egyezmény elfogadása, amely ugyanazon megközelítésen és elveken alapul, mint az (új) uniós vívmányok. Az Európán kívüli államok számára is nyitva álló 108. sz. egyezményt világszerte számos olyan ország is támogatja, amely adatvédelmi jogszabályokat készít elő vagy azok elfogadását tervezi. „A személyes adatok cseréje és védelme egy globalizált világban” című, 2017. januári közleményében (COM/2017/07 final) a Bizottság hivatkozott a 108. sz. egyezményre, elismerve, hogy a korszerűsített egyezmény az uniós adatvédelmi jogszabályokéval azonos elvekre épülne, és így globális szinten járulna hozzá „a szigorú adatvédelmi előírásokhoz való közelítéshez”. Ezért kifejezte elkötelezettségét a módosító jegyzőkönyv gyors elfogadásának előmozdítása iránt.

               2.3.A területen meglévő uniós jog és szakpolitika

                  A módosított egyezmény által szabályozott területet mára az uniós adatvédelmi jogi keret már jelentős részben szabályozza. A 2018. május 25. óta alkalmazandó általános adatvédelmi rendelet és a rendőrségi adatvédelmi irányelv – amely tekintetében az átültetési határidő 2018. május 6-án lejárt – az adatvédelem területén átfogó szabályrendszert ír elő, valamint legalább azonos – és sok esetben magasabb – szintű védelmet biztosít. A korszerűsített egyezmény 13. cikke értelmében a felek az érintettek számára „az egyezményben előírtnál szélesebb körű védelmet biztosíthatnak”, így a felek szabadon dönthetnek a szigorúbb védelmi intézkedések elfogadásáról.

               2.4.A javaslat okai

                  A módosító jegyzőkönyv akkor lép hatályba, amikor valamennyi fél letétbe helyezte megerősítő, elfogadó, illetve jóváhagyó okiratát az Európa Tanács főtitkáránál. Ezen túlmenően, mivel nagyon sok félnek kell még megerősítenie az egyezményt, a módosító jegyzőkönyv öt év elteltével lehetővé teszi a felek kisebb csoportja számára a „részleges hatálybalépést”, amint legalább harmincnyolc részes fél magára nézve kötelezőnek ismeri el az egyezményt. A módosító jegyzőkönyv ünnepélyes aláírására 2018. június 25-én Strasbourgban kerül sor.

                  Az uniós tagállamoknak (amelyek jelenleg a 108. sz. egyezmény részes felei) meg kell tenniük a szükséges lépéseket a módosító jegyzőkönyv gyors hatálybalépése érdekében:

                  Először is, mivel a korszerűsített egyezmény nagyrészt hasonló biztosítékokat tartalmazna, mint az általános adatvédelmi rendelet és a rendőrségi adatvédelmi irányelv, a (részleges) hatálybalépés hozzájárul az uniós adatvédelmi előírások világszerte történő előmozdításához. Konkrétan a 108. sz. egyezmény döntő szerepet játszik az „európai adatvédelmi modell” globális terjesztésében, mivel gyakran referenciapontként szolgál az adatvédelmi jogszabályok elfogadását vagy korszerűsítését mérlegelő országok számára. Mindez jelenleg még fontosabb, mivel a világ számos régiójában egyre több ország rendelkezik ilyen jogszabályokkal. A védelmi előírásoknak az egyezmény részes felei általi szigorítása elősegítené az egyezmény uniós és Unión kívüli részes felei közötti adatáramlást is. Számos ország esetében a 108. sz. egyezményhez való csatlakozás is hasznos előkészítésnek bizonyult az Európai Bizottság megfelelőségértékelés során tett esetleges megállapításaihoz. Az általános adatvédelmi rendelet megerősíti ezt a szempontot azáltal, hogy kifejezetten előírja, hogy a 108. sz. egyezményhez való csatlakozás fontos tényező, amelyet az Európai Bizottságnak a megfelelőség értékelése során figyelembe kell vennie. A magasabb szintű védelem (különösen a bírósági és bíróságon kívüli jogorvoslati lehetőségek rendelkezésre állása, valamint a felügyeleti hatóságok hatékony felügyelete tekintetében) akkor is megkönnyítené a megfelelő biztosítékok alapján történő adatcserét, ha nem kerül sor a megfelelőség megállapítására (különösen azért, mert e biztosítékok a felek jogrendszereiben könnyebben érvényesíthetők).

                  Másodszor, fontos, hogy a korszerűsített egyezmény teljes mértékben összhangban legyen az általános adatvédelmi rendelet és a rendőrségi adatvédelmi irányelv rendelkezéseivel, hogy az uniós tagállamok továbbra is részes felei maradhassanak az egyezménynek, és rendelkezéseit az uniós jogszabályok megsértése nélkül tiszteletben tarthassák. Mindez különösen a felek közötti szabad adatáramlásra vonatkozó rendelkezéseket érinti, mivel a korszerűsített egyezmény (a jelenlegi szövegtől eltérően) mentességet tartalmaz e szabály alól a „regionális nemzetközi szervezethez tartozó államok által alkalmazott összehangolt védelmi szabályok által érintett” felek tekintetében. Ez biztosítja, hogy az uniós tagállamok az uniós adatvédelmi jogszabályokban előírt, nemzetközi adattovábbításokra vonatkozó feltételek ellenére megfeleljenek a vonatkozó előírásoknak.

                  Harmadszor, a jelenlegi 108. sz. egyezmény a nemzetközi szervezetek számára nem teszi lehetővé a csatlakozást. A módosító jegyzőkönyv mindezt megváltoztatja, és ezért annak hatálybalépése előfeltétele annak, hogy az EU a jövőben csatlakozzon az egyezményhez.

               3.JOGALAP

                  A javasolt tanácsi határozat az EUMSZ 16. cikkével összefüggésben értelmezett 218. cikkének (5) bekezdésén alapul.

               2018/0237 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európa Tanácsnak a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló egyezményét (108. sz. egyezmény) módosító jegyzőkönyvnek az Európai Unió érdekében történő aláírására a tagállamoknak adott felhatalmazásról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (5) bekezdésére, összefüggésben a 16. cikkével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)2013. május 31-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy képviselje az Európai Uniót a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló Európa tanácsi egyezmény (EST 108.) (a továbbiakban: 108. sz. egyezmény) korszerűsítésével, valamint a korszerűsített egyezményhez történő uniós csatlakozás feltételeivel és módjával kapcsolatos tárgyalásokon.

               (2)A 108. sz. egyezményt módosító jegyzőkönyvet (a továbbiakban: módosító jegyzőkönyv) az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága 2018. május 18-án fogadta el, és az 2018. június 25-től áll nyitva aláírásra.

               (3)A módosító jegyzőkönyv célja, hogy kiszélesítse a 108. sz. egyezmény alapján biztosított adatvédelem hatályát, növelje annak szintjét és javítsa hatékonyságát.

               (4)A módosított 108. sz. egyezmény rendelkezései – amennyiben azok az uniós jog hatálya alá tartozó tevékenységekkel összefüggésben személyes adatok feldolgozására vonatkoznak – hatással lehetnek a közös szabályokra vagy azok alkalmazási körét megváltoztathatják az EUMSZ 3. cikkének (2) bekezdése alapján, mivel ezek a rendelkezések egybeesnek az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletben
                  1
                és az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvben
                  2
                foglalt kötelezettségekkel.

               (5)Mivel a korszerűsített 108. sz. egyezmény nagyrészt hasonló biztosítékokat tartalmazna, mint az (EU) 2016/679 rendelet és az (EU) 2016/680 irányelv, hatálybalépése hozzájárul az uniós adatvédelmi normák globális szintű előmozdításához, megkönnyíti az egyezmény uniós és nem uniós részes felei közötti adatáramlást, biztosítja, hogy az uniós tagállamok eleget tesznek az egyezmény szerinti nemzetközi kötelezettségeiknek, és lehetővé teszi, hogy az EU a jövőben csatlakozzon az egyezményhez.

               (6)Az Unió nem írhatja alá vagy nem erősítheti meg a módosító jegyzőkönyvet, mivel a jelenlegi 108. sz. egyezmény értelmében csak államok részes felek.

               (7)Ezért a tagállamokat fel kell hatalmazni arra, hogy az Unió érdekében együttesen eljárva aláírják a módosító jegyzőkönyvet,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Tanács felhatalmazza a tagállamokat arra, hogy az Európai Unió érdekében aláírják az Európa Tanácsnak a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló egyezményét (108. sz. egyezmény) módosító jegyzőkönyvet, amennyiben rendelkezései az Unió hatáskörébe tartoznak.

               2. cikk

               A tagállamokat arra ösztönzik, hogy a jegyzőkönyvet 2018. június 25-án a Strasbourgban tartandó ünnepélyes aláírás alkalmával vagy azt követően a lehető legkorábbi időpontban írják alá.

               3. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               4. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

                     (2)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/680 irányelve (2016. április 27.) a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 89. o.).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.6.5.
            COM(2018) 451 final
            2018/0238(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európa Tanácsnak a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló egyezményét (108. sz. egyezmény) módosító jegyzőkönyvnek az Európai Unió érdekében történő megerősítésére a tagállamoknak adott felhatalmazásról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT TÁRGYA

               E javaslat tárgya azon határozat, amely felhatalmazza a tagállamokat arra, hogy az Európai Unió érdekében megerősítsék az Európa Tanácsnak a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló egyezményét (a továbbiakban: 108. sz. egyezmény) módosító jegyzőkönyvet (a továbbiakban: módosító jegyzőkönyv).

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.Háttér-információk

                  A személyes adatok védelmének területére vonatkozó egyetlen jogilag kötelező erejű többoldalú megállapodás az Európa Tanácsnak a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló egyezménye (a továbbiakban: 108. sz. egyezmény). Az egyezmény célja az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 8. cikkében elismert, a magánélet tiszteletben tartásához való jog védelme. A magánélet tiszteletben tartásához való jogot és az adatvédelemre vonatkozó jogot az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. és 8. cikke, valamint az EUMSZ 16. cikke is tartalmazza.

                  A 108. sz. egyezmény előírja a felek számára, hogy ültessék át saját nemzeti jogukba azokat a szükséges intézkedéseket, amelyek biztosítják az egyének emberi jogainak tiszteletben tartását a személyes adatok kezelése során. Az adatvédelem területére vonatkozó uniós jogszabályok kidolgozásának ez volt az egyik fő kiindulópontja. A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) preambulumbekezdése szerint az irányelv egyik célkitűzése éppen az volt, hogy tartalmat adjon, és kiegészítse azokat az elveket és a jogokat, amelyeket a 108. sz. egyezmény tartalmaz.

                  A 108. sz. egyezményt eddig 51 ország erősítette meg, köztük az Európai Unió mind a 28 tagállama, a négy EFTA-állam, valamennyi nyugat-balkáni ország, számos szomszédságpolitikai partnerország (például Örményország, Grúzia), az Oroszországi Föderáció, Törökország és számos Európán kívüli ország Afrikában (például Szenegál, Tunézia) és Latin-Amerikában (Uruguay) egyaránt. Több ország (például Argentína, Mexikó, Marokkó) kérelme folyamatban van, és számos ország megfigyelői státusszal rendelkezik (például Japán, Dél-Korea).

                  A 108. sz. egyezményt 1981-ben nyitották meg aláírásra, jóval az internet és az elektronikus hírközlés korszakát megelőzően. A technológia fejlődése és az információk globalizációja új kihívásokat teremt a személyes adatok védelme terén. A módosító jegyzőkönyv célja a 108. sz. egyezmény korszerűsítése e kihívások kezelése érdekében.

               2.2.Módosító jegyzőkönyv

                  A korszerűsített (azaz a módosító jegyzőkönyvvel módosított 108. sz.) egyezmény egységes alkalmazási kört fog bevezetni az egyezmény valamennyi részes fele számára annak lehetősége nélkül, hogy alkalmazási köréből teljes mértékben kizárjanak ágazatokat vagy tevékenységeket (például a nemzetbiztonság területén), ellentétben a 108. sz. egyezmény jelenlegi szövegével. A korszerűsített egyezmény tehát a felek joghatósága alá tartozó valamennyi adatkezelési típusra kiterjedne mind a köz-, mind a magánszektorban.

                  A módosító jegyzőkönyv jelentősen növeli a 108. sz. egyezmény által biztosított adatvédelem szintjét. A korszerűsített egyezmény pontosabban meghatározza a jogszerű adatkezelés elvét (különösen a hozzájárulásra vonatkozó követelmények tekintetében), és tovább erősíti a különleges adatkategóriák védelmét (miközben a kategóriákat kiterjeszti az uniós jogban a személyes adatok különleges kategóriáiként elismertekre is). Ezenfelül a korszerűsített egyezmény további biztosítékokat nyújt az egyének számára személyes adataik kezelése során (különösen a tervezett adatkezelési művelet valószínű hatásának vizsgálatára, valamint a vonatkozó technikai és szervezési intézkedések végrehajtására vonatkozó kötelezettségek; az adatokkal való súlyos visszaélés eseteinek jelentésére vonatkozó kötelezettség), valamint a jogaikat is megszilárdítja (különösen az átláthatóság és az adatokhoz való hozzáférés tekintetében). Az érintettek új jogai is bevezetésre kerültek, mint például az a jog, hogy az érintettre ne terjedjen ki olyan, kizárólag automatizált adatkezelésen alapuló döntés hatálya, amely rá nézve jelentős hatással járna, az adatkezelés kifogásolásához való jog, valamint az egyén jogainak megsértése esetén a jogorvoslathoz való jog.

                  A korszerűsített egyezmény felülvizsgált rendelkezéseket tartalmaz (amelyeket jelenleg a csak néhány fél által aláírt kiegészítő jegyzőkönyv foglal magában), amelyek előírják a felek számára, hogy hozzanak létre egy vagy több olyan független hatóságot, amelyek a 108. sz. egyezmény rendelkezéseinek való megfelelés biztosításáért felelősek. E hatóságok helyzete megerősödne azáltal, ha a felek számára előírják, hogy további – például a 108. sz. egyezmény megsértéséhez kapcsolódó határozatok kibocsátására, valamint közigazgatási szankciók kiszabására vonatkozó – hatáskörökkel ruházzák őket fel.

                  A fent említett jogok és kötelezettségek tekintetében a módosító jegyzőkönyvben megfogalmazott eltérések rendszere három alapvető feltételnek felel meg: a 108. sz. egyezmény átfogó hatályának megőrzése (általános kivételek hiánya), rugalmasság (magas szintű adatvédelmi normák más fontos közérdekekkel – például nemzetbiztonsági megfontolásokkal – való összeegyeztetésének lehetővé tétele), valamint az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatával való általános összhang (különösen az adatvédelemhez való alapvető jog lényegét érintő korlátozás hiánya).

                  Összességében a korszerűsített egyezmény magas szintű védelmet biztosítana, ugyanakkor mozgásteret hagyva a feleknek rendelkezéseik nemzeti jogban történő végrehajtása tekintetében. Így vonzóvá tenné a korszerűsített 108. sz. egyezményhez való csatlakozást azon – akár Európán kívüli – országok számára, amelyek adatvédelmi rendszereik létrehozását vagy megerősítését mérlegelik. Gyakorlati hatása – mind a hatálya, mind pedig az előírt kötelezettségek tekintetében – várhatóan sokkal nagyobb lesz, mint a jelenlegi 108. sz. egyezményé.

                  A módosító jegyzőkönyv hatálybalépését követően biztosítja annak lehetőségét, hogy az Unió a (korszerűsített) egyezmény részes felévé váljon. Ami az egyezménnyel foglalkozó bizottságon belüli szavazati jogokat illeti, az elfogadott szöveg biztosítja azt az elvet, hogy az Unió a hatáskörébe tartozó területen azon tagállamok számával megegyező számú szavazattal szavazhat, ahányan az egyezmény részes felei. Az uniós szavazatok súlyával kapcsolatos aggályok kezelése érdekében kompromisszumos megoldás született, amelynek értelmében határozatokat csak a felek „jelentős többségével” (négyötödével) lehet elfogadni, a valamely fél egyezménynek való megfelelésével kapcsolatos legfontosabb határozatokat pedig kettős többséggel (minősített többség, az Unión kívüli felek egyszerű többségével) lehet meghozni.

                  A korszerűsített egyezmény az adatvédelem hatékonyságát is erősítené annak biztosításával, hogy az egyezménnyel foglalkozó bizottság értékelheti a nemzeti jogszabályokban az egyezmény rendelkezéseinek érvényre juttatása érdekében hozott intézkedések hatékonyságát.

                  A módosító jegyzőkönyv szövege megfelel a Tanács tárgyalási irányelveinek, és azt egyeztették a tanácsi munkacsoportban részt vevő tagállami képviselőkkel. Teljes mértékben összhangban van továbbá a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (általános adatvédelmi rendelet) és a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (a továbbiakban: a rendőrségi adatvédelmi irányelv) is, kizárva ezáltal azt, hogy a tagállamokra eltérő, sőt egymásnak ellentmondó kötelezettségek vonatkozzanak az Európai Unió és az Európa Tanács joga alapján. Az Unió által az adatvédelem területén alkalmazott nemzetközi stratégia szempontjából különösen fontos egy olyan átfogó egyezmény elfogadása, amely ugyanazon megközelítésen és elveken alapul, mint az (új) uniós vívmányok. Az Európán kívüli államok számára is nyitva álló 108. sz. egyezményt világszerte számos olyan ország is támogatja, amely adatvédelmi jogszabályokat készít elő vagy azok elfogadását tervezi. „A személyes adatok cseréje és védelme egy globalizált világban” című, 2017. januári közleményében (COM/2017/07 final) a Bizottság hivatkozott a 108. sz. egyezményre, elismerve, hogy a korszerűsített egyezmény az uniós adatvédelmi jogszabályokéval azonos elvekre épülne, és így globális szinten járulna hozzá „a szigorú adatvédelmi előírásokhoz való közelítéshez”. Ezért kifejezte elkötelezettségét a módosító jegyzőkönyv gyors elfogadásának előmozdítása iránt.

               2.3.A területen meglévő uniós jog és szakpolitika

                  A módosított egyezmény által szabályozott területet mára az uniós adatvédelmi jogi keret már jelentős részben szabályozza. A 2018. május 25. óta alkalmazandó általános adatvédelmi rendelet és a rendőrségi adatvédelmi irányelv – amely tekintetében az átültetési határidő 2018. május 6-án lejárt – az adatvédelem területén átfogó szabályrendszert ír elő, valamint legalább azonos – és sok esetben magasabb – szintű védelmet biztosít. A korszerűsített egyezmény 13. cikke értelmében a felek az érintettek számára „az egyezményben előírtnál szélesebb körű védelmet biztosíthatnak”, így a felek szabadon dönthetnek a szigorúbb védelmi intézkedések elfogadásáról.

               2.4.A javaslat okai

                  A módosító jegyzőkönyv akkor lép hatályba, amikor valamennyi fél letétbe helyezte megerősítő, elfogadó, illetve jóváhagyó okiratát az Európa Tanács főtitkáránál. Ezen túlmenően, mivel nagyon sok félnek kell még megerősítenie az egyezményt, a módosító jegyzőkönyv öt év elteltével lehetővé teszi a felek kisebb csoportja számára a „részleges hatálybalépést”, amint legalább harmincnyolc részes fél magára nézve kötelezőnek ismeri el az egyezményt.

                  Az uniós tagállamoknak (amelyek jelenleg a 108. sz. egyezmény részes felei) meg kell tenniük a szükséges lépéseket a módosító jegyzőkönyv gyors hatálybalépése érdekében:

                  Először is, mivel a korszerűsített egyezmény nagyrészt hasonló biztosítékokat tartalmazna, mint az általános adatvédelmi rendelet és a rendőrségi adatvédelmi irányelv, a (részleges) hatálybalépés hozzájárul az uniós adatvédelmi előírások világszerte történő előmozdításához. Konkrétan a 108. sz. egyezmény döntő szerepet játszik az „európai adatvédelmi modell” globális terjesztésében, mivel gyakran referenciapontként szolgál az adatvédelmi jogszabályok elfogadását vagy korszerűsítését mérlegelő országok számára. Mindez jelenleg még fontosabb, mivel a világ számos régiójában egyre több ország rendelkezik ilyen jogszabályokkal. A védelmi előírásoknak az egyezmény részes felei általi szigorítása elősegítené az egyezmény uniós és Unión kívüli részes felei közötti adatáramlást is. Számos ország esetében a 108. sz. egyezményhez való csatlakozás is hasznos előkészítésnek bizonyult az Európai Bizottság megfelelőségértékelés során tett esetleges megállapításaihoz. Az általános adatvédelmi rendelet megerősíti ezt a szempontot azáltal, hogy kifejezetten előírja, hogy a 108. sz. egyezményhez való csatlakozás fontos tényező, amelyet az Európai Bizottságnak a megfelelőség értékelése során figyelembe kell vennie. A magasabb szintű védelem (különösen a bírósági és bíróságon kívüli jogorvoslati lehetőségek rendelkezésre állása, valamint a felügyeleti hatóságok hatékony felügyelete tekintetében) akkor is megkönnyítené a megfelelő biztosítékok alapján történő adatcserét, ha nem kerül sor a megfelelőség megállapítására (különösen azért, mert e biztosítékok a felek jogrendszereiben könnyebben érvényesíthetők).

                  Másodszor, fontos, hogy a korszerűsített egyezmény teljes mértékben összhangban legyen az általános adatvédelmi rendelet és a rendőrségi adatvédelmi irányelv rendelkezéseivel, hogy az uniós tagállamok továbbra is részes felei maradhassanak az egyezménynek, és rendelkezéseit az uniós jogszabályok megsértése nélkül tiszteletben tarthassák. Mindez különösen a felek közötti szabad adatáramlásra vonatkozó rendelkezéseket érinti, mivel a korszerűsített egyezmény (a jelenlegi szövegtől eltérően) mentességet tartalmaz e szabály alól a „regionális nemzetközi szervezethez tartozó államok által alkalmazott összehangolt védelmi szabályok által érintett” felek tekintetében. Ez biztosítja, hogy az uniós tagállamok az uniós adatvédelmi jogszabályokban előírt, nemzetközi adattovábbításokra vonatkozó feltételek ellenére megfeleljenek a vonatkozó előírásoknak.

                  Harmadszor, a jelenlegi 108. sz. egyezmény a nemzetközi szervezetek számára nem teszi lehetővé a csatlakozást. A módosító jegyzőkönyv mindezt megváltoztatja, és ezért annak hatálybalépése előfeltétele annak, hogy az EU a jövőben csatlakozzon az egyezményhez.

               3.JOGALAP

                  A javasolt tanácsi határozat az EUMSZ 16. cikkével összefüggésben értelmezett 218. cikkének (6) bekezdésén alapul.

               2018/0238 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európa Tanácsnak a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló egyezményét (108. sz. egyezmény) módosító jegyzőkönyvnek az Európai Unió érdekében történő megerősítésére a tagállamoknak adott felhatalmazásról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (6) bekezdésének a) és v) pontjára, összefüggésben a 16. cikkével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

               mivel:

               (1)2013. május 31-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy képviselje az Európai Uniót a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló Európa tanácsi egyezmény (EST 108.) (a továbbiakban: 108. sz. egyezmény) korszerűsítésével, valamint a korszerűsített egyezményhez történő uniós csatlakozás feltételeivel és módjával kapcsolatos tárgyalásokon.

               (2)A 108. sz. egyezményt módosító jegyzőkönyvet (a továbbiakban: módosító jegyzőkönyv) az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága 2018. május 18-án fogadta el, és az 2018. június 25-től áll nyitva aláírásra.

               (3)A módosító jegyzőkönyv célja, hogy kiszélesítse a 108. sz. egyezmény alapján biztosított adatvédelem hatályát, növelje annak szintjét és javítsa hatékonyságát.

               (4)A módosított 108. sz. egyezmény rendelkezései – amennyiben azok az uniós jog hatálya alá tartozó tevékenységekkel összefüggésben személyes adatok feldolgozására vonatkoznak – hatással lehetnek a közös szabályokra vagy azok alkalmazási körét megváltoztathatják az EUMSZ 3. cikkének (2) bekezdése alapján, mivel ezek a rendelkezések egybeesnek az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletben
                  1
                és az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvben
                  2
                foglalt kötelezettségekkel.

               (5)Mivel a korszerűsített 108. sz. egyezmény nagyrészt hasonló biztosítékokat tartalmazna, mint az (EU) 2016/679 rendelet és az (EU) 2016/680 irányelv, hatálybalépése hozzájárul az uniós adatvédelmi normák globális szintű előmozdításához, megkönnyíti az egyezmény uniós és nem uniós részes felei közötti adatáramlást, biztosítja, hogy az uniós tagállamok eleget tesznek az egyezmény szerinti nemzetközi kötelezettségeiknek, és lehetővé teszi, hogy az EU a jövőben csatlakozzon az egyezményhez.

               (6)Az Unió nem írhatja alá vagy nem erősítheti meg a módosító jegyzőkönyvet, mivel a jelenlegi 108. sz. egyezmény értelmében csak államok részes felek.

               (7)Ezért a tagállamokat fel kell hatalmazni arra, hogy az Unió érdekében együttesen eljárva megerősítsék a módosító jegyzőkönyvet,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Tanács felhatalmazza a tagállamokat arra, hogy az Európai Unió érdekében megerősítsék az Európa Tanácsnak a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló egyezményét (108. sz. egyezmény) módosító jegyzőkönyvet, amennyiben rendelkezései az Unió hatáskörébe tartoznak.

               2. cikk

               Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

                     (2)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/680 irányelve (2016. április 27.) a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 89. o.).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.6.13.
            COM(2018) 459 final
            2018/0242(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és az Albán Köztársaság közötti, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által az Albán Köztársaság területén végzett fellépések kapcsán jogállási kérdéseket szabályozó megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               Az Európai Határ- és Parti Őrségről szóló, 2016. szeptember 14-i (EU) 2016/1624 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  1
                54. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség koordinálhatja a tagállamok és a harmadik országok közötti operatív együttműködést a külső határok igazgatása tekintetében. Ebben a vonatkozásban az Ügynökségnek lehetősége van arra, hogy egy vagy több tagállammal és legalább az egyik ilyen tagállammal szomszédos harmadik országgal – az adott szomszédos harmadik ország egyetértésével, a harmadik ország területén is – intézkedéseket hajtson végre a külső határokon.

               Az (EU) 2016/1624 rendelet 54. cikkének (4) bekezdése értelmében az Uniónak jogállásról szóló megállapodást kell kötnie az érintett harmadik országgal, amennyiben olyan fellépésekben várható csapatok bevetése harmadik országban, amely során a csapat tagjai végrehajtási hatáskörökkel rendelkeznek majd, illetve amennyiben harmadik országbeli egyéb fellépések ezt megkívánják.

               A Tanács által elfogadott tárgyalási irányelvek alapján az Európai Bizottság jogállásról szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalásokat folytatott az Albán Köztársasággal olyan jogi keret kialakítása céljával, amely operatív tervek létrehozásra révén azonnali fellépést tesz lehetővé, amikor gyors reagálásra van szükség. Jóllehet a régióban sokkal kisebbek a migrációs áramlások, mint 2015–2016-ban, a szervezett bűnözői hálózatok gyorsan az új körülményekhez igazítják migránscsempészési útvonalaikat és módszereiket. A jogállásról szóló megállapodás létrejöttével a felelős albán hatóságok és az uniós tagállamok az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség koordinációja révén sokkal alkalmasabbá válnak arra, hogy gyorsan reagáljanak az esetleges ilyen fejleményekre.

               A csatolt tanácsi határozati javaslat az Európai Unió és az Albán Köztársaság közötti jogállásról szóló megállapodás aláírására vonatkozó jogi eszköznek minősül.

               A Bizottság 2017. október 16-án megkapta a Tanács felhatalmazását az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által az Albán Köztársaság területén végzett fellépések kapcsán jogállási kérdéseket szabályozó megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére az Albán Köztársasággal.

               A jogállásról szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások 2017. december 13-án kezdődtek, a második fordulóra pedig 2018. január 31-én került sor. A tárgyalások sikeresen lezárultak, amikor D. Avramopoulosz, a migrációs ügyekért, az uniós belügyekért és az uniós polgárságért felelős biztos, és F. Xhafaj, az Albán Köztársaság belügyminisztere 2018. február 12-én Tiranában parafálta a jogállásról szóló megállapodás tervezetét.

               A Bizottság úgy véli, hogy a Tanács tárgyalási irányelveiben rögzített célkitűzések megvalósultak, és a jogállásról szóló megállapodás tervezete elfogadható az Unió számára.

               A tagállamokat tájékoztatták, és a kapcsolódó tanácsi munkacsoporton belül konzultáltak velük.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               A görög és az albán hatóságok két rendőrségi együttműködési megállapodást kötöttek (2147/1993. sz. törvény és 2568/1998. sz. törvény), amelyek a rendőrségi kérdésekben folytatott, többek között az irreguláris migrációt érintő rendőrségi információcserére terjednek ki. A görög rendőrség információkat cserél az albán hatóságokkal a határokon átnyúló súlyos és szervezett bűnözési tevékenységekkel kapcsolatos általános kérdésekről, továbbá az irreguláris bevándorlók visszafogadási eljárásairól.

               Albánia határellenőrzési, határőrizeti és közös járőrszolgálati megállapodásokat kötött Montenegróval és Koszovóval
                  2*, valamint közös járőrszolgálati megállapodást kötött Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal, Görögországgal viszont még nem született ilyen megállapodás. Albánia a tengeri határra vonatkozó közös járőrszolgálati megállapodást kötött Olaszországgal (a Guardia di Finanzával).

               Montenegró, Albánia és Koszovó* belügyminisztériumainak jegyzőkönyve közös rendőrségi együttműködési központot állított fel Plavban, amelynek célja, hogy az operatív információk intenzívebb cseréje és a közös biztonsági erőfeszítések szorosabb koordinációja révén előmozdítsa a bűnözés elleni küzdelemben folytatott határokon átnyúló együttműködést. A közös rendőrségi együttműködési központ hivatalosan 2017. május 30-án kezdte meg működését. Folyamatban van a munka egy másik központ felállítására a Görögországgal közös határszakaszon.

               Az Albán Köztársaság és az Európai Határ- és Parti Őrség közötti operatív együttműködést létrehozó munkamegállapodás (amely frissítés alatt áll) kiterjed különösen albán szakértők megfigyelőként való rendszeres részvételére az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek a tagállamok területén folytatott összehangolt operatív tevékenységeiben.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

               Az európai migrációs stratégia négy pillérre épül. Ezek egyike a határigazgatás: ez kiterjed az EU külső határának jobb igazgatására, különösen a tagállamok külső határain elhelyezkedő tagállamokkal vállalat szolidaritás, valamint a határátlépés hatékonyságának javítása révén. Az Albán Köztársaság határainak megerősített ellenőrzése pozitív hatást fog gyakorolni az EU külső határaira, különösen Görögország külső határaira, valamint az Albán Köztársaság határaira. A külső határok biztonságának további erősítése megfelel továbbá az európai biztonsági stratégiának.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               E tanácsi határozati javaslat jogalapja az EUMSZ 77. cikke (2) bekezdésének b) és d) pontja, valamint 79. cikke (2) bekezdésének c) pontja, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (5) bekezdésével.

               Az (EU) 2016/1624 rendelet 54. cikkének (4) bekezdése, amely kifejezetten rendelkezik a jogállásról szóló megállapodás megkötésére vonatkozó uniós hatáskörről, kimondja, hogy az Uniónak jogállásról szóló megállapodást kell kötnie az érintett harmadik országgal, amennyiben olyan fellépésekben várható csapatok bevetése harmadik országban, amely során a csapat tagjai végrehajtási hatáskörökkel rendelkeznek majd, illetve amennyiben harmadik országbeli egyéb fellépések ezt megkívánják.

               Az EUMSZ 3. cikke (2) bekezdésének értelmében az Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik nemzetközi megállapodás megkötésére, ha annak megkötését valamely uniós jogalkotási aktus írja elő. Az (EU) 2016/1624 rendelet 54. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy az Európai Unió kössön jogállásról szóló megállapodást az érintett harmadik országgal. Ennek megfelelően az Albán Köztársasággal megkötendő, csatolt megállapodás az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  Tárgytalan.

               •Arányosság

               A jogállásról szóló megállapodás lehetővé teszi, hogy migránsok hirtelen beáramlása esetén a tagállamok által kétoldalú alapon történő bevetés helyett az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség telepítsen európai határvédelmi csapatokat.

               Ezért közös megközelítés szükséges az Albán Köztársaság határainak jobb igazgatásához.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Ez a javaslat összhangban van az EUMSZ 218. cikkének (5) bekezdésével, szerint a nemzetközi megállapodásokról szóló határozatokat a Tanács fogadja el. Nincs más jogi eszköz, amely alkalmazható lenne a javaslatban megjelölt célkitűzés elérésére.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  Tárgytalan.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  Tárgytalan.

               •Hatásvizsgálat

                  A jogállásról szóló megállapodásra vonatkozó tárgyaláshoz nem volt szükség hatásvizsgálatra.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

               Mivel ez új megállapodás, nem lehetett meglévő eszközökre vonatkozó értékelést vagy célravezetőségi vizsgálatot végezni.

               •Alapjogok

                  A jogállásról szóló megállapodás tervezet olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek szavatolják az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által irányított fellépésben részt vevő személyi állomány intézkedései által érintett személyek alapvető jogainak védelmét.

                  Az alapvető jogokról szóló rendelkezéseket az „Egyéb elemek” című 5. pontban fejtjük ki bővebben.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               A jogállásról szóló megállapodásnak önmagában véve nincsenek pénzügyi vonzatai. A határőr csapatok tényleges telepítése ugyanis operatív terv és a vonatkozó támogatási megállapodás alapján történik, amelynek költségeit az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség költségvetése viseli. A jogállásról szóló megállapodás keretében végzendő jövőbeni műveleteket az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség saját forrásaiból fogják finanszírozni.

               Az Európai Határ- és Parti Őrségről szóló rendeletjavaslathoz csatolt, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség kiadásaira vonatkozó pénzügyi kimutatás 6 090 millió EUR-ra becsülte a harmadik országokkal folytatott megerősített együttműködés éves átlagos kiadásait a 2017 és 2020 közötti időszakban (beleértve a szomszédos országokkal folytatott esetleges közös műveleteket).

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

               A Bizottság gondoskodik a jogállásról szóló megállapodás végrehajtásának megfelelő nyomon követéséről.

               Az Albán Köztársaság és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség közösen értékel minden közös műveletet és gyorsreagálási határvédelmi műveletet.

               Mindenekelőtt az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség, az Albán Köztársaság és a konkrét fellépésben részt vevő tagállamok minden fellépés végén jelentést készítenek a megállapodás rendelkezéseinek alkalmazásáról, ideértve a személyes adatok kezelését is.

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

                  Tárgytalan.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

               A megállapodás hatálya

               E megállapodás értelmében az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség végrehajtási hatáskörrel rendelkező európai határvédelmi csapatokat telepíthet az Albán Köztársaság területére közös műveletek és gyorsreagálási határvédelmi műveletek végrehajtása céljából. Az európai határvédelmi csapatok arra is jogosultak, hogy egy konkrét visszaküldési művelet folyamán segítséget nyújtsanak az Albán Köztársaságnak azoknak a személyeknek az azonosításához, akiket az Albán Köztársaságnak vissza kell fogadnia

                  az Európai Közösség és az Albán Köztársaság közötti, az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodásnak

                  3
                megfelelően.

               Az európai határvédelmi csapatok kizárólag az EU külső határai mentén található albániai területre telepíthetők.

               Operatív terv

               Az Ügynökségnek és az Albán Köztársaságnak minden közös műveletet és gyorsreagálási határvédelmi műveletet megelőzően operatív tervet kell elfogadnia. Ezt az operatív tervet az operatív térséggel határos tagállamnak vagy tagállamoknak is el kell fogadniuk.

               A tervnek részletesen meg kell határoznia a közös művelet vagy gyorsreagálási határvédelmi művelet szervezési és eljárási vonatkozásait, beleértve különösen a helyzet leírását és értékelését, a műveleti célt és célkitűzéseket, a műveleti koncepciót, a bevetendő műszaki felszerelés típusát, a végrehajtási tervet, a más harmadik országokkal, más uniós ügynökségekkel és szervekkel vagy nemzetközi szervezetekkel folytatandó együttműködést, az alapjogokkal, köztük a személyes adatok védelmével kapcsolatos rendelkezéseket, a koordinációs, parancsnoklási, ellenőrzési, kommunikációs és beszámolási struktúrát, a szervezeti intézkedéseket és a logisztikát, az értékelést, valamint a közös művelet vagy gyorsreagálási határvédelmi művelet pénzügyi vonatkozásait.

               A csapat tagjainak feladatai és hatásköre

               Főszabály szerint a csapatok jogosultak ellátni mindazokat a feladatokat és gyakorolni mindazokat a végrehajtási hatásköröket, amelyek szükségesek a határellenőrzéshez és a visszaküldési műveletekhez. A csapatok tiszteletben tartják az Albán Köztársaság törvényi és rendeleti rendelkezéseit.

               A csapatok az Albán Köztársaság területén csak az Albán Köztársaság határőreinek vagy más releváns szakembereinek utasítására és – főszabályként – csak azok jelenlétében hajthatnak végre feladatokat és gyakorolhatják hatásköreiket. Az utóbbiak kivételesen felhatalmazhatják a csapatokat arra, hogy a nevükben eljárjanak.

               A csapat tagjai saját egyenruhájukat, az egyenruhán jól látható személyazonosítót, valamint az Európai Unió és az Ügynökség jelével ellátott kék karszalagot viselnek. A csapatok tagjai akkreditációs igazolványt is magukkal hordanak az albán hatóságok általi egyértelmű azonosítás érdekében.

               A csapat tagjai a saját tagállamuk nemzeti joga által engedélyezetteknek megfelelően szolgálati fegyvert, lőszert és felszerelést viselhetnek, illetve tarthatnak maguknál. Az albán hatóságok előzetesen tájékoztatják az Ügynökséget az engedélyezhető szolgálati fegyverekről, lőszerekről és felszerelésről, valamint a releváns jogi keretről és használatuk feltételeiről.

               A csapat tagjai saját államuk és az albániai hatóságok beleegyezésével, az albán határőrök vagy más releváns szakembereinek jelenlétében és az albán joggal összhangban alkalmazhatnak erőszakot, a szolgálati fegyverek, lőszerek és felszerelés használatát is ideértve. Az albán hatóságok engedélyezhetik a csapat tagjai számára, hogy határőreik vagy más releváns szakembereik távollétében alkalmazzanak erőszakot.

               A szükségesség elve alapján az albán hatóságok engedélyezhetik a csapat tagjainak az adatbázisokba való betekintést az albán adatvédelmi joggal összhangban.

               A fellépés felfüggesztése és megszüntetése

               Az Ügynökség és az albán hatóságok egyaránt felfüggeszthetik vagy megszüntethetik a fellépést, ha úgy ítélik meg, hogy a másik fél nem tartja tiszteletben e megállapodás vagy a műveleti terv rendelkezéseit.

               A csapat tagjainak kiváltságai és mentességei

               A csapat tagjai mentességet élveznek az Albán Köztársaság büntető joghatósága alól a hivatalos feladataik ellátása során („szolgálatban”) elkövetett cselekmények tekintetében, ugyanakkor nem élveznek ilyen mentességet a „szolgálaton kívül” elkövetett cselekmények vonatkozásában.

               Az operatív terv pontosan meghatározza az Albán Köztársaság büntető joghatósága alól mentes tevékenységeket.

               Abban az esetben, ha a csapat valamely tagját bűncselekmény elkövetésével vádolják, az eljárás bíróság előtti megindítását megelőzően az Ügynökség ügyvezető igazgatója igazolja a bíróság számára, hogy az érintett csapattag a kérdéses cselekményt hivatalos feladatának ellátása során hajtotta-e végre vagy sem. Az Ügynökség ügyvezető igazgatója azt követően hozza meg döntését, hogy gondosan mérlegelte az érintett határőrt vagy egyéb releváns személyzetet telepítő tagállam illetékes hatóságainak, valamint az illetékes albán hatóságoknak az előterjesztéseit. Az Ügynökség ügyvezető igazgatójának igazolása jogilag kötelező az Albán Köztársaság jogszolgáltatására nézve.

               A csapat tagjainak biztosított kiváltságok és az Albán Köztársaság büntető joghatósága alóli mentesség nem jelent mentességet a küldő tagállam joghatósága alól.

               Hasonló szabályozás vonatkozik a csapat tagjainak polgári és közigazgatási jogi felelősségére.

               Az érintett határőrt vagy egyéb releváns személyzetet telepítő tagállam felfüggesztheti a csapatok tagjait megillető, az Albán Köztársaság büntető-, polgári és közigazgatási jogi joghatósága alóli mentességet. A felfüggesztésnek minden esetben egyértelműnek kell lennie.

               A megállapodás kártérítésre irányuló mechanizmust ír elő. A kártérítési mechanizmus Európai Határ- és Parti Őrségről szóló (EU) 2016/1624 rendelet 42. cikkén alapul. Egy csapat „szolgálatban” lévő tagja által okozott kárért az Albán Köztársaság felel. Ha a kárt egy részt vevő tagállamból származó csapat „szolgálatban” lévő tagjának súlyos gondatlansága vagy szándékos kötelességszegése okozta vagy ha a cselekményt „szolgálaton kívül” követték el, az Albán Köztársaság igényelheti az Ügynökségtől, hogy a részt vevő tagállam fizessen kártérítést. Ha a kárt az Ügynökség személyzete okozta, az Albán Köztársaság igényelheti, hogy az Ügynökség fizessen kártérítést.

               Az Albán Köztársaságban vis maior következtében bekövetkezett kárért sem az Albán Köztársaság, sem a részt vevő tagállam, illetve az Ügynökség nem visel felelősséget.

               A csapat tagjaival szemben nem foganatosítható végrehajtási intézkedés, kivéve abban az esetben, ha hivatalos feladataikkal össze nem függő polgári eljárás indul ellenük.

               A csapat tagjainak azon vagyontárgyai, amelyek hivatalos feladataik ellátásához szükségesek, nem foglalhatók le. Polgári eljárásban a csapat tagjainak személyes szabadsága nem korlátozható, és velük szemben kényszerintézkedés nem alkalmazható.

               A csapat tagjai az Ügynökség számára nyújtott szolgáltatások tekintetében mentességet élveznek az Albán Köztársaság hatályos társadalombiztosítási rendelkezései alól. Ugyancsak mentességet élveznek az Ügynökség vagy saját tagállamaik által részükre fizetett illetmények és járandóságok, valamint az Albán Köztársaságon kívülről származó bármilyen jövedelem tekintetében az Albán Köztársaságban fizetendő adók alól.

               Az albán hatóságok lehetővé teszik a csapat tagjainak a személyes használatukra szolgáló árucikkek behozatalát és kivitelét, és (a tárolás, a fuvarozás és a hasonló szolgáltatások díjainak kivételével) biztosítják azok mentességét a vámok, az adók és a kapcsolódó díjak alól.

               A csapatok tagjainak személyes poggyásza kizárólag annak alapos gyanúja esetén ellenőrizhető, hogy olyan árucikkeket tartalmaz, amelyek nem a csapat tagjainak személyes használatára szolgálnak, amelyek behozatalát vagy kivitelét az Albán Köztársaság jogszabályai tiltják, vagy amelyek az Albán Köztársaság karantén szabályainak hatálya alá tartoznak. Az ilyen személyes poggyász vizsgálata kizárólag a csapat érintett tagjának/tagjainak vagy az Ügynökség felhatalmazott képviselőjének jelenlétében végezhető.

               A csapat tagjainak iratai, levelezése és vagyontárgyai – a végrehajtási intézkedések kivételével – sérthetetlenek. A csapat tagjai nem kötelezhetők tanúvallomás tételére.

               Akkreditációs igazolvány

               Az Ügynökség az albán hatóságok előtti azonosítás céljából az Albán Köztársasággal együttműködésben igazolványt állít ki a csapat tagjai részére, amely bizonyítja birtokosának az e megállapodás és a műveleti terv alapján rájuk ruházott feladatok ellátására és hatáskörök gyakorlására való jogosultságát. Az akkreditációs igazolvány egy érvényes úti okmánnyal együtt feljogosítja a csapat tagját arra, hogy vízum és előzetes engedély nélkül az Albán Köztársaság területére belépjen.

               Alapjogok

               Feladataik ellátása és hatásköreik gyakorlása során a csapat tagjai – különösen a menekültügyi eljárásokhoz való hozzáféréssel, az emberi méltósággal, valamint a kínzás és az embertelen vagy lealacsonyító bánásmód tilalmával, a szabadsághoz való joggal, a visszaküldés tilalmának elvével és a kollektív kiutasítás tilalmával, a gyermekek jogaival, valamint a magán- és a családi élet tiszteletben tartásához fűződő joggal kapcsolatban – kötelesek maradéktalanul tiszteletben tartani az alapjogokat és az alapvető szabadságokat. A csapatok tagjai senkivel szemben semmilyen alapon – és különösen neme, faji vagy etnikai származása, vallása vagy meggyőződése, fogyatékossága, kora, szexuális irányultsága vagy nemi identitása miatt – nem alkalmazhatnak önkényes megkülönböztetést. Valamennyi olyan intézkedésnek, amely kihat az említett alapjogokra és az alapvető szabadságokra, arányosnak kell lennie az általa elérni kívánt céllal, és tiszteletben kell tartania ezen alapjogok és alapvető szabadságok lényegi tartalmát.

               Mindegyik Fél köteles gondoskodni olyan panaszkezelési mechanizmusról, amely kezeli az alapjogok sérelmére a fél személyzete által elkövetett cselekményekkel kapcsolatos állításokat. Az Ügynökség létrehozta az Európai Határ- és Parti Őrségről szóló (EU) 2016/1624 rendelet 72. cikkében említett kártérítési mechanizmust, és ezáltal eleget tesz ennek a kötelezettségnek. Az albán ombudsman foglalkozhatna az ilyen állításokkal, kivéve ha az albán hatóságok úgy döntenek, hogy kifejezetten az e megállapodás alapján benyújtott panaszok kezelésével megbízott mechanizmust hoznak létre.

               A személyes adatok kezelése

               A csapat tagjai szükség esetén személyes adatokat kezelnek az Ügynökségre és az uniós tagállamokra vonatkozó szabályoknak megfelelően. A személyes adatok albán hatóságok általi kezelésére az albán jog irányadó.

               Az Ügynökség, a részt vevő tagállamok és az albán hatóságok minden egyes fellépés után közös jelentést állítanak össze a személyes adatoknak a csapat tagjai általi kezeléséről. Ezt a jelentést meg kell küldeni az Ügynökség alapjogi tisztviselőjének és adatvédelmi tisztviselőjének. E tisztviselők beszámolnak az Ügynökség ügyvezető igazgatójának.

               A megállapodás végrehajtására hatáskörrel rendelkező illetékes hatóságok

               Az Albán Köztársaság esetében az e megállapodás végrehajtására hatáskörrel rendelkező illetékes hatóság a belügyminisztérium. Az Európai Unió esetében ez a hatóság az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség.

               Vitarendezés és értelmezés

               Az e megállapodás alkalmazásával összefüggésben felmerülő kérdéseket az illetékes albán hatóságok képviselői és az Ügynökség képviselői együttesen vizsgálják meg, és ennek keretében az Ügynökség konzultációt folytat az Albán Köztársasággal szomszédos tagállammal vagy tagállamokkal.

               Ha az előzetes rendezés nem vezet eredményre, az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos jogvitákat az Albán Köztársaság és az Európai Bizottság rendezi kizárólag tárgyalásos úton, és ennek keretében az Európai Bizottság konzultációt folytat az Albán Köztársasággal szomszédos bármely tagállammal.

               2018/0242 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió és az Albán Köztársaság közötti, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által az Albán Köztársaság területén végzett fellépések kapcsán jogállási kérdéseket szabályozó megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdése b) és d) pontjára és 79. cikke (2) bekezdésének c) pontjára, összefüggésben a 218. cikk (5) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az (EU) 2016/1624 rendelet 54. cikkének (4) bekezdése értelmében az Uniónak jogállásról szóló megállapodást kell kötnie az érintett harmadik országgal, amennyiben olyan fellépésekben várható csapatok bevetése harmadik országban, amely során a csapat tagjai végrehajtási hatáskörökkel rendelkeznek majd, illetve amennyiben harmadik országbeli egyéb fellépések ezt megkívánják.

               (2)A Tanács 2017. október 16-án felhatalmazta a Bizottságot az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által az Albán Köztársaság területén végzett fellépések kapcsán jogállási kérdéseket szabályozó megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére az Albán Köztársasággal.

               (3)A jogállásról szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások 2017. december 13-án kezdődtek, és a megállapodás 2018. február 12-i parafálásával sikeresen lezárultak.

               (4)Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben az Egyesült Királyság a 2000/365/EK tanácsi határozattal
                  4
                összhangban nem vesz részt; ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt a határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (5)Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal összhangban nem vesz részt
                  5
               ; ennélfogva Írország nem vesz részt a határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (6)Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (7)Az Unió nevében a jogállásról szóló megállapodást – figyelemmel annak későbbi időpontban történő megkötésére – alá kell írni és a megállapodáshoz csatolt nyilatkozatot jóvá kell hagyni.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Tanács felhatalmazást ad az Európai Unió és az Albán Köztársaság közötti, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által az Albán Köztársaság területén végzett fellépések kapcsán jogállási kérdéseket szabályozó megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására, figyelemmel annak későbbi időpontban történő megkötésére.

               A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

               2. cikk

               A Tanács az Unió nevében jóváhagyja az e határozathoz csatolt nyilatkozatot.

               3. cikk

               A Tanács Főtitkársága – a megállapodás megkötésére figyelemmel – teljes mértékben felhatalmazza a megállapodás tárgyalója által megjelölt személyt vagy személyeket a megállapodás aláírására.

               4. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 251., 2016.9.16., 1. o.

                     (2)
                  *
                        Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244 (1999) sz. ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

                     (3)

                        HL L 124., 2005.5.17., 22. o.

                     (4)

                        A Tanács 2000/365/EK határozata (2000. május 29.) Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 131., 2000.6.1., 43. o.)

                     (5)

                        A Tanács 2002/192/EK határozata (2002. február 28.) Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel,2018.6.13.
            COM(2018) 459 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Európai Unió és az Albán Köztársaság közötti, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által az Albán Köztársaság területén végzett fellépések kapcsán jogállási kérdéseket szabályozó megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról

               MELLÉKLET

               Jogállási kérdéseket szabályozó megállapodás

               az Európai Unió és az Albán Köztársaság között, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által az Albán Köztársaság területén végzett fellépések kapcsán

               AZ EURÓPAI UNIÓ

               ÉS AZ ALBÁN KÖZTÁRSASÁG,

               a továbbiakban együtt: Felek,

               MIVEL kialakulhatnak olyan helyzetek, amelyekben az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség (a továbbiakban: az Ügynökség) az Európai Unió szervezeteként műveleti együttműködést koordinál az EU tagállamai és az Albán Köztársaság között, és ez kiterjedhet az Albán Köztársaság területén végzett műveleti fellépésekre is,

               MIVEL jogállásról szóló megállapodás létrehozásával gondoskodni kell azoknak a helyzeteknek a jogi keretszabályozásáról, amelyekben az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség csapatainak tagjai végrehajtási hatáskörökkel rendelkezhetnek az Albán Köztársaság területén,

               FIGYELEMBE VÉVE, hogy valamennyi, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által az Albán Köztársaság területén végrehajtott fellépésnek maradéktalanul tiszteletben kell tartania az alapjogokat, és azokat a nemzetközi jogi aktusokat, amelyeknek az Albán Köztársaság részes fele,

               A KÖVETKEZŐ MEGÁLLAPODÁS MEGKÖTÉSÉRŐL HATÁROZTAK:

               1. cikk

               A megállapodás hatálya

               (1)Ez a megállapodás minden olyan szempontra kiterjed, amely az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség mindazon, potenciálisan az Albán Köztársaság területén zajló fellépéseinek végrehajtásához szükséges, amelyekben az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség csapatainak tagjai végrehajtási hatáskörökkel rendelkeznek.

               (2)Ez a megállapodás csak az Albán Köztársaság területén alkalmazandó.

               (3)Sem e megállapodás, sem a felek által vagy a nevükben a megállapodás végrehajtása céljából megvalósított semmilyen aktus – ideértve a műveleti tervek felállítását vagy a határokon átnyúló műveletekben való részvételt – nem érinti az érintett államok vonatkozó területeinek a nemzetközi jog szerinti jogállását vagy elhatárolását.

               2. cikk

               Fogalommeghatározások

               E megállapodás alkalmazásában:

               (1)„fellépés”: a közös művelet, a gyorsreagálási határvédelmi művelet és a visszaküldési művelet;

               (2)„közös művelet”: az irreguláris bevándorlás vagy a határokon átnyúló bűnözés kezelésére vagy az Albán Köztársaság valamely tagállammal szomszédos határszakaszainak ellenőrzését szolgáló, és az Albán Köztársaság területére telepített fokozott technikai és műveleti segítségnyújtásra irányuló fellépés;

               (3)„gyorsreagálási határvédelmi művelet”: az Albán Köztársaság valamely tagállammal szomszédos határain jelentkező konkrét és aránytalan kihívásokból fakadó helyzetre való gyors reagálás céljából az Albán Köztársaság területén határozott ideig végrehajtott fellépés;

               (4)„visszaküldési művelet”: az Ügynökség által koordinált olyan művelet, amely egy vagy több tagállam által felajánlott technikai és műveleti megerősítést foglal magában, és amelynek keretében visszatérésre kötelezett személyek kitoloncolásra kerülnek vagy önkéntesen távoznak egy vagy több tagállamból az Albán Köztársaságba;

               (5)„határellenőrzés”: személyek országhatáron, kizárólag határátlépési szándékra vagy tényleges határátlépésre reagálva, minden más megfontolástól függetlenül végrehajtott ellenőrzése, amely magában foglalja mind a határátkelőhelyeken végzett határforgalom-ellenőrzést, mind pedig a határátkelőhelyek között végzett határőrizetet;

               (6)„csapat tagja”: az Ügynökség személyi állományának tagja vagy a részt vevő tagállamokból származó határőrökből és más releváns szakemberekből – ideértve a tagállamok által az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökséghez kirendelt határőröket és más releváns szakembereket is – álló, fellépés keretében való bevetésre szánt csapat tagja;

               (7)„tagállam”: az Európai Unió tagállama;

               (8)„küldő tagállam” az a tagállam, amelynek a csapat tagja határőre vagy más releváns szakembere;

               (9)„személyes adat”: azonosított vagy azonosítható természetes személyre vonatkozó mindennemű információ; „azonosítható” az a személy, akit – különösen bármilyen azonosító adat, például név, azonosító szám, tartózkodási információ, online azonosító jel vagy az adott természetes személy fizikai, fiziológiai, genetikai, szellemi, gazdasági, kulturális vagy társadalmi identitására jellemző egy vagy több tényező alapján – közvetlenül vagy közvetetten azonosítani lehet;

               (10)„részt vevő tagállam”: az Albán Köztársaságban végrehajtott fellépésben a csapat részeként bevetett technikai felszerelés, határőrök és más releváns szakemberek rendelkezésére bocsátásával részt vevő tagállam;

               (11)„Ügynökség”: az Európai Határ- és Parti Őrségről szóló (EU) 2016/1624 rendelettel létrehozott Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség;

               (12)„a csapat tagjainak végrehajtó hatásköre”: a műveleti tervbe foglalt közös fellépés során az Albán Köztársaság területén folytatott határellenőrzési és visszaküldési műveletek által megkívánt feladatok elvégzéséhez szükséges hatáskör;

               (13)„vis maior”: korlátozás nélkül bármely háborús cselekmény (hadüzenettel vagy anélkül), invázió, fegyveres konfliktus vagy külföldi ellenséges cselekmény, blokád, lázadás, terrorizmus vagy katona erő alkalmazása, földrengés, árvíz, tűzeset, vihar vagy természeti katasztrófa bármikor történjen is, valamint bármely, a fentiekhez hasonló esemény vagy körülmény.

               3. cikk
               Műveleti terv

               (1)Az Ügynökségnek és az Albán Köztársaságnak minden közös műveletet és gyorsreagálási határvédelmi műveletet tekintetében műveleti tervet kell elfogadnia, amelyet az operatív térséggel határos tagállamnak vagy tagállamoknak is el kell fogadniuk.

               (2)A tervnek részletesen meg kell határoznia a közös művelet vagy gyorsreagálási határvédelmi művelet szervezési és eljárási vonatkozásait, beleértve különösen a helyzet leírását és értékelését, a műveleti célt és célkitűzéseket, a műveleti koncepciót, a bevetendő műszaki felszerelés típusát, a végrehajtási tervet, a más harmadik országokkal, más uniós ügynökségekkel és szervekkel vagy nemzetközi szervezetekkel folytatandó együttműködést, az alapjogokkal, köztük a személyes adatok védelmével kapcsolatos rendelkezéseket, a koordinációs, parancsnoklási, ellenőrzési, kommunikációs és beszámolási struktúrát, a szervezeti intézkedéseket és a logisztikát, az értékelést, valamint a közös művelet vagy gyorsreagálási határvédelmi művelet pénzügyi vonatkozásait.

               (3)A közös művelet vagy gyorsreagálási határvédelmi művelet értékelését az Albán Köztársaság és az Ügynökség közösen végzi el.

               4. cikk
               A csapat tagjainak feladatai és hatásköre

               (1)A csapat tagjai jogosultak ellátni mindazokat a feladatokat és gyakorolni mindazokat a végrehajtási hatásköröket, amelyek szükségesek a határellenőrzéshez és a visszaküldési műveletekhez.

               (2)A csapatok tiszteletben tartják az Albán Köztársaság törvényi és rendeleti rendelkezéseit.

               (3)A csapat tagjai az Albán Köztársaság területén csak az Albán Köztársaság határőreinek vagy más releváns szakembereinek utasítására és – főszabályként – csak azok jelenlétében hajthatnak végre feladatokat és gyakorolhatják hatásköreiket. Az Albán Köztársaság az adott eset körülményeinek megfelelően a műveleti tervvel összhangban ad utasításokat a csapat számára. Az Albán Köztársaság kivételesen felhatalmazhatja a csapat tagjait arra, hogy a nevében eljárjanak.

               Az Ügynökség a koordinációs tisztviselőjén keresztül közölheti az Albán Köztársasággal a csapatnak adott utasításokról alkotott véleményét. Ilyen esetben az Albán Köztársaság figyelembe veszi ezt a véleményt és a lehetőségekhez képest ezzel összhangban cselekszik.
               Ha a csapatnak adott utasítások nincsenek összhangban a műveleti tervvel, a koordinátor azonnal jelentést tesz az Ügynökség ügyvezető igazgatójának. Az ügyvezető igazgató meghozhatja a megfelelő intézkedéseket, köztük felfüggesztheti vagy megszüntetheti a fellépést.

               (4)A csapat tagjai feladataik ellátása és hatásköreik gyakorlása közben kötelesek saját egyenruhájukat viselni. A csapat tagjai kötelesek az egyenruhán jól látható személyazonosítót, valamint az Európai Unió és az Ügynökség jelével ellátott kék karszalagot viselni. A csapat tagjai az Albán Köztársaság nemzeti hatóságaival szembeni azonosítás céljából mindig kötelesek maguknál tartani a 7. cikk szerinti akkreditációs igazolványt.

               (5)A csapat tagjai feladataik ellátása és hatásköreik gyakorlása során a küldő tagállam nemzeti joga által engedélyezetteknek megfelelően szolgálati fegyvert, lőszert és felszerelést viselhetnek, illetve tarthatnak maguknál. Az Albán Köztársaság a csapat tagjainak bevetése előtt köteles értesíteni az Ügynökséget az engedélyezhető szolgálati fegyverekről, lőszerekről és felszerelésről, valamint a releváns jogi keretről és használatuk feltételeiről.

               (6)A csapat tagjai a feladataik ellátása és hatásköreik gyakorlása során a küldő tagállam és az Albán Köztársaság beleegyezésével, az Albán Köztársaság határőreinek vagy más releváns szakembereinek jelenlétében, az Albán Köztársaság nemzeti jogával összhangban alkalmazhatnak erőszakot, a szolgálati fegyverek, lőszerek és felszerelés használatát is ideértve. Az Albán Köztársaság engedélyezheti a csapat tagjai számára, hogy az Albán Köztársaság határőreinek vagy más releváns szakembereinek távollétében alkalmazzanak erőszakot. A műveleti tervben meghatározzák a fogadó tagállam hozzájárulásának megadására jogosult hatóságot.

               (7)Az Albán Köztársaság engedélyezheti a csapat tagjainak a nemzeti adatbázisaiba való betekintést, amennyiben arra a műveleti tervben, illetőleg a visszaküldési műveletekkel kapcsolatban meghatározott műveleti célok megvalósításához szükség van. A csapat tagjai csak a feladataik ellátásához és a műveleti tervben rögzített hatásköreik gyakorlásához, vagy a visszaküldési műveletekhez szükséges adatokba tekinthetnek be. Az Albán Köztársaság a csapat tagjainak bevetése előtt értesíti az Ügynökséget azokról a nemzeti adatbázisokról, amelyekbe a betekintést engedélyezi. A betekintést az Albán Köztársaság adatvédelemre vonatkozó nemzeti jogszabályaival összhangban kell végezni.

               5. cikk

               A fellépés felfüggesztése és megszüntetése

               (1)Az Ügynökség ügyvezető igazgatója – az Albán Köztársaság írásos értesítése után – felfüggesztheti vagy megszüntetheti a fellépést, ha az Albán Köztársaság nem tartja tiszteletben e megállapodás vagy a műveleti terv rendelkezéseit. Az ügyvezető igazgató köteles értesíteni az Albán Köztársaságot ennek okairól.

               (2)Az Albán Köztársaság – az Ügynökség írásos értesítése után – felfüggesztheti vagy megszüntetheti a fellépést, ha az Ügynökség vagy valamely részt vevő tagállam nem tartja tiszteletben e megállapodás vagy a műveleti terv rendelkezéseit. Az Albán Köztársaság köteles értesíteni az Ügynökséget ennek okairól.

               (3)Az Ügynökség ügyvezető igazgatója vagy az Albán Köztársaság felfüggesztheti vagy megszüntetheti a fellépést különösen az alapjogok, a visszaküldés tilalmának elve vagy az adatvédelmi szabályok megsértése esetén.

               (4)A fellépés megszüntetése nem érinti a megszüntetést megelőzően keletkezett, e megállapodás vagy a műveleti terv alkalmazásából fakadó jogokat és kötelezettségeket.

               6. cikk
               A csapat tagjainak kiváltságai és mentességei

               (1)A csapat tagjainak iratai, levelezése és vagyontárgyai – a (7) bekezdés értelmében megengedett végrehajtási intézkedések kivételével – sérthetetlenek.

               (2)A csapat tagjai mentességet élveznek az Albán Köztársaság büntető joghatósága alól hivatalos feladataik ellátása során a műveleti tervnek megfelelően végzett cselekmények vonatkozásában.

               Abban az esetben, ha a csapat valamely tagját bűncselekmény elkövetésével vádolják, erről haladéktalanul értesíteni kell az Ügynökség ügyvezető igazgatóját és a küldő tagállam illetékes hatóságát. Az eljárás bíróság előtti megindítását megelőzően az Ügynökség ügyvezető igazgatója – a küldő tagállam illetékes hatóságai és az Albán Köztársaság illetékes hatóságai által tett előterjesztések gondos mérlegelését követően – igazolja a bíróság számára, hogy a kérdéses cselekményt a hivatalos feladataik ellátása során, a műveleti tervnek megfelelően végzett cselekmények folyamán hajtották-e végre. Amíg az Ügynökség ügyvezető igazgatója nem ad igazolást, az Ügynökség és a küldő tagállam nem hoz semmiféle olyan intézkedést, amely akadályozhatná az Albán Köztársaság illetékes hatósági által a csapat tagjával szemben a későbbiekben esetlegesen lefolytatandó büntetőeljárást.

               Ha az adott cselekményt hivatalos feladatok ellátása során követték el, az eljárás nem kezdhető meg. Ha a cselekményt nem hivatalos feladatok ellátása során követték el, az eljárást folytatni lehet. Az Ügynökség ügyvezető igazgatójának igazolása jogilag kötelező az Albán Köztársaság jogszolgáltatására nézve. A csapat tagjainak biztosított kiváltságok és az Albán Köztársaság büntető joghatósága alóli mentesség nem jelent mentességet a küldő tagállam joghatósága alól.

               (3)A csapat tagjai mentességet élveznek az Albán Köztársaság polgári és közigazgatási jogi joghatósága alól hivatalos feladataik ellátása során a műveleti tervnek megfelelően végzett cselekmények vonatkozásában. Amennyiben a csapat tagjaival szemben az Albán Köztársaság bármely bírósága előtt polgári eljárás indul, erről haladéktalanul értesíteni kell az Ügynökség ügyvezető igazgatóját és a küldő tagállam illetékes hatóságát. Az eljárás bíróság előtti megindítását megelőzően az Ügynökség ügyvezető igazgatója – a küldő tagállam illetékes hatóságai és az Albán Köztársaság illetékes hatóságai által tett előterjesztések gondos mérlegelését követően – igazolja a bíróság számára, hogy a kérdéses cselekményt a csapat tagjai a hivatalos feladataik ellátása során, a műveleti tervnek megfelelően végzett cselekmények folyamán hajtották-e végre.

               Ha az adott cselekményt hivatalos feladataik ellátása során hajtották végre, az eljárás nem kezdhető meg. Ha az adott cselekményt nem hivatalos feladataik ellátása során hajtották végre, az eljárás folytatható. Az Ügynökség ügyvezető igazgatójának igazolása jogilag kötelező az Albán Köztársaság jogszolgáltatására nézve. Ha a csapat tagja indít keresetet, az eredeti keresethez közvetlenül kapcsolódó ellenkeresetek egyike tekintetében sem hivatkozhat a joghatóság alóli mentességére.

               (4)A csapat tagjainak az Albán Köztársaság büntető, polgári és közigazgatási jogi joghatósága alóli mentességét a küldő tagállam eseti alapon felfüggesztheti. A felfüggesztésnek minden esetben egyértelműnek kell lennie.

               (5)A csapat tagjai nem kötelezhetők tanúvallomás tételére.

               (6)Abban az esetben, ha a csapat tagjai a hivatalos feladataik ellátása során, a műveleti tervnek megfelelően végzett cselekmények folyamán okoztak kárt, az Albán Köztársaság felel a károkért.

               Ha a kárt súlyos gondatlansággal vagy szándékos kötelességszegéssel okozták vagy ha a cselekményt a részt vevő tagállamból származó csapat tagja nem hivatali feladatainak ellátása során követte el, az Albán Köztársaság az ügyvezető igazgató útján kártérítés megfizetését igényelheti az érintett részt vevő tagállamtól.

               Ha a kárt súlyos gondatlansággal vagy szándékos kötelességszegéssel okozták vagy ha a cselekményt a részt vevő tagállamból származó csapat azon tagja, aki az Ügynökség személyzetéhez tartozik nem hivatali feladatainak ellátása során követte el, az Albán Köztársaság kártérítés megfizetését igényelheti az Ügynökségtől.

               Az Albán Köztársaságban vis maior következtében bekövetkezett kárért sem az Albán Köztársaság, sem a részt vevő tagállam, illetve az Ügynökség nem visel felelősséget.

               (7)A csapat tagjaival szemben nem foganatosítható végrehajtási intézkedés, kivéve abban az esetben, ha hivatalos feladataikkal össze nem függő polgári eljárás indul ellenük.

               A csapat tagjainak azon vagyontárgyai, amelyek az Ügynökség ügyvezető igazgatójának igazolása szerint hivatalos feladataik ellátásához szükségesek, ítélet, határozat vagy végzés végrehajtása céljából nem foglalhatók le. Polgári eljárásban a csapat tagjainak személyes szabadsága nem korlátozható, és velük szemben kényszerintézkedés nem alkalmazható.

               (8)A csapat tagjainak az Albán Köztársaság joghatósága alóli mentessége nem jelent mentességet a küldő tagállamok joghatósága alól.

               (9)A csapat tagjai az Ügynökség számára nyújtott szolgáltatások tekintetében mentességet élveznek az Albán Köztársaság hatályos társadalombiztosítási rendelkezései alól.

               (10)A csapat tagjai mentességet élveznek az Ügynökség vagy a küldő tagállamok által részükre fizetett illetmények és járandóságok, valamint az Albán Köztársaságon kívülről származó bármilyen jövedelem tekintetében az Albán Köztársaságban fizetendő adók alól.

               (11)Az Albán Köztársaság – az általa elfogadott törvényekkel és rendeletekkel összhangban – lehetővé teszi a csapat tagjainak a személyes használatukra szolgáló árucikkek behozatalát, és a tárolás, a fuvarozás és a hasonló szolgáltatások díjainak kivételével biztosítja azok mentességét a vámok, az adók és a kapcsolódó díjak alól. Az Albán Köztársaság az ilyen árucikkek kivitelét is engedélyezi.

               (12)A csapatok tagjainak személyes poggyásza kizárólag annak alapos gyanúja esetén ellenőrizhető, hogy olyan árucikkeket tartalmaz, amelyek nem a csapat tagjainak személyes használatára szolgálnak, amelyek behozatalát vagy kivitelét az Albán Köztársaság jogszabályai tiltják, vagy amelyek az Albán Köztársaság karantén szabályainak hatálya alá tartoznak. Az ilyen személyes poggyász vizsgálata kizárólag a csapat érintett tagjának/tagjainak vagy az Ügynökség felhatalmazott képviselőjének jelenlétében végezhető.

               7. cikk
               Akkreditációs igazolvány

               (1)Az Ügynökség az Albán Köztársaság nemzeti hatóságai előtti azonosítás céljából az Albán Köztársasággal együttműködésben, az Albán Köztársaság hivatalos nyelvén/nyelvein és az Európai Unió intézményeinek valamely hivatalos nyelvén igazolványt állít ki a csapat tagjai részére, amely bizonyítja birtokosának az e megállapodás 4. cikkében és a műveleti tervben meghatározott feladatok ellátására és hatáskörök gyakorlására való jogosultságát. Az igazolvány a tag következő adatait tartalmazza: név és állampolgárság; rendfokozat vagy beosztás; nemrégiben készült digitális fénykép; valamint azok a feladatok, amelyek ellátására az adott személy a bevetés során jogosult.

               (2)Az akkreditációs igazolvány egy érvényes úti okmánnyal együtt feljogosítja a csapat tagját arra, hogy vízum és előzetes engedély nélkül az Albán Köztársaság területére belépjen.

               (3)Az igazolványt a fellépés végeztével vissza kell szolgáltatni az Ügynökségnek. Erről tájékoztatják az illetékes albán hatóságokat.

               8. cikk
               Alapjogok

               (1)A csapatok tagjai feladataik ellátása és hatásköreik gyakorlása során – különösen a menekültügyi eljárásokhoz való hozzáféréssel, az emberi méltósággal valamint a kínzás és az embertelen vagy lealacsonyító bánásmód tilalmával, a szabadsághoz való joggal, a visszaküldés tilalmának elvével és a kollektív kiutasítás tilalmával, a gyermekek jogaival, valamint a magán- és a családi élet tiszteletben tartásához fűződő joggal kapcsolatban – kötelesek maradéktalanul tiszteletben tartani az alapjogokat és az alapvető szabadságokat. Feladataik ellátása és hatásköreik gyakorlása során senkivel szemben semmilyen alapon – és különösen neme, faji vagy etnikai származása, vallása vagy meggyőződése, fogyatékossága, kora, szexuális irányultsága vagy nemi identitása miatt – nem alkalmazhatnak önkényes megkülönböztetést. A feladataik ellátása és hatásköreik gyakorlása során hozott valamennyi olyan intézkedésnek, amely kihat az alapjogokra és az alapvető szabadságokra, arányosnak kell lennie az általuk elérni kívánt céllal, és tiszteletben kell tartania ezen alapjogok és alapvető szabadságok lényegi elemeit.

               (2)Mindegyik Fél köteles gondoskodni olyan panaszkezelési mechanizmusról, amely kezeli a személyi állománya által hivatalos feladatainak ellátása keretében, e megállapodás hatálya alá tartozó közös művelet, gyorsreagálási határvédelmi művelet vagy visszaküldési művelet közben az alapjogok sérelmére elkövetett cselekményekkel kapcsolatos állításokat.

               9. cikk
               A személyes adatok kezelése

               (1)Személyes adatok kezelésére csak abban az esetben kerülhet sor, ha az Albán Köztársaság, az Ügynökség vagy a részt vevő tagállamok számára feladataik ellátása és az e megállapodás végrehajtására vonatkozó hatáskörük gyakorlása érdekében szükséges.

               (2)A személyes adatok Albán Köztársaság általi kezelésére az Albán Köztársaság nemzeti joga irányadó.

               (3)A személyes adatoknak az Ügynökség és a részt vevő tagállam(ok) általi adminisztratív célú kezelésére – ideértve a személyes adatoknak az Albán Köztársaság részére történő továbbítását is – a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló, 2008. november 27-i 2008/977/IB tanácsi kerethatározat, valamint az Ügynökség által az (EU) 2016/1624 rendelet 45. cikkének (2) bekezdése alapján a 45/2001/EK rendelet alkalmazása céljából elfogadott intézkedések irányadók.

               (4)Amennyiben az adatkezelés személyes adatok továbbításával jár, a tagállamok és az Ügynökség a személyes adatoknak az Albán Köztársaság részére történő továbbításának pillanatában jelzik, hogy az érintett adatokkal kapcsolatban – többek között azok továbbítása, törlése vagy megsemmisítése vonatkozásában – milyen általános vagy egyedi hozzáférési vagy felhasználási korlátozások vannak érvényben. Amikor a személyes adatok továbbítását követően válik nyilvánvalóvá, hogy ilyen korlátozásra van szükség, erről tájékoztatják az Albán Köztársaságot.

               (5)A fellépés során igazgatási célból gyűjtött személyes adatokat az Ügynökség, a részt vevő tagállamok és az Albán Köztársaság az alkalmazandó adatvédelmi jogszabályokkal összhangban jogosultak kezelni.

               (6)Az Ügynökség, a részt vevő tagállamok és az Albán Köztársaság minden egyes fellépés után közös jelentést állítanak össze e cikk (1)–(5) bekezdésének alkalmazásáról. Ezt a jelentést meg kell küldeni az Ügynökség alapjogi tisztviselőjének és adatvédelmi tisztviselőjének. E tisztviselők beszámolnak az Ügynökség ügyvezető igazgatójának.

               10. cikk

               A megállapodás végrehajtására hatáskörrel rendelkező illetékes hatóságok

               (1)Az e megállapodásnak az Albán Köztársaságban történő végrehajtására hatáskörrel rendelkező illetékes hatóság a belügyminisztérium.

               (2)Az Európai Uniónak e megállapodás végrehajtására hatáskörrel rendelkező illetékes hatósága az Ügynökség.

               11. cikk
               Vitarendezés és értelmezés

               (1)Az e megállapodás alkalmazásával összefüggésben felmerülő kérdéseket az Albán Köztársaság illetékes hatóságainak képviselői és az Ügynökség képviselői együttesen vizsgálják meg, és ennek keretében az Ügynökség konzultációt folytat az Albán Köztársasággal szomszédos tagállammal vagy tagállamokkal.

               (2)Ha az előzetes rendezés nem vezet eredményre, az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos jogvitákat az Albán Köztársaság és az Európai Bizottság rendezi kizárólag tárgyalásos úton, és ennek keretében az Európai Bizottság konzultációt folytat az Albán Köztársasággal szomszédos bármely tagállammal.

               12. cikk
               A megállapodás hatálybalépése, időbeli hatálya és megszűnése

               (1)E megállapodást a Felek saját belső jogi eljárásaiknak megfelelően hagyják jóvá.

               (2)E megállapodás az attól a naptól számított második hónap első napján lép hatályba, amelyen a Felek értesítették egymást arról, hogy az (1) bekezdésben említett belső jogi eljárásokat lefolytatták.

               (3)Ez a megállapodás határozatlan ideig érvényes. E megállapodást a Felek közös megegyezéssel írásos megállapodás útján, vagy bármely Fél egyoldalúan megszüntetheti. Ez utóbbi esetben a megállapodást megszüntetni vagy felfüggeszteni kívánó Fél ilyen irányú szándékáról írásban értesíti a másik Felet. A megszűnés az értesítés hónapját követő második hónap első napjától hatályos.

               (4)Az e cikken alapuló értesítéseket az Európai Unió esetében az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságának, az Albán Köztársaság esetében az Albán Köztársaságban a külügyekért felelős minisztériumnak kell küldeni.

               Kelt ….-ban/-ben …..-án/-én

               két-két eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és albán nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

               Aláírások:

               EGYÜTTES NYILATKOZAT IZLANDRA, NORVÉGIÁRA, SVÁJCRA ÉS LIECHTENSTEINRE VONATKOZÓAN

               A Szerződő Felek tudomásul veszik az Európai Unió, valamint Norvégia, Izland, Svájc és Liechtenstein között fennálló szoros kapcsolatot, különös tekintettel az említett országoknak a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és továbbfejlesztéséhez történő társulásáról szóló, 1999. május 18-i és 2004. október 26-i megállapodásra.

               Ilyen körülmények között kívánatos, hogy egyfelől Norvégia, Izland, Svájc és Liechtenstein, másfelől az Albán Köztársaság hatóságai a jelen megállapodás feltételeihez hasonló feltételekkel haladéktalanul kétoldalú megállapodásokat kössenek az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által az Albán Köztársaság területén végzett fellépésekről.