               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.7.3.
            COM(2017) 357 final
            2017/0148(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            Luxemburgnak és Romániának a Grúzia és Dél-Afrika a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  A gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezményt (a továbbiakban: az 1980. évi egyezmény) eddig az összes uniós tagállammal együtt 97 ország erősítette meg. Az egyezmény a status quót kívánja helyreállítani a jogellenesen elvitt vagy visszatartott gyermekek mihamarabbi visszajuttatása révén, a Szerződő Felek által kijelölt központi hatóságok közötti együttműködési rendszer keretében.

                  Mivel a gyermek jogellenes elvitelének megelőzése a gyermekek jogainak előmozdítását célzó uniós politika fontos része, az Európai Unió nemzetközi szinten tevékenyen fellép az 1980. évi egyezmény alkalmazásának javítása érdekében, és a harmadik államokat az egyezményhez való csatlakozásra ösztönzi.

                  Grúzia 1997. július 24-én letétbe helyezte az 1980. évi egyezményhez való csatlakozásáról szóló okiratot. Az egyezmény 1997. október 1-jén lépett hatályba Grúziában.

                  Az 1980. évi egyezmény Grúzia és 25 uniós tagállam között már hatályban van. Csupán Luxemburg, Dánia és Románia nem fogadta még el Grúzia csatlakozását az egyezményhez.

                  Dél-Afrika 1997. július 8-án letétbe helyezte az 1980. évi egyezményhez való csatlakozásáról szóló okiratot. Az egyezmény 1997. október 1-jén lépett hatályba Dél-Afrikában.

                  Az 1980. évi egyezmény Dél-Afrika és 26 uniós tagállam között már hatályban van. Csupán Luxemburg és Románia nem fogadta még el Dél-Afrika csatlakozását az egyezményhez.

                  Az 1980. évi egyezmény 38. cikkének (4) bekezdése kimondja, hogy az egyezmény a csatlakozó ország és azon Szerződő Államok között alkalmazandó, amelyek nyilatkozatot tettek a csatlakozás elfogadásáról.

                  A Bizottság kezdeményezésére konzultáltak az Európai Unió Bíróságával, amely megerősítette, hogy valamely harmadik állam 1980. évi egyezményhez való csatlakozásának elfogadása az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik.

                  Az Európai Unió Bírósága 2014. október 14-i 1/13. sz. véleményében kimondta, hogy az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik annak elfogadása, hogy valamely harmadik állam csatlakozzon a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez.

                  A Bíróság nyomatékosította, hogy – a tagállamok közötti változó geometriát elkerülendő – a kérdést uniós szinten egységesen kell kezelni.

                  Mivel a gyermekek jogellenes külföldre vitelének kérdése az Európai Unió kizárólagos külső hatáskörébe tartozik, Grúzia és Dél-Afrika csatlakozásának elfogadásáról uniós szinten, tanácsi határozat útján kell dönteni. Luxemburgnak és Romániának ezért az Európai Unió érdekében nyilatkozatot kell tennie Grúzia és Dél-Afrika csatlakozásának elfogadásáról.

                  A Luxemburg és Románia általi elfogadás nyomán az 1980. évi egyezmény Grúzia és – Dánia kivételével – valamennyi uniós tagállam között alkalmazandóvá válna. Dél-Afrikát illetően az 1980. évi egyezmény valamennyi uniós tagállammal alkalmazandóvá válna.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  Ami a gyermekek szülő általi jogellenes elvitelét illeti, az 1980. évi Hágai Egyezmény a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó ügyekben folytatott uniós igazságügyi együttműködés sarokkövének számító, Brüsszel IIa. rendelet néven ismert 2201/2003/EK tanácsi rendelet
                     1
                   nemzetközi megfelelője.

                  A rendelet egyik fő célkitűzése az, hogy a gyermekek szokásos tartózkodási helyük szerinti tagállamba történő gyors visszavitelét biztosító eljárások megállapításával visszaszorítsa a gyermekek tagállamok közötti jogellenes külföldre vitelét. E célból a Brüsszel IIa. rendelet 11. cikkében magában foglalja az 1980. évi Hágai Egyezményben megállapított eljárást, és kiegészíti azt bizonyos vonatkozások egyértelműsítése révén, különös tekintettel a kiskorú meghallgatására, a határozat meghozatalának a visszavitel iránti kérelem benyújtásától számított időtartamára és a gyermek visszavitele elutasításának indokaira. A rendelet emellett rendelkezéseket vezet be a különböző tagállamokban hozott, visszavitelt elrendelő vagy a visszavitel elrendelését megtagadó, egymásnak ellentmondó határozatokra vonatkozóan.

                  Nemzetközi szinten az Európai Unió támogatja a harmadik országok csatlakozását az 1980. évi egyezményhez, hogy az uniós tagállamok közös jogi keretre támaszkodhassanak a gyermekek jogellenes külföldre vitelét érintő esetekben.

                  2015 júniusa és 2016 decembere között tíz tanácsi határozatot hoztak annak érdekében, hogy elfogadják 10 harmadik ország (Marokkó, Szingapúr, Oroszországi Föderáció, Albánia, Andorra, Seychelle-szigetek, Örményország, Koreai Köztársaság, Kazahsztán és Peru) csatlakozását a gyermekek jogellenes külföldre viteléről szóló 1980. évi Hágai Egyezményhez
                     2
                  .

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  A mostani javaslat egyértelműen kapcsolódik az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkében foglalt, a gyermekek jogainak védelmére vonatkozó általános célkitűzéssel. Az 1980. évi Hágai Egyezmény célja, hogy védelmezze a gyermekeket a szülő általi jogellenes elvitel káros hatásaitól, valamint garantálja, hogy a gyermekek kapcsolatot tarthassanak mindkét szülőjükkel, például a kapcsolattartási jogok hatékony gyakorlásának biztosítása révén.

                  Ugyancsak említésre méltó, hogy a javaslat a közvetítés határon átnyúló családi viták rendezésében történő alkalmazásának előmozdításához is kapcsolódik. A polgári és kereskedelmi ügyekben végzett közvetítés egyes szempontjairól szóló irányelv
                     3
                   a családjogra is vonatkozik a jog érvényesülésén alapuló közös európai térségen belül. Az 1980. évi Hágai Egyezmény a családi viták békés rendezését is ösztönzi. Az 1980. évi Hágai Egyezmény alapján a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia által kiadott, bevált gyakorlatokról szóló útmutatók egyikének témája a közvetítés igénybevétele az egyezmény alkalmazási körébe tartozó, gyermekeket érintő nemzetközi családi viták rendezésében. Az Európai Bizottság kezdeményezésére ezt az útmutatót angolon és francián kívül az összes uniós nyelvre, valamint arabra is lefordították, hogy megkönnyítsék a párbeszédet azokkal az államokkal, amelyek még nem erősítették meg az egyezményt, továbbá hogy az egyezményt meg nem erősítő országokkal konkrét megoldásokat találjanak a gyermekek jogellenes külföldre viteléből fakadó problémákra
                     4
                  .

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  Mivel a határozat nemzetközi megállapodásra vonatkozik, az alkalmazandó jogalap az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218 cikke, valamint 81. cikkének (3) bekezdése. A Tanács az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően egyhangúlag határoz.

                  A 2201/2003/EK rendelet az Egyesült Királyságra és Írországra nézve kötelező, így azok részt vesznek e határozat elfogadásában és alkalmazásában.

                  Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               •Arányosság

                  E javaslatot az ugyanebben a kérdésben már elfogadott tanácsi határozatok alapján szövegezték meg, és az nem lépi túl az arra vonatkozó célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket, hogy a gyermekek jogellenes külföldre vitelének tárgyában következetessé váljon az uniós fellépés annak biztosítása révén, hogy Luxemburg és Románia meghatározott időkereten belül elfogadja Grúzia és Dél-Afrika csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  A Bizottság konzultált Luxemburggal és Romániával arról, hogy készen állnak-e elfogadni Grúzia és Dél-Afrika csatlakozását az 1980. évi egyezményhez, és mindkét tagállam kedvező választ adott.

                  A 2017. április 24-i szakértői találkozó keretében tartott megbeszélések tanúsága szerint ebben a szakaszban a tagállamoknak nincs ellenvetésük azzal kapcsolatban, hogy Luxemburg és Románia elfogadja Grúzia és Dél-Afrika csatlakozását az 1980. évi egyezményhez.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  Mivel az egyezmény Grúzia tekintetében 25 tagállamban, Dél-Afrika tekintetében pedig 26 tagállamban már jelenleg is hatályban van, a Bizottság és a tagállami szakértők úgy vélték, hogy ilyen esetekben nincs szükség a harmadik ország helyzetének külön értékelésére.

                  A tagállami szakértők semmilyen problémáról nem számoltak be az 1980. évi egyezmény Grúzia és Dél-Afrika tekintetében történő alkalmazásával kapcsolatban.

               •Hatásvizsgálat

                  A 2015-ben és 2016-ban már elfogadott, több harmadik államnak az 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásáról szóló tíz tanácsi határozathoz hasonlóan – a jogalkotási aktus jellegére való tekintettel – nem készült külön hatásvizsgálat. Grúzia és Dél-Afrika helyzetének külön értékelését feleslegesnek találták, figyelembe véve egyrészt azt, hogy az egyezmény 25, illetve 26 tagállamban már jelenleg is hatályban van, másrészt pedig azt, hogy Luxemburg és Románia készen áll elfogadni Grúzia és Dél-Afrika csatlakozását.

                  4.
                        KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A javasolt megállapodásnak nincsenek költségvetési vonzatai.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  Mivel a javaslat csupán Luxemburgnak és Romániának a Grúzia és Dél-Afrika 1980. évi egyezményhez való csatlakozásának elfogadására való felhatalmazását érinti, végrehajtásának figyelemmel kísérése arra korlátozódik, hogy Luxemburg és Románia tiszteletben tartja-e a nyilatkozat szövegét, valamint az annak letétbe helyezésére és a Bizottság letétbe helyezésről való tájékoztatására vonatkozóan a tanácsi határozatban megállapított időkeretet.

               2017/0148 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               Luxemburgnak és Romániának a Grúzia és Dél-Afrika a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 81. cikke (3) bekezdésére, összefüggésben 218. cikkével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament véleményére
                  5
               ,

               mivel:

               (1)
                     Az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkében foglaltak szerint az Európai Unió egyik célja, hogy előmozdítsa a gyermekek jogainak védelmét. A gyermekek jogellenes elvitellel vagy visszatartással szembeni védelmét szolgáló intézkedések e politika fontos részét képezik.

               (2)
                     A Tanács elfogadta a 2201/2003/EK rendeletet
                  6
                (a továbbiakban: Brüsszel IIa. rendelet), amelynek célja, hogy megvédje a gyermekeket a jogellenes elvitel vagy visszatartás káros hatásaitól, és eljárásokat állapítson meg a szokásos tartózkodási helyük szerinti államba történő gyors visszatérésük biztosítására, valamint garantálja a kapcsolattartási jogok és a felügyeleti jogok védelmét.

               (3)
                     A Brüsszel IIa. rendelet kiegészíti és megerősíti a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezményt (a továbbiakban: az 1980. évi Hágai Egyezmény), amely nemzetközi szintű kötelezettségi és együttműködési rendszert hoz létre a szerződő államok, illetve a központi hatóságok között, és célja a jogellenesen elvitt vagy visszatartott gyermekek gyors visszatérésének biztosítása.

               (4)
                     Az Unió valamennyi tagállama részes fele az 1980. évi Hágai Egyezménynek.

               (5)
                     Az Unió arra ösztönzi a harmadik államokat, hogy csatlakozzanak az 1980. évi Hágai Egyezményhez, és támogatja az 1980. évi Hágai Egyezmény helyes végrehajtását, többek között azáltal, hogy a tagállamokkal együtt részt vesz a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia által rendszeresen szervezett különbizottságokban.

               (6)
                     Az uniós tagállamok és a harmadik államok között alkalmazandó közös jogi keret lehet a legjobb megoldás az érzékeny természetű, a gyermekek jogellenes elvitelét érintő nemzetközi esetekre.

               (7)
                     Az 1980. évi Hágai Egyezmény kimondja, hogy az egyezmény a csatlakozó állam és azon szerződő államok között alkalmazandó, amelyek nyilatkozatot tettek a csatlakozás elfogadásáról.

               (8)
                     Az 1980. évi Hágai Egyezmény nem teszi lehetővé, hogy az olyan regionális gazdasági integrációs szervezetek, mint az Unió, annak szerződő feleivé váljanak. Az Unió ezért nem csatlakozhat az egyezményhez, és nem helyezhet letétbe valamely állam csatlakozásának elfogadásáról szóló nyilatkozatot sem.

               (9)
                     Az Európai Unió Bíróságának 1/13. sz. véleménye értelmében az 1980. évi Hágai Egyezmény alapján tett, elfogadásról szóló nyilatkozatok az Unió kizárólagos külső hatáskörébe tartoznak.

               (10)
                     Grúzia 1997. július 24-én letétbe helyezte az 1980. évi egyezményhez való csatlakozásáról szóló okiratot. Az egyezmény 1997. október 1-jén lépett hatályba Grúziában.

               (11)
                     Dániát, Luxemburgot és Romániát kivéve már valamennyi érintett tagállam elfogadta Grúzia 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozását. Grúzia elfogadta Bulgária, Észtország, Lettország, Litvánia és Málta csatlakozását. A Grúziában fennálló helyzet értékelése nyomán megállapítást nyert, hogy Luxemburg és Románia az 1980. évi Hágai Egyezményben foglalt feltételek alapján az Unió érdekében el tudja fogadni Grúzia csatlakozását.

               (12)
                     Dél-Afrika 1997. július 8-án letétbe helyezte az 1980. évi egyezményhez való csatlakozásáról szóló okiratot. Az egyezmény 1997. október 1-jén lépett hatályba Dél-Afrikában.

               (13)
                     Luxemburgot és Romániát kivéve már valamennyi érintett tagállam elfogadta Dél-Afrika 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozását. Dél-Afrika elfogadta Bulgária, Észtország, Lettország, Litvánia és Málta csatlakozását. A Dél-Afrikában fennálló helyzet értékelése nyomán megállapítást nyert, hogy Luxemburg és Románia az 1980. évi Hágai Egyezményben foglalt feltételek alapján az Unió érdekében el tudja fogadni Dél-Afrika csatlakozását.

               (14)
                     Luxemburgot és Romániát ezért fel kell hatalmazni arra, hogy az e határozatban foglalt feltételeknek megfelelően az Unió érdekében letétbe helyezze a Grúzia és Dél-Afrika csatlakozásának elfogadásáról szóló nyilatkozatát. A Grúziának és Dél-Afrikának az 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozását már korábban elfogadó többi uniós tagállamnak nem kell új elfogadási nyilatkozatot letétbe helyeznie, mivel a nemzetközi közjog értelmében a már megtett nyilatkozatok továbbra is érvényesek.

               (15)
                     A Brüsszel IIa. rendelet az Egyesült Királyságra és Írországra nézve kötelező, így azok részt vesznek e határozat elfogadásában és alkalmazásában.

               (16)
                     Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1)
                     Luxemburg és Románia felhatalmazást kap arra, hogy az Unió érdekében elfogadja Grúzia és Dél-Afrika csatlakozását a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezményhez (a továbbiakban: az 1980. évi Hágai Egyezmény).

               (2)
                     Az (1) bekezdésben említett tagállamok legkésőbb [tizenkét hónappal e határozat elfogadása után] nyilatkozatot helyeznek letétbe az alábbi formában arról, hogy az Európai Unió érdekében elfogadják Grúzia és Dél-Afrika csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez:

               „[TAGÁLLAM teljes neve] kijelenti, hogy az (EU) 2017/...* tanácsi határozattal összhangban elfogadja Grúzia és Dél-Afrika csatlakozását a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezményhez”.

                  7(3)
                     Mindkét tagállam tájékoztatja a Tanácsot és a Bizottságot a Grúzia és Dél-Afrika csatlakozásának elfogadásáról szóló nyilatkozatának letétbe helyezéséről, és a letétbe helyezést követően két hónapon belül közli a Bizottsággal a nyilatkozat szövegét.

               2. cikk

               Azon tagállamok, amelyek már ezen határozat elfogadásának napja előtt letétbe helyezték a Grúzia és Dél-Afrika 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásnak elfogadásáról szóló nyilatkozatot, nem helyeznek letétbe újabb nyilatkozatot.

               3. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

               4. cikk

               Ennek a határozatnak Luxemburg és Románia a címzettje.

               Kelt Brüsszelben,

                  a Tanács részéről

                  az elnök

                     (1)
                  HL L 338., 2003.12.23., 31. o.

                     (2)
                  Tíz tanácsi határozatot már elfogadtak, amelyek felhatalmazzák a tagállamokat a következő országok 1980. évi egyezményhez való csatlakozásának elfogadására: Andorra (a 2015. június 15-én elfogadott (EU) 2015/1023 tanácsi határozat); Seychelle-szigetek (a 2015. december 10-én elfogadott (EU) 2015/2354 tanácsi határozat); Oroszország (a 2015. december 10-én elfogadott (EU) 2015/2355 tanácsi határozat); Albánia (a 2015. december 10-én elfogadott (EU) 2015/2356 tanácsi határozat); Szingapúr (a 2015. június 15-én elfogadott (EU) 2015/1024 tanácsi határozat); Marokkó (a 2015. december 10-én elfogadott (EU) 2015/2357 tanácsi határozat); Örményország (a 2015. december 10-én elfogadott (EU) 2015/2358 tanácsi határozat); Koreai Köztársaság (a 2016. december 8-án elfogadott (EU) 2016/2313 tanácsi határozat); Kazahsztán (a 2016. december 8-án elfogadott (EU) 2016/2311 tanácsi határozat); valamint Peru (a 2016. december 8-án elfogadott (EU) 2016/2312 tanácsi határozat).

                     (3)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/52/EK irányelve (2008. május 21.) a polgári és kereskedelmi ügyekben végzett közvetítés egyes szempontjairól (HL L 136., 2008.5.24., 3. o.).

                     (4)

                     https://www.hcch.net/en/publications-and-studies/details4/?pid=5568&dtid=3

                     (5)
                  HL C , , . o.

                     (6)
                  A Tanács 2201/2003/EK rendelete (2003. november 27.) a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 338., 2003.12.23., 1. o.).

                     (7)
                  HL: kérjük, illesszék be e határozat számát.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Strasbourg, 2015.12.15.
            COM(2015) 677 final
            2015/0314(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló (EU) 2015/1523 tanácsi határozat 9. cikkével, valamint az (EU) 2015/1601 tanácsi határozat 9. cikkével összhangban a nemzetközi védelem területén Svédország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               1.1. A Szerződés 78. cikkének (3) bekezdése és a jelenlegi átmeneti áthelyezési program

                  A közös menekültügyi politika részeként az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 78. cikkének (3) bekezdése konkrét jogalapot biztosít a szükséghelyzetek kezelésére. A rendelkezés lehetővé teszi, hogy a Tanács az Európai Bizottság javaslata alapján, az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően átmeneti intézkedéseket fogadjon el az érintett tagállam vagy tagállamok érdekében, ha egy vagy több tagállam olyan szükséghelyzettel szembesül, amelyet harmadik országok állampolgárainak hirtelen beáramlása jellemez. Az EUMSZ 78. cikkének (3) bekezdése által előirányzott átmeneti intézkedések kivételes jellegűek. Alkalmazásukra csak akkor kerülhet sor, ha a tagállam vagy tagállamok menekültügyi rendszerében a harmadik országok állampolgárainak hirtelen beáramlása által kiváltott problémák sürgőssége és súlyossága elér egy bizonyos fokot.

                  A Tanács az EUMSZ 78. cikkének (3) bekezdése alapján két határozatot fogadott el a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról Az (EU) 2015/1523 tanácsi határozat
                     1
                   értelmében 40 000 nemzetközi védelmet kérelmezőt kell áthelyezni Olaszországból és Görögországból más tagállamokba. Az (EU) 2015/1601 tanácsi határozat
                     2
                   értelmében 120 000 nemzetközi védelmet kérelmezőt kell áthelyezni Olaszországból és Görögországból, valamint az esetlegesen szükséghelyzettel szembesülő más tagállamokból.

                  Az (EU) 2015/1523 tanácsi határozat alapján 1369, az (EU) 2015/1601 tanácsi határozat alapján pedig 4358 személyt kell áthelyezni Olaszországból és Görögországból Svédországba.

                  A 2015/1601 határozat 4. cikke (3) bekezdésének második albekezdésével összhangban a tagállamok megfelelő indokolással ellátott értesítést küldhetnek a Bizottságnak és a Tanácsnak arra vonatkozóan, hogy harmadik országok állampolgárainak a migrációs áramlások jelentős megváltozása miatti hirtelen beáramlása következtében szükséghelyzettel szembesülnek. A Bizottság megvizsgálja az indokolást, és adott esetben javaslatokat nyújt be a Tanácsnak.

                  Az (EU) 2015/1523 tanácsi határozat 9. cikkének és az (EU) 2015/1601 tanácsi határozat 9. cikkének értelmében ha egy tagállam olyan szükséghelyzettel szembesül, amelyet harmadik országok állampolgárainak hirtelen beáramlása jellemez, az EUMSZ 78. cikkének (3) bekezdése alapján a Tanács a Bizottság javaslata alapján, az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően átmeneti intézkedéseket fogadhat el az érintett tagállam érdekében. Ezen intézkedések közé tartozhat adott esetben az adott tagállam által az említett határozatok alapján történő áthelyezésben való részvétel felfüggesztése, valamint esetleges kompenzációs intézkedések biztosítása Olaszország és Görögország számára.

                  2015. november 5-én kelt levelében Svédország megfelelő indokolás mellett értesítette a Bizottságot és a Tanácsot arról, hogy a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló, 2015. szeptember 22-i (EU) 2015/1601 tanácsi határozat 4. cikkének (3) bekezdésében említett helyzettel szembesül, és kérte az áthelyezési mechanizmus Svédország érdekében történő módosítását. 2015. december 8-án kelt levelében Svédország hivatalosan kérte az (EU) 2015/1523 és az (EU) 2015/1601 tanácsi határozat értelmében rá rótt kötelezettségek felfüggesztését.

               1.2. Az (EU) 2015/1523 tanácsi határozat 9. cikkének és az (EU) 2015/1601 tanácsi határozat 9. cikkének alkalmazása Svédország tekintetében

                  Svédország olyan szükséghelyzettel szembesül, amelyet harmadik országok állampolgárainak az ország területére történő hirtelen beáramlása jellemez.

                  Az Unióba irányuló szabálytalan határátlépések és az Európában zajló másodlagos migrációs mozgások jelentős növekedése következtében a Svédországban nemzetközi védelmet kérelmezők száma hirtelen megnőtt.

                  Az Eurostat adatai megerősítik, hogy Svédországban ugrásszerűen emelkedett a menedékkérők száma. A nemzetközi védelmet kérelmezők száma a 2014. január 1-je és október 31-e közötti időszakban regisztrált 68 245 főről a 2015. január 1-je és október 31-e közötti időszakra több mint 60 %-kal, 112 040 főre nőtt.

                  Az utóbbi időben ráadásul a nemzetközi védelmet kérelmezők havi létszáma ennél is tovább emelkedett: a kérelmezők száma augusztus (11 735 kérelmező) és szeptember (24 261 kérelmező) között megkétszereződött, 2015 októberében pedig elérte a 39 055 főt (a szeptemberi adatokhoz képest 61 %-kal növekedve).

                  Svédországban 2015-ben a nemzetközi védelmet kérelmezők lakosságarányos száma (egymillió lakosra vetítve 11 503 kérelmező) jelentősen meghaladja az Unió más tagállamaiban jellemző értéket.

                  Svédországot a kísérő nélküli kiskorúak számában az utóbbi időben beállt számottevő növekedés is nehéz helyzet elé állítja, mivel a kérelmezők egynegyede kísérő nélküli kiskorúnak vallja magát.

                  Ez a helyzet igen jelentős terhet ró a svéd menekültügyi rendszerre, mely súlyos következményekkel jár a fogadási körülmények és a menekültügyi rendszer kérelmekkel kapcsolatos ügyintézési képessége tekintetében.

                  A Svédországban jelenleg uralkodó migrációs helyzet ezért az Unióban egyedülálló, és a nemzetközi védelem iránti kérelmek elbírálása, valamint az egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló személyek megfelelő fogadási körülményeinek biztosítása terén jelentkező nyomás szükségessé teszi az áthelyezési mechanizmus keretében Svédországot terhelő kötelezettségek ideiglenes felfüggesztését, és adott esetben operatív támogatás biztosítását az ország számára.

               2. A JAVASLAT JOGI ELEMEI

               2.1. A javaslat összefoglalása

                  Annak érdekében, hogy segítse Svédországot a harmadik országok állampolgárainak az ország területére történő hirtelen beáramlásából eredő szükséghelyzet kezelésében, a határozatjavaslat egy évre felfüggeszti az (EU) 2015/1523 és az (EU) 2015/1601 tanácsi határozat értelmében Svédországra mint áthelyezési céltagállamra rótt kötelezettségeket.

                  Ezenfelül adott esetben operatív segítségnyújtást is biztosít Svédország számára az EASO – és szükség esetén más releváns ügynökségek – által koordinált megfelelő tevékenységek révén.

                  E határozat hatályvesztését követően Svédország továbbra is köteles az (EU) 2015/1523 tanácsi határozat értelmében 1369, valamint az (EU) 2015/1601 tanácsi határozat értelmében 4358 személyt Olaszországból és Görögországból saját területére áthelyezni. A Tanácsnak és a Bizottságnak benyújtott ütemtervben meg kell határoznia, hogy milyen konkrét lépésekkel fogja biztosítani menekültügyi és migrációs rendszerének eredményes működését és a felfüggesztés hatályvesztését követően az áthelyezés újraindítását.

                  Ez a határozat nem érinti azon harmadik országbeli állampolgárok helyzetét, akiket az (EU) 2015/1523 és az (EU) 2015/1601 tanácsi határozat értelmében már áthelyeztek Svédországba.

               2.2. Jogalap

                  A javasolt tanácsi határozat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 78. cikkének (3) bekezdése.

               2.3. Szubszidiaritás

                  Az EUMSZ-nek a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségről szóló V. címe e területeken bizonyos hatáskörökkel ruházza fel az Európai Uniót. E hatásköröket az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkével összhangban kell gyakorolni, vagyis csak akkor és annyiban, amikor és amennyiben a tervezett intézkedés céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, így azok a tervezett intézkedés terjedelme vagy hatása miatt az Unió szintjén jobban megvalósíthatók.

                  Ezen a területen az Európai Unió az (EU) 2015/1523 és az (EU) 2015/1601 tanácsi határozat hatályba léptetésével gyakorolta az említett hatásköröket. A jelenlegi fellépés keretében szükséghelyzeti körülmények miatt felfüggesztik egy tagállam fenti határozatokkal meghatározott kötelezettségeit, valamint további, az uniós ügynökségek által koordinált operatív segítséget nyújtanak, ezért ezt a fellépést csak az Európai Unió valósíthatja meg.

               2.4. Arányosság

                  Tekintettel a fent bemutatott beáramlás által előidézett helyzet sürgősségére és súlyosságára, a folyamatban lévő uniós fellépés Svédország tekintetében történő felfüggesztése és a további operatív segítségnyújtás nem lépi túl a helyzet hatékony kezeléséhez szükséges mértéket. A felfüggesztés csak Svédországra vonatkozik, ideiglenes és nem érinti azon nemzetközi védelmet kérelmezők jogait, akiket már áthelyeztek Svédországba.

               2.5. Az alapvető jogokra gyakorolt hatás

                  A javaslat nem érinti az (EU) 2015/1523 és az (EU) 2015/1601 tanácsi határozat hatálya alá tartozó nemzetközi védelmet kérelmezőknek az Európai Unió Alapjogi Chartájában (a továbbiakban: a Charta) meghatározott alapvető jogait. Svédország áthelyezési céltagállami kötelezettségeinek felfüggesztése csak Svédországra vonatkozik, ideiglenes és nem érinti a Svédországba már áthelyezett kérelmezőket.

               3.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A javaslatnak nincs költségnövelő hatása az EU költségvetésére.

               2015/0314 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló (EU) 2015/1523 tanácsi határozat 9. cikkével, valamint az (EU) 2015/1601 tanácsi határozat 9. cikkével összhangban a nemzetközi védelem területén Svédország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 78. cikke (3) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament véleményére
                  3
               ,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 78. cikkének (3) bekezdése értelmében, ha egy vagy több tagállam olyan szükséghelyzettel szembesül, amelyet harmadik országok állampolgárainak hirtelen beáramlása jellemez, a Tanács a Bizottság javaslata alapján, az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően az érintett tagállam vagy tagállamok érdekében átmeneti intézkedéseket fogadhat el.

               (2)Az EUMSZ 80. cikke értelmében az Unió határellenőrzéssel, menekültüggyel és bevándorlással kapcsolatos politikáira és azok végrehajtására a szolidaritás és a felelősség tagállamok közötti igazságos elosztásának elve az irányadó, és az Unió e területen elfogadott jogi aktusaiban megfelelő módon rendelkezni kell ennek az elvnek az alkalmazásáról.

               (3)A Tanács az EUMSZ 78. cikkének (3) bekezdése alapján két határozatot fogadott el a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról Az (EU) 2015/1523 tanácsi határozat
                  4
                értelmében 40 000 nemzetközi védelmet kérelmezőt kell áthelyezni Olaszországból és Görögországból más tagállamokba. Az (EU) 2015/1601 tanácsi határozat
                  5
                értelmében 120 000 nemzetközi védelmet kérelmezőt kell áthelyezni Olaszországból és Görögországból más tagállamokba.

               (4)Az (EU) 2015/1523 tanácsi határozat 9. cikke és az (EU) 2015/1601 tanácsi határozat 9. cikke kimondja, hogy ha egy tagállam olyan szükséghelyzettel szembesül, amelyet harmadik országok állampolgárainak hirtelen beáramlása jellemez, az EUMSZ 78. cikkének (3) bekezdése alapján a Tanács a Bizottság javaslata alapján, az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően átmeneti intézkedéseket fogadhat el az érintett tagállam érdekében. Ezen intézkedések közé tartozhat adott esetben az adott tagállam által az említett határozatok alapján történő áthelyezésben való részvétel felfüggesztése, valamint esetleges kompenzációs intézkedések biztosítása Olaszország és Görögország számára.

               (5)Svédország olyan szükséghelyzettel szembesül, amelyet harmadik országok állampolgárainak a migrációs áramlások jelentős megváltozása miatti hirtelen, az ország területére irányuló beáramlása jellemez. December 8-án Svédország hivatalosan kérte az (EU) 2015/1523 és az (EU) 2015/1601 tanácsi határozat értelmében rá rótt kötelezettségek felfüggesztését.

               (6)Az Unióba irányuló szabálytalan határátlépések és az Európában zajló másodlagos migrációs mozgások területén tapasztalt jelentős növekedés következtében Svédországban hirtelen megnőtt a nemzetközi védelmet kérelmezők száma, akik főként Olaszországon és Görögországon keresztül léptek be az Unió területére.

               (7)Az Eurostat adatai megerősítik, hogy a Svédországban tartózkodó menedékkérők száma ugrásszerűen emelkedett. A nemzetközi védelmet kérelmezők száma a 2014. január 1-je és október 31-e közötti időszakban regisztrált 68 245 főről a 2015. január 1-je és október 31-e közötti időszakra több mint 60 %-kal, 112 040 főre nőtt.

               (8)Az utóbbi időben ráadásul a nemzetközi védelmet kérelmezők havi létszáma ennél is tovább emelkedett: augusztus (11 735 kérelmező) és szeptember (24 261 kérelmező) között megkétszereződött, 2015 októberében pedig elérte a 39 055 főt (a szeptemberi adatokhoz képest 61 %-kal növekedve).

               (9)Svédországban 2015-ben a nemzetközi védelmet kérelmezők lakosságarányos száma (egymillió lakosra vetítve 11 503 kérelmező) jelentősen meghaladja az Unió más tagállamaiban jellemző értéket.

               (10)Svédországot a kísérő nélküli kiskorúak számában az utóbbi időben beállt számottevő növekedés is nehéz helyzet elé állítja, mivel a kérelmezők egynegyede kísérő nélküli kiskorúnak vallja magát.

               (11)Ez a helyzet igen jelentős terhet ró a svéd menekültügyi rendszerre, mely súlyos következményekkel jár a fogadási körülmények és a menekültügyi rendszer ilyen kérelmekkel kapcsolatos ügyintézési képessége tekintetében. A Svédországra nehezedő jelentős nyomás enyhítése érdekében Svédország (EU) 2015/1523 és (EU) 2015/1601 tanácsi határozatban megállapított áthelyezési céltagállami kötelezettségeit egy évre fel kell függeszteni.

               (12)A felfüggesztést adott esetben ki kell egészíteni az EASO – és szükség esetén más releváns ügynökségek – által koordinált támogató intézkedésekkel.

               (13)Svédországnak be kell nyújtania egy ütemtervet a Tanácsnak és a Bizottságnak, melyben meghatározza, hogy milyen konkrét lépésekkel fogja biztosítani menekültügyi és migrációs rendszerének eredményes működését, valamint a felfüggesztés hatályvesztését követően az (EU) 2015/1523 és az (EU) 2015/1601 tanácsi határozat értelmében az áthelyezés újraindítását.

               (14)Mivel e határozat céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatásai miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

               (15)Ez a határozat tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és szem előtt tartja az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elveket.

               (16)Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban, az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (17)Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban, az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, Írország nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (18)Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (19)A helyzet sürgősségére tekintettel indokolt, hogy ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lépjen hatályba,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk
               Tárgy

               Ez a határozat átmeneti intézkedéseket állapít meg a nemzetközi védelem területén Svédország érdekében azzal a céllal, hogy támogassa egy olyan szükséghelyzet hatékonyabb kezelésében, amelyet harmadik országok állampolgárainak hirtelen beáramlása jellemez.

               2. cikk
               Az (EU) 2015/1523 és az (EU) 2015/1601 tanácsi határozatban megállapított kötelezettségek felfüggesztése

               Svédország (EU) 2015/1523 és (EU) 2015/1601 tanácsi határozatban megállapított áthelyezési céltagállami kötelezettségeit [e tanácsi határozat elfogadásának napjától számított egy év]-ig fel kell függeszteni.

               3. cikk
               Operatív segítségnyújtás Svédország számára

               Annak érdekében, hogy Svédország jobban tudja kezelni a menekültügyi és migrációs rendszerére nehezedő rendkívüli nyomást, Svédország adott esetben egyedi támogatást kap az EASO – és szükség esetén más releváns ügynökségek – által koordinált megfelelő tevékenységek révén.

               4. cikk
               Svédország által meghozandó, kiegészítő intézkedések

               Legkésőbb [e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónap]-ig Svédország benyújt egy ütemtervet a Tanácsnak és a Bizottságnak, melyben meghatározza, hogy milyen konkrét lépésekkel fogja biztosítani menekültügyi és migrációs rendszerének eredményes működését, valamint a felfüggesztés hatályvesztését követően az (EU) 2015/1523 és az (EU) 2015/1601 tanácsi határozat értelmében az áthelyezés újraindítását.

               5. cikk
               Hatálybalépés

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

               Kelt Strasbourgban, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  A Tanács 2015. szeptember 14-i (EU) 2015/1523 határozata a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról, HL L 239., 2015.9.15., 146. o.

                     (2)
                  A Tanács 2015. szeptember 22-i (EU) 2015/1601 határozata a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról, HL L 248., 2015.9.24., 80. o.

                     (3)
                  HL C , , . o.

                     (4)
                  A Tanács 2015. szeptember 14-i (EU) 2015/1523 határozata a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról, HL L 239., 2015.9.15., 146. o.

                     (5)

                        A Tanács 2015. szeptember 22-i (EU) 2015/1601 határozata a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról, HL L 248., 2015.9.24., 80. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.6.23.
            COM(2016) 413 final
            2016/0192(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és a Norvég Királyság közötti, a Dánia, Norvégia és Svédország lobogója alatt közlekedő hajók számára a Skagerrak halászterületeihez való kölcsönös hozzáférésről szóló megállapodás megkötéséről

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               A Dánia, Norvégia és Svédország közötti, a Skagerrak és a Kattegat halászterületeihez való kölcsönös hozzáférésről szóló megállapodás, amelyet a Felek 1966. december 19-én írták alá, 1967. augusztus 7-én lépett hatályba. Az Európai Unió és Norvégia között 1980-ban létrejött kétoldalú halászati megállapodáson túlmenően az említett megállapodás a három részes állam számára lehetővé tette, hogy az alapvonalaiktól számított 4 tengeri mérföldes sávon kívül halásszanak a Skagerrak és a Kattegat vízterületén, amely elválasztja egymástól az Északi-tengert és a Balti-tengert. A megállapodás azt is előírta, hogy ilyen halászat folytatása céljából a kérdéses terület nyílt tengernek tekintendő. A megállapodás tehát szabályozta az egyrészről a lobogó szerinti államok, másrészről a parti államok között fennálló viszonyt.

               Az 1966. évi megállapodás egy egyszerű megállapodás volt, amely a halászat tekintetében figyelembe vette a Skagerrak és a Kattegat földrajzi sajátosságait, valamint elismerte, hogy gyakorlati előnyökkel jár a szóban forgó, meglehetősen kicsi tengeri területhez való egyszerű hozzáférést biztosító rendszer kialakítása. Ebből kifolyólag az 1966. évi megállapodás csupán három cikkből állt: közülük az első meghatározta az érintett területet, a második megállapította a hozzáférési jogokat, valamint kimondta, hogy kívánatos összehangolni a technikai előírásokat.

               Miután Dánia 1973-ban, Svédország pedig 1995-ben csatlakozott az EU-hoz, e két tagállam vonatkozásában a Bizottság vált felelőssé a szóban forgó megállapodás igazgatásáért. A megállapodáson alapuló szabályokról szóló egyeztetésekre az 1980. évi kétoldalú halászati megállapodás keretében tartott konzultációkkal egyidejűleg került sor.

               Az 1966-ban kelt megállapodás egy kezdeti harmincöt éves időszakra maradt hatályban 2002-ig, majd két ötéves időszakra, azaz 2012-ig meghosszabbították. A megállapodás úgy szüntethető meg, ha a Felek egyike bármelyik ötéves időszak lejárta előtt három évvel felmondja a megállapodást.

               Figyelemmel a nemzetközi halászati jog legutóbbi fejleményeire, különös tekintettel az ENSZ 1982. évi Tengerjogi Egyezményére és az ENSZ halállományokról szóló 1995. évi megállapodására, Norvégia úgy vélte, hogy a meglévő megállapodás nem felel meg a Tengerjogi Egyezmény hatályos rendelkezéseinek. Norvégia különösen az ellenőrzéssel összefüggő rendelkezéseket tartotta aggályosnak. Ezenkívül úgy ítélte meg, hogy a megállapodás nincs összhangban a parti államok joghatósága tekintetében az ENSZ Tengerjogi Egyezményében előírt elvekkel, továbbá a korszerű állományvédelmi és gazdálkodási elveknek sem felel meg.

               Norvégia külügyminisztériuma 2009. július 29-én arról tájékoztatta a megállapodás letéteményes kormányát képviselő dán hatóságokat, hogy a megállapodás 3. cikkének (3) bekezdése szerinti hivatalos felmondás útján meg kívánja szüntetni a megállapodást. Következésképpen az 1966. évi megállapodás 2012. augusztus 7-én hatályát vesztette.

               Norvégia később hivatalos tárgyalásokat kezdett az Európai Uniót képviselő Bizottsággal egy olyan, az eddigit felváltó megállapodás kidolgozása érdekében, amely a Felek számára kölcsönös hozzáférést biztosít a Skagerrak és a Kattegat halászterületeihez. Ezt az új megállapodást 2013. október 24-én parafálták és 2015. január 15-én írták alá. A megállapodás összhangban van az ENSZ Tengerjogi Egyezményével és más megállapodások kapcsolódó rendelkezéseivel.

               Az új megállapodás lehetővé teszi, hogy Dánia, Norvégia és Svédország hajói az alapvonalaktól számított 4 tengeri mérföldes sáv kivételével kizárólagos hozzáféréssel rendelkezzenek egymás felségvizeihez. A megállapodás biztosítja, hogy a két tagállam és Norvégia a Skagerrak területén hozzáférjenek a többi fél vizeihez, egyúttal pedig megfelelő állományvédelmi és gazdálkodási intézkedésekkel fogja szabályozni a területen folytatott halászatot. Ezenfelül – amint az az Északi-tengeren folytatott halászat vonatkozásában már adott – a megállapodásban előírt ellenőrzési intézkedések összhangban vannak a parti államok joghatóságára irányadó elvekkel.

               •A javaslatnak a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel való összhangja

               Annak biztosítására, hogy az uniós hajók tovább folytathassák halászati tevékenységüket, a megállapodást – hatálybalépéséig – aláírásának napjától számítva legfeljebb két évig ideiglenesen alkalmazták.

               •A javaslat egyéb uniós politikákkal való összhangja

               A javasolt intézkedések a közös halászati politika célkitűzéseivel és szabályaival összhangban kerültek kidolgozásra, és összeegyeztethetők az Unió fenntartható fejlődésre vonatkozó politikájával.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával összefüggésben értelmezett 43. cikke (2) bekezdése.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               A javaslat a Szerződés 3. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említettek szerint az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, Ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható.

               •Arányosság

                  Az uniós intézkedés szükséges az uniós és norvég hajók által egyaránt halászott, kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállomány kezelésére.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Tanácsi határozat.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  Az érintett tagállamokkal való konzultáció a Norvégiával folytatott konzultációkkal egyidejűleg történt.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  Tárgytalan.

               •Hatásvizsgálat

                  Tárgytalan.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  Tárgytalan.

               •Alapjogok

                  Tárgytalan.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Tárgytalan.

               2016/0192 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió és a Norvég Királyság közötti, a Dánia, Norvégia és Svédország lobogója alatt közlekedő hajók számára a Skagerrak halászterületeihez való kölcsönös hozzáférésről szóló megállapodás megkötéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben a 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

               mivel:

               (1)Az Unió tárgyalásokat folytatott a Norvég Királysággal a Skagerrak és a Kattegat halászterületeihez való kölcsönös hozzáférésről szóló megállapodásról.

               (2)Az Európai Unió és a Norvég Királyság közötti, a Skagerrak és a Kattegat halászterületeihez való kölcsönös hozzáférésről szóló megállapodás 2015. január 15-én került aláírásra az Európai Unió és a Norvég Királyság közötti, a Dánia, Norvégia és Svédország lobogója alatt közlekedő hajók számára a Skagerrak halászterületeihez való kölcsönös hozzáférésről szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló, 2014. július 23-i 2014/505/EU tanácsi határozat
                  1
                alapján.

               (3)A megállapodást az Unió nevében jóvá kell hagyni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió és a Norvég Királyság közötti, a Dánia, Norvégia és Svédország lobogója alatt közlekedő hajók számára a Skagerrak halászterületeihez való kölcsönös hozzáférésről szóló megállapodás az Unió nevében ezúton megkötésre kerül.

               A megállapodás szövegét – mint 1. mellékletet – csatolták e határozathoz.

               2. cikk

               A Tanács elnöke kijelöli az(oka)t a személy(eke)t, aki(k) jogosult(ak) a megállapodás
                  2
                7. cikkében előírt értesítésnek az Unió nevében történő megtételére annak kifejezésére, hogy az Unió a megállapodást magára nézve jogilag kötelező erejűnek ismeri el.

               3. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 224., 2014.7.30., 1. o.

                     (2)
                  A Tanács Főtitkársága gondoskodik a megállapodás hatálybalépése napjának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.6.23.
            COM(2016) 413 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            Javaslat: A Tanács határozata
            az Európai Unió és a Norvég Királyság közötti, a Dánia, Norvégia és Svédország lobogója alatt közlekedő hajók számára a Skagerrak halászterületeihez való kölcsönös hozzáférésről szóló megállapodás megkötéséről

               MELLÉKLET

               a következőhöz:

               Javaslat: A Tanács határozata

               az Európai Unió és a Norvég Királyság közötti, a Dánia, Norvégia és Svédország lobogója alatt közlekedő hajók számára a Skagerrak halászterületeihez való kölcsönös hozzáférésről szóló megállapodás megkötéséről

               Megállapodás

               az Európai Unió és a Norvég Királyság között a Dánia, Norvégia és Svédország lobogója alatt közlekedő hajók számára a Skagerrak halászterületeihez való kölcsönös hozzáférésről

               Az Európai Unió és a Norvég Királyság (továbbiakban: Felek),

               HIVATKOZVA az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezményének (a továbbiakban: egyezmény) vonatkozó rendelkezéseire,

               EMLÉKEZTETVE az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság közötti 1980. február 27-i halászati megállapodásra (a továbbiakban: az 1980. évi megállapodás),

               TEKINTETTEL arra, hogy a Dánia, Norvégia és Svédország közötti, a Skagerrak és a Kattegat halászterületeihez való kölcsönös hozzáférésről szóló, 1966. december 19-i megállapodás hatálya 2012. augusztus 7-én lejárt,

               ANNAK TUDATÁBAN, hogy Dánia, Norvégia és Svédország hagyományosan halászatot folytat a Skagerrakban,

               TÖREKEDVE ARRA, hogy a Dánia, Norvégia és Svédország lobogója alatt közlekedő hajók kölcsönösen hozzáférjenek az említett másik államok alapvonalaitól számított négy tengeri mérföldes sávon kívül eső felségterületekhez és halászati joghatóság alá tartozó szomszédos területekhez,

               FIGYELEMBE VÉVE annak fontosságát, hogy a Skagerrak biológiai erőforrásainak megőrzése és fenntartható hasznosítása érdekében a halászhajók az egyezmény, az 1980. évi megállapodás és e megállapodás rendelkezéseivel összhangban tiszteletben tartsák az egyes említett parti államok által elfogadott törvényi és rendeleti rendelkezéseket, valamint ellenőrzési és végrehajtási intézkedéseket,

               A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

               1. cikk

               Ez a megállapodás a Skagerrak azon területére vonatkozik, amelyet nyugaton a Hanstholm világítótoronytól a Lindesnes világítótoronyig húzódó, délen a Skagen világítótornyot a Tistlarna világítótoronnyal összekötő vonal határol Dánia, Norvégia és Svédország azon felségterületein és halászati joghatóság alatt álló szomszédos területein belül, amelyek a parti tenger szélességének méréséhez használt alapvonalaktól számított négy tengeri mérföldes (1 tengeri mérföld = 1852 méter) sávon kívül helyezkednek el.

               2. cikk

               Halászati joghatósága alapján, az egyezménnyel összhangban és alkalmazandó jogszabályai értelmében mindkét fél vállalja, hogy a Dánia, Norvégia és Svédország lobogója alatt közlekedő hajók számára lehetővé teszi a halászatot az 1. cikkben meghatározott területen, figyelemmel az 1980. évi megállapodás vonatkozó rendelkezéseire, és a Felek által jóváhagyott kvótaelosztásnak megfelelően.

               3. cikk

               A Felek együttműködnek egymással azért, hogy az 1. cikkben meghatározott területen folytatott halászat tekintetében – amennyire csak lehetséges – összehangolt szabályokat és előírásokat dolgozzanak ki.

               4. cikk

               A Felek megállapodnak arról, hogy az e megállapodás végrehajtására és megfelelő működésére vonatkozó kérdésekről, illetve a megállapodás értelmezését érintő vita esetén konzultálnak egymással.

               5. cikk

               E megállapodás nem sért semmilyen más, az egyik fél hajóinak a másik fél halászati joghatósága alatt álló területen belüli halászatáról szóló megállapodást.

               6. cikk

               Az 1. cikk sérelme nélkül ezt a megállapodást egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni, amelyeken az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés alkalmazandó, az azokban megállapított feltételekkel, másrészről a Norvég Királyság területén.

               7. cikk

               E megállapodás a Felek által a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges valamennyi belső eljárás lezárására vonatkozóan küldött utolsó értesítés kézhezvételének napján lép hatályba.

               8. cikk

               Ez a megállapodás 2022. január 1-jéig marad hatályban. Amennyiben a megállapodást egyik fél sem mondja fel ilyen értelmű, legalább egy évvel a fenti időszak lejártát megelőzően megtett értesítéssel, a megállapodás további hatéves időszakokra hatályban marad, hacsak felmondási szándékáról valamelyik fél nem küld értesítést legalább egy évvel bármely ilyen hatéves időszak lejárta előtt.

               9. cikk

               Hatálybalépéséig ez a megállapodás az aláírásának napjától számított legfeljebb két évig ideiglenesen alkalmazandó.

               10. cikk

               Ez a megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és norvég nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles. Ellentmondás vagy vita esetén az angol változat az irányadó.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.10.22.
            COM(2015) 537 final
            2015/0253(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának megfelelő bizottságaiban az ENSZ 12., 16., 26., 39., 44., 46., 58., 61., 74., 83., 85., 94., 95., 97., 98., 99., 100., 101., 106., 107., 110., 116. és 127. előírásának módosításaira irányuló javaslatok, a frontális ütközésről szóló új ENSZ-előírásra irányuló javaslat, a Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) módosításaira irányuló javaslatok, valamint egy új, a járművek erőátviteli rendszerének meghatározásairól szóló 2. kölcsönösen elfogadott határozatra (M.R.2) irányuló javaslat tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               Az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ EGB) nemzetközi szinten harmonizált követelményeket dolgoz ki, melyek célja, hogy felszámolják az 1958. évi felülvizsgált megállapodásban részes szerződő felek közötti gépjármű-kereskedelem műszaki akadályait, valamint biztosítsák, hogy az ilyen járművek nagyfokú biztonságot nyújtsanak, és óvják a környezetet.

               Az 1997. november 27-i 97/836/EK tanácsi határozat értelmében az Unió csatlakozott az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodásához (1958. évi felülvizsgált megállapodás), továbbá a kerekes járművekre, valamint a kerekes járművekre felszerelhető és/vagy azokon használható berendezésekről és felszerelésekről szóló globális műszaki előírások kidolgozására irányuló megállapodás (párhuzamos megállapodás) megkötéséről szóló, 2000. január 31-i 2000/125/EK tanácsi határozat értelmében az Unió csatlakozott a párhuzamos megállapodáshoz.

               Az ENSZ EGB keretében működő Járműelőírások Harmonizálása Világfórumot (WP.29) évente háromszor – márciusban, júniusban és novemberben – rendezik meg. Minden ülésen új ENSZ-előírásokat, illetve a meglévő ENSZ-előírásokat vagy az ENSZ globális műszaki előírásait érintő módosításokat fogadnak el a műszaki fejlődés érdekében. A WP.29 ülése előtt a WP.29 keretében tevékenykedő hat munkacsoport egyike elfogadja ezeket a módosításokat.

               Ezután a WP.29 ülésén határozatképesség esetén sor kerül a végső szavazásra a módosítások, kiegészítések és helyesbítések elfogadásáról, feltéve, hogy a szerződő felek között minősített többség alakul ki. Az EU a WP.29 keretében két megállapodásban (az 1958. évi és az 1998. évi megállapodásban) részes szerződő fél. Minden alkalommal tanácsi határozat, ún. „megahatározat” készül, amely tartalmazza az előírások, módosítások, kiegészítések és helyesbítések listáját, és felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a WP.29 ülésein az Unió nevében szavazzon.

               Ez a tanácsi határozat a WP.29 2015. november 9–13-i ülésén szavazásra kerülő előírásokról, módosításokról, kiegészítésekről és helyesbítésekről szóló szavazáskor képviselendő uniós álláspontot határozza meg.

               2.AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               Konzultációra került sor a „Műszaki Bizottság – Gépjárművek” elnevezésű bizottsággal, és a tagállamok szakértőinek megjegyzéseit is figyelembe vették.

               3.A JAVASLAT JOGI ELEMEI

               A javaslat összefoglalása

               A javaslat meghatározza az ENSZ 12., 16., 26., 39., 44., 46., 58., 61., 74., 83., 85., 94., 95., 97., 98., 99., 100., 101., 106., 107., 110., 116. és 127. előírásának módosításaira, a frontális ütközésről szóló új ENSZ-előírásra, a Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) módosításaira, valamint egy új, a járművek erőátviteli rendszerének meghatározásairól szóló 2. kölcsönösen elfogadott határozatra (M.R.2) vonatkozó szavazás során képviselendő uniós álláspontot.

               Jogalap

               E javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével.

               A szubszidiaritás elve

               Az ENSZ-előírásokra és az ENSZ-előírások módosításaira irányuló javaslatokhoz és a globális műszaki előírások tervezeteihez hasonló nemzetközi jogi eszközök megszavazása – annak érdekében, hogy azok a gépjárművek uniós típus-jóváhagyási rendszerének részévé váljanak – csak uniós szinten lehetséges. Ez nemcsak a belső piac széttagoltságát akadályozza meg, hanem az Unió területén belül egységes egészségvédelmi és biztonsági szabványokat is biztosít. Előnyökkel jár továbbá a méretgazdaságosság terén is: a termékek a teljes uniós piac, sőt a nemzetközi piac számára gyárthatók, mivel nem egyéni igényeknek megfelelően kell őket kialakítani az egyes tagállamok nemzeti típusjóváhagyásának megszerzéséhez.

               A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének.

               Az arányosság elve

               E tanácsi határozat feljogosítja a Bizottságot arra, hogy az Unió nevében szavazzon, a 97/836/EK tanácsi határozat 5. cikke (1) bekezdésének megfelelően pedig arányos eszközt jelent az ENSZ EGB-ben a WP.29 ülésének napirendjén javasolt munkadokumentumokra irányuló szavazáson képviselendő egységes uniós álláspont meghatározásához. Ezért e javaslat megfelel az arányosság elvének, mert a belső piac megfelelő működésének biztosítására irányuló célkitűzések teljesítéséhez szükségesnél nagyobb mértékben nem avatkozik be, ugyanakkor nagyfokú közbiztonságot és védelmet garantál.

               A jogi aktus típusának megválasztása

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése a nemzetközi megállapodások által létrehozott testületekben képviselendő uniós álláspontok kialakítására tanácsi határozat alkalmazását írja elő.

               2015/0253 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának megfelelő bizottságaiban az ENSZ 12., 16., 26., 39., 44., 46., 58., 61., 74., 83., 85., 94., 95., 97., 98., 99., 100., 101., 106., 107., 110., 116. és 127. előírásának módosításaira irányuló javaslatok, a frontális ütközésről szóló új ENSZ-előírásra irányuló javaslat, a Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) módosításaira irányuló javaslatok, valamint egy új, a járművek erőátviteli rendszerének meghatározásairól szóló 2. kölcsönösen elfogadott határozatra (M.R.2) irányuló javaslat tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A 97/836/EK tanácsi határozat
                  1
                értelmében az Unió csatlakozott az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodásához (1958. évi felülvizsgált megállapodás).

               (2)A 2000/125/EK tanácsi határozat
                  2
                értelmében az Unió csatlakozott a kerekes járművekről, valamint a kerekes járművekre felszerelhető és/vagy azokon használható berendezésekről és felszerelésekről szóló globális műszaki előírások kidolgozására irányuló megállapodáshoz (párhuzamos megállapodás).

               (3)A 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
                  3
                a tagállamok jóváhagyási rendszereit egy uniós jóváhagyási eljárással váltotta fel, és olyan harmonizált keretrendszert hozott létre, amely valamennyi új járműre, valamint azok rendszereire, alkatrészeire és önálló műszaki egységeire vonatkozóan magában foglalja a közigazgatási rendelkezéseket és általános műszaki előírásokat. Az irányelv vagy típus-jóváhagyási követelményként, vagy az uniós jogszabályok alternatívájaként beépítette az ENSZ előírásait az EU típus-jóváhagyási rendszerébe. Az említett irányelv elfogadása óta egyre több ENSZ-előírás épült be az uniós jogszabályokba az EU-típusjóváhagyás keretében.

               (4)A tapasztalatokra és a műszaki fejlődésre tekintettel az ENSZ 12., 16., 26., 39., 44., 46., 58., 61., 74., 83., 85., 94., 95., 97., 98., 99., 100., 101., 106., 107., 110., 116. és 127. előírása és a Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) által érintett egyes elemekkel vagy tulajdonságokkal kapcsolatos követelményeket hozzá kell igazítani a műszaki fejlődéshez.

               (5)A gépjárművekre vonatkozó biztonsági szabályok javítása érdekében a frontális ütközésre vonatkozóan új ENSZ-előírást kell elfogadni; a járművek erőátviteli rendszere meghatározásainak harmonizálása érdekében egy új, a járművek erőátviteli rendszerének meghatározásairól szóló 2. kölcsönösen elfogadott határozatot (M.R.2) is el kell fogadni.

               (6)Ezért meg kell határozni az 1958. évi felülvizsgált megállapodás értelmében létrehozott igazgatási bizottságban, valamint a párhuzamos megállapodás értelmében létrehozott végrehajtó bizottságban az említett ENSZ-előírások elfogadásával kapcsolatban az Unió nevében képviselendő álláspontot,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               2015. november 9–13-án az 1958. évi felülvizsgált megállapodás értelmében létrehozott igazgatási bizottságban, valamint a párhuzamos megállapodás értelmében létrehozott végrehajtó bizottságban az Unió nevében képviselendő álláspont az, hogy az e határozat mellékletében felsorolt javaslatokat meg kell szavazni.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  A Tanács 1997. november 27-i 97/836/EK határozata az Európai Közösségnek az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodásához (1958. évi felülvizsgált megállapodás) való csatlakozásáról ( HL L 346., 1997.12.17., 78. o.).

                     (2)
                  A Tanács 2000. január 31-i 2000/125/EK határozata a kerekes járművekről, valamint a kerekes járművekre felszerelhető és/vagy azokon használható berendezésekről és felszerelésekről szóló globális műszaki előírások kidolgozására irányuló megállapodás megkötéséről (párhuzamos megállapodás) (HL L 35., 2000.2.10., 12. o.).

                     (3)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2007. szeptember 5-i 2007/46/EK irányelve a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról (keretirányelv) (HL L 263., 2007.10.9., 1. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.10.22.
            COM(2015) 537 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA
            az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának megfelelő bizottságaiban az ENSZ 12., 16., 26., 39., 44., 46., 58., 61., 74., 83., 85., 94., 95., 97., 98., 99., 100., 101., 106., 107., 110., 116. és 127. előírásának módosításaira irányuló javaslatok, a frontális ütközésről szóló új ENSZ-előírás, a Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) módosításai, valamint egy új, a járművek erőátviteli rendszerének meghatározásairól szóló 2. kölcsönösen elfogadott határozat (M.R.2) tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

                        Javaslat a 12. számú előírás 04. módosítássorozatának 4. kiegészítésére (kormányberendezés)

                        ECE/TRANS/WP.29/2015/92

                        Javaslat a 16. számú előírás 06. módosítássorozatának 6. kiegészítésére (biztonsági övek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2015/93

                        Javaslat a 26. számú előírás 03. módosítássorozatának 3. kiegészítésére (kiálló részek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2015/82

                        Javaslat a 39. számú előírás 01. módosítássorozatára (sebességmérő és kilométer-számláló)

                        ECE/TRANS/WP.29/2015/83

                        Javaslat a 44. számú előírás 04. módosítássorozatának 10. kiegészítésére (gyermekbiztonsági rendszerek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2015/94

                        Javaslat a 46. számú előírás 04. módosítássorozatának 2. kiegészítésére (közvetett látást biztosító eszközök)

                        ECE/TRANS/WP.29/2015/84

                        Javaslat az 58. számú előírás 03. módosítássorozatára (hátsó ráfutásgátló)

                        ECE/TRANS/WP.29/2015/85

                        Javaslat a 61. számú előírás 3. kiegészítésére (haszonjárművek kiálló részei)

                        ECE/TRANS/WP.29/2015/86

                        Javaslat a 74. számú előírás 01. módosítássorozata 8. kiegészítésének 1. helyesbítésére (világító- és fényjelző berendezések beépítése [mopedek])

                        ECE/TRANS/WP.29/2015/79

                        Javaslat a 83. számú előírás 05. módosítássorozatának 11. kiegészítésére (M1 és N1 kategóriájú járművek kibocsátása)

                        ECE/TRANS/WP.29/2015/100

                        Javaslat a 83. számú előírás 06. módosítássorozatának 6. kiegészítésére (M1 és N1 kategóriájú járművek kibocsátása)

                        ECE/TRANS/WP.29/2015/101

                        Javaslat a 85. számú előírás eredeti változatának 7. kiegészítésére (hasznos teljesítmény mérése)

                        ECE/TRANS/WP.29/2015/102

                        Javaslat a 94. számú előírás 02. módosítássorozatának 6. kiegészítésére (frontális ütközés)

                        ECE/TRANS/WP.29/2015/95

                        Javaslat a 94. számú előírás 03. módosítássorozatára (frontális ütközés)

                        ECE/TRANS/WP.29/2015/96

                        Javaslat a 95. számú előírás 03. módosítássorozatának 5. kiegészítésére (oldalirányú ütközés)

                        ECE/TRANS/WP.29/2015/97

                        Javaslat a 97. számú előírás 01. módosítássorozatának 8. kiegészítésére (jármű-riasztórendszerek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2015/87

                        Javaslat a 98. számú előírás 01. módosítássorozatának 7. kiegészítésére (gázkisüléses fényforrással ellátott fényszórók)

                        ECE/TRANS/WP.29/2015/80

                        Javaslat a 99. számú előírás 11. kiegészítésére (gázkisüléses fényforrások)

                        ECE/TRANS/WP.29/2015/81

                        Javaslat a 100. számú előírás 02. módosítássorozatának 3. kiegészítésére (elektromos erőátviteli rendszerű járművek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2015/98

                        Javaslat a 101. számú előírás 01. módosítássorozatának 6. kiegészítésére (CO2-kibocsátás/tüzelőanyag-fogyasztás)

                        ECE/TRANS/WP.29/2015/103

                        Javaslat a 106. számú előírás 13. kiegészítésére (mezőgazdasági járművek gumiabroncsai)

                        ECE/TRANS/WP.29/2015/109

                        Javaslat a 107. számú előírás 06. módosítássorozatának 4. kiegészítésére (autóbuszok és távolsági autóbuszok általános felépítése)

                        ECE/TRANS/WP.29/2015/88

                        Javaslat a 107. számú előírás 05. módosítássorozatának 4. kiegészítésére (autóbuszok és távolsági autóbuszok általános felépítése)

                        ECE/TRANS/WP.29/2015/104

                        Javaslat a 110. számú előírás 01. módosítássorozatának 4. kiegészítésére (CNG-/LNG-járművek különleges alkatrészei)

                        ECE/TRANS/WP.29/2015/89

                        Javaslat a 116. számú előírás 5. kiegészítésére (jármű-riasztórendszerek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2015/91

                        Javaslat a 127. számú előírás 02. módosítássorozatára (gyalogosbiztonság)

                        ECE/TRANS/WP.29/2015/99

                        Javaslat egy, a frontális ütközésre vonatkozó, az utasbiztonsági rendszereket középpontba állító új előírásra

                        ECE/TRANS/WP.29/2015/105

                        Javaslat a frontális ütközésre vonatkozó, az utasbiztonsági rendszereket középpontba állító új előírás 01. módosítássorozatára

                        ECE/TRANS/WP.29/2015/106

                        Javaslat a Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) módosításaira

                        ECE/TRANS/WP.29/2015/111

                        Javaslat egy új, 2. számú kölcsönösen elfogadott határozatra (M.R.2) a járművek erőátviteli rendszerére vonatkozó meghatározásokról

                        ECE/TRANS/WP.29/2015/110