|

52011PC0526

/* COM/2011/0526 végleges - 2011/0230 (NLE) */  Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a Fidzsi-szigeteki Köztársasággal az AKCS–EK partnerségi megállapodás 96. cikke és a fejlesztési együttműködési eszköz 37. cikke szerint folytatott konzultációk lezárásáról szóló 2007/641/EK határozat időbeli hatályának módosításáról és meghosszabbításáról

	INDOKOLÁS1. A 2006 decemberében bekövetkezett katonai hatalomátvétel miatt a felülvizsgált Cotonoui Megállapodás 96. cikke értelmében konzultációra került sor. Ennek eredményeképpen 2007 áprilisában közösen megállapított kötelezettségvállalásokra került sor az emberi jogok, a demokratikus elvek és a jogállamiság vonatkozásában. A Tanács 2007. október 1-jei 2007/641/EK határozatában megfelelő intézkedésekről határozott a Fidzsi-szigeteket érintően, amelyek bizonyos fokú párhuzamosságot teremtenek a közösen megállapított kötelezettségvállalások Fidzsi-szigetek általi tiszteletben tartása és a fejlesztési együttműködés között.2. 2009. április 10-én a Fidzsi-szigetek elnöke hatályon kívül helyezte az alkotmányt, elmozdította helyéről az összes bírót, és bejelentette, hogy választásokra legkésőbb 2014 szeptemberében kerül majd sor. Ezzel a Fidzsi-szigetek egyoldalúan megszegte az Európai Uniónak 2007 áprilisában tett alapvető kötelezettségvállalásait. Erre az azt követő napon került sor, hogy a Fellebbviteli Bíróság jogellenesnek nyilvánította a hadsereg által vezetett kormány 2006-os puccsot követő kinevezését. A Fidzsi-szigeteken továbbá szükségállapotot rendeltek el, a véleménynyilvánítás szabadságát pedig jelentősen korlátozzák.3. E kedvezőtlen fejleményeket követően a Tanács 2009. szeptember 24-i 2009/735/EK határozatában úgy döntött, hogy 2010. március 31-ig meghosszabbítja a Fidzsi-szigetekre vonatkozó, 2007/641/EK határozatban megjelölt megfelelő intézkedések érvényességét, amely 2009. október 1-jén járt volna le. Az EU-val megállapított kötelezettségvállalások végrehajtásának további késedelme miatt a Tanács 2010. március 29-i 2010/208/EU határozatával úgy döntött, hogy a 2007/641/EK határozattal létrehozott megfelelő intézkedések érvényességét 2010. október 1-jéig meghosszabbítja, majd e megfelelő intézkedések érvényességét a 2010. szeptember 27-i 2010/589/EU határozattal 2011. március 31-ig, valamint a 2011. március 31-i 2011/219/EU határozattal 2011. szeptember 30-ig újból meghosszabbította.5. Nem figyelhető meg további pozitív fejlemény a megállapított kötelezettségek teljesítésének tekintetében.6. Bár a cukorról szóló jegyzőkönyvet aláíró országok vonatkozásában hozandó kísérő intézkedések alapján nyújtott 2010-es juttatást, melyet a demokratikus folyamat folytatásában elért haladástól tettek függővé, törölték 2010 májusában, a juttatás egy részét elkülönítették azzal a céllal, hogy az Európai Unió suvai küldöttségén keresztül közvetlen támogatást nyújthassanak a lakosság cukortermeléstől közvetlenül függő részének a visszás társadalmi következmények csillapítása érdekében.7. A C(2010)8130 bizottsági határozat 51,094 millió EUR-ban állapította meg a Fidzsi-szigetek indikatív keretösszegét a 2011–2013 közötti időszakra vonatkozóan. E juttatás (teljes összegének vagy egy részének) rendelkezésre bocsátását azonban a Cotonoui Megállapodás 96. cikke (a fejlesztési együttműködési eszköz 37. cikke) szerinti konzultációs eljárás során elért előrelépéstől teszik függővé, így az e téren tett előrelépés hiányában csak a szociális visszásságokat enyhítő intézkedések meghozatalát kellene fontolóra venni.8. Mivel a társadalmi-gazdasági helyzet tovább romlott a Fidzsi-szigeteken, és kudarcot vallott a jelenlegi megközelítés, hogy visszatérjenek a demokráciához és a jogállamisághoz, szemléletváltásra kerül sor, amely magában foglalja a Fidzsi-szigeteknek nyújtandó célzott fejlesztési támogatások újrakezdését a lakosság kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportjának és a demokratizálásnak a támogatására. Ezt a támogatást nem a kormányon keresztül fogják folyósítani (lásd a 2011. május 19-én elfogadott SEC(2011) 585 közös közlemény).9. A fenti megfontolásokat figyelembe véve az Európai Uniónak e szakaszban meg kell hosszabbítania a jelenlegi politikát és megfelelő intézkedéseket.10. A Bizottság ezért javasolja a Tanácsnak, hogy további 12 hónapos időszakra, 2012. szeptember 30-ig hosszabbítsa meg a jelenlegi határozat hatályát.11. Az EU-nak azonban továbbra is rendszeres párbeszédet és folytonos politikai szerepvállalást kell folytatnia a Fidzsi-szigetekkel, a határozatot ezért folyamatosan felül kell vizsgálni.12. Javasoljuk, hogy a Fidzsi-szigetek ideiglenes kormányát a Nailatikau elnökhöz címzett, mellékelt levéltervezet alapján értesítsék e határozatról, valamint tájékoztassák az elnököt, hogy a) az Unió továbbra is elkötelezett a Cotonoui Megállapodás 8. cikke értelmében a fokozott politikai párbeszéd folytatása mellett, b) az alkotmányos rend visszaállítása terén elért előrelépések értékelése továbbra is irányadó lesz az EU álláspontja tekintetében a cukorról szóló jegyzőkönyvet aláíró országok vonatkozásában hozandó kísérő intézkedésekről és a 10. EFA nemzeti indikatív programról szóló, a Fidzsi-szigeteket érintő közelgő határozatok esetében, végezetül c) a Fidzsi-szigetek számára továbbra is nyitva áll az AKCS–EK partnerségi megállapodás 96. cikke és a fejlesztési együttműködési eszköz 37. cikke szerinti új konzultációk egyértelmű lehetősége.13. A megfelelő intézkedések módosításait ezért – az intézkedések érdemi részének, akár azok elavulttá válása mellett történő változatlanul hagyásával – a vonatkozó fejlemények figyelembevételéhez szükséges minimumra kell korlátozni, illetve a módosításoknak lehetővé kell tenniük a szemléletváltás végrehajtását.KövetkeztetésA fentieket figyelembe véve a Bizottság felkéri a Tanácsot, hogy fogadja el a csatolt tanácsi határozattervezetet a Fidzsi-szigeteki Köztársaságot érintő megfelelő intézkedések időbeli hatályának módosításáról és meghosszabbításáról.2011/0230 (NLE)JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa Fidzsi-szigeteki Köztársasággal az AKCS–EK partnerségi megállapodás 96. cikke és a fejlesztési együttműködési eszköz 37. cikke szerint folytatott konzultációk lezárásáról szóló 2007/641/EK határozat időbeli hatályának módosításáról és meghosszabbításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 217. cikkére,tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között Cotonouban 2000. június 23-án aláírt[1] és Luxembourgban 2005. június 25-én felülvizsgált[2] partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: az AKCS–EK partnerségi megállapodás) és különösen annak 96. cikkére,tekintettel a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között létrejött, az AKCS–EK partnerségi megállapodás végrehajtása során hozandó intézkedésekről és követendő eljárásokról szóló belső megállapodásra[3] és különösen annak 3. cikkére,tekintettel a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre[4] (a továbbiakban: fejlesztési együttműködési eszköz) és különösen annak 37. cikkére,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,mivel:1.  A Fidzsi-szigeteki Köztársasággal az AKCS–EK partnerségi megállapodás 96. cikke és a fejlesztési együttműködési eszköz 37. cikke szerint folytatott konzultációk lezárásáról szóló 2007/641/EK határozatot[5] azért fogadták el, hogy megfelelő intézkedéseket hajtsanak végre az AKCS–EK partnerségi megállapodás 9. cikkében említett lényeges elemek, valamint a fejlesztési együttműködési eszköz 3. cikkében említett értékek megsértését követően.2.  Ezeket az intézkedéseket a 2009. szeptember 24-i 2009/735/EK határozat[6], majd ezt követően a 2010. március 29-i 2010/208/EU határozat[7], a 2010. szeptember 27-i 2010/589/EU határozat[8], valamint a 2011. március 31-i 2011/219/EU határozat[9] meghosszabbította, mivel a Fidzsi-szigeteki Köztársaság nem csupán a 2007 áprilisában tartott konzultációk során vállalt, az AKCS–EK partnerségi megállapodás és a fejlesztési együttműködési eszköz alapvető elemeit érintő fontos kötelezettségeket nem valósította még meg, hanem számos ilyen kötelezettségvállalás tekintetében jelentős visszalépések is történtek a közelmúltban.3.  A 2007/641/EK határozat intézkedéseinek időbeli hatálya 2011. szeptember 30-án lejár. Indokolt meghosszabbítani a határozat érvényességét, és ennek megfelelően frissíteni a megfelelő intézkedések tartalmát,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA 2007/641/EK határozat a következőképpen módosul:4.  A 3. cikk második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„Ez a határozat 2012. szeptember 30-án hatályát veszti. A határozatot rendszeresen, legalább hathavonta felül kell vizsgálni.”;5.  A melléklet helyébe e határozat melléklete lép.2. cikkAz e határozat mellékletében szereplő levél címzettje a Fidzsi-szigeteki Köztársaság.3. cikkEz a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök […]MELLÉKLETLevéltervezetŐexcellenciája Ratu Epeli NAILATIKAUa Fidzsi-szigeteki Köztársaság elnökeSuvaFidzsi-szigeteki KöztársaságTisztelt Elnök Úr!Az Európai Unió (EU) nagy jelentőséget tulajdonít az AKCS–EK partnerségi megállapodás 9. cikkében és a fejlesztési együttműködési eszköz 3. cikkében foglalt rendelkezéseknek. Az AKCS–EK partnerség az emberi jogok, a demokratikus alapelvek és a jogállamiság tiszteletben tartásán nyugszik, amely elvek az AKCS–EK partnerségi megállapodás lényeges elemeiként, és ezáltal a közöttünk fennálló kapcsolatok alapjaként is szolgálnak.2006. december 11-én az EU Tanácsa elítélte a Fidzsi-szigeteken lezajlott katonai hatalomátvételt.Tekintettel arra, hogy a 2006. december 5-i katonai hatalomátvétel az AKCS–EK partnerségi megállapodás 9. cikkében felsorolt lényeges elemek megsértését jelentette, az Unió az említett megállapodás 96. cikke szerint konzultációra kérte fel a Fidzsi-szigeteki Köztársaságot, hogy az AKCS–EK partnerségi megállapodásban foglaltaknak megfelelően alaposan megvizsgálja a helyzetet, és amennyiben szükséges, lépéseket tegyen a helyzet orvoslására.E konzultációk hivatalos része 2007. április 18-án vette kezdetét Brüsszelben. Az Unió üdvözölte, hogy az ideiglenes kormány megerősített számos, az emberi jogok és az alapvető szabadságok, a demokratikus elvek és a jogállamiság tiszteletben tartása tekintetében tett kulcsfontosságú kötelezettségvállalást (lásd lent), és pozitív lépéseket javasolt a végrehajtásukra.Sajnálatos módon azóta egy sor olyan kedvezőtlen változásra került sor, különösen 2009 áprilisában, amelyekkel a Fidzsi-szigetek jelenleg kötelezettségvállalásainak egész sorát szegi meg. Ez közelebbről az alkotmány hatályon kívül helyezését, a parlamenti választások igen jelentős késleltetését és az emberi jogok megsértését jelenti. Noha a kötelezettségvállalások végrehajtása jelentősen késik, a kötelezettségvállalások többsége továbbra is kiemelten fontos a Fidzsi-szigetek jelenlegi helyzetét tekintve, így ezek jegyzékét e levélhez mellékeltük. Mivel a Fidzsi-szigetek egyoldalúan úgy határozott, hogy számos kulcsfontosságú kötelezettségvállalást megsért, a Fidzsi-szigetek kevesebb fejlesztési támogatásban részesül.Az AKCS–EK partnerségi megállapodás sarokkövét alkotó partnerség szellemében azonban az Unió kifejezi arra való hajlandóságát, hogy új hivatalos konzultációkba bocsátkozzon, amint ezek kedvező kimenetére ésszerű kilátás nyílik. Az ideiglenes miniszterelnök 2009. július 1-jén előterjesztette a reformok és a demokratikus rendhez való visszatérés ütemtervét. Az Unió továbbra is kész párbeszédet folytatni az ütemtervről, valamint fontolóra venni, hogy az esetlegesen új konzultációk alapjául szolgálhat-e. Ennek megfelelően az Unió úgy határozott, hogy meghosszabbítja a Fidzsi-szigetekre vonatkozó jelenlegi megfelelő intézkedések hatályát, hogy ezáltal lehetőséget teremtsen az új konzultációkra. Bár néhány megfelelő intézkedés mára érvényét vesztette, az Unió arra a következtetésre jutott, hogy egyoldalú frissítésük helyett inkább a Fidzsi-szigetekkel folytatott új konzultációk lehetőségét tárná fel bővebben. Következésképpen különösen fontos, hogy az ideiglenes kormány elkötelezze magát az összes érintettet bevonó hazai politikai párbeszéd, valamint az ütemterv időkeretét érintő rugalmasság mellett. Míg az EU álláspontját jelenleg és a jövőben is az AKCS–EK partnerségi megállapodás lényeges elemei, valamint alapelvei, különösen a párbeszéd sarkalatos szerepe és a kölcsönös kötelezettségvállalások teljesítése fogják vezérelni, hangsúlyozni kell, hogy nincsenek az Unió részéről előre eldöntött következtetések a jövőbeli konzultációk kimenetét illetően.Amennyiben az új konzultációk eredményeként jelentős kötelezettségvállalások születnek a Fidzsi-szigetek részéről, az Unió elkötelezi magát e megfelelő intézkedések mihamarabbi, kedvező felülvizsgálata mellett. Amennyiben ellenben a Fidzsi-szigeteken nem javul a helyzet, úgy ez a Fidzsi-szigetek számára azzal jár, hogy a fejlesztési alapokból még kevesebb támogatásban részesül. A Fidzsi-szigeteket illetően az alkotmányos rend visszaállításáért tett előrelépések értékelése irányadó lesz az EU szempontjából a cukorról szóló jegyzőkönyvet aláíró országok vonatkozásában hozandó kísérő intézkedésekről szóló újabb határozatokat és a 10. EFA keretében a Fidzsi-szigetek nemzeti indikatív programját illetően.Amíg az új konzultációkra sor nem kerül, az Unió felkéri a Fidzsi-szigeteket, hogy folytassa és tegye intenzívebbé a fokozott politikai párbeszédet.A megfelelő intézkedések a következők:-  ezentúl is nyújtható humanitárius segély és támogatható közvetlenül a civil társadalom és a lakosság kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportja;-  folytatódhatnak a folyamatban lévő, különösen a 8. és a 9. EFA-ból támogatott együttműködési tevékenységek;-  folytathatók a demokráciához való visszatérést és a kormányzás javítását elősegítő együttműködési tevékenységek, feltéve hogy nem lépnek fel rendkívül kivételes körülmények;-  folytatódhat a 2006. évre szóló, cukorreformot kísérő intézkedések végrehajtása. A Fidzsi-szigetek technikai szinten 2007. június 19-én írta alá a finanszírozási megállapodást. Megjegyezzük, hogy a finanszírozási megállapodás felfüggesztési záradékot tartalmaz;-  folytatódhat a cukorreform 2011–2013 évekre vonatkozó kísérő intézkedései többéves indikatív programjának kidolgozása, és sor kerülhet annak esetleges aláírására;-  a 10. EFA-ra irányuló országstratégiai dokumentum és nemzeti indikatív program véglegesítése, technikai szintű aláírása és végrehajtása, az indikatív pénzügyi keret megállapítása, valamint az ennek az összegnek legfeljebb 25 %-át kitevő ösztönző részlet lehetséges elosztása, ami az emberi jogok és a jogállamiság tekintetében tett vállalások tiszteletben tartásának függvényében történik, nevezetesen, hogy az ideiglenes kormány fenntartja az alkotmányt, a bírói testület függetlenségét teljes mértékben tiszteletben tartja, a 2007. szeptember 6-án újból bevezetett szükségállapotra vonatkozó szabályokat mielőbb visszavonja, a Fidzsi-szigetek jogszabályai szerinti különböző eljárások és fórumok keretében sor kerül az emberi jogok esetleges megsértése valamennyi esetének kivizsgálására, és az ideiglenes kormány minden erőfeszítést megtesz annak megelőzése érdekében, hogy a biztonsági ügynökségek megfélemlítést célzó nyilatkozatokat tegyenek;-  a cukorágazatnak nyújtott 2007. évi juttatás nulla;-  a cukorágazatnak nyújtott 2008. évi juttatás rendelkezésre bocsátása a választások hiteles és időben történő előkészítésére vonatkozó bizonyítékoktól függött a közösen megállapított kötelezettségvállalásoknak megfelelően; nevezetesen az alkotmánnyal összhangban történő népszámlálástól, a választókörzetek újbóli kijelölésétől és a választási reformtól; a választási iroda működésének biztosítására hozott intézkedésektől, beleértve választási felügyelő kinevezését 2007. szeptember 30-ig, az alkotmánnyal összhangban. A cukorágazatnak nyújtott 2008. évi ezen juttatás 2009. december 31-én elveszett;-  a cukorágazatnak nyújtott 2009. évi juttatást 2009 májusában törölték, mivel az ideiglenes kormány úgy döntött, hogy 2014 szeptemberéig elhalasztja a parlamenti választásokat,-  a 2010. évi juttatást 2010. május 1-je előtt törölték, mivel nem volt előrelépés tapasztalható a demokratikus folyamat folytatásában; a cukorágazat kritikus helyzetére tekintettel azonban a juttatás egy részét elkülönítették azzal a céllal, hogy közvetlen támogatást nyújthassanak a lakosság cukortermeléstől közvetlenül függő részének a visszás társadalmi következmények csillapítása érdekében. Ezeket az alapokat az Európai Unió suvai küldöttsége központilag, és nem a kormányon keresztül kezeli;-  a többéves indikatív programnak a cukorról szóló jegyzőkönyvet aláíró országokkal kapcsolatosan a 2011–2013. évekre vonatkozó kísérő intézkedései szerinti indikatív keretösszeg rendelkezésre bocsátását a konzultációs eljáráson történő megállapodástól teszik függővé; e megállapodás hiányában csak a szociális visszásságokat enyhítő intézkedések meghozatalát veszik fontolóra az ebből a juttatásból történő finanszírozásra.-  további támogatás nyújtása mérlegelhető kulcsfontosságú vállalások előkészítéséhez és végrehajtásához, különösen a választások előkészítése és/vagy megtartása terén;-  érintetlen marad a regionális együttműködés, és benne a Fidzsi-szigetek részvétele;-  a kötelezettségvállalások ellenőrzése az ezen levél mellékletében felsorolt feltételekkel összhangban történik, mely feltételek a rendszeres párbeszéddel, az értékelési és nyomonkövetési missziókkal folytatott hatékony együttműködéssel és jelentéstétellel kapcsolatosak.Az Európai Unió elvárja továbbá a Fidzsi-szigetektől, hogy teljes mértékben együttműködjön a Csendes-óceáni Szigetek Fórumával a jelentős személyek csoportja ajánlásainak végrehajtása terén, amelyeket a Külügyminiszterek Fóruma 2007. március 16-án Vanuatun tartott ülésén hagyott jóvá.Az Európai Unió továbbra is kitüntetett figyelemmel kíséri majd a fidzsi-szigeteki helyzetet. A Cotonoui Megállapodás 8. cikke szerint a Fidzsi-szigetekkel megerősített politikai párbeszédet fognak folytatni az emberi jogok tiszteletben tartásának, a demokrácia visszaállításának és a jogállamiság tiszteletben tartásának biztosítása érdekében egészen addig, amíg mindkét fél meg nem állapítja, hogy a párbeszéd megerősített természete elérte a célját.Amennyiben az ideiglenes kormány által tett kötelezettségvállalások végrehajtásában megtorpanás, megszakítás vagy visszalépés következne be, az Unió fenntartja a megfelelő intézkedések kiigazításának jogát.Az EU hangsúlyozza, hogy azok a privilégiumok, amelyeket a Fidzsi-szigetek az EU-val folytatott együttműködésben élvez, a Cotonoui Megállapodás alapvető elemeinek és a fejlesztési együttműködési eszközben ismertetett elvek tiszteletben tartásától függenek. Az Unió arról való meggyőzése érdekében, hogy az ideiglenes kormány teljes mértékben kész a kötelezettségvállalások teljesítésére, alapvető fontosságú mihamarabb jelentős előrehaladást elérni e közösen megállapított kötelezettségvállalások terén.Tisztelettel:Kelt Brüsszelben,Az EU részéről |Melléklet a melléklethez A FIDZSI-SZIGETEKI KÖZTÁRSASÁGGAL MEGÁLLAPÍTOTT KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK .A. A demokratikus elvek tiszteletben tartása1. kötelezettségvállalásA Csendes-óceáni Szigetek Fóruma által kijelölt független ellenőrök által elvégzett értékelés megállapításaitól függően 2007. március 1-jétől számítva 24 hónapon belül szabad és tisztességes parlamenti választásokra kerül sor. A választás megtartásának előkészítését közösen meghatározott kritériumok alapján kísérik figyelemmel, és – szükség esetén – kiigazítják vagy módosítják. Ez különösen a következőket feltételezi:-  2007. június 30-ig az ideiglenes kormány elfogadja az új parlamenti választásokat előkészítő különböző lépések végrehajtásának időpontjait meghatározó ütemtervet,-  az ütemterv tartalmazza a népszámlálás, a választókörzetek újbóli kijelölése és a választási reform időpontjait,-  a választókörzetek kijelölése és a választási reform az alkotmánnyal összhangban történik,-  az alkotmánnyal összhangban intézkedéseket hoznak a választási iroda működésének biztosítására, beleértve a választási felügyelő 2007. szeptember 30-ig történő kinevezését is,-  az alelnök kinevezése az alkotmánnyal összhangban történik.2. kötelezettségvállalásAz ideiglenes kormány jelentős jogalkotási, adózási vagy egyéb politikai kezdeményezések, illetve változások elfogadásakor figyelembe veszi a civil társadalommal és más érintett érdekeltekkel folytatott konzultációkat.B. Jogállamiság1. kötelezettségvállalásAz ideiglenes kormány minden erőfeszítést megtesz annak megelőzése érdekében, hogy a biztonsági ügynökségek megfélemlítést célzó nyilatkozatokat tegyenek.2. kötelezettségvállalásAz ideiglenes kormány fenntartja az 1997. évi alkotmányt, és garantálja az olyan alkotmányos intézmények rendes és független működését, mint a Fidzsi-szigeteki Emberi Jogi Bizottság, a Közszolgálati Bizottság és az Alkotmányos Szervek Bizottsága. A Főnökök Nagytanácsának függetlenségét és működését fenntartják.3. kötelezettségvállalásTeljes mértékben tiszteletben tartják a bírói kar függetlenségét, és lehetővé teszik, hogy tevékenységét szabadon végezze, ítéleteit pedig valamennyi érintett fél tiszteletben tartja, vállalva különösen a következőket:-  az ideiglenes kormány 2007. július 15-ig kinevezi a bíróságot az alkotmány 138. szakaszának (3) bekezdése szerint,-  a bírák kinevezése és/vagy felmentése ezentúl szigorúan az alkotmányos rendelkezésekkel és az eljárási szabályokkal összhangban történik,-  az igazságszolgáltatás tevékenységeibe a hadsereg, a rendőrség és az ideiglenes kormány semmilyen formában nem avatkozik be, és teljes mértékben tiszteletben tartja a jogászi hivatást.4. kötelezettségvállalásA korrupcióhoz kapcsolódó valamennyi büntetőjogi eljárás megfelelő bírói csatornákon keresztül történik, és a korrupció állítólagos eseteinek kivizsgálására felállított bármely szerv alkotmányos kereteken belül működik.C. Emberi jogok és alapvető szabadságok1. kötelezettségvállalásAz ideiglenes kormány megtesz minden szükséges lépést annak elősegítésére, hogy az emberi jogok állítólagos megsértésének valamennyi esetét a Fidzsi-szigetek törvényei szerinti különböző eljárások és fórumok keretében vizsgálják ki.2. kötelezettségvállalásAz ideiglenes kormány 2007. májusában felfüggeszti a szükségállapotra vonatkozó szabályozásokat, a nemzetbiztonságot, a közrendet és a biztonságot fenyegető veszélyektől függően.3. kötelezettségvállalásAz ideiglenes kormány vállalja, hogy biztosítja a Fidzsi-szigeteki Emberi Jogi Bizottság teljes függetlenség mellett és az alkotmánnyal összhangban megvalósuló működését.4. kötelezettségvállalásTeljes mértékben és minden formájában tiszteletben tartják a véleménynyilvánítás szabadságát és a médiaszabadságot az alkotmányban meghatározottak szerint.D. A kötelezettségvállalások betartásának nyomon követése1. kötelezettségvállalásAz ideiglenes kormány vállalja, hogy rendszeres párbeszédet folytat, amely lehetővé teszi a megtett haladás ellenőrzését, valamint azt, hogy az EU és az Európai Bizottság hatóságainak/képviselőinek teljes hozzáférést biztosít az emberi jogokhoz, valamint a fidzsi-szigeteki demokrácia és jogállamiság békés helyreállításához kapcsolódó valamennyi információhoz.2. kötelezettségvállalásAz ideiglenes kormány teljes mértékben együttműködik az EU bármely, a haladás értékelését és megfigyelését végző küldöttségével.3. kötelezettségvállalásAz ideiglenes kormány 2007. június 30-tól kezdve háromhavonta jelentést küld a Cotonoui Megállapodás alapvető elemei és a kötelezettségvállalások tekintetében tett előrehaladásról.Megállapítást nyert, hogy bizonyos kérdések csak olyan pragmatikus megközelítés alapján kezelhetők hatékonyan, amely figyelembe veszi a jelen realitásait, és amely a jövőre összpontosít.[1] HL L 317., 2000.12.15., 3. o.[2] HL L 287., 2005.10.28., 4. o.[3] HL L 317., 2000.12.15., 376. o.[4] HL L 378., 2006.12.27., 41–71. o.[5] HL L 260., 2007.10.5., 15. o.[6] HL L 262., 2009.10.6., 43. o.[7] HL L 89., 2010.4.9., 7. o.[8] HL L 260., 2010.10.2., 10–15. o.[9] HL L 93., 2011.4.7., 2–8. o.


|

52011PC0302

/* COM/2011/0302 végleges - NLE 2011/0133 */  A TANÁCS HATÁROZATA a kikötőkben horgonyzó hajók által közvetlenül igénybe vett villamos energia („partmenti villamos energia”) esetében kedvezményes adómérték alkalmazásának a 2003/96/EK irányelv 19. cikkével összhangban Németország számára történő engedélyezéséről Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a kikötőkben horgonyzó hajók által közvetlenül igénybe vett villamos energia („partmenti villamos energia”) esetében kedvezményes adómérték alkalmazásának a 2003/96/EK irányelv 19. cikkével összhangban Németország számára történő engedélyezéséről

	INDOKOLÁS1. A JAVASLAT HÁTTEREAz energiatermékek és a villamos energia uniós adóztatását a 2003/96/EK tanácsi irányelv[1] (a továbbiakban: energiaadó-irányelv vagy irányelv) szabályozza.Az irányelv 19. cikkének (1) bekezdése értelmében az egyéb, különösen az 5., 15. és 17. cikkben meghatározott rendelkezéseken felül a Tanács egyhangúlag, a Bizottság javaslatára eljárva, meghatározott szakpolitikai megfontolásokból bármely tagállam számára engedélyezheti az adómértékeket érintő további mentességek vagy kedvezmények bevezetését.E javaslat célja, hogy Németország a kikötőkben horgonyzó hajók által közvetlenül igénybe vett villamos energia (a továbbiakban: partmenti villamos energia) után fizetendő villamosenergia-adó esetében kedvezményes adómértéket alkalmazhasson. A mentesség célja, hogy a partmenti villamos energia használatának gazdasági ösztönzésével visszaszorítsa a légszennyezést a kikötővárosokban.A kérelem és annak háttere2010. december 27-i levelükben a német hatóságok tájékoztatták a Bizottságot, hogy az uniós minimummértéknek megfelelő, 0,50 EUR/MWh kedvezményes adómértéket kívánják alkalmazni a partmenti villamos energia után fizetendő villamosenergia-adó esetében. Németország 2011. január 11-én kiegészítő tájékoztatást nyújtott.Németország a kedvezmény határozatlan időre történő megadását kérelmezte.A kérelmezett intézkedéssel Németország ösztönözni kívánja a partmenti villamos energia használatát, amelyet kevésbé szennyezőnek tartanak, mint a villamos energiának a kikötőkben horgonyzó hajókon történő előállítását. A partmenti villamos energiára jelenleg az általános villamosenergia-adó vonatkozik, melynek mértéke 20,5 EUR/MWh. Ugyanakkor az energiaadó-irányelv 14. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében a tagállamoknak adómentességet kell biztosítaniuk a Közösség felségvizein belüli hajózás céljaira a vízi járművek fedélzetén előállított villamos energia számára, az irányelv 15. cikke (1) bekezdésének f) pontja értelmében pedig adómentességet biztosíthatnak a belföldi vízi utakon történő hajózásban használt vízi járművek fedélzetén előállított villamos energia esetében is.Németország 0,50 EUR/MWh kedvezményes adómértéket kíván alkalmazni a partmenti villamos energia esetében, amivel teljesül a 2003/96/EK irányelvben a villamos energia tekintetében meghatározott minimális adómérték. A kedvezményes adómérték a partmenti villamos energia valamennyi forrására vonatkozna mind a Közösség felségvizein belüli hajózás, mind a belvízi hajózás esetében, a magánjellegű, kedvtelési célú hajózás kivételével.Az adókedvezmény bevezetésével Németország a hajók üzemeltetőit a partmenti villamos energia használatára kívánja ösztönözni, ezzel mérsékelve a kikötőkben horgonyzó hajókról származó légköri kibocsátások és zaj, valamint CO2-kibocsátás mértékét. Az adókedvezmény alkalmazásával javulna a partmenti villamos energia versenyképessége a bunkerolaj fedélzeten történő égetésével szemben, ami teljes adómentességet élvez.Németország megítélése szerint az intézkedés összhangban van a kikötőkben horgonyzó hajók partmenti villamosenergia-használatának ösztönzéséről szóló 2006/339/EK bizottsági ajánlással[2] és a „Javaslatok és stratégiai célkitűzések az Európai Unió tengeri szállítási politikájának vonatkozásában a 2018-ig terjedő időszakra” című bizottsági közleménnyel[3] (COM(2009) 8).A német hatóságok érvei az intézkedés belső piacot érintő hatásait illetőenA német hatóságok állítása szerint az intézkedés nem lenne hatással a belső piac megfelelő működésére és nem okozna versenytorzulást. Érvelésük szerint a kedvezményezettek – azaz a hajók üzemeltetői, akik a partmenti villamos energiát a 2003/96/EK irányelv szerinti minimum adómértékkel terhelve kapják majd – tényelegesen nem jutnak gazdasági előnyhöz, hiszen ezek az üzemeltetők jelenleg a fedélzeten saját maguk, adómentesen állítják elő a villamos energiát. A német hatóságok álláspontja szerint a fedélzeten előállított villamos energiának a minimum adómértékkel adóztatott partmenti villamos energiával való helyettesítése összességében nem eredményez előnyt a költségek tekintetében.Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területenAz energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló, 2003. október 27-i 2003/96/EK tanácsi irányelv, különösen annak 14. cikke (1) bekezdésének c) pontja és 15. cikke (1) bekezdésének f) pontja.A javasolt intézkedés értékelése a 2003/96/EK irányelv 19. cikke alapjánPolitikai megfontolásokA 19. cikk (1) bekezdésének első albekezdése a következőképpen rendelkezik:„Az előző cikkekben, különösen az 5., 15. és 17. cikkben meghatározott rendelkezéseken felül a Tanács meghatározott politikai megfontolásokból egyhangúlag, a Bizottság javaslatára eljárva bármely tagállam számára engedélyezheti további mentességek vagy kedvezmények bevezetését.”A szóban forgó adókedvezménnyel a német hatóságok azt kívánják elérni, hogy a kikötőkben horgonyzó hajók környezeti szempontból kevésbé káros módon tudják kielégíteni villamosenergia-igényüket, és ezáltal kevésbé szennyezzék a környék levegőjét. Miként Németország is rámutatott, a Bizottság maga is tett már ajánlást a partmenti villamos energia használatára a villamos energia kikötőkben horgonyzó hajókon történő előállítása helyett, mellyel elismerte az előbbi környezeti előnyeit[4]. A kikötőkben horgonyzó hajókat ellátó villamos energiát Németországban jelenleg 20,50 EUR/MWh mértékű adó terheli. A kérelmezett kedvezménnyel e technológiának a használata tehát további 20 EUR/MWh mértékű ösztönzést kapna, és ezáltal hozzájárulna a kitűzött szakpolitikai célhoz.A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a partmenti villamos energia szélesebb körben való alkalmazását nagy mértékben hátráltatja a szükséges kikötői parti infrastruktúra szinte teljes hiánya, és emiatt valószínűsíthetően további ösztönzőkre van szükség kifejezetten ezen infrastruktúrának a kiépítéséhez annak érdekében, hogy a szóban forgó adómentesség szakpolitikai célja elérhető legyen. Ezzel összefüggésben a Bizottság megjegyzi, hogy 2011 júniusától a tagállamoknak feltétel nélküli kötelezettségük az érintett szennyezőanyagokra, így például a porra vonatkozó levegőminőségi előírások betartása[5]. Ezen kötelezettségük alapján a tagállamoknak megoldásokat kell találniuk olyan problémákra, mint az érintett kikötőkben horgonyzó hajók kibocsátása, és elképzelhető, hogy az átfogó levegőminőségi stratégia részeként a partmenti villamos energiának ezekben a kikötőkben való alkalmazása ösztönzést kap.A megvalósítani kívánt szakpolitikai célkitűzést illetően a Bizottság le kívánja szögezni, hogy a partmenti villamos energia használatának ösztönzése közös szakpolitikai cél, ezért Unió-szerte törekedni kell a megvalósítására. A Bizottság integrált tengerpolitikáról szóló COM(2007) 575 közleménye és az azt kísérő, bizottsági szolgálati munkadokumentum[6] egyértelműen rögzíti ezt, hiszen ezekben a Bizottság jelezte, hogy felkarolja ezt a célkitűzést a 2003/96/EK irányelv felülvizsgálata során. A 19. cikk célja azonban csupán az, hogy lehetővé tegye a tagállamok egyedi, az irányelvben külön nem szereplő körülményeihez illeszkedő megoldásokat. Ezért a 19. cikk alapján biztosított, a partmenti villamosenergia-használatot ösztönző eltérés csak időlegesen engedélyezhető, ameddig a 2003/96/EK irányelv felülvizsgálata nem rendelkezik ugyanerről a célkitűzésről.Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivelA bejelentett intézkedés legfőképpen az EU környezetvédelmi politikájához kapcsolódik. A bunkerolaj kikötőkben horgonyzó hajók fedélzetén történő elégetésének visszaszorításával az intézkedés hozzájárul a környék levegőjének javításához. Ez az intézkedés korlátozott mértékben hozzájárulhat a CO2-kibocsátás csökkentéséhez is, de ennek a hatásnak a nagyságrendje a hajókat a parti hálózaton keresztül ellátó villamosenergia-forrástól fog függeni[7].Itt kell megjegyezni, hogy a partmenti villamos energia versenyhátránya a tengeri kikötőkben horgonyzó hajók fedélzetén történő áramtermeléshez képest elsősorban abból adódik, hogy az utóbbi jelen pillanatban teljes adómentességet élvez; sőt, nemcsak a villamos energia előállításához használt bunkerolaj adómentes (a 2003/96/EK 14. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott alaphelyzet szerint), hanem maga a fedélzeten előállított villamos energia is (vö. a 2003/96/EK 14. cikke (1) bekezdésének c) pontja). Az utóbbi mentesség valójában nehezen egyeztethető össze az Unió környezetvédelmi célkitűzéseivel, a gyakorlati megfontolásoknak viszont megfelel. A fedélzeten előállított villamos energia megadóztatásához ugyanis a hajó – gyakran harmadik országbeli – tulajdonosának vagy üzemeltetőjének bevallást kellene benyújtania a felhasznált villamos energia mennyiségéről. A bevallásban továbbá meg kellene jelennie annak is, hogy az említett energiamennyiségnek mekkora hányadát használták fel az adót kivető tagállam felségvizein. E bevallási kötelezettség hatalmas adminisztratív terhet jelentene a hajótulajdonosok számára, ha minden olyan tagállamra vonatkozna, amelynek felségvizein a hajó áthalad. Ilyen körülmények között indokolt a kevésbé szennyező partmenti villamos energiát sújtó hátrány megszüntetése, és a kért adókedvezmény engedélyezése Németország számára.A belvízi utak mentén elhelyezkedő kikötőkben horgonyzó hajók által fogyasztott villamos energia esetében – a tengeri kikötőkre érvényes szabályozással ellentétben – a fedélzeten előállított villamos energia adómentesítése választható a tagállamok számára (15. cikk (1) bekezdés f) pont). Ennélfogva nincs jogi akadálya annak, hogy egy tagállam azonos adóelbánásban részesítse a partmenti villamos energiát és a belvízi kikötőkben horgonyzó hajók fedélzetén előállított villamos energiát. Ugyanakkor az irányelv 15. cikke (1) bekezdésének f) pontjában biztosított, a fedélzeten előállított villamos energiára vonatkozó adómentesség lehetőségét szintén gyakorlati okok miatt biztosítja a jogalkotó, és az szorosan kapcsolódik a belvízi utakon történő hajózás céljaira opcionálisan nyújtható adóelőnyökhöz. A tagállamok többsége – köztük Németország – úgy döntött, hogy nem adóztatja meg az ilyen célú üzemanyag-felhasználást. A Rajnára és mellékfolyóira vonatkozóan ezt az adómentességet Németország által ratifikált nemzetközi megállapodás[8] is rögzíti. Nem tűnik célszerűnek a villamos energia előállításához felhasznált tüzelőanyag elkülönített adóztatása sem [ld. a 2003/96/EK irányelv 21. cikke (5) bekezdésének harmadik albekezdését], mivel ez alapesetben is a villamos energia előállításához felhasznált és a hajózáshoz üzemanyagként felhasznált tüzelőanyag elkülönített kezelését feltételezné. A tagállamok a gyakorlatban továbbá egy sor szempont, egyebek mellett az átfogó nemzeti közlekedéspolitikai célok, és ennek részeként környezetvédelmi megfontolások alapján döntenek arról, hogy a tengeri hajózásra érvényben lévő adómentességet kiterjesszék-e a belvízi hajózásban használt üzemanyagokra is; így adott esetben nem adóztatják meg az ilyen céllal felhasznált üzemanyagokat.Ebből következően a jelenlegi helyzetben indokolt kiterjeszteni az adómentesség lehetőségét a belvízi kikötőkben igénybe vett partmenti villamos energiára is.Belső piac és tisztességes versenyAmi a belső piac és tisztességes verseny szempontjait illeti, a bejelentett intézkedés mérsékelné a horgonyzó hajók rendelkezésére álló villamosenergia-források, vagyis a fedélzeten történő előállítás és a partmenti villamos energia használata közötti versenyben jelenleg tapasztalható, a bunkerolajra vonatkozó adómentesség okozta torzulást.A hajóüzemeltetők közötti versenyt illetően először is újból meg kell jegyezni, hogy jelenleg igen kevés hajó használja a partmenti villamos energiát üzleti alapon. Másrészről, még ha az intézkedés előnyt is fog biztosítani a hajózási vállalatoknak abban az értelemben, hogy a más ágazatokban működő vállalatokhoz képest alacsonyabb áron juthatnak majd villamos energiához, a vizsgált intézkedés várhatóan nem fog érdemi hatást gyakorolni a hajózási ágazatot jellemző versenyhelyzet tekintetében. A várható olajárak ismeretének hiányában – mivel azok alapvetően befolyásolják az előállított energia költségeit – nehéz pontos költségbecslést adni, azonban az eddigi tapasztalatok megerősíteni látszanak Németország azon állítását, hogy általában véve a partmenti villamos energia működési költségei még teljes adómentesség mellett sem csökkennének a fedélzeti előállítás költségei alá[9], ezért a partmenti villamos energia használata semmi esetre sem juttatná számottevő versenyelőnyhöz az azt használó hajóüzemeltetőt a fedélzeti előállítást választó üzemeltetővel szemben. Jelen esetben a fent említetthez hasonló jelentős versenytorzulással annál is kevésbé kell számolni, mivel Németország betartja a 2003/96/EK irányelvben előírt minimális adómértéket.A kikötők közötti versennyel kapcsolatban a fentiek alapján tehát, mivel a partmenti villamos energia használata – legalábbis rövid távon – vélhetően az adókedvezmény ellenére sem bizonyul majd gazdaságosabbnak a fedélzeten előállított villamos energiánál, az említett adókedvezmény várhatóan nem okoz majd számottevő torzulást a kikötők versenyében, mivel nem ösztönzi a hajókat arra, hogy a partmenti villamos energia rendelkezésre állása miatt megváltoztassák útvonalukat.Végezetül pedig az adókedvezmény alkalmazására javasolt időkeret kellőképpen rövid ahhoz, hogy az előző két bekezdésben taglalt helyzet az engedély lejárta előtt várhatóan ne változzon.Az intézkedés alkalmazásának időtartama és az energiaadóztatás európai uniós keretének alakulásaElviekben az eltérés alkalmazását kellően hosszú időszakra célszerű engedélyezni ahhoz, hogy a kikötők üzemeltetői megfelelő ösztönzést kapjanak a szükséges beruházások megvalósítására. Ezt a célkitűzést ugyanakkor össze kell hangolni a németországi helyzet kellő időben történő felülvizsgálatának szükségletével, továbbá a célkitűzés nem akadályozhatja a meglévő jogi keret jövőbeli fejlesztését sem. Az utóbbival kapcsolatban szem előtt kell tartani, hogy a Bizottság 2011. április 13-án javaslatot terjesztett elő a 2003/96/EK irányelv felülvizsgálatára[10] azzal a céllal, hogy az jobban összhangba kerüljön az energiapolitika és a környezetvédelmi politika célkitűzéseivel, és különösen a 2013 utáni időszakra vonatkozó éghajlat-változási célokkal. A javaslat tartalmaz egy olyan rendelkezést is, amely alapján a tagállamoknak 2020. december 31-ig adómentességet kellene biztosítaniuk a partmenti villamos energia számára (az irányelv-tervezet 14. cikke (1) bekezdésének e) pontja). E körülményekre való tekintettel a kérelmezett intézkedést hároméves időszakra célszerű engedélyezni, figyelemmel azonban az érintett területen hozott általános rendelkezésekre, amennyiben azok alkalmazása ezen időszak lejárta előtt esedékessé válna.Az állami támogatásra vonatkozó szabályokA német hatóságok által bevezetni tervezett 0,50 EUR/MWh adómérték összhangban van a 2003/96/EK irányelv 10. cikke szerinti minimum adómértékkel. Az intézkedés emiatt az ún. általános csoportmentességi rendelet[11] (800/2008/EK rendelet) hatálya alá tartozik, és következésképpen mentes az előzetes bejelentési kötelezettség alól.2. AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS HATÁSVIZSGÁLATKonzultáció az érdekeltekkelA javaslat alapját a Németország által benyújtott kérelem képezi, és az csak ezt a tagállamot érinti.Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználásaKülső szakértők bevonására nem volt szükség.HatásvizsgálatA javaslat egy tagállam egyedi engedélyére vonatkozik, saját kérése alapján.3. A JAVASLAT JOGI ELEMEIA javaslat célja annak engedélyezése, hogy Németország a 2003/96/EK irányelv általános rendelkezéseitől eltérve 0,50 EUR/MWh kedvezményes adómértéket alkalmazzon a kikötőkben horgonyzó hajók által közvetlenül igénybe vett villamos energia esetében.JogalapA 2003/96/EK tanácsi irányelv 19. cikke.A szubszidiaritás elveAz Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikkében említett közvetett adózás önmagában nem tartozik az Európai Uniónak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 3. cikke szerinti kizárólagos hatáskörébe.Az uniós jog azonban szigorúan körülírja és korlátozza e területen a tagállami hatáskör alkalmazását. A 2003/96/EK irányelv 19. cikke értelmében csak a Tanács rendelkezik felhatalmazással arra, hogy a tagállamok számára az említett rendelkezés szerinti további mentességeket vagy kedvezményeket engedélyezzen. A tagállamok nem vehetik át a Tanács e szerepkörét.A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének.Az arányosság elveA javaslat megfelel az arányosság elvének. Az adókedvezmény nem haladja meg a szóban forgó célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket (lásd a belső piaccal és a tisztességes versennyel kapcsolatban fentebb említett szempontokat).A jogi aktus típusának megválasztásaJavasolt aktus(ok): a Tanács határozata.A 2003/96/EK irányelv 19. cikke csak ezt az intézkedést teszi lehetővé.4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOKAz intézkedés nem ró az Unióra pénzügyi vagy igazgatási terhet. A javaslatnak ezért nincsenek az uniós költségvetést érintő vonzatai.2011/0133 (NLE)JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa kikötőkben horgonyzó hajók által közvetlenül igénybe vett villamos energia („partmenti villamos energia”) esetében kedvezményes adómérték alkalmazásának a 2003/96/EK irányelv 19. cikkével összhangban Németország számára történő engedélyezésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,tekintettel az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló, 2003. október 27-i 2003/96/EK tanácsi irányelvre[12] és különösen annak 19. cikkére,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,mivel:1.  Németország 2010. december 27-i levelében kezdeményezte, hogy a kikötőkben horgonyzó hajók által közvetlenül igénybe vett villamos energia („partmenti villamos energia”) esetében kedvezményes adómértéket alkalmazhasson a 2003/96/EK irányelv 19. cikkével összhangban.2.  A szóban forgó adókedvezmény alkalmazásával Németország ösztönözni kívánja a kikötőkben horgonyzó hajók villamosenergia-szükségleteinek kielégítésére a partmenti villamos energia használatának terjedését, amely környezeti szempontból kevésbé káros, mint a bunkerolajok fedélzeten történő égetése.3.  Mivel a partmenti villamos energia használatával elkerülhető a bunkerolajok kikötőkben horgonyzó hajók fedélzetén történő elégetésével keletkező légszennyező anyagok kibocsátása, ez hozzájárul a helyi levegőminőség javításához a kikötővárosokban. Ennélfogva az intézkedés várhatóan hozzájárul az EU környezetvédelmi és egészségügyi célkitűzéseihez.4.  A partmenti villamos energia kedvezményes adómértékkel történő adóztatásának Németország számára történő engedélyezése nem haladja meg az említett célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket, hiszen a legtöbb esetben továbbra is a villamos energia fedélzeten történő előállítása lesz versenyképesebb. Az említett okból, valamint a szóban forgó technológia jelenleg viszonylag csekély piaci penetrációja miatt az intézkedés a hatályának időtartama alatt várhatóan nem okoz jelentős versenytorzulást, ezért nem fejt ki káros hatást a belső piac megfelelő működésére.5.  A 2003/96/EK irányelv 19. cikkének (2) bekezdése értelmében a szóban forgó rendelkezés alapján engedélyezett intézkedéseket szigorú időkerethez kell kötni. Tekintve, hogy az intézkedést kellően hosszú időszakra célszerű engedélyezni ahhoz, hogy a kikötők üzemeltetői megfelelő ösztönzést kapjanak a szükséges beruházások megtételére, tekintettel továbbá a németországi helyzet kellő időben történő felülvizsgálatának szükségletére illetve arra az elvárásra, hogy az intézkedés ne akadályozza a meglévő jogi keret jövőbeli fejlesztését, a bejelentett intézkedést hároméves időszakra célszerű engedélyezni, figyelemmel azonban az érintett területen hozott általános rendelkezésekre, amennyiben azok alkalmazása ezen időszak lejárta előtt esedékessé válna,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA Tanács engedélyezi Németország számára, hogy kedvezményes adómértéket alkalmazzon a kikötőiben horgonyzó – magánjellegű, kedvtelési célra szolgáló vízi járműnek nem minősülő – hajók által közvetlenül igénybe vett villamos energia után fizetendő villamosenergia-adó esetében, amennyiben a 2003/96/EK irányelv 10. cikkében előírt minimum adómértékek teljesülnek.2. cikkEzt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik naptól kell alkalmazni. A határozat az azt követő három évig alkalmazandó.Amennyiben azonban a Tanács az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikke alapján eljárva a partmenti villamos energia vonatkozásában adókedvezményekkel kapcsolatos általános szabályokat állapít meg, e határozatot az említett általános szabályok alkalmazása megkezdésének napjáig kell alkalmazni.3. cikkEnnek a határozatnak a Németországi Szövetségi Köztársaság a címzettje.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök [1] A Tanács 2003. október 27-i 2003/96/EK irányelve az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről (HL L 283., 2003.10.31., 51. o.).[2] A Bizottság 2006/339/EK ajánlása (2006. május 8.) a kikötőkben horgonyzó hajók partmenti villamosenergia-használatának ösztönzéséről (HL L 125., 2006.5.12.).[3] A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Javaslatok és stratégiai célkitűzések az Európai Unió tengeri szállítási politikájának vonatkozásában a 2018-ig terjedő időszakra, COM(2009) 8 végleges.[4] Lásd a fenti 2. lábjegyzetet.[5] Az Európai Parlament és a Tanács 2008/50/EK irányelve (2008. május 21.) a környezeti levegő minőségéről és a Tisztább levegőt Európának elnevezésű programról (HL L 152, 2008.6.11., 1.o.).[6] A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának – Az Európai Unió integrált tengerpolitikájáról (2007. október 10., COM(2007) 575 végleges), valamint: Bizottsági szolgálati munkadokumentum, amely a következő dokumentumot kíséri: A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának – Az Európai Unió integrált tengerpolitikájáról (2007. október 10., SEC(2007) 1278).[7] A Bizottság korábbi számításai alapján a partmenti villamos energiára való átállás átlagosan 50 %-kal csökkenti a CO2-kibocsátást (ld. a 2. lábjegyzetet). Az intézkedés hatása ugyanakkor jelentősen eltérhet ettől az áltagos értéktől, mivel a hatás alapvetően az érintett piaci terület szén-dioxid-intenzitásától és a pótlólagos villamosenergia-kereslet előállásának pontos idejétől fog függeni.[8] Ld.. a Rajna-menti országok és Belgium között a Rajnán való hajózás céljára felhasznált gázolaj vám- és adóügyi kezeléséről szóló 1952. május 16-i megállapodás 1. cikkét (Bundesgesetzblatt 1953, II. rész, 531. o.)[9] Ld. az Európai Bizottság Környezetvédelmi Főigazgatóságának megbízásából készült „Ship Emissions: Assignment, Abatement and Market-based Instruments, Task 2a – Shore-Side Electricity” c. 2005. augusztusi jelentést: http://ec.europa.eu/environment/air/pdf/task2_shoreside.pdf. A költségelemzés Göteborg (Svédország), Juneau és Long Beach (USA) kikötőire vonatkozó adatok alapján készült.[10] Az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló 2003/96/EK irányelv módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslat, COM (2011) 169/3.[11] A Bizottság 800/2008/EK rendelete (2008. augusztus 6.) a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (általános csoportmentességi rendelet), HL L 214., 2008.8.9.[12] HL L 283., 2003.10.31., 51. o.


|

52010PC0437

/* COM/2010/0437 végleges */  Javaslat: AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (EGF/2010/003 kérelem: textilipar – Galicia, Spanyolország)

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2010.8.20.COM(2010) 437 véglegesJavaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (EGF/2010/003 kérelem: textilipar – Galicia, Spanyolország)INDOKOLÁSAz Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás[1] 28. pontja a pénzügyi keret megfelelő fejezeteinek felső határát túllépve legfeljebb 500 millió euróig lehetővé teszi az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) igénybevételét.Az Alapból való hozzájárulásokra vonatkozó szabályokat az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[2] tartalmazza.Spanyolország 2010. február 5-én benyújtotta az EGAA pénzügyi hozzájárulása iránti, EGF/2010/003 (textilipar, ES/Galicia) számú kérelmet, miután Galicia NUTS II régióban (ES11) 82 olyan vállalkozásnál került sor elbocsátásokra, amelyek a NACE Rev. 2. szerinti 14. ágazatban működnek (ruházati termék gyártása)[3].A kérelem alapos megvizsgálása után a Bizottság az 1927/2006/EK rendelet 10. cikke alapján megállapította, hogy az említett rendeletben a pénzügyi hozzájárulásra vonatkozóan előírt feltételek teljesülnek.A KÉRELEM ÖSSZEFOGLALÁSA ÉS ELEMZÉSFőbb adatok:EGAA-referenciaszám EGF/2010/003Tagállam Spanyolország2. cikk b) pontÉrintett vállalkozások száma 82NUTS II régió Galicia (ES11)NACE Rev. 2. ágazat 14 (ruházati termék gyártása)Referencia-időszak 2009. március 1 – 2009. november 30.Személyre szabott szolgáltatások megkezdésének időpontja 2010. február 8.A kérelem benyújtásának időpontja 2010. február 5.Elbocsátások száma a referencia-időszakban 703A támogatandó elbocsátott munkavállalók száma 500Személyre szabott szolgáltatások: költségvetés (EUR) 2 645 000Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások [4] költségvetés (EUR) 193 000Az Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások (%) 6,80Teljes költségvetés (EUR) 2 838 000EGAA-hozzájárulás (EUR) (65%) 1 844 7001.  A kérelmet 2010. február 5-én nyújtották be a Bizottsághoz, majd 2010. május 11-ig további információkkal egészítették ki.2.  A kérelem megfelel az 1927/2006/EK rendelet 2. cikkének b) pontjában az EGAA forrásainak mobilizálásához teljesítendő feltételeknek, és benyújtására az említett rendelet 5. cikkében említett 10 hetes határidőn belül került sor.Kapcsolat az elbocsátások és a globalizáció vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság miatt a világkereskedelemben bekövetkezett jelentős strukturális változások között3.  Az elbocsátások, valamint a globalizáció miatt a világkereskedelemben bekövetkezett jelentős strukturális változások közötti kapcsolat megállapítása érdekében Spanyolország rámutat, hogy a textil- és ruházatitermék-kereskedelem liberalizációja radikális változásokat eredményezett a világkereskedelem szerkezetében. Az Eurostat adatai[5] szerint 2005 és 2008 között az EU-27-be irányuló ruházatitermék-import 20,5%-kal növekedett: 49 305 millió EUR-ról 59 433 millió EUR-ra. A fő szállító Kína volt, amelynek a 27 tagú EU-ba irányuló exportja 49,2%-kal növekedett 2005-től 2008-ig.4.  A kérelmező ezen kívül hivatkozik a textil- és ruházatitermék-ipar általános tendenciájára, vagyis a gyártásnak az EU-n kívüli, alacsonyabb költségű országokba – többek között Tunéziába, Kínába, Marokkóba és különböző ázsiai országokba – történő kihelyezésére.Az elbocsátások számának kimutatása és a 2. cikk b) pontjában foglalt kritériumok teljesülése5.  Spanyolország a kérelmet az 1927/2006/EK rendelet 2. cikkének b) pontjában említett beavatkozási kritérium alapján nyújtotta be, amely az EGAA hozzájárulását ahhoz köti, hogy legalább 500 főt bocsátanak el kilenchónapos időszak alatt olyan vállalkozásoktól, amelyek egy NACE 2-es ágazatban és egy vagy két egymással határos NUTS II szintű régióban működnek.6.  A kérelem a 2009. március 1-től november 30-ig tartó kilenc hónapos referencia-időszak során 703 elbocsátást említ 82 vállalkozástól, amelyek ugyanabban a NACE Rev. 2.-ágazatban (14 – ruházati termék gyártása) és Galicia NUTS II régióban (ES11) működnek. Valamennyi elbocsátást az 1927/2006/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének második francia bekezdése alapján számították ki.Az említett leépítések kiszámíthatatlan jellegének magyarázata7.  A spanyol hatóságok szerint az előre nem látható pénzügyi és gazdasági válság által teremtett új gazdasági kontextus 2008 harmadik negyedéve óta negatív hatással volt a textil- és ruházatitermék-iparra. A válság kiszámíthatatlan jellege egyaránt sújtotta a kínálatot és a keresletet: alaposan megszigorodtak az ágazat működésének finanszírozásához szükséges hitelek felvételének követelményei, eközben pedig a fogyasztói kereslet csökkenése fokozta a fizetési késedelmek számát. Mindez 2008-ban az előző évinél sokkal több csődöt eredményezett a textiliparban, ami munkahelyek elvesztésével járt együtt. Ennek alátámasztására a kérelmező társadalombiztosítási adatokat idéz, amelyek szerint 2009 első hónapjaiban 2500 munkahely szűnt meg a galiciai textil- és ruházatitermék-iparban.Az elbocsátó vállalkozások és a támogatandó munkavállalók meghatározása8.  A kérelem 703 elbocsátást említ (amelyek közül 500 jogosult támogatásra); ezek a következő 82 vállalatnál történtek:A vállalakozások és az elbocsátottak száma |Caramelo S.A., A Coruña | 237 | Nova Têxtil Alaricana S.L.L., Ourense | 12 |Peter John, A Coruña | 17 | Textiles Lendega, Ourense | 2 |Imperdible, A Coruña | 10 | Fil&Fil Camisero, Ourense | 1 |Melusiana S.L., A Coruña | 5 | Roberto Verino, Ourense | 1 |Baselytex S.L., A Coruña | 1 | Sociedad Textil Lonia, Ourense | 1 |Paulmoni Camiseri S.L., A Coruña | 4 | VDR Confecciones SLU, Ourense | 2 |Castmar S.L., A Coruña | 3 | VDR Punto SL, Ourense | 3 |Confecciones Nazabel S.L., A Coruña | 6 | Trinidad Viduera Design SL | 1 |Galicia Textil, A Coruña | 20 | Grupo Três Fashion SL, Ourense | 2 |Servicios Gallegos de Tejeduria S.L., A Coruña | 2 | Futura Linea, Pontevedra | 3 |Creaciones Teyma 2003 S.L., A Coruña | 15 | Gonzabell, Pontevedra | 12 |Confecciones Furelos S.L., A Coruña | 2 | Model Novia, Pontevedra | 15 |Galitex S.A., A Coruña | 2 | Selmark, Pontevedra | 5 |Jevaso S.L., A Coruña | 3 | Sotexga S.L.L., Pontevedra | 7 |Confecciones Cotelo, A Coruña | 7 | Umbro, Pontevedra | 4 |Maria y Nieves S.L., A Coruña | 6 | Textiles Rocabe S.L., Pontevedra | 2 |Tocci, A Coruña | 6 | Industrias Kamay, Pontevedra | 18 |Céltica de confecciones, A Coruña | 1 | Toypes, Pontevedra | 20 |Confecciones Carioca S.L., A Coruña | 1 | Montoto, Pontevedra | 102 |Vicente Romeo S.L., A Coruña | 2 | Florentino, Pontevedra | 1 |Volvoreta S.A, A Coruña | 1 | Creaciones y Diseño Alonsan S.L., Pontevedra | 12 |Vicaro Confeccion S.L., A Coruña | 2 | Confecciones Labora, Pontevedra | 16 |Confeccionnes Liñaza S.L., A Coruña | 1 | Confecciones José Abal Pereira, Pontevedra | 1 |Mafecco, A Coruña | 1 | Pilar Bande S.L., Pontevedra | 2 |Ibia Textil SL, A Coruña | 1 | Cintugal, Pontevedra | 1 |Rosa de Neira S.L., A Coruña | 2 | Confecciones Gundemaro, Pontevedra | 9 |Confecciones Lema, A Coruña | 12 | Enmanuel, Pontevedra | 4 |Confecciones Goa, A Coruña | 10 | Iglesias Duro S.L., Pontevedra | 2 |Veiga de Compostela, A Coruña | 1 | Naffta, Pontevedra | 6 |Confecciones intimas, A Coruña | 1 | Lacemar Sport S.L., Pontevedra | 3 |Confeciones Careixon, A Coruña | 1 | Ponte Punto SA, Pontevedra | 2 |Chao Prieto S.L., Lugo | 5 | Sebasian Criado del Rey de Haz, Pontevedra | 1 |Diseño Tecnologico Textil Galicia S.L., Lugo | 1 | Ganirope S.L., Pontevedra | 1 |Almacenes Martinez, Lugo | 1 | Sposa Novias, Pontevedra | 1 |Vidrio, Ourense | 12 | Stylmalla, Pontevedra | 3 |Confecciones Domingo S.L., Ourense | 2 | Short Cut, Pontevedra | 2 |Delgado Fabello S.L., Ourense | 3 | Modatest, Pontevedra | 1 |Sociedad Textil Monterrey S.L., Ourense | 5 | Presagio S.L., Pontevedra | 1 |Modalher Outomuro S.L., Ourense | 3 | Confecciones Minada S.L., Pontevedra | 1 |Euro Gomca, Ourense | 1 | Doberty, Pontevedra | 1 |Marcos Moda S.L., Ourense | 2 | Confecciones Salnés, Pontevedra | 1 |Összes vállalkozás: 82 | Összes elbocsátás: 703 |9.  A támogatandó munkavállalók megoszlása a következő:Kategória szám százalékFérfi 68 13,5Nő 432 86,5EU-állampolgár 484 96,7Nem EU-állampolgár 16 3,315–24 éves 0 0,025–54 éves 457 91,454 éven felüli 43 8,610.  A szakmai kategóriák szerinti megoszlás a következő:Kategória szám százalékTextilipari gépek kezelői 194 38,9Raktári alkalmazottak 57 11,3Szabászok 49 9,8Vasalómunkások 47 9,4Ellenőrük 35 7,0Varrónők 12 2,5»Szabászok 6 1,2Egyéb 100 19,911.  Az „egyéb”alatt említett 19,9% különböző kategóriákba tartozik, mint például kereskedelmi személyzet, gépkocsivezetők, informatikusok, takarítók és gépészek.12.  Az 1927/2006/EK rendelet 7. cikkével összhangban Spanyolország megerősíti, hogy az EGAA végrehajtásának különféle szakaszaiban és különösen az EGAA-hoz való hozzáférésben jelenleg alkalmaz a nők és a férfiak egyenlőségét szem előtt tartó és diszkriminációellenes politikát, és ilyet a jövőben is fog alkalmazni.Az érintett terület és hatóságai, illetve az érdekeltek ismertetése13.  Az érintett terület Galicia autonóm közösség, amely négy tartományra oszlik: A Coruña, Lugo, Ourense és Pontevedra. A főbb érintett állami hatóságok a Conselleria de Traballo e Benestar (galiciai munkaügyi és jóléti minisztérium) és a Conselleria de Economia e Industria (galiciai gazdasági és ipari minisztérium).14.  Az érdekelt felek a galiciai textilipari szövetség (COINTEGA[6]), a lugoi, ourensei és pontevedrai kötöttáru- és ruházati-iparszövetség (AICLOP[7]), az a coruñai készruhaipari vállalkozók szövetsége, valamint a Comisiones Obreras (Munkásbizottságok, CC.OO) és az Unión General de Trabajadores (Általános munkásunió szakszervezet, UGT) szakszervezetek.Az elbocsátások várható hatása a helyi, regionális, illetve országos foglalkoztatásra15.  Spanyolország szerint Galiciát súlyosan érinti az ipari válság. A 2007–2009-es időszakban 32 700 munkahely szűnt meg az iparban; ezek közül 4414 a textiliparban, 3940 a gépjárműiparban és 2098 a hajógyártásban. Tovább súlyosbították a helyzetet azok az elbocsátások, amelyekre a jelenlegi kérelem vonatkozik.16.  Az elbocsátások által érintett tartományokra vonatkozóan a kérelmező a galiciai statisztikai intézet[8] adatait használja. Ezek azt mutatják, hogy 2009 februárjára és a NACE Rev. 2. 14-es ágazatában alkalmazott munkavállalók számára vetítve az ebben a kérelemben említett elbocsátások a következőképpen oszlanak meg: Pontevedra 9,68%, Lugo 5%, A Coruña 4,4% és Ourense 2,23%.A finanszírozásra javasolt, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja és annak tételes bontásban meghatározott, becsült költségei, valamint a strukturális alapok által támogatott intézkedésekkel való komplementaritás17.  Az alábbi intézkedések összehangolt, személyre szabott szolgáltatáscsomagot alkotnak, és a munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésére irányulnak:18.  Szakmai orientáció : mind az 500 résztvevő részesül belőle. Tartalmazza a munkavállaló szakmai profiljának és személyes visszailleszkedési módozatainak meghatározását, valamint egyéni monitoringját.19.  Képzés és továbbképzés : célja 100 munkavállaló kiképzése a textilágazat nagyobb hozzáadott értékű munkahelyeinek (pl. tervezés, adminisztráció, technológia, terjesztés és logisztika – TexMellora program), valamint 50 további munkavállaló átképzése arra, hogy egy másik ágazatban találjon új munkát (InsireTex program). A képzés mindkét programban megfelel a potenciális új foglalkoztatási lehetőségeknek.20.  A vállalkozói szellem ösztönzése : 50 munkavállalóra irányul, célja pedig a TexCreación program révén az önfoglalkoztatásnak, a szövetkezetek létrehozásának, valamint a kis- és középvállalkozásoknak a támogatása. Része a piaci lehetőségek felismerése, a megvalósíthatóság elemzése, a képzés, az üzleti tervek összeállítása, valamint a monitoring és a mentorálás.21.  Mobilitási utalványok : Célja, hogy a költségekhez való hozzájárulással elősegítse a földrajzi mobilitást. A MoveTex program biztosította előnyökből várhatóan 70 munkavállaló részesül majd.22.  Képzési utalványok a TexTIC program a munkakeresési tevékenységekhez nyújt nélkülözhetetlennek tartott IKT-képzéseket. Várhatóan 160 munkavállaló kívánja majd az intézkedés előnyeit élvezni.23.  Támogatás a magánélet és a munka jobb összeegyeztetéséhez a TexConcilia program keretében. Körülbelül havi 400 EUR támogatást jelent legfeljebb 10 hónapig. Célja a magán-, a családi és a munkaidő jobb összeegyeztetésének költségeit fedezni, különösen, ha az új munkaviszony hosszú utazásokkal vagy a munkára és magánéletre fordított idő megoszlásának megváltozásával hátrányosan érintené a magánélet és a munka egyensúlyát. Az intézkedésben várhatóan 50-en fognak részt venni.24.  Az 1927/2006/EK rendelet 3. cikke szerint a kérelemben szereplő, az EGAA-beavatkozás végrehajtásához kapcsolódó kiadások előkészítő, irányító és ellenőrző, valamint tájékoztató és népszerűsítő tevékenységekre vonatkoznak. Az előkészítő tevékenységek közé tartozik egy tanulmány a textilipar foglalkoztatási jellemzőiről, amelyet referenciaként fognak használni mindazok, akik részt vesznek az érintett elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében. A tanulmány teljes költsége 93 000 EUR-ra becsülhető.25.  A spanyol hatóságok által bemutatott személyre szabott szolgáltatások olyan aktív munkaerő-piaci intézkedések, amelyek az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkében meghatározott, támogatásra jogosult tevékenységek közé sorolhatók. A spanyol hatóságok e szolgáltatások összköltségét 2 645 000 EUR-ra becsülik, az EGAA-beavatkozás végrehajtásának költségeit pedig 193 000 EUR-ra (ami az összköltség 6,8%-a). Az EGAA-ból igényelt teljes hozzájárulás 1 844 700 EUR (az összköltség 65%-a).Intézkedések | A megcélzott munkavállalók becsült száma | Becsült költségek megcélzott munkavállalónként (EUR) | Összköltség (EGAA és nemzeti társfinanszírozás) (EUR) |Személyre szabott szolgáltatások (1927/2006/EK rendelet, 3. cikk, első bekezdés) |Szakmai orientáció (Orientación professional) | 500 | 2250 | 1 125 000 |Képzés és továbbképzés (Formación y reciclaje) | 150 | 4500 | 675 000 |A vállalkozói szellem ösztönzése (Fomento del espiritu empresarial) | 50 | 4500 | 225 000 |Mobilitási utalványok (Permisos para movilidad) | 70 | 2000 | 140 000 |Képzési utalványok (Permisos para formación) | 160 | 1750 | 280 000 |A munka és a magánélet összeegyeztetésének támogatása (Ayudas para la conciliación) | 50 | 4000 | 200 000 |Személyre szabott szolgáltatások – részösszeg | 2 645 000 |Az EGAA-beavatkozás végrehajtásához kapcsolódó kiadások (1927/2006/EK rendelet, 3. cikk, harmadik bekezdés) |Előkészítő tevékenységek | 123 000 |Irányítás | 15 000 |Tájékoztatás és népszerűsítés | 25 000 |Ellenőrző tevékenységek | 30 000 |Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások részösszege | 193 000 |Összes becsült költség | 2 838 000 |EGAA-hozzájárulás (a teljes költség 65%-a) | 1 844 700 |26.  Spanyolország megerősíti, hogy a fent leírt intézkedések kiegészítik a strukturális alapok által finanszírozott intézkedéseket. Ezen kívül a spanyol hatóságok kijelentették, hogy a kifejezetten a textiliparban elbocsátott munkavállalók számára jelenleg nincs program. Csupán egy általános program folyik, amely képzéseket nyújt a munkanélkülieknek.Az érintett munkavállalóknak szánt, személyre szabott szolgáltatások kezdetének vagy tervezett kezdetének időpontja(i):27.  Spanyolország 2010. február 8-én kezdte meg az érintett munkavállalók részére az EGAA általi társfinanszírozásra javasolt összehangolt csomagban szereplő, személyre szabott szolgáltatások nyújtását. Ezért az EGAA-ból megítélhető támogatások vonatkozásában ez a dátum jelenti a támogathatósági időszak kezdetét.A szociális partnerekkel folytatott konzultációra vonatkozó eljárások28.  Az összehangolt intézkedéscsomagról a textilipari szociális párbeszéd fórumának keretében folyt konzultáció a szociális partnerekkel a Xunta de Galicia (a galiciai kormány), a munkaadók és a szakszervezetek részvételével.29.  A spanyol hatóságok megerősítették, hogy a csoportos elbocsátásokra vonatkozó nemzeti és közösségi jogszabályokban meghatározott követelményeknek eleget tettek.Tájékoztatás a nemzeti jog alapján vagy kollektív szerződések értelmében kötelezően végrehajtandó intézkedésekről30.  Az 1927/2006/EK rendelet 6. cikkében meghatározott kritériumokra vonatkozóan a spanyol hatóságok kérelmükben:31.  megerősítették, hogy az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás nem helyettesíti azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a nemzeti jog vagy kollektív szerződések alapján a vállalatok felelőssége;32.  bizonyították, hogy az intézkedések az egyes munkavállalóknak nyújtanak támogatást, és nem vállalkozások vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányulnak;33.  megerősítették, hogy a fenti 17. és 19. pontban említett támogatható intézkedések egyéb uniós pénzügyi eszközökből származó támogatásban nem részesülnek.Irányítási és ellenőrzési rendszerek34.  Spanyolország értesítette a Bizottságot arról, hogy a pénzügyi hozzájárulást ugyanazok a szervek fogják irányítani és ellenőrizni, mint amelyek az Európai Szociális Alap (ESZA) spanyolországi finanszírozását irányítják és ellenőrzik. Az irányító hatóság esetében a Dirección General de Planificación y Fondos Comunitarios (tervezési és a közösségi alapokkal foglalkozó főigazgatóság) lesz a közreműködő szervezet, együttműködésben a Dirección General de Relaciones Laborales de la Xunta de Galiciával (a galiciai kormány munkaügyi kapcsolatokkal foglalkozó főigazgatósága).Finanszírozás35.  Spanyolország kérelme alapján az összehangolt, személyre szabott szolgáltatáscsomagra javasolt EGAA-hozzájárulás 1 844 700 EUR, ami az összköltség 65%-át teszi ki. A Bizottság által az Alapból kiutalandó összegre tett javaslat a Spanyolország által szolgáltatott információn alapszik.36.  Tekintetbe véve az Alapból folyósítható pénzügyi támogatásnak az 1927/2006/EK rendelet 10. cikke szerint meghatározott maximális összegét, továbbá az előirányzatok átcsoportosításához megállapított mozgásteret, a Bizottság a fent említett teljes összeg tekintetében javasolja az EGAA igénybevételét, amely a pénzügyi keret 1a. fejezetében különítendő el.37.  A javasolt pénzügyi támogatási összeg lehetővé teszi, hogy – az 1927/2006/EK rendelet 12. cikkének (6) bekezdésében előírtak szerint – az év utolsó négy hónapjában az EGAA-ra elkülönített éves maximális összeg több mint 25%-a továbbra is rendelkezésre álljon támogatások kifizetésére.38.  Az Alap igénybevételére tett javaslat bemutatásával a Bizottság a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja értelmében kezdeményezi az egyszerűsített háromoldalú eljárást, hogy biztosítsa a költségvetési hatóság két ágának egyetértését az Alap igénybevételének szükségességét és az igényelt összeget illetően. A Bizottság felkéri a költségvetési hatóság két ága közül azt, amelyik a megfelelő politikai szinten előbb jut egyetértésre a forrás mobilizálásáról szóló javaslattervezet ügyében, hogy szándékáról értesítse a másik ágat és a Bizottságot. A költségvetési hatóság bármelyik ágának elutasító véleménye esetén össze kell hívni egy hivatalos háromoldalú ülést.39.  A 2006. május 17-i intézményközi megállapodásban előírtak szerint a Bizottság ettől függetlenül egy átcsoportosítási kérelmet is benyújt, hogy a 2010-es költségvetésbe bekerüljenek a meghatározott kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok.A kifizetési előirányzatok forrása31. A végrehajtás jelenlegi állapotában látható, hogy a 01.0404 „Versenyképességi és innovációs keretprogram – Vállalkozói kezdeményezési és innovációs program” költségvetési tételben 2010-ben rendelkezésre álló kifizetési előirányzatok felhasználása idén nem lesz teljes mértékű.32. Ebbe a tételbe tartoznak azok a kiadások is, amelyek a keretprogram pénzügyi eszközének végrehajtásához kapcsolódnak, a program fő célja pedig a kkv-k finanszírozáshoz jutásának megkönnyítése. Az Európai Beruházási Alap által kezelt vagyonkezelői számlákra történő átcsoportosítások és a kedvezményezetteknek történő kifizetések között van némi időeltolódás. A pénzügyi válság jelentős hatással van a 2010-es kifizetések tervezésére. Ennek eredményeként a várható kifizetések figyelembevételével felülvizsgálták a kifizetési előirányzatok kiszámításának módszertanát, hogy el lehessen kerülni a vagyonkezelői számlák túlságosan magas egyenlegét. Ezért szabadítható fel átcsoportosításra 1 844 700 EUR összeg.Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (EGF/2010/003 kérelem: textilipar – Galicia, Spanyolország)AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,tekintettel a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra[9], és különösen annak 28. pontjára,tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre[10] és különösen annak 12. cikke (3) bekezdésére,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[11],mivel:(1) Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) azzal a céllal jött létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett főbb strukturális változások következtében elbocsátott munkavállalóknak a munkaerőpiacra történő ismételt beilleszkedéshez.(2) A 2009. május 1-je után benyújtott kérelmek tekintetében az EGAA hatálya kibővült az olyan munkavállalók támogatásával, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat.(3) A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR felső korlátig engedélyezi.(4) Spanyolország 2010. február 2-án kérelmet nyújtott be az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételére 82 olyan vállalatban történt elbocsátások tekintetében, amelyek egyetlen NUTS II szintű régióban, Galiciában (ES11), a NACE Rev. 2. 14-es ágazatában (ruházati termék gyártása) tevékenykednek. Ezt a kérelmet 2010. május 11-én további információkkal egészítette ki. Ez a kérelem megfelel a pénzügyi hozzájárulás meghatározásához kapcsolódó – az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében meghatározott – követelményeknek. A Bizottság ezért 1 844 700 EUR mobilizálását javasolja.(5) Az EGAA-t tehát a Spanyolország által benyújtott kérelemre történő pénzügyi támogatás folyósítása érdekében tanácsos mobilizálni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Unió 2010. évi általános költségvetésében mobilizálni kell az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (EGF), hogy 1 844 700 EUR összeg rendelkezésre álljon a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokban.2. cikkEzt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök [1] HL C 139., 2006.6.14., 1. o.[2] HL L 406., 2006.12.30., 1. o.[3] Az Európai Parlament és a Tanács 1893/2006/EK rendelete ( 2006. december 20. ) a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.)[4] Az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének harmadik bekezdésének megfelelően.[5] http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/textiles/statistics/index_en.htm[6] Confederación de Industrias Textiles de Galicia.[7] Asociación,de industrias de punto y confección de Lugo, Ourense y Pontevedra.[8] http://www.ige.eu[9] HL C 139., 2006.6.14., 1. o.[10] HL L 406., 2006.12.30., 1. o.[11] HL C […], […], […]. o.