|

52010PC0140

2010/0078 (NLE)  Javaslat: a Tanács rendelete az 1858/2005/EK tanácsi rendelettel a többek között a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Koreai Köztársaságban feladott – akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – acél drótkötelek és -kábelek behozatalára történő kiterjesztéséről, valamint a Malajziában feladott behozatalokra vonatkozó vizsgálat megszüntetéséről  /* COM/2010/0140 végleges - NLE 2010/0078 */

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2010.4.9.COM(2010)140 végleges2010/0078 (NLE)Javaslat:A TANÁCS RENDELETEaz 1858/2005/EK tanácsi rendelettel a többek között a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Koreai Köztársaságban feladott – akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – acél drótkötelek és -kábelek behozatalára történő kiterjesztéséről, valamint a Malajziában feladott behozatalokra vonatkozó vizsgálat megszüntetésérőlINDOKOLÁSA javaslat háttere |A javaslat okai és céljai E javaslat az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) alkalmazását érinti a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozataláról szóló 1858/2005/EK tanácsi rendelettel elrendelt dömpingellenes intézkedéseknek a Koreai Köztársaságban és Malajziában feladott behozatalokkal történő lehetséges kijátszásának feltárását célzó vizsgálatban. |Háttér-információk Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben készült, és az alaprendeletben és különösen annak 13. cikkében megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően elvégzett vizsgálat eredményeként jött létre. |Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A jelenleg hatályos intézekedéseket a többek között a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1858/2005/EK tanácsi rendelet rendelte el. |Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Tárgytalan. |Konzultáció az érdekeltekkel; hatásvizsgálat |Konzultáció az érdekeltekkel |Az eljárásban érintett érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az alaprendelet rendelkezései szerint a vizsgálat során megvédjék érdekeiket. |Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |Külső szakértők bevonására nem volt szükség. |Hatásvizsgálat E javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, tartalmazza viszont a vizsgálandó körülmények részletes listáját. |A javaslat jogi elemei |A javasolt intézkedés összefoglalása 2009. augusztus 12-én a Bizottság közzétette a 734/2009/EK rendeletet, mellyel a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára az 1858/2005/EK tanácsi rendelettel elrendelt dömpingellenes intézkedéseknek a Koreai Köztársaságban és Malajziában feladott, akár a Koreai Köztársaságból és Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett acél drótkötelek és -kábelek behozatala által megvalósuló esetleges kijátszására vonatkozóan vizsgálatot indított. A vizsgálat megindítására az európai uniós acéldrótkötél-gyártók összekötő bizottsága által benyújtott kérelmet követően került sor, mely kérelem szerint az intézkedéseket kijátsszák azáltal, hogy a termékeket a Kínai Köztársaságban és Malajziában átrakodják. A mellékelt tanácsi rendelet-tervezet az elvégzett vizsgálat megállapításain alapul. A vizsgálat megerősítette, hogy a Kínából származó acél drótkötelek és -kábelek átrakodása a Koreai Köztársaságban történik, és az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésében szereplő, a kijátszás megállapítására vonatkozó összes egyéb kritérium teljesül. A Malajziában feladott termékekre vonatkozóan nem lehetett megállapítani, hogy az intézkedéseket kijátszották volna. Ezért javasolják a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára elrendelt, hatályban lévő dömpingellenes intézkedéseknek a Koreai Köztársaságban feladott azonos termék behozatalára történő kiterjesztését. A vám a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára alkalmazandó országos vámmal egyenlő (60,4%). A vámot a vizsgálat megindításának napjától kell kivetni. Több koreai együttműködő gyártó mentességet kért a lehetséges kiterjesztett intézkedések alól. Mentesség nyújtása javasolt azon vállalatok számára, melyek teljes mértékben együttműködtek és melyekről megállapították, hogy nem játszották ki az intézkedéseket. A vonatkozó tanácsi rendeletet legkésőbb 2010. május 11-ig kell kihirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |Jogalap A Tanács 1225/2009/EK rendelete (2009. november 30.) az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről és különösen e rendelet 13. cikke. |A szubszidiaritás elve A javaslat az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható. |Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt: |Az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet írja le, és nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak. |Nem szükséges annak feltüntetése, hogy az Unióra, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, a gazdasági szereplőkre és a polgárokra háruló pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható, és e teher milyen mértékben arányos a javaslat célkitűzésével. |A jogi aktus típusának megválasztása |Javasolt aktus: rendelet. |Más jogi aktus nem felelne meg a következők miatt: A fent említett alaprendelet nem rendelkezik alternatív lehetőségekről. |Költségvetési vonzatok |A javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést érintő vonzatai. |2010/0078 (NLE)Javaslat:A TANÁCS RENDELETEaz 1858/2005/EK tanácsi rendelettel a többek között a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Koreai Köztársaságban feladott – akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – acél drótkötelek és -kábelek behozatalára történő kiterjesztéséről, valamint a Malajziában feladott behozatalokra vonatkozó vizsgálat megszüntetésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 13. cikkére,tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,mivel:1.  AZ ELJÁRÁS2.  Meglévő intézkedések és korábbi vizsgálatok3.  Az 1796/1999/EK rendelettel[2] (a továbbiakban: eredeti rendelet) a Tanács 60,4%-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára. A továbbiakban ezen intézkedések elnevezése „eredeti intézkedések”, az eredeti rendelettel elrendelt intézkedéseket eredményező vizsgálaté pedig „eredeti vizsgálat”.4.  2004-ben, miután megállapították, hogy a Kínából származó acél drótkötelek és -kábelek Marokkóban történő átrakodásával kijátszották az eredeti intézkedéseket az alaprendelet 13. cikke szerint, az 1886/2004/EK tanácsi rendelettel[3] kiterjesztették az intézkedéseket a Marokkóban feladott, azonos acél drótkötelek és -kábelek behozatalára is. Hasonlóképpen, miután egy, az alaprendelet 13. cikke szerinti vizsgálat során megállapították, hogy az Ukrajnából származó behozatalokra vonatkozó eredeti intézkedéseket Moldovában történő átrakodással kijátszották, a 760/2004/EK tanácsi rendelettel[4] kiterjesztették az intézkedéseket a Moldovában feladott, azonos acél drótkötelek és -kábelek behozatalára is.5.  Az 1858/2005/EK rendelettel[5] a Tanács – egy hatályvesztési felülvizsgálatot (a továbbiakban: hatályvesztési felülvizsgálat) követően – a többek között a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára végleges dömpingellenes vámot vetett ki az eredeti intézkedések szintjén. Az így kivetett vám marad hatályban és elnevezése a továbbiakban: „a hatályban lévő intézkedések”.6.  A kérelem7.  2009. június 29-én a Bizottsághoz az alaprendelet 13 cikkének (3) bekezdése alapján kérelmet nyújtottak be a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára elrendelt dömpingellenes intézkedések állítólagos kijátszásának kivizsgálására. A kérelmet az európai uniós acéldrótkötél-gyártók összekötő bizottsága (EWRIS) nyújtotta be az uniós acéldrótkötél- és kábelgyártók (a továbbiakban: kérelmező) nevében.8.  A kérelemben azt állították, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelését követően a kereskedelem szerkezetében jelentős változás következett be: a Kínai Népköztársaságból, a Koreai Népköztársaságból és Malajziából került sor az Unióba irányuló kivitelre, ami csak a hatályban lévő intézkedések elrendelésével indokolható megfelelően illetve magyarázható meg gazdasági szempontból. A kereskedelem szerkezete állítólagosan a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek Koreai Köztársaságban és Malajziában történő átrakodása miatt változott meg.9.  A kérelemben azt állították továbbá, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatásai nem tudtak teljes mértékben érvényesülni az ár és a mennyiség tekintetében. Ezenkívül elegendő bizonyíték volt arra, hogy a Koreai Köztársaságból és Malajziából érkező megnövekedett behozatal esetében az eredeti vizsgálatban megállapított, kárt nem okozó áraknál jóval alacsonyabb árakat alkalmaztak.10.  Végül a kérelmező azt állította, hogy a Koreai Köztársaságban és Malajziában feladott acél drótkötelek és -kábelek árait dömpingelték az eredeti vizsgálat során a hasonló termékre megállapított rendes értékhez képest.11.  Az eljárás megindítása12.  Miután a tanácsadó bizottsággal való konzultációt követően megállapították, hogy elegendő prima facie bizonyíték áll rendelkezésre a vizsgálatnak az alaprendelet 13. cikke szerinti megindításához, a Bizottság a 734/2009/EK rendelettel[6] (a továbbiakban: a vizsgálatot megindító rendelet) vizsgálatot indított. Az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének alapján a Bizottság a vizsgálatot megindító rendelettel utasította a vámhatóságokat is, hogy vegyék nyilvántartásba a Koreai Köztársaságban és Malajziában feladott acél drótkötelek és –kábelek behozatalait.13.  A vizsgálat14.  A Bizottság hivatalosan értesítette Kína, a Koreai Köztársaság és Malajzia hatóságait, a szóban forgó országok gyártóit/exportőreit és kereskedőit, az ismert érintett uniós importőröket és a kérelmező uniós gazdasági ágazatot a vizsgálat megindításáról. Kérdőíveket küldtek azoknak a kínai, koreai köztársaságbeli és malajziai ismert gyártóknak/exportőröknek, melyeket a Bizottság a kérelemből vagy az Európai Unió koreai köztársaságbeli és malajziai misszióján keresztül ismert vagy akik jelentkeztek a vizsgálatot megindító rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében megállapított határidőkön belül. Kérdőíveket küldtek továbbá a kérelemben megnevezett koreai köztársaságbeli és malajziai kereskedőknek és uniós importőröknek. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és a vizsgálatot megindító rendeletben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek.15.  A Koreai Köztársaságból 15 gyártó/exportőr és 2 kereskedő, Malajziából 2 gyártó/exportőr, Kínából 5 gyártó/exportőr, az Unióból ezekkel kapcsolatban álló 2 importőr illetve kapcsolatban nem álló 10 importőr, valamint az Európai Acéldrótkötél-Importőrök Szövetsége jelentkezett. Több más vállalat azt állította, hogy nem vett részt a vizsgálat tárgyát képező termék gyártásában illetve kivitelében.16.  A következő vállalatok küldték vissza a kitöltött kérdőíveket és azt követően az ő telephelyeiken került sor ellenőrző látogatásokra:Koreai köztársaságbeli gyártók/exportőrök:-  Bosung Wire Rope Co, Ltd., Kimhae-Si,-  Chung Woo Rope Co., Ltd., Busan,-  CS Co., Ltd, Yangsan-City,-  Cosmo Wire Ltd., Ulsan,-  Dae Heung Industrial Co., Ltd., Haman – Gun,-  DSR Wire Corp., Suncheon-City és a vele kapcsolatban álló DSR Corp., Busan vállalat,-  Goodwire Mfg., Co., Ltd., Yangsan-city,-  Kiswire Ltd., Seoul,-  Line Metal Co., Ltd., Changnyoung-Gun,-  Manho Rope & Wire Ltd., Busan,-  Shin Han Rope Co.,Ltd., Incheon,-  Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, Busan,-  Young Heung Iron & Steel Co., Changwon CityKoreai köztársaságbeli kereskedők:-  Trion Co Ltd., BusanMalajziai gyártók/exportőrök:-  Kiswire Sdn. Bhd., Johor Bahru,-  Southern Wire Industries (M) Sdn. Bhd., Shah Alam, SelangorKínai gyártók/exportőrök:-  Qingdao DSR, Qingdao,-  Kiswire Qingdao Ltd., Qingdao,-  Young Heung (TAICANG) Steel Wire Rope Co., Ltd., Tai Cang CityVelük kapcsolatban álló importőrök:-  Kiswire Europe, Hollandia,-  Verope AG, Svájc .-  Vizsgálati időszak-  A vizsgálati időszak (a továbbiakban: VI) a 2008. július 1 – 2009. június 30. közötti időszakra terjedt ki. A kereskedelem szerkezetében bekövetkezett állítólagos változás kivizsgálására irányuló adatgyűjtés 1999-től a vizsgálati időszak végéig tartott.-  A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI-  Általános szempontok-  Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése alapján az intézkedések kijátszásának megállapítása érdekében folyamatosan vizsgálták a következőket: megváltozott-e a kereskedelem szerkezete harmadik országok és az Unió között; ez a változás olyan gyakorlatból, eljárásból vagy munkából eredt-e, melynek a vám kivetésén kívül nem volt elfogadható oka vagy gazdasági indoka; volt-e bizonyíték a kárra vagy arra, hogy a vám kárcsökkentő hatásait aláásták a hasonló termék árai és/vagy mennyiségei; és volt-e bizonyíték a dömpingre a hasonló termékre vonatkozóan korábban meghatározott rendes érték tekintetében, szükség esetén az alaprendelet 2. cikkének rendelkezései értelmében.-  Az érintett termék és a hasonló termék-  Az eredeti vizsgálatban meghatározott érintett termék a jelenleg az ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 és ex 7312 10 98 KN-kód alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból származó, 3 mm-t meghaladó legnagyobb keresztmetszetű acél drótkötél és -kábel (melyet a gazdasági ágazatban gyakran SWR-nek neveznek, „steel ropes and cables”), beleértve a zárt sodrású kötelet is, de a rozsdamentes acél drótkötelet és -kábelt nem (a továbbiakban: érintett termék).-  A vizsgálat tárgyát képező termék a jelenleg az érintett termékkel megegyező KN-kódok alá besorolt, a Koreai Köztársaságban és Malajziában feladott, 3 mm-t meghaladó legnagyobb keresztmetszetű acél drótkötél és kábel, beleértve a zárt sodrású kötelet is, de a rozsdamentes acélkötelet és -kábelt nem (a továbbiakban: a vizsgált termék).-  A vizsgálat rámutatott, hogy a Kínából az Unióba exportált, illetve a Koreai Köztársaságban és Malajziában feladott, az Unióba szánt acél drótkötelek és -kábelek ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek és ugyarra a célra használják fel, ezért azokat az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.-  Az együttműködés mértéke és a kereskedelmi volumen meghatározása-  A fenti (11) preambulumbekezdésben említettek szerint a Koreai Köztársaságból 14 exportőr/gyártó, Malajziából 2 exportáló gyártó, Kínából pedig 3 exportáló gyártó működött együtt azáltal, hogy visszaküldte a kitöltött kérdőíveket.Koreai Köztársaság17.  A kitöltött kérdőív benyújtását követően egy koreai vállalat értesítette a Bizottságot arról, hogy csődbeement, ezért viszavonta együttműködését.18.  Egy másik koreai vállalat esetében a 18. cikk (1) bekezdésének alkalmazását találták indokoltnak a (45) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt.19.  Az együttműködő koreai exportáló gyártók a vizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló összes koreai export 81%-át képviselték a COMEXT szerint. Így mégha az együttműködés jelentős mértékű volt is, az együttműködő gyártók/exportőrök nem fedték le teljes egészében a Koreai Köztársaságból exportált acél drótkötél és –kábel teljes volumenét. Ezért a teljes exportvolumen a COMEXT adatain alapult.Malajzia20.  Malajziában 2 ismert gyártó van. A malajziai 2 együttműködő vállalat összes kivitelének mennyisége meghaladta a vizsgált termék a COMEXT-be bejegyzett importvolumenét. Emiatt úgy tekintették, hogy az exportáló gyártók képviselik az acél drótköteleknek és -kábeleknek a Malajziából az Unióba irányuló összkivitelét.21.  A kérelmező azt állította, hogy a COMEXT-adatok nem megbízhatóak, ezért a Malajziából az Európai Unióba irányuló teljes exportvolumen meghatározásakor nem ezekre az adatokra kellene támaszkodni. A vizsgálat során azonban az importadatokat összevetették a malajziai hivatalos statisztikákkal és a kérdőívekre adott, ellenőrzött válaszokkal. Ebből az elemzésből nem az derült ki, hogy a Malajziából történő tényleges export meghaladta volna az együttműködő malajziai vállalatok által bejelentett exportot. Így el kellett utasítani a kérelmező érvelését.Kínai Népköztársaság22.  Alacsony szintű volt az együttműködés a kínai gyártók/exportőrök részéről: az exportőrök/gyártók közül csupán 3 küldte vissza a kitöltött kérdőívet. Ráadásul e vállalatok egyike sem exportálta az érintett terméket az Unióba, és Malajziába is csak nagyon csekély mennyiségben. Az együttműködő vállalatok kivitelei a Koreai Köztársaságba irányuló kínai összkivitel 41%-át képviselték. Ezért az együttműködő felek által benyújtott információk alapján nem lehetett ésszerűen meghatározni a Kínából származó acél drótkötelek és -kábelek exportvolumenét.23.  A fentiek figyelembevételével, az acél drótkötelek és -kábelek Unióba történő behozatalára, illetve a Kínából a Koreai Köztársaságba és Malajziába irányuló kivitelére vonatkozó megállapításokat részben a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni az alaprendelet 18. cikke értelmében. A COMEXT-adatokat használták fel a Kínából az Unióba történő összbehozatal volumenének meghatározásához. A kínai, koreai és malajziai nemzeti statisztikákat használták fel a Kínából a Koreai Köztársaságba és Malajziába történő összbehozatal mennyiségének meghatározásához. Az adatokat összevetették a különböző statisztikai forrásokkal és megerősítették olyan egyéb statisztikai adatbázisok alapján mint a Globális Kereskedelmi Atlasz, a Kínai Exportadatbázis, és a Koreai Köztársaság és Malajzia vámhatóságai által szolgáltatott adatok.24.  A koreai, malajziai és kínai statisztikákban rögzített importvolumenek az érintett terméknél vagy a vizsgált terméknél szélesebb körű termékcsoportra vonatkoztak. Emiatt a jelenlegi vizsgálat megállapításai alapján megfelelően kiigazították a statisztikákat.25.  A kereskedelem szerkezetének megváltozásaAz acél drótkötelek és -kábelek Unióba történő behozatala26.  Az acél drótkötelek és -kábelek Kínából az Unióba történő behozatala először szinte nullára esett vissza az intézkedések 1999-es elrendelését követően. A 2003–2006 közötti fokozatos növekedést követően – 2006-ban a behozatal 8 656 tonnán tetőzött – megfordult a tendencia és a behozatal mennyisége 2006 és a VI között újból csökkent, több mint 40%-kal.27.  Másrészt az acél drótkötelek és -kábelek Koreából az Unióba történő behozatala jelentősen, kb. 11 123 tonnáról 48 214 tonnára nőtt 1999 és 2008 között. Az éves növekedés abszolút értékben 2002-ben és 2003-ban volt a legjelentősebb, azt követően pedig 2006-ban és 2007-ben.28.  A panaszban szereplő, valamint az Európai Unió koreai köztársaságbeli missziójától kapott információk alapján úgy tekinthető, hogy a jelenlegi vizsgálat kiterjedt a vizsgált termék tényleges koreai gyártóinak nagy többségére, ha nem mindegyikére . Emiatt úgy tekinthető, hogy a nem együttműködő koreai vállalatok Unióba irányuló exportját – mely a Koreai Köztársaságból származó teljes exportmennyiség közel 19%-át tette ki – a (18) és (45) preambulumbekezdésben említett gyártókon kívül főleg kereskedők végezték.29.  E vállalatok láthatóan növelték az EU-ba irányuló exportjukat 2006-ban és 2007-ben. Az említett években a kivitel közel 20%-kal meghaladta a 2005-ös exportot. 2005 az első év, melyre vonatkozóan ezen a szinten rendelkezésre állnak adatok. A nem együttműködő vállalatok kivitelei 2008-tól kezdődően csökkentek, amihez figyelembe kell venni a koreai hatóságok által ebben az időszakban végzett, az (50) preambulumbekezdésben ismertetett vizsgálatot.30.  Malajziát illetően a COMEXT-adatok és az együttműködő vállalatok összkivitele azt mutatják, hogy a Malajziából az Unióba irányuló kivitel a múltban szintén folyamatosan nőtt. A növekedés 2005 és a VI között volt a legjelentősebb és a legszilárdabb, amikoris Malajzia Unióba irányuló exportja megduplázódott.31.  Az 1. táblázat tartalmazza az acél drótköteleknek és -kábeleknek a fent említett országokból az Unióba behozott mennyiségeit az intézkedések 1999-es elrendelésétől a vizsgálati időszakig.1. táblázat: Az acél drótkötelek és -kábelek Unióba történő behozatalának alakulása az intézkedések elrendelése ótaBehozatal volumene (tonna) | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |Kína | Nincs adat | 414 | 283 | 394 | 913 | 2 809 |Az összbehozatal megoszlása | - | 1% | 1% | 1% | 2% | 5% |Koreai Köztársaság | 11 122 | 12 486 | 13 280 | 16 223 | 22 302 | 31 862 |Az összbehozatal megoszlása | - | 29% | 32% | 37% | 47% | 52% |Malajzia | 2 989 | 2 366 | 4 171 | 3 371 | 4 836 | 4 426 |Az összbehozatal megoszlása | - | 5% | 10% | 8% | 10% | 7% |Behozatal volumene (tonna) | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | VI |Kína | 4 945 | 8 656 | 6 219 | 6 795 | 4 987 |Az összbehozatal megoszlása | 7% | 11% | 7% | 7% | 6% |Koreai Köztársaság | 34 536 | 39 128 | 45 783 | 48 213 | 43 185 |Az összbehozatal megoszlása | 50% | 50% | 55% | 53% | 50% |Nem együttműködő koreai vállalatok | 11 577 | 14 042 | 14 160 | 10 287 | 8 391 |Index (2005=100) | 100 | 121 | 122 | 89 | 72 |Malajzia | 5 123 | 7 449 | 8 142 | 9 685 | 10 116 |Az összbehozatal megoszlása | 7% | 10% | 10% | 11% | 12% |Együttműködő malajziai vállalatok (index, 2006=100) | – | 100 | 102 | 148 | 144 |Forrás: COMEXT, Koreai statisztika (KITA)32.  A fenti három kereskedelmi forgalom alakulását illetően megfigyelhető, hogy különösen 2005 óta a koreai exportőrök és részben a malajziai exportőrök jóval többet értékesítettek, mint a kínai exportőrök és a volumen tekintetében a kínai exportőrök helyébe léptek az Unió piacán.33.  A globális gazdasági megtorpanás miatt – mely egybeesik a vizsgálati időszakkal – csökkent az acél drótkötelek és –kábelek értékesített mennyisége, illetve lelassult a növekedés valamennyi érintett ország között. A csökkenés azonban a Kínából az Unióba történő behozatalok esetében volt a legjelentősebb (-27%).A Koreai Köztársaságba és Malajziába irányuló kínai export34.  Az acél drótkötelek és -kábelek (valamennyi átmérő) kivitelének drasztikus növekedése a Kínából a Koreai Köztársaságba irányuló export esetében is megfigyelhető ugyanezen időszak alatt: az 1999. évi viszonylag jelentéktelen mennyiség (2 519 tonna) 78 822 tonnára emelkedett 2008-ban. Az emelkedés 2005 és 2008 között volt a legszámottevőbb, amikoris a behozatal megnégyszereződött. Az utóbbi években Kína volt az acél drótkötelek és –kábelek legnagyobb, Koreába szállító exportőre: az acél drótkötelek és –kábelek összbehozatalának 89%-át képviselte. Csak az érintett termék (a 3 mm-t meghaladó átmérőjű termékek) becsült importja 58 885 tonna volt 2008-ban.35.  Ha csak a nem együttműködő koreai vállalatok behozatalait vizsgáljuk, akkor ugyanilyen drasztikus növekedés figyelhető meg, vagyis 2007-ben és 2008-ban ezen vállalatok Kínából származó behozatala megnégyszereződött. Bár ezt követően csökkenni kezdett a behozatal, még mindig jóval a 2005-ös behozatali szint felett maradt és továbbra is igen jelentős mennyiséget képviselt.2. táblázat: Kínai termékek Koreai Köztársaságba történő behozatala 1999 és a vizsgálati időszak közöttKoreai Köztársaság | 152 657 | 159 584 | 160 113 | 142 413 |Index | 100 | 105 | 105 | 93 |Malajzia (indexált) | 100 | 164 | 171 | 157 |37.  Forrás: Az együttműködő gyártók által szolgáltatott, ellenőrzött információk38.  A kereskedelem szerkezetének változására vonatkozó következtetés39.  Az Unióba irányuló kínai export 2006-tól tartó általános csökkenése, ezzel párhuzamosan pedig az eredeti intézkedések elrendelését követően, különösen pedig 2008-ig a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó export növekedése, valamint a Kínából a Koreai Köztársaságba irányuló export növekedése egyfelől az említett országok, másfelől az Unió közötti kereskedelem szerkezetének változását jelezték. A Koreai Köztársaság esetében ez a következtetés vonható le globálisan, a 2005 és 2007 közötti időszakot illetően pedig külön a nem együttműködő vállalatokra vonatkozóan is.40.  Olyan észrevételek érkeztek, melyek szerint a koreai acél drótkötelek és –kábelek Unióba irányuló exportjának növekedése éveken át stabil volt, hirtelen növekedés nélkül; az ilyen hirtelen növekedés állítólag a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változás megállapításának előfeltétele. Azt állították továbbá, hogy a növekedést inkább a koreai acéldrótkötél- és –kábelipar természetes fejlődésének kell tekinteni.41.  Először is az alaprendelet 13. cikke szerint a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változást nem kizárólag úgy definiálják, hogy az egy vizsgálat tárgyát képező ország behozatalának hirtelen növekedése. Másodszor, a vizsgálat rámutatott, hogy míg az Unióba irányuló koreai export 2006-ban és 2007-ben jelentősen megnőtt, addig a koreai gyártók termelése stabil maradt az említett években. Így nem lehetett azt a következtést levonni, hogy a koreai export volumenének alakulása kizárólag a koreai acéldrótkötél- és –kábelipar természetes fejlődésének eredménye. Végül az egyrészt a Kína és az Unió közötti, másrészt a Kínából Koreába és Koreából az Unióba irányuló kereskedelmi forgalom 2006 óta megfigyelhető, nagyrészt ellentétes tendenciái egyértelműen azt mutatják, hogy az Unió és a harmadik országok közötti kereskedelem szerkezete megváltozott. Ezért ezeket az érveket el kellett utasítani.42.  Az intézkedések kijátszásának jellege43.  A 13. cikk (1) bekezdése előírja, hogy a kereskedelem szerkezetének megváltozása olyan gyakorlat, eljárás vagy munka eredményeként áll elő, melynek a vám kivetésén kívül semmilyen más megfelelő magyarázata és gazdasági indoka nincs. A fent említett gyakorlat, eljárás vagy munka többek között magában foglalja az intézkedések tárgyát képező termék harmadik országokon keresztül történő feladását, valamint részek összeszerelését egy összeszerelési tevékenység keretében az Unióban vagy egy harmadik országban. Ebből a célból az összeszerelési tevékenységek meglétét az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján állapították meg.Koreai KöztársaságÁtrakodás44.  Az együttműködő és nem együttműködő vállalatok által Koreában gyártott, oda vagy onnan importált acél drótkötelek és –kábelek – beleértve a Kínán és az Unión kívüli országokba illetve azokból történő importot – rendeltetési helyének átfogó elemzése azt mutatta, hogy a Koreából az Unióba irányuló export bizonyos mennyiségei kínai eredetű, Koreába irányuló behozatalok voltak, mivel ezek a behozatalok nem más harmadik országokból származtak illetve nem belföldi koreai gyártók által előállított termékekből álltak.45.  Ezenkívül az acél drótkötelek és -kábelek – koreai statisztikák szerinti – koreai összkivitelének az együttműködő exportáló gyártók termelésére vonatkozó ellenőrzött információkkal való összehasonlítása azt mutatta, hogy a VI alatt a koreai gyártók exportra szánt termelése (118 856 tonna) lényegesen alacsonyabb volt, mint a Koreából származó összkivitel (156 440 tonna). Tekintettel a koreai vállalatok e vizsgálatban való nagyfokú együttműködésére, az említett eltérés nem magyarázható olyan gyártókkal, akik esetleg nem működtek együtt a vizsgálat során.46.  A vizsgálat azt is feltárta, hogy egyes uniós importőrök a Kínából származó acél drótköteleket és -kábeleket a jelenlegi vizsgálatban nem együttműködő koreai exportőröktől szerezték be. Ezeket az információkat a koreai kereskedelmi adatbázisok alapján leellenőrizték, és azt lehetett megállapítani, hogy az említett nem együttműködő vállalatok által exportált acél drótkötelek és –kábelek legalább egy részét valóban Kínából szerezték be.47.  Az együttműködő vállalatokról megállapítható, hogy egyikük sem rakodta át az érintett terméket a Koreai Köztársaságban a VI alatt. Néhányan közülük importáltak ugyan acél drótköteleket és -kábeleket Kínából, de a termékeket kizárólag a belföldi piacon illetve más exportpiacokon értékesítették.48.  Az egyik vállalat esetében megállapították, hogy hamis információkat szolgáltatott a kérdőívre adott válaszában. Ezenkívül részben megtagadta az információkhoz való hozzáférést az ellenőrző látogatás során. Emiatt e vállalat esetében a megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre alapozták, az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében. A 18. cikk (4) bekezdésének megfelelően a vállalatot értesítették arról a szándékról, hogy figyelmen kívül hagyják az általa benyújtott információkat, és lehetőséget biztosítottak számára, hogy meghatározott határidőn belül további magyarázatokkal szolgáljon.49.  Az értesítést követően a vállalat elismerte, hogy a múltban kijátszotta az intézkedéseket azáltal, hogy meghamisította a Kínában vásárolt termékek származási bizonyítványait. Másfelől a vállalat azt állította, hogy elegendő információt szolgáltatott a VI alatti termeléséről, eladásairól és beszerzéseiről, és hogy ezen adatok ellenőrzésre kerültek a helyszínen. Azt állította továbbá, hogy mindez elég annak megállapításához, hogy nem játszotta ki a hatályban lévő intézkedéseket a VI során.50.  Mindazonáltal figyelembe véve, hogy a vállalat elismerte, hogy kijátszotta az intézkedéseket és ezenkívül megpróbálta félrevezetni a vizsgálatot, helyénvalónak tűnik figyelmen kívül hagyni a vállalat által szolgáltatott összes adatot és nem mentesíteni a vállalatot a kiterjesztett intézkedések alól, mint azt a (77) preambulumbekezdés említi.51.  A (18) preambulumbekezdésben említettek szerint egy vállalat értesítette a Bizottságot arról, hogy csődbement, és vissza is vonta együttműködését. A fentiek alapján az e vállalatra vonatkozó megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni, az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében.52.  E tények alapján arra a következtetésre jutottak, hogy bár egyik koreai együttműködő gyártóról sem állapítható meg, hogy részt vett az átrakodásban, átrakodásra került sor a VI alatt és az azt megelőző években. Ezt megerősítik a kereskedelem szerkezetének a (37) preambulumbekezdésben leírt változására vonatkozó megállapítások is.53.  Megjegyzendő, hogy az OLAF 2007-ben vizsgálatot indított, mely az azonos termék Koreán keresztül történő átrakodására irányult. A koreai hatóságok ezzel egyidejűleg tudvalevőleg vizsgálatokat folytattak, melyek tárgya az intézkedések állítólagos kijátszása volt, és arra a következtetésre jutottak, hogy több vállalat – főleg kereskedők – csalást követtek el azáltal, hogy meghamísították a Kínából Koreába importált acél drótkötelek és -kábelek származási bizonyítványait a termék újrakivitelekor.54.  Így megerősítést nyert annak ténye, hogy a Kínából származó termékeket a Koreai Köztársaságban átrakodták.Összeszerelési tevékenység55.  Minden egyes együttműködő vállalat esetében megvizsgálták a nyersanyagforrásokat és az előállítási költségeket annak megállapítására, hogy bármely, a Koreai Köztársaságban végzett összeszerelési tevékenység kijátssza-e az intézkedéseket a 13. cikk (2) bekezdésében szereplő kritériumok szerint. Egyik esetben sem érte el, ill. nem haladta meg a Kínából származó nyersanyag (huzalalapanyag vagy félkész termék) a késztermék részei összértékének 60%-át. Emiatt nem volt szükség annak vizsgálatára, hogy elérték-e vagy sem a hozzáadott érték 25%-os küszöbértékét.MalajziaÁtrakodás56.  A vizsgálat megállapította, hogy egyik malajziai együttműködő gyártó sem importálta az érintett terméket Kínából a VI alatt.57.  Az együttműködő vállalatok Unióba irányuló kiviteleinek a Malajziából az Unióba irányuló összkivitelből való részesedése alapján – a COMEX-adatok szerint– azt a következtetést lehet levonni, hogy a Malajziából történő behozatalok statisztikákban kimutatott növekedése teljes mértékben az együttműködő vállalatok kiviteleinek növekedésével magyarázható. E következtetést megerősíti a tényleges malajziai gyártók azonos időszak alatti gyártási összvolumenének a (36) preambulumbulumbekezdésben említett növekedése.58.  A kérelmező megkérdőjelezte ezt a megállapítást anélkül, hogy további magyarázatot vagy bizonyítékot szolgáltatott volna. Emiatt el kellett utasítani ezt az állítást.Összeszerelési tevékenység59.  Minden egyes együttműködő vállalat esetében megvizsgálták a nyersanyagforrásokat és az előállítási költségeket annak megállapítására, hogy bármely, Malajziában végzett összeszerelési tevékenység kijátssza-e az intézkedéseket a 13. cikk (2) bekezdésében szereplő kritériumok szerint. Egyik esetben sem érte el, ill. nem haladta meg a Kínából származó nyersanyag (huzalalapanyag vagy félkész termék) a késztermék részei összértékének 60%-át. Emiatt nem volt szükség annak vizsgálatára, hogy elérték-e vagy sem a hozzáadott érték 25%-os küszöbértékét.60.  Emiatt az a következtetés vonható le, hogy a Kína, Malajzia és az Unió közötti kereskedelem szerkezetének észlelt megváltozása nem az intézkedések malajziai kijátszásából eredt. Következésképpen meg kell szüntetni a Malajziában feladott acél drótkötelek és –kábelek behozatalára vonatkozó vizsgálatot.61.  A dömpingellenes vám kivetésén kívüli elfogadható ok vagy gazdasági indok hiánya (Koreai Köztársaság)62.  A vizsgálat az átrakodást illetően a Kínából származó acél drótkötelekre és –kábelekre kivetett, hatályban lévő dömpingellenes vám elkerülésén kívül nem tárt fel egyéb elfogadható okot vagy gazdasági indokot.63.  A dömpingellenes vám kárcsökkentő hatásának aláásása (nem együttműködő koreai vállalatok)64.  Annak megállapítására, hogy az importált termék mennyisége és ára aláásta-e a Kínából származó acél drótkötelekre és –kábelekre elrendelt, hatályban lévő dömpingellenes intézkedések javító hatásait, a nem együttműködő vállalatok exportmennyiségeire és –áraira vonatkozó COMEX-adatokat – mint elérhető legjobb adatokat – használták fel. Az így megállapított árakat összehasonlították a hatályvesztési felülvizsgálatban az uniós gyártók tekintetében megállapított, a kár megszüntetéséhez szükséges szinttel.65.  A Koreából történő behozatalok növekedése a piac méretéhez képest jelentősnek mondható a mennyiséget tekintve, mint azt a hatályvesztési felülvizsgálat megállapította (az 1858/2005/EK rendelet (99) preambulumbekezdése). A jelenlegi vizsgálati időszak alatti, becsült uniós felhasználás hasonló jelzést ad e behozatalok jelentőségéről. A hatályvesztési felülvizsgálatban megállapított, a kár megszüntetéséhez szükséges szint és az exportár súlyozott átlaga közötti összehasonlítás jelentős, áron aluli értékesítést mutatott. Emiatt arra a következtésre jutottak, hogy az intézkedéseket aláaknázzák a mennyiségek és az árak tekintetében.66.  A dömping ténye (nem együttműködő koreai vállalatok)67.  Végezetül, az alaprendelet 13. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján megvizsgálták, hogy volt-e bizonyíték a dömpingre a hasonló termék korábban megállapított rendes értéke vonatkozásában.68.  A hatályvesztési felülvizsgálatban a rendes értéket a törökországi árak alapján állapították meg, mivel a vizsgálat során Törökországot Kínához hasonló, megfelelő piacgazdaságú országnak tekintették. A jelenlegi vizsgálatban megállapították, hogy az acél drótkötelek és –kábelek gyártása során használt fő alapanyag, a huzalalapanyag ára jelentősen emelkedett a hatályvesztési felülvizsgálat óta. Emiatt, valamint figyelembe véve, hogy a nyersanyagárak alakulása visszatükröződött az exportárakban a VI során, helyénvalónak tűnt frissíteni a – nyersanyagárak alakulásának figyelembevételével – korábban már meghatározott rendes értéket..69.  A koreai export jelentős része a tényleges koreai gyártásból származott. Emiatt a Koreai Köztársaságból történő kivitelkor alkalmazott, az intézkedések kijátszása által érintett exportárak meghatározásakor csak a nem együttműködő gyártók/exportőrök kiviteleit vették figyelembe, melynek során a rendelkezésre álló legpontosabb tényekre támaszkodtak, vagyis az acél drótkötelek és –kábelek VI alatti, a COMEXT szerinti átlagos exportáraira.70.  A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában megfelelő módon figyelembe vették az árakat és azok összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. Ennek megfelelően kiigazították az együttműködő koreai gyártók/exportőrök VI alatti átlagköltségein alapuló, a közvetett adózást, a szállítási és a biztosítási költségeket érintő különbségeket.71.  Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a dömpinget a hatályvesztési felülvizsgálatban megállapított rendes érték súlyozott átlagának a jelenlegi vizsgálat vizsgálati időszaka során alkalmazott exportárak súlyozott átlagának összehasonlítása alapján számították ki, az uniós határparitáson számított, vámfizetés nélküli CIF-ár százalékában kifejezve.72.  A rendes érték súlyozott átlagának az exportárak súlyozott átlagával történő összehasonlítása alapján kimutatható a dömping.73.  INTÉZKEDÉSEK74.  A fentiek figyelembevételével arra a következtetésre jutottak, hogy a Kínából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámot kijászották a Koreai Köztársaságban végrehajtott átrakodással az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében.75.  Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének első mondata szerint a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó, hatályban lévő dömpingellenes intézkedéseket ki kell terjeszteni a Koreai Köztársaságban feladott azonos termék behozatalára, függetlenül attól, hogy azt a Koreai Köztársaságból származóként jelentették-e be.76.  A kiterjesztendő intézkedéseknek meg kell egyezniük az 1858/2005/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésében foglaltakkal, vagyis az uniós határparitáson számított, vámfizetés előtti CIF nettó árra alkalmazandó 60,4%-os végleges dömpingellenes vámmal.77.  Az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdése és 14. cikke (5) bekezdése alapján – melyek előírják, hogy a kiterjsztett intézkedéseket alkalmazni kell a vizsgálatot megindító rendeletben előírtak szerint nyilvántartásba vett, az Unióba érkező behozatalokra – be kell szedni a Koreában feladott acél drótkötelek és -kábelek nyilvántartásba vett behozatalaira vonatkozó vámokat.78.  A MALAJZIA ELLENI VIZSGÁLAT MEGSZÜNTETÉSE79.  A Malajziára vonatkozó megállapításokat illetően a Malajziában feladott acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések lehetséges kijátszására irányuló vizsgálatot le kell zárni, és meg kell szüntetni a Malajziában feladott acél drótkötelek és –kábelek behozatalának a vizsgálatot megindító rendelettel előírt nyilvántartásba vételét.80.  A kérelmező vitatta a Malajzia elleni vizsgálat megszüntetésére irányuló javaslatot. Mivel a fentiekben ismertetett összes érvét megvizsgálták már, nem volt indokolt a javaslat újbóli átgondolása.81.  MENTESSÉG IRÁNTI KÉRELMEK82.  A kérdőívet megválaszoló, koreai köztársaságbeli 14 vállalat mentességet kért az esetleges kiterjesztett intézkedések alól az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően.83.  A (18) preambulumbekezdésben említettek szerint e vállatok egyike később megszüntette az együttműködést. Ezért el kellett utasítani a 13. cikk (4) bekezdése szerinti, mentesség iránti kérelmét.84.  A (44) preambulumbekezdésben említettek szerint egy másik vállalat hamis információkat szolgáltatott és megtagadta a kért információkhoz való hozzáférést. Ezért nem lehetett a 13. cikk (4) bekezdése szerinti mentességben részesíteni.85.  Egy koreai köztársaságbeli harmadik vállalat nem exportálta a terméket a VI alatt illetve után, és nem lehetett következtetéseket levonni tevékenységei jellegéről. Ezért nem lehetett mentességet biztosítani e vállalat számára. Ha azonban a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések kiterjesztését követően kiderül, hogy teljesültek az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdésében és 13. cikke (4) bekezdésében előírt feltételek, a vállalat kérésére újból megvizsgálható a helyzete.86.  A vállalat kifogást emelt és megismételte mentesség iránti kérelmét. Nem szolgáltatott azonban olyan új információkat és bizonyítékokat, melyek miatt meg kellett volna változtatni a fenti döntést. Emiatt kérését nem lehetett elfogadni.87.  A többi együttműködő koreai köztársaságbeli vállalat egyikéről sem lehetett megállapítani, hogy kijátszotta volna az intézkedéseket. Ezenkívül a mentességet kérő vállalatok egyike sem állt kapcsolatban az intézkedéseket kijátszó vállalatokkal. Külön kiemelendő, hogy az érintett gyártók közül négy kapcsolatban volt olyan kínai vállalatokkal, melyek az eredeti intézkedések hatálya alatt álltak. Nincs azonban bizonyíték arra, hogy fennállt ilyen kapcsolat vagy felhasználtak-e ilyen kapcsolatot a Kínából származó behozatalokra vonatkozó intézkedések kijátszásához. Emiatt a (72)–(74) preambulumbekezdésekben nem szereplő többi együttműködő vállalat számára mentességet kell nyújtani.88.  Megállapították, hogy különleges intézkedésekre van szükség ebben az esetben annak biztosítására, hogy az ilyen kivételeket megfelelően lehessen alkalmazni. Ezen különleges intézkedések közé tartozik az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságai számára. Az ilyen számla által nem kísért behozatalokra a mentességben nem részesülő összes koreai köztársaságbeli vállalatra alkalmazandó, kiterjesztett dömpingellenes vámot kell alkalmazni.89.  A többi érintett exportőrt – melyekkel a Bizottság nem lépett kapcsolatba ezen eljárás keretében, és melyek az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése értelmében a kiterjesztett dömpingellenes vám alóli mentesség iránti kérelmet szándékoznak benyújtani – kérdőív kitöltésére kérik fel annak érdekében, hogy a Bizottság megállapíthassa, hogy mentességben részesíthetők-e. A Bizottság rendes körülmények között helyszíni ellenőrző látogatásokat is tesz. A kérelmet a Bizottsághoz kell benyújtani, minden vonatkozó információval együtt.90.  Amennyiben a mentesség indokolt, a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően javasolja e rendelet megfelelő módosítását. Ezt követően minden engedélyezett mentességet felülvizsgálnak annak érdekében, hogy azok megfeleljenek a bennük foglalt feltételeknek.91.  KÖZZÉTÉTEL92.  Az érintett feleket tájékoztatták azokról a lényeges tényekről és szempontokról, melyek a fenti következtetésekhez vezettek, és felkérték őket észrevételeik megtételére. A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket figyelembe vették. Az ismertetett érvek egyike sem indokolta a végleges megállapítások módosítását.ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikk1. A Kínai Népköztársaságból származó, 3 mm-t meghaladó legnagyobb keresztmetszetű acél drótkötél és -kábel – beleértve a zárt sodrású kötelet is, de a rozsdamentes acél drótkötelet és -kábelt nem – behozatalára az 1858/2005/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámot kiterjesztik a jelenleg az ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 és ex 7312 10 98 KN-kód alá besorolt (TARIC-kódok: 7312 10 81 13, 7312 10 83 13, 7312 10 85 13, 7312 10 89 13 és 7312 10 98 13), a Koreai Köztársaságban feladott – akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – , 3 mm-t meghaladó legnagyobb keresztmetszetű acél drótkötél és –kábel – beleértve a zárt sodrású kötelet is, de a rozsdamentes acél drótkötelet és -kábelt nem –, behozatalára is, kivéve az alábbiakban felsorolt vállatok által gyártott termékeket:Ország | Vállalat | Kiegészítő TARIC- kód |Koreai Köztársaság | Bosung Wire Rope Co, Ltd., 972-5, Songhyun-Ri, Jinrae-Myeun, Kimhae-Si, Gyeungsangnam-Do | A969 |Chung Woo Rope Co., Ltd. 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan | A969 |CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam | A969 |Cosmo Wire Ltd., 447-1, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan | A969 |Dae Heung Industrial Co., Ltd., 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam | A969 |DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam | A969 |Kiswire Ltd., 20t h Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul | A969 |Manho Rope & Wire Ltd., Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan | A969 |Shin Han Rope CO.,LTD, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon | A969 |Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan | A969 |Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam | A969 |2. Az (1) bekezdésben külön említett vállalatok számára nyújtott, vagy a Bizottság által a 3. cikk (2) bekezdésében engedélyezett mentességek alkalmazásának feltétele az, hogy a tagállamok vámhatóságaihoz a mellékletben szereplő feltételeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számlák kerüljenek benyújtásra. Amennyiben nem kerül benyújtásra ilyen számla, az (1) bekezdéssel elrendelt dömpingellenes vámot kell alkalmazni.3. A Koreai Köztársaságban feladott – akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett, és a 734/2009/EK rendelet 2. cikke és az 1225/2009/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdése illetve 14. cikke (5) bekezdése szerint nyilvántartásba vett – behozatalokra vonatkozóan be kell szedni az e cikk (1) bekezdésével kiterjesztett vámot, kivéve az (1) bekezdésben felsorolt vállatok által gyártott termékek behozatalát.4. A vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.2. cikkA Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára az 1858/2005/EK rendelettel elrendelt dömpingellenes intézkedéseknek a Malajziában feladott – akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett – acél drótkötelek és -kábelek behozatala által történő esetleges kijátszására irányuló, a 734/2009/EK rendelettel megindított vizsgálatot meg kell szüntetni.3. cikk1. Az 1. cikk által kiterjesztett vám alóli mentesség iránti kérelmeket az Európai Unió valamelyik hivatalos nyelvén, a mentességet kérő vállalat képviseletére felhatalmazott személy aláírásával, írásban kell benyújtani. A kérelmet a következő címre kell elküldeni:European CommissionDirectorate-General for TradeDirectorate HOffice: N-105 04/92B - 1049 BrusselsBELGIUMFax (32 2) 295 65 052. Az 1225/2009/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint a Bizottság, a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően meghozott határozatával engedélyezheti az 1. cikk által kiterjesztett vám alóli mentességet azon vállalatok behozatalai tekintetében, melyek nem játsszák ki az 1858/2005/EK rendelettel elrendelt dömpingellenes intézkedéseket.4. cikkA vámhatóságok utasítást kapnak arra, hogy szüntessék meg a behozataloknak a 734/2009/EK rendelet 2. cikke szerinti nyilvántartásba vételét.5. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnökMellékletAz 1. cikk (2) bekezdésben említett érvényes kereskedelmi számlán kötelező feltüntetni a számlát kibocsátó vállalat tisztségviselője által aláírt, alábbi formájú nyilatkozatot:93.  A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása.94.  Nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített [érintett terméket] (volumen) a(z) (vállalat neve és címe) (kiegészítő TARIC-kód) állította elő (érintett ország)-ban/ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.”95.  Dátum és aláírás[1] HL L 343., 2009.12.22., 51. o.[2] HL L 217., 1999.8.17., 1. o.[3] HL L 328., 2004.10.30., 1. o.[4] HL L 120., 2004.4.24., 1. o.[5] HL L 299., 2005.11.16., 1. o.[6] HL L 208., 2009.8.12., 7. o.


|

52010PC0344

 Javaslat: az Európai parlament és a Tanács rendelete a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú beruházási megállapodások tekintetében átmeneti rendelkezések megállapításáról  /* COM/2010/0344 végleges - COD 2010/0197 */

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2010.7.7.COM(2010)344 végleges2010/0197 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú beruházási megállapodások tekintetében átmeneti rendelkezések megállapításárólINDOKOLÁS1. A JAVASLAT HÁTTEREAz Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSz.) az Európai Unió számára a közös kereskedelempolitika részeként kizárólagos hatáskört állapít meg a közvetlen külföldi befektetések területén (207. cikk (1) bekezdés és 3. cikk (1) bekezdés e) pont). Az EUMSz. 2. cikkének (1) bekezdése szerint ha egy meghatározott területen az Uniónak kizárólagos hatásköre van, akkor ezen a területen kizárólag az Unió alkothat és fogadhat el kötelező erejű jogi aktust.Az EUMSz. hatályba lépése előtt a tagállamok harmadik országokkal több mint 1000, beruházással kapcsolatos kétoldalú megállapodást kötöttek, amelyek részben vagy egészükben a közvetlen külföldi befektetésekre vonatkoznak. Az ilyen megállapodások közé tartoznak a kétoldalú beruházási megállapodások (Bilateral Investment Treaty, BIT), amelyek többek között beruházási feltételeket garantálnak a tagállamokban és a harmadik országokban, mégpedig a nemzetközi jog szerint kötelező erejű konkrét kötelezettségvállalások segítségével.Jóllehet a megállapodások a nemzetközi közjog szerint továbbra is kötelező erejűek a tagállamokra nézve, az EUMSz. hatálybalépésének fényében célszerű az EU közvetlen külföldi befektetésekre vonatkozó kizárólagos hatáskörének nézőpontjából foglalkozni a meglévő, beruházással kapcsolatos tagállami megállapodásokkal és az ezekben tett kötelezettségvállalásokkal.Mivel az EUMSz. nem tartalmaz kifejezetten olyan átmeneti rendelkezést, amely tisztázná a tagállami megállapodások státusát, ezért ez az európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat engedélyezni fogja, hogy a tagállamok és harmadik országok között jelenleg hatályos összes beruházási megállapodás továbbra is érvényben maradjon. Ezért a beruházók működési körülményeinek tekintetében ez a javaslat rendelkezik a jogbiztonság kifejezett garantálásáról.Ez a megközelítés, amely az EUMSz. hatálybalépésének – a közös kereskedelempolitika 60-as években történő bevezetéséhez[1] hasonló – fokozatos kezelését tükrözi, lehetővé teszi, hogy lépésről lépésre lehessen megfogalmazni és kidolgozni az EU beruházáspolitikáját, amely egyaránt fogja szolgálni a beruházók és a beruházások érdekeit.Annak elismeréseként, hogy a tagállamoknak előírhatják, vagy hogy a tagállamok szükségesnek vélhetik beruházási megállapodásaik módosítását (különösen azért, hogy összhangba kerüljenek szerződéses kötelezettségeikkel), a javaslat meghatározza azt a keretet és azokat a feltételeket, amelyekkel a tagállamok tárgyalásokba bocsátkozhatnak valamely harmadik országgal egy beruházással kapcsolatos meglévő kétoldalú megállapodás módosításáról. Ez a keret azt is lehetővé teszi a tagállamoknak, hogy – a javaslatban meghatározott bizonyos feltételekkel – harmadik országokkal beruházással kapcsolatos új kétoldalú megállapodásokat tárgyaljanak meg és kössenek. Mivel az Unió kizárólagos hatáskörrel bír a közvetlen külföldi befektetések terén, és fokozatosan ki fog alakulni az EU saját beruházáspolitikája, ezért a javaslatban megállapított eljárást kivételes átmeneti intézkedésnek kell tekinteni.Ez a rendelet kizárólag a beruházásokra vonatkozó új EU-hatáskör igazgatásának átmeneti vonatkozásaival foglalkozik. A közvetlen külföldi befektetésekre vonatkozó, újonnan szerzett kizárólagos hatáskör alapján kialakítandó uniós beruházáspolitika céljaival, kritériumaival és tartalmával ez a rendelet nem foglalkozik; erről egy különálló, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szóló közlemény fog szólni, amelyet ezzel a rendeletjavaslattal párhuzamosan fogad el a Bizottság.2. SZAKPOLITIKAI LEHETŐSÉGEK ÉS KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKELA téma sajátos jellegét figyelembe véve a Bizottság a fent megjelölt célkitűzés elérésére számos különböző lehetőséget értékelt, ám hivatalos hatásvizsgálatot nem végzett. Brüsszelben 2010. január 25-én sor került egy találkozóra a tagállamok szakértőivel, ahol megvitatták a tagállamok és harmadik országok között kötött, beruházással kapcsolatos kétoldalú megállapodások státusát.További megbeszélések tárgyát képezheti az, hogy milyen mértékben összeegyeztethetetlenek a tagállamok megállapodásai a EU jogával. A Bizottság azon a véleményen van, hogy e megállapodások státusával és érvényességével kapcsolatban minden olyan jogbizonytalanságot kerülni kell, amely káros lehet az uniós beruházók és beruházások tevékenységére külföldön, illetve a külföldi beruházások és beruházók tevékenységére a tagállamokban. Az ilyen bizonytalanság valójában éppen a beruházásvédelem központi logikáját – vagyis a befogadó ország viselkedésével kapcsolatos jogbiztonságot – kezdi ki. Az EUMSz. hatályba lépése óta kialakult helyzetet tekintve ezért a tétlenség vagy a lassú reagálás helyett a gyors és határozott fellépés a kívánatos.Az olyan puha jogi eszközök, mint például a Bizottság szolgálatainak vagy kollégiumának a kétoldalú beruházási megállapodások státusáról és érvényességéről szóló nyilatkozatai vagy megállapításai nem adnák meg az érintett megállapodások garantálásához szükséges jogbiztonságot. Az opciók közül ezért részesül előnyben a jogi eszköz.A javaslat fenntartja a status quo-t, és átmeneti megoldást javasol: engedélyezné a tagállamok és harmadik országok között kötött, beruházással kapcsolatos kétoldalú megállapodások további fenntartását. A javaslat fő hatása, hogy elkerül egy rendkívül negatív eredményt: a beruházók és beruházások számára a nemzetközi beruházási megállapodásokból származó jogok és előnyök lehetséges erodálódását. Ebben a tekintetben a tétlenség hatása jóval súlyosabbnak tekinthető, mint ezé az intézkedésé, amely semleges, hiszen fenntartja a status quo-t.A javaslatban meghatározott engedély nem vetíti előre az EU leendő beruházáspolitikájának körvonalait, ám azt sem teszi lehetővé, hogy az érintett megállapodások veszélyeztessék az Unió hatáskörének gyakorlását. Ebben a tekintetben a javaslat értelmében megadott engedélyek a javaslatban meghatározott eljárásokkal visszavonhatók. Ez az eljárás figyelembe veszi a tagállamoknak azt a kötelességét is, hogy – amint ezt az Európai Unió Bírósága is kimondta –eltávolítsanak a fennálló megállapodásaikból minden esetleges olyan rendelkezést, amely összeegyeztethetetlen az Európai Unió működéséről szóló szerződéssel,.3. A JAVASLAT JOGI ELEMEIA javaslat célja, hogy engedélyezze a tagállamok és harmadik országok között kötött, beruházással kapcsolatos nemzetközi megállapodások hatályban maradását, valamint megállapítsa azokat a feltételeket és eljárási kereteket, amelyek segítségével a tagállamok ilyen megállapodásokról tárgyalhatnak, és ilyeneket köthetnek.Az I. fejezet a rendelet tárgyát és hatályát határozza meg. Az 1. cikk úgy rendelkezik, hogy a rendelet a tagállamok és harmadik országok közötti beruházással kapcsolatos megállapodásokra terjed ki.A II. fejezet engedélyezi, hogy a tagállamok által harmadik országokkal kötött, meglévő kétoldalú megállapodások hatályban maradjanak.A 2. cikk előírja a tagállamoknak, hogy a Bizottságnak jelentsenek be minden olyan megállapodást, amelyet a rendelet feltételei szerint érvényben kívánnak tartani. A megkötött de még hatályba nem lépett megállapodások szintén a 2. cikk hatálya alá esnek.A 3. cikk e rendelet hatálybalépésétől engedélyezi a tagállamok és harmadik országok közötti, beruházással kapcsolatos minden olyan meglévő megállapodás hatályban maradását, amelyet a tagállamok bejelentettek. Ez az engedély nem sérti a tagállamoknak az uniós jog szerinti kötelezettségeit[2].A 4. cikk az összes bejelentett megállapodásnak a Hivatalos Lapban évenként történő közzétételéről rendelkezik, biztosítandó, hogy valamennyi érdekelt fél ismerje a rendelet hatályának pontos kiterjedését.Az 5. cikk arról rendelkezik, hogy felül kell vizsgálni a bejelentett megállapodásokat. A felülvizsgálat meg fogja határozni a meglévő megállapodások kvantitatív és kvalitatív vonatkozásait, valamint azokat a lehetséges akadályokat, amelyeket a megállapodások a közös kereskedelempolitika megvalósítása számára jelenthetnek. A Bizottság elsősorban azt fogja értékelni, hogy a megállapodások vagy azok rendelkezései ellentétesek-e az uniós joggal, veszélyeztetik-e az Unió és harmadik országok közötti beruházással kapcsolatos tárgyalásokat vagy megállapodásokat vagy az Unió beruházással kapcsolatos szakpolitikáit, többek között különösen a közös kereskedelempolitikát. Legkésőbb öt évvel e rendelet hatálybalépését követően a Bizottság bemutat egy jelentést, amely áttekinti a megállapodásokat, és esetleges ajánlásokat tartalmaz a II. fejezetben található rendelkezések alkalmazásának megszakítására vagy a rendelkezések módosítására vonatkozóan.A 6. cikk a fejezet szerint megadott engedélyek lehetséges visszavonását részletezi. Egy adott harmadik országgal egy vagy több megállapodás esetében az engedély visszavonására akkor lehet szükség, ha ezek a megállapodások ellentétesek az uniós joggal. Másodszor, engedélyt akkor is vissza lehetne vonni, ha egy megállapodás teljes egészében vagy részben átfedésben van az Uniónak egy az adott harmadik országgal hatályban lévő megállapodásával, és az utóbbi megállapodás konkrétan nem tér ki az átfedésre. Például előfordulhat olyan forgatókönyv, hogy az Unió – beruházásról szóló rendelkezéseket is tartalmazó – szabadkereskedelmi megállapodást köt egy harmadik országgal, ugyanakkor hat tagállamnak is érvényben vannak olyan megállapodásai, amelyek hasonló, beruházásról szóló rendelkezéseket tartalmaznak. A 6. cikket akkor kellene alkalmazni, ha az EU által a harmadik országgal kötött megállapodás nem rendelkezik az adott harmadik országgal érvényben lévő hat tagállami megállapodás felváltásáról. A Bizottság egy ezzel a javaslattal párhuzamosan elfogadott közleményben fejti ki nemzetközi beruházási politikával kapcsolatos nézeteit, amelyeket követni szándékozik, illetve megemlíti azokat az országokat is, amelyekkel egyelőre kezdeti szakaszban mérlegeli, hogy beruházással kapcsolatos tárgyalásokat kezdene. Végül egy vagy több megállapodás engedélyét akkor is vissza lehetne vonni, ha egy megállapodás veszélyezteti a beruházással kapcsolatos uniós szakpolitikákat, többek között elsősorban a közös kereskedelempolitikát (pl. ha ilyen megállapodások megléte veszélyezteti egy harmadik ország azon hajlandóságát, hogy tárgyalásokat kezdjen az Unióval), vagy ha a Tanács a beruházással kapcsolatos tárgyalások megkezdéséről szóló bizottsági ajánlás benyújtásától számított egy éven belül nem hozott határozatot a Szerződés 218. cikkének (3) bekezdése szerint. A 6. cikk a Bizottság és az érintett tagállam(ok) közötti konzultációról rendelkezik, amelynek segítségével az engedély esetleges visszavonását eredményező aggályokkal lehet foglalkozni.A III. fejezet a meglévő megállapodások módosításáról és új megállapodások megkötéséről rendelkezik. A javasolt eljárás jogkört az alábbi két rendeletben meghatározott felhatalmazási mechanizmus ihlette: a 2009. július 13-i 662/2009/EK rendelet a szerződéses és szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jog bizonyos kérdéseit érintő, a tagállamok és harmadik országok között létrejövő megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalásokra és e megállapodások megkötésére vonatkozó eljárás létrehozásáról és a 2009. július 7-i 664/2009/EK rendelet a házassági ügyekben, a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban, valamint a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, továbbá a tartással kapcsolatos ügyekben alkalmazandó jogról szóló, a tagállamok és harmadik országok között létrejövő megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalásokra és e megállapodások megkötésére vonatkozó eljárás létrehozásáról[3] .A 7. cikk határozza meg azt az általános keretet, amely szerint a tagállamok beruházással kapcsolatos kétoldalú megállapodásokat köthetnek vagy módosíthatnak.A 8. cikk előírja a tagállamoknak, hogy a Bizottságnak jelentsék be azt, hogy szándékukban áll egy már meglévő kétoldalú megállapodást módosítani, vagy egy újat megkötni. A tagállamoknak a megállapodás meg- vagy újratárgyalására vonatkozó összes olyan releváns dokumentumot be kell nyújtaniuk, amely – a bizalmas kezelés követelményeit figyelembe véve – a többi tagállam és az Európai Parlament rendelkezésére bocsátható.A 9. cikk azokat a lényeges okokat részletezi, amelyek alapján a Bizottság egy tagállamnak nem engedélyezné hivatalos tárgyalások megkezdését. Ilyen ok többek között, ha a tagállam kezdeményezése aláásná az EU által folytatott tárgyalásoknak vagy az EU szakpolitikáinak céljait. A Bizottság valamely tagállamnak előírhatja, hogy a tárgyalásokon szerepeljenek a megfelelő rendelkezések a következőkre vonatkozóan: (a) a megállapodás megszűnése, amennyiben egyrészről az Unió, illetve az Unió és tagállamai, másrészről pedig az adott harmadik ország között egy következő megállapodás köttetne (lásd például a 662/2009/EK rendelet 5. cikkének felmondási és helyettesítési rendelkezéseit), (b) tőketranszfer-rendelkezések vagy (c) legnagyobb kedvezményes elbánás azzal a céllal, hogy az adott harmadik országban minden EU-ból érkező beruházó azonos elbánásban részesüljön.A 10. cikk előírja a tagállamoknak, hogy az általuk engedélyezett (újra)tárgyalásokról folyamatosan tájékoztassák a Bizottságot. Ezen kívül a Bizottság kérheti, hogy a teljes átláthatóság és az uniós beruházáspolitikával való teljes összhang biztosítása végett megfigyelőként részt vehessen a tagállam és a harmadik ország közötti beruházással kapcsolatos tárgyalásokon.A 11. cikk a tárgyalási folyamat végével foglalkozik: meghatározza azt az eljárást és azokat a feltételeket, amelyek szerint a tagállamoknak engedélyezhető egy megállapodás aláírása és megkötése. A megállapodást még aláírása előtt be kell jelenteni a Bizottságnak, amely ezt követően értékeli, hogy a megállapodás nem veszélyezteti-e az EU által folytatott küszöbön álló vagy folyamatban lévő beruházási tárgyalásokat, illetve nem ellentétes-e az EU joganyagával, többek között az EUMSz. III. része IV. címének 4. fejezete szerinti kötelezettségekkel.A 12. cikk az engedélyek felülvizsgálatáról rendelkezik, amire a rendelet III. fejezete értelmében kerülhetne sor. Az engedélyezett tárgyalások és megállapodások kvantitatív és kvalitatív vonatkozásainak áttekintésével a Bizottság értékeli, hogy a III. fejezet rendelkezéseinek további alkalmazása helyénvaló-e. A jelentést és a fejezetben található rendelkezések alkalmazásának megszakítására vagy ezen rendelkezések módosítására vonatkozó esetleges ajánlásokat legkésőbb öt évvel e rendelet hatálybalépését követően be kell mutatni.A IV. fejezet a tagállamoknak az e rendelet hatálya alá tartozó megállapodásokkal kapcsolatos viselkedéséről határoz meg bizonyos követelményeket.A 13. cikk előírja a tagállamoknak, hogy adjanak tájékoztatást azokról a találkozókról, amelyekre a rendelet hatálya alá tartozó megállapodások keretében kerül sor. Ezen kívül a tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot a megállapodásaik keretében ellenük benyújtott vitarendezési kérelmekről is, amint egy ilyenről értesülnek, és együtt kell működniük a Bizottsággal a megállapodásban részes fél harmadik ország elleni vitarendezési mechanizmus aktiválásának tekintetében, illetve a megállapodás szerinti konzultációk megkezdése terén.A 14. cikk rendelkezései szerint a tagállamok jelezhetik, hogy a 8. és 11. cikk szerint általuk megadott információk közül bizalmasnak kell-e tekinteni valamelyiket, és az megosztható-e a többi tagállammal.A 15. cikk létrehoz egy új bizottságot, amely a rendelet végrehajtásának igazgatásában segíti a Bizottságot, valamint meghatározza ennek a bizottságnak a működési eljárásait. Ez a rendelkezés felülvizsgálható, hogy összhangba kerüljön az EUMSz. 291. cikke alapján a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó ellenőrzésről elfogadandó leendő rendelettel[4]. Amennyiben jelen javaslatot a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó ellenőrzésről szóló rendelet hatálybalépése előtt fogadnák el, akkor a Bizottság azt javasolja, hogy az említett javaslat alkalmazása során jelen rendelet automatikusan frissüljön úgy, hogy a 291. cikk alapján elfogadott rendeletre hivatkozzék[5].A 16. cikk úgy rendelkezik, hogy ez a rendelet 20 nappal kihirdetését követően lép hatályba, ami azt jelenti, hogy a II. fejezetet az ezt megelőzően hatályos megállapodásokra kell alkalmazni.4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOKA javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést érintő vonzatai.2010/0197 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú beruházási megállapodások tekintetében átmeneti rendelkezések megállapításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (2) bekezdésére,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,a javaslat nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,a rendes jogalkotási eljárás keretében,mivel:(1) A Lisszaboni Szerződés hatályba lépését követően a közvetlen külföldi befektetések a közös kereskedelempolitika részeként felsorolt területek között szerepelnek. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: Szerződés) 3. cikke (1) bekezdésének e) pontja szerint az Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a közös kereskedelempolitika területén. Ennek megfelelően ezen a területen kizárólag az Unió alkothat és fogadhat el kötelező erejű jogi aktust. A tagállamok csak annyiban tehetnek így, amennyiben őket az Unió erre a Szerződés 2. cikkének (1) bekezdése szerint felhatalmazza.(2) Ezen kívül a Szerződés III. része IV. címének 4. fejezete közös szabályokat állapít meg a tagállamok és harmadik országok közötti tőkemozgásokra, többek között a beruházással összefüggő tőkemozgásokra is. Ezekre a szabályokra kihatással lehetnek a tagállamok által kötött, külföldi beruházásokkal kapcsolatos nemzetközi megállapodások.(3) A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének idején az Unió tagállamai jelentős számú, beruházással kapcsolatos kétoldalú megállapodást tartottak érvényben harmadik országokkal. Az ilyen – az Unió kizárólagos hatáskörébe került – megállapodásokra vonatkozóan a Szerződés nem tartalmaz kifejezett átmeneti rendelkezéseket. Ráadásul e megállapodások némelyike olyan rendelkezéseket is tartalmazhat, amelyek a tőkemozgásoknak a Szerződés III. része IV. címének 4. fejezetében megállapított közös szabályait is érinthetik .(4) Jóllehet a kétoldalú megállapodások a nemzetközi közjog szerint továbbra is kötelező erejűek a tagállamokra nézve, és az Unió azonos tárgyú jövőbeni megállapodásai fokozatosan fogják felváltani őket, további érvényességük feltételeinek meghatározása és az Unió beruházással kapcsolatos szakpolitikáival, többek között különösen a közös kereskedelempolitikával való kapcsolatuk megfelelő irányítást kíván. Ez a kapcsolat az Unió hatáskörének gyakorlása során tovább fog fejlődni.(5) Az EU harmadik országokban működő beruházói és beruházásaik, illetve a külföldi beruházókat és beruházásokat befogadó tagállamok érdekében célszerű, hogy a beruházások feltételeit meghatározó és garantáló kétoldalú megállapodások érvényben maradjanak.(6) Ez a rendelet azokat a feltételeket állapítja meg, amelyek szerint a tagállamoknak engedélyt kell kapniuk beruházással kapcsolatos nemzetközi megállapodások érvényben tartására vagy hatálybaléptetésére.(7) Ez a rendelet meghatározza azokat a feltételeket, amelyek szerint a tagállamok felhatalmazást kaphatnak beruházással kapcsolatos nemzetközi megállapodások módosítására vagy megkötésére.(8) Mivel az e rendelet hatálya alá tartozó megállapodások érvényben tartására, módosítására vagy megkötésére adott engedély az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért azt kivételes intézkedésnek kell tekinteni. Az engedélyezés nem sérti a Szerződés 258. cikkének a tagállamok Szerződésekből fakadó kötelezettségének nem teljesítése esetén történő alkalmazását, amennyiben ez nem az Unió és a tagállamok közötti hatáskörmegosztásból eredő összeegyeztethetetlenséggel kapcsolatos.(9) A tagállamoknak meg kell tenniük az ahhoz szükséges intézkedéseket[6], hogy megszüntessék a közöttük és harmadik országok között megkötött kétoldalú beruházási szerződések uniós joggal való esetleges összeegyeztethetetlenségét.(10) A Bizottságnak képesnek kell lennie az engedély visszavonására, ha egy megállapodás ellentétes az uniós joggal, amennyiben ezek az összeegyeztethetetlenségek nem az Unió és a tagállamok közötti hatáskörmegosztásból erednek. Az engedély akkor is visszavonható, ha az Unió valamely harmadik országgal kötött hatályos megállapodása hasonló, beruházással kapcsolatos rendelkezéseket tartalmaz, mint valamelyik tagállami megállapodás. Az engedély visszavonható annak biztosítása végett, hogy a tagállamok megállapodásai ne veszélyeztessék az Unió beruházással kapcsolatos szakpolitikáinak – többek között különösen a közös kereskedelempolitikának – a fejlődését és végrehajtását. Végül akkor is fennáll az engedély visszavonásának lehetősége, ha a Tanács a beruházással kapcsolatos tárgyalások megkezdéséről szóló bizottsági ajánlás benyújtásától számított egy éven belül nem hozott határozatot a Szerződés 218. cikkének (3) bekezdése szerint.(11) Az ebben a rendeletben meghatározott megállapodások módosítására vagy megkötésére vonatkozó engedély ugyanis lehetővé teszi, hogy a tagállamok megszüntessék a saját, beruházással kapcsolatos nemzetközi megállapodásaik és az uniós jog közötti összeegyeztethetetlenségeket, amennyiben ezek nem az Unió és a tagállamok közötti hatáskörmegosztásból erednek.(12) A Bizottság legkésőbb e rendelet hatálybalépését követően öt évvel bemutat egy jelentést e rendelet II. és III. fejezetének alkalmazásáról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Ennek a jelentésnek meg kell vizsgálnia többek között azt, hogy szükséges-e ezeket a fejezeteket továbbra is alkalmazni. Amennyiben a jelentés az ezekben a fejezetekben található rendelkezések alkalmazásának megszakítását vagy e rendelkezések módosítását ajánlja, akkor egy megfelelő jogalkotási javaslat is kíséri. A tagállamok által harmadik országokkal között kétoldalú megállapodások a nemzetközi közjog szerint továbbra is kötelező erejűek a felekre nézve, hacsak egy beruházással kapcsolatos uniós megállapodás fel nem váltja őket, vagy más módon meg nem szűnnek.(13) Az e rendelet szerint engedélyezett megállapodások vagy a már meglévő, harmadik országokkal kötött kétoldalú megállapodások módosítására irányuló tárgyalások megkezdésére vagy új megállapodások megkötésére vonatkozó engedélyek semmilyen esetben sem jelenthetnek akadályt az Unió beruházással kapcsolatos szakpolitikái – különösen a közös kereskedelempolitika – végrehajtása előtt.(14) Az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak biztosítania kell, hogy a bizalmasnak minősített információkat az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[7] megfelelően kezeljék.(15) A beruházással kapcsolatos tagállamok közötti megállapodásokra ez a rendelet nem terjed ki.(16) Arról is szükséges rendelkezni, hogy a rendelet értelmében érvényben maradó megállapodások – többek között a vitarendezés szempontjából – működőképesek maradjanak, eközben azonban tartsák tiszteletben az Unió kizárólagos hatáskörét.(17) Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[8] összhangban kell elfogadni,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:I. FEJEZETHatály1. cikkTárgy és hatályEz a rendelet azokat a feltételeket és azt az eljárást állapítja meg, amelyek szerint a tagállamok engedélyt kapnak arra, hogy harmadik országokkal beruházással kapcsolatos megállapodást hatályban tartsanak, módosítsanak vagy megkössenek.II. FEJEZETMegállapodások hatályban tartásának engedélyezése2. cikkBejelentés a BizottságnakAz e rendelet hatálybalépéstől számított harminc napon belül a tagállamok bejelentenek a Bizottságnak minden olyan, harmadik országgal e rendelet hatálybalépése előtt megkötött, beruházással kapcsolatos kétoldalú megállapodást, amelyet e fejezet szerint hatályban kívánnak tartani, vagy amelyet hatályba kivánnak léptetni. A bejelentés tartalmazza az adott kétoldalú megállapodás egy példányát is.3. cikkMegállapodások hatályban tartásának engedélyezéseAz Unió beruházásokra vonatkozó hatásköreinek ellenére és a tagállamok uniós jog szerinti más kötelezettségeinek sérelme nélkül a tagállamok a Szerződés 2. cikke (1) bekezdésének megfelelően engedélyt kapnak, hogy hatályban tartsák azokat a beruházással kapcsolatos kétoldalú megállapodásokat, amelyeket e rendelet 2. cikke szerint bejelentettek.4. cikkKözzététel(1) A Bizottság tizenkét havonta közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában a 2. cikk vagy a 11. cikk (7) bekezdése alapján bejelentett megállapodások listáját.(2) A megállapodások (1) bekezdésben említett listájának első közzétételére legkésőbb három hónappal a 2. cikk szerinti bejelentések határidejét követően sor kerül.5. cikkFelülvizsgálat(1) A Bizottság megvizsgálja a 2. cikk értelmében bejelentett megállapodásokat, különösen is értékelve többek között az alábbiakat:a) nem ellentétes-e az uniós joggal, amennyiben ezek az összeegyeztethetetlenségek nem az Unió és a tagállamok közötti hatáskörmegosztásból erednek, vagyb) nincs-e teljes egészében vagy részben átfedésben az Uniónak egy az adott harmadik országgal hatályban lévő megállapodásával, és az utóbbi megállapodás konkrétan nem tér ki az átfedésre, vagyc) nem jelent-e akadályt az Unió beruházással kapcsolatos szakpolitikái – többek között különösen a közös kereskedelempolitika – fejlődése és végrehajtása előtt.(2) Az (1) bekezdésben említett vizsgálat megkönnyítése végett, a bejelentő tagállam kérésére vagy a Bizottság kezdeményezésére a Bizottság és a tagállam konzultálhat egymással.(3) E fejezet alkalmazásáról a Bizottság legkésőbb öt évvel e rendelet hatálybalépését követően bemutat egy jelentést az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amely az (1) bekezdésben említett vizsgálat alapján áttekinti a fejezet további alkalmazásának szükségességét.(4). Amennyiben a (3) bekezdésben említett jelentés az ebben a fejezetben található rendelkezések alkalmazásának megszakítást vagy e rendelkezések módosítását ajánlja, akkor a jelentést a megfelelő jogalkotási javaslat kíséri.6. cikkEngedély visszavonása(1) A 3. cikkben meghatározott engedély visszavonható, amennyiben:a) egy megállapodás ellentétes az uniós joggal, amennyiben ezek az összeegyeztethetetlenségek nem az Unió és a tagállamok közötti hatáskörmegosztásból erednek, vagyb) egy megállapodás teljes egészében vagy részben átfedésben van az Uniónak egy az adott harmadik országgal hatályban lévő megállapodásával, és az utóbbi megállapodás konkrétan nem tér ki az átfedésre, vagyc) egy megállapodás akadályt jelent az Unió beruházással kapcsolatos szakpolitikái – többek között különösen a közös kereskedelempolitika – fejlődése és végrehajtása előtt, vagyd) a Tanács a Szerződés 218. cikkének (3) bekezdése szerint nem hozott határozatot egy a 2. cikk szerint bejelentett megállapodással részben vagy teljes egészében átfedésben lévő megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdéséről szóló engedélyről a bizottsági ajánlás benyújtásától számított egy éven belül.(2) Ha a Bizottság úgy véli, hogy elegendő ok van a 3. cikkben említett engedély visszavonására, akkor az (1) bekezdésben említett követelmények teljesítéséhez szükséges lépésekről indokolással ellátott véleményt ad az érintett tagállamnak. A Bizottság és az érintett tagállam között konzultációkra kerül sor.(3) Amennyiben a (2) bekezdésben említett konzultációkon nem sikerül megoldani az ügyet, a Bizottság visszavonja az érintett megállapodásra vonatkozó engedélyt. A Bizottság a 15. cikk (2) bekezdésében említett eljárással hoz határozatot az engedély visszavonásáról. A határozat előírja, hogy a tagállam tegye meg a megfelelő lépéseket, és szükség esetén szüntesse meg az adott megállapodást.(4) Az engedély visszavonásakor a Bizottság eltávolítja a megállapodást a 4. cikkben említett listáról.III. FEJEZETMegállapodások módosításának vagy megkötésének engedélyezése7. cikkMegállapodások módosításának vagy megkötésének engedélyezéseA 8–12. cikkben meghatározott feltételekkel a tagállamok engedélyt kapnak arra, hogy egy meglévő, beruházással kapcsolatos megállapodás módosításáról vagy egy új megkötéséről egy harmadik országgal tárgyalásokba bocsátkozzanak.8. cikkBejelentés a Bizottságnak(1) Amennyiben egy tagállam egy meglévő, beruházással kapcsolatos megállapodás módosításáról vagy egy új megkötéséről egy harmadik országgal tárgyalásokba kíván bocsátkozni, ezt a szándékát írásban bejelenti a Bizottságnak.(2) A bejelentés tartalmazza a megfelelő dokumentációt, valamint a tárgyalások során megbeszélendő rendelkezések megjelölését, a tárgyalások célkitűzéseit és minden más lényeges információt. Meglévő megállapodás módosítása esetében az értesítés megjelöli az újratárgyalandó rendelkezéseket.(3) A Bizottság – a 14. cikkben leírt bizalmas kezelésre vonatkozó követelmények figyelembevételével – a bejelentést, és kérésre a kísérő dokumentációt is a többi tagállam rendelkezésére bocsátja.(4) Az (1) bekezdésben említett bejelentést a hivatalos tárgyalásoknak az érintett harmadik országgal való megkezdése előtt legalább öt naptári hónappal továbbítani kell.(5) Ha a tagállam által továbbított információ a hivatalos tárgyalások megkezdésének 9. cikk szerint engedélyezéséhez nem elegendő, a Bizottság további információkat kérhet.9. cikkA hivatalos tárgyalások megkezdésének engedélyezése(1) A Bizottság engedélyezi a hivatalos tárgyalások megkezdését, kivéve ha arra a következtetésre jut, hogy a tárgyalások megkezdése:a) ellentétes lenne az uniós joggal, amennyiben az összeegyeztethetetlenségek nem az Unió és a tagállamok közötti hatáskörmegosztásból erednek, vagyb) veszélyeztetné az EU és az érintett ország között folyamatban lévő vagy küszöbön álló tárgyalások céljait, vagyc) akadályt jelentene az Unió beruházással kapcsolatos szakpolitikái – többek között különösen a közös kereskedelempolitika – fejlődése és végrehajtása előtt.(2) Az (1) bekezdésben említett engedély részeként a Bizottság előírhatja a tagállamnak, hogy egyes megfelelő rendelkezéseket foglaljon bele a tárgyalásokba.(3) Az (1) bekezdésben említett engedélyről szóló határozatokat a 15. cikk (2) bekezdésében említett eljárással kell meghozni. Határozatát a Bizottság a 8. cikkben említett bejelentés kézhezvételétől számított 90 napon belül hozza meg. Amennyiben a határozat meghozatalához további információra van szükség, a 90 napot ezen információ kézhezvételétől kell számolni.10. cikkA Bizottság részvétele a tárgyalásokonA Bizottság a tárgyalások különböző szakaszaiban tájékoztatást kap a haladásról és az eredményekről, valamint kérelmezheti, hogy részt vehessen a tagállam és a harmadik ország közötti beruházással kapcsolatos tárgyalásokon.11. cikkMegállapodás aláírásának és megkötésének engedélyezése(1) Valamely megállapodás aláírása előtt az érintett tagállam értesíti a Bizottságot a tárgyalások kimeneteléről, és továbbítja a Bizottságnak a megállapodás szövegét.(2) Az (1) bekezdésben említett bejelentési kötelezettség azokra a megállapodásokra is kiterjed, amelyeket e rendelet hatályba lépése előtt megtárgyaltak, de még nem kötöttek meg, és ezért nem terjed ki rájuk a 2. cikkben említett bejelentési kötelezettség.(3) A bejelentést követően a Bizottság értékeli, hogy a tárgyalások eredményeképpen megszületett megállapodás:a) nem ellentétes-e az uniós joggal, amennyiben az összeegyeztethetetlenségek nem az Unió és a tagállamok közötti hatáskörmegosztásból erednek, vagyb) nem veszélyezteti-e az EU és az érintett ország között folyamatban lévő vagy küszöbön álló tárgyalások céljait, vagyc) nem jelentenek-e akadályt az Unió beruházással kapcsolatos szakpolitikái – többek között különösen a közös kereskedelempolitika – fejlődése és végrehajtása előtt, vagyd) nem ellentétes-e a 9. cikk (2) bekezdésének előírásával, ha ez alkalmazható.(4) Ha a Bizottság úgy látja, hogy a tárgyalások eredményeképpen olyan megállapodás született, amely nem felel meg a (3) bekezdésben említett követelményeknek, a tagállam nem kap engedélyt a megállapodás aláírására és megkötésére.(5) Ha a Bizottság úgy látja, hogy a tárgyalások eredményeképpen olyan megállapodás született, amely megfelel a (3) bekezdésben említett követelményeknek, a tagállam engedélyt kap a megállapodás aláírására és megkötésére.(6) Az (4) és (5) bekezdésnek megfelelő határozatokat a 15. cikk (2) bekezdésében említett eljárással kell meghozni. A határozatot a Bizottság a (1) és (2) bekezdésben említett bejelentések kézhezvételétől számított 90 napon belül hozza meg. Amennyiben egy határozat meghozatalához további információra van szükség, a 90 napot ezen információ kézhezvételétől kell számitani.(7) Amennyiben az (5) bekezdés szerint engedélyt kapott, az érintett tagállam bejelenti a Bizottságnak a megállapodás megkötését és hatálybalépését.12. cikkFelülvizsgálat(1) E fejezet alkalmazásáról a Bizottság legkésőbb öt évvel e rendelet hatálybalépését követően bemutat egy jelentést az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyek megvizsgálják a fejezet további alkalmazásának szükségességét.(2) Az (1) bekezdésben említett jelentés tartalmazza a fejezet értelmében igényelt és megadott engedélyek áttekintését.(3) Amennyiben az (1) bekezdésben említett jelentés e fejezet további alkalmazásának megszakítását vagy rendelkezéseinek módosítását ajánlja, akkor a jelentést a megfelelő jogalkotási javaslat kíséri.IV. FEJEZETZáró rendelkezések13. cikkA tagállamok viselkedése a valamely harmadik országgal kötött megállapodások tekintetében(1) Az e rendelet hatálya alá tartozó minden megállapodás esetében az érintett tagállam indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja a Bizottságot minden olyan találkozóról, amelyre a megállapodás rendelkezései szerint kerül sor. A Bizottság megkapja a napirendet és minden olyan lényeges információt, amely lehetővé teszi a megvitatandó témák megértését. A Bizottság további tájékoztatást kérhet az érintett tagállamtól. Ha egy megvitatandó téma érintheti az Unió beruházással kapcsolatos szakpolitikáinak – többek között különösen a közös kereskedelempolitikának – a végrehajtását, a Bizottság előírhatja a tagállamnak, hogy egy bizonyos álláspontot képviseljen.(2) Az e rendelet hatálya alá tartozó minden megállapodás esetében az érintett tagállam indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja a Bizottságot minden olyan hozzá benyújtott állításról, amely szerint egy adott intézkedés összeegyeztethetetlen a megállapodással. A tagállam továbbá, amint tudomást szerez róla, azonnal tájékoztatja a Bizottságot minden, a megállapodás keretében benyújtott vitarendezési kérelemről. A tagállam és a Bizottság teljes mértékben együttműködik, és az eredményes védelem biztosításához szükséges minden lépést megtesz, ami adott esetben többek között azt is jelentheti, hogy a Bizottság részt vesz az eljárásban.(3) Az e rendelet hatálya alá tartozó megállapodások esetében az érintett tagállam a megállapodásban szereplő vitarendezési mechanizmusok aktiválása előtt megkísérli megszerezni a Bizottság beleegyezését, és a mechanizmusokat akkor aktiválja, ha a Bizottság erre felkéri. Ilyen mechanizmus a megállapodásban részes másik féllel folytatott konzultáció és a vitarendezési eljárás, amennyiben erről a megállapodás rendelkezik. A tagállam és a Bizottság teljes mértékben együttműködik az adott mechanizmusok keretében zajló eljárások irányításában, ami adott esetben többek között azt is jelentheti, hogy a Bizottság részt vesz az adott eljárásokban.14. cikkBizalmas kezelésAmikor a 8. és 11. cikk szerint bejelentik a Bizottságnak a tárgyalásokat és ezek eredményét, a tagállamok megjelölhetik, hogy a megadott információk közül valamelyiket bizalmasnak kell-e tekinteni, és megosztható-e a többi tagállammal.15. cikkA bizottság(1) A Bizottságot a nemzetközi beruházási megállapodásokra vonatkozó átmeneti rendelkezések igazgatásával foglalkozó tanácsadó bizottság segíti.(2) Az erre a bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni.16. cikkHatálybalépésEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök [1] A Tanács 1961. október 9-i határozata a harmadik országokkal kötött kereskedelmi megállapodások időtartamának egységesítéséről és a Tanács 1969. december 16-i határozata a tagállamok és harmadik országok közötti kereskedelmi kapcsolatokra vonatkozó megállapodások fokozatos egységesítéséről és a közösségi megállapodások tárgyalásáról.[2] A legfrissebb esetjog: a C-205/06 és C-249/06 ügyben 2009. március 3-én, valamint a C-118/07 ügyben 2009. november 19-én hozott ítéletek. Ezekben az Európai Unió Bírósága úgy találta, hogy egyes Ausztria, Svédország és Finnország által kötött kétoldalú beruházási szerződések összeegyeztethetetlenek voltak az EK-Szerződéssel, és így az érintett tagállamoknak meg kellett tenniük a szükséges lépéseket az összeegyeztethetetlenségek kiküszöbölésére. Ugyanilyen vagy hasonló rendelkezések az Unióhoz történő csatlakozás előtt vagy után kötött más kétoldalú beruházási szerződésekben is vannak. Ítéleteiben a Bíróság felhívta a Bizottságot, hogy a megoldások elősegítőjeként kapcsolódjék be az ilyen ügyekbe.[3] HL L 200., 2009.7.31., 25. és 46. o.[4] A Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslat, COM(2010) 83 végleges, 2010. március 9.[5] Lásd az említett bizottsági javaslat 10. cikkét.[6] Legfrissebb esetjog: az Európai Unió Bíróságának a C-205/06 Bizottság kontra Ausztria , C-249/06 Bizottság kontra Svédország és C-118/07 Bizottság kontra Finnország ügyekben hozott ítéletei.[7] HL L 145., 2001.5.31., 43. o.[8] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.