               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.2.23.
            COM(2016) 86 final
            2016/0052(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió, Izland, a Liechtensteini Hercegség és a Norvég Királyság közötti, a 2014–2021 közötti időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodás, a Norvég Királyság és az Európai Unió közötti, a 2014–2021 közötti időszakra vonatkozó Norvég Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodás, az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság közötti megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyv, valamint az Európai Gazdasági Közösség és Izland közötti megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyv megkötéséről

               INDOKOLÁS

               Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) lehetővé teszi Norvégia, Izland és Liechtenstein (a továbbiakban: az EGT-tag EFTA-államok) számára, hogy teljes mértékben részt vegyenek az egységes piacon. Ezzel összefüggésben az EGT-megállapodás 1994-es hatálybalépése óta e három ország – az EGT-megállapodás 115. cikke alapján – az EGT-n belüli gazdasági és szociális egyenlőtlenségek csökkentéséhez is hozzájárult. Emellett Norvégia egy külön Norvég Finanszírozási Mechanizmuson keresztül is nyújtott hozzájárulást. A legutóbbi pénzügyi mechanizmusok 2014. április 30-án jártak le.

               Tekintettel arra, hogy továbbra is csökkenteni kell az Európai Gazdasági Térségen belüli gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségeket, 2013. október 7-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen Izlanddal, Liechtensteinnel és Norvégiával az EGT-tag EFTA-államoknak az Európai Gazdasági Térség gazdasági és szociális kohéziójához való jövőbeli pénzügyi hozzájárulásairól szóló megállapodásról
                  1
               . 2014. januárban hivatalos tárgyalások kezdődtek. Az e pénzügyi mechanizmusról folytatott tárgyalásokkal párhuzamosan, de azoktól függetlenül megkezdték az EU–Izland és EU–Norvégia közötti halkereskedelmi jegyzőkönyvek felülvizsgálatát a Norvégiával és Izlanddal kötött szabadkereskedelmi megállapodásokhoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyvek
                  2
                felülvizsgálati záradéka alapján.

               A tárgyalások tárgyalók szinten 2015. július 17-én zárultak le az alábbiak parafálásával:

               az Európai Unió, Izland, a Liechtensteini Hercegség és a Norvég Királyság közötti megállapodás a 2014–2021 közötti időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmusról,

               a Norvég Királyság és az Európai Unió közötti megállapodás a 2014–2021 közötti időszakra vonatkozó Norvég Finanszírozási Mechanizmusról,

               az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság közötti megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyv, valamint

               az Európai Gazdasági Közösség és Izland közötti megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyv.

               A csatolt javaslat az EGT Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodás, a Norvég Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodás, a Norvégiára vonatkozó jegyzőkönyv és az Izlandra vonatkozó jegyzőkönyv megkötését érinti.

               Az EGT Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodás és a Norvég Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodás a 2014–2021 közötti időszakra együttesen 2,8 milliárd EUR összegű pénzügyi hozzájárulást biztosít az EGT-tag EFTA-államok részéről az Európai Gazdasági Térség gazdasági és társadalmi kohéziójához. Továbbá bizonyos összegű pénzügyi erőforrásokat különítenek el az ifjúsági munkanélküliség kezelésére. Ez az eredmény a Tanács által elfogadott tárgyalási irányelveket tükrözi, amelyekben szerepelnek az alábbiak: a) a pénzügyi hozzájárulás „átfogó növelése” (az átfogó növelés a 2009–2014 közötti időszakhoz képest 11,3 %); b) esetleges új pénzösszeg juttatása az ifjúsági munkanélküliség hatásainak kezelésére; c) a Kohéziós Alap felosztási kulcsának alkalmazása; d) az új finanszírozási időszak összehangolása az EU kohéziós politikai eszközének ütemezésével (2014–2020); e) az előző finanszírozási időszakhoz képest a prioritások számának csökkenése; valamint f) a végrehajtási rendelkezések egyszerűsítése.

               Az EU–Izland és az EU–Norvégia közötti halkereskedelmi jegyzőkönyvek felülvizsgálatának eredményeként mindkét ország számára új koncessziókat ítéltek oda a 2014–2021 közötti időszakra. E koncessziók lényegében a 2009–2014 közötti időszakra vonatkozó koncessziók megújításai az alábbiakkal: a) Izland esetében két vámkontingens csekély mértékű növelése; valamint b) Norvégia esetében egyes vámtételek alatt a koncessziók csekély mértékű növelése, más vámtételek alatt pedig a korábbi koncessziók megújítása. Norvégia hét évre megújítja a halászati tranzitmegállapodást attól az időponttól, amikor megkezdődik az új koncessziók ideiglenes alkalmazása.

               A megállapodásokat és jegyzőkönyveket a cikkeikben előírt időpontoktól kezdődően a megerősítésükre, illetve megkötésükre és hatálybalépésükre vonatkozó eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell.

               A Bizottság kielégítőnek tartja a tárgyalások eredményeit, és javasolja, hogy a Tanács –az Európai Parlament egyetértésének birtokában – fogadja el az EGT Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodás, a Norvég Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodás, a Norvégiára vonatkozó jegyzőkönyv és az Izlandra vonatkozó jegyzőkönyv megkötéséről szóló csatolt határozatot.

               2016/0052 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió, Izland, a Liechtensteini Hercegség és a Norvég Királyság közötti, a 2014–2021 közötti időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodás, a Norvég Királyság és az Európai Unió közötti, a 2014–2021 közötti időszakra vonatkozó Norvég Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodás, az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság közötti megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyv, valamint az Európai Gazdasági Közösség és Izland közötti megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyv megkötéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 175. cikke harmadik albekezdésére és 207. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

               mivel:

               (1)Az Európai Gazdasági Térségen belüli gazdasági és szociális egyenlőtlenségeket továbbra is csökkenteni kell, ezért létre kell hozni az EGT-tag EFTA-államok pénzügyi hozzájárulásainak új mechanizmusát, valamint az új Norvég Finanszírozási Mechanizmust.

               (2)2013. október 7-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy tárgyalásokat kezdjen Izlanddal, a Liechtensteini Hercegséggel és a Norvég Királysággal az EGT-tag EFTA-államoknak az Európai Gazdasági Térség gazdasági és szociális kohéziójához való jövőbeli pénzügyi hozzájárulásairól szóló megállapodásról.

               (3)Az EGT Finanszírozási Mechanizmus (2014–2021) és a Norvég Finanszírozási Mechanizmus (2014–2021) hozzájárul az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia átfogó célkitűzéseinek megvalósításához.

               (4)(....)-án/-én Brüsszelben aláírták az Európai Unió, Izland, a Liechtensteini Hercegség és a Norvég Királyság közötti, a 2014–2021 közötti időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodást, a Norvég Királyság és az Európai Unió közötti, a 2014–2021 közötti időszakra vonatkozó Norvég Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodást, az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság közötti megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyvet, valamint az Európai Gazdasági Közösség és Izland közötti megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyvet. A fenti megállapodásokat és jegyzőkönyveket az Európai Unió nevében jóvá kell hagyni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió, Izland, a Liechtensteini Hercegség és a Norvég Királyság közötti, a 2014–2021 közötti időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodást, a Norvég Királyság és az Európai Unió közötti, a 2014–2021 közötti időszakra vonatkozó Norvég Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodást, az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság közötti megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyvet, valamint az Európai Gazdasági Közösség és Izland közötti megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyvet a Tanács az Európai Unió nevében jóváhagyja.

               A megállapodások és a jegyzőkönyvek szövegét csatolták e határozathoz.

               2. cikk

               A Tanács elnöke kijelöli azt a személyt, aki jogosult az Európai Unió, Izland, a Liechtensteini Hercegség és a Norvég Királyság közötti, a 2014–2021 közötti időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodás 3. cikkében, a Norvég Királyság és az Európai Unió közötti, a 2014–2021 közötti időszakra vonatkozó Norvég Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodás 11. cikkében, az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság közötti megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyv 5. cikkében, valamint az Európai Gazdasági Közösség és Izland közötti megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyv 4. cikkében meghatározott jóváhagyási okiratok Európai Unió nevében történő letétbe helyezésére annak kifejezésére, hogy az Európai Unió a megállapodásokat és jegyzőkönyveket magára nézve jogilag kötelező erejűnek ismeri el.

               3. cikk

               Ez a határozat […]-án/-én lép hatályba.
                  3

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  12239/13 ADD 1 tanácsi dokumentum.

                     (2)
                  HL L 291., 2010.11.9., 14. és 18. o.

                     (3)
                  A megállapodás hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszi közzé.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.2.23.
            COM(2016) 86 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Európai Unió, Izland, a Liechtensteini Hercegség és a Norvég Királyság közötti, a 2014–2021 közötti időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodás, a Norvég Királyság és az Európai Unió közötti, a 2014–2021 közötti időszakra vonatkozó Norvég Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodás, az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság közötti megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyv, valamint az Európai Gazdasági Közösség és Izland közötti megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyv megkötéséről

               MEGÁLLAPODÁS
                  AZ EURÓPAI UNIÓ, IZLAND,
                  A LIECHTENSTEINI HERCEGSÉG ÉS A NORVÉG KIRÁLYSÁG KÖZÖTT
                  A 2014–2021 KÖZÖTTI IDŐSZAKRA VONATKOZÓ EGT FINANSZÍROZÁSI MECHANIZMUSRÓL

               AZ EURÓPAI UNIÓ,

               IZLAND,

               A LIECHTENSTEINI HERCEGSÉG,

               A NORVÉG KIRÁLYSÁG,

               MIVEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (a továbbiakban az EGT-megállapodás) Részes Felei egyetértettek abban, hogy a közöttük zajló kereskedelem és gazdasági kapcsolatok folyamatos és kiegyensúlyozott erősítésének ösztönzése érdekében csökkenteni kell a régióik közötti gazdasági és szociális egyenlőtlenségeket,

               MIVEL az e célkitűzéshez való hozzájárulás érdekében az EFTA-államok finanszírozási mechanizmust hoztak létre az Európai Gazdasági Térség keretében,

               MIVEL az EGT Finanszírozási Mechanizmust a 2004–2009 közötti időszakban szabályozó rendelkezéseket az EGT-megállapodás 38a. jegyzőkönyve, valamint  38a. jegyzőkönyvének kiegészítése tartalmazza,

               MIVEL az EGT Finanszírozási Mechanizmust a 2009–2014 közötti időszakban szabályozó rendelkezéseket az EGT-megállapodás 38b. jegyzőkönyve, valamint 38b. jegyzőkönyvének kiegészítése tartalmazza,

               MIVEL továbbra is csökkenteni kell az Európai Gazdasági Térségen belüli gazdasági és szociális egyenlőtlenségeket, és ezért a 2014–2021 közötti időszakra új mechanizmust kell létrehozni az EGT-tag EFTA-államok pénzügyi hozzájárulásaira vonatkozóan,

               ÚGY HATÁROZTAK, HOGY MEGKÖTIK A KÖVETKEZŐ MEGÁLLAPODÁST:

               1. CIKK

               Az EGT-megállapodás 117. cikkének szövege helyébe a következő szöveg lép:

               „A finanszírozási mechanizmusokra irányadó rendelkezéseket a 38. jegyzőkönyv, a 38a. jegyzőkönyv, a 38a. jegyzőkönyv kiegészítése, a 38b. jegyzőkönyv, a 38b. jegyzőkönyv kiegészítése, valamint a 38c. jegyzőkönyv tartalmazza.”.

               2. CIKK

               Az EGT-megállapodás a 38b. jegyzőkönyv után új 38c. jegyzőkönyvvel egészül ki. A 38c. jegyzőkönyv szövegét e megállapodás melléklete tartalmazza.

               3. CIKK

               Ezt a megállapodást a Részes Feleknek belső eljárásaikkal összhangban meg kell erősíteniük vagy jóvá kell hagyniuk. A megerősítő vagy jóváhagyó okiratokat az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságán kell letétbe helyezni.

               Ez a megállapodás az utolsó megerősítő vagy jóváhagyó okirat letétbe helyezését követő második hónap első napján lép hatályba.

               Az első és második bekezdésben említett eljárások befejezéséig ezt a megállapodást az erről szóló utolsó értesítés letétbe helyezését követő első hónap első napjától ideiglenesen alkalmazni kell.

               4. CIKK

               Ezt a megállapodást, amely egy-egy eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén, izlandi és norvég nyelven készült, és az e nyelveken készült szövegek mindegyike egyaránt hiteles, az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságánál helyezik letétbe, amely e megállapodás minden Részes Fele  részére eljuttat egy-egy hitelesített másolatot.

               Kelt Brüsszelben, a(z) ………… év ………… havának ………… napján.

               az Európai Unió részéről

               Izland részéről

               a Liechtensteini Hercegség részéről

               a Norvég Királyság részéről

               MELLÉKLET

                  38C. JEGYZŐKÖNYV

               a 2014–2021 közötti időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmusról

               1. cikk

               1.  A 3. cikkben felsorolt kiemelt ágazatokban nyújtott pénzügyi hozzájárulásokkal Izland, Liechtenstein és Norvégia (a továbbiakban: az EFTA-államok) hozzájárulnak az Európai Gazdasági Térségen belüli gazdasági és szociális egyenlőtlenségek csökkentéséhez, valamint a kedvezményezett államokhoz fűződő kapcsolataik megerősítéséhez.

               2. A 2014–2021 közötti időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmus révén finanszírozott valamennyi programot és tevékenységet az emberi méltóság tiszteletben tartásának, a szabadságnak, a demokráciának, az egyenlőségnek, a jogállamiságnak, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait is – tiszteletben tartásának közös értékeire kell alapozni.

               2. cikk

               1. Az 1. cikkben meghatározott pénzügyi hozzájárulás teljes összege 1548,1 millió EUR, amelyet a 2014. május 1-jétől 2021. április 30-ig terjedő időszakban évente 221,16 millió EUR összegű részletekben bocsátanak rendelkezésre kötelezettségvállalás céljából.

               2. A teljes összeg egyrészt a 6. cikkben meghatározott országspecifikus támogatásokból, másrészt a 7. cikkben meghatározott, regionális együttműködést célzó globális alapból tevődik össze.

               3. cikk

               1.
                     Az országspecifikus támogatást a következő kiemelt ágazatokban kell rendelkezésre bocsátani:

               (a)Innováció, kutatás, oktatás és versenyképesség;

               (b)
                     Társadalmi befogadás, ifjúsági foglalkoztatás és szegénységcsökkentés;

               (c)
                     Környezet, energia, éghajlatváltozás és karbonszegény gazdaság;

               (d)
                     Kultúra, civil társadalom, jó kormányzás, valamint alapvető jogok és szabadságok;

               (e)
                     Bel- és igazságügy.

               A kiemelt ágazatokon belüli programterületeket – a célkitűzések és a támogatási területek felvázolásával – e jegyzőkönyv melléklete határozza meg.

               2.
                     a) A kiemelt ágazatokat a 10. cikk 3. bekezdésében ismertetett eljárásnak megfelelően kell kiválasztani, koncentrálni és a kedvezményezett államok különböző szükségleteihez igazítani, figyelembe véve ezek méretét és a hozzájárulás összegét.

               b) Az országspecifikus támogatás teljes összegének 10 %-át egy civil társadalmi alap számára kell elkülöníteni, amelyet a 6. cikkben említett felosztási kulccsal összhangban kell rendelkezésre bocsátani.

               4. cikk

               1.
                     A kiemelt ágazatokra való koncentrálás, valamint a hatékony végrehajtás biztosítása érdekében, az 1. cikkben említett átfogó célkitűzésekkel összhangban, továbbá figyelembe véve az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégiát, többek között a foglalkoztatásra, a nemzeti prioritásokra, az országspecifikus ajánlásokra és az Európai Bizottsággal az EU kohéziós politikájának keretében kötött partnerségi megállapodásokra összpontosítva, az EFTA-államok egyetértési megállapodást kötnek minden egyes kedvezményezett állammal a 10. cikk 3. bekezdésével összhangban.

               2.
                     Az Európai Bizottsággal stratégiai szinten kerül sor konzultációra, a 10. cikk 3. bekezdése szerint meghatározott egyetértési megállapodásokról folytatott tárgyalások alkalmával, az EU kohéziós politikájával való kiegészítő jelleg és szinergiák előmozdítása, valamint azon lehetőségek feltérképezése céljából, hogy a pénzügyi eszközöket miként lehetne felhasználni a pénzügyi hozzájárulások hatásának növelésére.

               5. cikk

               1.
                     Az országspecifikus ajánlások alá tartozó azon programok tekintetében, amelyekért a kedvezményezett államokat terheli végrehajtási felelősség, az EFTA-hozzájárulás – amennyiben az EFTA-államok másként nem határoznak – nem haladhatja meg a programköltség 85 %-át.

               2.
                     Az állami támogatásokra vonatkozó szabályokat be kell tartani.

               3.
                     A projektek tekintetében az EFTA-államok felelőssége a pénzeszközöknek az elfogadott terv szerinti rendelkezésre bocsátására korlátozódik.  Harmadik felekkel szemben nem tartoznak felelősséggel.

               6. cikk

               Az országspecifikus támogatást a következő kedvezményezett államok rendelkezésére kell bocsátani: Bulgária, Ciprus, Cseh Köztársaság, Észtország, Görögország, Horvátország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Portugália, Románia, Szlovákia és Szlovénia, az alábbi felosztás szerint:

                        Kedvezményezett állam

                        Pénzeszközök (millió EUR)

                        Bulgária

                        115,0

                        Horvátország

                        56,8

                        Ciprus

                        6,4

                        Cseh Köztársaság

                        95,5

                        Észtország

                        32,3

                        Görögország

                        116,7

                        Magyarország

                        108,9

                        Lettország

                        50,2

                        Litvánia

                        56,2

                        Málta

                        4,4

                        Lengyelország

                        397,8

                        Portugália

                        102,7

                        Románia

                        275,2

                        Szlovákia

                        54,9

                        Szlovénia

                        19,9

               7. cikk

               1.
                     A regionális együttműködést célzó globális alapot 55,25 millió EUR összeg erejéig bocsátják rendelkezésre. Az alap hozzájárul az EGT Finanszírozási Mechanizmus 1. cikkben meghatározott célkitűzéseinek megvalósításához.

               2.
                     Az alap 70 %-át a fenntartható és minőségi ifjúsági foglalkoztatás előmozdítására kell rendelkezésre bocsátani, különös hangsúlyt helyezve az alábbi területekre:

               (a)
                     Munkavállalási és képzési mobilitási programok fiatalok számára, különös hangsúllyal azokra, akik nem állnak foglalkoztatásban, illetve nem vesznek részt oktatásban vagy képzésben;

               (b)Duális képzési programok, tanulószerződéses gyakorlati képzések, a fiatalok bevonása;

               (c)Tudásmegosztás, a bevált gyakorlatok megosztása és egymástól való tanulás az ifjúsági foglalkoztatási szolgáltatásokat nyújtó szervezetek/intézmények között.

               Az alap e részét a 25 %-ot (Eurostat referenciaév: 2013) meghaladó ifjúsági munkanélküliséget mérő kedvezményezett államokat és más uniós tagállamokat bevonó projektek számára kell rendelkezésre bocsátani, és azokban legalább két országnak – abból legalább egy kedvezményezett államnak – kell részt vennie. Az EFTA-államok partnerként vehetnek részt.

               3.
                     Az alap 30 %-át a 3. cikkben felsorolt kiemelt ágazatokban folytatott regionális együttműködésre kell rendelkezésre bocsátani, különös tekintettel a tudásmegosztásra, a bevált gyakorlatok megosztására, valamint az intézményfejlesztésre.

               Az alap e részét a kedvezményezett államokat és szomszédos harmadik országokat bevonó projektekre kell rendelkezésre bocsátani. A projektekben legalább három országnak, köztük legalább két kedvezményezett államnak kell részt vennie. Az EFTA-államok partnerként vehetnek részt.

               8. cikk

               Az EFTA-államok 2020-ig félidős felülvizsgálatot végeznek az egyes érintett kedvezményezett államoknak juttatott összegeken belül rendelkezésre álló, nem lekötött pénzeszközök átcsoportosítása céljából.

               9. cikk

               1.
                     Az ebben a jegyzőkönyvben meghatározott pénzügyi hozzájárulást szorosan össze kell hangolni Norvégiának a Norvég Finanszírozási Mechanizmus által előírt kétoldalú hozzájárulásával.

               2.
                     Az EFTA-államok biztosítják, hogy az előző bekezdésben említett mindkét finanszírozási mechanizmus esetében azonos kérelmezési eljárások és végrehajtási szabályok érvényesüljenek.

               3.
                     Adott esetben figyelembe kell venni az Európai Unió kohéziós politikájában bekövetkező releváns változásokat.

               10. cikk

               Az EGT Finanszírozási Mechanizmus alkalmazására a következők vonatkoznak:

               1.
                     A végrehajtás minden szakaszában a legmagasabb szintű átláthatóságot, elszámoltathatóságot és költséghatékonyságot, továbbá a jó kormányzás, a partnerség és a többszintű kormányzás, a fenntartható fejlődés, a nemek közötti egyenlőség, valamint a megkülönböztetésmentesség elveit kell alkalmazni.

               Az EGT Finanszírozási Mechanizmus célkitűzéseit a kedvezményezett államok és az EFTA-államok közötti szoros együttműködés keretében kell megvalósítani.

               2.
                     a) Az EFTA-államok működtetik a 7. cikk 1. bekezdésében meghatározott, regionális együttműködést célzó globális alapot, és ők felelősek annak végrehajtásért, ideértve az irányítást és a kontrollt is;

               a) A 10. cikk 3. bekezdésében meghatározott egyetértési megállapodás eltérő rendelkezése hiányában az EFTA-államok működtetik a 3. cikk 2. bekezdésének b) pontjában meghatározott civil társadalmi alapot, és ők felelősek annak végrehajtásért, ideértve az irányítást és a kontrollt is.

               3.
                     Az EFTA-államok minden kedvezményezett állammal egyetértési megállapodást kötnek – a 2. bekezdésben említett alapok kivételével – a vonatkozó országspecifikus támogatásról, amely megállapodás meghatározza a többéves programozás keretét, valamint az irányítási és kontrollstruktúrákat

                  a) Az egyetértési megállapodások alapján a kedvezményezett államok egyedi programokra vonatkozó javaslatokat terjesztenek az EFTA-államok elé, amelyek értékelik és jóváhagyják a javaslatokat, valamint minden egyes program esetében támogatási megállapodást kötnek a kedvezményezett államokkal. Az EFTA-államok vagy az érintett kedvezményezett állam kifejezett kérésére az Európai Bizottság elvégzi valamely egyedi programra vonatkozó javaslat vizsgálatát, még annak elfogadása előtt, hogy biztosítsa az Európai Unió kohéziós politikájának való megfelelést.

               b) Az elfogadott programok végrehajtásáért a kedvezményezett államok felelnek, amelyeknek megfelelő irányítási és kontrollrendszereket kell biztosítaniuk a hatékony végrehajtás és irányítás garantálása céljából.

               c) Az EFTA-államok belső előírásaiknak megfelelően kontrollokat végezhetnek. E célból a kedvezményezett államok minden szükséges segítséget, tájékoztatást és dokumentációt megadnak.

               d) Szabálytalanságok esetén az EFTA-államok felfüggeszthetik a finanszírozást, és visszafizettethetik a pénzeszközöket.

                  e) A széleskörű részvétel biztosítása érdekében adott esetben partnerségeket kell alkalmazni a pénzügyi hozzájárulás előkészítése, végrehajtása, nyomon követése és értékelése során. A partnerek lehetnek többek között helyi, regionális és nemzeti szintűek, érkezhetnek a magánszektorból, civil társadalomból, és szociális partnerek is lehetnek a kedvezményezett államokban és az EFTA-államokban.

                  f) A kedvezményezett államokban a többéves programozás keretében bármelyik projekt végrehajtható többek között a kedvezményezett államokban és az EFTA-államokban letelepedett szervezetekkel együttműködésben, a közbeszerzésre alkalmazandó szabályoknak megfelelően.

               4.
                     Az EFTA-államok igazgatási költségeit a 2. cikk 1. bekezdésében említett teljes összegből kell fedezni, és e költségeket az 5. bekezdésben említett végrehajtási rendelkezésekben kell meghatározni.

               5.
                     Az EFTA-államok bizottságot hoznak létre az EGT Finanszírozási Mechanizmus általános igazgatására. Az EGT Finanszírozási Mechanizmus végrehajtására vonatkozó további rendelkezéseket az EFTA-államok bocsátják ki a kedvezményezett államokkal folytatott konzultációt követően, mely utóbbiakat az Európai Bizottság segítheti.  Az EFTA-államok arra törekednek, hogy e rendelkezéseket az egyetértési megállapodások aláírását megelőzően kibocsássák.

               6.
                     Az EFTA-államok jelentést tesznek az EGT Finanszírozási Mechanizmus célkitűzéseihez – és adott esetben az európai strukturális és beruházási alapok 2014–2020 közötti időszakra meghatározott tizenegy tematikus célkitűzéséhez
                  1
                – való hozzájárulásukról.

               11. cikk

               A 2. cikkben meghatározott időszak végén és a megállapodás alapján fennálló jogok és kötelezettségek sérelme nélkül, a Szerződő Felek a megállapodás 115. cikke alapján felülvizsgálják az Európai Gazdasági Térségen belüli gazdasági és szociális egyenlőtlenségek kezelésének szükségességét.

               A 38C. jegyzőkönyv melléklete

               Innováció, kutatás, oktatás és versenyképesség

               1.Vállalkozásfejlesztés, innovációs és kkv-k

               2.Kutatás

               3.Oktatás, ösztöndíjak, tanulószerződéses gyakorlati képzések és a fiatalok vállalkozói készsége

               4.A munka és a magánélet egyensúlya

               Társadalmi befogadás, ifjúsági foglalkoztatás és szegénységcsökkentés

               5.Európai közegészségügyi kihívások

               6.A romák társadalmi befogadása és felelősségvállalásának ösztönzése

               7.Veszélyeztetett gyerekek és fiatalok

               8.A fiatalok munkaerőpiaci részvétele

               9.Helyi fejlesztés és szegénységcsökkentés

               Környezet, energia, éghajlatváltozás és karbonszegény gazdaság

               1.Környezet és ökoszisztémák

               2.Megújuló energia, energiahatékonyság, energiabiztonság

               3.Az éghajlatváltozás mérséklése és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás

               Kultúra, civil társadalom, jó kormányzás, valamint alapvető jogok és szabadságok

               1.Kulturális vállalkozói szellem, kulturális örökség és kulturális együttműködés

               2.Civil társadalom

               3.Jó kormányzás, elszámoltatható intézmények, átláthatóság

               4.Emberi jogok – nemzeti végrehajtás

               Bel- és igazságügy

               1.Menekültügy és migráció

               2.Büntetés-végrehajtási szolgálatok és előzetes letartóztatás

               3.Nemzetközi rendőrségi együttműködés és a bűnözés elleni küzdelem

               4.Az igazságszolgáltatási rendszer hatékonysága és eredményessége, a jogállamiság megerősítése

               5.Családon belüli erőszak és nemi alapú erőszak

               6.Katasztrófamegelőzés és katasztrófavédelmi felkészültség

                     (1)
                  1) A kutatás, a technológiai fejlesztés és az innováció erősítése; 2) az információs és kommunikációs technológiákhoz való hozzáférésnek, azok használatának és minőségének a javítása; 3) a kis- és középvállalkozások (a továbbiakban: kkv-k), a mezőgazdasági, illetve a halászati és akvakultúra-ágazat versenyképességének a növelése; 4) az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság felé történő elmozdulás támogatása minden ágazatban; 5) az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, a kockázatmegelőzés és -kezelés előmozdítása; 6) a környezet megóvása és védelme és az erőforrás-felhasználás hatékonyságának előmozdítása; 7) a fenntartható közlekedés előmozdítása és szűk keresztmetszetek megszüntetése a kulcsfontosságú hálózati infrastruktúrákban; 8) a fenntartható és minőségi foglalkoztatás, valamint a munkavállalói mobilitás támogatása; 9) a társadalmi befogadás előmozdítása, valamint a szegénység és megkülönböztetés elleni küzdelem; 10) az oktatásba, és a képzésbe, többek között a szakképzésbe történő beruházás a készségek fejlesztése és az egész életen át tartó tanulás érdekében; 11) a hatóságok és az érdekelt felek intézményi kapacitásának javítása és hatékony közigazgatáshoz történő hozzájárulás.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.2.23.
            COM(2016) 86 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Európai Unió, Izland, a Liechtensteini Hercegség és a Norvég Királyság közötti, a 2014–2021 közötti időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodás, a Norvég Királyság és az Európai Unió közötti, a 2014–2021 közötti időszakra vonatkozó Norvég Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodás, az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság közötti megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyv, valamint az Európai Gazdasági Közösség és Izland közötti megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyv megkötéséről

               MEGÁLLAPODÁS
                  A NORVÉG KIRÁLYSÁG ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ KÖZÖTT A 2014–2021 KÖZÖTTI IDŐSZAKRA VONATKOZÓ NORVÉG FINANSZÍROZÁSI MECHANIZMUSRÓL

               1. cikk

               1. A Norvég Királyság vállalja, hogy a 3. cikkben felsorolt kiemelt ágazatoknak külön Norvég Finanszírozási Mechanizmuson keresztül nyújtott pénzügyi hozzájárulásokkal hozzájárul az Európai Gazdasági Térségen belüli gazdasági és szociális egyenlőtlenségek csökkentéséhez, valamint a kedvezményezett államokhoz fűződő kapcsolatainak megerősítéséhez.

               2. A 2014–2021 közötti időszakra vonatkozó Norvég Finanszírozási Mechanizmus révén finanszírozott valamennyi programot és tevékenységet az emberi méltóság tiszteletben tartásának, a szabadságnak, a demokráciának, az egyenlőségnek, a jogállamiságnak, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait is – tiszteletben tartásának közös értékeire kell alapozni.

               2. cikk

               1. Az 1. cikkben meghatározott pénzügyi hozzájárulás teljes összege 1253,7 millió EUR, amelyet a 2014. május 1-jétől 2021. április 30-ig terjedő időszakban évente 179,1 millió EUR összegű részletekben bocsátanak rendelkezésre kötelezettségvállalás céljából.

               2. A teljes összeg egyrészt a 6. cikkben meghatározott országspecifikus támogatásokból, másrészt a 7. cikkben meghatározott, regionális együttműködést célzó globális alapból tevődik össze.

               3. cikk

               1. Az országspecifikus támogatást a következő kiemelt ágazatokban kell rendelkezésre bocsátani:

               (a)     Innováció, kutatás, oktatás és versenyképesség;

               (b)
                     Társadalmi befogadás, ifjúsági foglalkoztatás és szegénységcsökkentés;

               (c)
                     Környezet, energia, éghajlatváltozás és karbonszegény gazdaság;

               (d)
                     Kultúra, civil társadalom, jó kormányzás, valamint alapvető jogok és szabadságok;

               (e)
                     Bel- és igazságügy.

               A kiemelt ágazatokon belüli programterületeket – a célkitűzések és a támogatási területek felvázolásával – e megállapodás melléklete határozza meg.

               2.
                     a) A kiemelt ágazatokat a 10. cikk 3. bekezdésében ismertetett eljárásnak megfelelően kell kiválasztani, koncentrálni és a kedvezményezett államok különböző szükségleteihez igazítani, figyelembe véve ezek méretét és a hozzájárulás összegét.

               b) Az országspecifikus támogatás teljes összegének 1 %-át egy, a tisztességes munka és a háromoldalú párbeszéd előmodítását célzó alap számára kell elkülöníteni, amelyet a 6. cikkben említett felosztási kulccsal összhangban kell rendelkezésre bocsátani.

               c) Ösztönözni kell a civil társadalommal folytatott együttműködést, a határon átnyúló együttműködést, valamint a szomszédos harmadik országokkal folytatott együttműködést.

               4. cikk

               1.
                     A kiemelt ágazatokra való koncentrálás, valamint a hatékony végrehajtás biztosítása érdekében, az 1. cikkben említett átfogó célkitűzésekkel összhangban, továbbá figyelembe véve az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégiát, többek között a foglalkoztatásra, a nemzeti prioritásokra, az országspecifikus ajánlásokra és az Európai Bizottsággal az EU kohéziós politikájának keretében kötött partnerségi megállapodásokra összpontosítva, a Norvég Királyság egyetértési megállapodást köt minden egyes kedvezményezett állammal a 10. cikk 3. bekezdésével összhangban.

               2.
                     Az Európai Bizottsággal stratégiai szinten kerül sor konzultációra, a 10. cikk 3. bekezdése szerint meghatározott egyetértési megállapodásokról folytatott tárgyalások alkalmával, az EU kohéziós politikájával való kiegészítő jelleg és szinergiák előmozdítása, valamint azon lehetőségek feltérképezése céljából, hogy a pénzügyi eszközöket miként lehetne felhasználni a pénzügyi hozzájárulások hatásának növelésére.

               5. cikk

               1.
                     Az országspecifikus ajánlások alá tartozó azon programok tekintetében, amelyekért a kedvezményezett államokat terheli végrehajtási felelősség, a Norvég Királyság hozzájárulása – amennyiben a Norvég Királyság másként nem határoz – nem haladhatja meg a programköltség 85 %-át.

               2.
                     Az állami támogatásokra vonatkozó szabályokat be kell tartani.

               3.
                     A projektek tekintetében a Norvég Királyság felelőssége a pénzeszközöknek az elfogadott terv szerinti rendelkezésre bocsátására korlátozódik. Harmadik felekkel szemben nem tartozik felelősséggel.

               6. cikk

               Az országspecifikus támogatást a következő kedvezményezett államok rendelkezésére kell bocsátani: Bulgária, Ciprus, Cseh Köztársaság, Észtország, Horvátország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Románia, Szlovákia és Szlovénia, az alábbi felosztás szerint:

                        Kedvezményezett állam

                        Pénzeszközök (millió EUR)

                        Bulgária

                        95,1

                        Horvátország

                        46,6

                        Ciprus

                        5,1

                        Cseh Köztársaság

                        89,0

                        Észtország

                        35,7

                        Magyarország

                        105,7

                        Lettország

                        51,9

                        Litvánia

                        61,4

                        Málta

                        3,6

                        Lengyelország

                        411,5

                        Románia

                        227,3

                        Szlovákia

                        58,2

                        Szlovénia

                        17,8

               7. cikk

               1.
                     A regionális együttműködést célzó globális alapot 44,75 millió EUR összeg erejéig bocsátják rendelkezésre. Az alap hozzájárul a Norvég Finanszírozási Mechanizmus 1. cikkben meghatározott célkitűzéseinek megvalósításához.

               2.
                     Az alap 60 %-át a fenntartható és minőségi ifjúsági foglalkoztatás előmozdítására kell rendelkezésre bocsátani, különös hangsúlyt helyezve az alábbi területekre:

               a) Munkavállalási és képzési mobilitási programok fiatalok számára, különös hangsúllyal azokra, akik nem állnak foglalkoztatásban, illetve nem vesznek részt oktatásban vagy képzésben

               b) Duális képzési programok, tanulószerződéses gyakorlati képzések, a fiatalok bevonása

               c) Tudásmegosztás, a bevált gyakorlatok megosztása és egymástól való tanulás az ifjúsági foglalkoztatási szolgáltatásokat nyújtó szervezetek/intézmények között

               Az alap e részét a 25 %-ot (Eurostat referenciaév: 2013) meghaladó ifjúsági munkanélküliséget mérő kedvezményezett államokat és más uniós tagállamokat bevonó projektek számára kell rendelkezésre bocsátani, és azokban legalább két országnak – abból legalább egy kedvezményezett államnak – kell részt vennie. A norvég szervek partnerként vehetnek részt.

               3.
                     Az alap 40 %-át a 3. cikkben felsorolt kiemelt ágazatokban folytatott regionális együttműködésre kell rendelkezésre bocsátani, különös tekintettel a tudásmegosztásra, a bevált gyakorlatok megosztására, valamint az intézményfejlesztésre.

               Az alap e részét a kedvezményezett államokat és szomszédos harmadik országokat bevonó projektekre kell rendelkezésre bocsátani. A projektekben legalább három országnak, köztük legalább két kedvezményezett államnak kell részt vennie. A norvég szervek partnerként vehetnek részt.

               8. cikk

               A Norvég Királyság 2020-ig félidős felülvizsgálatot végez az egyes érintett kedvezményezett államoknak juttatott összegeken belül rendelkezésre álló, nem lekötött pénzeszközök átcsoportosítása céljából.

               9. cikk

               1.
                     Az 1. cikk alapján fizetendő hozzájárulásokat szorosan össze kell hangolni az EFTA-államoknak az EGT Finanszírozási Mechanizmus által előírt kétoldalú hozzájárulásával.

               2.
                     A Norvég Királyság biztosítja, hogy az előző bekezdésben említett mindkét finanszírozási mechanizmus esetében azonos kérelmezési eljárások és végrehajtási szabályok érvényesüljenek.

               3.
                     Adott esetben figyelembe kell venni az Európai Unió kohéziós politikájában bekövetkező releváns változásokat.

               10. cikk

               A Norvég Finanszírozási Mechanizmus alkalmazására a következők vonatkoznak:

               1.
                     A végrehajtás minden szakaszában a legmagasabb szintű átláthatóságot, elszámoltathatóságot és költséghatékonyságot, továbbá a jó kormányzás, a partnerség és a többszintű kormányzás, a fenntartható fejlődés, a nemek közötti egyenlőség, valamint a megkülönböztetésmentesség elveit kell alkalmazni.

               A Norvég Finanszírozási Mechanizmus célkitűzéseit a kedvezményezett államok és a Norvég Királyság közötti szoros együttműködés keretében kell megvalósítani.

               2.
                     A Norvég Királyság működteti az alábbi alapokat, illetve felelős azok végrehajtásért, ideértve az irányítást és a kontrollt is:

               (b)a 7. cikk 1. bekezdésében meghatározott, regionális együttműködést célzó globális alap;

               (c)a 3. cikk 2. bekezdésének b) pontjában meghatározott, a tisztességes munka és a háromoldalú párbeszéd előmozdítását célzó alap.

               (2)A Norvég Királyság minden kedvezményezett állammal egyetértési megállapodást köt – a 2. bekezdésben említett alapok kivételével – a vonatkozó országspecifikus támogatásról, amely megállapodás meghatározza a többéves programozás keretét, valamint az irányítási és kontrollstruktúrákat.

                  a) Az egyetértési megállapodások alapján a kedvezményezett államok egyedi programokra vonatkozó javaslatokat terjesztenek a Norvég Királyság elé, amely értékeli és jóváhagyja a javaslatokat, valamint minden egyes program esetében támogatási megállapodást köt a kedvezményezett államokkal. A Norvég Királyság vagy az érintett kedvezményezett állam kifejezett kérésére az Európai Bizottság elvégzi valamely  egyedi programra vonatkozó javaslat vizsgálatát, még annak elfogadása előtt, hogy biztosítsa az Európai Unió kohéziós politikájának való megfelelést.

               b) Az elfogadott programok végrehajtásáért a kedvezményezett államok felelnek, amelyeknek megfelelő irányítási és kontrollrendszereket kell biztosítaniuk a hatékony végrehajtás és irányítás garantálása céljából.

                  c) A Norvég Királyság nemzeti előírásainak megfelelően kontrollokat végezhet. E célból a kedvezményezett államok minden szükséges segítséget, tájékoztatást és dokumentációt megadnak.

                  d) Szabálytalanságok esetén a Norvég Királyság felfüggesztheti a finanszírozást és visszafizettetheti a pénzeszközöket.

               e) A széleskörű részvétel biztosítása érdekében adott esetben partnerségeket kell alkalmazni a pénzügyi hozzájárulás előkészítése, végrehajtása, nyomon követése és értékelése során. A partnerek lehetnek többek között helyi, regionális és nemzeti szintűek, érkezhetnek a magánszektorból, civil társadalomból, és szociális partnerek is lehetnek a kedvezményezett államokban és a Norvég Királyságban.

                  f) A kedvezményezett államokban a többéves programozás keretében bármelyik projekt végrehajtható többek között a kedvezményezett államokban és a Norvég Királyságban letelepedett szervezetekkel együttműködésben, a közbeszerzésre alkalmazandó szabályoknak megfelelően.

               4.
                     A Norvég Királyság igazgatási költségeit a 2. cikk 1. bekezdésében említett teljes összegből kell fedezni, és e költségeket az 5. bekezdésben említett végrehajtási rendelkezésekben kell meghatározni.

               5.
                     A Norvég Finanszírozási Mechanizmus általános igazgatásáért a Norvég Királyság vagy bármely általa kijelölt szerv felelős. A Norvég Finanszírozási Mechanizmus végrehajtására vonatkozó további rendelkezéseket a Norvég Királyság bocsátja ki a kedvezményezett államokkal folytatott konzultációt követően, mely utóbbiakat az Európai Bizottság segítheti. A Norvég Királyság arra törekszik, hogy e rendelkezéseket az egyetértési megállapodások aláírását megelőzően kibocsássa.

               6.
                     A Norvég Királyság jelentést tesz a Norvég Finanszírozási Mechanizmus célkitűzéseihez – és adott esetben az európai strukturális és beruházási alapok 2014–2020 közötti időszakra meghatározott tizenegy tematikus célkitűzéséhez
                  1
                – való hozzájárulásáról.

               11. cikk

               (3)Ezt a megállapodást a Részes Feleknek belső eljárásaikkal összhangban meg kell erősíteniük vagy jóvá kell hagyniuk.  A megerősítő vagy jóváhagyó okiratokat az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságán kell letétbe helyezni.

               (4)Ez a megállapodás az utolsó megerősítő vagy jóváhagyó okirat letétbe helyezését követő második hónap első napján lép hatályba.

               (5)Az 1. és 2. bekezdésben említett eljárások befejezéséig ezt a megállapodást az erről szóló utolsó értesítés letétbe helyezését követő első hónap első napjától ideiglenesen alkalmazni kell.

               12. cikk

               Ezt a megállapodást, amely egy-egy eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén, izlandi és norvég nyelven készült, és az e nyelveken készült szövegek mindegyike egyaránt hiteles, az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságánál helyezik letétbe, amely e megállapodás minden Részes Fele  részére eljuttat egy-egy hitelesített másolatot.

               Kelt Brüsszelben, a(z) ………… év ………… havának ………… napján.

               az Európai Unió részéről

               a Norvég Királyság részéről

               MELLÉKLET

               A NORVÉG KIRÁLYSÁG ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ KÖZÖTTI,

               A 2014–2021 KÖZÖTTI IDŐSZAKRA VONATKOZÓ NORVÉG FINANSZÍROZÁSI MECHANIZMUSRÓL

               SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁSHOZ

               Innováció, kutatás, oktatás és versenyképesség

               1.Vállalkozásfejlesztés, innovációs és kkv-k

               2.Kutatás

               3.Oktatás, ösztöndíjak, tanulószerződéses gyakorlati képzések és a fiatalok vállalkozói készsége

               4.A munka és a magánélet egyensúlya

               5.Szociális párbeszéd – Tisztességes munka

               Társadalmi befogadás, ifjúsági foglalkoztatás és szegénységcsökkentés

               6.Európai közegészségügyi kihívások

               7.A romák társadalmi befogadása és felelősségvállalásának ösztönzése

               8.Veszélyeztetett gyerekek és fiatalok

               9.A fiatalok munkaerőpiaci részvétele

               10.Helyi fejlesztés és szegénységcsökkentés

               Környezet, energia, éghajlatváltozás és karbonszegény gazdaság

               11.Környezet és ökoszisztémák

               12.Megújuló energia, energiahatékonyság, energiabiztonság

               13.Az éghajlatváltozás mérséklése és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás

               Kultúra, civil társadalom, jó kormányzás, valamint alapvető jogok és szabadságok

               14.Kulturális vállalkozói szellem, kulturális örökség és kulturális együttműködés

               15.Civil társadalom

               16.Jó kormányzás, elszámoltatható intézmények, átláthatóság

               17.Emberi jogok – nemzeti végrehajtás

               Bel- és igazságügy

               18.Menekültügy és migráció

               19.Büntetés-végrehajtási szolgálatok és előzetes letartóztatás

               20.Nemzetközi rendőrségi együttműködés és a bűnözés elleni küzdelem

               21.Az igazságszolgáltatási rendszer hatékonysága és eredményessége, a jogállamiság megerősítése

               22.Családon belüli erőszak és nemi alapú erőszak

               23.Katasztrófamegelőzés és katasztrófavédelmi felkészültség

                     (1)
                  1) A kutatás, a technológiai fejlesztés és az innováció erősítése; 2) az információs és kommunikációs technológiákhoz való hozzáférésnek, azok használatának és minőségének a javítása; 3) a kis- és középvállalkozások (a továbbiakban: kkv-k), a mezőgazdasági, illetve a halászati és akvakultúra-ágazat versenyképességének a növelése; 4) az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság felé történő elmozdulás támogatása minden ágazatban; 5) az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, a kockázatmegelőzés és -kezelés előmozdítása; 6) a környezet megóvása és védelme és az erőforrás-felhasználás hatékonyságának előmozdítása; 7) a fenntartható közlekedés előmozdítása és szűk keresztmetszetek megszüntetése a kulcsfontosságú hálózati infrastruktúrákban; 8) a fenntartható és minőségi foglalkoztatás, valamint a munkavállalói mobilitás támogatása; 9) a társadalmi befogadás előmozdítása, valamint a szegénység és megkülönböztetés elleni küzdelem; 10) az oktatásba, és a képzésbe, többek között a szakképzésbe történő beruházás a készségek fejlesztése és az egész életen át tartó tanulás érdekében; 11) a hatóságok és az érdekelt felek intézményi kapacitásának javítása és hatékony közigazgatáshoz történő hozzájárulás.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.2.23.
            COM(2016) 86 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Európai Unió, Izland, a Liechtensteini Hercegség és a Norvég Királyság közötti, a 2014–2021 közötti időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodás, a Norvég Királyság és az Európai Unió közötti, a 2014–2021 közötti időszakra vonatkozó Norvég Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodás, az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság közötti megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyv, valamint az Európai Gazdasági Közösség és Izland közötti megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyv megkötéséről

               KIEGÉSZÍTŐ JEGYZŐKÖNYV AZ EURÓPAI GAZDASÁGI KÖZÖSSÉG ÉS AZ IZLANDI KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTTI MEGÁLLAPODÁSHOZ

               AZ EURÓPAI UNIÓ,

               és

               IZLAND

               TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Közösség és az Izlandi Köztársaság között 1972. július 22-én aláírt megállapodásra, valamint a halak és halászati termékek Izland és a Közösség közötti kereskedelmére alkalmazandó jelenlegi szabályokra,

               TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Közösség és Izland közötti megállapodáshoz csatolt, egyes halak és halászati termékek Unióba történő behozatalára 2009–2014 között alkalmazandó különleges rendelkezésekről szóló kiegészítő jegyzőkönyvre és különösen annak 1. cikkére,

               TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Közösség és Izland közötti megállapodáshoz a Horvát Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozására tekintettel csatolt kiegészítő jegyzőkönyvre és különösen annak 2. cikkére,

               ÚGY HATÁROZTÁK, HOGY MEGKÖTIK EZT A JEGYZŐKÖNYVET:

               1. CIKK

               1. Az Izlandról származó egyes halak és halászati termékek Európai Unióba történő behozatalára alkalmazandó különös rendelkezéseket e jegyzőkönyv és annak melléklete állapítja meg.Az éves vámmentes kontingenseket e jegyzőkönyv melléklete határozza meg. E vámkontingensek – a 4. cikk 3. bekezdésében foglalt eljárásoknak megfelelően – az e jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazása megkezdésének napjától 2021. április 30-ig alkalmazandók.

               2. Ezen időszak végén a Szerződő Felek megvizsgálják az 1. bekezdésben említett különös rendelkezések fenntartásának szükségességét, és szükség esetén – az összes kapcsolódó érdek figyelembe vételével – felülvizsgálják a kontingensszinteket.

               2. CIKK

               1. A vámkontingenseket – a 4. cikk 3. bekezdésében foglalt eljárásoknak megfelelően –az e jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazása megkezdésének napján kell megnyitni.

               2. A vámkontingens-mennyiségeket e jegyzőkönyv melléklete határozza meg. Az első vámkontingens e jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazása megkezdésének napjától 2017. április 30-ig áll rendelkezésre. Az ezt követő vámkontingenseket 2017. május 1-jétől kezdődően az e jegyzőkönyv 1. cikkében említett időszak végéig évente  május 1-jétől április 30-ig kell felosztani.

               3. A 2014. május 1-jétől az e jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazásáig tartó időszakra vonatkozó vámkontingens-mennyiségeket arányosan kell felosztani és rendelkezésre bocsátani az e jegyzőkönyv 1. cikkében említett időszak hátralévő részére.

               3. CIKK

               Az e jegyzőkönyv mellékletében felsorolt vámkontingensekre alkalmazandó származási szabályok azonosak az Európai Gazdasági Közösség és Izland között 1972. július 22-én aláírt megállapodás 3. jegyzőkönyvében meghatározottakkal.

               4. CIKK

               1. Ezt a jegyzőkönyvet a Részes Feleknek belső eljárásaikkal összhangban meg kell erősíteniük vagy jóvá kell hagyniuk. A megerősítő vagy jóváhagyó okiratokat az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságán kell letétbe helyezni.

               2. Ez a jegyzőkönyv az utolsó megerősítő vagy jóváhagyó okirat letétbe helyezését követő második hónap első napján lép hatályba.

               3. Ezt a jegyzőkönyvet az e cikk 1. és 2. bekezdésében említett eljárások befejezéséig az erről szóló utolsó értesítés letétbe helyezését követő harmadik hónap első napjától ideiglenesen alkalmazni kell.

               5. CIKK

               Ezt a jegyzőkönyvet, amely egy-egy eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és izlandi nyelven készült, és az e nyelveken készült szövegek mindegyike egyaránt hiteles, az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságánál helyezik letétbe, amely minden Részes Fél részére eljuttat egy-egy hitelesített másolatot.

               Kelt Brüsszelben, a 2016. év ...………… havának ………… napján.

               az Európai Unió részéről

               Izland részéről

               MELLÉKLET

               A JEGYZŐKÖNYV 1. CIKKÉBEN EMLÍTETT KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK

               A meglévő állandó vámmentes kontingenseken kívül az Európai Unió a következő éves vámmentes kontingenseket nyitja meg az Izlandról származó termékek előtt:

                        KN-kód

                        Árumegnevezés

                        Éves (május 1–április 30.) vámkontingens-mennyiség nettó tömege, eltérő rendelkezés hiányában *

                        0303 51 00

                        A Clupea harengus és Clupea pallasii fajhoz tartozó hering, fagyasztva, a máj és az ikra kivételével (1)

                        950 tonna

                        0306 15 90

                        Norvég homár (Nephrops norvegicus), fagyasztva

                        1000 tonna

                        0304 49 50

                        Vörös álsügér filé (Sebastes spp.), frissen vagy hűtve

                        2000 tonna

                        1604 20 90

                        Más halkészítmény

                        2500 tonna

                        (1) A vámkontingens igénybevétele nem vonatkozik azokra az árukra, amelyek esetében a szabad forgalomba bocsátáshoz szükséges vámáru-nyilatkozat benyújtására a február 15. és június 15. közötti időszakban kerül sor.

                * A mennyiségek hozzáadására a kiegészítő jegyzőkönyv 2. cikkének 3. bekezdésével összhangban kerül sor.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.2.23.
            COM(2016) 86 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Európai Unió, Izland, a Liechtensteini Hercegség és a Norvég Királyság közötti, a 2014–2021 közötti időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodás, a Norvég Királyság és az Európai Unió közötti, a 2014–2021 közötti időszakra vonatkozó Norvég Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodás, az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság közötti megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyv, valamint az Európai Gazdasági Közösség és Izland közötti megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyv megkötéséről

               KIEGÉSZÍTŐ JEGYZŐKÖNYV AZ EURÓPAI GAZDASÁGI KÖZÖSSÉG ÉS A NORVÉG KIRÁLYSÁG KÖZÖTTI MEGÁLLAPODÁSHOZ

               AZ EURÓPAI UNIÓ,

               és

               A NORVÉG KIRÁLYSÁG,

               TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság között 1973. május 14-én aláírt megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás), valamint a halak és halászati termékek Norvégia és a Közösség közötti kereskedelmére alkalmazandó jelenlegi szabályokra,

               TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság közötti megállapodáshoz csatolt, egyes halak és halászati termékek Unióba történő behozatalára 2009–2014 között alkalmazandó különleges rendelkezésekről szóló kiegészítő jegyzőkönyvre és különösen annak 1. cikkére,

               TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság közötti megállapodáshoz a Horvát Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozására tekintettel csatolt kiegészítő jegyzőkönyvre és különösen annak 2. és 3. cikkére,

               ÚGY HATÁROZTÁK, HOGY MEGKÖTIK EZT A JEGYZŐKÖNYVET:

               1. CIKK

               1.A Norvégiából származó egyes halak és halászati termékek Európai Unióba történő behozatalára alkalmazandó különös rendelkezéseket e jegyzőkönyv és annak melléklete állapítja meg.

               2.Az éves vámmentes kontingenseket e jegyzőkönyv melléklete határozza meg. E vámkontingensek 2014. május 1-jétől 2021. április 30-ig érvényesek. A kontingensszinteket ezen időszak végéig minden érintett érdekeit figyelembe véve felül kell vizsgálni.

               2. CIKK

               3.A vámkontingenseket – a 4. cikk 3. bekezdésében foglalt eljárásoknak megfelelően – az e jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazása megkezdésének napján kell megnyitni.

               4.Az első vámkontingens e jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazása megkezdésének napjától 2017. április 30-ig áll rendelkezésre. Az ezt követő vámkontingenseket 2017. május 1-jétől kezdődően az e jegyzőkönyv 1. cikkében említett időszak végéig évente május 1-jétől április 30-ig kell felosztani.

               5.A 2014. május 1-jétől az e jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazásáig tartó időszakra vonatkozó vámkontingens-mennyiségeket arányosan kell felosztani és rendelkezésre bocsátani az e jegyzőkönyv 1. cikkében említett időszak hátralévő részére.

               3. cikk

               Norvégia megteszi a szükséges lépéseket az Európai Unió valamely tagállamának lobogója alatt közlekedő hajókkal Norvégiába szállított halak és halászati termékek szabad áthaladását lehetővé tevő megállapodás folyamatosságának biztosítása érdekében.

               Figyelembe véve azt a 2014. május 1-jétől e jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazásáig tartó időszakot, amikor az áthaladási megállapodás nem volt érvényben, az áthaladási megállapodás e jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazása megkezdésének napjától számított hét évig alkalmazandó.

               4. cikk

               Az e jegyzőkönyv mellékletében felsorolt vámkontingensekre alkalmazandó származási szabályok azonosak az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság között 1973. május 14-én aláírt megállapodás 3. jegyzőkönyvében meghatározottakkal.

               5. CIKK

               6.Ezt a jegyzőkönyvet a Részes Feleknek belső eljárásaikkal összhangban meg kell erősíteniük vagy jóvá kell hagyniuk. A megerősítő vagy jóváhagyó okiratokat az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságán kell letétbe helyezni.

               7.Ez a jegyzőkönyv az utolsó megerősítő vagy jóváhagyó okirat letétbe helyezését követő második hónap első napján lép hatályba.

               8.Ezt a jegyzőkönyvet az e cikk 1. és 2. bekezdésében említett eljárások befejezéséig az erről szóló utolsó értesítés letétbe helyezését követő harmadik hónap első napjától ideiglenesen alkalmazni kell.

               6. CIKK

               Ezt a jegyzőkönyvet, amely egy-egy eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és norvég nyelven készült, és az e nyelveken készült szövegek mindegyike egyaránt hiteles,  az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságánál helyezik letétbe, amely minden Részes Fél részére eljuttat egy-egy hitelesített másolatot.

               Kelt Brüsszelben, a 2016. év ………… havának ………… napján.

               az Európai Unió részéről

               a Norvég Királyság részéről

               Melléklet

               A JEGYZŐKÖNYV 1. CIKKÉBEN EMLÍTETT KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK

               A meglévő állandó vámmentes kontingenseken kívül az Európai Unió a következő éves vámmentes kontingenseket nyitja meg a Norvégiából származó termékek előtt:

                        KN-kód

                        Árumegnevezés

                        Éves (május 1–április 30.) vámkontingens-mennyiség nettó tömege, eltérő rendelkezés hiányában *

                        0303 19 00

                        Más fagyasztott szalmonidák

                        2 000 tonna

                        0303 51 00

                        A Clupea harengus és Clupea pallasii fajhoz tartozó hering, fagyasztva, a máj és az ikra kivételével
                           1

                        26 500 tonna

                        0303 54 10

                        A Scomber scombrus és Scomber japonicus fajhoz tartozó makréla, fagyasztva, egészben, a máj és az ikra kivételével
                           2

                        25 000 tonna

                        Ex 0304 89 49
                           Ex 0304 99 99

                        Makréla, fagyasztott filé és fagyasztott hús

                        11 300 tonna

                        0303 55 30

                        Ex 0303 55 90

                        0303 56 00

                        0303 69 90

                        0303 82 00

                        0303 89 55

                        0303 89 90

                        Chilei fattyúmakréla (Trachurus murphyi), fagyasztva

                        Más hal, fagyasztva, a fattyúmakréla (scad) (Caranx trachurus) kivételével

                        Kobia (Rachycentron canadum)

                        Más hal, fagyasztva

                        Valódi rájafélék (Rajidae)

                        Aranydurbincs (Sparus aurata)

                        Más hal, fagyasztva

                         minden termék a máj és az ikra kivételével

                        2 200 tonna

                        0304 86 00

                        Ex 0304 99 23

                        Fagyasztott filé a Clupea harengus és Clupea pallasii fajhoz tartozó heringből

                        Fagyasztott hús (kopoltyúfedő) a Clupea harengus és Clupea pallasii fajhoz tartozó heringből
                           3

                        55 600 tonna

                        Ex 0304 49 90

                        Ex 0304 59 50

                        Friss filé a Clupea harengus és Clupea pallasii fajhoz tartozó heringből

                        Friss hús (kopoltyúfedő) a Clupea harengus és Clupea pallasii fajhoz tartozó heringből

                        9 000 tonna

                        Ex 1605 21 10

                        Ex 1605 21 90

                        Ex 1605 29 00

                        Garnélarák és fűrészes garnélarák, hámozva és fagyasztva, elkészítve vagy konzerválva

                        7 000 tonna

                        Ex 1604 12 91

                        Ex 1604 12 99

                        Hering, fűszerezve és/vagy ecetben pácolva, sós lében tartósítva

                        11 400 tonna nettó száraz tömegben

                        0305 10 00

                        Emberi fogyasztásra alkalmas liszt, dara és labdacs (pellet) halból

                        1 000 tonna

               * A mennyiségek hozzáadására a kiegészítő jegyzőkönyv 2. cikkének 3. bekezdésével összhangban kerül sor.

                     (1)
                  A vámkontingens igénybevétele nem vonatkozik azokra az árukra, amelyek esetében a szabad forgalomba bocsátáshoz szükséges vámáru-nyilatkozat benyújtására a február 15. és június 15. közötti időszakban kerül sor.

                     (2)
                  A vámkontingens igénybevétele nem vonatkozik azokra az árukra, amelyek esetében a szabad forgalomba bocsátáshoz szükséges vámáru-nyilatkozat benyújtására a február 15. és június 15. közötti időszakban kerül sor.

                     (3)
                  A vámkontingens igénybevétele nem vonatkozik azokra a 0304 99 23 KN-kód alatti árukra, amelyek esetében a szabad forgalomba bocsátáshoz szükséges vámáru-nyilatkozat benyújtására a február 15. és június 15. közötti időszakban kerül sor.


				|

		52012PC0475

			Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a Németországi Szövetségi Köztársaságnak, illetve az Osztrák Köztársaságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 168. és 168a. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazására történő felhatalmazásáról szóló 2009/791/EK, illetve 2009/1013/EU határozatok módosításáról /* COM/2012/0475 final - 2012/0233 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
A javaslat okai és céljai
A közös hozzáadottértékadó-rendszerről
szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK irányelv 395. cikkének (1) bekezdése
értelmében a Tanács a Bizottság javaslata alapján bármely tagállamot
egyhangúlag felhatalmazhatja arra, hogy az irányelvben foglaltaktól eltérő
különös intézkedéseket alkalmazzon az adókivetésre vonatkozó eljárás
egyszerűsítése vagy az adócsalás és -kikerülés egyes típusainak
megelőzése érdekében.
A Bizottság által 2012. január 5-én, illetve
2012. április 16-án iktatott levélben a Németországi Szövetségi Köztársaság,
illetve az Osztrák Köztársaság kérelmezte, hogy a Bizottság engedélyezze a
2006/112/EK irányelv 168. és 168a. cikkétől eltérő intézkedés
alkalmazásának folytatását. Ezen intézkedés kizárja a héalevonási jogból azokat
az árukat és szolgáltatásokat, amelyeket több mint 90 %-ban nem üzleti
célra használnak.
A 2006/112/EK irányelv 395. cikke (2)
bekezdésének megfelelően a Bizottság 2012. április 4-én kelt levelében
tájékoztatta a többi tagállamot a Németországi Szövetségi Köztársaság
kérelméről, 2012. április 20-án kelt levelében pedig az Osztrák
Köztársaság kérelméről.. A Bizottság 2012. április 11-én kelt levelében
tájékoztatta a Németországi Szövetségi Köztársaságot, majd 2012. április 23-án
kelt levelében az Osztrák Köztársaságot arról, hogy birtokában van a kérés
elbírálásához szükséges valamennyi információnak.
Háttér-információk
A 2006/112/EK irányelv 168. cikke
előírja, hogy az adóalany jogosult levonni az adóköteles tevékenységek
céljából történt beszerzésekre kivetett héát. A 2006/112/EK irányelv 168a.
cikkének (1) bekezdése előírja, hogy egy adóalany vállalkozásának vagyonát
képező, az adóalany által a vállalkozási tevékenység céljára és attól
eltérő célra egyaránt használt ingatlan esetében az ezen ingatlannal
kapcsolatos ráfordítások héája csak a vállalkozási tevékenység céljára való
használat arányában vonható le. A 2006/112/EK irányelv 168a. cikkének (2)
bekezdése értelmében a tagállamok e szabályt olyan egyéb termékekhez kapcsolódó
ráfordítások héájára is alkalmazhatják, amelyek meghatározásuk szerint a
vállalkozás vagyonának részét képezik. A Németországi Szövetségi Köztársaság és
az Osztrák Köztársaság által alkalmazott intézkedés azonban eltér ezektől
az alapelvektől, mivel teljes egészében kizárja a levonási jogból azon
áruk és szolgáltatások héáját, amelyeket az adóalanyok több mint 90 %-ban
magáncélra vagy nem üzleti célra használnak.
A Németországi Szövetségi Köztársaság
eltérő intézkedését eredetileg a 2000. február 28-i 2000/186/EK tanácsi
határozat[1]
engedélyezte 2002. december 31-ig, majd a 2003. május 13-i 2003/354/EK tanácsi
határozat[2]
ismét engedélyezte 2004. június 30-ig, a 2004. november 19-i 2004/817/EK
tanácsi határozat[3]
2009. december 31-ig és a 2009. október 20-i 2009/791/EK tanácsi határozat[4] 2012. december 31-ig.
Az Osztrák Köztársaság eltérő
intézkedését eredetileg a 2004. december 13-i 2004/866/EK tanácsi határozat[5] engedélyezte 2009. december
31-ig, majd a 2009. december 22-i 2009/1013/EU tanácsi határozat[6] ismét engedélyezte 2012.
december 31-ig.
Szóban forgó kérelmében a Németországi
Szövetségi Köztársaság és az Osztrák Köztársaság egyaránt arról tájékoztatta a
Bizottságot, hogy e különös intézkedés eddigi alkalmazása során azt
tapasztalták, hogy az intézkedés igen hasznos a héabeszedés egyszerűsítése
és az adókikerülés megelőzése tekintetében.
Az eltéréseket általában csak korlátozott
időre engedélyezik, annak érdekében, hogy egy különös intézkedés
megfelelőségét és hatékonyságát meg lehessen ítélni. E tekintetben a
Bizottság – a Németországi Szövetségi Köztársaságtól és az Osztrák
Köztársaságtól kapott információk alapján – úgy véli, hogy az üzleti és nem
üzleti célú használat közötti, 10 % / 90 %-os megosztás továbbra is
szilárd alapot jelent azon ügyletek kiválogatására, amelyek esetében az üzleti
célú használat elhanyagolható. Következésképpen a szóban forgó különös
intézkedés mind az adóigazgatások, mind pedig a vállalkozások számára
egyszerűsítést jelent, mivel nincs szükség azon áruk és szolgáltatások
későbbi használatának ellenőrzésére, amelyek esetében a beszerzés
idején érvényben volt a levonási jogból való kizárás, különös tekintettel a
magáncélú használatnak a 2006/112/EK irányelv 16. vagy 26. cikkéből
eredő, lehetséges megadóztatására, valamint a levonásnak az említett
irányelv 184–192. cikke által előírt kiigazításaira. A végső
fogyasztás szintjén fizetendő adó összegét mindez csak elhanyagolható
mértékben befolyásolja. Ennélfogva helyénvaló az eltérő intézkedés
hatályának meghosszabbítása.
Az időbeli hatály meghosszabbítását
ugyanakkor indokolt időben korlátozni, lehetővé téve ezáltal annak
értékelését, hogy az eltérés alapjául szolgáló feltételek továbbra is
fennállnak-e. Ezért a Bizottság az eltérés 2015 végéig történő
meghosszabbítását javasolja, valamint annak előírását a Németországi
Szövetségi Köztársaság és az Osztrák köztársaság számára, hogy amennyiben
2015-ön túl további hosszabbítást terveznek, a hosszabbítás iránti kérelemmel
együtt legkésőbb 2015. április 1-jéig terjesszenek elő egy jelentést,
amely többek között tartalmazza az üzleti és a nem üzleti célú használat
közötti, a levonási jogból való kizárás alapjául szolgáló felosztás
felülvizsgálatát. A határozat azonban minden esetben hatályát veszti akkor, ha
a Tanács által az e határozat hatálybalépését követően elfogadott, a
levonási jogra korlátozásokat meghatározó uniós szabályok a tagállamok által
alkalmazandók vagy alkalmazhatóak.
Meglévő rendelkezések a javaslat
által érintett területen
A 2006/112/EK irányelv 176. cikke értelmében a
Tanács állapítja meg, mely kiadások nem jogosítanak a héa levonására. Addig
pedig felhatalmazza a tagállamokat az 1979. január 1-jén hatályban lévő
kivételek fenntartására. Emiatt számos „standstill” rendelkezés létezik, amely
korlátozza a héalevonás jogát.
A Bizottság 2004-ben javaslatot[7] terjesztett elő, amely
szabályokat tartalmaz arra vonatkozóan, hogy mely kiadáskategóriák eshetnek a
levonási jogot érintő korlátozás alá, ám a szóban forgó javaslat ügyében
ez idáig nem sikerült a Tanácson belül megállapodásra jutni.
Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival
és célkitűzéseivel
Tárgytalan.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL
FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS HATÁSVIZSGÁLATOK
Konzultáció az érdekeltekkel
Nem releváns.
Szakértői vélemények
összegyűjtése és felhasználása
Külső szakértők bevonására nem volt
szükség.
Hatásvizsgálat
A javaslat célja az adókivetésre vonatkozó
eljárás egyszerűsítése, emiatt pedig kedvező hatással lehet a
vállalkozásokra és a közigazgatásra. A Németországi Szövetségi Köztársaság és
az Osztrák Köztársaság megfelelő intézkedésnek ítélte ezt a megoldást,
mely más múltbeli és jelenlegi eltérésekhez hasonlítható.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
A javaslat összefoglalása
A javaslat célja, hogy engedélyezze a
Németországi Szövetségi Köztársaság, illetve az Osztrák Köztársaság számára a
2006/112/EK irányelv 168. és 168a. cikkétől eltérő intézkedés
alkalmazásának folytatását. Ezen intézkedés kizárja a héalevonási jogból azokat
az árukat és szolgáltatásokat, amelyeket több mint 90%-ban nem üzleti célra
használnak.
A Németországi Szövetségi Köztársaság és az
Osztrák Köztársaság minden meghosszabbítás iránti kérelem alkalmával
felülvizsgálja a felosztási rátát és az eltérést tartalmazó intézkedések
szükségességét és jelentést készít arról. A határozat a következő két
időpont közül a korábban bekövetkezőben veszti hatályát: a
határozatban megjelölt időpontban vagy azon a napon, amelytől kezdve
a Tanács által elfogadott, a levonási jogra vonatkozó korlátozásokat szabályozó
uniós szabályok a tagállamok által alkalmazandók vagy alkalmazhatók.
Jogalap
A közös hozzáadottértékadó-rendszerről
szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv 395. cikkének (1)
bekezdése.
A szubszidiaritás elve
A javaslat az Unió kizárólagos hatáskörébe
tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható.
Az arányosság elve
A javaslat megfelel az arányosság elvének a
következők miatt:
E határozat tárgya felhatalmazás nyújtása egy
tagállam számára annak saját kérelmére, és nem jelent semmilyen
kötelezettséget.
Mivel az eltérés alkalmazási területe
korlátozott, a különös intézkedés arányban áll a kitűzött céllal.
A jogi aktus típusának megválasztása
Javasolt aktus: tanácsi határozat.
Más jogi aktus nem felelne meg a
következők miatt:
A 2006/112/EK irányelv 395. cikke értelmében a
hozzáadottérték-adóra vonatkozó közös szabályoktól kizárólag abban az esetben
lehet eltérni, ha arra a Tanács a Bizottság javaslata alapján egyhangúlag
felhatalmazást ad. A tanácsi határozat az egyetlen megfelelő eszköz, mivel
annak címzettje egy adott tagállam is lehet.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK
A javaslat nem érinti hátrányosan az Unió
héából származó saját forrásait.
5.           OPCIONÁLIS ELEMEK
A javaslat felülvizsgálatra és megszüntetésre
vonatkozó rendelkezést tartalmaz.
2012/0233 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS HATÁROZATA
a Németországi Szövetségi Köztársaságnak,
illetve az Osztrák Köztársaságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről
szóló 2006/112/EK irányelv 168. és 168a. cikkétől eltérő intézkedés
alkalmazására történő felhatalmazásáról szóló 2009/791/EK, illetve
2009/1013/EU határozatok módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a közös
hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK
tanácsi irányelvre[8]
és különösen annak 395. cikke (1) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)       A Bizottságnál 2012. január
5-én iktatott levelében Németország kérelmezte a korábban a 2009/791/EK tanácsi
határozattal[9]
engedélyezett, a 2006/112/EK irányelv levonási jogot szabályozó
rendelkezéseitől való eltérésre irányuló különös intézkedés alkalmazásának
folytatását.
(2)       A Bizottságnál 2012. április
16-án iktatott levelében Ausztria kérelmezte a korábban a 2009/1013/EU tanácsi
határozattal[10]
engedélyezett, a 2006/112/EK irányelv levonási jogot szabályozó
rendelkezéseitől való eltérésre irányuló különös intézkedés alkalmazásának
folytatását.
(3)       A 2006/112/EK irányelv 395.
cikke (2) bekezdése második albekezdésének megfelelően a Bizottság 2012.
április 4-én kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot Németország
kérelméről. A Bizottság 2012. április 11-én kelt levelében értesítette
Németországot arról, hogy birtokában van a kérés elbírálásához szükséges
valamennyi információnak.
(4)       A 2006/112/EK irányelv 395. cikke
(2) bekezdése második albekezdésének megfelelően a Bizottság 2012. április
20-án kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot Ausztria kérelméről.
A Bizottság 2012. április 23-án kelt levelében értesítette Ausztriát arról,
hogy birtokában van a kérés elbírálásához szükséges valamennyi információnak.
(5)       Az eltérést megvalósító
intézkedés mindkét tagállam esetében teljes mértékben kivonja a héalevonási jog
hatálya alól azon árukat és szolgáltatásokat, amelyeket az adóalany vagy
alkalmazottai 90%-ot meghaladó mértékben saját személyes céljaikra vagy –
általában – nem üzleti célra használnak fel.
(6)       A különös intézkedés eltér a
2006/112/EK irányelv 168. és 168a. cikkétől, amelyek az adóalany által
adóköteles tevékenységéhez felhasznált áruk és szolgáltatások után felszámított
héával kapcsolatos levonási jogot szabályozzák. A különös intézkedés célja a
héakivetési és –beszedési eljárás egyszerűsítése. A végső fogyasztás
szintjén fizetendő adó összegét mindez csak elhanyagolható mértékben
befolyásolja.
(7)       A Németország és Ausztria
által szolgáltatott információk alapján a különös intézkedés jelenlegi
alkalmazását indokoló jogi helyzet és tényállás nem változott és továbbra is
fennáll. Ezért Németországot és Ausztriát fel kell hatalmazni e különös
intézkedés egy további, legfeljebb 2015. december 31-ig tartó, korlátozott
időtartam alatti alkalmazására, annak érdekében, hogy lehetővé váljon
az eltérést megvalósító intézkedés, valamint az üzleti és nem üzleti célú
használat közötti megosztási ráta szükségességének és hatékonyságának
felülvizsgálata.
(8)       Amennyiben Németország vagy
Ausztria szükségesnek tartja az intézkedés 2015-ön túli meghosszabbítását, a
hosszabbítás iránti kérelemmel együtt legkésőbb 2015. március 31-ig az
alkalmazott felosztási ráta felülvizsgálatát is tartalmazó jelentést terjeszt a
Bizottság elé az intézkedés alkalmazásáról annak érdekében, hogy elegendő
időt biztosítson egyrészt a Bizottság számára a kérelem megvizsgálására,
másrészt amennyiben a Bizottság javaslatot terjeszt elő a témában, a
Tanács számára a javaslat elfogadására.
(9)       2004. október 29-én a
Bizottság a 77/388/EGK irányelv (jelenleg 2006/112/EK irányelv) módosításáról
szóló tanácsi irányelvre vonatkozó javaslatot[11]
fogadott el, amely azon kiadási kategóriák összehangolását tartalmazza, amelyek
esetében alkalmazható a levonási jogból való kizárás. Az e határozattal
engedélyezett, eltérést megvalósító intézkedés hatályát veszti azon a napon,
amikortól a tagállamoknak alkalmazniuk kell vagy alkalmazhatják a Tanács által
e határozat hatálybalépését követően elfogadott módosító irányelvben
rögzített szabályokat, amennyiben ez a dátum korábbi, mint a hatályvesztés e
határozatban megjelölt napja.
(10)     Az eltérés a végső
fogyasztás szintjén beszedett adó összegét általában véve elhanyagolható
mértékben befolyásolja, és nem lesz negatív hatással az Unió
hozzáadottérték-adóból származó saját forrásaira.
(11)     A 2009/791/EK és a
2009/1013/EU határozatot ennek megfelelően módosítani kell,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2009/791/EK határozat 1. és 2. cikkének
helyébe a következő szöveg lép:
„1. cikk
A 2006/112/EK irányelv 168. és 168a.
cikkétől eltérve Németországot a Tanács felhatalmazza arra, hogy kizárja
az adólevonási jogot azon áruk és szolgáltatások után fizetett héa vonatkozásában,
amelyeket az adóalany vagy alkalmazottai 90 %-ot meghaladó mértékben saját
személyes szükségleteik kielégítésére vagy általában vállalkozásidegen célokra
használnak fel.
2. cikk
1.           E határozat hatályát veszti
azon a napon, amikortól a tagállamoknak alkalmazniuk kell vagy alkalmazhatják a
Tanács által e határozat hatálybalépését követően elfogadott, az
adófizetők levonási jogára vonatkozó korlátozásokat szabályozó uniós
előírásokat, vagy – ha ez a korábbi időpont, úgy – 2015. december
31-én.
2.           Az e határozatban említett
különös intézkedés időbeli hatályának meghosszabbítására vonatkozó
kérelmet legkésőbb 2015. március 31-ig kell benyújtani a Bizottsághoz.
A kérelemhez mellékelni kell egy jelentést, amely magában foglalja a héa
levonására vonatkozó jog tekintetében az e határozatban foglaltak alapján
alkalmazott felosztási ráta értékelését.”
2. cikk
A 2009/1013/EU határozat 1. és 2. cikkének
helyébe a következő szöveg lép:
„1. cikk
A 2006/112/EK irányelv 168. és 168a.
cikkétől eltérve Ausztriát a Tanács felhatalmazza arra, hogy kizárja az
adólevonási jogot azon áruk és szolgáltatások után fizetett héa vonatkozásában,
amelyeket az adóalany vagy alkalmazottai 90 %-ot meghaladó mértékben saját
személyes szükségleteik kielégítésére vagy általában vállalkozásidegen célokra
használnak fel.
2. cikk
1.           E határozat hatályát veszti
azon a napon, amikortól a tagállamoknak alkalmazniuk kell vagy alkalmazhatják a
Tanács által e határozat hatálybalépését követően elfogadott, az
adófizetők levonási jogára vonatkozó korlátozásokat szabályozó uniós
előírásokat, vagy – ha ez a korábbi időpont, úgy – 2015. december
31-én.
2.           Az e határozatban említett
különös intézkedés időbeli hatályának meghosszabbítására vonatkozó
kérelmet legkésőbb 2015. március 31-ig kell benyújtani a Bizottsághoz.
A kérelemhez mellékelni kell egy jelentést, amely magában foglalja a héa
levonására vonatkozó jog tekintetében az e határozatban foglaltak alapján
alkalmazott felosztási ráta értékelését.”
3. cikk
Ezt a határozatot 2013. január 1-jétől
kell alkalmazni.
4. cikk
Ennek a
határozatnak a Németországi Szövetségi Köztársaság és az Osztrák Köztársaság a
címzettje.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL L 59., 2000.3.4., 12. o.
[2]               HL L 123., 2003.5.17., 47. o.
[3]               HL L 357., 2004.12.2., 33. o.
[4]               HL L 283., 2009.10.30., 55. o.
[5]               HL L 371., 2004.12.18., 47. o.
[6]               HL L 348., 2009.12.29., 21. o.
[7]               COM(2004) 728 végleges
                http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/en/com/2004/com2004_0728en01.pdf
[8]               HL 347., 2006.12.11., 1. o.
[9]               HL L 283., 2009.10.30., 55. o.
[10]             HL L 348., 2009.12.29., 21. o.
[11]             COM(2004) 728 végleges
                http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/en/com/2004/com2004_0728en01.pdf


title: Javaslat a Tanács határozata a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 11. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazásának a Holland Királyság részére történő engedélyezéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52005PC0285

Javaslat a tanács határozata a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 11. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazásának a Holland Királyság részére történő engedélyezéséről  /* COM/2005/0285 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 29.6.2005COM(2005) 285 véglegesJavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 11. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazásának a Holland Királyság részére történő engedélyezéséről(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁSA JAVASLAT HÁTTERE |A javaslat okai és célkitűzései A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapítás – szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 27. cikke (1) bekezdésének értelmében a Tanács, az adó-megállapítási eljárás egyszerűsítése, illetve az adókijátszás vagy adókikerülés bizonyos típusainak megakadályozása érdekében a Bizottság javaslata alapján egyhangúlag eljárva engedélyezheti bármely tagállamnak az irányelv rendelkezéseitől eltérő különleges intézkedések bevezetését vagy kiterjesztését. A Bizottság Főtitkárságán 2004. október 4-én iktatott levelében a Holland Királyság a hatodik irányelv 11. cikkétől eltérő különleges intézkedés bevezetésének engedélyezését kérelmezte. A hatodik irányelv 27. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság 2004. december 1-jén kelt levelében tájékoztatta a tagállamokat a Holland Királyság kérelméről, 2004. december 2-án kelt levelében pedig értesítette a Holland Királyságot arról, hogy birtokában van a kérelem elbírálásához szükségesnek ítélt valamennyi információnak. |Általános összefüggések A hatodik irányelv 11. cikke A. része (1) bekezdésének a) pontja a következőképpen határozza meg az adóalap fogalmát: minden, amit az átadó az átvevőtől a teljesítés ellenértékeként kap vagy kapnia kell. A Holland Királyság több gazdasági ágazatban is egyre gyakrabban találja magát szemben adókikerülési konstrukciókkal a tárgyi eszközök értékesítése, illetve a tárgyi eszközökkel kapcsolatos szolgáltatások értékesítése terén. Ezek megállapodás vagy jogátruházás formáját öltik, melyek révén a termékek feletti rendelkezés joga az átvevőhöz kerül. Ezek az adókikerülési konstrukciók egymással kapcsolatban álló felek közötti tranzakciókon alapulnak, melyek során nem szabadpiaci ellenértéket fizetnek olyan esetekben, ahol az átvevő nem, vagy csak részben jogosult a HÉA levonására. Például a szállító, aki adóalany, és jogosult a teljes előzetes HÉA levonására, gyakran kizárólag abból a célból kezd tevékenységet, hogy költséges tárgyi eszközöket vásároljon és azokat lízing vagy bérbeadás útján tovább értékesítse a (vele kapcsolatban álló) átvevőnek. A lízingdíjat alacsony szinten állapítják meg, amely tükrözi azt, hogy a felek kapcsolatban állnak egymással. Később számos esetben az átvevő megveszi a tárgyi eszközöket a tárgyak értékével arányban nem álló áron. Az is előfordul, hogy az átvevő a termékeket fúzió vagy csoportos HÉA-alanyiság útján szerzi meg. A jelentős értéket képviselő és rendszerint jövedelem- és társasági adó céljából leírt szolgáltatások tekintetében ugyanilyen adókikerülési konstrukciókat alkalmaznak. Ezek az adókikerülési konstrukciók jelentős bevételkiesést okoznak. A Holland Királyság ezért engedélyt kért arra, hogy úgy rendelkezzen: ilyen esetekben a HÉA adóalapjául a szabadpiaci forgalmi érték és ne az ellenérték szolgáljon. A Bizottság véleménye szerint az irányelv rendelkezéseitől való ezen eltérés mérsékeli a HÉA-rendszerrel való visszaélést. 2005. március 16-án a Bizottság irányelvjavaslatot terjesztett elő a hatodik irányelvnek bizonyos, a HÉA-megállapítási eljárás egyszerűsítését, valamint az adókijátszás és adókikerülés elleni küzdelem támogatását célzó intézkedések tekintetében történő módosítására, valamint egyes, az irányelv rendelkezéseitől eltérő intézkedéseket engedélyező határozatok hatályon kívül helyezésére (a 27. cikkből eredő eltérések ésszerűsítési eljárása). A javaslat többek között foglalkozik az érték-megállapítás problémájával az egymással kapcsolatban álló személyek közötti értékesítések esetében. A jelen kérelmet ennélfogva a Bizottság jóváhagyja a fent említett, a 27. cikkből eredő eltérések ésszerűsítéséről szóló irányelv hatálybalépéséig, de legfeljebb 2009. december 31-ig. |A javaslat által érintett területet szabályozó hatályos rendelkezések A hatodik irányelv 11. cikkéhez kapcsolódó hasonló eltérésekre engedélyt kaptak más tagállamok is. |Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Nem alkalmazható. |KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT |Konzultáció az érdekelt felekkel |Nem releváns. |Szakvélemények összegyűjtése és felhasználása |Külső szakértők bevonása nem volt indokolt. |Hatásvizsgálat A határozat-javaslat célja a HÉA-kikerülés megfékezése Hollandiában, így az pozitív hatást gyakorolhat a gazdaságra. A vonatkozó rendelkezéstől eltérő intézkedés behatárolt alkalmazási köre miatt minden esetre csak korlátozott hatásra lehet számítani. |A JAVASLAT JOGI ELEMEI |A javasolt intézkedés összefoglalása A javaslat célja, hogy engedélyezze Hollandia számára a 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 11. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazását a tárgyi eszközök és azokkal kapcsolatos szolgáltatásokra vonatkozó adóalapot illetően. |Jogalap A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapítás – szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 27. cikkének (1) bekezdése. |A szubszidiaritás elve A javaslat a közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. Ennélfogva nem alkalmazható a szubszidiaritás elve. |Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következő ok(ok) miatt. |A határozat tárgya engedély kiadása egy tagállam számára annak saját kérelmére, és nem jelent semminemű kötelezettséget. |Mivel a vonatkozó rendelkezéstől eltérő intézkedés alkalmazási területe korlátozott, a különleges intézkedés arányban áll a kitűzött céllal. |Eszközválasztás |Javasolt eszközök: egyéb. |Más eszközök nem felelnének meg a következő ok(ok) miatt: A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 27. cikke szerint kizárólag bizottsági határozat választható. |KÖLTSÉGVETÉSI VONATKOZÁSOK |Az eltérés nem hat ki kedvezőtlenül a Közösség HÉA-ból származó saját forrásaira. |TOVÁBBI INFORMÁCIÓK |Felülvizsgálati/módosító/megszüntetési záradék |A javaslat megszüntetési záradékot tartalmaz. |1.  JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 11. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazásának a Holland Királyság részére történő engedélyezésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapítás – szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK tanácsi irányelvre[1] és különösen annak 27. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[2],mivel:(1) A Bizottság Főtitkárságán 2004. október 4-én iktatott levelében a Holland Királyság engedélyt kért a 77/388/EGK irányelv 11. cikke A. része (1) bekezdésének a) pontjától eltérő különleges intézkedés bevezetésére.(2) A 77/388/EGK irányelv 27. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság 2004. december 1-jén kelt levelében tájékoztatta a tagállamokat a Holland Királyság kérelméről. A Bizottság 2004. december 2-án kelt levelében értesítette a Holland Királyságot arról, hogy birtokában van a kérelem elbírálásához szükségesnek ítélt valamennyi információnak.(3) A vonatkozó rendelkezéstől való eltérés célja, hogy megakadályozza a hozzáadottérték-adó (HÉA) kikerülésének azt a típusát, amikor egymással kapcsolatban álló személyek – akik közül az átvevő nem, vagy csak részben jogosult HÉA-levonásra – egymás közötti értékesítések során a termékeket áron alul értékesítik. Az elgondolás szerint az intézkedés megakadályozza a tárgyi eszközök, illetve a tárgyi eszközökkel kapcsolatos szolgáltatások értékesítése terén előforduló visszaéléseket, többek között a lízingelést, bérbeadást vagy bármely más formát, amely révén a termékek feletti rendelkezés joga átkerül az átvevőhöz. A felek között fennálló kapcsolat következtében az ellenértéket többnyire nem szabadpiaci forgalmi értéken állapítják meg, ami jelentősen csökkenti a HÉA-bevételt.(4) A különleges intézkedés csak abban az esetben alkalmazható, ha a hatóságnak módjában áll azt a következtetést levonni, hogy a 77/388/EGK irányelv 11. cikke A. része (1) bekezdésének a) pontja szerint meghatározott adóalapot befolyásolta a felek között fennálló kapcsolat. A döntést minden esetben kétségbevonhatatlan tényekre kell alapozni, és nem szabad vélelemre hagyatkozni.(5) Mindezért célszerű és helyénvaló annak engedélyezése, hogy a Holland Királyság a fent említett értékesítések szabadpiaci forgalmi értékét tekintse adóalapnak.(6) A 77/388/EGK irányelv 27. cikke alapján bevezetett, az irányelv rendelkezéseitől eltérő olyan intézkedések, amelyek mérsékelik az egymással kapcsolatban álló felek közötti értékesítések adóalapjával kapcsolatos hozzáadottértékadó-kikerülést, tárgyát képezik az említett cikk alapján engedélyezett egyes eltéréseket ésszerűsítő irányelvjavaslatnak. Éppen ezért a vonatkozó rendelkezéstől eltérő ezen intézkedés csak addig alkalmazható, amíg az említett irányelv hatályba nem lép.(7) A vonatkozó rendelkezéstől eltérő intézkedés nem hat ki kedvezőtlenül a Közösség HÉA-ból származó saját forrásaira,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA Holland Királyság engedélyt kap arra, hogy a 77/388/EGK irányelv 11. cikke A. része (1) bekezdésének a) pontjától eltérően a szabadpiaci forgalmi értéket tekintse adóalapnak – ahogyan azt a 77/388/EGK irányelv 11. cikke A. része (1) bekezdésének d) pontja előírja – vagyontárgyak értékesítése, illetve bármely más olyan szolgáltatás esetében, amely révén a vagyontárgy feletti rendelkezési jog az átvevőhöz kerül, amennyiben a következő feltételek teljesülnek:2.  az átvevő nem adóköteles jogi személy vagy olyan adóköteles jogi személy, aki olyan részben vagy teljesen tárgyi adómentes tevékenységeket folytat, amelyekből nem származik adólevonási joga;3.  az átadó és az átvevő a nemzeti törvények alapján közvetlenül vagy közvetve egymással kapcsolatban álló személy;4.  számos tény enged következtetni az eset körülményeiből arra, hogy az ily módon egymással kapcsolatban álló személyek közötti viszony befolyásolta a 77/388/EGK irányelv 11. cikke A. része (1) bekezdés a) pontjában meghatározott adóalapot.Ezen cikk értelmezésében a „vagyontárgy” a Holland Királyság által a 77/388/EGK irányelv 20. cikkének (4) bekezdésével összhangban meghatározott tárgyi eszköz, illetve – amennyiben nem esik ezen meghatározás alá – tekintélyes értéket képviselő szolgáltatás, amely leírható.2. cikkAz 1. cikk alapján megadott engedély vagy a 77/388/EGK irányelv 27. cikke értelmében engedélyezett, az adóalappal kapcsolatos hozzáadottértékadó-kikerülést mérsékelő eltéréseket ésszerűsítő irányelv hatálybalépésekor, vagy 2009. december 31-én jár le, amelyik a két időpont közül korábban következik be.3. cikkE határozat címzettje a Holland Királyság.Kelt Brüsszelben, -án/-éna Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 145, 1977.6.13., 1. o. A legutóbb a 2004/66/EK irányelvvel (HL L 168., 2004.5.1., 35. o.) módosított irányelv.[2] HL C […]., […].,[…]. o.