               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.11.14.
            COM(2019) 585 final
            2019/0258(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között 2007. április 25-én és 30-án aláírt, majd az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között 2007. április 25-én és 30-án aláírt légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló, az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között 2010. június 24-én aláírt jegyzőkönyvvel módosított légiközlekedési megállapodásnak a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából történő módosításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  A csatlakozási okmány 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban Horvátország vállalja, hogy csatlakozik az Unió és a tagállamok által harmadik országokkal kötött vagy aláírt megállapodásokhoz. E megállapodások közé tartozik az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai közötti légiközlekedési megállapodás (a továbbiakban: EU–USA légiközlekedési megállapodás).

                  Az említett rendelkezés értelmében Horvátországnak a szóban forgó megállapodásokhoz való csatlakozásáról a megállapodásokhoz csatolt és az érintett harmadik országokkal a Tanács által a tagállamok nevében egyhangúlag eljárva megkötött jegyzőkönyvben kell megállapodni. Ezen túlmenően a tagállamok nevében a Bizottság folytatja le a tárgyalásokat az említett jegyzőkönyvekről.

                  A Bizottság ennek megfelelően tárgyalásokat folytatott egy, az EU–USA légiközlekedési megállapodást módosító jegyzőkönyvről, amely lehetővé teszi Horvátország csatlakozását a megállapodáshoz.

                  E javaslat célja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikke (6) bekezdésének a) pontján és a csatlakozási okmány 6. cikkének (2) bekezdésén alapuló tanácsi határozat meghozatala a jegyzőkönyvnek az Unió és a tagállamok nevében történő, a jegyzőkönyv aláírását követő megkötéséről.

               •Háttér-információk

               A Horvátország által a csatlakozási okmány 6. cikkének (2) bekezdése szerint tett kötelezettségvállalás vonatkozik az Amerikai Egyesült Államok, az Európai Unió és tagállamai, Izland és Norvégia közötti légiközlekedési megállapodásra is, amely kiterjeszti az EU–USA légiközlekedési megállapodás hatályát az utóbbi országokra, továbbá az Európai Unió és tagállamai, Izland és Norvégia közötti kiegészítő megállapodásra is, amely az említett megállapodás alapján szabályozza az említett felek közötti kapcsolatot.

               A Bizottság ezért tárgyalásokat folytatott az említett megállapodásokat módosító jegyzőkönyvekről is, amelyek lehetővé teszik Horvátország csatlakozását a megállapodásokhoz. E javaslattal párhuzamosan előterjesztésre kerülnek az említett jegyzőkönyvek aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról, valamint megkötéséről szóló tanácsi határozatokra irányuló javaslatok, csakúgy, mint az EU–USA légiközlekedési megállapodást módosító jegyzőkönyv aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslat.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               Az EU–USA légiközlekedési megállapodás volt az első átfogó légiközlekedési megállapodás az Unió egyik legfontosabb légiközlekedési partnerével. Ez a világ legjelentősebb légiközlekedési megállapodása, amely évente több mint 80 millió ülőhelyet érint, és mint ilyen az Unió légiközlekedési külpolitikájának egyik sarokköve. A jegyzőkönyv lehetővé teszi Horvátország számára, hogy az EU–USA légiközlekedési megállapodás előnyeit élvezhesse.

               •Összhang a javaslat által érintett területen meglévő rendelkezésekkel

               A jegyzőkönyv lehetővé teszi Horvátország számára, hogy teljesítse a csatlakozási okmány 6. cikkének (2) bekezdése szerinti, az EU–USA légiközlekedési megállapodáshoz való csatlakozásra vonatkozó kötelezettségét.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               Az EUMSZ 100. cikke (2) bekezdésének a 218. cikk (6) bekezdésének a) pontjával összefüggésben értelmezett rendelkezései, valamint a csatlakozási okmány 6. cikke (2) bekezdésének második albekezdése.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                A jegyzőkönyv lehetővé teszi Horvátország számára, hogy élvezhesse az EU–USA légi közlekedési megállapodás előnyeit, amely egyenlő és egységes feltételeket teremt a piacra jutás tekintetében, és a szabályozási együttműködésre és a konvergenciára vonatkozó új rendelkezések alapjául szolgál a légi szolgáltatások biztonságos, zavartalan és hatékony üzemeltetése szempontjából alapvető fontosságú területeken. A szóban forgó rendelkezéseket csak uniós szinten lehet meghozni.

               •Arányosság

                  A jegyzőkönyv a szóban forgó kérdésre – nevezetesen Horvátországnak az EU–USA légiközlekedési megállapodáshoz való csatlakozására – korlátozódik, és nem érint más ügyeket.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Nemzetközi megállapodás.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  Tárgytalan.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  Tárgytalan.

               •Hatásvizsgálat

                  Tárgytalan.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  Tárgytalan.

               •Alapjogok

                  Tárgytalan.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A javaslat nincs hatással az uniós költségvetésre.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •A javasolt megállapodás összefoglalása

                  A jegyzőkönyv a Horvát Köztársaságnak az EU–USA légiközlekedési megállapodáshoz való csatlakozásáról és a megállapodás ebből következő módosításairól rendelkező főszövegből, valamint a további nyelvi változatok hitelesítéséről szóló közös nyilatkozatból áll.

               2019/0258 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között 2007. április 25-én és 30-án aláírt, majd az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között 2007. április 25-én és 30-án aláírt légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló, az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között 2010. június 24-én aláírt jegyzőkönyvvel módosított légiközlekedési megállapodásnak a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából történő módosításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,

               tekintettel Horvátország csatlakozási okmányára és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

               mivel:

               (1)Az [   ] tanácsi határozattal összhangban az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között 2007. április 25-én és 30-án aláírt, majd az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között 2007. április 25-én és 30-án aláírt légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló, az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között 2010. június 24-én aláírt jegyzőkönyvvel módosított légiközlekedési megállapodásnak a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából történő módosításáról szóló jegyzőkönyvet (a továbbiakban: jegyzőkönyv) – figyelemmel annak egy későbbi időpontban történő megkötésére – [   ]-án/-én aláírták. A megállapodást az Unió és a tagállamai nevében jóvá kell hagyni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között 2007. április 25-én és 30-án aláírt, majd az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között 2007. április 25-én és 30-án aláírt légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló, az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között 2010. június 24-én aláírt jegyzőkönyvvel módosított légiközlekedési megállapodásnak a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából történő módosításáról szóló jegyzőkönyvet (a továbbiakban: jegyzőkönyv) a Tanács az Unió és tagállamai nevében jóváhagyja.

               2. cikk

               A Tanács elnöke kijelöli azt a személyt, aki az Unió és tagállamai nevében jogosult a jegyzőkönyv 3. cikkében meghatározott diplomáciai jegyzékváltásra, amelynek révén az Unió és tagállamai kifejezik egyetértésüket arra vonatkozóan, hogy a megállapodást magukra nézve jogilag kötelező erejűnek ismerik el.

               3. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.11.14.
            COM(2019) 585 final
            MELLÉKLETEK
            a következőhöz:

               JavaslatA Tanács határozata
            az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között 2007. április 25-én és 30-án aláírt, majd az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között 2007. április 25-én és 30-án aláírt légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló, az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között 2010. június 24-én aláírt jegyzőkönyvvel módosított légiközlekedési megállapodásnak a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából történő módosításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről

               1. melléklet

               JEGYZŐKÖNYV

               az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között 2007. április 25-én és 30-án aláírt, majd az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között 2007. április 25-én és 30-án aláírt légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló, az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között 2010. június 24-én aláírt jegyzőkönyvvel módosított légiközlekedési megállapodásnak a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából történő módosításáról

               AZ AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK (a továbbiakban: Egyesült Államok), egyrészről;

               valamint

               AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,

               A BELGA KIRÁLYSÁG,

               A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,

               A HORVÁT KÖZTÁRSASÁG,

               A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,

               A CSEH KÖZTÁRSASÁG,

               A DÁN KIRÁLYSÁG,

               AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,

               A FINN KÖZTÁRSASÁG,

               A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,

               A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,

               A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,

               MAGYARORSZÁG,

               ÍRORSZÁG,

               AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,

               A LETT KÖZTÁRSASÁG,

               A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,

               A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,

               MÁLTA,

               A HOLLAND KIRÁLYSÁG,

               A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,

               A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,

               ROMÁNIA,

               A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,

               A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,

               A SPANYOL KIRÁLYSÁG,

               A SVÉD KIRÁLYSÁG,

               NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,

               az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés szerződő feleiként és az Európai Unió tagállamaiként (a továbbiakban: tagállamok), és

               az EURÓPAI UNIÓ, másrészről;

               tekintettel a Horvát Köztársaságnak az Európai Unióhoz való 2013. július 1-jei csatlakozására,

               A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

               1. cikk

               A Horvát Köztársaságra mint az Európai Unió tagállamára alkalmazni kell az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között 2007. április 25-én és 30-án aláírt, majd az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között 2007. április 25-én és 30-án aláírt légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló, az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között 2010. június 24-én aláírt jegyzőkönyvvel (a továbbiakban: 2010. évi jegyzőkönyv) módosított légiközlekedési megállapodást (a továbbiakban: légiközlekedési megállapodás).

               2. cikk

               (1) A 2010. évi jegyzőkönyvvel módosított légiközlekedési megállapodás 1. mellékletének 1. szakasza a Bolgár Köztársaságra vonatkozó c) pont után a következő rendelkezéssel egészül ki:

               „ca) a Horvát Köztársaság: az Amerikai Egyesült Államok kormánya és a Horvát Köztársaság kormánya között Washingtonban, 2011. február 3-án aláírt légiközlekedési megállapodás.”

               (2) A 2010. évi jegyzőkönyvvel módosított légiközlekedési megállapodás 1. melléklete 3. szakaszának szövegét teljes egészében el kell hagyni, és helyébe a következő szöveg lép:

               „E megállapodás 3. cikke ellenére az USA légitársaságai nem jogosultak a tagállamokból kiinduló vagy oda tartó járatokkal olyan kizárólag árufuvarozási szolgáltatások nyújtására, amelyek nem az Egyesült Államokat kiszolgáló szolgáltatás részét képezik, kivéve a Cseh Köztársaságból, a Francia Köztársaságból, a Horvát Köztársaságból, a Lengyel Köztársaságból, a Luxemburgi Nagyhercegségből, Máltáról, a Németországi Szövetségi Köztársaságból, a Portugál Köztársaságból és a Szlovák Köztársaságból kiinduló vagy oda tartó járatokat.”

               3. cikk

               Ez a jegyzőkönyv a következők közül a későbbi időpontban lép hatályba:

               1. a 2010. évi jegyzőkönyv hatálybalépésének időpontja; és

               2. egy hónappal a Felek közötti diplomáciai jegyzékváltás során megküldött azon utolsó értesítés keltét követően, amely megerősíti, hogy a jegyzőkönyv hatálybalépéséhez szükséges valamennyi eljárás lezárult.

               4. cikk

               A Felek megegyeznek abban, hogy a jegyzőkönyvet annak hatálybalépéséig a hatályos nemzeti jogszabályok szerint megengedett mértékben az aláírás napjától kezdve ideiglenesen alkalmazzák.

               Kelt ………… -ban/-ben, két példányban, 2019. ..... -án/-én.

               az Amerikai Egyesült Államok részéről

               az Osztrák Köztársaság részéről

               a Belga Királyság részéről

               a Bolgár Köztársaság részéről

               a Horvát Köztársaság részéről

               a Ciprusi Köztársaság részéről

               a Cseh Köztársaság részéről

               a Dán Királyság részéről

               az Észt Köztársaság részéről

               a Finn Köztársaság részéről

               a Francia Köztársaság részéről

               a Németországi Szövetségi Köztársaság részéről

               a Görög Köztársaság részéről

               Magyarország részéről

               Írország részéről

               az Olasz Köztársaság részéről

               a Lett Köztársaság részéről

               a Litván Köztársaság részéről

               a Luxemburgi Nagyhercegség részéről

               Málta részéről

               a Holland Királyság részéről

               a Lengyel Köztársaság részéről

               a Portugál Köztársaság részéről

               Románia részéről

               a Szlovák Köztársaság részéről

               a Szlovén Köztársaság részéről

               a Spanyol Királyság részéről

               a Svéd Királyság részéről

               Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága részéről és

               az Európai Unió részéről

               2. melléklet

               Együttes nyilatkozat

               Az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Unió és tagállamai képviselői megerősítették, hogy az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között 2007. április 25-én és 30-án aláírt, majd az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között 2007. április 25-én és 30-án aláírt légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló, az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között 2010. június 24-én aláírt jegyzőkönyvvel módosított légiközlekedési megállapodásnak a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából történő módosításáról szóló, 2019. ______-án/-én aláírt jegyzőkönyv (a továbbiakban: jegyzőkönyv) szövegét más nyelveken is hitelesíteni kell, vagy levélváltás útján a jegyzőkönyv aláírása előtt, vagy a vegyes bizottság határozata alapján a jegyzőkönyv aláírása után.

               A képviselők megerősítették továbbá, hogy az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között 2007. április 25-én és 30-án aláírt légiközlekedési megállapodás és az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között 2007. április 25-én és 30-án aláírt légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló, az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között 2010. június 24-én aláírt jegyzőkönyv részét képező együttes nyilatkozatokban szereplő „egyéb nyelvek” kifejezés az Európai Unióhoz csatlakozó tagállamok hivatalos nyelveit is magában foglalja.

               Ez az együttes nyilatkozat a jegyzőkönyv szerves részét képezi.

               Az Amerikai Egyesült Államok részéről:

                     Az Európai Unió

               és tagállamai részéről:


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.2.14.
            COM(2020) 53 final
            2020/0025(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és Új-Zéland közötti, a vámügyekben történő együttműködésről és kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló megállapodással létrehozott Vámügyi Együttműködési Vegyes Bizottságban a Vámügyi Együttműködési Vegyes Bizottság belső eljárási szabályzata elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által az EU–Új-Zéland Vámügyi Együttműködési Vegyes Bizottságban annak belső eljárási szabályzata elfogadásáról szóló határozattervezettel kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.Megállapodás az Európai Unió és Új-Zéland között a vámügyekben történő együttműködésről és kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról

               Az Európai Unió és Új-Zéland közötti, a vámügyekben történő együttműködésről és kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) célja a két fél közötti jogszerű kereskedelem megkönnyítése egy olyan, biztonságosabb és a kereskedelmet jobban ösztönző környezet megteremtése révén, amelyben a megállapodás értelmében a vámjogszabályok megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében fokozottabb lesz az információcsere az érintett vámhatóságok között. A megállapodás 2018. május 1-jén hatályba lépett.

               2.2.Vámügyi Együttműködési Vegyes Bizottság

               A megállapodás 20. cikkének (1) bekezdésével létrehozott Vámügyi Együttműködési Vegyes Bizottság (a továbbiakban: vegyes bizottság) gondoskodik a megállapodás megfelelő működéséről és végrehajtásáról. E célból a vegyes bizottság intézkedéseket hozhat és határozatokat fogadhat el a megállapodás 20. cikkében meghatározott kérdésekben. A megállapodás 20. cikke (2) bekezdésének e) pontja felhatalmazza a vegyes bizottságot saját eljárási szabályzatának elfogadására.

               2.3.A Vámügyi Együttműködési Vegyes Bizottság tervezett jogi aktusa

               A 2020 márciusának első hetére tervezett második ülésén – az EU döntéshozatali eljárására is figyelemmel – a vegyes bizottság határozatot fogad el eljárási szabályzatáról (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus).

               A tervezett jogi aktus célja, hogy a megállapodás 20. cikkének megfelelően meghatározza a vegyes bizottság működésére vonatkozó szabályokat a megállapodás végrehajtása érdekében. A vegyes bizottság e határozat mellékletében foglalt eljárási szabályzatának tartalma nagyon hasonló az egyéb vám-együttműködési és kereskedelmi megállapodások alapján létrehozott vegyes bizottságok által elfogadott eljárási szabályzatok tartalmához. E dokumentum elfogadása elengedhetetlen a megállapodás zökkenőmentes működéséhez és végrehajtásához.

               A Bizottság 2019. december 17. és 2020. január 8. között informális konzultációt folytatott a Vámszakértői Csoport nemzetközi vámügyekkel foglalkozó részlegével a tervezett jogi aktusról. A Bizottság figyelembe vette a beérkezett észrevételeket.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Ez a tanácsi határozatra irányuló javaslat meghatározza a megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadása tekintetében az Unió által képviselendő álláspontot.

               A megállapodás részes felei megállapodtak abban, hogy elfogadják a határozat mellékletében szereplő dokumentum tervezetét.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát
                  1
               ”.

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A vegyes bizottságot megállapodás, nevezetesen az Európai Unió és Új-Zéland közötti, a vámügyekben történő együttműködésről és kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló megállapodás hozta létre.

               A vegyes bizottság által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. A megállapodás 20. cikke (2) bekezdésének e) pontjával összhangban a tervezett jogi aktus a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz, mivel az eljárási szabályzat befolyásolja a vegyes bizottságon belüli döntéshozatal módját.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a közös kereskedelempolitikával kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 207. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 207. cikke, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2020/0025 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió és Új-Zéland közötti, a vámügyekben történő együttműködésről és kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló megállapodással létrehozott Vámügyi Együttműködési Vegyes Bizottságban a Vámügyi Együttműködési Vegyes Bizottság belső eljárási szabályzata elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió és Új-Zéland közötti, a vámügyekben történő együttműködésről és kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) az Unió tanácsi határozat
                  2
                révén megkötötte, és a megállapodás 2018. május 1-jén hatályba lépett.

               (2)A megállapodás 20. cikke (2) bekezdésének e) pontja szerint a megállapodás 20. cikkének (1) bekezdésével létrehozott Vámügyi Együttműködési Vegyes Bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.

               (3)Helyénvaló meghatározni az Unió által a Vámügyi Együttműködési Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontot, mivel a határozat kötelező érvényű lesz az Unióra nézve,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió és Új-Zéland közötti, a vámügyekben történő együttműködésről és kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló megállapodással létrehozott Vámügyi Együttműködési Vegyes Bizottságban annak belső eljárási szabályzata elfogadásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont a Vámügyi Együttműködési Vegyes Bizottság határozatának az e határozathoz csatolt tervezetén alapul.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (2)

                        HL L 101., 2018.4.20., 5. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.2.14.
            COM(2020) 53 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió és Új-Zéland közötti, a vámügyekben történő együttműködésről és kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló megállapodással létrehozott Vámügyi Együttműködési Vegyes Bizottságban a Vámügyi Együttműködési Vegyes Bizottság belső eljárási szabályzata elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               TERVEZET

               AZ EURÓPAI UNIÓ–ÚJ-ZÉLAND VÁMÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉSI VEGYES BIZOTTSÁG [.../2019] HATÁROZATA

               (…)

               eljárási szabályzatának elfogadásáról

               A VÁMÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉSI VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Unió és Új-Zéland közötti, a vámügyekben történő együttműködésről és kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló, 2017. július 3-án Brüsszelben megkötött megállapodásra és különösen annak 20. cikke (2) bekezdésének d) pontjára,

               mivel a megállapodás 20. cikke (2) bekezdésének e) pontja előírja, hogy a vámügyi együttműködési vegyes bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

               1. cikk

               Az Európai Unió–Új-Zéland vámügyi együttműködési vegyes bizottság e határozat mellékletében szereplő eljárási szabályzata elfogadásra kerül.

               2. cikk

               Ezt a határozatot elfogadása napjától kell alkalmazni.

               3. cikk

               E határozat két eredeti példányban készült angol nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles. A Felek rendelkezhetnek a többi hivatalos nyelvükre történő fordításról.

               Kelt [...]-ban/-ben, […]-án/-én.

               Az Európai Unió–Új-Zéland vámügyi együttműködési vegyes bizottság részéről

               a társelnökök

               MELLÉKLET

               AZ EURÓPAI UNIÓ–ÚJ-ZÉLAND VÁMÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉSI VEGYES BIZOTTSÁG ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA

               1. cikk

               Elnökség

               Az Európai Unió és Új-Zéland közötti, a vámügyekben történő együttműködésről és kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló, 2017. július 3-án Brüsszelben megkötött megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 20. cikke (1) bekezdésének megfelelően létrehozott Európai Unió–Új-Zéland Vámügyi Együttműködési Vegyes Bizottság (a továbbiakban: vegyes bizottság) társelnöki tisztét az Európai Unió és Új-Zéland egy-egy képviselője tölti be; a vegyes bizottság a megállapodás 20. cikke szerint végzi feladatait.

               2. cikk

               Képviselet

               1.
                     A megállapodás Szerződő Felei értesítik egymást a vegyes bizottság tagjainak listájáról. A listát a vegyes bizottság titkársága kezeli és tartja naprakészen.

               2.
                     A vegyes bizottság társelnökét képviselheti megbízottja, ha a társelnök nem tud részt venni az ülésen. A társelnök vagy megbízottja az ülés előtt a lehető leghamarabb írásban tájékoztatja a másik társelnököt és a vegyes bizottság titkárságát a kijelölésről.

               3. A vegyes bizottság társelnökének megbízottja a megbízatás keretei között gyakorolja a társelnök jogait. Ezen eljárási szabályzat alkalmazásában a vegyes bizottság tagjaira és társelnökeire történő későbbi hivatkozások úgy értendők, hogy azok a megbízottra is kiterjednek.

               3. cikk

               A vegyes bizottság titkársága

               A vegyes bizottság titkárságának feladatait az Európai Unió egy tisztviselője és Új-Zéland egy tisztviselője közösen látják el.

               4. cikk

               Ülések

               1.
                     A vegyes bizottság bármely Szerződő Fél kérésére összeül. Amennyiben a társelnökök másként nem állapodnak meg, az üléseket felváltva Brüsszelben és Wellingtonban tartják.

               2.
                     A vegyes bizottság ülései videokonferencia vagy telekonferencia útján is megtarthatók.

               3.
                     A vegyes bizottság minden ülését a vegyes bizottság titkársága hívja össze a társelnökök által meghatározott időpontban és helyen.

               5. cikk

               Küldöttségek

               A vegyes bizottság tagjait az érintett Szerződő Felek kormánytisztviselői kísérhetik. Az egyes üléseket megelőzően a vegyes bizottság társelnökei tájékoztatják egymást a Szerződő Felek küldöttségének tervezett összetételéről.

               6. cikk

               Dokumentumok

               Amennyiben a vegyes bizottság tanácskozásai írásos dokumentumokon alapulnak, ezeket a dokumentumokat a vegyes bizottság titkársága számmal látja el és a vegyes bizottság dokumentumaiként körözteti.

               7. cikk

               Levelezés

               1.
                     A vegyes bizottság társelnökeinek címzett levelezést továbbítják a vegyes bizottság titkárságának, adott esetben a vegyes bizottság tagjai között történő köröztetés céljából.

               2.
                     A vegyes bizottság elnökeinek leveleit a vegyes bizottság titkársága küldi el a címzetteknek, számmal látja el és adott esetben körözteti ezeket a dokumentumokat a vegyes bizottság többi tagja között.

               8. cikk

               Az ülések napirendje

               1.
                     Az ülések ideiglenes napirendjét a vegyes bizottság titkársága állítja össze. A napirendet – a vonatkozó dokumentumokkal együtt – legkésőbb az ülés előtt 15 naptári nappal továbbítják a vegyes bizottság tagjainak, ideértve a társelnököket is.

               2.
                     Az ideiglenes napirend azokat a pontokat tartalmazza, amelyeknek napirendbe való felvételére legkésőbb az ülés kezdete előtt 21 naptári nappal valamelyik Szerződő Fél felkérte a vegyes bizottság titkárságát, és ehhez a kapcsolódó dokumentumokat is elküldte.

               3.
                     A vegyes bizottság társelnökei nyilvánosságra hozzák a vegyes bizottság ideiglenes napirendjének közösen jóváhagyott változatát.

               4.
                     A vegyes bizottság minden ülés elején elfogadja a napirendet. A társelnökök egyetértésével az ideiglenes napirenden kívüli pontokat is fel lehet venni a napirendre.

               5.
                     A vegyes bizottság társelnökei közös megegyezéssel meghívhatnak megfigyelőket, köztük a megállapodás Szerződő Felei más szerveinek képviselőit vagy független szakértőket a találkozókra, hogy azok konkrét területekkel kapcsolatban tájékoztatást nyújtsanak.

               6.
                     A vegyes bizottság társelnökei közös megegyezéssel csökkenthetik vagy növelhetik az (1) és (2) bekezdésben meghatározott határidőket egy adott ügy követelményeinek figyelembevétele érdekében.

               9. cikk

               Jegyzőkönyv

               1.
                     A vegyes bizottság titkársága az ülést követő 21 napon belül elkészíti az ülés jegyzőkönyvtervezetét, kivéve, ha erről a társelnökök közös megegyezéssel másként határoznak.

               2.
                     Főszabályként a jegyzőkönyv összefoglalja az egyes napirendi pontokat, adott esetben az alábbiak megjelölésével: a) a vegyes bizottságnak benyújtott dokumentumok; b) minden olyan nyilatkozat, amelynek jegyzőkönyvbe vételét a vegyes bizottság tagjai kérték; c) az elfogadott határozatok; és d) az egyes napirendi pontokra vonatkozóan elfogadott intézkedések, ajánlások, közös nyilatkozatok és operatív következtetések.

               3.
                     A jegyzőkönyv tartalmazza a végleges napirendet, valamint az ülésen bármilyen minőségben részt vevő valamennyi személy nevét, címét és szervezetét.

               4.
                     A jegyzőkönyvet a társelnökök írásban hagyják jóvá az ülés napját követő 60 napon belül vagy bármely más, közös megegyezéssel meghatározott időpontig.

               5.
                     A vegyes bizottság titkársága elkészíti a jegyzőkönyv összefoglalójának tervezetét is. Miután a vegyes bizottság társelnökei jóváhagyták az összefoglaló szövegét, azt nyilvánosságra hozzák.

               10. cikk

               Határozatok

               1.
                     A vegyes bizottság a megállapodás 20. cikkének (2) bekezdése értelmében közös megegyezéssel határozatokat fogad el. A határozatokat – a vegyes bizottság ülései közötti időszakokban is – írásbeli eljárással, a bizottság társelnökei közötti jegyzékváltás útján is el lehet fogadni.

               2.
                     A vegyes bizottság határozatait el kell látni sorszámmal és a tárgyukra utaló címmel, valamint fel kell tüntetni rajtuk az elfogadásuk dátumát. Minden határozat rendelkezik hatálybalépésének időpontjáról, amely az egyes Szerződő Felek által teljesítendő követelményektől és az általuk követendő eljárásoktól is függővé tehető.

               3.
                     Minden határozatot két példányban kell elkészíteni, és a vegyes bizottság társelnökeinek azokat hitelesítés céljából alá kell írniuk.

               4.
                     A Szerződő Felek gondoskodnak a vegyes bizottság által elfogadott határozatok közzétételéről.

               11. cikk

               Nyilvánosság és bizalmas jelleg

               1.
                     A vegyes bizottság munkája bizalmasan kezelendő. Amennyiben a Szerződő Felek közösen másként nem határoznak, a vegyes bizottság ülései nem nyilvánosak.

               2.
                     Ha az egyik Szerződő Fél a saját jogszabályai és egyéb rendelkezései szerint bizalmasnak minősülő vagy a nyilvánosságra hozatallal szemben védett információkat nyújt be a vegyes bizottságnak, a másik Szerződő Fél a megállapodás 17. cikkének megfelelően bizalmasan kezeli ezeket az információkat.

               12. cikk

               Munkanyelv

               A Szerződő Felek eltérő megállapodása hiányában a Szerződő Felek közötti, a vegyes bizottság munkájával kapcsolatos levelezést és kommunikációt, valamint a határozatok és ajánlások előkészítését és az azokkal kapcsolatos tanácskozásokat angol nyelven kell folytatni.

               13. cikk

               Költségek

               1.
                     A megállapodás Szerződő Felei maguk állnak minden olyan költséget, ami a vegyes bizottság ülésein való részvételükből fakad.

               2.
                     Az ülések megrendezésével és a dokumentumok sokszorosításával kapcsolatos költségeket az ülést rendező Szerződő Fél viseli.

               14. cikk

               Munkacsoportok és egyéb szervek

               1.
                     A megállapodás 20. cikkének (3) bekezdése értelmében a vegyes bizottság megfelelő munkamódszereket vezet be – munkacsoportok kialakítását is beleértve – a megállapodás végrehajtására irányuló tevékenységeinek támogatására.

               2.
                     A vegyes bizottság felügyeli a megállapodás alapján létrehozott valamennyi munkacsoport és egyéb szerv munkáját.

               3.
                     A megállapodás alapján létrehozott munkacsoportok és egyéb szervek minden ülésük eredményeiről és következtetéseiről jelentést tesznek a vegyes bizottságnak.

               4.
                     Eltérő határozat hiányában ezen eljárási szabályzat értelemszerűen alkalmazandó a megállapodás alapján létrehozott munkacsoportokra és egyéb szervekre.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.2.18.
            COM(2020) 61 final
            2020/0028(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a Közlekedési Közösség regionális irányítóbizottságában a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződés végrehajtásával kapcsolatos bizonyos költségvetési kérdések tekintetében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT TÁRGYA

               E javaslat tárgya az Európai Unió által a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban: a szerződés) keretében felállított regionális irányítóbizottságban a Közlekedési Közösség 2020. évi költségvetésére vonatkozó határozatnak a regionális irányítóbizottság általi tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.A Közlekedési Közösséget létrehozó szerződés

               Az Európai Unió részes fele a szerződésnek, amely 2019. május 1-jén hatályba lépett. A regionális irányítóbizottság 2019/1. sz. határozata felhatalmazta a Bizottságot, hogy a Közlekedési Közösség állandó titkársága igazgatójának kinevezéséig hajtsa végre a Közlekedési Közösség költségvetését.

               2.2.A regionális irányítóbizottság

                  A regionális irányítóbizottságot a szerződés 24. cikke állította fel, feladata a szerződés gondozása és megfelelő végrehajtásának biztosítása. Az irányítóbizottság ebből a célból ajánlásokat tesz és a szerződésben meghatározott esetekben határozatokat hoz. Ennek megfelelően a regionális irányítóbizottság:

               a) előkészíti a Miniszteri Tanács munkáját,

               b) technikai bizottságok felállításáról határoz,

               c) ajánlásokat tesz és a szerződéssel összhangban határozatokat hoz,

               d) újonnan elfogadott uniós jogalkotási aktusok vonatkozásában meghozza a szükséges intézkedéseket, különösen a szerződés I. mellékletének felülvizsgálata révén,

               e) a Miniszteri Tanáccsal folytatott konzultációt követően kinevezi az állandó titkárság igazgatóját,

               f) kinevezhet az állandó titkárságra egy vagy több igazgatóhelyettest,

               g) megállapítja az állandó titkárság szabályait,

               h) határozat útján felülvizsgálhatja a költségvetéshez való hozzájárulás mértékét,

               i) elfogadja a szerződésre vonatkozó éves költségvetést,

               j) határozatot fogad el, amelyben meghatározza a költségvetés végrehajtására, a könyvelésre és a könyvvizsgálatra, valamint az ellenőrzésre vonatkozó eljárást,

               k) döntéseket hoz a szerződő felek által előterjesztett vitás kérdésekben,

               l) a szerződéssel vagy a szerződés alapján létrehozott szervek birtokában lévő dokumentumok esetében elfogadja a dokumentumokhoz való hozzáférés általános elveit,

               m) éves jelentéseket fogad el az átfogó hálózat megvalósításáról, és azokat a Miniszteri Tanács elé terjeszti,

               n) egyes uniós jogi aktusok vonatkozásában határidőket állapít meg, és meghatározza az ilyen jogi aktusok délkelet-európai felek általi átültetésének módozatait.

               2.3.A regionális irányítóbizottság tervezett jogi aktusai

                  A regionális irányítóbizottság határozatot tervez elfogadni a Közlekedési Közösség 2020. évi költségvetéséről. A szerződés 25. cikke (1) bekezdése értelmében a tervezett határozat jogilag kötelező érvényű lesz a felekre nézve.

                  Költségvetés

                  A Közlekedési Közösség költségvetéséhez történő hozzájárulásra vonatkozó rendelkezéseket a szerződés V. melléklete tartalmazza. Az Unió hozzájárulása a költségvetés 80 %-át teszi ki, míg a fennmaradó 20 %-ot a délkelet-európai felek biztosítják.

                  2019-ben a teljes költségvetés 1,630 millió EUR-ra rúgott. Az uniós hozzájárulás összesen 1,304 millió EUR-t tett ki, ami az állandó titkárság 2019. évi működési költségeinek fedezésére szolgáló teljes költségvetés 80 %-ának felel meg.

                  A szerződés 28. cikkének a) pontjával összhangban az állandó titkárság elkészítette a 2020. évi költségvetés-tervezetet, figyelembe véve az állandó titkárság személyzetének fokozatos kinevezését, ami lehetővé tenné, hogy a titkárság teljes mértékben működőképessé és önállóvá váljon. A költségvetés összesen 3,000 millió EUR-t tesz ki, amelyből 2,400 millió EUR (80 %) az EU-tól
                     1
                  , 0,6 millió EUR pedig a délkelet-európai felektől származik.

                  Ennek az összegnek fedeznie kell az állandó titkárság létrehozásával kapcsolatos fennmaradó költségeket, valamint annak működési költségeit. A Közlekedési Közösség és Szerbia mint fogadó ország között létrejött székhely-megállapodás I. melléklete értelmében Szerbia térítésmentesen biztosítja az állandó titkárság számára az irodahelyiségeket, a felszerelés egy részét és a kapcsolódó szolgáltatásokat (bútorzat, biztonság, áram, víz és takarítás).

               3.AZ UNIÓ ÁLTAL KÉPVISELENDŐ ÁLLÁSPONT

               A szerződés végrehajtásához és az állandó titkárság működéséhez szükséges e határozatnak a regionális irányítóbizottság általi elfogadása. Mivel az Unió a szerződés részes fele, meg kell határozni az Uniónak a szervezet költségvetésével kapcsolatos álláspontját.

               4.JOGALAP

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

                  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése tanácsi határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

                  A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                     2
                  .

               4.1.2. A jelen esetre történő alkalmazás

               A regionális irányítóbizottságot megállapodás, nevezetesen a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződés hozta létre.

               A regionális irányítóbizottság által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. A szerződés 35. cikkének megfelelően a regionális irányítóbizottság felhatalmazást kap arra, hogy elfogadja a Közlekedési Közösség költségvetését. Természeténél fogva, valamint a regionális irányítóbizottság működését szabályozó nemzetközi jogból adódóan ez a jogi aktus olyan elemeket is tartalmaz, amelyek érintik a szerződés részei feleinek – így az Uniónak is – a jogi helyzetét. Ebből következően úgy kell tekinteni, hogy a szóban forgó jogi aktus joghatással bír.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a szerződés intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus nélkülözhetetlen a Közlekedési Közösség megfelelő működéséhez. Maga a szerződés az EUMSZ 91. cikke által szabályozott közúti, vasúti és belvízi szállítást, valamint az EUMSZ 100. cikkének (2) bekezdése által szabályozott tengeri szállítást érinti, illetve e területekkel összefüggő célokat kíván megvalósítani. Horizontális jellege miatt a tervezett jogi aktus valamennyi említett elemet tartalmazza.

                  Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja a következő rendelkezésekből áll: az EUMSZ 91. cikke és 100. cikkének (2) bekezdése.

               4.3.Következtetés

                  A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 91. cikke és 100. cikkének (2) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5. A TERVEZETT JOGI AKTUS KIHIRDETÉSE

               A szerződés 25. cikkének (2) bekezdésével összhangban a regionális irányítóbizottság határozatait ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2020/0028 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által a Közlekedési Közösség regionális irányítóbizottságában a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződés végrehajtásával kapcsolatos bizonyos költségvetési kérdések tekintetében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére és 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Közlekedési Közösséget létrehozó szerződést (a továbbiakban: a szerződés) az Unió az (EU) 2017/1937 tanácsi határozatnak
                  3
                megfelelően aláírta. A szerződés az Európai Unió nevében 2019. március 4-én került jóváhagyásra
                  4
               , és 2019. május 1-jén hatályba lépett.

               (2)A szerződés 35. cikke értelmében a regionális irányítóbizottság (a továbbiakban: irányítóbizottság) minden évben elfogadja a Közlekedési Közösség költségvetését.

               (3)A Közlekedési Közösség regionális irányítóbizottsága a szerződés végrehajtásának biztosítása érdekében határozatot tervez elfogadni a Közlekedési Közösség 2020. évi költségvetéséről.

               (4)Helyénvaló meghatározni az Unió által az irányítóbizottságban képviselendő álláspontot, mivel egy ilyen határozat szükséges a Közlekedési Közösség állandó titkárságának működéséhez, és joghatással bír az Unióra nézve.

               (5)A Bizottság felhatalmazása a Közlekedési Közösség költségvetésének ideiglenes végrehajtására nem változtatja meg az említett intézményre az Európai Unió működéséről szóló szerződés által ruházott hatáskörök alapvető jellegét,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió által a Közlekedési Közösség regionális irányítóbizottságában a Közlekedési Közösség 2020. évi költségvetése tekintetében képviselendő álláspont a regionális irányítóbizottság határozatának az e határozathoz csatolt tervezetén alapul.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Bizottság 2019. július 19-i C(2019) 5515 végrehajtási határozata.

                     (2)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (3)

                        A Tanács (EU) 2017/1937 határozata (2017. július 11.) a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződésnek az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 278., 2017.10.27., 1. o.).

                     (4)

                        A Tanács (EU) 2019/392 határozata (2019. március 4.) a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződésnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.2.18.
            COM(2020) 61 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Európai Unió által a Közlekedési Közösség regionális irányítóbizottságában a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződés végrehajtásával kapcsolatos bizonyos költségvetési kérdések tekintetében képviselendő álláspontról

               1. MELLÉKLET

               TERVEZET

               A KÖZLEKEDÉSI KÖZÖSSÉG REGIONÁLIS IRÁNYÍTÓBIZOTTSÁGÁNAK
                  2020/… SZ. HATÁROZATA

               (XXX)

               a Közlekedési Közösség 2020. évi költségvetésének elfogadásáról

               A KÖZLEKEDÉSI KÖZÖSSÉG REGIONÁLIS IRÁNYÍTÓBIZOTTSÁGA,

               tekintettel a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 24. cikke (1) bekezdésére és 35. cikkére,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

               1. cikk

               A Közlekedési Közösség e határozathoz I. mellékletként csatolt 2020. évi költségvetése elfogadásra kerül.

               2. cikk

               A regionális irányítóbizottság 2019/1. sz. határozata 2. és 3. cikkének sérelme nélkül a Közlekedési Közösség költségvetésének a 3. cikkel összhangban történő végrehajtásáért az Európai Bizottság felel.

               3. cikk

               A 2. cikk hatályát veszti egy nappal azt az időpontot megelőzően, amikor az állandó titkárság igazgatójának kinevezése hatályossá válik.

               Kelt …-ban/-ben, 2020. …-án/-én.

               a regionális irányítóbizottság részéről

               az elnök

               I. MELLÉKLET: A Közlekedési Közösség 2020. évi költségvetése

                        AZ ÁLLANDÓ TITKÁRSÁG MŰKÖDÉSI KÖLTSÉGEI

                        (beleértve a rögzített kiadásokat, a számviteli költségeket, valamint a kommunikációs tevékenységek és az ülésszervezés költségeit)

                        396 900

                        AZ ÁLLANDÓ TITKÁRSÁG IRODAI FELSZERELÉSE ÉS BÚTORAI

                        60 000

                        SZEMÉLYZET

                        (beleértve a munkabéreket, a juttatásokat, a munkaerő-felvétel és az utazások költségeit, az egészségügyi és nyugdíjhozzájárulást)

                        1 461 500

                        TANULMÁNYOK és az állandó titkárság által irányított TECHNIKAI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS

                        800 000

                        ÖSSZESEN

                        2 718 400

                        TARTALÉK (kb. 9,4 %)

                        281 600

                        MINDÖSSZESEN

                        3 000 000

                        Ebből: EU-hozzájárulás (80 %)

                        2 400 000

                        A délkelet-európai felek hozzájárulása (20 % – az országok szerinti megoszlást a szerződés V. melléklete tartalmazza.)

                        600 000


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.8.18.
            COM(2020) 384 final
            2020/0179(COD)
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépésének létrehozásáról szóló 445/2014/EU határozat módosításáról
            (EGT-vonatkozású szöveg)

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               Az „Európa kulturális fővárosai” (EKF) fellépésre a 2020–2033 között odaítélt címek tekintetében a 445/2014/EU határozat
                  1
                az irányadó. A határozat mellékletében szereplő lista meghatározza, hogy a tagállamok (évente kettő), valamint a Kreatív Európa programban, illetve a kultúrát támogató későbbi uniós programokban részt vevő tagjelölt államok/potenciális tagjelölt államok milyen időrendi sorrendben lehetnek az esemény házigazdái. Az Európa Kulturális Fővárosa cím odaítélésére irányuló pályázat hat évvel az odaítélése előtt indul, amikor is az érintett hatóság közzéteszi a pályázati felhívást.

               Az (EU) 2017/1545 európai parlamenti és tanácsi határozat
                  2
                kiterjesztette a fellépést az Európai Szabadkereskedelmi Társulásnak az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes, a Kreatív Európa programban vagy a későbbi, a kultúrát támogató uniós programokban részt vevő tagországaiban található városokra. A 445/2014/EU határozathoz csatolt naptár helyébe ennek megfelelően az (EU) 2017/1545 határozathoz csatolt naptár került.

               Az EKF-kezdeményezés általános és konkrét célkitűzéseit a 445/2014/EU határozat 2. cikke ismerteti. Ezek az alábbiak: Európában a kultúrák sokszínűségének megóvása és előmozdítása; annak elősegítése, hogy a kultúra hozzájáruljon a városok hosszú távú fejlődéséhez; a kulturális kínálat mértékének, sokszínűségének és európai dimenziójának bővítése a városokban, többek között országok közötti együttműködés révén; a kultúrához való hozzáférés és az abban való részvétel szélesítése; a kulturális ágazat teljesítményének, más ágazatokhoz való kapcsolódásának fokozása; a városok nemzetközi arculatának erősítése a kultúra révén.

               E célok elérését – melynek alapfeltétele a mobilitás, az utazás, a rendezvények szervezése és a nyilvánosság részvétele – súlyosan veszélyezteti a Covid19-világjárvány, amely komolyan kihatott a jelenlegi és a jövőbeli EKF-eseménysorozat végrehajtására és előkészítésére.

               A 445/2014/EU határozat nem biztosítja az ilyen rendkívüli körülmények figyelembevételéhez szükséges rugalmasságot.

               Az EKF-fellépés célkitűzései e körülmények közötti teljesítésének biztosításához ezért szükség van a 445/2014/EU határozat módosítására. A módosítások nem térhetnek el a határozat eredeti elveitől, szabályaitól és eljárásaitól, és a jelen, példa nélküli helyzet kezeléséhez feltétlenül szükséges lépésekre kell korlátozódniuk.

               Az Európa Kulturális Fővárosa címet viselő városok közül a leginkább érintettek egyértelműen azok, amelyeknek most kellene teljesíteniük vállalásaikat (a két 2020-as EKF), valamint amelyeknek most kellene felgyorsítaniuk az előkészítő munkálataikat ahhoz, hogy időben felkészüljenek a következő évre (a három 2021-es EKF). A két 2022-es EKF-re és az egy 2023-as EKF-re jóval kevésbé jelentős hatást gyakorol a járvány, mivel nekik még van elég idejük alaposan átgondolni, hogyan módosítsák a programjaikat a különféle jövőbeli korlátozó intézkedések figyelembevételével.

               A két 2020-as EKF-nek azonban 2020 márciusától kezdve minden rendezvényét el kellett halasztania vagy le kellett mondania, anélkül, hogy tudnák, mikor térnek majd vissza a dolgok a megszokott kerékvágásba. A gyakorlatban ez megakadályozza, hogy megvalósíthassák EKF-eseménysorozatukat, és hasznot húzhassanak kiváló elkészítő munkálataikból. A 2020. évi EKF kulturális program 2021-ig történő esetleges meghosszabbítása – bár nem kompenzálná a két várost az általuk elszenvedett hatalmas károkért – fokozott, megújult figyelmet irányítana mindkét 2020-as EKF tevékenységeire a 2021-es év első hónapjaiban. Emellett az EKF „védjegyéhez” kapcsolódó rivaldafény előnyeit is tovább élvezhetnék.

               A Covid19 ezenkívül nagymértékű bizonytalanságot eredményezett szinte minden, a 2021-es EKF-évhez kapcsolódó területen – a magán- és állami partnerek bizonytalan finanszírozási kilátásai, a polgárok részvételét elősegítő munkára és az engedélyezett rendezvénytípusokra egyaránt hatással lévő, egyelőre ismeretlen biztonsági előírások, valamint az idegenforgalmat és az európai/nemzetközi partnerségek lehetőségeit csökkentő korlátozások tekintetében is. A megelőző intézkedések kritikus mértékben lelassították a három 2021-es EKF előkészítő munkáját, pedig rendes körülmények között most kellene megkétszerezniük az erőfeszítéseiket. A végrehajtó csapatok hónapokig kijárási korlátozások hatálya alatt voltak, a pontenciális szerződő partnerek gazdasági fennmaradása pedig bizonytalan. Éppen ezért javasolt a három 2021. évi EKF 2022-re vagy 2023-ra történő halasztása.

               Az Egyesült Királyság Unióból való kilépését követően 2023-ban csak egy város viseli majd az Európa Kulturális Fővárosa címet. A három 2021-es EKF közül kettő 2023-ra történő elhalasztása kiegyensúlyozottabb helyzethez vezetne, így ugyanis 2022-ben és 2023-ban is három-három város viselné a címet. Ez a kiegyensúlyozott megközelítés maximalizálná az EKF-fellépés láthatóságát.

               A fenti körülményekhez való igazodás érdekében – nevezetesen a két 2020-as EKF kulturális programjai 2021-ig történő meghosszabbításának lehetővé tételéhez, valamint a 2021-es EKF-országok címviselési évének elhalasztásához – a 445/2014/EU határozat módosítására van szükség.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  E javaslat módosítja az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépésének létrehozásáról szóló 445/2014/EU határozatot, ezért jogalapja ugyanaz: az EUMSZ 167. cikkének (5) bekezdése.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  Mivel a 445/2014/EU határozat az Európai Unió jogi aktusa, csak egyenértékű jogi aktussal módosítható. A tagállamok nem léphetnek fel önállóan.

               •Arányosság

                  A javasolt módosítások alkalmasak a 2020-as és a 2021-es EKF-ek esetében felmerült különleges helyzet kezelésére, mivel kedvezőbb feltételeket teremtenek számukra ahhoz, hogy olyan módon tudják megvalósítani kulturális programjaikat és tevékenységeiket, amellyel biztosíthatják a fellépés célkitűzéseinek elérését.

                  A javasolt módosítások nem haladják meg a fenti cél eléréséhez szükséges mértéket, mivel a 2020-as és a 2021-es évre korlátozódnak, amikor a világjárvány hatása várhatóan a legsúlyosabb lesz.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Az Európai Parlament és a Tanács 445/2014/EU határozata az Európai Unió jogi aktusa, és csak azonos típusú jogi aktussal módosítható.

               3.AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI

                  A Covid19-világjárvány kitörése óta a Bizottság szoros kapcsolatot tart fenn és különféle egyéni, kétoldalú és közös szinteken is párbeszédet folytat minden 2020 és 2023 közötti EKF végrehajtó csapatával annak alapos feltérképezése érdekében, hogy a világjárvány milyen hatást gyakorol az Európa Kulturális Fővárosa jelenlegi és soron következő rendezvénysorozatainak végrehajtására és előkészítésére. A továbblépés legjobb módjainak közös beazonosítása érdekében a végrehajtó csapatok is konzultáltak az illetékes testületükkel, valamint a helyi, regionális és nemzeti hatóságokkal. Egyes országok (Írország, Görögország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Románia és Szerbia) nemzeti hatóságai közvetlenül is felvették a kapcsolatot a Bizottsággal.

               Egészen pontosan négy közös online megbeszélésre került sor ebben az időszakban: április 2-án közös telekonferenciára a két 2020-as EKF, valamint az ír és a horvát kulturális minisztérium képviselőinek részvételével; április 29-én közös online megbeszélésre a két 2022-es EKF részvételével; április 30-án közös online megbeszélésre a három 2021-es EKF részvételével; és május 5-én közös online megbeszélésre a 2020 és 2023 közötti nyolc EKF részvételével.

                  A Bizottság felkérésére minden 2020-as, 2021-es, 2022-es és 2023-as EKF levelet küldött a Bizottságnak (a legtöbb levelet az adott ország kulturális minisztériuma/minisztere is aláírta), melyben nyilatkoztak arról, hogy hajlandóak-e meghosszabbítani/elhalasztani a cím viselésének évére tervezett kulturális programjukat, és alaposan megindokolták álláspontjukat.

                  Az alábbi bekezdések áttekintést nyújtanak a konzultációs folyamat eredményéről.

                  A világjárvány legsúlyosabban és legközvetlenebbül a két 2020. évi EKF-et érintette. Mindkettőnek el kellett halasztania vagy le kellett mondania minden rendezvényét 2020. márciusától kezdve, anélkül, hogy tudták volna, mikor térnek majd vissza (és visszatérnek-e egyáltalán valaha) a dolgok a megszokott kerékvágásba. A gyakorlatban ez meggátolja őket abban, hogy megvalósítsák az EKF-eseménysorozatukat, és kamatoztathassák jelentős mértékű beruházásaikat. Mindkét EKF végrehajtó csapata elbocsátani kényszerült személyzete egy részét, és jelenleg szinte hibernált állapotban működik.

                  A három 2021-es EKF tekintetében a világjárvány rendkívüli mértékű bizonytalanságot eredményezett szinte minden, az előkészítő munkálataikkal kapcsolatos területen: a magán- és állami partnerek bizonytalan finanszírozási kilátásai, a részvételt elősegítő munkára és az engedélyezett rendezvénytípusokra egyaránt hatással lévő, egyelőre ismeretlen biztonsági előírások, valamint az idegenforgalmat és az európai/nemzetközi partnerségek lehetőségeit csökkentő korlátozások tekintetében is. A megelőző intézkedések kritikus mértékben lelassították a három 2021-es EKF előkészítő munkáját – pedig rendes körülmények között épp most kellene megkétszerezniük az erőfeszítéseiket –, mivel a végrehajtó csapatok eddig kijárási korlátozások hatálya alatt voltak, a pontenciális szerződő partnerek gazdasági fennmaradása pedig bizonytalan.

                  A két 2022-es EKF-re és az egy 2023-as EKF-re jóval kevésbé jelentős hatást gyakorol a járvány, mivel nekik még van elég idejük alaposan átgondolni, hogyan módosítsák a programjaikat a különféle jövőbeli korlátozó intézkedések figyelembevételével.

                  Összegzésképpen tehát a 2020 és 2023 közötti EKF-ekre nem azonos módon hat a világjárvány.

                  Az Európa Kulturális Fővárosa címet viselő városok közül a leginkább érintettek egyértelműen azok, amelyeknek most kellene teljesíteniük vállalásaikat (a két 2020-as EKF), vagy amelyeknek most kellene felgyorsítaniuk az előkészítő munkálataikat ahhoz, hogy időben felkészüljenek a következő évre (a három 2021-es EKF).

                  Érdemes azonban azt is megjegyezni, hogy ugyanazon év EKF-jeit is eltérő mértékben érintheti a helyzet, hiszen a korlátozó intézkedések nem voltak egységesek Európán belül; a kulturális ágazat ellenálló képessége, valamint a helyi, regionális és nemzeti hatóságaik pénzügyi kapacitása nem azonos; és/vagy az érintett EKF-ek a világjárvány kitörésekor az előkészületek más és más fázisában jártak, így néhányuknak nagyon gyorsan kellett lépniük.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               A Bizottság javaslata nincs közvetlen hatással a költségvetésre. A Melina Mercouri-díjat – melyet a határozat 14. cikkében meghatározott feltételek szerint minden kijelölt városnak legkésőbb a cím viselésének évében, március végéig ítélnek oda –, valamint az uniós intézmények és szervek által kijelölt szakértői testület tagjainak munkájával összefüggő költségeket a Kreatív Európa program jelenlegi, a 2014–2020 közötti pénzügyi keret égisze alatt rendelkezésre álló források, a 2020-at követő évek tekintetében pedig a kultúra támogatására irányuló későbbi uniós programok fedezik. Ezen túlmenően a javaslat nem vezet majd Európa kulturális fővárosai számának a 2020 és 2033 közötti időszakban való növekedéséhez.

               5.EGYÉB ELEMEK

                  E javaslatban a Bizottság a következőket javasolja:

               –annak engedélyezése, hogy a mellékletben foglalt naptárban a 2023-as évben kettőnél több tagállam szerepelhessen;

               –lehetőség biztosítása a Horvátország és Írország által kijelölt EKF-ek részére, hogy 2021. április 30-ig valósítsák meg a 2020. évi programjaikat, anélkül, hogy a kijelölési évük módosulna;

               –annak az évnek 2021-ről 2023-ra való halasztása, amikor Románia és Görögország jogosult lesz az Európa Kulturális Fővárosa cím viselésére;

               –annak az évnek 2021-ről 2022-re való halasztása, amikor egy tagjelölt ország vagy egy potenciális tagjelölt ország jogosult lesz az Európa Kulturális Fővárosa cím viselésére;

               –a 445/2014/EU határozat 7–11. és 13. cikkében hivatkozott, a 2021. évi cím viselésére vonatkozóan már elvégzett eljárások érvényességének megerősítése (a fentiek szerint kizárólag a címviselési év módosításával);

               –a két 2020-as EKF záró értékelése benyújtási dátumainak ennek megfelelően történő frissítése.

               2020/0179 (COD)

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépésének létrehozásáról szóló 445/2014/EU határozat módosításáról

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 167. cikke (5) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

               tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére
                  3
               ,

               rendes jogalkotási eljárás keretében,

               mivel:

               (1)Az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés célkitűzései a 445/2014/EU határozat 2. cikke szerint a következők: Európában a kultúrák sokszínűségének megóvása és előmozdítása; annak elősegítése, hogy a kultúra hozzájáruljon a városok hosszú távú fejlődéséhez; a kulturális kínálat mértékének, sokszínűségének és európai dimenziójának bővítése a városokban, többek között országok közötti együttműködés révén; a kultúrához való hozzáférés és az abban való részvétel szélesítése; a kulturális ágazat teljesítményének, más ágazatokhoz való kapcsolódásának fokozása; a városok nemzetközi arculatának erősítése a kultúra révén.

               (2)E célkitűzések elérésének feltétele a mobilitás, az utazás, a rendezvények szervezése és a nyilvánosság részvétele, melyek a Covid19-világjárvány idején mind rendkívül rendkívüli nehézségekbe ütköznek, sőt, gyakorlatilag lehetetlenné váltak.

               (3)Az Európa-szerte bevezetett kijárási korlátozások közvetlen következményeként a kulturális helyszíneket be kellett zárni, a kulturális rendezvényeket pedig le kellett mondani, vagy határozatlan időre el kellett halasztani. A fizikai határátlépés korlátozása miatt az európai és nemzetközi kulturális együttműködési projektek is rendkívüli mértékben lelassultak. Végezetül pedig a gyorsan csökkenő bevételek és a felmerülő népegészségügyi szükségletek miatt a helyi, regionális és nemzeti kormányzatok fokozott költségvetési nyomásnak vannak kitéve. Jelenleg a kultúra magánszponzorok általi finanszírozása is egyre nagyobb kihívást jelent, hiszen nincsenek szponzorálható nyilvános rendezvények, illetve a cégek a népegészségüggyel kapcsolatos szponzori tevékenységeket kezelik prioritásként.

               (4)A helyzet – elsődlegesen a cím viselésének évétől függően – eltérő mértékű hatást gyakorol az Európa Kulturális Fővárosa címet jelenleg és a jövőben viselő városokra. A legsúlyosabb csapást láthatóan a két 2020-as EKF megvalósítására, valamint a három 2021-es EKF előkészítésére mérte.

               (5)A 2020-ban az Európa Kulturális Fővárosa címet viselő két városnak 2020 márciusától kezdve minden rendezvényt el kellett halasztania vagy le kellett mondania, anélkül, hogy tudták volna, mikor térnek vissza (és visszatérnek-e egyáltalán valaha) a dolgok a megszokott kerékvágásba. A gyakorlatban ez meggátolja őket abban, hogy az Európa Kulturális Fővárosa cím viselésének évében végrehajthassák eseménysorozatukat, és hasznot húzhassanak jelentős mértékű beruházásaikból.

               (6)A három 2021-es EKF tekintetében a világjárvány rendkívüli mértékű bizonytalanságot eredményezett szinte minden, az előkészítő munkálataikkal kapcsolatos területen: a magán- és állami partnerek bizonytalan finanszírozási kilátásai, a részvételt elősegítő munkára és az engedélyezett rendezvénytípusokra egyaránt hatással lévő, egyelőre ismeretlen biztonsági előírások, valamint az idegenforgalmat és az európai partnerségek lehetőségeit csökkentő korlátozások tekintetében is. A megelőző intézkedések kritikus mértékben lelassították a három 2021-es EKF előkészítő munkáját – pedig rendes körülmények között most kellene megkétszerezniük az erőfeszítéseiket –, mivel a végrehajtó csapatok eddig kijárási korlátozások hatálya alatt voltak, a pontenciális szerződő partnerek gazdasági fennmaradása pedig bizonytalan.

               (7)A 445/2014/EU határozat nem biztosítja az ilyen rendkívüli körülmények figyelembevételéhez szükséges rugalmasságot, egészen pontosan nem tartalmaz olyan rendelkezéseket, melyek lehetővé tennék annak az évnek a meghosszabbítását vagy elhalasztását, amely során egy adott város az Európa Kulturális Fővárosa címet viseli.

               (8)A 445/2014/EU határozatot ezért szigorúan e rendkívüli helyzethez igazodva kell módosítani annak lehetővé tétele érdekében, hogy azok az Európa Kulturális Fővárosa címet viselő városok, amelyekre a világjárvány a legsúlyosabb csapást mérte, a fellépés célkitűzéseinek megvalósítását biztosító módon valósíthassák meg programjukat.

               (9)Az érintett tagállamok és városok részvételével lefolytatott konzultációs folyamatot követően megállapítást nyert, hogy célszerű a kijelölés évének módosítása nélkül lehetőséget biztosítani a Horvátország és Írország által kijelölt EKF-ek részére, hogy a 2020. évi programjaikat 2021. április 30-ig valósítsák meg. Ebből következően a 445/2014/EU határozat 3., 4. és 16. cikkét ennek megfelelően kell módosítani.

               (10)Az érintett tagállamok és városok részvételével lefolytatott konzultációs folyamatot követően megállapítást nyert, hogy célszerű 2021-ről 2023-ra halasztani azt az évet, amelyben Románia és Görögország jogosult lesz az Európa Kulturális Fővárosa cím viselésére, valamint 2021-ről 2022-re halasztani azt az évet, amelyben egy tagjelölt ország vagy egy potenciális tagjelölt ország jogosult lesz az Európa Kulturális Fővárosa cím viselésére. Ebből következően a 445/2014/EU határozat 3. cikkét és a határozat mellékletében foglalt naptárat ennek megfelelően kell módosítani. Ez a határozat nem érinti a 7–11. és a 13. cikkben hivatkozott, a 2021. évi cím viselésére vonatkozóan már elvégzett eljárások érvényességét.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A 445/2014/EU határozat a következőképpen módosul:

               1.A 3. cikk a következőképpen módosul:

               a)a (2) bekezdésben a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

               „A címet minden évben a mellékletben meghatározott naptárban (a továbbiakban: naptár) feltüntetett mindkét tagállamban legfeljebb egy-egy városnak, valamint – a meghatározott években – az Európai Szabadkereskedelmi Társulás azon országa egy városának, amely az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásnak is részese (a továbbiakban: EFTA/EGT-ország), egy tagjelölt ország vagy egy potenciális tagjelölt egy városának, illetve az (5) bekezdésben meghatározott feltételek mellett egy, az Unióhoz csatlakozó ország egy városának kell odaítélni. 2023-ban a mellékletben foglalt naptárban szereplő három tagállam mindegyikében legfeljebb egy város viselheti a címet.”;

               b)a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

               „A tagállamok városai jogosultak arra, hogy a naptárban szereplő tagállamok sorrendjének megfelelően egy évre viseljék a címet. A 2020. évben a címet viselő városoknak lehetőségük van arra, hogy kulturális programjuk megvalósítását 2021. április 30-ig folytassák, anélkül, hogy a kijelölési évük módosulna.”

               2.A 4. cikk (2) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

               „A kulturális programnak ki kell terjednie a cím viselésének évére, és azt kifejezetten a címre vonatkozóan kell összeállítani, az 5. cikkben meghatározott kritériumokkal összhangban. A 2020. évben a címet viselő városoknak lehetőségük van arra, hogy kulturális programjuk megvalósítását 2021. április 30-ig folytassák.”

               3.A 16. cikk (1) bekezdése a következő ötödik albekezdéssel egészül ki:

               „A 2020-ban a címet viselő városoknak el kell készíteniük értékelő jelentéseiket, és 2022. április 30-ig továbbítaniuk kell azokat a Bizottság részére.”

               4.A melléklet helyébe az e határozat mellékletében szereplő szöveg lép.

               2. cikk

               A 445/2014/EU határozat 7–11. cikkében, valamint a 13. cikke (2) bekezdésének a) pontjában hivatkozott, a 2021. évi cím viselésére vonatkozóan már elvégzett eljárások érvényesek maradnak. A cím viselésének évét a jelen határozat mellékletének megfelelően kell módosítani.

               3. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

                     (1)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 445/2014/EU határozata (2014. április 16.) az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépésének létrehozásáról és az 1622/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 132., 2014.5.3., 1. o.).

                     (2)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1545 határozata (2017. szeptember 13.) az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépésének létrehozásáról szóló 445/2014/EU határozat módosításáról (HL L 237., 2017.9.15., 1. o.).

                     (3)

                        HL C ., , . o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.8.18.
            COM(2020) 384 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépésének létrehozásáról szóló 445/2014/EU határozat módosításáról

               MELLÉKLET

               NAPTÁR

                        2020

                        Horvátország

                        Írország

                        2021

                        2022

                        Litvánia

                        Luxemburg

                        Tagjelölt ország vagy potenciális tagjelölt

                        2023

                        Magyarország

                        Románia

                        Görögország

                        2024

                        Észtország

                        Ausztria

                        EFTA/EGT-ország, tagjelölt ország vagy potenciális tagjelölt

                        2025

                        Szlovénia

                        Németország

                        2026

                        Szlovákia

                        Finnország

                        2027

                        Lettország

                        Portugália

                        2028

                        Cseh Köztársaság

                        Franciaország

                        EFTA/EGT-ország, tagjelölt ország vagy potenciális tagjelölt

                        2029

                        Lengyelország

                        Svédország

                        2030

                        Ciprus

                        Belgium

                        EFTA/EGT-ország, tagjelölt ország vagy potenciális tagjelölt

                        2031

                        Málta

                        Spanyolország

                        2032

                        Bulgária

                        Dánia

                        2033

                        Hollandia

                        Olaszország

                        EFTA/EGT-ország, tagjelölt ország vagy potenciális tagjelölt