               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.4.18.
            COM(2018) 195 final
            2018/0096(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Szingapúri Köztársaság közötti beruházásvédelmi megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               A dinamikusan növekvő délkelet-ázsiai gazdaságok, amelyek több mint 600 millió fogyasztóval és feltörekvő középosztállyal rendelkeznek, kulcsfontosságú piacok az európai uniós exportőrök és beruházók számára. A Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége (ASEAN) az EU harmadik legnagyobb kereskedelmi partnere az Egyesült Államok és Kína után: 2016-ban az árukereskedelem összesen 208 milliárd EUR-t, a szolgáltatáskereskedelem pedig 77 milliárd EUR-t tett ki az ASEAN és az EU között. Ugyanakkor az EU a mintegy 263 milliárd EUR közvetlen külföldi befektetési állománya (2016) révén az ASEAN első számú közvetlen külföldi befektetője, míg az ASEAN egésze – 116 milliárd EUR összegű közvetlen külföldi befektetési állományával (2016) – a második legnagyobb ázsiai külföldi közvetlen befektetőnek számít az EU-n belül.

                  Az ASEAN-on belül Szingapúr magasan az EU legjelentősebb partnere – az EU–ASEAN áru- és szolgáltatáskereskedelem közel egyharmada, a két térség beruházásainak pedig nagyjából kétharmada ezzel az országgal zajlik. Szingapúrban több mint 10 000 uniós vállalat telepedett le, ahonnan a Csendes-óceán peremén lévő valamennyi országot kiszolgálják.

                  2007. április 23-án a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen az ASEAN tagállamaival kötendő térségközi szabadkereskedelmi megállapodásról. Jóllehet a Felek számára világos volt, hogy a cél egy térségközi szabadkereskedelmi megállapodás megtárgyalása volt, a felhatalmazás azonban lehetőséget biztosított kétoldalú tárgyalások folytatására abban az esetben, ha nem sikerül megállapodásra jutni az ASEAN-tagállamok csoportjával közösen folytatandó tárgyalásokról. A térségközi tárgyalások során tapasztalt nehézségek fényében mindkét fél elismerte, hogy a tárgyalások holtpontra jutottak, és beleegyeztek azok szüneteltetésébe.

                  2009. december 22-én a Tanács elfogadta az egyes ASEAN-tagállamokkal folytatott kétoldalú tárgyalások megkezdésének elvét, amely az 2007. évi felhatalmazáson és tárgyalási irányelveken alapul, a térségközi megállapodás stratégiai célkitűzésének megőrzése mellett. A Tanács felhatalmazta a Bizottságot arra is, hogy kétoldalú tárgyalásokat kezdjen Szingapúrral egy szabadkereskedelmi megállapodásról, amely a többi érintett ASEAN-tagállammal folytatandó tárgyalások kellő idejű megindítása felé vezető út első lépéséül szolgál. A Szingapúrral folytatott kétoldalú tárgyalások 2010 márciusában kezdődtek meg, és az EU azóta kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodásra irányuló tárgyalásokat kezdett más ASEAN-tagállamokkal is, melyek a következők: Malajzia (2010), Vietnam (2012), Thaiföld (2013), Fülöp-szigetek (2015) és Indonézia (2016).

                  2011. szeptember 12-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot a Szingapúrral folytatott folyamatban lévő tárgyalások kiterjesztésére, hogy azok magukban foglalják a beruházásvédelemet is, a Lisszaboni Szerződés szerinti új uniós hatáskör alapján.

                  A Tanács által 2007-ben elfogadott és 2011-ben a beruházásvédelem belefoglalása érdekében kiegészített tárgyalási irányelvek alapján a Bizottság tárgyalásokat folytatott a Szingapúri Köztársasággal egy ambiciózus és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásról, valamint egy beruházásvédelmi megállapodásról (IPA) azzal a céllal, hogy új lehetőségeket és jogbiztonságot teremtsen a két partner közötti kereskedelem és beruházások fejlődéséhez. A megállapodások jogászok által felülvizsgált szövegeit közzétették, és azok a következő linken találhatók meg:

                     http://ec.europa.eu/trade/policy/countries-and-regions/countries/singapore/

                  A Bizottság a következő javaslatokat terjeszti elő tanácsi határozatok céljából:

               –Javaslat – A Tanács határozata az Európai Unió és a Szingapúri Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról;

               –Javaslat – A Tanács határozata az Európai Unió és a Szingapúri Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodás megkötéséről;

               –Javaslat – A Tanács határozata az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Szingapúri Köztársaság közötti beruházásvédelmi megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról;

               –Javaslat – A Tanács határozata az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Szingapúri Köztársaság közötti beruházásvédelmi megállapodás megkötéséről.

                  E javaslatokkal párhuzamosan a Bizottság javaslatot terjeszt elő egy horizontális védintézkedési rendeletre, amely többek között kiterjed az EU–Szingapúr szabadkereskedelmi megállapodásra is.

                  A csatolt tanácsi határozatjavaslat képezi a jogi eszközt az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Szingapúri Köztársaság közötti beruházásvédelmi megállapodás aláírásához;

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  A szabadkereskedelmi megállapodásról és a beruházásvédelmi megállapodásról folytatott tárgyalásokkal párhuzamosan az Európai Külügyi Szolgálat tárgyalásokat folytatott az Európai Unió és tagállamai, valamint a Szingapúri Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodásról, amelyet 2013 októberében parafáltak. Amint a partnerségi és együttműködési megállapodás hatályba lép, számos területen megteremti a jogi keretet az EU és Szingapúr közötti, már régóta fennálló, szoros partnerség továbbfejlesztéséhez, ideértve többek között a politikai párbeszéd, a kereskedelem, az energiaügy, a közlekedés, az emberi jogok, az oktatás, a tudomány és a technológia, a jogérvényesülés és a migráció területét.

                  Az EU és Szingapúr közötti régóta fennálló kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok eddig megfelelő jogi keret nélkül fejlődtek. A tárgyalások eredményeképpen létrejött szabadkereskedelmi megállapodás és beruházásvédelmi megállapodás olyan egyedi megállapodásoknak minősülnek majd, amelyek hatályba léptetik a partnerségi és együttműködési megállapodás kereskedelmi és beruházási rendelkezéseit, és az EU és Szingapúr közötti átfogó kétoldalú kapcsolatok szerves részét képezik.

                  Az EU–Szingapúr beruházásvédelmi megállapodás a hatálybalépésének időpontjától felváltja és felülírja a Szingapúri Köztársaság és az EU tagállamai között létrejött, a beruházásvédelmi megállapodás 5. mellékletében (A 4.12. cikkben említett megállapodások) felsorolt kétoldalú beruházási megállapodásokat.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  Az EU–Szingapúr szabadkereskedelmi megállapodás és a beruházásvédelmi megállapodás teljes mértékben összhangban áll az uniós szakpolitikákkal, és nem teszi szükségessé az EU számára, hogy bármely szabályozott területen módosítsa szabályait, rendeleteit vagy szabványait (pl. műszaki szabályok és termékszabványok, állat- és növényegészségügyi szabályok, élelmiszerrel és biztonsággal kapcsolatos szabályok, egészséggel és biztonsággal kapcsolatos előírások, a géntechnológiával módosított szervezetekre vonatkozó szabályok, környezetvédelem, fogyasztóvédelem stb.).

                  Ezen túlmenően a Bizottság által tárgyalt minden más kereskedelmi és beruházási megállapodáshoz hasonlóan az EU–Szingapúr szabadkereskedelmi megállapodás és a beruházásvédelmi megállapodás biztosítja a közszolgáltatások teljes körű védelmét, valamint azt, hogy a megállapodások teljes mértékben tiszteletben tartsák a kormányok közérdekű szabályozáshoz való jogát, amely azok működésének megkerülhetetlen alapelve.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  2015 júliusában a Bizottság az Európai Unió Bíróságához fordult az EUMSZ 218. cikkének (11) bekezdése szerinti véleményt kérve arról, hogy rendelkezik-e az Unió a szükséges hatáskörrel ahhoz, hogy önállóan aláírja és elfogadja a Szingapúrral megtárgyalt szabadkereskedelmi megállapodást, vagy ahhoz bizonyos ügyek tekintetében szükséges-e – vagy legalábbis lehetséges-e – az uniós tagállamok részvétele.

                  A Bíróság 2017. május 16-i 2/15 sz. véleményében megerősítette az EU kizárólagos hatáskörét a Szingapúrral megtárgyalt megállapodás hatálya alá tartozó valamennyi kérdésben, kivéve a nem közvetlen külföldi befektetéseket és a beruházó és állam közötti vitarendezést, ha a tagállamok az alperesek; a Bíróság úgy ítélte meg, hogy ezekben az esetekben az Európai Unió és a tagállamok megosztott hatáskörrel rendelkeznek. Ezt követően a beruházó és az állam közötti vitarendezésről szóló szöveg helyébe a beruházásvédelmi megállapodás beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszere lépett. A Bíróság az EUMSZ 207. cikkének (1) bekezdése és az EUMSZ 3. cikkének (2) bekezdése szerinti közös kereskedelempolitika hatályából (a másodlagos jogba foglalt meglévő közös szabályokra gyakorolt hatás alapján) vezette le az EU kizárólagos hatáskörét.

               Tekintettel a Bíróság véleményére, valamint a véleményt követően a Tanáccsal és az Európai Parlamenttel a megállapodás felépítésére vonatkozóan folytatott széles körű megbeszélések fényében az eredetileg tárgyalt szöveget kiigazították annak érdekében, hogy két önálló megállapodást hozzanak létre: a szabadkereskedelmi megállapodást és a beruházásvédelmi megállapodást.

               A 2/15 sz. vélemény szerint az EU–Szingapúr szabadkereskedelmi megállapodás hatálya alá tartozó valamennyi terület az EU hatáskörébe – és különösen az EUMSZ 91. cikkének, 100. cikke (2) bekezdésének és 207. cikkének hatálya alá – tartozik. A beruházásvédelmi megállapodásban foglalt, a beruházásvédelemre vonatkozó valamennyi lényegi rendelkezést – amennyiben ezek alkalmazandók a közvetlen külföldi befektetésekre – az EUMSZ 207. cikke szabályozza.

               Az EU–Szingapúr szabadkereskedelmi megállapodást az Uniónak kell aláírnia az EUMSZ 218. cikkének (5) bekezdésén alapuló tanácsi határozatnak megfelelően, és az Európai Parlament egyetértését követően az Európai Uniónak kell megkötnie az EUMSZ 218. cikkének (6) bekezdésén alapuló tanácsi határozat szerint.

               Az EU–Szingapúr beruházásvédelmi megállapodást az Uniónak kell aláírnia az EUMSZ 218. cikkének (5) bekezdésén alapuló tanácsi határozatnak megfelelően, és az Európai Parlament egyetértését, valamint a tagállamok által a saját belső eljárásaikkal összhangban történő megerősítését követően az Uniónak kell megkötnie az EUMSZ 218. cikkének (6) bekezdésén alapuló tanácsi határozat szerint.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               Amint azt a 2/15 sz. vélemény is megerősítette, az EU–Szingapúr szabadkereskedelmi megállapodás Tanács elé terjesztett változata nem terjed ki az EU kizárólagos hatáskörén kívül eső ügyekre.

               A beruházásvédelmi megállapodás tekintetében a Bíróság megerősítette, hogy az EUMSZ 207. cikke értelmében az EU kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a beruházásvédelemre vonatkozó valamennyi anyagi jogi rendelkezés tekintetében, amennyiben ezek a közvetlen külföldi befektetésekre alkalmazandók. A Bíróság megerősítette továbbá az EU kizárólagos hatáskörét a beruházásvédelemmel kapcsolatos államok közötti vitarendezési mechanizmus tekintetében. Végül a Bíróság megállapította, hogy az EU megosztott hatáskörrel rendelkezik a nem közvetlen befektetések és a beruházó és állam közötti vitarendezés tekintetében (amelyet később a beruházásvédelmi megállapodás beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszere váltott fel), amennyiben a tagállamok alperesként járnak el
                  1
               . Ezeket az elemeket következetes módon nem lehet elkülöníteni az anyagi jogi rendelkezésektől vagy az államok közötti vitarendezéstől, és ezért bele kell foglalni őket az uniós szintű megállapodásokba.

               •Arányosság

               Ez a javaslat összhangban áll az Európa 2020 stratégia jövőképével, és hozzájárul az EU kereskedelmi és fejlesztési célkitűzéseihez.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

               Ez a javaslat összhangban áll az EUMSZ 218. cikkével, amely szerint a nemzetközi megállapodásokról szóló határozatokat a Tanács fogadja el. Nincs más olyan jogi eszköz, amely útján elérhetőek lennének e javaslat célkitűzései.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

               A Szingapúrral folytatott tárgyalások legnagyobb részének befejezését követően a Kereskedelmi Főigazgatóság vezető közgazdásza által irányított házon belüli csapat tanulmányt készített a megállapodástól várt gazdasági előnyökről. Az elemzés szerint a Szingapúrba irányuló uniós export 10 éves időszak alatt mintegy 1,4 milliárd EUR-val, míg Szingapúr EU-ba irányuló exportja 3,5 milliárd EUR-val növekedhet – ez az összeg magában foglalja a Szingapúrban található számos uniós leányvállalattól az EU-ba visszairányuló szállítmányokat is.

               Figyelembe véve a két gazdaság mérete közötti jelentős eltérést, valamint a szingapúri gazdaság viszonylagos nyitottságát, elkerülhetetlen, hogy a megállapodás előnyei eltérőek legyenek a partnerek számára. Az elemzés szerint az EU reál GDP-je 10 éves időszak alatt mintegy 550 millió EUR-val, míg Szingapúr gazdasága ugyanebben az időszakban 2,7 milliárd EUR-val növekedhet.

               A lehetséges gazdasági hatásra vonatkozó becslések óvatosnak tekinthetők, mivel nehéz pontosan számszerűsíteni a nem vámjellegű akadályok megszüntetésének hatásait, ami a megállapodás egyik kulcseleme.

               Tekintettel arra, hogy Szingapúr az Európa és Délkelet-Ázsia közötti áru- és szolgáltatáskereskedelem csomópontjának minősül, valószínű, hogy a megállapodásból származó előnyök tovább növekednének, amennyiben és amikor az EU megállapodásokat kötne más ASEAN-tagállamokkal is.

               Ezen túlmenően a gazdasági modelleken alapuló becslések nem tudják figyelembe venni az EU–Szingapúr szabadkereskedelmi megállapodás és a beruházásvédelmi megállapodás stratégiai értékét, amelyet e megállapodások az EU-nak az ASEAN-térségre és Ázsia egészére kiterjedő tágabb menetrendje szempontjából alapvető fontosságú megállapodásokként képviselnek. Az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodást követően az EU–Szingapúr szabadkereskedelmi megállapodás az EU második, kulcsfontosságú ázsiai partnerrel kötött nagy horderejű kereskedelmi megállapodása lesz, míg az EU–Szingapúr beruházásvédelmi megállapodás az első olyan beruházásvédelmi megállapodás lesz, amelyet az EU ázsiai partnerrel köt.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

               A Szingapúrral folytatott kétoldalú tárgyalások megkezdése előtt egy külső vállalkozó elvégezte az EU és az ASEAN közötti szabadkereskedelmi megállapodás kereskedelmi fenntarthatósági hatásvizsgálatát
                  2
               , a két térség közötti szorosabb gazdasági partnerség lehetséges gazdasági, társadalmi és környezeti hatásainak tanulmányozása céljából.

               A kereskedelmi fenntarthatósági hatásvizsgálat előkészítése keretében a vállalkozó belső és külső szakértőkkel konzultált, Brüsszelben és Bangkokban nyilvános konzultációkat szervezett, valamint kétoldalú találkozókat és interjúkat tartott az EU és az ASEAN civil társadalmával. A kereskedelmi fenntarthatósági hatásvizsgálat keretében folytatott konzultációk platformot biztosítottak a kulcsfontosságú érdekelt felek és a civil társadalom számára a Délkelet-Ázsiával kapcsolatos kereskedelempolitikáról szóló párbeszédben való részvételhez.

               Mind a kereskedelmi fenntarthatósági hatásvizsgálatról szóló jelentés, mind az az elkészítésével összefüggésben tartott konzultációk rendkívül értékes információforrásként szolgáltak a Bizottság számára, amely azóta nagyon hasznosnak bizonyult az egyes ASEAN-tagállamokkal indított összes kétoldalú kereskedelmi és beruházási tárgyalás során.

               Emellett a Szingapúrral folytatott kétoldalú tárgyalások megkezdése előtt a Bizottság nyilvános konzultációt folytatott a jövőbeni megállapodásról, melynek része volt egy olyan kérdőív, amely az érdekelt felektől származó információk megszerzésére irányult; a kapott információk a későbbiekben segítettek a Bizottságnak a prioritások felállításában és a határozatok meghozatalában a döntéshozatali folyamat során. A Bizottság közzétette a konzultáció eredményének összefoglalóját
                  3
               .

               A tárgyalások előtt és során a Tanács Kereskedelempolitikai Bizottságán keresztül rendszeresen tájékoztatták az uniós tagállamokat, valamint írásbeli és szóbeli konzultációt folytattak velük a tárgyalások különböző szempontjairól. Az Európai Parlamentet szintén rendszeresen tájékoztatták, illetve egyeztettek vele a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottsága (INTA) és különösen az EU–Szingapúr szabadkereskedelmi megállapodással foglalkozó ellenőrző csoportja útján. A tárgyalások eredményeképpen fokozatosan kialakult teljes szöveget a folyamat során mindkét intézményben köröztették.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

               Az EU és az ASEAN közötti szabadkereskedelmi megállapodás kereskedelmi fenntarthatósági hatásvizsgálatát az „Ecorys” nevű külső vállalkozó végezte el.

               •Hatásvizsgálat

               A külső vállalkozó által végzett és 2009-ben véglegesített kereskedelmi fenntarthatósági hatásvizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy egy ambiciózus EU–ASEAN szabadkereskedelmi megállapodás jelentős pozitív hatással járna (a GDP, a jövedelem, a kereskedelem és a foglalkoztatás tekintetében) mind az EU, mind Szingapúr számára. A nemzeti jövedelemhatások összegét az EU oldalán 13 milliárd EUR-ra, Szingapúr oldalán pedig 7,5 milliárd EUR-ra becsülték. Ezek az adatok alábecsülhetik a hatást, mivel 2007-es kereskedelmi szerkezeteken alapultak, és a kereskedelem azóta jelentősen nőtt (+ 32 %).

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

               Az EU–Szingapúr szabadkereskedelmi megállapodás és a beruházásvédelmi megállapodás nem tartozik a REFIT-eljárások hatálya alá. Mindazonáltal számos olyan rendelkezést tartalmaznak, amelyek egyszerűsítik a kereskedelmi és beruházási eljárásokat, csökkentik az exportköltségeket és a beruházásokkal kapcsolatos költségeket, és ezáltal lehetővé teszik, hogy a kisvállalkozások mindkét piacon üzleti tevékenységet folytassanak. A várható előnyök közé tartoznak az alábbiak: kevésbé megterhelő műszaki szabályok, megfelelési követelmények, vámeljárások és származási szabályok, a szellemi tulajdonjogok védelme, valamint a beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszer keretében a felperes kkv-k számára a beruházási vitákkal kapcsolatban felmerülő költségek csökkentése.

               •Alapvető jogok

               A javaslat nem érinti az alapvető jogok védelmét az Unióban.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               Az EU–Szingapúr szabadkereskedelmi megállapodás a bevételi oldalon pénzügyi hatást gyakorol az EU költségvetésére. Becslések szerint az elmaradó vámbevétel összege a megállapodás teljes mértékű végrehajtását követően elérheti a 248,8 millió EUR-t. A becslés a megállapodás hiányában 2025-re becsült átlagos behozatalon alapul, és a Szingapúrból származó behozatalra kivetett uniós vámok eltörléséből eredő éves bevételkiesést tükrözi.

               Az EU–Szingapúr beruházásvédelmi megállapodás a kiadási oldalon pénzügyi hatást gyakorol az EU költségvetésére. A megállapodás az EU második olyan megállapodása lesz (az EU és Kanada közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás után), amelybe beépítik a beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszert a beruházók és az államok közötti viták rendezése érdekében. 2018-tól kezdve évente további 200 000 EUR kiadás várható (a megállapodás hatálybalépése esetén) az Elsőfokú Bíróság és a Fellebbviteli Bíróság állandó struktúrájának finanszírozásával kapcsolatban. Ugyanakkor a megállapodáshoz az XX 01 01 01 (Az intézménynél foglalkoztatott tisztviselőkkel és ideiglenes alkalmazottakkal kapcsolatos kiadások) költségvetési sor igazgatási erőforrásainak felhasználására lesz szükség, tekintettel arra, hogy a tervek szerint egy adminisztrátort (teljes munkaidős egyenérték) fognak kijelölni a megállapodás kapcsán felmerülő feladatok elvégzésére. Ezt feltüntették a pénzügyi kimutatásban, és a kiadás az abban foglalt feltételek teljesülése esetén lép életbe.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

               Az EU–Szingapúr szabadkereskedelmi megállapodás és a beruházásvédelmi megállapodás olyan intézményi rendelkezéseket tartalmaz, amelyek meghatározzák a megállapodások végrehajtásának, működésének és hatásának folyamatos nyomon követésére szolgáló végrehajtó szervek felépítését. Mivel a megállapodások az EU és Szingapúr közötti, a partnerségi és együttműködési megállapodás által szabályozott átfogó kétoldalú kapcsolatok részét képezik, az említett struktúrák a partnerségi és együttműködési megállapodás közös intézményi keretének részét képezik majd.

               A szabadkereskedelmi megállapodás intézményi fejezete egy kereskedelmi bizottságot hoz létre, amelynek fő feladata a megállapodás végrehajtásának és alkalmazásának felügyelete és megkönnyítése. A kereskedelmi bizottság az EU és Szingapúr képviselőiből áll, akik kétévente vagy az egyik Fél kérésére üléseznek. A kereskedelmi bizottság feladata lesz a megállapodás alapján létrehozott szakbizottságok (árukereskedelmi bizottság; állat- és növényegészségügyi intézkedésekkel foglalkozó bizottság; vámügyi bizottság; valamint a szolgáltatáskereskedelemmel, beruházásokkal és kormányzati beszerzésekkel foglalkozó bizottság) munkájának felügyelete.

               A kereskedelmi bizottság feladata továbbá, hogy a megállapodás működésével és végrehajtásával kapcsolatban valamennyi érdekelt féllel – beleértve a magánszektort és a civil társadalmat is – kommunikáljon. A megállapodásban mindkét Fél elismeri az átláthatóság és a nyíltság fontosságát, és elkötelezi magát a közvélemény figyelembevétele iránt annak érdekében, hogy e megállapodás végrehajtásába a szempontok széles körét bevonják.

               A beruházásvédelmi megállapodás intézményi fejezete egy bizottságot hoz létre, amelynek fő feladata a megállapodás végrehajtásának és alkalmazásának felügyelete és megkönnyítése. A bizottság az egyéb feladatai mellett – az egyes Felek jogi követelményeinek és eljárásainak lezárulásától függően – határozhat úgy, hogy kinevezi a beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszer bíróságainak tagjait, rögzíti havi rendelkezésre állási díjaikat, valamint elfogadja a megállapodás kötelező erejű értelmezését.

               Amint azt a „Mindenki számára előnyös kereskedelem” című közlemény hangsúlyozta, a Bizottság egyre nagyobb erőforrásokat fordít a kereskedelmi és beruházási megállapodások hatékony végrehajtására és érvényesítésére. A Bizottság 2017-ben közzétette első éves jelentését a szabadkereskedelmi megállapodások végrehajtásáról. A jelentés fő célja, hogy objektív képet adjon az uniós szabadkereskedelmi megállapodások végrehajtásáról, kiemelve az elért haladást és a megoldandó hiányosságokat. Az a cél, hogy a jelentés alapul szolgáljon a tagállamokkal, az Európai Parlamenttel és a civil társadalom egészével a szabadkereskedelmi megállapodások működéséről és azok végrehajtásáról folytatott nyílt vitához és eszmecseréhez. A Bizottság a jelentést évente közzéteszi, ami lehetővé teszi a szabadkereskedelmi megállapodásokkal kapcsolatos fejlemények rendszeres figyelemmel kísérését, valamint annak számba vételét, hogy a feltárt kiemelt problémákat hogyan sikerült kezelni. A jelentés az EU–Szingapúr szabadkereskedelmi megállapodás tárgyát képezi majd, annak hatálybalépésétől kezdve.

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

               Tárgytalan.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

               Az EU–Szingapúr szabadkereskedelmi megállapodás megállapítja azon feltételeket, amelyek szerint az uniós gazdasági szereplők teljes mértékben kihasználhatják a Szingapúrban mint Délkelet-Ázsia üzleti és szállítási csomópontjában létrehozott lehetőségeket.

               E megállapodás tárgyalása során a Bizottság két fő célkitűzést követett, amelyek a következők: egyrészt a lehető legjobb feltételek biztosítása az uniós üzemeltetők számára a Szingapúr piacához való hozzáférést illetően; másrészt értékes referenciapont felállítása az EU által a térségben folytatott többi tárgyalás számára.

               E két célkitűzés maradéktalanul teljesült: a megállapodás számos területen túlmutat a meglévő WTO-kötelezettségvállalásokon, köztük például a szolgáltatások, a közbeszerzés, a nem vámjellegű akadályok és a szellemi tulajdon védelme – beleértve a földrajzi árujelzőket – területén. E területek mindegyikén Szingapúr olyan új kötelezettségvállalásokba egyezett bele, amelyek jelentősen túllépnek azokon, amelyeket Szingapúr mostanáig hajlandó volt elfogadni, ideértve a Szingapúr által az Egyesült Államokkal kötött szabadkereskedelmi megállapodást is.

               A megállapodás teljesíti a GATT XXIV. cikkének (a vámoknak és egyéb korlátozó kereskedelmi szabályozásoknak a felek közötti lényegében teljes kereskedelem tekintetében való eltörlése) és a GATS V. cikkének kritériumait, amely hasonló vizsgálatot ír elő a szolgáltatások tekintetében.

               A tárgyalási irányelvekben rögzített célkitűzéseknek megfelelően a Bizottság az alábbiakat biztosította:

               1.a szolgáltatási és beruházási piacok átfogó liberalizációja, ideértve az engedélyezésre és az oklevelek kölcsönös elismerésére vonatkozó horizontális szabályokat, valamint az uniós vállalkozások egyenlő versenyfeltételeinek biztosítása céljából kialakított ágazatspecifikus szabályokat;

               2.új pályázati lehetőségek az uniós ajánlattevők számára, különösen a közüzemi piacon, ahol sok vezető uniós szállító van;

               3.az árukereskedelem előtti technikai és szabályozási kereskedelmi akadályok, mint például a párhuzamos tesztelés megszüntetése a gépjárművek, az elektronika, a gyógyszerek és az orvostechnikai eszközök, valamint a környezetbarát technológiák európai ágazataiban alkalmazott műszaki és szabályozási standardok előmozdításával;

               4.a Szingapúrba irányuló európai húskivitel jóváhagyására vonatkozó, a kereskedelmet jobban megkönnyítő rendszer, amely nemzetközi szabványokon alapul;

               5.Szingapúr kötelezettségvállalása arra vonatkozóan, hogy nem emeli a vámokat (amelyeket jelenleg többnyire önkéntes alapon nem alkalmaznak) az EU-ból származó behozatal tekintetében, valamint a Szingapúrban előállított termékekhez való olcsóbb hozzáférés az európai vállalkozások és fogyasztók számára;

               6.a szellemitulajdon-jogok magas szintű védelme, amely e jogok érvényesítésére is kiterjed, többek között a határon is;

               7.TRIPS-plusz védelmi szint biztosítása az uniós földrajzi árujelzők számára azok Szingapúrban történő nyilvántartásba vételét követően, miután Szingapúr létrehozta a földrajzi árujelzők nyilvántartását (amely iránt az Európai Parlamentnek a szabadkereskedelmi megállapodáshoz való hozzájárulását követően kötelezettséget vállalt);

               8.a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó átfogó fejezet, amelynek célja annak biztosítása, hogy a kereskedelem támogatást nyújtson a környezetvédelemhez és a társadalmi fejlődéshez, valamint elősegítse a fenntartható erdő- és halászati gazdálkodást. A fejezet azt is meghatározza, miként vonják be a szociális partnereket és a civil társadalmat annak végrehajtásába és ellenőrzésébe;

               9.gyors vitarendezési mechanizmusok választottbírósági eljárás útján vagy közvetítő segítségével; valamint

               10.átfogó és új fejezet a „zöld növekedési ágazatúj lehetőségeinek előmozdítására, az EU 2020 stratégiával összhangban.”

               Az EU–Szingapúr beruházásvédelmi megállapodás biztosítja a beruházásvédelem magas szintjét, miközben meghagyja az EU és Szingapúr szabályozásra és olyan jogos közpolitikai célok követésére vonatkozó jogát, mint például a közegészségügy, a biztonság és a környezetvédelem.

               A megállapodás tartalmazza az EU beruházásvédelemre vonatkozó új megközelítésének és végrehajtási mechanizmusainak valamennyi újítását, amelyek nem szerepelnek a Szingapúr és az uniós tagállamok között jelenleg meglévő 12 kétoldalú beruházási szerződésben. A beruházásvédelmi megállapodás nagyon fontos jellemzője, hogy felváltja és ezáltal javítja a 12 meglévő kétoldalú beruházási szerződést.

               A tárgyalási irányelvekben meghatározott célkitűzésekkel összhangban a Bizottság biztosította, hogy az uniós beruházók és a Szingapúrban eszközölt beruházásaik tisztességes és méltányos elbánásban részesüljenek, és azokat ne érje hátrányos megkülönböztetés a hasonló helyzetben lévő szingapúri beruházásokkal szemben. Ugyanakkor a beruházásvédelmi megállapodás védi az uniós beruházókat és a Szingapúrban eszközölt beruházásaikat a kisajátítástól, kivéve, ha erre közérdekű célokból, jogszerű eljárás szerint, megkülönböztetésmentes alapon, valamint a kisajátított beruházás valós piaci értéke szerinti azonnali, megfelelő és hatékony kompenzáció ellenében kerül sor.

               Továbbá a tárgyalási irányelvekkel összhangban a Bizottság által tárgyalt beruházásvédelmi megállapodás biztosítja a beruházók számára a korszerű és megreformált beruházási vitarendezési mechanizmus lehetőségét. Ez a rendszer biztosítja a beruházásvédelmi szabályok betartását, és arra törekszik, hogy egyensúlyt teremtsen a beruházók átlátható módon történő védelme és az államnak a közpolitikai célkitűzések elérését célzó szabályozáshoz való jogának fenntartása között. A megállapodás állandó nemzetközi és teljes mértékben független vitarendezési rendszert hoz létre, amely egy állandó Elsőfokú Bíróságból és egy Fellebbviteli Bíróságból áll, és amely átlátható és pártatlan módon folytatja majd le a vitarendezési eljárásokat.

               A Bizottság tudatában van annak, hogy egyensúlyt kell teremteni a megreformált uniós beruházási politika előmozdítása és a tagállamoknak az e kérdésekre vonatkozó megosztott hatáskör lehetséges kiterjesztésével kapcsolatos érzékenysége között. A Bizottság ezért nem tett javaslatot a beruházásvédelmi megállapodás ideiglenes alkalmazására. Mindazonáltal amennyiben a tagállamok szívesen látnának egy, a beruházásvédelmi megállapodás ideiglenes alkalmazására vonatkozó javaslatot, a Bizottság készen áll ilyen javaslat előterjesztésére.

               2018/0096 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Szingapúri Köztársaság közötti beruházásvédelmi megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére, összefüggésben 218. cikke (5) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)2007. április 23-án a Tanács felhatalmazást adott a Bizottságnak arra, hogy tárgyalásokat kezdjen a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége (ASEAN) tagállamaival egy szabadkereskedelmi megállapodásról. A felhatalmazás megnyitotta az utat a kétoldalú tárgyalások előtt.

               (2)2009. december 22-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy kétoldalú szabadkereskedelmi tárgyalásokat folytasson az egyes ASEAN-tagállamokkal, és elsőként Szingapúrral, a meglévő tárgyalási irányelvekkel összhangban.

               (3)2011. szeptember 12-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy kiterjessze a Szingapúrral folyamatban lévő tárgyalásokat a beruházásvédelemre is.

               (4)Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Szingapúri Köztársaság közötti beruházásvédelmi megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) irányuló tárgyalások lezárultak, és a megállapodást az Unió nevében alá kell írni, figyelemmel a későbbi időpontban történő megkötéséhez szükséges eljárások lezárására,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Tanács az Európai Unió nevében történő jóváhagyja az egyrészről az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Szingapúri Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodás aláírását, figyelemmel az említett megállapodás megkötésére.

               Az aláírandó megállapodás szövegét csatolták e megállapodáshoz.

               2. cikk

               A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személyt, figyelemmel annak megkötésére.

               3. cikk

               Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

               PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

               1.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI

               1.1.A javaslat/kezdeményezés címe

               1.2.A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek):

               1.3.A javaslat/kezdeményezés típusa

               1.4.Célkitűzés(ek)

               1.5.A javaslat/kezdeményezés indoklása

               1.6.Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

               1.7.Tervezett irányítási módszer(ek)

               2.IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK

               2.1.A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések

               2.2.Irányítási és kontrollrendszer

               2.3.A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések

               3.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

               3.1.A többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások?

               3.2.A kiadásokra gyakorolt becsült hatás

               3.2.1.A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

               3.2.2.Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

               3.2.3.Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

               3.2.4.A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség

               3.2.5.Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

               3.3.A bevételre gyakorolt becsült hatás

               PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

               1.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI

               1.1.A javaslat/kezdeményezés címe

                  EU–Szingapúr beruházásvédelmi megállapodás

               1.2.A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés
                  4
                keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)

                  20.02 – Kereskedelempolitika

               1.3.A javaslat/kezdeményezés típusa

               ☑ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul

               ◻ A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedésre
                  5
                irányul

               ◻ A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul

               ◻ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul

               1.4.Célkitűzés(ek)

               1.4.1.A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzés(ek)

                  A javaslat a tíz Juncker-prioritás közül az első alá sorolható – Munkahelyteremtés, növekedés és beruházás.

               1.4.2.Egyedi célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)

                  1. sz. egyedi

                  célkitűzés

                  A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)

                  20.02 – Kereskedelempolitika

               1.4.3.Várható eredmény(ek) és hatás(ok)

               Tüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/célcsoportokra.

                  Az EU–Szingapúr beruházásvédelmi megállapodás célja az EU és Szingapúr közötti beruházási környezet javítása. A megállapodás biztosítja az európai befektetők számára a Szingapúrban eszközölt beruházásaik magas szintű védelmét, miközben meghagyja az EU és Szingapúr szabályozásra és olyan jogos közpolitikai célok követésére vonatkozó jogát, mint például a közegészségügy, a biztonság és a környezetvédelem.

                  A megállapodás beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszert hoz létre, a polgárok és az ipar jelentős, méltányosabb, átláthatóbb és intézményesített beruházásivita-rendező rendszer iránti elvárásainak kielégítése érdekében. Az EU–Szingapúr beruházási megállapodás azon rendelkezései, amelyek hatással vannak az uniós költségvetésre, pontosan a beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszer létrehozásához és annak működési költségeihez kapcsolódnak.

               1.4.4.Eredmény- és hatásmutatók

               Tüntesse fel a javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő mutatókat.

                  A beruházásvédelmi megállapodás jogbiztonságot és kiszámíthatóságot teremt, ami várhatóan segíteni fogja az EU-t és Szingapúrt abban, hogy a beruházásokat a gazdaságuk alátámasztása érdekében odavonzzák és megtartsák.

               1.5.A javaslat/kezdeményezés indoklása

               1.5.1.Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek)

                  Az EU és Szingapúr közötti beruházásáramlás szintjének fenntartása vagy javítása.

               1.5.2.Az uniós részvételből adódó többletérték

                  2016-ban Szingapúrban az uniós közvetlen külföldi befektetések összesen mintegy 168 milliárd EUR-t tettek ki, ami a szingapúri közvetlen külföldi befektetések teljes állományának több mint egyötöde, így az EU Szingapúr legnagyobb külföldi befektetője. Ezzel szemben Szingapúr az EU harmadik legnagyobb ázsiai befektetője és hetedik legnagyobb külső befektetője: 2016-ban mintegy 88 milliárd EUR értékű befektetési állománnyal rendelkezett.

                  Az EU és Szingapúr szoros beruházási partnerekként élvezni fogják a beruházásvédelmi megállapodás által biztosított kedvezőbb beruházási környezetet. A megállapodás tartalmazza továbbá az EU beruházásvédelemre vonatkozó új megközelítésének és végrehajtási mechanizmusainak valamennyi újítását, amelyek nem szerepelnek a Szingapúr és az uniós tagállamok között jelenleg meglévő – és a beruházásvédelmi megállapodás által felváltandó – 12 kétoldalú beruházási szerződésben.

               1.5.3.Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága

                  Tárgytalan

               1.5.4.Egyéb releváns eszközökkel való összeegyeztethetőség és lehetséges szinergia

                  Tárgytalan

               1.6.Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

               ◻ A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik

               –◻ A javaslat/kezdeményezés időtartama: ÉÉÉÉ [HH/NN]-tól/-től ÉÉÉÉ [HH/NN]-ig

               –◻ Pénzügyi hatás: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig

               ☑ A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik

               –Beindítási időszak 2018-tól (figyelemmel a Tanács és az Európai Parlament általi megerősítésre)

               –azt követően: rendes ütem.

               1.7.Tervezett irányítási módszer(ek)
                  6

               ◻ Bizottság általi közvetlen irányítás

               –◻ a Bizottság szervezeti egységein keresztül, ideértve az uniós küldöttségek személyzetét

               –◻ végrehajtó ügynökségen keresztül

               ◻ Megosztott irányítás a tagállamokkal

               ☑ Közvetett irányítás a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatoknak a következőkre történő átruházásával:

               –◻ harmadik országok vagy az általuk kijelölt szervek

               –☑ nemzetközi szervezetek és ügynökségeik (nevezze meg);

               –◻ az EBB és az Európai Beruházási Alap;

               –◻ a költségvetési rendelet 208. és 209. cikkében említett szervek;

               –◻ közjogi szervek;

               –◻ magánjog alapján működő, közfeladatot ellátó szervek, olyan mértékben, amennyiben megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtanak;

               –◻ valamely tagállam magánjoga alapján működő, köz- és magánszféra közötti partnerség végrehajtásával megbízott és megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtó szervek;

               –◻ az EUSZ V. címének értelmében a KKBP terén konkrét fellépések végrehajtásával megbízott, és a vonatkozó alap-jogi aktusban meghatározott személyek.

               –Egynél több irányítási módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a „Megjegyzések” rovatban.

               Megjegyzések

                  Ami az EU–Szingapúr beruházásvédelmi megállapodásban szereplő beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszer pénzügyi kezelését illeti, egy meglévő struktúrához (nevezetesen az ICSID-hez) történik hozzájárulás annak érdekében, hogy azon keresztül legyenek folyósíthatók a beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszert alkotó bíráknak fizetendő rendelkezésre állási díjak. Csak konkrét vita felmerülése esetén testesülhet meg ügykezelési díj, a titkárságként működő ICSID szolgáltatásai máskülönben ingyenesek.

               2.IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK

               2.1.A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések

               Tüntesse fel a gyakoriságot és a feltételeket.

                  Az érintett szervezettel megkötött keretszerződés rendelkezései szerint.

               2.2.Irányítási és kontrollrendszer

               2.2.1.Felismert kockázat(ok)

                  Az érintett szervezettel megkötött keretszerződés rendelkezései szerint.

               2.2.2.A működő belső kontrollrendszerrel kapcsolatos információk

                  Az érintett szervezettel megkötött keretszerződés rendelkezései szerint. Különös tekintettel az alkalmazandó ellenőrzési szabályokra.

               2.2.3.Az ellenőrzések költsége és haszna, a várt hibaarány értékelése

                  A becsült pénzügyi hatást figyelembe véve nem azonosíthatók jelentős számszerűsíthető költségek vagy hasznok. A hozzájárulás a DG TRADE általános ellenőrzési rendszerének része lesz.

               2.3.A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések

               Tüntesse fel a meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket.

                  Az érintett szervezettel megkötött keretszerződés rendelkezései szerint. Ezenkívül a DG TRADE csalás elleni stratégiája alkalmazandó, amely külön pénzgazdálkodásról szóló fejezetet tartalmaz.

               3.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

               3.1.A többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások?

               ·Jelenlegi költségvetési sorok

               A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési sorok sorrendjében.

                        A többéves pénzügyi keret fejezete

                        Költségvetési sor

                        Kiadás
                           típusa

                        Hozzájárulás

                        Szám
                           4

                        diff./nem diff.
                           7

                        EFTA-országoktól
                           8

                        tagjelölt országoktól
                           9

                        harmadik országoktól

                        a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében

                        20.0201

                        Diff.

                        NEM

                        NEM

                        NEM

                        NEM

               ·Létrehozandó új költségvetési sorok

               A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési sorok sorrendjében.

                        A többéves pénzügyi keret fejezete

                        Költségvetési sor

                        Kiadás
                           típusa

                        Hozzájárulás

                        Szám
                           Tárgytalan

                        Diff./Nem diff.

                        EFTA-országoktól

                        tagjelölt országoktól

                        harmadik országoktól

                        a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében

                        Tárgytalan

                        IGEN/NEM

                        IGEN/NEM

                        IGEN/NEM

                        IGEN/NEM

               3.2.A kiadásokra gyakorolt becsült hatás

               3.2.1.A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        A többéves pénzügyi keret
                           fejezete

                        Szám

                        4

                        FŐIGAZGATÓSÁG: KERESKEDELMI FŐIGAZGATÓSÁG (DG TRADE)

                        2018.
                           év

                        2019.
                           év

                        2020.
                           év

                        2021.
                           év

                        A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető

                        ÖSSZESEN

                        • Operatív előirányzatok

                        Költségvetési sor száma: 20.0201

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        1.

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,800

                        Kifizetési előirányzatok

                        2.

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,800

                        Költségvetési sor száma

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        1 a.

                        –

                        –

                        –

                        –

                        Kifizetési előirányzatok

                        2a.

                        –

                        –

                        –

                        –

                        Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok
                           10

                        0

                        0

                        0

                        0

                        Költségvetési sor száma

                        3.

                        A többéves pénzügyi keret
                           a DG TRADE esetében

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        =1+1a +3

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,800

                        Kifizetési előirányzatok

                        =2+2a

                        +3

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,800

                        • Operatív előirányzatok ÖSSZESEN

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        4.

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,800

                        Kifizetési előirányzatok

                        5.

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,800

                        • Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN

                        6.

                        0

                        0

                        0

                        0

                        A többéves pénzügyi keret
                           4. FEJEZETÉHEZ tartozó
                           előirányzatok ÖSSZESEN

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        =4+ 6

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,800

                        Kifizetési előirányzatok

                        =5+ 6

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,800

               Amennyiben a javaslat/kezdeményezés több fejezetet is érint:

                        • Operatív előirányzatok ÖSSZESEN

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        4.

                        Kifizetési előirányzatok

                        5.

                        • Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN

                        6.

                        A többéves pénzügyi keret
                           1–4. FEJEZETÉHEZ tartozó
                           előirányzatok ÖSSZESEN
                           (Referenciaösszeg)

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        =4+ 6

                        Kifizetési előirányzatok

                        =5+ 6

                        A többéves pénzügyi keret
                           fejezete

                        5

                        „Igazgatási kiadások”

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        2018.
                           év

                        2019.
                           év

                        2020.
                           év

                        2021.
                           év

                        A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető

                        ÖSSZESEN

                        FŐIGAZGATÓSÁG: KERESKEDELMI FŐIGAZGATÓSÁG (DG TRADE)

                        • Humánerőforrás

                        0,134

                        0,134

                        0,134

                        0,134

                        0,536

                        • Egyéb igazgatási kiadások

                        0

                        0

                        0

                        0

                        DG TRADE ÖSSZESEN

                        Előirányzatok

                        0,134

                        0,134

                        0,134

                        0,134

                        0,536

                        A többéves pénzügyi keret
                           5. FEJEZETÉHEZ tartozó
                           előirányzatok ÖSSZESEN

                        (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat)

                        0,134

                        0,134

                        0,134

                        0,134

                        0,536

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        2018.
                           év

                        2019.
                           év

                        2020.
                           év

                        2021.
                           év

                        A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető

                        ÖSSZESEN

                        A többéves pénzügyi keret
                           1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó
                           előirányzatok ÖSSZESEN

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        0,334

                        0,334

                        0,334

                        0,334

                        1,336

                        Kifizetési előirányzatok

                        0,334

                        0,334

                        0,334

                        0,334

                        1,336

               3.2.2.Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

               –◻
                     A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok felhasználását

               –☑
                     A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja maga után:

               Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)

                        Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket

                        ⇩

                        2018.
                           év

                        2019.
                           év

                        2020
                           év

                        2021.
                           év

                        A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető

                        ÖSSZESEN

                        TELJESÍTÉSEK

                        Típus
                           11

                        Átlagos költség

                        Szám

                        Költség

                        Szám

                        Költség

                        Szám

                        Költség

                        Szám

                        Költség

                        Szám

                        Költség

                        Szám

                        Költség

                        Szám

                        Költség

                        Szám összesen

                        Összköltség

                        1. SZ. EGYEDI CÉLKITŰZÉS
                           12
                        ...

                        A beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszer működtetése

                        – Teljesítés

                        Titkárság

                        1

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,800

                        – Teljesítés

                        Ügy(ek)

                        –

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        – Teljesítés

                        Az 1. sz. egyedi célkitűzés részösszege

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,800

                        2. SZ. EGYEDI CÉLKITŰZÉS...

                        – Teljesítés

                        A 2. sz. egyedi célkitűzés részösszege

                        ÖSSZKÖLTSÉG

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,800

               3.2.3.Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

               3.2.3.1.Összegzés

               –◻
                     A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok felhasználását.

               –☑
                     A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után:

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        2018.
                           év

                        2019.
                           év

                        2020.
                           év

                        2021.
                           év

                        A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető

                        A többéves pénzügyi keret

                        5. FEJEZETÉHEZ tartozó
                           előirányzatok ÖSSZESEN

                        Humánerőforrás

                        0,134

                        0,134

                        0,134

                        0,134

                        0,536

                        Egyéb igazgatási kiadások

                        0

                        0

                        0

                        0

                        A többéves pénzügyi keret
                           5. FEJEZETÉNEK részösszege

                        A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó
                           13

                           előirányzatok ÖSSZESEN

                        Humánerőforrás

                        Egyéb igazgatási
                           kiadások

                        A többéves pénzügyi keret
                           5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó
                           előirányzatok

                        ÖSSZESEN

                        0,134

                        0,134

                        0,134

                        0,134

                        0,536

               A humánerőforrással és más igazgatási kiadásokkal kapcsolatos előirányzat-igényeket az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt előirányzatokkal és/vagy az adott főigazgatóságon belüli átcsoportosítással kell teljesíteni. A források adott esetben a költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal.

               3.2.3.2.Becsült humánerőforrás-szükségletek

               –◻
                     A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást.

               –☑
                     A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár:

               A becsléseket teljes munkaidős egyenértékben kell kifejezni

                        2018.
                           év

                        2019.
                           év

                        2020. év

                        2021. év

                        A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető

                        • A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak)

                        XX 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken)

                        1

                        1

                        1

                        1

                        XX 01 01 02 (a küldöttségeknél)

                        XX 01 05 01 (közvetett kutatás)

                        10 01 05 01 (közvetlen kutatás)

                        • Külső munkatársak teljes munkaidős egyenértékben (FTE) kifejezve
                           14

                        XX 01 02 01 (AC, END, INT a teljes keretből)

                        XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél)

                        XX 01 04 yy
                           15

                        – a központban

                        – a küldöttségeknél

                        XX 01 05 02 (AC, END, INT – közvetett kutatásban)

                        10 01 05 02 (AC, END, INT – közvetlen kutatásban)

                        Egyéb költségvetési sor (kérjük megnevezni)

                        ÖSSZESEN

                        1

                        1

                        1

                        1

               XX az érintett szakpolitikai terület vagy költségvetési cím.

               A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal.

               Az elvégzendő feladatok leírása:

                        Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak

                        A beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszer működésének nyomon követése

                        Külső munkatársak

               3.2.4.A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség

               –☑
                     A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel.

               –◻
                     A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átprogramozása.

               –◻
                     A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára.

               3.2.5.Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

               –A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást.

               –A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült társfinanszírozást irányozza elő:

               előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)

                        2018.
                           év

                        2019.
                           év

                        2020.
                           év

                        2021.
                           év

                        A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető

                        Összesen

                        Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet: A Szingapúri Köztársaság kormánya

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,800

                        Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,800

               3.3.A bevételre gyakorolt becsült hatás

               –☑
                     A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre.

               –◻
                     A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

               –☑
                     a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást

               –◻
                     a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        Bevételi költségvetési sor:

                        Az aktuális pénzügyi évben (B2016) rendelkezésre álló előirányzatok

                        A javaslat/kezdeményezés hatása
                           16

                        N.
                           év

                        N+1.
                           év

                        N+2.
                           év

                        N+3.
                           év

                        A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető

                        …………. jogcímcsoport

                        ……………

               Az egyéb címzett bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési sort (sorokat).

                  […]

               Ismertesse a bevételre gyakorolt hatás számításának módszerét.

                     (1)

                        Lásd az Európai Unió Bíróságának a C-600/14. sz., Németország kontra Tanács ügyben hozott ítélete (2017. december 5-i ítélet) 69. pontjában szereplő pontosítást.

                     (2)

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/html/145989.htm

                     (3)

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/html/153666.htm

                     (4)

                        tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based Management); tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based Budgeting).

                     (5)

                        A költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint.

                     (6)

                        Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletre való megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján:
                  http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_hu.html

                     (7)

                        Diff. = Differenciált előirányzatok / Nem diff. = Nem differenciált előirányzatok.

                     (8)

                        EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.

                     (9)

                        Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok.

                     (10)

                        Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.

                     (11)

                        A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.).

                     (12)

                        Az 1.4.2. szakaszban („Egyedi célkitűzés(ek)…”) leírtak szerint

                     (13)

                        Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.

                     (14)

                        AC=szerződéses alkalmazott; AL=helyi alkalmazott; END=kirendelt nemzeti szakértő; INT=kölcsönmunkaerő (átmeneti alkalmazott); JED=küldöttségi pályakezdő szakértő.

                     (15)

                        Az operatív előirányzatokból finanszírozott külső munkatársakra vonatkozó részleges felső határérték (korábban: BA-tételek).

                     (16)

                        A tradicionális saját források (vámok, cukorilletékek) tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek) csökkentett bruttó összegeket kell megadni.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.4.18.
            COM(2018) 195 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Szingapúri Köztársaság közötti beruházásvédelmi megállapodás Európai Unió nevében történő aláírásáról

               BERUHÁZÁSVÉDELMI MEGÁLLAPODÁS

               EGYRÉSZRŐL AZ EURÓPAI UNIÓ

               ÉS TAGÁLLAMAI,

               MÁSRÉSZRŐL A SZINGAPÚRI KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTT

               AZ EURÓPAI UNIÓ (a továbbiakban: az Európai Unió),

               A BELGA KIRÁLYSÁG,

               A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,

               A CSEH KÖZTÁRSASÁG,

               A DÁN KIRÁLYSÁG,

               A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,

               AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,

               ÍRORSZÁG,

               A HORVÁT KÖZTÁRSASÁG,

               A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,

               A SPANYOL KIRÁLYSÁG,

               A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,

               AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,

               A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,

               A LETT KÖZTÁRSASÁG,

               A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,

               A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,

               MAGYARORSZÁG,

               A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,

               A HOLLAND KIRÁLYSÁG,

               AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,

               A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,

               A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,

               ROMÁNIA,

               A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,

               A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,

               A FINN KÖZTÁRSASÁG,

               A SVÉD KIRÁLYSÁG, és

               NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,

                  egyrészről,

               A SZINGAPÚRI KÖZTÁRSASÁG, a továbbiakban: Szingapúr,

                  másrészről,

               a továbbiakban együttesen: a Felek,

               FELISMERVE az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Szingapúri Köztársaság között kötött partnerségi és együttműködési megállapodásban (a továbbiakban: EUSPCA) tükröződő közös alapelveken és értékeken nyugvó tartós és erős partnerségüket, valamint az Európai Unió és a Szingapúri Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodásban (a továbbiakban: EUSFTA) tükröződő lényeges gazdasági, kereskedelmi és befektetési kapcsolataikat;

               AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy tovább erősítsék kapcsolatukat, amely része átfogó kapcsolataiknak és azzal összhangban áll, és meggyőződve arról, hogy ez a megállapodás új környezetet biztosít majd a Felek közötti befektetés további fejlesztéséhez;

               ELISMERVE, hogy e megállapodás kiegészíti és előmozdítja majd a regionális gazdasági integráció érdekében tett erőfeszítéseket;

               AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy a fenntartható fejlődés célkitűzésével összhangban – annak gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi dimenziójában – erősítsék a gazdasági, kereskedelmi és a befektetések terén létesült kapcsolataikat és oly módon mozdítsák elő a befektetéseket, hogy figyelembe veszik a környezetvédelem és a munkaügyi védelem magas szintjét, valamint a kapcsolódó nemzetközileg elismert normákat és azon megállapodásokat, amelyeknek részes Felei;

               ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE elkötelezettségüket a fenntartható fejlődés és az átláthatóság iránt, az Európai Unió és a Szingapúri Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodásban foglaltak szerint;

               ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE az egyes Feleknek a legitim szakpolitikai célkitűzések, köztük a társadalmi, környezetvédelmi, biztonsági, közegészségügyi és -biztonsági, valamint a kulturális sokszínűség ösztönzésére és védelmére irányuló célkitűzések megvalósításához szükséges intézkedések elfogadására és végrehajtására vonatkozó jogát;

               ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE elkötelezettségüket az Egyesült Nemzetek Alapokmánya iránt, amelyet 1945. június 26-án San Franciscóban írtak alá, továbbá az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában kifejtett alapelvekre figyelemmel, amelyet az Egyesült Nemzetek Szervezetének Közgyűlése 1948. december 10-én fogadott el;

               ELISMERVE a nemzetközi kereskedelem és befektetések átláthatóságának fontosságát valamennyi érdekelt fél szempontjából;

               ÉPÍTVE azon vonatkozó jogaikra és kötelezettségeikre, amelyek a WTO-egyezmény, valamint egyéb többoldalú, regionális és kétoldalú megállapodások és intézkedések alapján állnak fenn, amelyeknek részes felei, különös tekintettel az EUSFTA-ra;

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN ÁLLAPODTAK MEG:

               ELSŐ FEJEZET

               CÉLKITŰZÉSEK ÉS ÁLTALÁNOS MEGHATÁROZÁSOK

               1.1. CIKK

               Célkitűzés

               E megállapodás célja, hogy e megállapodás rendelkezései szerint javítsa a Felek közötti beruházási környezetet.

               1.2. CIKK

               Fogalommeghatározások

               E megállapodás alkalmazásában:

               1.
                     „érintett beruházás”: olyan beruházás, amely valamelyik Fél érintett beruházójának közvetlen vagy közvetett tulajdonában áll, vagy valamelyik Fél érintett beruházójának közvetlen vagy közvetett ellenőrzése alatt áll a másik Fél területén
                  1
               .

               „beruházás”: minden olyan eszköz, amely rendelkezik egy beruházás jellemzőivel, ideértve az olyan jellemzőket is, mint a tőke vagy más források lekötése, az elvárt nyereség, a kockázatvállalás, illetve egy bizonyos időtartam. Egy beruházás a következő formákat öltheti:

               (a)
                     materiális és immateriális, ingó és ingatlan javak, valamint egyéb vagyoni jogok, többek között bérlet, jelzálog, zálog;

               (b)
                     vállalkozás, ideértve a fióktelepet, részvényeket és egyéb részesedéseket egy vállalkozáson belül, beleértve az abból eredő jogokat;

               (c)
                     kötvények, hitelek és más hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, ideértve az ezekből eredő jogokat;

               (d)
                     más pénzügyi eszközök, ideértve a származtatott pénzügyi eszközöket, határidős tőzsdei ügyleteket és opciós ügyleteket;

               (e)
                     kulcsrakész kivitelezésekről szóló szerződések, valamint építési, üzemeltetési, gyártási, koncessziós, bevételmegosztásról rendelkező és egyéb szerződések;

               (f)
                     pénz vagy egyéb eszközök, illetve bármely gazdasági értékkel rendelkező szerződéses teljesítés iránti igények;

               (g)
                     szellemitulajdon-jog
                  2
                és üzleti vagy cégérték; és

               (h)
                     tanúsítványok, engedélyek, jogosítványok és hasonló, a nemzeti jog alapján biztosított jogok, ideértve a természeti erőforrások felkutatására, megművelésére, kinyerésére vagy kiaknázására vonatkozó bármely koncessziót
                  3
               .

               A befektetett hozamokat beruházásként kell kezelni, amit nem érint az eszközök befektetésének vagy újrabefektetésének formája.

               2.
                     „érintett beruházó”: valamelyik Fél természetes személye
                  4
                vagy jogi személye, aki/amely beruházást eszközölt a másik Fél területén.

               3.
                     „egy Fél természetes személye”: szingapúri állampolgár vagy az Unió valamely tagállamának állampolgára az állama vonatkozó jogszabályai alapján;

               4.
                     bármely, a vonatkozó jogszabályok szerint szabályszerűen megalapított vagy más módon szervezett, profitorientált vagy nonprofit jogi személy, amely lehet akár magán, akár kormányzati tulajdonban, ideértve bármely társaságot, bizalmi vagyonkezelőt, partnerséget, közös vállalkozást, egyéni vállalkozást vagy egyesületet.

               5.
                     „uniós jogi személy” vagy „szingapúri jogi személy”: az Unió, vagy valamely uniós tagállam, illetve Szingapúr jogával összhangban létrehozott jogi személy, amelynek bejegyzett székhelye, központi ügyvezetése
                  5
                vagy üzleti tevékenységének központja az Unió, illetve Szingapúr területén található. Amennyiben a jogi személy csak bejegyzett székhelyét vagy központi igazgatását működteti az Unió vagy Szingapúr területén, akkor az ilyen jogi személy nem tekintendő az Unió vagy Szingapúr jogi személyének, kivéve, ha üzleti tevékenységeinek lényeges részét
                  6
                az Unió vagy Szingapúr területén végzi.

               6.
                     „intézkedés”: bármely törvény, rendelet, eljárás, előírás vagy gyakorlat.

               7.
                     „elbánás” vagy „intézkedés”
                  7
               : egy Fél által elfogadott vagy fenntartott intézkedés, ideértve a következőket:

               (a)
                     központi kormány, regionális vagy helyi önkormányzatok, és hatóságok; és

               (b)
                     a központi kormány, regionális vagy helyi önkormányzatok vagy hatóságok által átruházott jogosítványok alapján működő nem kormányzati testületek.

               8.
                     „hozamok”: valamennyi, egy beruházás vagy újraberuházás által eredményezett, vagy abból származó összeg, ideértve a nyereségeket, osztalékokat, tőkenyereséget, jogdíjakat, kamatokat, a szellemitulajdon-jogokból származó kifizetéseket, a természetben történő kifizetéseket és minden egyéb jogszerű bevételt.

               9.
                     „szabadon átváltható valuta”: a nemzetközi devizapiacokon széles körben forgalmazott és a nemzetközi ügyletekben széles körben használt valuta.

               10.
                     „letelepedés”:

               (a)
                     jogi személy alapítása, megszerzése vagy fenntartása; vagy

               (b)
                     fiók vagy képviseleti iroda létrehozása vagy fenntartása,

               a tartós gazdasági kapcsolatok létrehozása vagy fenntartása céljából, az egyik Fél területén gazdasági tevékenység végzése céljából.

               11.
                     „gazdasági tevékenység”: magában foglal minden gazdasági jellegű tevékenységet, kivéve az államhatalom gyakorlása során végzett tevékenységeket, azaz a nem üzleti alapon, illetve a nem egy vagy több gazdasági szereplővel versengve végzett tevékenységeket.

               12.
                     „uniós Fél”: az Unió vagy tagállamai, illetve az Unió és tagállamai az Európai Unióról szóló szerződésből és az Európai Unió működéséről szóló szerződésből eredő saját hatáskörükben.

               MÁSODIK FEJEZET

               BERUHÁZÁSVÉDELEM

               2.1. CIKK

               Hatály

               1.
                     Ez a fejezet alkalmazandó az érintett beruházókra és az alkalmazandó joggal összhangban eszközölt érintett beruházásokra, függetlenül attól, hogy az ilyen beruházásokra e megállapodás hatálybalépését megelőzően, vagy azt követően került-e sor
                  8
               .

               2.
                     E megállapodás egyéb rendelkezéseinek sérelme nélkül, a 2.3. cikk (Nemzeti elbánás) nem vonatkozik a valamelyik Fél által nyújtott támogatásokra, ideértve az államilag támogatott hiteleket, garanciákat és biztosítást.

               3.
                     A 2.3. cikk (Nemzeti elbánás) nem alkalmazandó a következőkre:

               (a)
                     a kormányszervek által, kormányzati célokra vásárolt áruk és szolgáltatások beszerzése, amennyiben nincs szó ezek kereskedelmi viszonteladásáról, illetve kereskedelmi értékesítésre szánt áruk vagy szolgáltatások nyújtásáról; vagy

               (b)
                     audiovizuális szolgáltatások;

               (c)
                     nem vonatkozik az államhatalom gyakorlása során végzett tevékenységekre a Felek vonatkozó területein. E megállapodás alkalmazásában az államhatalom gyakorlása során végzett tevékenység alatt bármely tevékenység értendő, kivéve azt a tevékenységet, amelyet kereskedelmi alapon vagy egy vagy több szolgáltatóval versenyezve végeznek.

               2.2. CIKK

               Beruházás és szabályozási intézkedések

               1.
                     A Felek újólag megerősítik azon jogukat, hogy területükön belül szabályozási intézkedéseket hozzanak olyan legitim szakpolitikai célkitűzések megvalósítása érdekében, mint például a közegészségügy, a szociális szolgáltatások, a közoktatás, a biztonság, a környezet vagy a közerkölcs védelme, a szociális vagy fogyasztóvédelem, a magánélet védelme és az adatvédelem, valamint a kulturális sokféleség előmozdítása és védelme.

               2.
                     Az egyértelműség kedvéért pusztán az a tény, hogy egy Fél szabályozási intézkedéseket hoz – ideértve azt is, hogy úgy módosítja saját jogszabályait, hogy az negatívan befolyásol egy beruházást vagy kihat egy beruházó várakozásaira, többek közt várható nyereségeire, önmagában még nem minősül az e fejezet szerinti kötelezettségek megsértésének.

               3.
                     Az egyértelműség kedvéért, valamely Fél arra vonatkozó döntése, hogy nem nyújt, nem hosszabbít meg vagy nem tart fenn egy támogatást vagy vissza nem térítendő támogatást:

               (a)
                     amennyiben a nemzeti jog szerint vagy egy szerződés alapján nem kerül sor semmilyen külön kötelezettségvállalásra, amely egy támogatás megítélésére, meghosszabbítására vagy fenntartására vonatkozik; vagy

               (b)
                     ha a határozat meghozatalára a támogatás biztosításához, meghosszabbításához vagy fenntartásához kapcsolódó feltételekkel összhangban kerül sor, amennyiben vannak ilyenek,

               az nem minősül e fejezet rendelkezései megsértésének.

               4.
                     Az egyértelműség kedvéért e fejezet egyik rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy kizárja bármelyik Fél számára, hogy a támogatás
                  9
                nyújtását megszüntesse vagy a támogatást visszafizettesse, ha az ilyen intézkedést az illetékes bíróság, közigazgatási bíróság vagy más illetékes hatóság
                  10
                rendelte el, továbbá nem értelmezhető úgy, hogy az érintett Fél kártalanítani köteles ezért a beruházót.

               2.3. CIKK

               Nemzeti elbánás

               1.
                     Az egyes Felek területükön a másik Fél érintett beruházóit és azok érintett beruházásait olyan elbánásban részesítik, amelyek nem kevésbé kedvezőek, mint az az elbánás, amelyet saját beruházóik és azok beruházásai számára hasonló helyzetben beruházásaik üzemeltetése, kezelése, irányítása, fenntartása, használata, haszonélvezete és értékesítése vagy az azokról való egyéb rendelkezés vonatkozásában biztosítanának.

               2.
                     Az (1) bekezdéstől eltérve az egyes Felek elfogadhatnak vagy fenntarthatnak valamely létesítmény üzemeltetésére, kezelésére, irányítására, használatára, haszonélvezetére és értékesítésére vagy az azokról való egyéb rendelkezésre vonatkozó intézkedéseket, amelyek nem állnak ellentétben az EUSFTA 8. fejezetének (Szolgáltatáskereskedelem, letelepedés és elektronikus kereskedelem) 8-A. és 8-B. mellékletében szereplő egyedi kötelezettségvállalások jegyzékében felsorolt kötelezettségvállalásaikkal
                  11
               , amennyiben az ilyen intézkedések:

               (a)
                     olyan intézkedések, amelyek legkésőbb e megállapodás hatálybalépését megelőzően kerültek elfogadásra;

               (b)
                     olyan, az a) pont szerinti intézkedések, amelyeket e megállapodás hatálybalépését követően folytatnak, helyettesítenek vagy módosítanak, feltéve, hogy az intézkedések folytatásuk, helyettesítésük vagy módosításukat követően ugyanannyira összeegyeztethetők az (1) bekezdéssel, mint folyatatásukat, helyettesítésüket vagy módosításukat megelőzően; vagy

               (c)
                     olyan intézkedések, amelyek nem tartoznak az a) vagy b) pont alá, feltéve, hogy nem olyan, érintett beruházásokra alkalmazzák azokat, amelyeket valamely Fél területén az ilyen intézkedések hatálybalépését megelőzően eszközöltek, vagy pedig nem olyan módon alkalmazzák azokat, amelyek az érintett beruházásokban veszteséget vagy kárt okoznak
                  12
               .

               3.
                     Az (1) és (2) bekezdéstől eltérve valamelyik Fél bevezethet vagy végrehajthat olyan intézkedéseket, amelyek által a másik Fél érintett beruházói vagy beruházásai azonos helyzetben kevésbé kedvezőbb elbánást tapasztalnak, mint a saját beruházók és beruházások, feltéve, hogy ezeket az intézkedéseket nem olyan módon alkalmazzák, hogy az az egyik Fél területén a másik Fél érintett beruházóival és beruházásaival szemben önkényes és jogtalan megkülönböztetéshez vagy az érintett beruházásokra vonatkozó rejtett korlátozáshoz vezet, amennyiben ezek az intézkedések:

               (a)
                     a közbiztonság vagy a közerkölcs védelméhez, illetve a közrend fenntartásához szükségesek
                  13
               ;

               (b)
                     az emberi, állati vagy növényi élet vagy egészség védelme;

               (c)
                     a kimerülő természeti erőforrások megőrzéséhez kapcsolódnak, amennyiben az ilyen intézkedéseket a hazai beruházók vagy beruházások korlátozásával összefüggésben léptetik hatályba;

               (d)
                     a művészeti, történelmi vagy régészeti értéket képviselő nemzeti kincsek védelme;

               (e)
                     azon törvények vagy rendeletek betartásának biztosításhoz szükségesek, amelyek nem ellentétesek e fejezet rendelkezéseivel, ideértve a következőkre vonatkozókat is:

               (i)
                     félrevezető vagy csalárd gyakorlatok megakadályozása vagy egy szerződés nem teljesítéséből adódó hatás kezelése;

               (ii)
                     az egyének személyiségi jogainak védelme a személyes adatok kezelése és terjesztése során, és az egyéni nyilvántartások és számlák titkosságának védelme;

               (iii)
                     biztonság;

               (f)
                     azt a célt szolgálják, hogy a másik Fél beruházói vagy beruházásai tekintetében biztosítsák a közvetlen adók hatékony vagy méltányos
                  14
                kivetését vagy beszedését.

               2.4. CIKK

               Előírt elbánás

               1.
                     Az egyes Felek saját területükön a másik Fél érintett beruházásai számára tisztességes és méltányos elbánást
                  15
               , valamint teljes körű védelmet és biztonságot biztosítanak a (2)–(6) bekezdéseknek megfelelően.

               2.
                     A tisztességes és méltányos elbánás (1) bekezdés szerinti biztosítására vonatkozó kötelezettség Fél általi megszegésének minősül, amennyiben egy intézkedés vagy intézkedéssorozat a következőket valósítja meg:

               (a)
                     az igazságszolgáltatás megtagadása
                  16
                büntető, polgári vagy közigazgatási eljárás során;

               (b)
                     a jogszerű eljárás súlyos megsértése;

               (c)
                     nyilvánvalóan önkényes viselkedés;

               (d)
                     zaklatás, kényszerítés, hatáskörrel való visszaélés vagy hasonló rosszhiszemű viselkedés.

               3.
                     Annak eldöntésekor, hogy megsértették-e a (2) bekezdés szerinti tisztességes és méltányos elbánási kötelezettséget, a Bíróság figyelembe veheti, hogy tett-e valamelyik Fél olyan konkrét vagy félreérthetetlen ajánlatot
                  17
                egy beruházónak egy érintett beruházás beindítása érdekében, amely jogos várakozásokat szült, és amelyekre az érintett beruházó támaszkodott, de amelyet a Fél ezt követően meghiúsított
                  18
               .

               4.
                     A Felek – valamelyik Fél kérelmére vagy a bizottság ajánlására – a 4.3. cikkben (Módosítások) meghatározott módosításokra vonatkozó eljárás szerint felülvizsgálják a tisztességes és méltányos elbánás biztosítására irányuló kötelezettség tartalmát, különösen azt, hogy a (2) bekezdésben felsoroltaktól eltérő elbánás is jelentheti-e a tisztességes és méltányos elbánás megsértését.

               5.
                     Az egyértelműség érdekében, a „teljes körű védelem és biztonság” csak a Félnek az érintett beruházók és beruházások fizikai biztonságával kapcsolatos kötelezettségére vonatkozik.

               6.
                     Ha valamely Fél saját maga, vagy valamely, a 1.2. cikk (Fogalommeghatározások) (7) bekezdésében említett jogalany által a másik Fél érintett beruházója részére az érintett beruházó valamely beruházása vagy egy ilyen beruházás tekintetében egyedi és kifejezett beleegyezését adja írásos szerződéses kötelezettségvállalás
                  19
                formájában, úgy ez a Fél az említett beleegyezés betartását nem hiúsíthatja meg, vagy nem gyengítheti meg az államhatalom gyakorlása által
                  20
               , méghozzá sem:

               (a)
                     szándékosan; vagy

               (b)
                     olyan módon, amely jelentősen megváltoztatja az írásos szerződéses kötelezettségvállalásban foglalt jogok és kötelezettségek egyensúlyát, kivéve, ha a Fél észszerű kártérítést biztosít annak érdekében, hogy az érintett beruházót vagy az érintett beruházást olyan helyzetbe hozza, mint amilyenben a meghiúsulás vagy gyengítés elmaradása esetében lett volna.

               7.
                     E megállapodás vagy egy ettől különböző nemzetközi megállapodás valamely más rendelkezésének megsértése nem jelenti e cikk megsértését.

               2.5. CIKK

               Veszteségek miatti kártalanítás

               1.
                     Valamely Fél érintett beruházói számára, amelyek beruházásai háború vagy egyéb fegyveres konfliktus, szükségállapot, zavargás vagy más hasonló, a másik Fél területén lejátszódó esemény miatt veszteségeket szenvednek, a másik Fél a jóvátétel, kárpótlás, kártalanítás vagy más kárrendezés tekintetében legalább olyan kedvező elbánást biztosít, mint amelyet saját beruházói vagy bármely harmadik ország beruházója számára biztosítana, attól függően, hogy az említettek közül melyik kedvezőbb az adott érintett beruházó számára.

               2.
                     Az (1) bekezdés sérelme nélkül, ha az egyik Fél érintett beruházói az (1) bekezdésben említett helyzetek bármelyikében veszteségeket szenvednek a másik Fél területén a következőkből eredően:

               (a)
                     érintett beruházásainak vagy annak részeinek lefoglalása a másik Fél fegyveres erői vagy hatóságai által; vagy

               (b)
                     érintett beruházásainak vagy annak részeinek megsemmisítése a másik Fél fegyveres erői vagy hatóságai által, amit az adott helyzet nem tett szükségessé;

               úgy az egyik Fél érintett beruházói a másik Fél általi jóvátételben vagy kárpótlásban részesülnek.

               2.6. CIKK

               Kisajátítás
                  21

               1.
                     Az egyik Fél a másik Fél érintett beruházóinak érintett beruházásait – sem közvetlen, sem közvetett módon – nem államosíthatja, nem sajátíthatja ki vagy vetheti alá más, az államosítás vagy a kisajátítás hatásával egyenértékű hatással járó intézkedésnek (a továbbiakban: kisajátítás), kivéve a következők esetén:

               (a)
                     közérdekű cél;

               (b)
                     összhangban egy jogszerű eljárással;

               (c)
                     megkülönböztetésmentesség alapján; és

               (d)
                     a (2) bekezdésnek megfelelő, azonnali, megfelelő és hatékony kártalanítás fizetése ellenében.

               2.
                     A kártalanítás összege az érintett beruházás közvetlenül a kisajátítás vagy a tervezett kisajátítás nyilvánosságra kerülését megelőző piaci értékének, valamint az üzletileg észszerű, megfelelő kamatláb szerint számított kamatoknak felel meg, a kisajátítás és a fizetés közötti időtartam figyelembevételével. Biztosítani kell, hogy az ilyen kártalanítás – összhangban a 2.7. cikkel (Átutalás) – eredményesen realizálható és szabadon átruházható legyen, és késedelem nélkül kerüljön rá sor.

               A piaci érték méltányos megállapításához alkalmazott értékmegállapítási szempontok között kell szerepelnie a vállalkozás folytatásának feltételezésével számított értéknek, az eszközértéknek – ideértve a tárgyi eszközök bejelentett adóértékét is, és adott esetben egyéb szempontoknak is.

               3.
                     Ez a cikk nem alkalmazandó az olyan kényszerengedélyekre, amelyek kibocsátására a szellemitulajdon-joggal kapcsolatban került sor, amennyiben az ilyen kibocsátás a TRIPS-megállapodással összhangban áll.

               4.
                     Az érintett beruházó kérésére az intézkedést meghozó Fél igazságügyi hatósága vagy más független hatósága valamennyi kisajátítási, illetve értékelési intézkedést felülvizsgálja.

               2.7. CIKK

               Átutalás

               1.
                     Mindegyik Fél lehetővé teszi az érintett beruházáshoz kapcsolódó valamennyi átutalást, amelyet szabadon átváltható pénznemben, korlátozás vagy késedelem nélkül kell végrehajtani. Az ilyen átutalások közé a következők tartoznak:

               (a)
                     tőkehozzájárulások, mint a tőkeösszeg és az érintett beruházás fenntartására, fejlesztésére és bővítésére szolgáló további források;

               (b)
                     az érintett beruházás vagy az érintett beruházás bármely részének vagy az érintett beruházás részleges vagy teljes felszámolásából származó nyereségek, osztalékok, tőkenyereségek és egyéb hozamok, bevételek;

               (c)
                     kamatok, jogdíjfizetések, igazgatási díjak, a műszaki segítségnyújtás díjai és egyéb díjak;

               (d)
                     az érintett beruházó vagy annak érintett beruházása által kötött szerződés, ideértve a hitelmegállapodás szerint eszközölt kifizetéseket;

               (e)
                     az érintett beruházással kapcsolatosan külföldről felvett és az ahhoz kapcsolódó feladatokat ellátó személyzet illetménye és egyéb javadalmazása;

               (f)
                     a 2.6. cikk (Kisajátítás) és a 2.5. cikk (Veszteségek miatti kártalanítás) szerinti kifizetések;

               (g)
                     a 3.18. cikkből (Ítélet) eredő kifizetések.

               2.
                     E cikk egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az megakadályozza azt, hogy valamelyik Fél méltányos és megkülönböztetésmentes módon alkalmazza a következőkhöz kapcsolódó saját jogszabályait:

               (a)
                     csőd, fizetésképtelenség vagy a hitelezők jogainak védelme;

               (b)
                     értékpapírok, határidős és opciós szerződések, valamint derivatívák kibocsátása, az azokkal való kereskedelem és ügyletek;

               (c)
                     pénzügyi jelentés készítése vagy feljegyzés megőrzése az ügyletekről, ha ez a végrehajtás vagy a pénzügyi szabályozó hatóságok részére történő segítségnyújtás érdekében szükséges;

               (d)
                     bűncselekmények;

               (e)
                     a bírósági vagy közigazgatási eljárásokban hozott végzések vagy ítéletek betartásának biztosítása.

               (f)
                     szociális biztonság, állami nyugdíjbiztosítás vagy kötelező megtakarítási rendszerek; vagy

               (g)
                     adózás.

               3.
                     Ha a tőkemozgások – kivételes körülmények között – súlyos nehézségeket okoznak vagy súlyos nehézségek okozásával fenyegetnek bármely Fél gazdaság- és monetáris politikájára vagy árfolyam-politikájára nézve, az érintett Fél átmenetileg az átutalásokat érintő védintézkedéseket hozhat. Az említett intézkedések feltétlenül szükségesek, időtartamuk semmilyen esetben sem haladja meg a hat hónapot
                  22
               , és nem jár önkényes vagy indokolatlan megkülönböztetéssel a hasonló helyzetben lévő Fél és nem-Fél között.

               A védintézkedéseket elfogadó Fél haladéktalanul tájékoztatja a másik Felet, és a lehető legkorábban bemutatja az intézkedések megszüntetésére vonatkozó ütemezést.

               4.
                     Amennyiben valamelyik Félnek súlyos nehézségei vannak a fizetési mérleggel és a külső finanszírozással kapcsolatban, illetve ennek veszélye fenyeget, korlátozó intézkedéseket fogadhat el és tarthat fenn a beruházásokkal összefüggő átutalásokkal kapcsolatban.

               5.
                     A Felek törekednek arra, hogy elkerüljék az (4) bekezdésben említett korlátozó intézkedések alkalmazását. A (4) bekezdés szerint elfogadott vagy fenntartott korlátozó intézkedések nem megkülönböztetőek és korlátozott időtartamúak, továbbá nem haladják meg azt a mértéket, ami a fizetési mérleg és a külső finanszírozás helyzetének helyreállításához szükséges. A korlátozó intézkedések összhangban vannak a Kereskedelmi Világszervezetet (WTO) létrehozó, 1994. április 15-i Marrákesi Egyezményben (a továbbiakban: WTO-egyezmény) megállapított feltételekkel, és adott esetben összeegyeztethetők a Nemzetközi Valutaalap alapokmányával.

               6.
                     Minden Fél, amelyik a (4) bekezdés szerint korlátozó intézkedéseket tart fenn vagy fogadott el, haladéktalanul értesíti azokról és azok változásairól a másik Felet.

               7.
                     Korlátozások (4) bekezdés szerinti elfogadása vagy fenntartása esetén haladéktalanul konzultációt kell tartani a bizottságban. E konzultáció értékeli az érintett Fél fizetési mérlegének helyzetét és a (4) bekezdés alapján elfogadott vagy fenntartott korlátozó intézkedéseket, figyelembe véve többek között az olyan tényezőket, mint:

               (a)
                     a fizetési mérleggel és a külső finanszírozással kapcsolatos nehézségek természete és mértéke;

               (b)
                     a külső gazdasági és kereskedelmi környezet; vagy

               (c)
                     a rendelkezésre álló alternatív korrekciós intézkedések.

               A konzultáció során megvizsgálják, hogy a korlátozó intézkedések megfelelnek-e a (4) és (5) bekezdésnek. Az árfolyamra, monetáris tartalékokra és a fizetési mérlegre vonatkozóan a Nemzetközi Valutaalap (a továbbiakban: IMF) által rendelkezésre bocsátott valamennyi statisztikai és egyéb ténymegállapítást el kell fogadni, és a következtetések alapjául az Alap által az érintett Fél fizetési mérlegéről és külső finanszírozási helyzetéről készített felméréseket kell használni.

               2.8. CIKK

               Jogátruházás

               Amennyiben az egyik Fél, vagy a Fél nevében eljáró ügynökség kifizetést teljesít garancia, biztosítási szerződés vagy a kártalanítás más formájának keretében, amelyet egy beruházásra tekintettel kötött vagy nyújtott, a másik Fél – egy ilyen beruházás tekintetében – elismeri bármely jog vagy jogcím átruházását. A Fél, illetve az Ügynökség a beruházó eredeti jogának vagy követelésének a mértékéig jogosult az engedményezett, illetve átruházott jog vagy követelés gyakorolására. Az ilyen átruházott jogok gyakorolására a Fél vagy az ügynökség vagy a beruházó jogosult, amennyiben a Fél vagy az ügynökség erre felhatalmazást ad.

               HARMADIK FEJEZET

               VITARENDEZÉS

               A. SZAKASZ

               A BERUHÁZÓK ÉS A FELEK KÖZÖTTI VITARENDEZÉS

               3.1. CIKK

               Hatály és fogalommeghatározások

               1.
                     Ez a szakasz alkalmazandó a felperes egyik fél és az alperes másik fél közötti jogvitára, amelyet a Második fejezet (Beruházásvédelem) rendelkezéseit állítólag megsértő bánásmód
                  23
                miatt kezdeményeztek, amely feltehetően veszteséget vagy kárt okozott a felperes vagy annak helyben alapított vállalkozása számára.

               2.
                     Eltérő rendelkezés hiányában e szakasz alkalmazásában:

               (a)
                     „jogvitát folytató felek”: a felperes és az alperes;

               (b)
                     „felperes”: az egyik Fél beruházója, amely benyújtja, vagy már benyújtotta az e szakasz szerinti keresetet, és amely vagy:

               (i)
                     saját nevében jár el; vagy

               (ii)
                     a c) pont szerinti helyben létesített vállalkozás nevében jár el, amelynek tulajdonosa vagy amely ellenőrzése alatt áll
                  24
               ;

               (c)
                     „helyben alapított vállalkozás”: az egyik Fél beruházója tulajdonában vagy irányítása alatt álló jogi személy
                  25
               , amelyet a másik Fél területén hoztak létre;

               (d)
                     „jogvitát nem folytató fél”: vagy Szingapúr, amennyiben az alperes az Unió vagy az Unió valamely tagállama; vagy az Unió, amennyiben Szingapúr az alperes;

               (e)
                     „alperes”: vagy Szingapúr, vagy az uniós Fél esetében vagy az Unió vagy az Unió tagállama, a 3.5. cikknek (Szándéknyilatkozat) megfelelő értesítés szerint. és

               (f)
                     „harmadik fél általi finanszírozás”: bármilyen olyan természetes vagy jogi személy által nyújtott finanszírozás, aki vagy amely nem jogvitát folytató fél, de megállapodik valamelyik jogvitát folytató féllel arról, hogy részben vagy teljesen finanszírozza az eljárást adomány vagy vissza nem fizetendő támogatás formájában, részesedés vagy a jogvita kimenetelétől függő ellenszolgáltatás ellenében.

               3.2. CIKK

               Békés rendezés

               Törekedni kell a jogviták lehetőség szerint tárgyalások útján történő, békés rendezésére, amennyiben lehetséges még a 3.3. cikk (Konzultációk) szerinti konzultációk iránti kérelem benyújtását megelőzően. A békés rendezésről bármikor, így az e szakasz szerinti vitarendezési eljárás kezdetét követően is meg lehet állapodni.

               3.3. CIKK

               Konzultációk

               1.
                     Ha valamely jogvitát nem lehet megoldani a 3.2. cikkben (Békés rendezés) meghatározott módon, a Második fejezet (Beruházásvédelem) rendelkezésének megsértését állító Fél felperese konzultációk iránti kérelemmel fordulhat a másik Félhez.

               2.
                     A konzultációk iránti kérelem a következő információkat tartalmazza:

               (a)
                     a felperes neve és címe, továbbá amennyiben a kérelem benyújtására egy helyben alapított vállalkozás nevében kerül sor: a helyben alapított vállalkozás neve, címe és a cégbejegyzés helye;

               (b)
                     a Második fejezet (Beruházásvédelem) állítólagosan megsértett rendelkezései;

               (c)
                     a jogvita jogi és ténybeli alapja, ideértve a Második fejezet (Beruházásvédelem) rendelkezéseinek állítólagos megsértését jelentő bánásmódot; és

               (d)
                     a korrekciós intézkedések és a felperes vagy az általa helyben alapított vállalkozás számára a rendelkezések említett megsértése által állítólagosan okozott veszteség vagy kár becsült mértéke.

               3.
                     A konzultációk iránti kérelem benyújtására vonatkozó határidők:

               (a)
                     azon időpontot követő 30 hónap, amikor a felperes, vagy adott esetben a helyben alapított vállalkozás először szerzett tudomást vagy először kellett volna tudomást szereznie a Második fejezet (Beruházásvédelem) rendelkezéseinek állítólagos megsértését jelentő bánásmódról; vagy

               (b)
                     abban az esetben, ha olyankor vették igénybe a nemzeti jogorvoslati lehetőségeket, amikor az a) pontban említett időszak már letelt, a helyi jogorvoslati lehetőségek igénybevételének a felperes, vagy adott esetben a helyben alapított vállalkozás általi megszüntetését követő egy év; és minden esetben legkésőbb 10 évvel azt követően, hogy a felperes, vagy adott esetben a helyben alapított vállalkozás először szerzett tudomást vagy először kellett volna tudomást szereznie a Második fejezet (Beruházásvédelem) rendelkezéseinek állítólagos megsértését jelentő bánásmódról.

               4.
                     Ha a felperes nem nyújtott be a 3.6. cikk (Bírósági eljárás iránti kereset benyújtása) szerinti, bírósági eljárás iránti keresetet a konzultációk iránti kérelem benyújtásától számított tizennyolc hónapon belül, úgy kell tekinteni, hogy a felperes visszavonta a konzultációk iránti kérelmét, a bírósági eljárásra irányuló esetleges szándéknyilatkozatát, továbbá lemondott egy ilyen kereset benyújtására vonatkozó jogairól. A konzultációkban részt vevő felek megállapodhatnak az említett időszak meghosszabbításáról.

               5.
                     A kereset nem nyilvánítható elfogadhatatlanná a (3) és (4) bekezdésben említett határidők túllépése alapján, ha a felperes bizonyítani tudja, hogy – az esettől függően – a konzultációk iránti kérelem vagy a bírósági eljárás iránti kereset meghiúsulását a felperesnek a másik Fél szándékos intézkedéseiből eredő intézkedésképtelensége okozta, feltéve, hogy a felperes az erre utaló bizonyítékokat intézkedési képességének visszanyerését követően haladéktalanul benyújtja.

               6.
                     Ha a konzultációk iránti kérelem e megállapodásnak az Unió vagy az Unió bármely tagállama általi állítólagos megsértésére vonatkozik, a kérelmet az Unióhoz kell eljuttatni.

               7.
                     A jogvitát folytató felek adott esetben videokonferencia útján vagy más módon is egyeztethetnek, például abban az esetben, ha a beruházó kis- vagy középvállalkozás.

               3.4. CIKK

               Közvetítés és alternatív vitarendezés

               1.
                     A jogvitát folytató felek bármikor, így a szándéknyilatkozat beérkezését megelőzően is megállapodhatnak arról, hogy közvetítést vesznek igénybe.

               2.
                     A közvetítés igénybevétele önkéntes, és nem érinti a jogvitát folytató fél jogi helyzetét.

               3.
                     A közvetítés a 6. mellékletben (A beruházók és a Felek közötti közvetítési mechanizmus) meghatározott szabályok vagy egyéb, a jogvitát folytató felek által megállapítható szabályok alapján történhet. A 6. mellékletben (A beruházók és a Felek közötti közvetítési mechanizmus) említett valamennyi határidő módosítható a jogvitát folytató felek kölcsönös egyetértésével.

               4.
                     A közvetítő kijelölése a jogvitát folytató felek megállapodása alapján vagy a 6. melléklet (A beruházók és a Felek közötti közvetítési mechanizmus) 3. cikkével (A közvetítő kijelölése) összhangban történik. A közvetítők megfelelnek a 7. mellékletnek (A Bíróság, a Fellebbviteli Bíróság tagjai és a közvetítők magatartási kódexe).

               5.
                     A jogvitát folytató felek törekednek arra, hogy a közvetítő kinevezését követő hatvan napon belül kölcsönösen elfogadott megoldást találjanak.

               6.
                     Ha a jogvitát folytató felek megállapodnak a közvetítés igénybevételéről, a 3.3. cikk (Konzultációk) (3) és (4) bekezdése nem alkalmazandó a közvetítés igénybevételéről való megállapodás napja, valamint 30 nappal az azt követő nap között, hogy a jogvitát folytató felek valamelyike a közvetítés megszüntetése mellett dönt és ezt levélben közli a közvetítővel és a jogvitát folytató másik féllel.

               7.
                     Az e cikkben foglaltak nem akadályozzák meg a jogvitát folytató feleket abban, hogy igénybe vegyék az alternatív vitarendezés egyéb formáit.

               3.5. CIKK

               Szándéknyilatkozat

               1.
                     Amennyiben a jogvitát nem sikerül rendezni a konzultációk iránti kérelem benyújtását követő három hónapon belül, a felperes szándéknyilatkozatot nyújthat be, amelyben írásban rögzíti a vitarendezés iránti szándékát, valamint közli a következő információkat:

               (a)
                     a felperes neve és címe, továbbá amennyiben a kérelem benyújtására egy helyben alapított vállalkozás nevében kerül sor: a helyben alapított vállalkozás neve, címe és a cégbejegyzés helye;

               (b)
                     a Második fejezet (Beruházásvédelem) állítólagosan megsértett rendelkezései;

               (c)
                     a jogvita jogi és ténybeli alapja, ideértve a Második fejezet (Beruházásvédelem) rendelkezéseinek állítólagos megsértését jelentő bánásmódot; és

               (d)
                     a korrekciós intézkedések és a felperes vagy az általa helyben alapított vállalkozás számára a rendelkezések említett megsértése által állítólagosan okozott veszteség vagy kár becsült mértéke.

               A szándéknyilatkozatot az esettől függően az Uniónak vagy Szingapúrnak kell elküldeni.

               2.
                     Ha a szándéknyilatkozatot az Uniónak küldték el, az Unió a nyilatkozat átvételétől számított két hónapon belül eldönti az alperesi jogállást. Az Unió haladéktalanul tájékoztatja a felperest az alperesi jogállás eldöntéséről, ami alapján a felperes benyújthatja a 3.6. cikk (Bírósági eljárás iránti kereset benyújtása) szerinti keresetet.

               3.
                     Arra az esetre, ha nem döntötték el az alperesi jogállást a (2) bekezdés szerint, a következő alkalmazandó:

               (a)
                     ha a szándéknyilatkozat kizárólag az Unió valamely tagállama általi elbánásra utal, az adott tagállam jár el alperesi minőségben,

               (b)
                     ha a szándéknyilatkozat kizárólag az Unió valamely intézménye, szerve vagy ügynöksége általi elbánásra utal, az Unió jár el alperesi minőségben.

               4.
                     Akár az Unió, akár valamely tagállam jár el alperesi minőségben, sem az Unió, sem az érintett tagállam nem minősítheti a keresetet elfogadhatatlannak, illetőleg nem állíthatja más módon, hogy a kereset vagy az ítélet megalapozatlan vagy érvénytelen, arra hivatkozva, hogy a megfelelő alperes az Unió lenne vagy lett volna az érintett tagállam helyett, illetve fordítva.

               5.
                     Az egyértelműség érdekében e megállapodás, illetőleg az alkalmazandó vitarendezési szabályok nem gátolhatják az Unió és az érintett tagállam közötti teljes körű információcserét a jogvita vonatkozásában.

               3.6. CIKK

               Bírósági eljárás iránti kereset benyújtása

               1.
                     A felperes legkorábban a 3.5. cikk (Szándéknyilatkozat) szerinti szándéknyilatkozat keltétől számított legkésőbb három hónap elteltét követően nyújthatja be a Bírósághoz a keresetet a következő vitarendezési szabályok egyikének keretében
                  26
               :

               (a)
                     az 1965. március 18-i, az államok és más államok állampolgárai között keletkező beruházási viták rendezéséről szóló egyezmény (a továbbiakban ICSID-egyezmény), feltéve, hogy az alperes és a felperes állama is az ICSID-egyezmény részes fele;

               (b)
                     az ICSID-egyezmény, összhangban a Beruházási Viták Rendezésének Nemzetközi Központja Titkársága általi lefolytatásához szükséges kiegészítő intézkedésekre vonatkozó szabályokkal (a továbbiakban: az ICSID kiegészítő intézkedésekre vonatkozó szabályai), feltéve, hogy vagy az alperes, vagy a felperes állama az ICSID-egyezmény részes fele
                  27
               ;

               (c)
                     az Egyesült Nemzetek Nemzetközi Kereskedelmi Jogi Bizottságának (UNCITRAL) választottbírósági szabályai; vagy

               (d)
                     bármely egyéb szabály, amennyiben a jogvitát folytató felek erről megállapodnak.

               2.
                     E cikk (1) bekezdése magában foglalja az alperes beleegyezését a bírósági eljárás iránti kereset e szakasz szerinti benyújtásához. Az (1) bekezdés szerinti beleegyezés és a bírósági eljárás iránti keresetnek e szakasz szerinti benyújtását úgy kell tekinteni, hogy az megfelel:

               (a)
                     a jogvitát folytató felek írásbeli hozzájárulása tekintetében az ICSID-egyezmény II. fejezetében foglalt követelményeknek és az ICSID kiegészítő intézkedésekre vonatkozó szabályainak; és

               (b)
                     a külföldi választottbírósági ítéletek elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 1958. június 10-én New Yorkban kelt ENSZ-egyezmény (a továbbiakban: New York-i egyezmény) II. cikkében foglalt, írásos megállapodásra vonatkozó követelményeknek.

               3.7. CIKK

               A kereset benyújtásának feltételei

               1.
                     A kereset e szakasz alkalmazásában kizárólag akkor nyújtható be, ha:

               (a)
                     a kereset benyújtásához csatolják a felperesnek a vitarendezési eljáráshoz adott írásos beleegyezését az e szakaszban meghatározott eljárások szerint, továbbá a 3.6. cikk (Bírósági eljárás iránti kereset benyújtása) (1) bekezdésében említett fórumokra vonatkozó szabályok egyikének vitarendezési szabályként történő meghatározását;

               (b)
                     legalább hat hónap eltelt a 3.3. cikk (Konzultációk) szerinti konzultációk iránti kérelem benyújtását követően, és legalább három hónap eltelt a 3.5. cikknek (Szándéknyilatkozat) megfelelő szándéknyilatkozat benyújtását követően;

               (c)
                     a felperes által benyújtott konzultációk iránti kérelem és szándéknyilatkozat megfelel a 3.3. cikk (Konzultációk) (2) bekezdésének, illetőleg a 3.5. cikk (Szándéknyilatkozat) (1) bekezdésének;

               (d)
                     a jogvita jogi és ténybeli alapja tárgyát képezte a 3.3. cikk (Konzultációk) szerinti előzetes konzultációnak;

               (e)
                     a 3.6. cikk (Bírósági eljárás iránti kereset benyújtása) szerint benyújtott keresetben meghatározott valamennyi panasz a 3.5. cikk (Szándéknyilatkozat) szerinti bírósági eljárásra irányuló szándéknyilatkozatban meghatározott bánásmódra vonatkozik;

               (f)
                     a felperes:

               (i)
                     visszavonja a Bírósághoz, vagy bármely egyéb nemzeti vagy nemzetközi bírósághoz, nemzeti vagy nemzetközi jog hatálya alá tartozó igazságszolgáltatási fórumhoz benyújtott, a Második fejezet (Beruházásvédelem) rendelkezéseit állítólagosan megsértő bánásmódra vonatkozó bármely függőben lévő keresetét;

               (ii)
                     nyilatkozatot ad ki, miszerint nem fog előterjeszteni ilyen keresetet a jövőben; és

               (iii)
                     nyilatkozatot ad ki, miszerint nem fogja végrehajtani az e szakasz szerint hozott ítéletet annak jogerőre emelkedését megelőzően, és nem kéri az e szakasz alapján hozott ítélet elleni fellebbezést, annak felülvizsgálatát, felmentését, hatályon kívül helyezését, megsemmisítését, módosítását vagy bármely hasonló eljárás nemzetközi vagy hazai bíróság vagy igazságszolgáltatási fórum előtti kezdeményezését.

               2.
                     Az (1) bekezdés f) pontja alkalmazásában a „felperes” kifejezés a beruházóra, illetőleg adott esetben a helyben alapított vállalkozásra vonatkozik. Továbbá az (1) bekezdés f) pontjának i. alpontja alkalmazásában a „felperes” kifejezés magában foglalja az összes olyan személyt, amely közvetlen vagy közvetett részesedéssel rendelkezik a beruházóban, illetőleg adott esetben a helyben alapított vállalkozásban, vagy amely a beruházó, vagy adott esetben a helyben alapított vállalkozás irányítása alá tartozik.

               3.
                     Az alperes kérésére a Bíróság megállapítja saját joghatóságának hiányát, amennyiben a felperes nem tartja tiszteletben az (1) és (2) bekezdésben említett előírásokat vagy nyilatkozattételeket.

               4.
                     Az (1) bekezdés f) pontja nem gátolja a felperest abban, hogy a 3.6. cikkben (Bírósági eljárás iránti kereset benyújtása) említett valamely vitarendezési fórum előtti eljárásokat megelőzően, illetőleg az eljárások idején ideiglenes jogvédelmi intézkedésekért folyamodjon az alperessel szemben bíróságok vagy közigazgatási bíróságok előtt. E cikk alkalmazásában az ideiglenes jogvédelmi intézkedések kizárólagosan a felperes jogainak és érdekeinek védelmét szolgálják, és nem foglalják magukban sem a kártérítés fizetését, sem a jogvita tárgyát illető érdemi döntést.

               5.
                     Az egyértelműség érdekében a Bíróság megállapítja saját joghatóságának hiányát, amennyiben a jogvita eredete ténylegesen vagy nagy valószínűség szerint egy olyan időszakra tehető, amikor a felperes tulajdonjogot szerzett vagy megszerezte az irányítást a jogvita tárgyát képező beruházás fölött, és a bíróság a tényállás alapján úgy dönt, hogy a beruházás tulajdonjogának, illetve az a feletti irányításnak a megszerzése a felperes részéről azzal a céllal történt, hogy a kereset benyújtására e szakasz hatálya alatt kerüljön sor. Ez nem érinti azokat a joghatósággal kapcsolatos egyéb kifogásokat, amelyeket a Bíróság vizsgálhat.

               3.8. CIKK

               Harmadik fél általi finanszírozás

               1.
                     Harmadik fél általi finanszírozás esetében az ilyenből részesülő jogvitát folytató fél tájékoztatja a másik jogvitát folytató felet és a Bíróságot a finanszírozó harmadik fél nevéről és címéről.

               2.
                     Az értesítést a kereset benyújtásakor kell megtenni, vagy késedelem nélkül, amint a harmadik fél általi finanszírozásról szóló megállapodást megkötik, vagy adott esetben az adományt vagy támogatást nyújtják.

               3.9. CIKK

               Elsőfokú Bíróság

               1.
                     Elsőfokú Bíróság (a továbbiakban: Bíróság) kerül létrehozásra a 3.6. cikk (Bírósági eljárás iránti kereset benyújtása) alapján benyújtott keresetek tárgyalására.

               2.
                     A bizottság e megállapodás hatálybalépésekor kinevezi a Bíróság hat tagját. E megállapodás alkalmazásában:

               (a)
                     Az uniós Fél két tagot nevez ki;

               (b)
                     Szingapúr két tagot nevez ki; és

               (c)
                     Az uniós Fél és Szingapúr együttesen két tagot nevez ki, akik nem az Unió valamely tagállamának vagy Szingapúrnak az állampolgárai.

               3.
                     A bizottság dönthet a tagok számának a három többszörösével történő növeléséről vagy csökkentéséről. A további tagokat a (2) bekezdésekben leírtak szerint nevezik ki.

               4.
                     A tagoknak olyan képesítéssel kell rendelkezniük, amelyet saját országuk előír a bírói kinevezéshez, vagy elismert szakértelemmel rendelkező jogásznak kell lenniük. Szakértelemmel vagy tapasztalattal kell rendelkezniük a nemzetközi közjog területén. Kívánatos, hogy szakértelemmel rendelkezzenek különösen a nemzetközi beruházási jog, a nemzetközi kereskedelmi jog és a nemzetközi beruházásokkal vagy nemzetközi kereskedelmi megállapodásokkal kapcsolatban felmerült viták rendezése területén.

               5.
                     A tagokat nyolcéves időtartamra nevezik ki. Ugyanakkor közvetlenül az e megállapodás hatálybalépését követően kinevezett hat személy közül három, sorsolás útján megállapított személyt tizenkét éves időtartamra kell kinevezni. A megbízatás lejártakor a tagok kinevezése a bizottság határozata útján meghosszabbítható. A megüresedő helyeket az üresedések sorrendjében töltik be. Ha valakit olyan személy helyére jelölnek, aki nem töltötte ki a szolgálati idejét, elődje idejének végéig marad hivatalban. A Bíróság valamely tanácsában eljáró személy hivatali ideje lejártakor – a Bíróság elnökének engedélyével – továbbra is részt vehet a tanács munkájában az adott tanács eljárásainak lezártáig, és kizárólag e célból folytatódhat bírósági tagsága is.

               6.
                     A Bíróság elnöke és alelnöke felelős a szervezési kérdésekért; őket a (2) bekezdés c) pontja szerint kinevezett tagok közül sorshúzással, négyéves időtartamra nevezik ki. Tisztségüket rotációs alapon töltik be, melynek sorrendjét a bizottság elnöke által elvégzett sorshúzással határozzák meg. Az elnököt akadályoztatása esetén az alelnök helyettesíti.

               7.
                     A Bíróság három tagból álló tanácsban tárgyalja az ügyeket: egy tagot a (2) bekezdés a), egy tagot a (2) bekezdés b) és egy tagot pedig a (2) bekezdés c) pontja szerint neveznek ki. A tanács elnöki tisztjét a (2) bekezdés c) pontja szerint kinevezett tag tölti be.

               8.
                     A 3.6. cikk (Bírósági eljárás iránti kereset benyújtása) szerinti kereset benyújtásától számított 90 napon belül a Bíróság elnöke rotációs alapon kinevezi a Bíróságnak az ügyet tárgyaló tanácsát alkotó tagjait, biztosítva, hogy minden egyes tanács összetétele véletlenszerű legyen és ne legyen előre kiszámítható, ugyanakkor egyenlő esélyt biztosítva valamennyi tag számára tisztsége gyakorlására.

               9.
                     A (7) bekezdéstől eltérve a jogvitát folytató felek megegyezhetnek abban, hogy az ügyet a Bíróság egyetlen tagja tárgyalja, akit a (2) bekezdés c) pontja szerint kinevezett tagok közül a Bíróság elnöke nevez ki. Az alperes jóhiszeműen mérlegeli a felperestől érkező kérelmet, különös tekintettel arra, ha a felperes kis- vagy középvállalkozás, illetőleg amennyiben az igényelt kártérítés vagy kártalanítás mértéke viszonylag alacsony. Ilyen kérelmet a 3.6. cikk (Bírósági eljárás iránti kereset benyújtása) szerint benyújtott keresettel egyidejűleg lehet előterjeszteni.

               10.
                     A Bíróság megállapítja saját munkarendjét.

               11.
                     A Bíróság tagjainak gondoskodniuk kell arról, hogy rendelkezésre álljanak, és hogy képesek legyenek ellátni az e szakasz szerinti feladataikat.

               12.
                     Rendelkezésre állásuk biztosítása érdekében a Bíróság tagjai havi rendelkezésre állási díjazásban részesülnek, melynek mértékét a bizottság határozza meg. A Bíróság elnöke és adott esetben alelnöke a 3.10. cikk (Fellebbviteli Bíróság) (11) bekezdése szerint meghatározott díjjal egyenértékű díjazásban részesül a Bíróság elnöki funkcióinak az e szakasz értelmében történő betöltését szolgáló munkavégzés minden egyes napjáért.

               13.
                     A Bíróság elnökének és alelnökének járó rendelkezésre állási díjat és napidíjakat a Bíróság elnöki funkcióinak az e szakasz értelmében történő betöltését szolgáló munkavégzés során az ICSID titkársága által kezelt számlára mindkét Fél egyaránt megfizeti. Amennyiben az egyik Fél elmulasztja a díj megfizetését, a másik Fél dönthet úgy, hogy megfizeti a díjat. Minden ilyen hátralékot a megfelelő mértékű kamattal együtt kell megfizetni.

               14.
                     Kivéve, ha a bizottság a (15) bekezdés szerinti határozatot fogad el, a Bíróság valamely tanácsa tagjainak járó egyéb díjak és kiadások összegét az ICSID-egyezménynek a kereset benyújtása napján hatályos adminisztratív és pénzügyi szabályzata 14. cikkének (1) bekezdése szerint kell meghatározni, és azok viselésére a jogvitát folytató feleket a Bíróságnak a 3.21. cikk (Költségek) szerint kell köteleznie.

               15.
                     A bizottság határozat útján rendszeres fizetéssé alakíthatja a rendelkezésre állási díjazást és a többi díjat és kiadást. Ilyen esetben a tagok teljes munkaidőben teljesítenek szolgálatot, és a bizottság meghatározza díjazásukat és a kapcsolódó szervezési ügyeket. Ilyen esetben a tagok akár kereső, akár egyéb tevékenységet nem folytathatnak, kivéve, ha a Bíróság elnöke kivételesen mentességeket biztosít.

               16.
                     A Bíróság titkárságának szerepét az ICSID-titkárság tölti be, amely munkáját megfelelően segíti. E támogatás költségeit a Bíróság a 3.21. cikknek (Költségek) megfelelően a jogvitát folytató felek között osztja el.

               3.10. CIKK

               Fellebbviteli Bíróság

               1.
                     Egy állandó Fellebbviteli Bíróság kerül létrehozásra, amely elbírálja a Bíróság által hozott előzetes ítéletek ellen benyújtott fellebbezéseket.

               2.
                     A bizottság e megállapodás hatálybalépésekor kinevezi a Fellebbviteli Bíróság hat tagját. E megállapodás alkalmazásában:

               (a)
                     Az uniós Fél két tagot nevez ki;

               (b)
                     Szingapúr két tagot nevez ki; és

               (c)
                     Az uniós Fél és Szingapúr együttesen két tagot nevez ki, akik az Unió bármely tagállamának és Szingapúrnak az állampolgárai.

               3.
                     A bizottság dönthet a Fellebbviteli Bíróság tagjai számának a három többszörösével történő növeléséről vagy csökkentéséről. A további tagokat a (2) bekezdésekben leírtak szerint nevezik ki.

               4.
                     A Fellebbviteli Bíróság tagjainak olyan képesítéssel kell rendelkezniük, amelyet saját országuk előír a legfelsőbb bírói kinevezéshez, vagy elismert szakértelemmel rendelkező jogásznak kell lenniük. A tagok szakértelemmel vagy tapasztalattal rendelkeznek a nemzetközi közjog terén. Kívánatos, hogy szakértelemmel rendelkezzenek különösen a nemzetközi beruházási jog, a nemzetközi kereskedelmi jog és a nemzetközi beruházásokkal vagy nemzetközi kereskedelmi megállapodásokkal kapcsolatban felmerült viták rendezése területén.

               5.
                     A Fellebbviteli Bíróság tagjait nyolc évre nevezik ki. Ugyanakkor közvetlenül az e megállapodás hatálybalépését követően kinevezett hat személy közül három, sorsolás útján megállapított személyt tizenkét éves időtartamra kell kinevezni. A megbízatás lejártakor a tagok kinevezése a bizottság határozata útján meghosszabbítható. A megüresedő helyeket az üresedések sorrendjében töltik be. Ha valakit olyan személy helyére jelölnek, aki nem töltötte ki a szolgálati idejét, elődje idejének végéig marad hivatalban. A Fellebbviteli Bíróság valamely tanácsában eljáró személy hivatali ideje lejártakor – a Fellebbviteli Bíróság elnökének engedélyével – továbbra is részt vehet a tanács munkájában az adott tanács eljárásainak lezártáig, és kizárólag e célból folytatódhat fellebbviteli bírósági tagsága is.

               6.
                     A Fellebbviteli Bíróság elnöke és alelnöke felelős a szervezési kérdésekért. Őket a (2) bekezdés c) pontja szerint kinevezett Fellebbviteli Bírósági tagok közül sorshúzással, négyéves időtartamra nevezik ki. Tisztségüket rotációs alapon töltik be, melynek sorrendjét a bizottság elnöke által elvégzett sorshúzással határozzák meg. Az elnököt akadályoztatása esetén az alelnök helyettesíti.

               7.
                     A Fellebbviteli Bíróság három tagból álló tanácsban tárgyalja az ügyeket: egy tagot a (2) bekezdés a), egy tagot a (2) bekezdés b), egy tagot pedig a (2) bekezdés c) pontja szerint neveznek ki. A tanács elnöki tisztjét a (2) bekezdés c) pontja szerint kinevezett tag tölti be.

               8.
                     A Fellebbviteli Bíróság elnöke rotációs alapon kinevezi a Fellebbviteli Bíróságnak a fellebbezést tárgyaló tanácsát alkotó tagjait, biztosítva, hogy a tanács összetétele véletlenszerű legyen és ne legyen előre kiszámítható, ugyanakkor egyenlő esélyt biztosítva a Fellebbviteli Bíróság valamennyi tagjának tisztsége gyakorlására.

               9.
                     A Fellebbviteli Bíróság megállapítja saját munkarendjét.

               10.
                     A Fellebbviteli Bíróság tagjainak gondoskodniuk kell arról, hogy rendelkezésre álljanak, és hogy képesek legyenek ellátni az e szakasz szerinti feladataikat.

               11.
                     Rendelkezésre állásuk biztosítása érdekében a tagjai havi rendelkezésre állási díjazásban részesülnek és a tagként ledolgozott minden egyes napért díjat kapnak, melynek mértékét a bizottság határozatban állapítja meg. A Fellebbviteli Bíróság elnöke és adott esetben alelnöke díjat kap az e szakasz szerinti Fellebbviteli Bíróság elnöki funkcióinak betöltését szolgáló munkavégzés minden egyes napjáért.

               12.
                     A Fellebbviteli Bíróság elnökének és alelnökének járó rendelkezésre állási díjat és napidíjakat a Fellebbviteli Bíróság elnöki funkcióinak az e szakasz értelmében történő betöltését szolgáló munkavégzés során az ICSID titkársága által kezelt számlára a két Fél egyenlő mértékben fizeti. Amennyiben az egyik Fél elmulasztja a díj vagy a napidíjak megfizetését, a másik Fél dönthet úgy, hogy megfizeti a díjat. Minden ilyen hátralékot a megfelelő mértékű kamattal együtt kell megfizetni.

               13.
                     A bizottság határozat útján rendszeres állandó fizetéssé alakíthatja a rendelkezésre állási díjazást és a napidíjakat. Ilyen esetben a Fellebbviteli Bíróság tagjai teljes munkaidőben teljesítenek szolgálatot, és a bizottság meghatározza díjazásukat és a kapcsolódó szervezési ügyeket. Ilyen esetben a Fellebbviteli Bíróság tagjai akár kereső, akár egyéb tevékenységet nem folytathatnak, kivéve, ha a Fellebbviteli Bíróság elnöke kivételesen mentességeket biztosít.

               14.
                     Az ICSID titkárságának szerepét a Fellebbviteli Bíróság tölti be, amely munkáját megfelelően segíti. E támogatás költségeit a Bíróság a 3.21. cikknek (Költségek) megfelelően a jogvitát folytató felek között osztja el.

               3.11. CIKK

               Etika

               1.
                     A Bíróság és a Fellebbviteli Bíróság tagjait olyan személyek közül választják, akik függetlenségéhez nem fér kétség. A tagok nem állhatnak kapcsolatban egyetlen kormánnyal sem
                  28
                és elsősorban nem fogadhatnak el utasításokat semmilyen kormánytól vagy szervezettől a vita tárgyát képező ügyekben. Nem vehetnek részt olyan vita elbírálásában, amely közvetlen vagy közvetett összeférhetetlenséget eredményezne. A tagok megfelelnek a 7. melléklet (A Bíróság, a Fellebbviteli Bíróság tagjai és a közvetítők magatartási kódexe) rendelkezéseinek. Ezenkívül kinevezésüktől kezdve nem járhatnak el jogi képviselőként vagy valamely Fél által kinevezett szakértőként vagy tanúként semmilyen folyamatban lévő vagy új, e megállapodás vagy bármely más megállapodás, illetőleg nemzeti jogszabályok hatálya alá tartozó beruházásvédelemmel kapcsolatos vitában.

               2.
                     Ha valamely, jogvitát folytató fél úgy véli, hogy egy taggal kapcsolatban összeférhetetlenség merül fel, úgy a szóban forgó tagnak a Bíróság elnökévé vagy a Fellebbviteli Bíróság elnökévé történő kinevezésére vonatkozó kifogásolásról szóló értesítést nyújthat be. A kifogásolásról szóló értesítést a jogvitát folytató félnek a Bíróság vagy a Fellebbviteli Bíróság tanácsának összetételéről való értesítésétől számított 15 napon belül, vagy attól a naptól számított 15 napon belül kell megküldenie, amelyen tudomást szerzett a releváns tényekről, ha nem volt elvárható, hogy e tényekről tudomása legyen a tanács összeállításakor. A kifogásolásról szóló értesítésnek tartalmaznia kell az annak alapjául szolgáló indokokat.

               3.
                     Amennyiben a kifogásolt tag a kifogásról szóló értesítés napjától számított 15 napon belül úgy dönt, hogy nem mond le, a Bíróság elnöke és a Fellebbviteli Bíróság elnöke a jogvitát folytató felek meghallgatását, valamint azt követően, hogy a tagnak lehetőséget biztosít észrevételei közlésére, a kifogásról szóló értesítés napjától számított 45 napon belül határozatot hoz, és haladéktalanul értesíti a jogvitát folytató feleket és a tanács többi tagját.

               4.
                     A Bíróság elnöki tanácsához történő kinevezés elleni kifogásolásról a Fellebbviteli Bíróság elnöke hoz döntést és fordítva.

               5.
                     A Fellebbviteli Bíróság elnökének indokolással ellátott ajánlását követően a Felek a bizottság határozata útján dönthetnek úgy, hogy leváltják a Bíróság vagy a Fellebbviteli Bíróság tagját, amennyiben annak magatartása nem felel meg az (1) bekezdésben foglalt kötelezettségeknek, és összeegyeztethetetlen azzal, hogy az érintett személy továbbra is a Bíróság vagy a Fellebbviteli Bíróság tagja legyen. Amennyiben a szóban forgó magatartás állítólag a Fellebbviteli Bíróság elnökének tulajdonítható, úgy az Elsőfokú Bíróság elnöke indokolással ellátott ajánlást nyújt be. A 3.9. cikk (Elsőfokú Bíróság) (5) bekezdése és a 3.10. cikk (Fellebbviteli Bíróság) (4) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó az e bekezdés szerinti üres álláshelyek betöltésére vonatkozóan.

               3.12. CIKK

               Többoldalú vitarendezési mechanizmus

               A Felek egymással és a többi érdekelt kereskedelmi partnerrel együtt multilaterális beruházási igazságszolgáltatási fórumot és fellebbviteli mechanizmust hoznak létre a nemzetközi beruházásokkal kapcsolatos viták rendezése érdekében. Az ilyen multilaterális mechanizmus létrejöttét követően a bizottság határozatot fogad el arról, hogy az e szakasz szerinti beruházásokkal kapcsolatos vitákat a multilaterális mechanizmus alapján rendezik, és megteszi a megfelelő átmeneti intézkedéseket.

               3.13. CIKK

               Alkalmazandó jog és értelmezési szabályok

               1.
                     A Bíróság eldönti, hogy a kereset tárgyát képező bánásmód a Második fejezet (Beruházásvédelem) hatálya alá tartozó valamely kötelezettség megszegését jelenti-e.

               2.
                     A (3) bekezdést fenntartva a Bíróság ezt a megállapodást a szerződések jogáról szóló bécsi egyezmény és a Felekre alkalmazandó egyéb nemzetközi jogi szabályok és elvek szerinti értelmezésnek megfelelően alkalmazza
                  29
               .

               3.
                     Ha az értelmezés tekintetében komoly, e megállapodás tárgyát érintő aggályok merülnek fel, a bizottság a 4.1. cikk (Bizottság) (4) bekezdésének f) pontja szerint határozhat e megállapodás rendelkezéseinek értelmezéséről. A bizottság által elfogadott bármely értelmezés kötelező erejű a Bíróságra és a Fellebbviteli Bíróságra nézve, és valamennyi ítéletnek összhangban kell állnia ezzel a határozattal. A bizottság dönthet arról, hogy valamely értelmezés egy meghatározott időponttól kezdve kötelező erejű.

               3.14. CIKK

               Nyilvánvalóan jogalap nélküli keresetek

               1.
                     Az alperes legkésőbb harminc nappal a Bíróság tanácsának a 3.9. cikk (Elsőfokú Bíróság) szerinti létrehozását követően, és mindenképpen a Bíróság tanácsának első ülése előtt kifogást nyújthat be, miszerint a kereset nyilvánvalóan nélkülöz minden jogalapot.

               2.
                     Az alperes a lehető legpontosabban megindokolja a kifogást.

               3.
                     A Bíróság lehetőséget biztosít a jogvitát folytató felek számára a kifogással kapcsolatos állásfoglalásra, majd a bírósági tanács első ülésén vagy azt követően haladéktalanul határozatot vagy előzetes ítéletet hoz a kifogással kapcsolatosan.

               4.
                     Sem az említett eljárás, sem a Bíróság bármely határozata nem érinti az alperes azon jogát, hogy a 3.15. cikk (Megalapozatlan keresetek) szerint vagy az eljárás folyamán a kereset megalapozottságával kapcsolatban kifogással éljen, továbbá nem érinti a Bíróság arra vonatkozó hatáskörét sem, hogy más kifogásokat tárgyaljon előkérdésként.

               3.15. CIKK

               Jogilag megalapozatlan keresetek

               1.
                     A Bíróság arra vonatkozó hatáskörének sérelme nélkül, hogy más kifogásokat kezeljen előkérdésként, illetőleg az alperes arra vonatkozó jogának sérelme nélkül, hogy bármely megfelelő időpontban ilyen kifogásokat terjesszen elő, a Bíróság előzetes kérdésként foglalkozik az alperes bármely kifogásával, illetőleg határozatot hoz az alperes bármely arra irányuló kifogását illetően, miszerint valamely, e szakasz szerint előterjesztett kereset vagy annak bármely része jogi okokból nem vezethet a 3.6. cikk (Bírósági eljárás iránti kereset benyújtása) alapján a felperes javára hozott ítélethez, még abban az esetben sem, ha az állított tények igaznak bizonyultak. A Bíróság mérlegelhet a jogvitához nem tartozó bármely egyéb lényeges tényt is.

               2.
                     Az (1) bekezdés szerinti kifogást a Bírósághoz kell benyújtani a Bíróság tanácsának létrehozását követően a lehető leghamarabb, de legkésőbb abban az időpontban, amelyet a Bíróság az alperes számára a válaszirat vagy ellenkérelem előterjesztése céljára meghatározott, illetőleg a kereset módosulása esetén abban az időpontban, ameddig az alperesnek a módosított keresetre válaszolnia kell. Nem nyújtható be kifogás az (1) bekezdés alapján, ameddig függőben vannak a 3.14. cikk (Nyilvánvalóan jogalap nélküli keresetek) szerinti esetleges eljárások, kivéve, ha a Bíróság az eset körülményeinek értékelését követően engedélyezi az e cikk szerinti kifogás benyújtását.

               3.
                     Az (1) bekezdés szerinti kifogás kézhezvételét követően a Bíróság – amennyiben nem tekinti a kifogást nyilvánvalóan megalapozatlannak – felfüggeszti az ügy érdemi vizsgálatát, ütemtervet állít fel a kifogás vizsgálatára, amely összhangban áll az egyéb előkérdések vizsgálatára vonatkozó, általa már meghatározott esetleges ütemtervvel, és indoklással ellátott határozatot vagy ítéletet hoz a kifogás vonatkozásában.

               3.16. CIKK

               Az eljárások átláthatósága

               A 8. melléklet (A dokumentumokhoz, meghallgatásokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó szabályok, valamint harmadik személyek beadványok benyújtására vonatkozó joga) alkalmazandó az e szakasz szerinti vitákra.

               3.17. CIKK

               A megállapodás jogvitát nem folytató felei

               1.
                     A Bíróság befogadja, a megállapodás jogvitát nem folytató feleinek a szerződés értelmezésével kapcsolatos szóbeli vagy írásbeli beadványait, vagy a jogvitát folytató felekkel folytatott konzultációt követően felkérheti a megállapodás jogvitát nem folytató feleit az ilyen beadványok benyújtására.

               2.
                     A Bíróság semmilyen következtetést nem von le abból, ha nem kerül benyújtásra az (1) bekezdés szerinti beadvány, vagy nem érkezik válasz az említett felkérésre.

               3.
                     A Bíróság garantálja, hogy egy ilyen beadvány nem szakítja meg, vagy nem akadályozza szükségtelenül a bírósági eljárásokat, illetőleg nem okoz tisztességtelen hátrányt egyik jogvitát folytató fél számára sem.

               4.
                     A Bíróság garantálja továbbá, hogy a jogvitát folytató felek megfelelő lehetőséget kapnak arra, hogy állást foglaljanak a megállapodás jogvitát nem folytató fele által előterjesztett beadványával kapcsolatosan.

               3.18. CIKK

               Ítélet

               1.
                     Amennyiben a Bíróság úgy határoz, hogy a vita tárgyát képező elbánás a Második fejezet (Beruházásvédelem) hatálya alá tartozó valamely kötelezettség megszegését jelenti, a Bíróság ítéletében – külön vagy együttesen – kizárólag a következőket ítélheti meg
                  30
               :

               (a)
                     pénzbeli kártérítés, az adott esetben alkalmazandó kamatokkal; és

               (b)
                     tulajdon visszaszolgáltatása azzal a feltétellel, hogy az alperes a visszaszolgáltatás helyett megfizetheti a Bíróság által a Második fejezetnek (Beruházásvédelem) megfelelő mértékben meghatározott pénzbeli kártérítést és az adott esetben alkalmazandó kamatokat.

               2.
                     A pénzbeli kártérítés összege nem lehet magasabb, mint a felperes vagy adott esetben a helyben alapított vállalkozása által a Második fejezet (Beruházásvédelem) vonatkozó rendelkezéseinek megsértése következtében elszenvedett veszteség mértéke, csökkentve az érintett fél által már teljesített előzetes kártérítés vagy kártalanítás összegével. A Bíróság nem ítél meg büntető jellegű kártérítést.

               3.
                     Amennyiben a keresetet egy helyben létrehozott vállalkozás nevében nyújtották be, az ítélet a helyben létrehozott vállalkozásra irányul.

               4.
                     Általános szabályként a Bíróság előzetes ítéletet bocsát ki a kereset benyújtásának időpontjától számított 18 hónapon belül. Amennyiben a Bíróság úgy ítéli meg, hogy előzetes ítéletét nem tudja 180 hónapon belül meghozni, úgy írásban tájékoztatja a jogvitát folytató feleket a késedelem okairól, valamint arról a becsült időtartamról, amely alatt előzetes ítéletét módjában áll kibocsátani. Az előzetes ítélet akkor emelkedik jogerőre, amennyiben eltelt a kihirdetését követő 90 nap, és egyik jogvitát folytató fél sem nyújtott be fellebbezést az ítélet ellen a Fellebbviteli Bírósághoz.

               3.19. CIKK

               Jogorvoslati eljárás

               1.
                     A jogvitát folytató felek bármelyike előzetes ítélet ellen annak meghozatalától számított 90 napon belül nyújthat be fellebbezést a Fellebbviteli Bírósághoz. A fellebbezés indokai a következők:

               (a)
                     a Bíróság tévedett az alkalmazandó jogszabályok értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban;

               (b)
                     a Bíróság nyilvánvalóan tévedett a tények mérlegelésében, ideértve a vonatkozó nemzeti jogszabályok mérlegelését is; vagy

               (c)
                     az ICSID-egyezmény 52. cikkében szereplő indokok alapján, amennyiben azok nem tartoznak az a) vagy a b) pont hatálya alá.

               2.
                     Amennyiben a Fellebbviteli Bíróság nem ad helyt a fellebbezésnek, az előzetes ítélet jogerőre emelkedik. A Fellebbviteli Bíróság is visszautasíthatja a fellebbezést gyorsított eljárásban, amennyiben egyértelmű, hogy a fellebbezés nyilvánvalóan megalapozatlan. Ez esetben az előzetes ítélet emelkedik jogerőre.

               3.
                     Amennyiben a fellebbezés kellően megalapozott, úgy a Fellebbviteli Bíróság teljes mértékben vagy részben módosítja vagy visszavonja az előzetes ítéletben foglalt jogi ténymegállapításokat és következtetéseket. A Fellebbviteli Bíróság visszautalja az ügyet a Bírósághoz, pontosan megjelölve, hogyan módosította vagy vonta vissza a Bíróság releváns ténymegállapításait és következtetéseit. A Bíróságra nézve kötelezőek a Fellebbviteli Bíróság ténymegállapításai és következtetései, továbbá adott esetben a jogvitát folytató felek meghallgatását követően megfelelően felülvizsgálja előzetes ítéletét. A Bíróság törekszik arra, hogy az ügy visszautalását követő 90 napon belül kibocsássa felülvizsgált ítéletét.

               4.
                     Általános szabály, hogy a jogvitát folytató fél fellebbezési szándékának hivatalos bejelentésétől a Fellebbviteli Bíróság határozata kiadásának időpontjáig tartó eljárás nem haladhatja meg a 180 napot. Amennyiben a Fellebbviteli Bíróság úgy ítéli meg, hogy határozatát nem tudja 180 napon belül meghozni, úgy írásban tájékoztatja a jogvitát folytató feleket a késedelem okairól, valamint arról a becsült időtartamról, amely alatt határozatát módjában áll kibocsátani. Az eljárás semmiképp sem haladhatja meg a 270 napot.

               5.
                     A fellebbezést benyújtó jogvitát folytató fél biztosítékkal szolgál a fellebbezés költségeit illetően. A Fellebbviteli Bíróság elrendelheti, hogy a jogvitát folytató fél is szolgáltasson egyéb biztosítékot a költségeket illetően.

               6.
                     A 3.8. cikk (Harmadik fél általi finanszírozás) rendelkezései, a 8. melléklet (A dokumentumokhoz, meghallgatásokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó szabályok, valamint harmadik személyek beadványok benyújtására vonatkozó joga), a 3.17. cikk (A megállapodás jogvitát nem folytató fele) és a 3.21. cikk (Költségek) értelemszerűen alkalmazandók a fellebbezési eljárás tekintetében.

               3.20. CIKK

               Kártalanítás vagy egyéb kártérítés

               Az alperes védekezésként, viszontkeresetként, beszámítási jogként vagy egyéb oknál fogva nem tehet olyan kijelentést, miszerint az e szakasz alapján kezdeményezett jogvitában a felperes által megtéríttetni kívánt kár egészének vagy egy részének a megtérítésére vagy a kártalanításra biztosítási vagy garanciaszerződés alapján került vagy kerül sor. A Bíróság sem ad helyt egy ilyen kijelentésnek.

               3.21. CIKK

               Költségek

               1.
                     A Bíróság elrendeli, hogy az eljárás költségeit a jogvita pervesztes fele viseli. Kivételes körülmények esetén – és amennyiben az ügy körülményei alapján indokoltnak ítéli – a Bíróság feloszthatja a költségeket a jogvitát folytató felek között.

               2.
                     Az egyéb észszerű költségeket, ideértve a jogi képviselet és tanácsadás költségeit, a vesztes fél viseli, kivéve, ha a Bíróság úgy ítéli meg, hogy a költségek ilyen felosztása nem megfelelő az ügy körülményeire tekintettel.

               3.
                     Amennyiben a keresetnek csak részben adtak helyt, a megítélt költségeket ki kell igazítani annak megfelelően, hogy mekkora számban vagy terjedelemben ítélték meg a kereset megítélt részeit.

               4.
                     Ha a keresetet a 3.14. cikk (Nyilvánvalóan jogalap nélküli keresetek) vagy a 3.15. cikk (Jogilag megalapozatlan keresetek) alkalmazásában részben vagy egészben elutasítják, a Bíróság elrendeli, hogy valamennyi egy ilyen keresettel vagy annak részeivel összefüggő költséget, így különösen az eljárással összefüggő költségeket, és minden egyéb, észszerűen elfogadható költséget, ideértve a jogi képviselet és tanácsadás költségeit, a pervesztes fél viseli.

               5.
                     A bizottság mérlegelheti a díjakkal kapcsolatos kiegészítő szabályok elfogadását annak érdekében, hogy meghatározza a jogi képviselet és tanácsadás maximális költségeit, amelyet a jogvitát folytató vesztes fél bizonyos kategóriáinak kell viselnie. Az ilyen kiegészítő szabályok figyelembe veszik a felperes pénzügyi forrásait, aki/amely természetes személy vagy kis vagy középvállalkozás. A bizottság törekszik arra, hogy e kiegészítő szabályokat legkésőbb e megállapodás hatálybalépését követő egy éven belül elfogadja.

               3.22. CIKK

               Ítéletek érvényesítése

               1.
                     Az e szakasz szerint hozott ítélet nem érvényesíthető a 3.18. cikk (Ítélet) (4) bekezdése, a 3.19. cikk (Jogorvoslati eljárás) (2) bekezdése, vagy a 3.19. cikk (Jogorvoslati eljárás) (3) bekezdése értelmében annak jogerőre emelkedését megelőzően. A Bíróság által az e szakasz szerint meghozott jogerős ítéletek a jogvitát folytató felekre nézve kötelező erejűek, és azok ellen nem nyújtható be fellebbezési, felülvizsgálati, felmentési, hatályon kívül helyezési vagy egyéb jogorvoslati kérelem
                  31
               .

               2.
                     A Felek kötelező erejű ítéletként elismerik az e megállapodás szerint hozott ítéletet, és területükön valamely bíróságuk által hozott jogerős ítélet végrehajtásával azonos módon biztosítják a pénzbírsággal járó kötelezettség teljesítését.

               3.
                     Az ítélet végrehajtására azon terület joga szerinti hatályos végrehajtási szabályok vonatkoznak, ahol az ítélet végrehajtandó.

               4.
                     Az egyértelműség érdekében a Negyedik fejezet (Intézményi, általános és záró rendelkezések) 4.11. cikke (A közvetlen hatás hiánya) nem akadályozza meg az e szakasz szerint hozott ítéletek elismerését, végrehajtását és érvényesítését.

               5.
                     Az e szakasz szerint hozott jogerős ítélet a New York-i egyezmény I. cikkének értelmében vett, kereskedelmi jogviszonyból vagy ügyletből eredő jogvitával kapcsolatos választottbírósági ítéletnek minősül.

               6.
                     Az egyértelműség érdekében és az (1) bekezdés alapján: ha egy keresetet a 3.6. cikk (Bírósági eljárás iránti kereset benyújtása) (1) bekezdésének a) pontja alapján nyújtottak be vitarendezés céljából, az e szakasz szerint meghozott jogerős ítélet az ICSID-egyezmény IV. fejezetének 6. szakasza szerint meghozott ítéletnek minősül.

               3.23. CIKK

               A megállapodás feleinek szerepe

               1.
                     Egyik Fél sem nyújt diplomáciai védelmet és nem érvényesít nemzetközi jogi keresetet olyan jogvita vonatkozásában, amelyet az adott Fél egyik beruházója és a másik Fél egyhangúlag az e szakasz szerinti vitarendezés elé utal vagy utalt, kivéve, ha a másik az ilyen jogvita keretében hozott ítéletnek nem tesz eleget. Azok az informális diplomáciai jegyzékváltások, amelyek egyedüli célja a jogvita rendezésének előmozdítása, nem tartoznak a diplomáciai védelem e bekezdésben meghatározott fogalma alá.

               2.
                     Az egyértelműség érdekében, az (1) bekezdés nem zárja ki annak lehetőségét, hogy valamely jogvitát folytató fél egy általános hatályú intézkedés vonatkozásában igénybe vegye a Harmadik fejezet (Vitarendezés) B. szakasza (A Felek közötti vitarendezés) szerinti valamely vitarendezési eljárást, még akkor is, ha az adott intézkedés egy adott beruházás tekintetében, amelyre vonatkozóan keresetet nyújtottak be a 3.6. cikk (Bírósági eljárás iránti kereset benyújtása) szerint, állítólagosan megsértette ezt megállapodást, továbbá az (1) bekezdés nem érinti a 3.17. cikket (A megállapodás jogvitát nem folytató fele).

               3.24. CIKK

               Eljárások egyesítése

               1.
                     Amennyiben két vagy több, a 3.6. cikk (Bírósági eljárás iránti kereset benyújtása) szerint külön-külön benyújtott kereset azonos jogi és ténybeli kérdést vet fel, valamint ugyanazon eseményekből vagy körülményekből adódik, bármelyik jogvitát folytató fél kérheti a Bíróság külön tanácsának (a továbbiakban: egyesítést végző tanács) létrehozását, továbbá kérelmezheti, hogy e tanács bocsásson ki határozatot az eljárások egyesítéséről:

               (a)
                     a határozat által érintett valamennyi jogvitát folytató fél beleegyezésével, amely esetben a jogvitát folytató felek közös kérelmet nyújtanak be a (3) bekezdés szerint; vagy

               (b)
                     a (2)–(12) bekezdés alapján, amennyiben a határozat csak egy alperest érint.

               2.
                     Mielőtt bármely jogvitát folytató fél kérelmezi az egyesítés elrendelését, értesítést küld az arról szóló határozat által érintett másik jogvitát folytató félhez. Ez az értesítés tartalmazza:

               (a)
                     a határozat által érintett valamennyi jogvitát folytató fél nevét és címét;

               (b)
                     a határozat által érintett kereseteket vagy azok részeit; és

               (c)
                     az eljárások egyesítésére irányuló kérelem indoklását.

               A jogvitát folytató felek törekednek arra, hogy megállapodjanak az eljárások egyesítéséről és az alkalmazandó vitarendezési szabályokról.

               3.
                     Amennyiben a (2) bekezdésben említett, jogvitát folytató felek nem jutottak megállapodásra az eljárások egyesítését illetően az értesítést követő harminc napon belül, bármelyik jogvitát folytató fél kérelmezheti az eljárások egyesítését a (3)–(7) bekezdés alapján. A kérelmet írásban kell benyújtani a Bíróság elnökének, valamint az egyesítés által érintett valamennyi jogvitát folytató félnek. E kérelemnek tartalmaznia kell:

               (a)
                     a határozat által érintett valamennyi jogvitát folytató fél nevét és címét;

               (b)
                     a határozat által érintett kereseteket vagy azok részeit; és

               (c)
                     az eljárások egyesítésére irányuló kérelem indoklását.

               Amennyiben a jogvitát folytató felek megállapodnak az eljárások egyesítését illetően, úgy e bekezdéssel összhangban közös kérelmet nyújtanak be a Bíróság elnökének.

               4.
                     Amennyiben a Bíróság elnöke a (3) bekezdés szerinti kérelem átvételét követő harminc napon belül nem állapítja meg, hogy a kérelem nyilvánvalóan megalapozatlan, a 3.9. cikk (Elsőfokú Bíróság) (8) bekezdésével összhangban létre kell hozni a Bíróság egyesítést végző tanácsát.

               5.
                     A Bíróság egyesítést végző tanácsa az alábbi módon jár el az eljárás során:

               (a)
                     ha azokat a kereseteket, amelyek egyesítésének elrendelését kérelmezik, ugyanazon vitarendezési szabályok hatálya alatt terjesztették be, az egyesítést végző tanács is ugyanazon vitarendezési szabályok szerint jár el, kivéve, ha a jogvitát folytató felek ettől eltérően állapodnak meg;

               (b)
                     ha azokat a kereseteket, amelyek egyesítésének elrendelését kérelmezik, különböző vitarendezési szabályok hatálya alatt terjesztették a Bíróság elé:

               (i)
                     a jogvitát folytató felek megállapodhatnak a 3.6. cikk (Bírósági eljárás iránti kereset benyújtása) szerint rendelkezésre álló, alkalmazandó vitarendezési szabályokról, amely az egyesített eljárásokra alkalmazandó; vagy

               (ii)
                     ha a jogvitát folytató felek nem tudnak megállapodni az alkalmazandó vitarendezési szabályok tekintetében a (3) bekezdés szerinti kérelem előterjesztésétől számított harminc napon belül, az egyesítési eljárásokra az UNCITRAL választottbírósági szabályait kell alkalmazni.

               6.
                     Ha az egyesítést végző tanács meggyőződött arról, hogy a 3.6. cikk (Bírósági eljárás iránti kereset benyújtása) szerinti két vagy több kereset azonos jogi és ténybeli kérdést vet fel, továbbá ugyanazon eseményekből vagy körülményekből adódik, az egyesítést végző tanács a keresetek tisztességes és hatékony rendezése érdekében, ideértve a következetes ítéleteket, továbbá a jogvitát folytató felek meghallgatását követően határozat útján:

               (a)
                     vállalja a joghatóságot, és egyesítve tárgyalja a keresetek egészét vagy részeit, illetőleg hoz határozatot; vagy

               (b)
                     vállalja a joghatóságot, továbbá a tárgyalást és a határozathozatalt egy vagy több kereset esetében, amennyiben úgy véli, hogy ez segítheti az egyéb keresetek rendezését.

               7.
                     Az egyesítést végző tanács létrehozását követően az a felperes, amely benyújtotta a 3.6. cikk (Bírósági eljárás iránti kereset benyújtása) szerinti keresetet, továbbá amely nem került név szerint meghatározásra a (3) bekezdés alapján előterjesztett kérelemben, írásos kérelmet terjeszthet elő az egyesítést végző tanácshoz, hogy részese lehessen a (6) bekezdés szerint hozott határozatoknak. A kérelemben meg kell felelnie a (3) bekezdésben leírt követelményeknek.

               8.
                     A jogjogvitát folytató fél kérelmére az egyesítést végző tanács a (6) bekezdés szerinti határozata meghozataláig elrendelheti a 3.9. cikk (Elsőfokú Bíróság) szerint létrehozott tanács előtt folyamatban lévő eljárások felfüggesztését, kivéve, ha ez utóbbi tanács már felfüggesztette eljárásait.

               9.
                     Megszűnik a 3.9. cikk (Elsőfokú Bíróság) szerint létrehozott Bíróság tanácsának valamely kereset részének vagy egészének elbírálásával kapcsolatos hatásköre, ha az egyesítést végző tanács megállapítja joghatóságát; és a 3.9. cikk (Elsőfokú Bíróság) szerint létrehozott tanács eljárását ennek megfelelően felfüggesztik vagy elnapolják.

               10.
                     Az egyesítést végző tanács olyan keresetekkel vagy az olyan keresetek részeivel kapcsolatos ítélete, amellyel kapcsolatban elismerte joghatóságát, kötelező erővel bír a 3.9. cikk (Elsőfokú Bíróság) szerint létrehozott tanácsokra nézve az említett keresetek tekintetében, az ítélet jogerőre emelkedésének időpontjától kezdve, a 3.18. cikk (Ítélet) (4) bekezdése, a 3.19. cikk (Jogorvoslati eljárás) (2) bekezdése vagy a 3.19. cikk (Jogorvoslati eljárás) (3) bekezdése szerint.

               11.
                     A felperes visszavonhatja az egyesített eljárásban tárgyalt keresetét vagy annak egy részét az e cikk szerinti vitarendezési eljárásból; a keresetet vagy annak érintett részét azonban nem lehet ezt követően a 3.6. cikk (Bírósági eljárás iránti kereset benyújtása) szerint ismét eljárásra utalni.

               12.
                     Az egyesítést végző tanács bármely jogvitát folytató fél kérésére megteheti az összes általa szükségesnek ítélt intézkedést annak érdekében, hogy megőrizze a védett információk bizalmas jellegét a többi jogvitát folytató féllel szemben. Többek között engedélyezheti, hogy a többi jogvitát folytató fél számára a védett információkat tartalmazó dokumentumok esetében csak a szerkesztett változat álljon rendelkezésre, valamint hogy a tárgyalás egyes részeit a nyilvánosság kizárásával folytassák.

               B. SZAKASZ

               A FELEK KÖZÖTTI VITARENDEZÉS

               3.25. CIKK

               Hatály

               E szakasz alkalmazandó az e megállapodás rendelkezéseinek értelmezéséből és alkalmazásából eredő bármilyen véleménykülönbség rendezésére, kivéve, ha e megállapodás kifejezetten másképp rendelkezik.

               3.26. CIKK

               Konzultációk

               1.
                     A Felek törekednek arra, hogy a 3.25. cikkben (Hatály) említett rendelkezések értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatos véleménykülönbségeket úgy rendezik, hogy jóhiszeműen konzultációt kezdeményeznek egy kölcsönösen elfogadott megoldás elérése céljából.

               2.
                     Az egyik Fél a másik Félhez intézett írásos kérelem formájában kezdeményez konzultációt, amelynek másolatát megküldi a bizottságnak, megjelölve a kérdéses intézkedéseket, a 3.25. cikkben (Hatály) említett alkalmazandó rendelkezéseket és e rendelkezések alkalmazhatóságának indokait.

               3.
                     A konzultációkra a kérelem beérkezését követő harminc napon belül sort kell keríteni, és a Felek eltérő megállapodása hiányában a konzultációkat a bepanaszolt Fél területén kell lefolytatni. A konzultáció a kérelem beérkezésének napjától számított hatvan napon belül lezártnak tekintendő, kivéve, ha a Felek a folytatásról döntenek. A konzultációk bizalmasak és nem sérthetik egyik Fél jogait sem a további eljárások során.

               4.
                     Sürgős ügyben folytatott konzultációra a kérelem beérkezésének napjától számított tizenöt napon belül kerül sor, a konzultáció a kérelem beérkezésének napjától számított harminc napon belül pedig lezártnak tekintendő, kivéve, ha a Felek arról eltérően állapodnak meg.

               5.
                     Amennyiben a kérelem címzettje a kézhezvételt követő tíz napon belül nem válaszol a konzultáció kezdeményezésére irányuló kérelemre, vagy amennyiben a konzultációkra nem kerül sor a (3), illetve a (4) bekezdésben megadott időkereteken belül, vagy amennyiben a konzultációkat kölcsönösen elfogadott megoldás elérése nélkül zárták le, a panaszos Fél a 3.28. cikknek (A választottbírósági eljárás kezdeményezése) megfelelően választottbírói testület létrehozását kérheti.

               3.27. CIKK

               Közvetítői eljárás

               Bármely Fél kérheti a másik Felet a 10. melléklet (A Felek közötti vitákra vonatkozó közvetítői eljárás) szerinti közvetítői eljárás megkezdésére bármely olyan intézkedés tekintetében, amely hátrányosan érinti a Felek közötti beruházást.

               3.28. CIKK

               A választottbírósági eljárás kezdeményezése

               1.
                     Amennyiben a Feleknek a 3.26. cikkben (Konzultációk) előírt konzultáció igénybevételével nem sikerült rendezniük a jogvitát, a panaszos Fél e cikknek megfelelően kérheti egy választottbírói testület felállítását.

               2.
                     A választottbírói testület létrehozására irányuló kérelmet írásban kell benyújtani a bepanaszolt Félhez és a bizottsághoz. A panaszos Fél kérelmében meghatározza a panasz tárgyát képező konkrét intézkedést és egyértelműen ismerteti, hogy az intézkedés miért képezi a 3.25. cikkben (Hatály) említett rendelkezéseknek a panasz számára elégséges jogalapot nyújtó megsértését.

               3.29. CIKK

               A választottbírói testület létrehozása

               1.
                     A választottbírói testület három választottbíróból áll.

               2.
                     A 3.28. cikk (A választottbírósági eljárás kezdeményezése) (1) bekezdésében említett választottbírói testület létrehozása iránti kérelemnek a bepanaszolt fél általi kézhezvételtől számított öt napon belül a Felek egyeztetést folytatnak a választottbírói testület összetételéről való megállapodás érdekében.

               3.
                     Ha a Felek a (2) bekezdésben említett konzultációk megkezdését követő tíz napon belül nem jutnak megállapodásra a választottbírói testület elnökét illetően, akkor a bizottság elnöke vagy megbízottja a (2) bekezdésében említett konzultációk megkezdését követő húsz napon belül sorsolás útján kiválaszt egy elnökként szolgáló választottbírót a 3.44. cikk (A választottbírák névjegyzékei) (1) bekezdésében említett jegyzékből.

               4.
                     Ha a Felek a (2) bekezdésben említett konzultációk megkezdését követő tíz napon belül nem jutnak megállapodásra a választottbírákat illetően:

               (a)
                     valamennyi Fél a (2) bekezdésben említett konzultációk megkezdését követő tizenöt napon belül kiválaszt a 3.44. cikk (A választottbírák névjegyzékei) (2) bekezdése szerint meghatározott jegyzéken szereplő személyekből egy választottbírót, aki nem látja el az elnöki tisztséget; és

               (b)
                     amennyiben valamely Fél nem tud a (4) bekezdés a) pontja szerint választottbírót kiválasztani, úgy a bizottság elnöke vagy megbízottja a (2) bekezdésben említett konzultációk megkezdését követő húsz napon belül sorsolás útján választ a 3.44. cikk (A választottbírák névjegyzékei) (2) bekezdése szerint a Fél által javasolt személyek közül választottbírót.

               5.
                     Amennyiben a 3.44. cikk (A választottbírák névjegyzékei) (2) bekezdésében meghatározott jegyzék nem készül el a (4) bekezdés szerint megállapított határidőre:

               (a)
                     amennyiben a 3.44. cikk (A választottbírák névjegyzékei) (2) bekezdése alapján mindkét Fél javaslatot tett bizonyos személyekre, úgy valamennyi Fél a (2) bekezdésben említett konzultációk megkezdését követő tizenöt napon belül választhat a javasolt személyek közül egy választottbírót, aki nem látja el az elnöki tisztséget. Amennyiben valamely Fél nem tud választottbírót kiválasztani, úgy őt a bizottság elnöke vagy megbízottja sorsolás útján választja ki azon Fél által javasolt személyek közül, akinek nem sikerült kiválasztania választottbíróját; vagy

               (b)
                     amennyiben a 3.44. cikk (A választottbírák névjegyzékei) (2) bekezdése alapján csak egy Fél tett javaslatot bizonyos személyekre, úgy a (2) bekezdésben említett konzultációk megkezdését követő tizenöt napon belül valamennyi Fél választhat a javasolt személyek közül egy választottbírót, aki nem látja el az elnöki tisztséget. Amennyiben valamely Fél nem tud választottbírót kiválasztani, a bizottság elnöke vagy megbízottja sorsolás útján választja ki a javasolt személyek közül a választottbírót.

               6.
                     Amennyiben a 3.44. cikk (A választottbírák névjegyzékei) (1) bekezdésében meghatározott jegyzék nem készül el a (3) bekezdés szerint megállapított határidőre, az elnököt sorsolás útján a WTO fellebbviteli testületének korábbi tagjai közül választják, aki egyik Félhez tartozó személy sem lehet.

               7.
                     A választottbírói testület létrehozásának időpontja az az időpont, amikor a három választottbíró közül az utolsót kiválasztották.

               8.
                     A választottbírák leváltására csak a 9. melléklet (Eljárási szabályzat a választottbírósági eljáráshoz) 19–25. szabályaiban leírt okokból, az ott részletezett eljárások szerint kerülhet sor.

               3.30. CIKK

               A sürgősségre vonatkozó előzetes döntés

               Amennyiben valamely Fél úgy kívánja, a választottbírói testület a létrehozásától számított tíz napon belül előzetes döntést hoz arról, hogy sürgősnek tekinti-e az ügyet.

               3.31. CIKK

               A testület időközi jelentése

               1.
                     A választottbírói testület legkésőbb a létrehozását követő kilencven nappal bezárólag időközi jelentést készít a Felek részére, amelyben tájékoztatást nyújt a tényállásról, a vonatkozó rendelkezések alkalmazhatóságáról, valamint a megállapításait és ajánlásait alátámasztó alapvető indokokról. Amikor a bizottság úgy véli, hogy a fenti határidő nem tartható, a választottbírói testület elnöke köteles a Feleket és a bizottságot írásban értesíteni, jelezve a késedelem okait és az időközi jelentés kibocsátásának várható időpontját. Az időközi jelentés kibocsátására semmilyen körülmények között sem kerülhet sor a választottbírói testület létrehozatalának időpontját 120 nappal meghaladóan.

               2.
                     Az időközi jelentés közlésétől számított harminc napon belül a Felek bármelyike írásban kérheti a választottbírói testületet, hogy vizsgálja felül az időközi jelentés meghatározott szempontjait.

               3.
                     Sürgős esetekben a választottbírói testület minden erőfeszítést megtesz az időközi jelentés kibocsátása érdekében, és bármelyik Fél az (1) és (2) bekezdésekben meghatározott időkeretek felén belül jogosult írásban kérelmezni a választottbírói testülettől az időközi jelentés meghatározott szempontjainak felülvizsgálatát.

               4.
                     A Felek által az időközi jelentéssel kapcsolatban tett írásbeli megjegyzések vizsgálatát követően a választottbírói testület módosíthatja a jelentését és további, általa megfelelőnek ítélt vizsgálatot folytathat le. A testület végleges határozatának megállapításai alapos indokolást tartalmaznak az időközi felülvizsgálat szakaszában megfogalmazott érvekre, és világos válaszokat adnak a két Fél által megfogalmazott kérdésekre és észrevételekre.

               3.32. CIKK

               A választottbírói testület ítélete

               1.
                     A választottbírói testület a választottbírói testület létrehozásának időpontjától számított 150 napon belül értesíti ítéletéről a Feleket és a bizottságot. Amikor a testület úgy véli, hogy a fenti határidő nem tartható, a választottbírói testület elnöke köteles a Feleket és a bizottságot írásban értesíteni, jelezve a késedelem okait és a határozat kibocsátásának várható időpontját. Az időközi jelentés kibocsátására semmilyen körülmények között sem kerülhet sor a választottbírói testület létrehozatalának időpontját 180 nappal meghaladóan.

               2.
                     Sürgős esetekben a választottbírói testület minden erőfeszítést megtesz az ítéletének a létrehozatala időpontját követő 75 napon belüli kibocsátása érdekében. Az ítélet kibocsátására semmilyen körülmények között sem kerülhet sor a választottbírói testület létrehozatalának időpontját kilencven nappal meghaladóan.

               3.33. CIKK

               A választottbírói testület ítéletének teljesítése

               A Felek megtesznek minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy jóhiszeműen teljesítsék a választottbírói testület ítéletében foglaltakat, és arra törekednek, hogy megegyezzenek az ítéletben foglaltak teljesítéséhez szükséges határidőről.

               3.34. CIKK

               Az ítélet teljesítésének észszerű időtartama

               1.
                     A bepanaszolt Fél a választottbírói testület ítéletéről a Feleknek küldött értesítés kézhezvételétől számított legkésőbb harminc napon belül köteles a panaszos Felet és a bizottságot tájékoztatni arról az időtartamról (a továbbiakban: észszerű határidő), amelyre szüksége lesz az ítéletben foglaltak teljesítéséhez, ha az azonnali teljesítés nem lehetséges.

               2.
                     Amennyiben a Felek nem egyeznek meg a választottbírói testület ítéletének teljesítéséhez szükséges észszerű határidőről, a panaszos Fél az (1) bekezdés szerinti értesítésnek a bepanaszolt Fél általi kézhezvételétől számított húsz napon belül írásban felkéri az eredeti választottbírói testületet az észszerű határidő meghatározására. Az ilyen jellegű kérelmeket a másik Félhez és a bizottsághoz egyidejűleg el kell juttatni. Az eredeti választottbírói testület a kérés benyújtásának időpontjától számított húsz napon belül értesíti ítéletéről a Feleket és a bizottságot.

               3.
                     Amennyiben az eredeti választottbírói testület bármely tagja már nem áll rendelkezésre, a 3.29. cikkben (A választottbírói testület létrehozása) meghatározott eljárást kell alkalmazni. A határozat kibocsátásának határideje a (2) bekezdésben említett kérelem benyújtásának időpontjától számított harmincöt nap.

               4.
                     A bepanaszolt Fél köteles legalább egy hónappal az észszerű időtartam lejártát megelőzően a panaszos Felet írásban tájékoztatni arról, hogyan halad előre a választottbírói testület ítéletének teljesítése.

               5.
                     Az észszerű határidő a Felek kölcsönös megállapodása alapján meghosszabbítható.

               3.35. CIKK

               A választottbírói testület ítéletének teljesítése céljából hozott intézkedések felülvizsgálata

               1.
                     Az észszerű határidő lejárta előtt a bepanaszolt Fél köteles a panaszos Felet és a bizottságot tájékoztatni azokról az intézkedésekről, amelyeket a választottbírói testület ítéletének teljesítése érdekében tett.

               2.
                     Abban az esetben, ha a Felek között vita támad az (1) bekezdés szerint bejelentett valamelyik intézkedés hatályosságával vagy a 3.25. cikkben (Hatály) említett rendelkezésekkel való összeegyeztethetőséggel kapcsolatban, a panaszos Fél írásban kérheti az eredeti választottbírói testületet, hogy döntsön a kérdésben. A kérelemben meg kell határozni az érintett konkrét intézkedést, valamint a 3.25. cikkben (Hatály) említett azon rendelkezéseket, amelyekkel a panaszos Fél szerint az intézkedés nem összeegyeztethető, elegendő részletezettséggel ahhoz, hogy a panasz jogalapját világosan bemutassák, és abban ki kell fejteni, hogy ezen intézkedés miként nem egyeztethető össze a 3.25. cikkben (Hatály) említett rendelkezésekkel. Az eredeti választottbírói testület a kérelem benyújtásának időpontjától számított negyvenöt napon belül közli ítéletét.

               3.
                     Amennyiben az eredeti választottbírói testület bármely tagja már nem áll rendelkezésre, a 3.29. cikkben (A választottbírói testület létrehozása) meghatározott eljárást kell alkalmazni. Az ítélet kibocsátásának határideje a (2) bekezdésben említett kérelem benyújtásának időpontjától számított hatvan nap.

               3.36. CIKK

               Ideiglenes jogorvoslatok az ítélet teljesítésének elmulasztása esetén

               1.
                     Amennyiben a bepanaszolt Fél elmulasztja közölni a választottbírói testület ítéletének teljesítése érdekében hozott intézkedéseket az észszerű időtartam lejárta előtt, illetve ha a választottbírói testület megállapítja, hogy a teljesítés érdekében nem született intézkedés, vagy a 3.35. cikk (A választottbírói testület ítéletének teljesítése céljából hozott intézkedések felülvizsgálata) (1) bekezdése alapján közölt intézkedés nem egyeztethető össze az említett Félre a 3.25. cikk (Hatály) rendelkezései alapján háruló kötelezettségekkel, akkor a bepanaszolt Fél konzultációt kezd a panaszos Féllel, hogy kölcsönösen elfogadható megállapodást dolgozzanak ki a kártérítésről.

               2.
                     Amennyiben nem sikerül megállapodásra jutni a kártérítésről az észszerű időtartam végétől, illetve a választottbírói testületnek a 3.35. cikk (A választottbírói testület ítéletének teljesítése céljából hozott intézkedések felülvizsgálata) szerinti arra vonatkozó ítélete kibocsátásától számított harminc napon belül, hogy nem született az ítéletet teljesítő intézkedés, illetve az ítéletet teljesítő intézkedés összeegyeztethetetlen a 3.25. cikkben (Hatály) említett rendelkezésekkel, a panaszos Fél – a bepanaszolt Felet és a bizottságot értesítve – jogosult megfelelő intézkedéseket hozni a sérelem által okozott érvénytelenséggel vagy károkozással egyenértékű szinten. Az értesítésnek meg kell határoznia az ilyen intézkedéseket. A panaszos Fél az értesítésnek a bepanaszolt Fél általi kézhezvételétől számított tíz nap elteltét követő bármely időpontban meghozhatja az említett intézkedéseket, kivéve, ha a bepanaszolt Fél a (3) bekezdés szerint választottbírósági eljárást kérelmezett.

               3.
                     Amennyiben a bepanaszolt Fél úgy ítéli meg, hogy a panaszos Fél által hozott intézkedések szintje nem egyenlő az előnynek a jogsértés által okozott lehetetlenülése vagy a hibás teljesítés mértékével, írásban kikérheti az eredeti választottbírói testület tárgyban hozott határozatát. Ezt a kérelmet a (2) bekezdésben említett tíznapos időszak lejártát megelőzően kell a panaszos Félnek és a bizottságnak elküldeni. Az eredeti választottbírói testület – indokolt esetben szakértők véleményének kikérését követően – a kérelem benyújtását követő harminc napon belül közli a Felekkel és a bizottsággal a kötelezettségek felfüggesztésének szintjére vonatkozó döntését. Az eredeti választottbírói testület határozatának közléséig az intézkedések nem hozhatók meg, és az intézkedésnek meg kell felelnie a választottbírói testület határozatának.

               4.
                     Amennyiben az eredeti választottbírói testület bármely tagja már nem áll rendelkezésre, a 3.29. cikkben (A választottbírói testület létrehozása) meghatározott eljárást kell alkalmazni. Az ítélet kibocsátásának határideje a (3) bekezdésben említett kérelem benyújtásának időpontjától számított negyvenöt nap.

               5.
                     Az e cikk szerinti intézkedések ideiglenesek és nem alkalmazhatók az alábbiakat követően:

               (a)
                     a Felek a 3.39. cikk (Kölcsönösen elfogadott megoldás) értelmében kölcsönösen elfogadtak egy megoldást; vagy

               (b)
                     a Felek megállapodtak arról, hogy a 3.37. cikk (A meg nem felelés miatti ideiglenes jogorvoslat elfogadását követően az ítélet teljesítése érdekében hozott intézkedések felülvizsgálata) (1) bekezdése szerint bejelentett intézkedés szerint a bepanaszolt Fél megfelel-e a 3.25. cikkben (Hatály) említett rendelkezéseknek; vagy

               (c)
                     a Felek visszavonták vagy módosították a 3.25. cikkben (Hatály) említett rendelkezésekkel összeegyeztethetetlennek ítélt intézkedést annak érdekében, hogy azok összeegyeztethetők legyenek ezekkel a rendelkezésekkel, a 3.37. cikk (A meg nem felelés miatti ideiglenes jogorvoslat elfogadását követően az ítélet teljesítése érdekében hozott intézkedések felülvizsgálata) (2) bekezdésében foglaltak szerint.

               3.37. CIKK

               A meg nem felelés miatti ideiglenes jogorvoslat elfogadását követően az ítélet teljesítése érdekében hozott intézkedések felülvizsgálata

               1.
                     Az a Fél, amellyel szemben panaszt emeltek, értesíti a másik Felet és a bizottságot azokról az intézkedésekről, amelyeket a választottbírói testület ítéletének teljesítése érdekében hozott, és kérelmezi a panaszos Fél által alkalmazott intézkedések befejezését.

               2.
                     Amennyiben a Felek az értesítés kézhezvételétől számított harminc napon belül nem állapodnak meg arról, hogy a bejelentett intézkedés szerint a bepanaszolt Fél megfelel-e a 3.25. cikkben (Hatály) említett rendelkezéseknek, a panaszos Fél írásban felkéri az eredeti választottbírói testületet, hogy hozzon ítéletet az ügyben. Az ilyen jellegű kérelmeket a másik Félhez és a bizottsághoz egyidejűleg el kell juttatni. A választottbírói testület ítéletéről a kérelem benyújtásának napjától számított negyvenöt napon belül értesíteni kell a Feleket és a bizottságot. Ha a választottbírói testület úgy dönt, hogy a teljesítés érdekében hozott valamely intézkedés összhangban áll a 3.25. cikkben (Hatály) említett rendelkezésekkel, akkor a 3.36. cikkben (Ideiglenes jogorvoslatok az ítélet teljesítésének elmulasztása esetén) említett intézkedéseket meg kell szüntetni.

               3.38. CIKK

               A választottbírósági eljárás felfüggesztése és befejezése

               1.
                     A választottbírói testület mindkét Fél írásbeli kérésére a Felek által megállapított, tizenkét hónapot meg nem haladó időtartamra bármikor felfüggeszti munkáját. A testület a megállapított időtartam lejártakor a panaszos Fél írásbeli kérésére vagy a megállapított időtartam lejártát megelőzően mindkét Fél írásbeli kérésére folytatja munkáját. Amennyiben a panaszos Fél a megállapított felfüggesztési időtartam lejárta előtt nem kérelmezi a választottbírói testület munkájának folytatását, az e szakasz szerint kezdeményezett vitarendezési eljárás lezártnak tekintendő. A 3.45. cikkre (Kapcsolat a WTO-kötelezettségekkel) figyelemmel a választottbírói testület munkájának felfüggesztése és lezárása nem sérti a Felek jogait más eljárásokban.

               2.
                     A Felek írásban bármikor megállapodhatnak abban, hogy lezárják az e szakasz szerint kezdeményezett vitarendezési eljárást.

               3.39. CIKK

               Kölcsönösen elfogadott megoldás

               A Felek bármikor találhatnak kölcsönösen elfogadott megoldást az e szakasz szerinti jogvitában. A Felek bármilyen ily módon elfogadott megoldásról értesítik a bizottságot és a választottbírói testületet. Amennyiben a megoldás bármely Fél vonatkozó belső eljárásai szerint jóváhagyást igényel, az értesítésnek említenie kell e követelményt, és az e szakasz szerint kezdeményezett vitarendezési eljárást fel kell függeszteni. A vitarendezési eljárás lezárul, amennyiben nincs szükség jóváhagyásra, illetve bármely belső eljárás lezárultáról történő értesítést követően.

               3.40. CIKK

               Eljárási szabályzat

               1.
                     Az e szakasz szerinti vitarendezési eljárásra a 9. mellékletet (Eljárási szabályzat a választottbírósági eljáráshoz) kell alkalmazni.

               2.
                     A 9. melléklettel (Eljárási szabályzat a választottbírósági eljáráshoz) összhangban a választottbírói testület minden ülése nyilvános.

               3.41. CIKK

               Az információ benyújtása

               1.
                     Az egyik Fél kérelmére vagy saját kezdeményezésére a választottbírói testület bármilyen olyan forrásból szerezhet információkat, beleértve a jogvitában érintett Feleket is, amelyet a választottbírósági eljárást illetően szükségesnek ítél. A választottbírói testület saját belátása szerint jogosult megfelelő szakértői véleményt is kérni. A szakértők kiválasztása előtt a választottbírói testület konzultál a Felekkel. Az ily módon kapott információkat ismertetik a Felekkel, és észrevételezés céljából eljuttatják hozzájuk.

               2.
                     A Felek érdekelt természetes vagy jogi személyei jogosultak önzetlen tanácsadói (amicus curiae) leveleket küldeni a választottbírói testületnek a 9. melléklettel (Eljárási szabályzat a választottbírósági eljáráshoz) összhangban.

               3.42. CIKK

               Értelmezési szabályok

               A választottbírói testület a 3.25. cikkben (Hatály) említett rendelkezéseket a nemzetközi közjog szokásos szabályai szerint értelmezi, a szerződések jogáról szóló bécsi egyezményben foglalt rendelkezéseket is beleértve. Amennyiben egy e megállapodás szerinti kötelezettség megegyezik a WTO-megállapodás szerinti kötelezettséggel, a választottbírói testület figyelembe vesz minden olyan értelmezést, amely összhangban áll a WTO Vitarendezési Testülete (a továbbiakban: DSB) döntéseiben foglalt bármely vonatkozó értelmezéssel. A választottbírói testület ítéletei nem bővíthetik, illetve nem korlátozhatják a 3.25. cikkben (Hatály) említett rendelkezésekben előírt jogokat és kötelezettségeket.

               3.43. CIKK

               A választottbírói testület határozatai és ítéletei

               1.
                     A választottbírói testület minden erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy konszenzussal döntsön. Mindazonáltal amennyiben egy határozat nem hozható meg konszenzussal, az ügyet többségi szavazással kell eldönteni.

               2.
                     A választottbírói testület minden ítélete kötelező a Felekre nézve, és az ítéletből eredően semmilyen természetes vagy jogi személyre vonatkozó jog vagy kötelezettség nem keletkezhet. Az ítélet rögzíti a megállapított tényállást, a 3.25. cikkben (Hatály) említett megfelelő rendelkezések alkalmazhatóságát, valamint a testület megállapításait és következtetéseit alátámasztó alapvető indokokat. A bizottságnak a választottbírói testület ítéleteit teljes egészében nyilvánosan elérhetővé kell tennie, kivéve, ha valamely Fél által megjelölt információk bizalmasságának megőrzése érdekében másképp nem dönt.

               3.44. CIKK

               A választottbírák névjegyzékei

               1.
                     A Felek e megállapodás hatálybalépését követően összeállítanak egy legalább öt olyan személyből álló jegyzéket, akik vállalják, hogy a 3.29. cikkben (A választottbírói testület létrehozása) említett választottbírói testület elnökeként járnak el, továbbá alkalmasak erre.

               2.
                     A bizottság legkésőbb az e megállapodás hatálybalépését követően hat hónappal létrehozza annak a legalább tíz személynek a jegyzékét, akik hajlandók és képesek választottbíróként szolgálni. Valamennyi Fél e megállapodás hatálybalépését követően legalább öt, választottbíróként szolgáló személyre tesz javaslatot.

               3.
                     A bizottság biztosítani fogja, hogy fenntartják a választottbírói testület elnökeként vagy választottbíróként szolgáló személyeknek az (1) és (2) bekezdés szerint létrehozott jegyzékét.

               4.
                     A választottbírák szakértelemmel vagy tapasztalattal rendelkeznek a jog, a nemzetközi kereskedelem vagy beruházás, illetve a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokból eredő viták rendezése terén. A választottbírák függetlenek, egyéni minőségükben járnak el, és nem állnak kapcsolatban egyik Fél kormányával sem, továbbá eleget tesznek a 11. mellékletben (Választottbírák és közvetítők etikai kódexe) foglaltaknak.

               3.45. CIKK

               Kapcsolat a WTO-kötelezettségekkel

               1.
                     Az e szakasz vitarendezési rendelkezéseinek igénybevétele nem sérti a WTO keretében tett intézkedéseket, ideértve a vitarendezési eljárásokat is.

               2.
                     Az (1) bekezdéstől eltérve, amennyiben az egyik Fél egy adott intézkedés tekintetében vitarendezési eljárást kezdeményezett vagy e szakasz, vagy pedig a WTO-egyezmény alapján, akkor más fórumon nem kezdeményezhet vitarendezési eljárást ugyanarról az intézkedésről, amíg az első eljárás be nem fejeződött. Továbbá egyik Fél sem kezdeményezhet e szakasz és a WTO-egyezmény szerinti vitarendezési eljárást, kivéve, ha a két megállapodás szerinti alapvetően különböző kötelezettségek képezik a vita tárgyát, vagy kivéve, ha a kiválasztott fórum eljárási vagy jogszolgáltatási okokból nem tud a kötelezettséggel kapcsolatos jogorvoslati kérelemről állást foglalni, feltéve, hogy a fórum nem a vitában álló Fél gondosságának hiánya miatt nem tudott állást foglalni.

               3.
                     A (2) bekezdés alkalmazásában:

               (a)
                     a WTO-egyezmény szerinti vitarendezési eljárások akkor tekintendők kezdeményezettnek, amikor az egyik Fél kéri a WTO-egyezmény 2. mellékletében található, a vitarendezési szabályairól és eljárásairól szóló egyetértés (a továbbiakban: DSU) 6. cikke szerinti bizottság létrehozását, és akkor tekintendők befejezettnek, amikor a DSB elfogadja a bizottság jelentését és, adott esetben, a Fellebbviteli Testület jelentését a DSU 16. cikke és a 17. cikkének (14) bekezdése alapján; és

               (b)
                     az e szakasz szerinti vitarendezési eljárást abban az időpontban kell kezdeményezettnek tekinteni, amikor az egyik Fél a 3.28. cikk (A választottbírósági eljárás kezdeményezése) (1) bekezdése szerinti választottbírói testület létrehozását kérelmezte, és akkor kell lezártnak tekinteni, amikor a választottbírói testület a 3.32. cikk (A választottbírói testület ítélete) (2) bekezdése szerint kibocsátja ítéletét a Feleknek és a bizottságnak, illetve amikor a Felek a 3.39. cikk (Kölcsönösen elfogadott megoldás) szerint kölcsönösen elfogadott megoldást találnak.

               4.
                     E szakasz egyik rendelkezése sem zárja ki, hogy egy Fél végrehajtsa a Vitarendezési Testület által engedélyezett kötelezettség-felfüggesztést. A WTO-egyezmény és az EUSFTA sem zárja ki, hogy egy Fél végrehajtsa a 3.36. cikk (Ideiglenes jogorvoslatok az ítélet teljesítésének elmulasztása esetén) szerinti megfelelő intézkedéseket.

               3.46. CIKK

               Határidők

               1.
                     Az e szakaszban meghatározott valamennyi határidő, beleértve a választottbírói testületek számára az ítéleteik közlésére meghatározott határidőket is – eltérő rendelkezés hiányában – naptári napban számolandó, azon cselekmény vagy tény napját követő első naptól számítva, amelyre hivatkozik.

               2.
                     Az e szakaszban említett valamennyi határidő a Felek kölcsönös egyetértésével módosítható.

               NEGYEDIK FEJEZET

               INTÉZMÉNYI, ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

               4.1. CIKK

               Bizottság

               1.
                     A Felek létrehoznak egy bizottságot, amely egyrészről az uniós Fél, másrészről Szingapúr képviselőiből áll.

               2.
                     A bizottság általánosságban kétévente egyszer, az Unióban és Szingapúrban felváltva, vagy indokolatlan késedelem nélkül bármelyik Fél kérésére ülésezik. A bizottság társelnöki tisztét a szingapúri kereskedelmi és ipari miniszter és az Európai Bizottság kereskedelemért felelős tagja – vagy meghatalmazottaik – látják el. A bizottság megállapodik ülésezési rendjéről, és meghatározza napirendjét, valamint elfogadhatja saját eljárási szabályzatát.

               3.
                     A bizottság:

               (a)
                     biztosítja e megállapodás megfelelő érvényesülését;

               (b)
                     felügyeli és elősegíti e megállapodás végrehajtását és alkalmazását, és előmozdítja általános célkitűzéseit;

               (c)
                     megvizsgálja a Felek közötti beruházási kapcsolatok további javításának lehetőségeit;

               (d)
                     megvizsgálja azokat a nehézségeket, amelyek a Harmadik fejezet (Vitarendezés) A. szakaszának (A beruházó és a Felek közötti vitarendezés) végrehajtásából adódhatnak, és fontolóra veszi azok javítását szolgáló lehetőségeket, különösen a más nemzetközi fórumokon szerzett tapasztalat és az ott tapasztalható tendenciák fényében;

               (e)
                     általánosságban felülvizsgálja a Harmadik fejezet (Vitarendezés) A. szakaszának (A beruházók és a Felek közötti vitarendezés) működését, ideértve a 3.12. cikkben (Többoldalú vitarendezési mechanizmus) részletezett többoldalú vitarendezési mechanizmus létrehozására tett erőfeszítésekből eredő bármely kérdés figyelembevételét;

               (f)
                     a Harmadik fejezet (Vitarendezés) sérelme nélkül megfelelő módokat keres az e megállapodás hatálya alá tartozó területeken felmerülő esetleges problémák megoldására, vagy az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos viták megoldására; és

               (g)
                     megvizsgál minden egyéb, e megállapodás hatálya alá tartozó területtel kapcsolatos kérdést.

               4.
                     A bizottság a Felek egyetértésével és vonatkozó jogi követelményeik és eljárásaik teljesítését követően dönthet úgy, hogy:

               (a)
                     kinevezi a Bíróság tagjait és a Fellebbviteli Bíróság tagjait a 3.9. cikk (Elsőfokú Bíróság) (2) bekezdése és a 3.10. cikk (Fellebbviteli Bíróság) (2) bekezdése szerint, hogy a 3.9. cikk (3) bekezdése és a 3.10. cikk (3) bekezdése szerint növelje vagy csökkentse a tagok létszámát, valamint a 3.11. cikk (Etika) (5) bekezdése szerint leváltsa a Bíróság vagy a Fellebbviteli Bíróság tagját;

               (b)
                     meghatározza a 3.9. cikk (12) bekezdése és a 3.10. cikk (11) bekezdése szerint a Bíróság és a Fellebbviteli Bíróság tagjainak rendelkezésre állási havidíját, valamint a 3.10. cikk (12) bekezdése és a 3.9. cikk (13) bekezdése szerint a Fellebbviteli Bíróság valamely tanácsában szolgálatot teljesítő tagok és a Bíróság és a Fellebbviteli Bíróság elnökeinek napidíját;

               (c)
                     rendszeres fizetéssé alakítja a Bíróság és a Fellebbviteli Bíróság tagjainak rendelkezésre állási díjazását és a többi díjat és kiadást a 3.9. cikk (15) bekezdése és a 3.10. cikk (13) bekezdése szerint;

               (d)
                     a 3.12. cikk (Többoldalú vitarendezési mechanizmus) szerint meghatározza a szükséges átmeneti intézkedéseket;

               (e)
                     a 3.21. cikk (Költségek) (5) bekezdése szerint kiegészítő szabályokat fogad el a díjakkal kapcsolatban;

               (f)
                     értelmezéseket fogad el e megállapodás rendelkezéseit illetően, amelyek a Felekre és az e megállapodás szerint létrehozott valamennyi testületre nézve kötelező érvényűek, ideértve a Harmadik fejezet (Vitarendezés) A. szakaszában (A beruházók és a Felek közötti vitarendezés) említett Bíróságot és a Fellebbviteli Bíróságot, valamint a Harmadik fejezet (Vitarendezés) B. szakaszában (A Felek közötti vitarendezés) említett választottbírói testületeket; és

               (g)
                     elfogadja a hatályos vitarendezési szabályokat vagy a mellékletek szabályait kiegészítő szabályokat. Az említett szabályok kötelező erejűek a Harmadik fejezet (Vitarendezés) A. szakaszában (A beruházók és a Felek közötti vitarendezés) említett Bíróságra és Fellebbviteli Bíróságra, valamint a Harmadik fejezet (Vitarendezés) B. szakaszában (A Felek közötti vitarendezés) említett választottbírói testületekre nézve.

               4.2. CIKK

               Döntéshozatal

               1.
                     A Felek az e megállapodásban előírt rendelkezések szerint határozatot hozhatnak a bizottságban. Ezek a határozatok kötelező erejűek a Felekre nézve, akik megteszik a határozatok végrehajtásához szükséges intézkedéseket.

               2.
                     A bizottság az e megállapodásban előírt rendelkezések szerint megfelelő ajánlásokat tehet.

               3.
                     A bizottság a határozatait és az ajánlásait a Felek közötti megegyezés útján hozza meg.

               4.3. CIKK

               Módosítások

               1.
                     A Felek megállapodhatnak e megállapodás módosításáról. Egy módosítás azt követően lép hatályba, hogy a Felek írásbeli jegyzéket cserélnek arról, hogy a módosítás eszközében meghatározottak szerint teljesítették a vonatkozó jogi követelményeket és eljárásokat.

               2.
                     Az (1) bekezdéstől eltérve a Felek a bizottságban határozatot fogadhatnak el e megállapodás módosítására vonatkozóan, amennyiben az e megállapodásban foglaltak így írják elő.

               4.4. CIKK

               Prudenciális kivételek

               1.
                     E megállapodás egyetlen rendelkezése sem tiltja a Felek számára észszerű intézkedések elfogadását vagy fenntartását prudenciális okokból, mint például a következők:

               (a)
                     a beruházók, betétesek, kötvénytulajdonosok vagy olyan személyek védelme érdekében, akiknek valamely pénzügyi szolgáltató bizalmi kötelezettséggel tartozik;

               (b)
                     a pénzügyi szolgáltatók biztonságának, fizetőképességének, integritásának vagy pénzügyi megbízhatóságának fenntartása érdekében; vagy

               (c)
                     a Fél pénzügyi rendszerének integritása és stabilitása érdekében.

               2.
                     Ezen intézkedések nem jelentenek a szükségesnél több terhet céljuk eléréséhez, és saját pénzügyi szolgáltatóihoz képest nem jelentenek a másik Fél pénzügyi szolgáltatóival szembeni önkényes vagy indokolatlan hátrányos megkülönböztetési eszközt vagy a pénzügyiszolgáltatás-kereskedelem rejtett korlátozását.

               3.
                     A megállapodás egy rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az előírja valamely Fél részére az egyedi fogyasztóinak ügyeire és számlájára vonatkozó információk, vagy az állami szervek birtokában lévő bármely bizalmas vagy saját információ átadását.

               4.5. CIKK

               Biztonsági kivételek

               E megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezendő úgy, hogy:

               (a)
                     megkövetelné bármelyik Féltől olyan információk benyújtását, amelyek közzétételét alapvető biztonsági érdekeivel ellentétesnek ítél;

               (b)
                     bármely Felet megakadályozna az általa alapvető biztonsági érdekei miatt szükségesnek tartott bármely intézkedés megtételében:

               (i)
                     fegyverek, lőszerek és hadianyagok gyártása vagy kereskedelme, valamint egyéb áruk és anyagok kereskedelme, továbbá azon gazdasági tevékenységek tekintetében, amelyeket közvetlenül vagy közvetve katonai létesítmények ellátása céljából végeznek;

               (ii)
                     azon szolgáltatásnyújtás tekintetében, amelyeket közvetlenül vagy közvetve katonai létesítmények ellátása céljából végeznek;

               (iii)
                     amely hasadó- és fuzionáló anyagokra, illetve ezek alapanyagaira vonatkozik; vagy

               (iv)
                     háború idején vagy más, a nemzetközi kapcsolatokban fellépő szükséghelyzet esetén; vagy a legfontosabb közműhálózatok, illetve infrastruktúra szándékos megrongálástól való védelme érdekében (áruknak vagy szolgáltatásoknak a nagyközönség számára történő biztosítása a kommunikáció, a víz- vagy áramellátást nyújtó infrastruktúra terén);

               (c)
                     megakadályozná valamely Felet abban, hogy intézkedéseket hozzon a nemzetközi béke és biztonság fenntartása céljából.

               4.6. CIKK

               Adózás

               1.
                     E megállapodás csak annyiban vonatkozik az adóintézkedésekre, amennyiben alkalmazása szükséges a megállapodás rendelkezéseinek hatályosulásához
                  32
               .

               2.
                     E megállapodás egyetlen rendelkezése sem érinti a Szingapúr és az Unió tagállama vagy tagállamai között létrejött bármely adózási egyezmény alapján Szingapúrra vagy az Unióra vagy egyik tagállamára háruló jogokat és kötelezettségeket. E megállapodás és valamely ilyen egyezmény összeegyeztethetetlensége esetén az összeegyeztethetetlenség erejéig az egyezmény élvez elsőbbséget. A Szingapúr és az Unió vagy egyik tagállama között létrejött adózási egyezmény esetén kizárólag az egyezmény szerinti illetékes hatóságok felelősek annak meghatározásáért, hogy fennáll-e bármilyen összeegyeztethetetlenség e megállapodás és az adott egyezmény között.

               3.
                     E megállapodás egyetlen rendelkezése sem akadályozza meg a Feleket olyan adóintézkedések elfogadásában vagy fenntartásában, amelyek észszerű kritériumok alapján tesznek különbséget az adóalanyok, mint például az elsősorban lakóhelyüket vagy tőkebefektetésük helyét illetően eltérő helyzetben lévő adóalanyok között
                  33
               .

               4.
                     E megállapodásban semmi sem értelmezhető úgy, hogy megakadályozná az adók elkerülését és az adócsalást célzó intézkedések elfogadását vagy fenntartását a kettős adóztatás elkerüléséről szóló vagy más adózási szabályozások, illetve belföldi pénzügyi szabályozás alapján.

               5.
                     E megállapodásban semmi sem értelmezhető úgy, hogy megakadályozná Szingapúrt azon adóintézkedések elfogadásában vagy fenntartásában, amelyek Szingapúr számára a hely sajátos korlátaiból eredő nyomós közérdekek védelme szempontjából szükségesek.

               4.7. CIKK

               Különleges kivételek

               E megállapodás egyetlen rendelkezése sem vonatkozik a központi bank vagy monetáris hatóság vagy más állami szerv által a monetáris és árfolyam-politika végrehajtása során kifejtett tevékenységekre.

               4.8. CIKK

               Állami befektetési alapok

               Valamennyi Fél arra ösztönzi állami befektetési alapjait, hogy tartsák tiszteletben az ún. santiagói elveket (általánosan elfogadott elvek és gyakorlatok).

               4.9. CIKK

               Az információk közzététele

               1.
                     E megállapodás egyik rendelkezése sem igényli egyik Féltől sem, hogy olyan bizalmas információkat bocsásson rendelkezésre, amelyek közlése gátolná a jogszabályok végrehajtását, vagy más módon ellentétben állna a közérdekkel, vagy amely egyes állami vállalatok vagy magánvállalkozások jogszerű kereskedelmi érdekeit sértené.

               2.
                     Ha egy Fél a törvényei vagy rendeletei szerint bizalmasnak minősülő információt nyújt be a bizottsághoz, a másik Fél köteles az információt bizalmasan kezelni, kivéve, ha az információt benyújtó Fél másként rendelkezik.

               4.10. CIKK

               A kötelezettségek teljesítése

               A Felek minden általános vagy konkrét intézkedést meghoznak, amelyek e megállapodás szerinti kötelezettségeik teljesítéséhez szükségesek. A Felek gondoskodnak a megállapodásban rögzített célkitűzések megvalósításáról.

               4.11. CIKK

               A közvetlen hatás hiánya

               A nagyobb biztonság érdekében e megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az jogokat vagy kötelezettségeket ruház a Felek között a nemzetközi közjog alapján létrehozott személyektől eltérő személyekre.

               4.12. CIKK

               Kapcsolat más megállapodásokkal

               1.
                     E megállapodás az Európai Unió és a Szingapúri Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodás által szabályozott átfogó kétoldalú kapcsolatok szerves részét és a közös intézményi keret részét képezi. E megállapodás az Európai Unió és a Szingapúri Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodás kereskedelmi rendelkezéseinek hatályosulását biztosító egyedi megállapodásnak minősül.

               2.
                     A nagyobb biztonság érdekében a Felek egyetértenek abban, hogy e megállapodás egy rendelkezése sem írja elő számunkra azt, hogy a WTO-egyezmény szerinti kötelezettségeikkel össze nem egyeztethető módon járjanak el.

               3.
                     (a)
                     E megállapodás hatálybalépésekor az Unió tagállamai és Szingapúr közötti, az 5. mellékletben (A 4.12. cikkben hivatkozott megállapodások) felsorolt megállapodások, ideértve az ezekből eredő jogokat és kötelezettségeket, megszűnnek és hatályukat vesztik, és helyükbe e megállapodás lép.

               (b)
                     E megállapodásnak az e megállapodás 4.15. cikke (Hatálybalépés) (4) bekezdése szerinti ideiglenes alkalmazása esetén az 5. mellékletben (A 4.12. cikkben hivatkozott megállapodások) felsorolt megállapodások rendelkezéseinek alkalmazását, csak úgy, mint az azokból eredő jogokat és kötelezettségeket fel kell függeszteni az ideiglenes alkalmazás kezdetének időpontjától kezdve. Abban az esetben, ha e megállapodás ideiglenes alkalmazása megszűnik, és ez a megállapodás nem lép hatályba, a felfüggesztést meg kell szüntetni, és az 5. mellékletben (A 4.12. cikkben hivatkozott megállapodások) felsorolt megállapodások hatályosak.

               (c)
                     A (3) bekezdés a) és b) pontjától eltérve az 5. mellékletben (A 4.12. cikkben hivatkozott megállapodások) felsorolt valamelyik megállapodás rendelkezései alapján kereset nyújtható be egy olyan elbánás tekintetében, amelyet akkor biztosítottak, amikor az adott megállapodás hatályban volt, az abban a megállapodásban rögzített szabályok és eljárások alapján, feltéve, hogy legfeljebb három év telt el a megállapodás (3) bekezdésének b) pontja szerinti felfüggesztése óta, vagy ha a megállapodást nem függesztették fel a (3) bekezdés b) pontja szerint, e megállapodás hatálybalépése óta.

               (d)
                     A (3) bekezdés a) és b) pontjától eltérve, amennyiben e megállapodás ideiglenes alkalmazása megszűnik és ez a megállapodás nem lép hatályba, a kereset benyújtható a Harmadik fejezet (Vitarendezés) A. szakasza (A beruházók és a Felek közötti vitarendezés) alapján olyan elbánás tekintetében, amelyet e megállapodás ideiglenes alkalmazása idején biztosítottak, feltéve, hogy legfeljebb három év telt el az ideiglenes alkalmazás megszűnésének napja óta.

               E bekezdés alkalmazásában az „e megállapodás hatálybalépése” fogalomnak a 4.15. cikk (Hatálybalépés) (4) bekezdésének d) pontja szerinti meghatározása nem alkalmazandó.

               4.13. CIKK

               Területi hatály

               E megállapodást alkalmazni kell:

               (a)
                     az uniós Fél tekintetében azokon a területeken, amelyeken az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés alkalmazandó, az azokban a szerződésekben meghatározott feltételekkel; és

               (b)
                     Szingapúr tekintetében annak területén.

               E megállapodás alkalmazásában a „terület” kifejezés kifejezetten ellenkező rendelkezés hiányában ebben az értelemben értendő.

               4.14. CIKK

               Mellékletek, függelékek, közös nyilatkozatok, jegyzőkönyvek és egyetértési záradékok

               E megállapodás elválaszthatatlan részét képezik annak mellékletei, függelékei, közös nyilatkozatai, jegyzőkönyvei és egyetértési záradékai.

               4.15. CIKK

               Hatálybalépés

               1.
                     Ezt a megállapodást a Felek saját eljárásaikkal összhangban hagyják jóvá.

               2.
                     Ez a megállapodás az azon időpontot követő második hónap első napján lép hatályba, hogy a Felek írásbeli értesítést cserélnek arról, hogy teljesítették az e megállapodás hatálybalépése tekintetében alkalmazandó jogi követelményeket és eljárásokat. A Felek megegyezhetnek egy másik időpontban is.

               3.
                     Az értesítéseket az Európai Unió Tanácsának főtitkársága és a Szingapúri Kereskedelmi és Ipari Minisztérium Észak-Amerika és Európa Osztálya igazgatója (Director, North America and Europe Division, Singapore Ministry of Trade and Industry) vagy megfelelő jogutódja részére kell megküldeni.

               4.
                     (a)
                     E megállapodást ideiglenesen alkalmazni kell az azt követő hónap első napjától, amikor az Unió és Szingapúr értesítették egymást a vonatkozó eljárásaik befejezéséről. A Felek kölcsönös egyetértésben meghatározhatnak egy másik időpontot.

               (b)
                     Amennyiben e megállapodás bizonyos rendelkezései nem alkalmazhatók ideiglenesen, az a Fél, amelyik nem tudja vállalni az ilyen ideiglenes alkalmazást, értesíti a másik Felet arról, hogy mely rendelkezések nem alkalmazhatók ideiglenesen.

               Eltérve a 4. cikk a) pontjától, amennyiben a másik Fél befejezte a szükséges eljárásokat és a bizonyos rendelkezések ideiglenes alkalmazhatóságának kizárásáról szóló értesítéstől számított tíz napon belül nem emel kifogást az ideiglenes alkalmazás ellen, e megállapodás azon rendelkezéseit, amelyekre a fenti értesítés nem vonatkozott, az értesítést követő hónap első napjától ideiglenesen alkalmazni kell.

               (c)
                     Az ideiglenes alkalmazást az Unió vagy Szingapúr a másik Félhez intézett írásbeli értesítés útján felmondhatja. Az ilyen felmondás az értesítést követő második hónap első napjával lép hatályba.

               (d)
                     Ha ezt a megállapodást vagy annak bizonyos részeit ideiglenesen alkalmazzák, akkor az „e megállapodás hatálybalépése” kifejezést az ideiglenes alkalmazás időpontjára kell érteni. A bizottság e megállapodás ideiglenes alkalmazása során gyakorolhatja funkcióit. Az e funkcióik gyakorlása során elfogadott határozatok csak akkor veszítik hatályukat, ha e megállapodás ideiglenes alkalmazása megszűnik és e megállapodás nem lép hatályba.

               4.16. CIKK

               Időtartam

               1.
                     Ez a megállapodás határozatlan időre szól.

               2.
                     Az uniós Fél vagy Szingapúr is írásban értesítheti a másik Felet az e megállapodás felmondására irányuló szándékáról.

               3.
                     A felmondás a (2) bekezdés szerinti értesítést követően hat hónappal lép hatályba, a 4.17. cikk (Megszűnés) sérelme nélkül.

               4.
                     A (2) bekezdés szerinti értesítés kézbesítésétől számított 30 napon belül bármely Fél konzultációt kérhet arról, hogy az e megállapodás valamely rendelkezésének felmondása a (2) bekezdésben meghatározott időpontnál későbbi időpontban lép hatályba. E konzultációk a Fél kérelmének kézbesítésétől számított 30 napon belül veszik kezdetüket.

               4.17. CIKK

               Megszűnés

               Abban az esetben, ha e megállapodás a 4.16. cikk (Időtartam) értelmében megszűnik, e megállapodás a megszűnés időpontjától számított további húsz évig hatályban marad a jelen megállapodás megszűnésének időpontját megelőzően eszközölt érintett beruházások tekintetében. Ez a cikk nem alkalmazandó abban az esetben, ha e megállapodás ideiglenes alkalmazása megszűnik, és e megállapodás nem lép hatályba.

               4.18. CIKK

               Új tagállamok csatlakozása az Unióhoz

               1.
                     Az Unió haladéktalanul értesíti Szingapúrt minden, harmadik országok részéről az Unióhoz benyújtott csatlakozás iránti kérelemről.

               2.
                     Az Unió és az EU-hoz csatlakozni kívánó tagjelölt ország között folyó tárgyalások során az Unió arra törekszik, hogy:

               (a)
                     Szingapúr kérésére és a lehető legnagyobb mértékben információkkal szolgáljon az e megállapodás által érintett bármely kérdést illetően; és

               (b)
                     bármilyen Szingapúr által felvetett problémát figyelembe vesz.

               3.
                     Az Unió értesíti Szingapúrt az Unióhoz csatlakozni kívánó tagjelölt országgal folytatott csatlakozási tárgyalások eredményéről és értesíti Szingapúrt az Unióhoz való bármely csatlakozás hatálybalépéséről.

               4.
                     Kellő idővel az ország Unióhoz való csatlakozásának napja előtt a bizottság megvizsgálja a csatlakozás e megállapodásra gyakorolt hatásait, és határoz bármilyen szükséges kiigazításról vagy átmeneti intézkedésről.

               5.
                     Az Európai Unió bármely új tagállama az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságánál és a Szingapúri Kereskedelmi és Ipari Minisztérium Észak-Amerika és Európa Osztályának igazgatójánál vagy jogutódjaiknál letétbe helyezett csatlakozási okmány útján csatlakozik e megállapodáshoz.

               4.19. CIKK

               Hiteles szövegek

               E megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven; a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

                     (1)

                        Az egyértelműség kedvéért, „a másik Fél területén” végrehajtott beruházások magukban foglalják az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezményében meghatározott kizárólagos gazdasági övezetben vagy a kontinentális talapzaton eszközölt beruházásokat is.

                     (2)

                        „szellemitulajdon-jogok”:(a)
                        a WTO-egyezmény 1C. mellékletében foglalt, a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás (a továbbiakban: TRIPS-megállapodás) II. része 1–7. szakaszának tárgyát képező szellemi tulajdon valamennyi kategóriája, nevezetesen:(i)
                        szerzői jogok és szomszédos jogok;(ii)
                        szabadalmak (amelyek az Unió esetében tartalmazzák a kiegészítő oltalmi tanúsítványokból eredő jogokat);(iii)
                        védjegyek;(iv)
                        formatervezési minták;(v)
                        integrált áramkörök topográfiája;(vi)
                        földrajzi árujelzők;(vii)
                        a nyilvánosságra nem hozott adatok védelme; és(b)
                        növényfajta-oltalmi jogok.

                     (3)

                        Az egyértelműség kedvéért, a bírósági vagy közigazgatási eljárás során hozott végzés vagy ítélet önmagában véve nem minősül beruházásnak.

                     (4)

                        A „természetes személy” kifejezés magában foglalja mindazokat a természetes személyeket, akik állandó tartózkodási helye Lettország és nem állampolgárai Lettországnak vagy bármely más országnak, de akik a lettországi törvények és előírások alapján jogosultak a nem állampolgároknak kiállított útlevél (külföldiek útlevele) megszerzésére.

                     (5)

                        A „központi igazgatás” fogalom azt a központot jelöli, ahol a végső döntéshozatalra sor kerül.

                     (6)

                        Az uniós Fél az Európai Unió működéséről szóló szerződés 54. cikkében meghatározott, az Unió egy tagállama gazdaságával fenntartott „tényleges és folyamatos kapcsolat” fogalmát egyenértékűnek tartja a „jelentős üzleti tevékenység” fogalmával. Ennek megfelelően, a szingapúri jogszabályok szerint létrehozott olyan jogi személyre, amelynek csak a létesítő okirat szerinti székhelye vagy a központi ügyvezetése van Szingapúr területén, az uniós Fél csak akkor terjeszti ki az e megállapodás alapján biztosított előnyöket, ha az adott jogi személy tényleges és folyamatos gazdasági kapcsolatban van Szingapúr gazdaságával.

                     (7)

                        Az egyértelműség kedvéért, a Felek egyetértenek abban, hogy az „elbánás” vagy „intézkedés” kifejezés intézkedés elmaradását is jelentheti.

                     (8)

                        Az egyértelműség kedvéért, ez a fejezet nem alkalmazandó arra az elbánásra, amelyet valamelyik Fél az érintett beruházókkal vagy az érintett beruházásokkal szemben e megállapodás hatálybalépését megelőzően alkalmaz.

                     (9)

                        Az uniós Fél esetében a „támogatás” fogalma magában foglalja az uniós jog által meghatározott „állami támogatást” is.

                     (10)

                        Az uniós Fél esetében az állami támogatásra vonatkozó uniós törvény alkalmazásakor a 2.2. cikk (4) bekezdésében említett tevékenységek elrendelésére jogosult illetékes hatóságok az Európai Bizottság, illetve valamely bíróság vagy valamely tagállami törvényszék.

                     (11)

                        Az intézkedések tekintetében a Felek rögzítik, hogy „amelyek nem állnak ellentétben az EUSFTA 8. fejezetének (Szolgáltatáskereskedelem, letelepedés és elektronikus kereskedelem) 8-A. és 8-B. mellékletében szereplő egyedi kötelezettségvállalások jegyzékében felsorolt kötelezettségvállalásaikkal”, magukban foglalják az összes, bármely ágazatot érintő, nem felsorolt intézkedést, valamint az összes olyan intézkedést, amelyek nem állnak ellentétben a mindenkori jegyzékben valamely ágazat tekintetében meghatározott feltételekkel, korlátozásokkal vagy kikötésekkel, tekintet nélkül arra, hogy ezek az intézkedések érintik-e a „letelepedést” az EUSFTA 8.8. cikkének (Fogalommeghatározások) d) pontjában meghatározottak szerint.

                     (12)

                        A (2) bekezdés c) pontjának alkalmazásában egyetértés mutatkozik azt illetően, hogy annak a kérdésnek az eldöntése során, hogy az intézkedés hatálybalépését megelőzően eszközölt, érintett beruházások az intézkedés által veszteséget vagy kárt szenvedtek-e, tekintetbe kell venni az olyan tényezőket is, mint például azt, hogy valamelyik Fél egy intézkedés végrehajtásának tekintetében megfelelő átmeneti időről gondoskodott, vagy hogy valamelyik Fél egyéb módon kísérletet tett arra, hogy kezelje az intézkedésnek az intézkedés hatálybalépését megelőzően eszközölt beruházásokra gyakorolt hatását.

                     (13)

                        A közrendre hivatkozó kivétel csak akkor alkalmazható, ha a társadalom valamely alapvető érdeke valódi és kellően súlyos fenyegetettség alatt áll.

                     (14)

                        Azon intézkedések körébe, amelyek célja a közvetlen adók hatékony vagy méltányos kivetésének vagy beszedésének biztosítása, az adott Fél által saját adózási rendszere keretében hozott intézkedések tartoznak, amelyek:(a)
                        a nem belföldi illetőségű beruházókra vagy beruházásokra alkalmazandók, elismerve azt, hogy a nem belföldi illetőségű adóalanyok adókötelezettségét a Fél területén szerzett vagy elhelyezkedő adóköteles tételek tekintetében határozzák meg;(b)
                        a nem belföldi illetőségű adóalanyokra alkalmazandók annak érdekében, hogy biztosítsák az adók kivetését vagy beszedését a Fél területén;(c)
                        a nem belföldi illetőségű vagy belföldi illetőségű adóalanyokra alkalmazandók annak érdekében, hogy megakadályozzák az adóelkerülést vagy adócsalást, ideértve a megfelelési intézkedéseket is;(d)
                        az egyik Fél területén elhelyezkedő vagy területéről származó beruházásokra alkalmazandók annak érdekében, hogy biztosítsák az ilyen fogyasztókat terhelő adó kivetését vagy beszedését, amelyet a Fél területén lévő forrásokból vezetnek le;(e)
                        különbséget tesznek azon beruházók vagy beruházások között, akikre globális adózás szerinti tételek alapján vetnek ki adót, valamint más beruházók és beruházások között, elismerve az adóalap természetében megmutatkozó eltéréseket; vagy(f)
                        belföldi illetőségű személyeknél vagy fióktelepeken, illetve kapcsolt viszonyban álló személyek vagy ugyanazon személy fióktelepei között jövedelmet, profitot, nyereséget, veszteséget, csökkentést vagy jóváírást határoznak meg, allokálnak vagy osztanak fel, hogy védjék valamelyik Fél adóalapját.Az f) pontban és az ebben a lábjegyzetben említett adózási feltételeket és fogalmakat az intézkedést hozó Fél belső törvényei szerinti adózási meghatározások vagy fogalmak, illetve ezekkel egyenértékű vagy hasonló meghatározások és fogalmak alapján kell meghatározni.

                     (15)

                        E cikk alkalmazásában az elbánás magában foglalja az azon érintett beruházókkal szemben alkalmazott elbánást is, amelyek az érintett beruházókat közvetlenül vagy közvetve azok érintett beruházásainak üzemeltetése, kezelése, irányítása, fenntartása, használata, hasznosítása és értékesítése vagy az azokról való egyéb rendelkezés során akadályozzák.

                     (16)

                        Az egyértelműség érdekében az a tény, hogy az érintett beruházó keresete visszautasításra vagy elutasításra került, illetőleg sikertelen volt, nem jelenti önmagában véve az igazságszolgáltatás megtagadását.

                     (17)

                        Az egyértelműség érdekében, azok a nyilatkozatok, amelyek a beruházót a beruházás eszközlésére ösztönzik, magukban foglalják azokat a nyilatkozatokat is, amelyek a beruházót arról hivatottak meggyőzni, hogy folytassa beruházásait, álljon el a felszámolástól, illetőleg eszközöljön további beruházásokat.

                     (18)

                        Az egyértelműség érdekében az e bekezdésben említett jogos várakozások meghiúsulása önmagában nem vezet a (2) bekezdés megsértéséhez, és a jogos várakozások ilyen jellegű meghiúsulása ugyanazon eseményekből vagy körülményekből következik, mint amelyek a (2) bekezdés megsértését eredményezik.

                     (19)

                        E bekezdés alkalmazásában az „írásos szerződéses kötelezettségvállalás” olyan írásos megállapodást jelent, amely valamely Fél saját maga vagy egy, az 1.2. cikk (Fogalommeghatározások) (7) bekezdésében említett bármely jogalany és egy érintett beruházó vagy egy érintett beruházás között jött létre (egyazon vagy több okirat formájában), és amely mindkét Fél számára kötelező erejű jogokat és kötelezettségeket keletkeztet.

                     (20)

                        E cikk alkalmazásában egy Fél akkor hiúsítja meg vagy gyengíti egy beleegyezés betartását a kormányhatalom gyakorlása által, ha az említett beleegyezés betartását olyan intézkedések bevezetése, fenntartása vagy nem teljesítése által hiúsítja meg vagy gyengíti, amelyek belső joga szerint kötelezőnek vagy végrehajthatónak minősülnek.

                     (21)

                        Az egyértelműség érdekében, ez a cikk az 1–3. melléklettel összhangban értelmezendő.

                     (22)

                        A védintézkedések alkalmazása a rendkívüli körülmények folyamatos fennállása esetén meghosszabbítható azok formális újrabevezetésével, a javasolt formális újrabevezetéssel kapcsolatban a Felek között tartott előzetes konzultációt követően.

                     (23)

                        A Felek egyetértenek abban, hogy az „elbánás” kifejezés intézkedés elmaradását is jelentheti.

                     (24)

                        A félreértések elkerülése végett a (2) bekezdés b) pontja magában foglalja a Felek arra vonatkozó megállapodását, hogy a helyben alapított vállalkozást az 1965. március 18-i, az államok és más államok állampolgárai között keletkező beruházási viták rendezéséről szóló egyezmény 25. cikke (2) bekezdése b) pontjának alkalmazásában a másik szerződő állam állampolgárának tekintik.

                     (25)

                        A jogi személy:(a)
                        a másik Fél természetes vagy jogi személyeinek tulajdonában áll, amennyiben alaptőkéjének több mint 50 %-a a másik Fél természetes vagy jogi személyeinek tulajdonában áll;(b)
                        a másik Fél természetes vagy jogi személyeinek irányítása alatt áll, ha ezek a természetes vagy jogi személyek jogosultak az igazgatók többségét kinevezni vagy más módon jogilag irányítani tevékenységét.

                     (26)

                        Az egyértelműség érdekében:(a)
                        az adott vitarendezési mechanizmussal kapcsolatos szabályok az ebben a szakaszban meghatározott konkrét szabályokra figyelemmel alkalmazandók, illetőleg a 4.1. cikk (Bizottság) (4) bekezdésének g) pontja szerint elfogadott határozatok útján lehet kiegészíteni őket; és(b)
                        nem elfogadhatók azok a keresetek, amelyek esetében egy képviselő nyújt be keresetet egy meghatározatlan számú felperesből álló csoport nevében azzal a szándékkal, hogy az eljárást ezen felperesek érdekét képviselve folytassa le, illetőleg a keresettel kapcsolatos valamennyi döntést az ő nevükben hozza meg.

                     (27)

                        Az a) és b)pontok alkalmazásában az „állam” kifejezés magában foglalja az Uniót, amennyiben az Unió csatlakozik az ICSID-egyezményhez.

                     (28)

                        Az egyértelműség érdekében az a tény, hogy egy személy javadalmazást kap egy kormánytól, vagy korábban a kormány alkalmazásában állt, illetőleg családi kapcsolatban áll egy, a kormánytól javadalmazásban részesülő személlyel, önmagában még nem zárja ki az adott személy megfelelőségét.

                     (29)

                        Az egyértelműség érdekében a Felek (belső) nemzeti jogszabályai nem képezik az alkalmazandó jogszabályok részét. Amennyiben a Bíróságnak értelmeznie kell az egyik Fél nemzeti jogszabályának valamely rendelkezését, úgy követnie kell a szóban forgó rendelkezésnek az adott Fél bíróságai vagy hatóságai általi értelmezését, és a nemzeti jognak a Bíróság általi értelmezése nem kötelező egyik Fél bíróságaira vagy hatóságaira nézve sem. A Bíróságnak nincs joghatósága arra, hogy megállapítsa egy, e megállapodást állítólagosan sértő intézkedés jogvitát folytató fél nemzeti joga szerinti jogszerűségét.

                     (30)

                        Az egyértelműség érdekében, az ítélet alapját a felperes keresete képezi, meghozatalára pedig a jogvitát folytató felek esetleges észrevételeinek mérlegelését követően kerül sor.

                     (31)

                        Az egyértelműség érdekében, ez nem gátolja a jogvitát folytató felet abban, hogy a szóban forgó eljárásra alkalmazandó módon – az ICSID-egyezmény 50. és 51. cikke vagy az UNCITRAL választottbírósági szabályainak 37. és 38. cikke, illetőleg egyéb szabályok egyenértékű rendelkezései értelmében – felkérje a Bíróságot egy ítélet felülvizsgálatára, helyesbítésére vagy értelmezésére.

                     (32)

                        Az „e megállapodás rendelkezései” kifejezés azon rendelkezéseket jelenti, amelyek megegyeznek a következőknek: (a) megkülönböztetésmentes elbánás biztosítása a beruházóknak a 2.3. cikkben (Nemzeti elbánás) előírt módon és mértékben; és b) a beruházók és beruházásaik kisajátítással szembeni védelme a 2.6. cikkben (Kisajátítás) előírt módon és mértékben.

                     (33)

                        Az egyértelműség kedvéért a Felek osztják azt a véleményt, hogy e megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy megakadályozná a szociális jólét, a közegészség vagy egyéb társadalmi-közösségi célkitűzésekre, illetve a makrogazdasági stabilitásra irányuló adóintézkedéseket; vagy a vállalat székhelyéhez és nem a vállalat tulajdonosának nemzetiségéhez kapcsolódó, adózásból eredő előnyöket. A makrogazdasági stabilitást célzó adóintézkedések a nemzeti gazdaságban jelentkező irányvonalakra és tendenciákra válaszul hozott intézkedések, amelyek célja, hogy kezeljék vagy megakadályozzák a nemzeti gazdaság stabilitását súlyosan veszélyeztető strukturális egyensúlytalanságokat.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.4.18.
            COM(2018) 195 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Szingapúri Köztársaság közötti beruházásvédelmi megállapodás Európai Unió nevében történő aláírásáról

               1. MELLÉKLET

               KISAJÁTÍTÁS

               A Felek megerősítik, hogy egyetértenek a következőkben:

               1.
                     A 2.6. cikk (Kisajátítás) két esettel foglalkozik. Az első a közvetlen kisajátítás esete, amikor valamely érintett beruházást hivatalos tulajdonátruházás vagy akár lefoglalás útján államosítanak vagy más módon közvetlenül kisajátítanak. A második eset a közvetett kisajátítás, amikor valamelyik Fél intézkedése vagy intézkedéseinek sorozata a közvetlen kisajátítással egyenértékű hatással jár, amennyiben lényegében megfosztja az érintett befektetőt annak érintett beruházásában fennálló alapvető tulajdonjogaitól, többek között a használat, a haszonélvezet vagy a beruházás feletti rendelkezés jogától, anélkül, hogy hivatalos tulajdonátruházásra vagy akár lefoglalásra kerülne sor.

               2.
                     Azt, hogy valamelyik Fél intézkedése vagy intézkedéseinek sorozata egy adott helyzetben közvetett kisajátításnak minősül-e, eseti alapon történő, tényeken alapuló vizsgálatot tesz szükségessé, amely figyelembe veszi többek között a következőket:

               (a)
                     az intézkedés vagy az intézkedések sorozatának gazdasági hatása és időtartama, noha az a tény, hogy valamelyik Fél intézkedései vagy intézkedéseinek sorozata kedvezőtlen hatással van egy beruházás gazdasági értékére, önmagában véve nem bizonyítja, hogy közvetett kisajátításra került sor;

               (b)
                     annak mértéke, ahogyan az intézkedés vagy az intézkedések sorozata korlátozza a tulajdonnal kapcsolatos használat, haszonélvezet vagy a beruházás feletti rendelkezés jogának lehetőségét; valamint

               (c)
                     az intézkedés vagy intézkedések sorozatának jellege, nevezetesen tárgya, kontextusa és célja.

               Az egyértelműség érdekében, valamely Fél megkülönböztetéstől mentes intézkedése vagy ilyen intézkedéseinek sorozata, amelyet legitim közpolitikai célkitűzések védelmének érdekében (így például a közegészség, a biztonság és a környezetvédelem céljával) dolgoznak ki és alkalmaznak, nem minősül közvetett kisajátításnak; kivételt képez ez alól az a ritka helyzet, amikor egy intézkedés vagy intézkedések sorozatának hatása – figyelembe véve annak célját – annyira súlyos, hogy nyilvánvalóan túlzott mértékűnek tekinthető.

               ________________

               2. MELLÉKLET

               FÖLDTERÜLET KISAJÁTÍTÁSA

               1.
                     Amennyiben Szingapúr a kisajátító Fél, úgy – a 2.6. cikk (Kisajátítás) sérelme nélkül – bármely, a földszerzésről szóló törvény (152. fejezet)
                  1
                szerinti földerület-kisajátítás esetén piaci értéken történő kártérítésre kerül sor az említett törvénynek megfelelően.

               2.
                     E megállapodás alkalmazásában bármely a földszerzésről szóló törvény (152. fejezet) szerinti földterület-kisajátításnak közérdeket kell szolgálnia vagy közérdekhez kell kapcsolódnia.

               ________________

               3. MELLÉKLET

               KISAJÁTÍTÁS ÉS A SZELLEMITULAJDON-JOGOK

               Az egyértelműség érdekében, a szellemitulajdon-jogok megszűnése, korlátozása vagy létrehozása nem minősül kisajátításnak, amennyiben az említett intézkedés összhangban áll a TRIPS-megállapodással és az EU–Szingapúr Szabadkereskedelmi Megállapodás (a továbbiakban: EUSFTA) Tizedik fejezetével (Szellemi tulajdon). Ezenkívül annak megállapításából, hogy az intézkedés összeegyeztethetetlen a TRIPS-megállapodással és az EUSFTA Tizedik fejezetével (Szellemi tulajdon), nem lehet arra következtetni, hogy kisajátítás történt.

               ________________

               4. MELLÉKLET

               ÁLLAMADÓSSÁG

               1.
                     Nem terjeszthető elő arra vonatkozó igény, hogy valamelyik Fél adósságának átalakítása a Második fejezet (Beruházásvédelem) szerinti valamely kötelezettség megszegésének minősül, illetve ha ilyen igényt már előterjesztettek, akkor az nem folytatható a Harmadik fejezet (Vitarendezés) A. szakasza (A beruházók és a Felek közötti vitarendezés) szerint, ha az adósságátalakítás az előterjesztés időpontjában megegyezéses adósságátalakítás, vagy az ilyen igény előterjesztését követően megegyezéses adósságátalakítássá alakul; e rendelkezés alól kivételt képeznek azonban az arra vonatkozó igények, amelyek szerint az adósságátalakítás sérti a 2.3. cikket (Nemzeti elbánás)
                  2
               .

               2.
                     A Harmadik fejezet (Vitarendezés) A. szakaszának (A beruházók és a Felek közötti vitarendezés) 3.6. cikkétől (Bírósági eljárás iránti kereset benyújtása) eltérve, és figyelemmel e melléklet (1) bekezdésére, egy beruházó nem terjeszthet be a Harmadik fejezet (Vitarendezés) A. szakasza (A beruházók és a Felek közötti vitarendezés) szerinti arra vonatkozó igényt, hogy az egyik Fél adósságátalakítása a Második fejezetnek (Beruházásvédelem) a 2.3. cikktől (Nemzeti elbánás) eltérő kötelezettségét sérti, kivéve, ha eltelt 270 nap a konzultáció kérésére vonatkozó írásos kérelem benyújtásától a Harmadik fejezet (Vitarendezés) A. szakaszának (A beruházók és a Felek közötti vitarendezés) 3.3. cikke (Konzultációk) szerint.

               3.
                     E melléklet alkalmazásában:

               „megegyezéses adósságátalakítás”: az egyik Fél adósságának szerkezeti átalakítása vagy átütemezése, amelyre i. hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok módosítása vagy kiegészítése útján került sor, azok feltételeinek és az azokra irányadó jognak megfelelően, vagy ii. adósságcsere vagy más hasonló folyamat útján, melynek során az átalakítandó fennálló adósság teljes tőkeösszege legalább 75 %-ának jogosultjai beleegyeztek az ilyen adósságcserébe vagy más folyamatba.

               hitelviszonyt megtestesítő instrumentumra „irányadó jog”: egy joghatóságnak az adott hitelviszonyt megtestesítő instrumentumra alkalmazandó jogi vagy szabályozási kerete.

               4.
                     Az egyértelműség érdekében „egy Fél adóssága” az Európai Unió esetében kiterjed egy tagállam kormányának adósságára, vagy egy tagállamban működő, központi, regionális vagy helyi szintű kormány adósságára.

               ________________

               5. MELLÉKLET

               A 4.12. CIKKBEN HIVATKOZOTT MEGÁLLAPODÁSOK

               Az Európai Unió tagállamai és Szingapúr közötti megállapodások:

               1.
                     a Szingapúri Köztársaság kormánya és a Bolgár Köztársaság kormánya között a beruházások kölcsönös ösztönzéséről és védelméről Szingapúrban, 2003. szeptember 15-én kötött megállapodás;

               2.
                     a Szingapúri Köztársaság kormánya és a Belga-Luxemburgi Gazdasági Unió között a beruházások ösztönzéséről és védelméről Brüsszelben, 1978. november 17-én kötött megállapodás;

               3.
                     a Szingapúri Köztársaság kormánya és a Cseh Köztársaság kormánya között a beruházások ösztönzéséről és védelméről Szingapúrban, 1995. április 8-án kötött megállapodás;

               4.
                     a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Szingapúri Köztársaság között a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről Szingapúrban, 1973. október 3-án kötött szerződés;

               5.
                     a Szingapúri Köztársaság kormánya és a Francia Köztársaság kormánya között a beruházások kölcsönös ösztönzéséről és védelméről Párizsban, 1975. szeptember 8-án kötött megállapodás;

               6.
                     a Szingapúri Köztársaság kormánya és a Lett Köztársaság kormánya között a beruházások ösztönzéséről és védelméről Szingapúrban, 1998. július 7-én kötött megállapodás;

               7.
                     a Szingapúri Köztársaság és a Magyar Köztársaság között a beruházások ösztönzéséről és védelméről Szingapúrban, 1997. április 17-én kötött megállapodás;

               8.
                     a Holland Királyság kormánya és a Szingapúri Köztársaság kormánya között a gazdasági együttműködésről Szingapúrban, 1972. május 16-án kötött megállapodás;

               9.
                     a Szingapúri Köztársaság kormánya és a Lengyel Köztársaság kormánya között a beruházások ösztönzéséről és védelméről Varsóban (Lengyelország), 1993. június 3-án kötött megállapodás;

               10.
                     a Szingapúri Köztársaság kormánya és a Szlovén Köztársaság kormánya között a beruházások kölcsönös ösztönzéséről és védelméről Szingapúrban, 1999. január 25-én kötött megállapodás;

               11.
                     a Szingapúri Köztársaság és a Szlovák Köztársaság között a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről Szingapúrban, 2006. október 13-án kötött megállapodás; valamint

               12.
                     a Szingapúri Köztársaság kormánya és az Egyesült Királyság kormánya között a beruházások ösztönzéséről és védelméről Szingapúrban, 1975. július 22-én kötött megállapodás.

               ________________

               6. MELLÉKLET

               KÖZVETÍTŐ MECHANIZMUS
                  A BERUHÁZÓK ÉS A FELEK KÖZÖTTI VITARENDEZÉSRE

               1. CIKK

               Célkitűzés

               A közvetítő mechanizmus célja annak elősegítése, hogy egy közvetítő segítségével zajló átfogó és gyors eljárás révén kölcsönösen elfogadott megoldást sikerüljön találni a felek között.

               A. SZAKASZ

               A KÖZVETÍTŐ MECHANIZMUS SZERINTI ELJÁRÁS

               2. CIKK

               Az eljárás megindítása

               1.
                     A jogvitát folytató fél bármikor kérelmezheti a közvetítői eljárás megindítását. Az ilyen kérelmet írásban kell közölni a másik féllel.

               2.
                     A kérelmet a címzett fél jóhiszeműen mérlegeli, és a kézhezvételétől számított tíz napon belül a kérelem elfogadásával vagy elutasításával írásos választ ad rá.

               3.
                     Amennyiben a kérelem az Unió valamely intézménye, szerve vagy ügynöksége, illetőleg valamely tagállama általi elbánásra vonatkozik, és az alperesi jogállás nem került eldöntésre a 3.5. cikk (2) bekezdése (Szándéknyilatkozat) szerint, a kérelmet az Uniónak kell címezni. Ha az Unió elfogadja a kérelmet, a válaszban meghatározandó, hogy a közvetítői eljárásban az Unió vagy az érintett tagállam lesz-e a részt vevő fél
                  3
               .

               3. CIKK

               A közvetítő kiválasztása

               1.
                     A jogvitát folytató felek törekednek arra, hogy legkésőbb az e melléklet 2. cikkének (Az eljárás megindítása) (2) bekezdésében említett kérelemre adott válasz kézhezvételétől számított tizenöt napon belül megállapodjanak a közvetítő személyében. Ez a megállapodás tartalmazhatja a 3.9. cikk (Elsőfokú Bíróság) szerint meghatározott választóbírósági tagok közül egy közvetítő kijelölését.

               2.
                     Amennyiben a jogvitát folytató felek nem tudnak megállapodni a közvetítő személyében az (1) bekezdés szerint, bármelyik jogvitát folytató fél kérheti, hogy a Bíróság elnöke sorshúzással jelöljön ki közvetítőt a 3.9. cikk (Elsőfokú Bíróság) szerint meghatározott választóbírósági tagok közül. A Bíróság elnöke a közvetítőt a jogvitát folytató felek bármelyikének kérelmétől számított tíz munkanapon belül kijelöli.

               3.
                     A közvetítő egyik Fél állampolgára sem lehet, kivéve, ha a jogvitát folytató felek ettől eltérően állapodnak meg.

               4.
                     A közvetítő pártatlan és átlátható módon segíti a jogvitát folytató feleket abban, hogy tisztázzák az intézkedést és annak a beruházásokra gyakorolt lehetséges kedvezőtlen hatásait, valamint kölcsönösen elfogadott megoldásra jussanak.

               4. CIKK

               A közvetítői eljárás szabályai

               1.
                     A közvetítő kinevezését követő tíz napon belül a közvetítő eljárást kezdeményező jogvitát folytató fél írásban benyújtja a közvetítőnek és a másik jogvitát folytató félnek a probléma részletes leírását, különösen a szóban forgó intézkedés működését és annak a beruházásokra gyakorolt kedvezőtlen hatásait. A probléma ismertetésének elküldését követő húsz napon belül a másik jogvitát folytató fél írásban észrevételeket tehet a probléma leírásával kapcsolatban. A jogvitát folytató felek problémaismertetésükben vagy észrevételeikben minden olyan információt megadhatnak, amelyet lényegesnek vélnek.

               2.
                     A közvetítő dönthet az érintett intézkedés és annak a beruházásokra gyakorolt kedvezőtlen hatásainak tisztázására vonatkozó legmegfelelőbb módról. A közvetítő különösen megbeszéléseket szervezhet a jogvitát folytató felek között, közösen vagy külön-külön konzultálhat a jogvitát folytató felekkel, megfelelő szakértőktől és az érdekelt felektől segítséget kérhet, illetve konzultálhat velük, valamint a jogvitát folytató felek kérésére bármely más további segítséget nyújthat. A megfelelő szakértőktől és érdekelt felektől kért segítséget, illetve a velük történő konzultációt megelőzően azonban konzultálnia kell a jogvitát folytató felekkel.

               3.
                     A közvetítő tanácsot nyújthat és mérlegelendő megoldást javasolhat a jogvitát folytató felek számára, melyek a javasolt megoldást elfogadhatják vagy elutasíthatják, illetve eltérő megoldásban is megegyezhetnek. A közvetítő tanácsa, illetve megjegyzései azonban nem vonatkozhatnak az intézkedésnek a Második fejezettel (Beruházásvédelem) való összeegyeztethetőségére.

               4.
                     Az eljárást annak a jogvitát folytató félnek a területén kell lefolytatni, amelyhez a kérelmet intézték, vagy kölcsönös megegyezés alapján bármilyen más helyen vagy módon.

               5.
                     A jogvitát folytató felek törekednek arra, hogy a közvetítő kinevezését követő hatvan napon belül kölcsönösen elfogadott megoldást találjanak. A végleges megoldás elfogadásáig a jogvitát folytató felek lehetséges ideiglenes megoldásokról egyezhetnek meg.

               6.
                     A kölcsönösen elfogadott megoldásokat nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni. A nyilvánosságra hozott változat azonban nem tartalmazhat olyan információt, melyet valamelyik jogvitát folytató fél bizalmasként jelölt meg.

               7.
                     Az eljárás befejeződik:

               (a)
                     a kölcsönösen elfogadott megoldásnak a jogvitát folytató felek által történő elfogadásával, az elfogadás időpontjában;

               (b)
                     a jogvitát folytató felek kölcsönös megállapodásával az eljárás bármelyik szakaszában, a megállapodás napján;

               (c)
                     a jogvitát folytató felekkel való konzultációt követően a közvetítő arról szóló írásos nyilatkozatával, hogy a közvetítésre irányuló további erőfeszítések nem vezetnek eredményre, a szóban forgó nyilatkozat időpontjában;

               (d)
                     valamely jogvitát folytató fél írásbeli nyilatkozatával, miután a közvetítői eljárás keretében megismerte a kölcsönösen elfogadott megoldásokat, és megfontolt minden tanácsadói véleményt és a közvetítő minden javaslatát, a szóban forgó nyilatkozattétel időpontjában.

               B. SZAKASZ

               VÉGREHAJTÁS

               5. CIKK

               A kölcsönösen elfogadott megoldás végrehajtása

               1.
                     Amennyiben a jogvitát folytató felek megállapodtak egy megoldásban, a jogvitát folytató felek mindegyike a megállapodott időtartamon belül megtesz minden olyan intézkedést, amely a kölcsönösen elfogadott megoldás végrehajtásához szükséges.

               2.
                     A jogvitában részes végrehajtó fél írásban tájékoztatja a másik jogvitában részes másik felet a kölcsönösen elfogadott megoldás végrehajtása érdekében tett lépésekről vagy intézkedésekről.

               3.
                     A jogvitát folytató felek kérésére a közvetítő írásban tényszerű jelentéstervezetet bocsát ki a jogvitát folytató felek számára, amely rövid összefoglalást tartalmaz a következőkről:

               (a)
                     az említett eljárások tárgyát képező kérdéses intézkedés;

               (b)
                     a követett eljárások; valamint

               (c)
                     bármely közösen elfogadott megoldás, mely az említett eljárások végeredményeként jött létre, ideértve a lehetséges ideiglenes megoldásokat is.

               A közvetítő a jogvitát folytató felek számára tizenöt munkanapon belül fűzhet észrevételeket a jelentéstervezethez. A közvetítő a jogvitát folytató felek határidőn belül benyújtott észrevételeinek mérlegelését követő tizenöt munkanapon belül írásban tényszerű zárójelentést nyújt be a jogvitát folytató feleknek. A tényszerű jelentés nem tartalmazhat e megállapodás értelmezésére vonatkozó megállapításokat.

               C. SZAKASZ

               ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

               6. CIKK

               Kapcsolat a vitarendezéssel

               1.
                     A közvetítő eljárásnak nem célja, hogy az e megállapodás vagy bármilyen más megállapodás szerinti vitarendezési eljárások alapjául szolgáljon. Ilyen vitarendezési eljárásban egyik jogvitát folytató fél sem támaszkodhat az alábbiakra vagy nem hozhatja fel bizonyítékként, és semmilyen illetékes eljáró szerv, bíróság vagy testület sem veheti figyelembe az alábbiakat:

               (a)
                     a másik jogvitát folytató fél által a közvetítői eljárás során elfoglalt álláspontok;

               (b)
                     az a tény, hogy a másik jogvitát folytató fél jelezte hajlandóságát arra, hogy elfogadjon egy megoldást a közvetítés tárgyát képező intézkedésre; vagy

               (c)
                     a közvetítő által adott tanácsok vagy tett javaslatok.

               2.
                     A közvetítői mechanizmus nem érinti a felek és a jogvitát folytató felek jogi helyzetét a Harmadik fejezet (Vitarendezés) A. szakaszának (A beruházók és a Felek közötti vitarendezés) vagy B. szakaszának (A Felek közötti vitarendezés) értelmében.

               3.
                     A jogvitát folytató felek eltérő megállapodásának hiányában és e melléklet 4. cikke (A közvetítői eljárás szabályai) (6) bekezdésének sérelme nélkül, az eljárás valamennyi lépését bizalmasan kezelik, ideértve a tanácsokat, illetve a javasolt megoldásokat is. Bármely jogvitát folytató fél nyilvánosságra hozhatja azonban azt, hogy közvetítés van folyamatban.

               7. CIKK

               Határidők

               Az e mellékletben említett valamennyi határidő a jogvitát folytató felek kölcsönös egyetértésével módosítható.

               8. CIKK

               Költségek

               1.
                     A közvetítői eljárásban való részvételből eredő kiadások esetében mindkét jogvitát folytató fél a saját kiadásait viseli.

               2.
                     A jogvitát folytató felek közösen és egyenlő mértékben megosztják a szervezési ügyekből eredő kiadásokat, ideértve a közvetítőnek fizetendő díjazást és kiadásokat. A közvetítővel kapcsolatos díjak és költségek összhangban állnak a közvetítői eljárás kezdeményezésének időpontjában hatályos ICSID-egyezmény adminisztratív és pénzügyi szabályzata 14. cikkének (1) bekezdése szerint meghatározott díjakkal és költségekkel.

               ________________

               7. MELLÉKLET

               A BÍRÓSÁG TAGJAI, A FELLEBBVITELI BÍRÓSÁG TAGJAI ÉS A KÖZVETÍTŐK MAGATARTÁSI KÓDEXE

               Fogalommeghatározások

               1.
                     E magatartási kódex alkalmazásában:

               „tag”: a Harmadik fejezet (Vitarendezés) A. szakasza (A beruházók és a Felek közötti vitarendezés) szerint meghatározott Bíróság vagy Fellebbviteli Bíróság tagja;

               „közvetítő”: a Harmadik fejezet (Vitarendezés) A. szakasza (A beruházók és a Felek közötti vitarendezés) szerint közvetítést végző személy;

               „jelölt”: olyan személy, akinek bírósági taggá történő kinevezését megfontolás tárgyává teszik;

               „asszisztens”: olyan személy, aki – valamely tag megbízatásának keretében – kutatást végez vagy segítséget nyújt a tagnak;

               „személyzet”: egy tag vonatkozásában azok a személyek, akik a tag irányítása és ellenőrzése alatt állnak, és nem asszisztensek.

               Az eljáró személyek felelőssége

               2.
                     Valamennyi jelölt és tag elkerül minden szabálytalanságot és a szabálytalanság látszatát, független és pártatlan, elkerüli a közvetlen és közvetett összeférhetetlenséget, és példamutató magatartási normákat követ, hogy a vitarendezési mechanizmus egységessége és pártatlansága ne sérüljön. A tagok nem fogadnak el utasításokat semmilyen szervezettől vagy kormánytól a Bíróság vagy a Fellebbviteli Bíróság elé terjesztett ügyekben. A korábbi tagok kötelesek eleget tenni az e magatartási kódex (15)–(21) bekezdésében leírt kötelezettségeknek.

               Nyilvánosságra hozatali kötelezettségek

               3.
                     Tagként való kiválasztását megelőzően a jelölt nyilvánosságra hoz minden régebbi vagy jelenlegi érdekeltséget, kapcsolatot vagy ügyet, amely valószínűleg hatással lehet függetlenségére vagy pártatlanságára, vagy amely a nem megfelelő viselkedés vagy elfogultság látszatát keltheti. Ebből a célból a jelölt megtesz minden észszerűen elvárható erőfeszítést azért, hogy tudatában legyen az ilyen érdekeknek, kapcsolatoknak és ügyeknek.

               4.
                     A tag a jogvitát folytató felek és a jogvitát nem folytató felek számára bejelenti az e magatartási kódex tényleges vagy potenciális megsértésével kapcsolatos információt.

               5.
                     A tag mindenkor köteles minden észszerűen elvárható erőfeszítést megtenni azért, hogy megismerje az e magatartási kódex (3) bekezdésében említett minden érdeket, kapcsolatot vagy kérdést, és azokat felfedje. A tájékoztatási kötelezettség folyamatosan fennáll, és kötelezi a tagot arra, hogy az eljárás bármely szakaszában a lehető legrövidebb időn belül felfedjen minden olyan érdeket, kapcsolatot vagy kérdést, amelyről tudomást szerez. A tag az ilyen érdekekről, kapcsolatokról vagy kérdésekről oly módon tájékoztat, hogy azokat írásban, megfontolás céljából közli a jogvitát folyató felekkel és a jogvitát nem folytató felekkel.

               A tagok kötelezettségei

               6.
                     A tag a teljes eljárás folyamán alaposan és gyorsan, tisztességgel és szorgalommal teljesíti feladatait.

               7.
                     A tag csak az eljárás folyamán felmerült, az ítélethozatalhoz szükséges kérdéseket vizsgálja, és e feladatot harmadik személyre nem ruházhatja át.

               8.
                     A tag köteles megtenni minden szükséges lépést annak biztosítására, hogy asszisztense és munkatársai e magatartási kódex (2), (3), (4), (5), (19), (20) és (21) bekezdésében foglalt szabályokat ismerje, és azokat betartsa.

               9.
                     A tag az eljárást illetően nem léphet ex parte kapcsolatba.

               A tagok pártatlansága és függetlensége

               10.
                     A tag független és pártatlan, elkerüli az elfogultság vagy a szabálytalanság látszatát, önérdek, külső nyomás, politikai megfontolások, társadalmi nyomás, valamely jogvitát folytató vagy jogvitát nem folytató félhez való lojalitás vagy a kritikától való félelem által nem befolyásolt.

               11.
                     A tag közvetlenül vagy közvetve sem vállal olyan kötelezettséget vagy fogad el olyan előnyt, amely megzavarhatja kötelezettségeinek megfelelő ellátását, vagy ennek látszatát keltheti.

               12.
                     A tag semmilyen személyes vagy magánérdek előmozdítására sem használhatja fel a választottbíróságban betöltött pozícióját, és kerüli mindazokat a cselekményeket, amelyek olyan látszatot kelthetnek, miszerint mások olyan sajátos helyzetben vannak, hogy befolyásolhatják őt.

               13.
                     A tag nem hagyja, hogy pénzügyi, üzleti, szakmai, családi vagy társadalmi kapcsolatok vagy kötelezettségek befolyásolják magatartását vagy ítéletét.

               14.
                     A tag kerüli olyan kapcsolat vagy pénzügyi érdek kialakítását, amely hatással lehet pártatlanságára, vagy észszerű megfontolások alapján nem megfelelő viselkedés vagy elfogultság látszatát keltheti.

               A korábbi tagok kötelezettségei

               15.
                     Valamennyi korábbi tag elkerül minden olyan cselekményt, amely azt a látszatot keltheti, hogy kötelezettségeinek ellátása során elfogult volt, vagy a Bíróság vagy a Fellebbviteli Bíróság ítéletéből előnye származott.

               16.
                     A 3.9. cikk (Elsőfokú Bíróság) (5) bekezdésének és a 3.10. cikk (Fellebbviteli Bíróság) (4) bekezdésének sérelme nélkül a tagok vállalják, hogy megbízatásuk lejártát követően semmilyen módon nem vesznek részt a következőkben:

               (a)
                     olyan beruházási vitákban, amelyek függőben voltak a Bíróságon vagy a Fellebbviteli Bíróságon megbízatási idejük lejárta előtt;

               (b)
                     olyan beruházási vitákban, amelyek közvetlen és egyértelmű kapcsolatban álltak olyan jogvitákkal, köztük lezárt jogvitákkal, amelyekkel a korábbi tag a Bíróság vagy a Fellebbviteli Bíróság tagjaként foglalkozott.

               17.
                     A tagok vállalják, hogy megbízatásuk lejártát követően három évig nem járnak el olyan fél képviselőjeként, aki a Bíróság vagy a Fellebbviteli Bíróság által tárgyalt jogvitában részes fél volt.

               18.
                     Amennyiben a Bíróság vagy a Fellebbviteli Bíróság elnökét arról tájékoztatják, vagy másképpen a tudomására jut, hogy a Bíróság vagy a Fellebbviteli Bíróság egy korábbi tagja állítólag megsértette a (15)–(17) bekezdés szerinti kötelezettségeit, megvizsgálja a kérdést, és biztosítja a meghallgatás lehetőségét a korábbi tag számára. Amennyiben ellenőrzést követően igazoltnak találja az állítólagos kötelezettségszegést, tájékoztatja a következőket:

               (a)
                     a szakmai szervezetet vagy más hasonló intézményt, amelynek tagja a korábbi tag;

               (b)
                     a Feleket; valamint

               (c)
                     bármely más vonatkozó, első vagy másodfokú beruházási igazságszolgáltatási fórum elnökét.

               A Bíróság vagy a Fellebbviteli Bíróság elnöke nyilvánosságra hozza az e bekezdés szerinti megállapításait.

               Titoktartás

               19.
                     Egyetlen tag vagy korábbi tag sem fedhet fel vagy használhat fel semmilyen, az eljárással kapcsolatos vagy az eljárás során szerzett nem nyilvános információt, kivéve, ha az az érintett eljárás céljaiból történik, és semmilyen esetben sem fedhet fel vagy használhat fel ilyen információt arra, hogy saját maga vagy mások számára előnyre tegyen szert, vagy mások érdekeit befolyásolja.

               20.
                     A tag a 8. mellékletnek megfelelő közzétételt megelőzően nem hozhatja nyilvánosságra a határozatot vagy ítéletet, vagy ezek részeit.

               21.
                     A tag vagy korábbi tag nem hozhatja nyilvánosságra a Bíróság vagy a Fellebbviteli Bíróság tanácskozásain elhangzott információkat vagy bármely tag tanácskozásokkal kapcsolatos véleményét.

               Kiadások

               22.
                     A tagok nyilvántartást vezetnek és kimutatást készítenek az eljárásra fordított idejükről és felmerült költségeikről.

               Közvetítők

               23.
                     Az e magatartási kódexben a tagok és a korábbi tagok részére előírt szabályok értelemszerűen alkalmazandók a közvetítőkre is.

               Konzultatív bizottság

               24.
                     A Bíróság elnökét és a Fellebbviteli Bíróság elnökét konzultatív bizottság segíti, amely az alelnökből és a Bíróság, illetve a Fellebbviteli Bíróság legidősebb tagjából áll. A konzultatív bizottság segít biztosítani a magatartási kódex és a 3.11. cikk (Etika) megfelelő alkalmazását, valamint ilyen rendelkezés esetén bármely más feladat elvégzését.

               ________________

               8. MELLÉKLET

               A DOKUMENTUMOKHOZ, MEGHALLGATÁSOKHOZ VALÓ NYILVÁNOS HOZZÁFÉRÉSRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK, VALAMINT HARMADIK SZEMÉLYEK BEADVÁNYOK BENYÚJTÁSÁRA VONATKOZÓ JOGA

               1. CIKK

               1.
                     E melléklet 2. és 4. cikke szerint az alperes a következő dokumentumokat azok kézhezvételét követően haladéktalanul továbbítja a jogvitát nem folytató felek, valamint az e melléklet 5. cikkében említett adattár számára, amely biztosítja a dokumentumok nyilvános elérhetőségét:

               (a)
                     a 3.3. cikk (Konzultációk) (1) bekezdésében említett konzultációk iránti kérelem;

               (b)
                     a 3.5. cikk (Szándéknyilatkozat) (1) bekezdésében említett, a Bírósági eljárásra irányuló szándéknyilatkozat;

               (c)
                     a 3.5. cikk (Szándéknyilatkozat) (2) bekezdésében említett alperesi jogállás meghatározása;

               (d)
                     a 3.6. cikkben (Bírósági eljárás iránti kereset benyújtása) említett kereset benyújtása;

               (e)
                     előterjesztések, peranyagok összefoglalásai és valamely jogvitát folytató fél által a Bírósághoz továbbított feljegyzések, szakértői jelentések és bármely, az e melléklet 3.17. cikke (A megállapodás jogvitát nem folytató felei) és 3. cikke szerint benyújtott írásos beadványok;

               (f)
                     a Bírósági meghallgatásokról készült jegyzőkönyvek vagy átiratok, amennyiben rendelkezésre állnak; valamint

               (g)
                     a Bíróság vagy adott esetben a Fellebbviteli Bíróság elnökének vagy alelnökének végzései, ítéletei és határozatai, amennyiben alkalmazandó.

               2.
                     E melléklet 4. cikkében meghatározott kivételek teljesülése esetén, a Bíróság – saját kezdeményezésére vagy bármely személy kérésére, és a jogvitát folytató felekkel való konzultációt követően – eldöntheti, hogy szükséges-e a Bíróság rendelkezésére bocsátott vagy a Bíróság által kiadott, az (1) bekezdés hatálya alá nem tartozó egyéb dokumentum hozzáférhetővé tétele, és ha igen, milyen módon. Sor kerülhet erre például az ilyen dokumentumoknak egy meghatározott helyen való elérhetővé tétele által, vagy az e melléklet 5. cikkében említett letéteményesen keresztül.

               2. CIKK

               A Bíróság nyilvános meghallgatásokat tart és a jogvitát folytató felekkel folytatott konzultáció alapján meghatározza az ezzel kapcsolatos logisztikai intézkedéseket. Ugyanakkor bármely jogvitát folytató fél, amelynek szándékában áll a meghallgatás során védettnek minősített adatot felhasználni, közli ezt a Bírósággal. A Bíróság megteszi a megfelelő intézkedéseket az ilyen adatok nyilvánosságra hozatalának megakadályozására.

               3. CIKK

               1.
                     A Bíróság, a jogvitát folytató felekkel folytatott konzultációt követően lehetővé teszi azon személy számára, amely nem minősül sem a megállapodás jogvitát folytató, sem a megállapodás jogvitát nem folytató felének (a továbbiakban: harmadik személy), hogy írásos beadvánnyal forduljon a Bírósághoz a jogvita keretébe tartozó ügyek tekintetében.

               2.
                     A beadvány lehetőségét igénybe venni kívánó harmadik személy kérelemmel fordul a Bírósághoz, és az eljárás nyelvén, írásban, tömören, a Bíróság által adott esetben meghatározott terjedelmi korlátozásokat figyelembe véve a Bíróság rendelkezésére bocsátja a következő információkat:

               (a)
                     a harmadik személy leírása, ideértve, amennyiben lényeges, tagsági és jogi helyzetét (pl. szakmai vagy egyéb nem kormányzati szervezetben), főbb célkitűzéseit, tevékenységének jellegét és bármely anyaszervezetet, így bármely olyan szervezetet, amely közvetlen vagy közvetett ellenőrzése alatt a harmadik személy áll;

               (b)
                     valamennyi olyan közvetett vagy közvetlen kapcsolat, amely a harmadik személyt bármely jogvitát folytató félhez fűzi;

               (c)
                     bármely olyan, valamely kormányzatra, személyre vagy szervezetre vonatkozó információ, amely pénzügyi vagy más jellegű támogatást nyújtott a beadvány előkészítéséhez, illetőleg lényeges támogatást nyújtott a harmadik személynek a harmadik személy által az e cikk szerint benyújtott kérelmet megelőző két év bármelyikében (pl. teljes tevékenységének mintegy 20 %-át támogatta évente);

               (d)
                     a harmadik személy eljáráshoz fűződő érdekének ismertetése; valamint

               (e)
                     azon sajátos ténybeli és jogi kérdések meghatározása az eljárás vonatkozásában, amelyekkel a harmadik személy írásos beadványában foglalkozni kíván.

               3.
                     A Bíróság annak eldöntésében, hogy helyt ad-e egy ilyen beadványnak, tekintetbe veszi többek között a következőket:

               (a)
                     a harmadik személynek lényeges érdeke fűződik-e az eljárásokhoz; valamint

               (b)
                     az a mérték, amellyel a beadvány megkönnyíti a választottbíróság számára valamely, az eljáráshoz kapcsolódó ténybeli vagy jogi kérdés megállapítását azáltal, hogy a jogvitát folytató felekétől eltérő nézőpontot, különleges ismeretet vagy betekintést tartalmaz.

               4.
                     A harmadik személy által benyújtott beadvány:

               (a)
                     a harmadik személy nevében benyújtó személy által keltezett és aláírt;

               (b)
                     tömör és a Bíróság által megengedettnél semmi esetre sem hosszabb;

               (c)
                     világos állítást tartalmaz a harmadik személynek az adott kérdésekkel kapcsolatos álláspontjáról; valamint

               (d)
                     kizárólag a jogvita keretébe tartozó ügyekkel foglalkozik.

               5.
                     A Bíróság garantálja, hogy az ilyen beadványok nem szakítják meg, vagy nem akadályozzák szükségtelenül az eljárásokat, illetőleg nem okoznak tisztességtelen hátrányt egyik jogvitát folytató fél számára sem. A Bíróság szükség esetén megfelelő eljárásokat fogadhat el az összetett beadványok kezelésére.

               6.
                     A Bíróság garantálja, hogy a jogvitát folytató felek észszerű lehetőséget kapnak arra, hogy ismertessék a harmadik személy beadványával kapcsolatos észrevételeiket.

               4. CIKK

               1.
                     A (2) bekezdésben meghatározott és a (3)–(9) bekezdés szerint azonosított bizalmas vagy védett információ nem tehető nyilvánossá.

               2.
                     Bizalmas vagy védett információnak a követezők minősülnek:

               (a)
                     bizalmas üzleti információk;

               (b)
                     információk, amelyeket e megállapodásnak megfelelően védenek a közzétételtől;

               (c)
                     információk, amelyek védelmét biztosítani kell a közzététellel szemben, méghozzá az alperes információi esetében az adott állam joga alapján, illetőleg egyéb információk esetében azon jog vagy előírások alapján, amelyet vagy amelyeket a Bíróság az ilyen információk közzétételére alkalmazandónak ítél.

               3.
                     Ha e melléklet 1. cikkének (1) bekezdése alapján közzétesznek egy, a Bíróság végzésétől vagy határozatától eltérő dokumentumot, az azt benyújtó jogvitát folytató fél, jogvitát nem folytató fél vagy harmadik személy a dokumentum benyújtásakor:

               (a)
                     jelzi, hogy megítélése szerint a dokumentum tartalmaz-e olyan információt, amelynek védelmét biztosítani kell a közzététellel szemben;

               (b)
                     világosan megjelöli az információt, annak a Bíróság felé való benyújtásakor; valamint

               (c)
                     haladéktalanul vagy a Bíróság által meghatározott időn belül benyújtja a dokumentum szerkesztett változatát, amely nem tartalmazza az említett információt.

               4.
                     Ha a Bíróság végzésétől vagy határozatától eltérő dokumentumot hozzáférhetővé kell tenni az e melléklet 1. cikke (2) bekezdésének megfelelő Bíróság határozata szerint, úgy a jogvitát folytató fél, a jogvitát nem folytató fél vagy egy, a dokumentumot benyújtó harmadik személy – a Bíróság döntését követő harminc napon belül, miszerint a dokumentumot a nyilvánosság számára hozzáférhetővé kell tenni – jelzi, hogy megítélése szerint a dokumentum tartalmaz-e olyan információt, amelynek védelmét biztosítani kell a közzététellel szemben, és benyújtja a dokumentum szerkesztett változatát, amely nem tartalmazza az említett információt.

               5.
                     Amennyiben a (4) bekezdés szerint javasolt a szerkesztett változat elkészítése, bármely, a szóban forgó dokumentum benyújtójától eltérő, jogvitát folytató személy kifogással élhet a javasolt szerkesztéssel szemben és/vagy javasolhatja a dokumentum más módon történő kiszerkesztését. Az ilyen kifogást vagy ellenjavaslatot a javasolt szerkesztett dokumentum kézhezvételétől számított harminc napon belül kell megtenni.

               6.
                     Ha a Bíróság valamely végzését, határozatát vagy ítéletét közzéteszik e melléklet 1. cikkének (1) bekezdése szerint, a Bíróság valamennyi jogvitát folytató fél számára lehetővé teszi az azzal kapcsolatos állásfoglalást, hogy a dokumentum mennyiben tartalmaz olyan információkat, amelyek védettségét biztosítani kell a közzététellel szemben, valamint a dokumentum szerkesztésre vonatkozó javaslat megtételét, amelynek célja az adott információknak a közzététellel szembeni védelme.

               7.
                     A Bíróság dönt a dokumentum javasolt, a (3)–(6) bekezdés szerinti szerkesztésére vonatkozó valamennyi kérdésben, és saját mérlegelési jogkörében határoz arról, hogy a közzéteendő dokumentumok által tartalmazott információkat milyen terjedelemben kell szerkeszteni.

               8.
                     Ha a Bíróság úgy dönt, hogy egy valamely dokumentum által tartalmazott információt nem kell szerkeszteni tenni a (3)–(6) bekezdés szerint, illetőleg a dokumentum számára nem kell védelmet biztosítani a közzététellel szemben, bármely a dokumentumot saját elhatározásából az aktákhoz csatoló, jogvitát folytató fél, jogvitát nem folytató fél vagy harmadik személy a Bíróság döntésétől számított harminc napon belül:

               (a)
                     az ilyen információkat tartalmazó dokumentumot részben vagy egészben eltávolíthatja az eljárás aktáiból; vagy

               (b)
                     a dokumentumot a bírósági döntésnek megfelelő formában ismételten benyújthatja.

               9.
                     Bármely jogvitát folytató fél, amelynek szándékában áll a meghallgatás során általa bizalmasnak vagy védettnek vélt adatot felhasználni, közli ezt a Bírósággal. A Bíróság a jogvitát folytató felekkel való konzultációt követően dönt arról, hogy az információt védeni kell-e, valamint intézkedéseket tesz a védett információknak a közzététellel szembeni védelme érdekében e melléklet 2. cikkének megfelelően.

               10.
                     Nem tehető közzé az az információ, amely esetében a közzététel veszélyeztetné a vitarendezései eljárás (11) bekezdés szerinti feddhetetlenségét.

               11.
                     A Bíróság saját kezdeményezésére vagy a jogvitát folytató felek bármelyikének kérelmére, a jogvitát folytató felekkel való konzultációt követően megteszi a megfelelő intézkedéseket, hogy megakadályozza vagy késleltesse az információk közzétételét, amennyiben egy ilyen közzététel veszélyeztetné a vitarendezési eljárás feddhetetlenségét:

               (a)
                     mert az akadályozná a bizonyítékok beszerzését vagy rendelkezésre bocsátását; vagy

               (b)
                     mert az a tanúk, a jogvitát folytató felek érdekében eljáró ügyvédek vagy a Bíróság tagjainak megfélemlítéséhez vezetne; vagy

               (c)
                     összehasonlíthatóan kivételes körülmények esetén.

               5. CIKK

               Az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkára az UNCITRAL titkárságán keresztül az adatok letéteményeseként működik és az információkat e melléklet szerint teszi közzé.

               6. CIKK

               Amennyiben e melléklet előírja a Bíróság számára, hogy az járjon el titoktartással, a Bíróságnak titoktartással kell eljárnia, figyelembe véve:

               (a)
                     a szerződésen alapuló beruházásivita-rendezési eljárás és a konkrét eljárás átláthatóságához fűződő közérdeket; valamint

               (b)
                     a jogvitát folytató feleknek a közöttük lévő jogvita méltányos és eredményes megoldásához fűződő érdekét.

               ________________

               9. MELLÉKLET

               ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT A VÁLASZTOTTBÍRÓSÁGI ELJÁRÁSHOZ

               Általános rendelkezések

               1.
                     A Harmadik fejezet (Vitarendezés) B. szakaszában (A Felek közötti vitarendezés) és e melléklet alkalmazásában:

               „tanácsadó”: az a személy, aki valamelyik fél felkérésére tanácsot ad, vagy e felet segíti a választottbírósági eljárással kapcsolatban;

               „választottbíró”: a 3.29. cikk (A választottbírói testület létrehozása) szerint létrehozott választottbírói testület tagja;

               „asszisztens”: az a személy, aki valamely választottbíró megbízásának megfelelően kutatást folytat vagy segítséget nyújt az adott választottbíró részére;

               „panaszos Fél”: bármelyik Fél, amely a 3.28. cikk (A választottbírósági eljárás kezdeményezése) szerint választottbírói testület létrehozását kéri;

               „bepanaszolt Fél”: az a Fél, amely állítólagosan megsértette a 3.25. cikkben (Hatály) említett rendelkezéseket;

               „választottbírói testület”: a 3.29. cikk (A választottbírói testület létrehozása) szerint létrehozott testület;

               „Fél képviselője”: a Felek valamelyikének kormányzati szerve, ügynöksége vagy egyéb állami szervezeti egysége által kinevezett alkalmazott vagy más személy, aki a Felet a megállapodás szerinti vitarendezés céljából képviseli.

               2.
                     A Felek eltérő megállapodásának hiányában ez a melléklet a Harmadik fejezet (Vitarendezés) B. szakasza (A Felek közötti vitarendezés) szerinti vitarendezési eljárásokra alkalmazandó.

               3.
                     Eltérő megállapodás hiányában az a Fél, amellyel szemben panaszt emeltek, köteles gondoskodni a vitarendezési eljárás logisztikai lebonyolításáról, így különösen a meghallgatások megszervezéséről. A Felek egyenlő mértékben megosztják a szervezési ügyekből eredő kiadásokat, ideértve a választottbírák kiadásait is.

               Értesítések

               4.
                     A Felek és a választottbírói testület e-mailben továbbítanak minden kérelmet, értesítést, írásos beadványt vagy egyéb dokumentumot, emellett pedig másolatban ugyanazon a napon telefaxon, ajánlott levélben, futárral, tértivevénnyel vagy egyéb olyan távközlési eszközzel is továbbítják azokat, amely rögzíti az elküldés tényét. Az ellenkező bizonyításáig az e-mail az elküldésének napján kézbesítettnek tekintendő.

               5.
                     Írásos beadványaikról és viszontválaszaikról a Felek elektronikus másolatot küldenek a másik Fél, továbbá valamennyi választottbíró számára. A dokumentumról papírmásolatot is biztosítani kell.

               6.
                     Minden értesítést a Szingapúri Kereskedelmi és Ipari Minisztérium Észak-Amerika és Európa Osztálya igazgatójának (Director, North America and Europe Division, Singapore Ministry of Trade and Industry), illetve az Unió részéről az Európai Bizottság Kereskedelmi Főigazgatóságának kell címezni.

               7.
                     A választottbírói testület eljárásához kapcsolódó bármilyen kérelemben, értesítésben, írásos beadványban vagy egyéb dokumentumban szereplő, elírásból származó csekély hibák egy új, a módosításokat egyértelműen feltüntető dokumentummal kijavíthatók, amennyiben a másik Fél ez ellen nem emel kifogást.

               8.
                     Amennyiben valamely dokumentum kézbesítési határidejének utolsó napja Szingapúr vagy az Unió valamely hivatalos munkaszüneti napjára esik, a dokumentum a következő munkanapon is kézbesíthető.

               A választottbírósági eljárás megindítása

               10.
                     (a)
                     Amennyiben a 3.29. cikk (A választottbírói testület létrehozása) vagy e melléklet 22., 24. vagy 51. szabálya alapján a választottbírói testület tagjait sorshúzással választják ki, mindkét Fél képviselőinek jelen kell lenniük a sorshúzásnál.

               (b)
                     A Felek eltérő megállapodása hiányában a létrehozását követő hét napon belül ülést tartanak a választottbírói testülettel, hogy döntsenek a Felek vagy a választottbírói testület által szükségesnek talált kérdésekben, beleértve a választottbíráknak fizetendő javadalmazást és egyéb költségeket is. A választottbírák és a Felek képviselői ezen az ülésen telefonon vagy videokonferencián keresztül is részt vehetnek.

               11.
                     (a)
                     A Feleknek a választottbírói testület létrehozásától számított hét napon belüli eltérő megállapodása hiányában a választottbírói testület feladatmeghatározása a következő:

               „a megállapodás vonatkozó rendelkezéseinek figyelembevételével megvizsgálja a 3.28. cikk szerinti, választottbírói testület létrehozására irányuló kérelemben említett ügyet; határoz a kérdéses intézkedésnek a 3.25. cikkben említett rendelkezésekkel való összeegyeztethetőségéről jogi és/vagy ténybeli megállapítások és ezek indokolásának megtétele útján; valamint a 3.31. és 3.32. cikknek megfelelően ítéletet hoz.”.

               (b)
                     Amennyiben a Felek megállapodnak a választottbírói testület feladatmeghatározásában, a megállapodásukról haladéktalanul értesítik a választottbírói testületet.

               Az eljárást megindító beadványok

               12.
                     A panaszos Fél legkésőbb a választottbírói testület létrehozását követő húsz napon belül benyújtja az eljárást megindító keresetét. A bepanaszolt Fél legkésőbb az eljárást megindító írásbeli beadvány kézhezvételét követő húsz napon belül írásban előterjeszti viszontkeresetét.

               A választottbírói testületek működése

               13.
                     Valamennyi ülést a választottbírói testület elnöke vezeti. A választottbírói testület felhatalmazhatja az elnököt arra, hogy igazgatási vagy eljárási döntéseket hozzon.

               14.
                     A Harmadik fejezet (Vitarendezés) B. szakaszának (A Felek közötti vitarendezés) eltérő rendelkezései hiányában, a választottbírói testület tevékenységét bármilyen eszközön keresztül folytathatja, beleértve a telefont, telefaxot vagy számítógépes kapcsolatot is.

               15.
                     A választottbírói testület tanácskozásában kizárólag választottbírák vehetnek részt, a választottbírói testület azonban tanácskozásain engedélyezheti asszisztensei jelenlétét.

               16.
                     Valamennyi ítélet megfogalmazása a választottbírói testület kizárólagos hatásköre, amely nem ruházható át.

               17.
                     A Harmadik fejezet (Vitarendezés) B. szakaszának (A Felek közötti vitarendezés) és mellékleteinek rendelkezései által nem szabályozott eljárási kérdés felmerülése esetén a választottbírói testület a Felekkel folytatott konzultációt követően megfelelő, az említett rendelkezésekkel összeegyeztethető eljárást fogadhat el.

               18.
                     Amennyiben a választottbírói testület megítélése szerint az eljárásban alkalmazandó valamely határidő módosítása, illetve bármely más eljárási vagy adminisztratív kiigazítás szükséges, írásban értesíti a feleket a módosítás vagy kiigazítás okairól és a szükséges határidőről vagy kiigazításról.

               Felváltás

               19.
                     Amennyiben egy választottbíró az eljárásban nem tud részt venni, visszalép vagy le kell váltani, a 3.29. cikkel (A választottbírói testület létrehozása) összhangban új választottbírót kell választani a helyébe.

               20.
                     Ha valamelyik Fél úgy ítéli meg, hogy egy választottbíró nem felel meg a 11. mellékletben foglalt magatartási kódex (a továbbiakban: magatartási kódex) követelményeinek, és ennek következtében le kell váltani, e Félnek az attól a naptól számított tizenöt napon belül értesítenie kell a másik Felet, hogy tudomására jutottak a magatartási kódexnek a választottbíró általi megsértését alátámasztó körülmények.

               21.
                     Ha valamelyik Fél úgy ítéli meg, hogy valamely, nem az elnöki tisztséget betöltő választottbíró nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek, akkor a Felek konzultálnak, és amennyiben sikerül megállapodniuk, a kérdéses választottbíró helyébe a 3.29. cikkben (A választottbírói testület létrehozása) megállapított eljárásnak megfelelően kiválasztott választottbíró lép.

               22.
                     Ha a Felek a választottbíró leváltásának szükségességében nem tudnak megállapodni, akkor a Felek bármelyike kérheti az ügynek a választottbírói testület elnöke elé való terjesztését, akinek a döntése végleges.

               Ha a szóban forgó kérés alapján az elnök megállapítja egy választottbíróról, hogy nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek, új választottbírót választanak.

               Az a Fél, amelyik a leváltásra szoruló választottbírát választotta, választ egy választottbírát a 3.44. cikk (A választottbírák névjegyzékei) (2) bekezdése szerint összeállítottnévjegyzéken szereplő többi személy közül. Amennyiben e Fél a választottbírói testület elnökének megállapításától számított öt napon belül nem választ választottbírát, a bizottság elnöke vagy az elnök megbízottja választja ki a választottbírát sorshúzással a 3.44. cikk (A választottbírák névjegyzékei) (2) bekezdése szerint összeállított névjegyzéken szereplő többi személy közül, a választottbírói testület elnökének megállapításától számított tíz napon belül.

               Amennyiben a 3.44. cikk (A választottbírák névjegyzékei) (2) bekezdése szerinti névjegyzéket még nem állították össze a 3.29. cikk (A választottbírói testület létrehozása) (4) bekezdésének megfelelően, az a Fél, amelyik a leváltásra szoruló választottbírát választotta, vagy – ha ez a Fél ezt elmulasztja – a bizottság elnöke vagy az elnök megbízottja választ egy választottbírát a választottbírói testület elnökének megállapításától számított öt napon belül a következők szerint:

               (a)
                     ha a Fél nem javasolt személyeket a másik Fél által a 3.44. cikk (A választottbírák névjegyzékei) (2) bekezdése szerint javasolt többi személy közül;

               (b)
                     ha a Feleknek nem sikerült megállapodniuk a neveket tartalmazó névjegyzékről a 3.44. cikk (A választottbírák névjegyzékei) (2) bekezdése szerint, akkor azon személyek közül, amelyeket a Fél a 3.44. cikk (A választottbírák névjegyzékei) (2) bekezdése szerint javasolt.

               23.
                     Ha valamelyik Fél úgy ítéli meg, hogy a választottbírói testület elnöke nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek, akkor a Felek konzultálnak, és amennyiben megállapodnak, az elnök helyébe a 3.29. cikkben (A választottbírói testület létrehozása) meghatározott eljárásnak megfelelően kiválasztott elnök lép.

               24.
                     Ha a Felek az elnök leváltásának szükségességében nem tudnak megállapodni, akkor bármelyikük kérheti, hogy az ügyet terjesszék egy semleges harmadik fél elé. Amennyiben a Felek nem tudnak megállapodni semleges harmadik félről, az ügyet a 3.44. cikk (A választottbírák névjegyzékei) (1) bekezdése szerinti névjegyzéken szereplő tagok egyike elé kell utalni. Az említett személyt a bizottság elnöke vagy annak megbízottja sorshúzással választja ki. Az e személy által az elnök leváltásának szükségességéről hozott döntés végleges.

               Ha e személy megállapítja az eredetileg megválasztott elnökről, hogy nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek, a Felek megállapodnak az új elnök személyében. Ha a Feleknek nem sikerül új elnökről megállapodni, a bizottság elnöke, vagy az elnök megbízottja sorshúzással választ a 3.44. cikk (A választottbírák névjegyzékei) (1) bekezdése szerinti névjegyzék többi tagja közül. A névjegyzék többi tagja adott esetben nem foglalja magában azt a személyt, aki arról döntött, hogy az eredeti elnök nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek. Az új elnököt az elnök leváltását megalapozó megállapítástól számított öt napon belül választják ki.

               25.
                     A választottbírói testület eljárásait fel kell függeszteni az e melléklet 19., 20., 21., 22., 23. és 24. szabályában leírt eljárások végrehajtásának időtartamára.

               Meghallgatás

               26.
                     Az elnök – a Felekkel és a többi választottbíróval egyeztetve – kitűzi a meghallgatás napját és időpontját, és azt írásban megerősíti a Felek részére. Ezt az információt az eljárás logisztikai szervezéséért felelős Fél nyilvánosan közzéteszi, kivéve, ha a meghallgatás nem nyilvános. Amennyiben azt egyik Fél sem ellenzi, a választottbírói testület dönthet úgy is, hogy nem tart meghallgatást.

               27.
                     A Felek eltérő megállapodása hiányában a meghallgatást Brüsszelben tartják, ha Szingapúr a panaszos Fél, és Szingapúrban, ha az Unió a panaszos Fél.

               28.
                     A választottbírói testület pótlólagos meghallgatásokat is kitűzhet, ha a Felek ebben megállapodnak.

               29.
                     A választottbírák mindegyikének az összes meghallgatáson végig jelen kell lennie.

               30.
                     A következő személyek jelen lehetnek a meghallgatáson, függetlenül attól, hogy az eljárás nyilvános-e:

               (a)
                     a Felek képviselői;

               (b)
                     a Felek tanácsadói;

               (c)
                     adminisztratív személyzet, tolmácsok, fordítók és bírósági jelentéstevők; valamint

               (d)
                     a választottbírák asszisztensei.

               A választottbírói testület előtti felszólalás joga kizárólag a Felek képviselőit és tanácsadóit illeti meg.

               31.
                     A meghallgatás napja előtt legkésőbb öt nappal mindkét Fél benyújtja a választottbírói testülethez, valamint a másik Félhez azon személyek névsorát, akik a meghallgatáson az említett Fél nevében szóban fogják kifejteni álláspontjukat vagy előadást fognak tartani, illetve akik egyéb képviselőként vagy tanácsadóként a meghallgatáson jelen lesznek.

               32.
                     A választottbírói testület meghallgatásai nyilvánosak, kivéve, ha a Felek úgy döntenek, hogy azok részben vagy egészben zártak legyenek. A Felek eltérő megállapodása hiányában a nyilvános meghallgatások alkalmával:

               (a)
                     nyilvános, egyidejű, zártláncú televíziós közvetítést biztosítanak a választottbírói eljárás helyszínén, külön teremben elhelyezett kivetítők révén;

               (b)
                     a meghallgatás nyilvános közvetítésének megtekintése nyilvántartásba vételhez kötött;

               (c)
                     a kivetítőteremben tilos hang- vagy videofelvételt, illetve fényképeket készíteni;

               (d)
                     a testületnek jogában áll bármely meghallhatást zárt ülésen megtartani annak érdekében, hogy bizalmas információkkal kapcsolatos kérdésekről is tárgyalhassanak.

               A választottbírói testület zárt ülést tart, ha a Felek beadványai és az érvelések bizalmas információkat tartalmaznak. Különleges esetekben a testületnek saját kezdeményezésre, vagy valamelyik Fél kérése alapján bármikor jogában áll a meghallgatást zárt ülésen megtartani.

               33.
                     A választottbírói testület a meghallgatást a következő módon hajtja végre, biztosítva, hogy a panaszos Fél és a bepanaszolt Fél egyenlő időt kapjon:

               Beadványok

               (a)
                     a panaszos Fél beadványa;

               (b)
                     a bepanaszolt Fél ellenbeadványa;

               Viszontválaszok

               (a)
                     a panaszos Fél viszontválasza;

               (b)
                     a bepanaszolt Fél viszontválaszra adott ellenérvei.

               34.
                     A választottbírói testület a tárgyalás során bármikor kérdéseket intézhet bármelyik félhez.

               35.
                     A választottbírói testület gondoskodik arról, hogy valamennyi meghallgatásról jegyzőkönyv készüljön, és hogy azt a lehető leghamarabb kézbesítsék a Felek számára.

               36.
                     A meghallgatást követő tíz napon belül bármely Fél kiegészítő írásos beadványt nyújthat be a másik Félnek és a választottbírói testületnek egyidejűleg bármilyen olyan kérdéssel kapcsolatban, amely a meghallgatás során felmerült.

               Írásbeli kérdések

               37.
                     A választottbírói testület az eljárás során írásban bármikor kérdést intézhet a Felek egyikéhez vagy mindkettőjükhöz. A választottbírói testület által feltett valamennyi kérdésről mindkét Fél másolatot kap.

               38.
                     Mindegyik Fél köteles a választottbírói testület által feltett kérdésre adott írásbeli válaszát másolatban a választottbírói testület és ezzel párhuzamosan a másik Fél számára is megküldeni. Mindkét Fél számára biztosítani kell a lehetőséget, hogy a másik Fél válaszának beérkezésétől számított öt napon belül írásbeli észrevételeket tehessen.

               Titoktartás

               39.
                     Zárt ülés esetén a Felek és tanácsadóik megőrzik a választottbírói testület meghallgatásainak bizalmasságát e melléklet 32. szabályának megfelelően, a tanácskozásokét és a testület időközi jelentését, valamint a testületnek címzett valamennyi írásos beadványét és a testülettel folytatott valamennyi kommunikációét. Mindkét Fél és tanácsadói bizalmasan kezelik azokat az információkat, amelyeket a másik Fél a választottbírói testület elé terjesztett, és bizalmas információként jelölt meg. Ha valamelyik Fél választottbírói testület elé terjesztett beadványa bizalmas információkat tartalmaz, a másik Fél kérésére tizenöt napon belül rendelkezésre bocsátja a beadvány nyilvánosságra hozható, betekinthető változatát. E melléklet nem akadályozza meg a Feleket abban, hogy saját álláspontjukat olyan mértékig nyilvánosságra hozzák, hogy az – amikor a másik Fél által benyújtott információra hivatkozik – ne fedje fel a másik Fél által bizalmasként megjelölt információkat.

               Ex parte kapcsolatfelvétel

               40.
                     A választottbírói testület nem ülésezik, nem tart meghallgatást, illetve nem lép kapcsolatba egyik Féllel sem a másik Fél távollétében.

               41.
                     A választottbírák nem vitathatják meg az eljárás tárgyának valamely részletét valamelyik Féllel vagy a Felekkel a többi választottbíró távollétében.

               Amicus curiae előterjesztések

               42.
                     Amennyiben a Felek a választottbírói testület létrehozásától számított három napon belül eltérően nem állapodnak meg, a választottbírói testület a Felek érdekelt természetes vagy jogi személyeitől is kaphat önállóan kezdeményezett írásbeli beadványokat, amennyiben azt a választottbírói testület megalakulását követő tíz napon belül előterjesztik, és megfogalmazásuk tömör, valamennyi mellékletükkel együtt sem haladják meg a 15 gépelt oldalt, valamint közvetlenül kapcsolódnak a választottbírói testület által tárgyalt ténybeli kérdéshez.

               43.
                     A beadvány tartalmazza az azt benyújtó természetes vagy jogi személy leírását, többek között állampolgárságát vagy letelepedési helyét, tevékenységei természetét, finanszírozásának forrását, és meghatározza, milyen jellegű érdeke fűződik az adott személynek a választottbírói eljáráshoz. A beadványt a Felek által az e melléklet 46. szabálya szerint választott nyelveken kell benyújtani.

               44.
                     A választottbírói testület ítéletében felsorolja a hozzá beérkezett összes olyan beadványt, amely megfelel e melléklet a 42. és 43. szabályának. A választottbírói testület ítéletében nem köteles kitérni az ezekben a beadványokban szereplő érvekre. A választottbírói testület a hozzá e melléklet szerint benyújtott valamennyi beadványt megküldi a Feleknek észrevételezés végett.

               Sürgősségi eljárás

               45.
                     A Harmadik fejezet (Vitarendezés) B. szakaszában (A Felek közötti vitarendezés) említett sürgős esetekben a választottbírói testület a Felekkel folytatott konzultációt követően adott esetben kiigazítja az e mellékletben említett határidőket, és e kiigazításról értesíti a Feleket.

               Fordítás és tolmácsolás

               46.
                     A 3.26. cikkben (Konzultációk) említett konzultációk folyamán, legkésőbb az e melléklet 10. szabályának b) pontjában említett ülésig a Felek megkísérelnek megállapodni a választottbírói testület előtti eljárás közös munkanyelvében.

               47.
                     Az e melléklet szerint készült dokumentumok fordításával kapcsolatban bármely Fél tehet észrevételeket.

               48.
                     Ha a megállapodás kapcsán eltérő értelmezések merülnek fel, a választottbírói testület figyelembe veszi, hogy a megállapodásra vonatkozó tárgyalások angol nyelven zajlottak.

               Határidő-számítás

               49.
                     Amennyiben e melléklet 8. szabályának alkalmazása folytán az egyik Félhez egy dokumentum más napon érkezik meg, mint a másik Félhez, akkor a dokumentum kézhezvételétől számított határidőket az említett dokumentum későbbi kézhezvételének napjától kell számítani.

               Egyéb eljárások

               50.
                     E melléklet szintén alkalmazandó a 3.34. cikk (Az ítélet teljesítésének észszerű időtartama) (2) bekezdésében, a 3.35. cikk (A választottbírói testület ítéletének teljesítése céljából hozott intézkedések felülvizsgálata) (2) bekezdésében, a 3.36. cikk (Ideiglenes jogorvoslatok a határozat teljesítésének elmulasztása esetén) (3) bekezdésében és a 3.37. cikk (A meg nem felelés miatti ideiglenes jogorvoslat elfogadását követően az ítélet teljesítése érdekében hozott intézkedések felülvizsgálata) (2) bekezdésében meghatározott eljárásokra. Az e mellékletben megállapított határidőket az említett egyéb eljárásokra vonatkozóan ki kell igazítani a választottbírósági testület ítéletének meghozatalára vonatkozó különleges határidőknek megfelelően.

               51.
                     Amennyiben az eredeti választottbírói testületnek vagy néhány tagjának nem áll módjában újra összeülni a 3.34. cikk (Az ítélet teljesítésének észszerű időtartama) (2) bekezdésében, a 3.35. cikk (A választottbírói testület ítéletének teljesítése céljából hozott intézkedések felülvizsgálata) (2) bekezdésében, a 3.36. cikk (Ideiglenes jogorvoslatok a határozat teljesítésének elmulasztása esetén) (3) bekezdésében és a 3.37. cikk (A meg nem felelés miatti ideiglenes jogorvoslat elfogadását követően az ítélet teljesítése érdekében hozott intézkedések felülvizsgálata) (2) bekezdésében meghatározott eljárások céljából, akkor a 3.29. cikkben (A választottbírói testület létrehozása) szereplő eljárást kell alkalmazni. Ebben az esetben az ítélet kihirdetésének határideje tizenöt nappal meghosszabbodik.

               ________________

               10. MELLÉKLET

               KÖZVETÍTŐI ELJÁRÁS A FELEK KÖZÖTTI VITARENDEZÉSRE

               1. CIKK

               Célkitűzés és hatály

               1.
                     E melléklet célja annak megkönnyítése, hogy közvetítő segítségével zajló átfogó és gyors eljárás révén kölcsönösen elfogadott megoldást sikerüljön találni a Felek között.

               2.
                     E melléklet e megállapodás hatálya alá tartozó bármely, a Felek közötti kereskedelmet vagy beruházásokat kedvezőtlenül érintő intézkedésre alkalmazandó, kivéve, ha e melléklet másként rendelkezik.

               2. CIKK

               Információkérés

               1.
                     A közvetítői eljárás kezdeményezését megelőzően bármely Fél írásban információt kérhet a Felek közötti kereskedelmet vagy beruházásokat kedvezőtlenül érintő intézkedésre vonatkozóan. Az információszolgáltatásra felkért Félnek húsz napon belül írásbeli választ kell benyújtania.

               2.
                     Amennyiben a válaszadó Fél úgy véli, hogy nem áll módjában válaszát húsz napon belül benyújtani, tájékoztatja a kérelmező Felet a késedelem okairól, valamint arról a legrövidebb becsült időtartamról, amely alatt válaszát módjában áll benyújtani.

               3. CIKK

               Az eljárás megindítása

               1.
                     Bármely Fél bármikor kérelmezheti, hogy a Felek közvetítői eljárást kezdjenek. Az ilyen kérelmet írásban kell közölni a másik Féllel. A kérelem kellően részletes ahhoz, hogy világosan bemutassa a kérelmező Fél számára problémát okozó pontokat, és:

               (a)
                     azonosítja a kérdéses konkrét intézkedést;

               (b)
                     megnevezi azokat a feltételezett hátrányos hatásokat, amelyekkel a kérelmező Fél szerint az intézkedés a Felek közötti kereskedelmet vagy beruházásokat érinti; valamint

               (c)
                     kifejti, hogy a kérelmező Fél szerint az említett kapcsolatok hogyan kötődnek az intézkedéshez.

               2.
                     Ezt a kérelmet a címzett Fél jóhiszeműen mérlegeli, és a kézhezvételétől számított tíz napon belül a kérelem elfogadásával vagy elutasításával írásos választ ad rá.

               4. CIKK

               A közvetítő kiválasztása

               1.
                     A Felek törekednek arra, hogy legkésőbb az e melléklet 2. cikkének (Az eljárás megindítása) (3) bekezdésében említett kérelemre adott válasz kézhezvételétől számított tizenöt napon belül megállapodjanak a közvetítő személyében.

               2.
                     Amennyiben a megállapított határidőn belül a Felek nem tudnak megállapodni a közvetítő személyében, bármely Fél felkérheti a bizottság elnökét, illetve az általa meghatalmazott személyt, hogy a 3.44. cikk (A választottbírák névjegyzékei) (2) bekezdése szerint felállított névjegyzékből sorshúzás útján nevezze ki a közvetítőt. A sorshúzás idején mindkét Fél képviselői jelen lehetnek.

               3.
                     A (2) bekezdésben említett kérelem benyújtásától számított öt munkanapon belül a bizottság elnöke vagy megbízottja kiválasztja a közvetítőt.

               4.
                     A közvetítő egyik Fél állampolgára sem lehet, kivéve, ha a Felek arról eltérően állapodnak meg.

               5.
                     A közvetítő pártatlan és átlátható módon segíti a Feleket abban, hogy tisztázzák az intézkedést és annak a kereskedelemre és a beruházásokra gyakorolt lehetséges kedvezőtlen hatásait, valamint kölcsönösen elfogadott megoldásra jussanak. A 11. melléklet értelemszerűen a közvetítőkre alkalmazandó. A 9. melléklet 4–9. és 46–49. pontjai is értelemszerűen alkalmazandók.

               5. CIKK

               A közvetítői eljárás szabályai

               1.
                     A közvetítő kinevezését követő tíz napon belül a közvetítő eljárást kezdeményező Fél írásban benyújtja a közvetítőnek és a másik Félnek a probléma részletes leírását, különösen a szóban forgó intézkedés működését és annak a beruházásokra gyakorolt kedvezőtlen hatásait. A probléma ismertetésének elküldését követő húsz napon belül a másik Fél írásban észrevételeket tehet a probléma leírásával kapcsolatban. Valamennyi Fél minden olyan információt megadhat problémaismertetésében vagy észrevételeiben, amelyet lényegesnek vél.

               2.
                     A közvetítő dönthet az érintett intézkedés és annak a beruházásokra gyakorolt kedvezőtlen hatásainak tisztázására vonatkozó legmegfelelőbb módról. A közvetítő különösen megbeszéléseket szervezhet a Felek között, közösen vagy külön-külön konzultálhat a Felekkel, megfelelő szakértőktől és az érdekelt felektől segítséget kérhet, illetve konzultálhat velük, valamint a Felek kérésére bármely más további segítséget nyújthat. A megfelelő szakértőktől és érdekelt felektől kért segítséget, illetve a velük történő konzultációt megelőzően azonban konzultálnia kell a Felekkel.

               3.
                     A közvetítő tanácsot nyújthat és megoldást javasolhat a Felek számára mérlegelésre, melyek a javasolt megoldást elfogadhatják vagy elutasíthatják, illetve eltérő megoldásban is megegyezhetnek. A közvetítő tanácsa, illetve megjegyzései azonban nem vonatkozhatnak az intézkedésnek e megállapodással való összeegyeztethetőségére.

               4.
                     Az eljárást annak a Félnek a területén kell lefolytatni, amelyhez a kérelmet intézték, vagy kölcsönös megegyezés alapján bármilyen más helyen vagy módon.

               5.
                     A Felek törekednek arra, hogy a közvetítő kinevezését követő hatvan napon belül kölcsönösen elfogadott megoldást találjanak. A végleges megoldás elfogadásáig a Felek lehetséges ideiglenes megoldásokról egyezhetnek meg.

               6.
                     A megoldás elfogadására a bizottság határozatával kerülhet sor. Az így elfogadott megoldást bármely Fél a szükséges belső eljárásainak lezárulásától teheti függővé. A kölcsönösen elfogadott megoldásokat nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni. A nyilvánosságra hozott változat azonban nem tartalmazhat olyan információt, melyet egy Fél bizalmasként jelölt meg.

               7.
                     Az eljárás befejeződik:

               (a)
                     a kölcsönösen elfogadott megoldásnak a Felek által történő elfogadásával, az elfogadás időpontjában;

               (b)
                     a Felek kölcsönös megállapodásával az eljárás bármelyik szakaszában, a megállapodás napján;

               (c)
                     a közvetítő írásos nyilatkozatával, a Felekkel való konzultációt követően, arról, hogy a közvetítésre irányuló további erőfeszítések nem vezetnek eredményre, a szóban forgó nyilatkozat időpontjában; vagy

               (d)
                     valamely Fél írásbeli nyilatkozatával, miután a közvetítői eljárás keretében megismerte a kölcsönösen elfogadott megoldásokat, és megfontolt minden tanácsadói véleményt és a közvetítő minden javaslatát, a szóban forgó nyilatkozattétel időpontjában.

               6. CIKK

               A kölcsönösen elfogadott megoldás végrehajtása

               1.
                     Amennyiben a Felek megállapodtak egy megoldásban, mindkét Fél a megállapodott időtartamon belül megtesz minden olyan intézkedést, amely a kölcsönösen elfogadott megoldás végrehajtásához szükséges.

               2.
                     A végrehajtó Fél írásban tájékoztatja a másik Felet a kölcsönösen elfogadott megoldás végrehajtása érdekében tett lépésekről vagy intézkedésekről.

               3.
                     A Felek kérésére a közvetítő írásban a Felek rendelkezésére bocsát egy tényszerű jelentéstervezetet, amelyben röviden összefoglalja az alábbiakat: i. ezen eljárásokban a szóban forgó intézkedés; ii. az alkalmazott eljárások; és iii. ezen eljárások végeredményeként kölcsönösen elfogadott megoldás, ideértve a lehetséges időközi megoldásokat is. A közvetítő tizenöt munkanapon belül fűzhet észrevételeket a jelentéstervezethez. A közvetítő a Felek határidőn belül benyújtott észrevételeinek mérlegelését követően tizenöt napon belül írásban tényszerű zárójelentést nyújt be a Feleknek. A tényszerű jelentés nem tartalmazhat e megállapodás értelmezésére vonatkozó megállapításokat.

               7. CIKK

               Kapcsolat a vitarendezéssel

               1.
                     A közvetítő eljárás nem sérti a Feleknek a Harmadik fejezet (Vitarendezés) B. szakasza (A Felek közötti vitarendezés) szerinti jogait és kötelességeit.

               2.
                     A közvetítő eljárásnak nem célja, hogy e megállapodás vagy bármilyen más megállapodás szerinti vitarendezési eljárás alapjául szolgáljon. Ilyen vitarendezési eljárásban egyik Fél sem támaszkodhat az alábbiakra vagy nem hozhatja fel bizonyítékként, és a testület sem veheti figyelembe az alábbiakat:

               (a)
                     a másik Fél által a közvetítői eljárás során elfoglalt álláspontok;

               (b)
                     az a tény, hogy a másik Fél jelezte hajlandóságát arra, hogy elfogadjon egy megoldást a közvetítés tárgyát képező intézkedésre; vagy

               (c)
                     a közvetítő által adott tanácsok vagy tett javaslatok.

               3.
                     A Felek eltérő megállapodásának hiányában és e melléklet 5. cikke (A közvetítői eljárás szabályai) (6) bekezdésének sérelme nélkül, az eljárás valamennyi lépését bizalmasan kezelik, ideértve a tanácsokat, illetve a javasolt megoldásokat is. Azonban bármely Fél nyilvánosságra hozhatja, hogy közvetítésre került sor.

               8. CIKK

               Határidők

               Az e mellékletben említett valamennyi határidő a Felek kölcsönös egyetértésével módosítható.

               9. CIKK

               Költségek

               1.
                     A közvetítői eljárásban való részvételből eredő kiadások esetében mindkét Fél a saját kiadásait viseli.

               2.
                     A Felek egyenlő mértékben megosztják a szervezési ügyekből eredő kiadásokat, ideértve a közvetítő díjazását és kiadásait is. A közvetítő díjazása összhangban van a 9. melléklet 10. b) pontjában foglaltakkal.

               10. CIKK

               Felülvizsgálat

               A megállapodás hatálybalépése után öt évvel a Felek konzultálnak egymással arról, hogy – a szerzett tapasztalatoknak és a WTO kereteiben egy megfelelő mechanizmus kialakításának figyelembevételével – szükséges-e a közvetítő eljárás módosítása.

               ________________

               11. MELLÉKLET

               A VÁLASZTOTTBÍRÓI TESTÜLET TAGJAI ÉS A KÖZVETÍTŐK MAGATARTÁSI KÓDEXE

               Fogalommeghatározások

               1.
                     E magatartási kódex alkalmazásában:

               „választottbíró”: a 3.29. cikk (A választottbírói testület létrehozása) szerint létrehozott választottbírói testület tagja;

               „jelölt”: olyan személy, akinek neve a 3.44. cikkben (A választottbírák névjegyzékei) említett választottbírói névjegyzéken szerepel, és akinek a 3.29. cikk (A választottbírói testület létrehozása) szerinti választottbíróvá történő kinevezését megfontolás tárgyává teszik;

               „asszisztens”: az a személy, aki valamely választottbíró megbízásának megfelelően kutatást folytat vagy segítséget nyújt az adott választottbíró részére;

               „eljárás” eltérő rendelkezés hiányában a Harmadik fejezet (Vitarendezés) B. szakasza (A Felek közötti vitarendezés) szerinti választottbírósági eljárás;

               „személyzet”: egy választottbíró tekintetében azok a személyek, akik az asszisztensen kívül a választottbíró irányítása és ellenőrzése alá tartoznak.

               Az eljáró személyek felelőssége

               2.
                     Az eljárások során valamennyi jelölt és választottbíró elkerül minden szabálytalanságot és a szabálytalanság látszatát, független és pártatlan, elkerüli a közvetlen és közvetett összeférhetetlenséget, és példamutató magatartást tanúsít, hogy a vitarendezési mechanizmus feddhetetlensége és pártatlansága ne sérüljön. A választottbírák nem fogadnak el utasításokat semmilyen szervezettől vagy kormánytól a testület elé terjesztett ügyekben. A korábbi választottbírák kötelesek eleget tenni az e magatartási kódex (15), (16), (17) és (18) bekezdésében leírt kötelezettségeknek.

               Nyilvánosságra hozatali kötelezettségek

               3.
                     Mielőtt megerősítenék a választottbíróvá való kiválasztását a Harmadik fejezet (Vitarendezés) B. szakasza (A Felek közötti vitarendezés) alapján, a jelölt nyilvánosságra hoz minden érdekeltséget, kapcsolatot vagy ügyet, amely valószínűleg hatással lehet függetlenségére vagy pártatlanságára, vagy amely a nem megfelelő viselkedés vagy elfogultság látszatát keltheti az eljárás során. Ebből a célból a jelölt megtesz minden észszerűen elvárható erőfeszítést azért, hogy tudatában legyen az ilyen érdekeknek, kapcsolatoknak és ügyeknek.

               4.
                     A jelölt vagy választottbíró csak az e magatartási kódex tényleges vagy potenciális megsértésével kapcsolatos információkat köteles a bizottság számára bejelenteni, hogy azt a Felek megfontolhassák.

               5.
                     A választottbíró megválasztását követően is köteles minden észszerűen elvárható erőfeszítést megtenni azért, hogy megismerje az e magatartási kódex (3) bekezdésében említett minden érdeket, kapcsolatot vagy kérdést, és azokat felfedje. A tájékoztatási kötelezettség folyamatosan fennáll, és kötelezi a választottbírót arra, hogy az eljárás bármely szakaszában a lehető legrövidebb időn belül felfedjen minden olyan érdeket, kapcsolatot vagy kérdést, amelyről tudomást szerez. A választottbíró az ilyen érdekekről, kapcsolatokról vagy kérdésekről oly módon tájékoztat, hogy azokat írásban közli a bizottsággal, hogy a Felek megfontolhassák.

               A választottbírák kötelezettségei

               6.
                     Megválasztását követően a választottbíró köteles feladatait alaposan és gyorsan, tisztességgel és gondossággal ellátni az eljárás egésze folyamán.

               7.
                     A választottbíró csak az eljárás folyamán felmerült, az ítélethozatalhoz szükséges kérdéseket vizsgálja, és e feladatot harmadik személyre nem ruházhatja át.

               8.
                     A választottbíró köteles megtenni minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy asszisztensei és személyzete az említett magatartási kódex (2), (3), (4), (5), (16), (17) és (18) bekezdésében foglalt szabályokat ismerjék, és azokat betartsák.

               9.
                     A választottbíró az eljárást illetően nem léphet ex parte kapcsolatba.

               A választottbírák függetlensége és pártatlansága

               10.
                     A választottbíró független és pártatlan, elkerüli a szabálytalanság vagy elfogultság látszatát, önérdek, külső nyomás, politikai megfontolások, társadalmi nyomás, valamely félhez való lojalitás vagy a kritikától való félelem által nem befolyásolt.

               11.
                     A választottbírák sem közvetlenül, sem közvetve nem vállalnak olyan kötelezettséget vagy fogadnak el olyan előnyt, amely bármilyen módon hatással lehet kötelezettségeiknek megfelelő ellátására, vagy ilyen hatás látszatát keltheti.

               12.
                     A választottbírák nem használhatják fel a választottbírói testületben betöltött pozícióikat semmilyen személyes vagy magánérdek előmozdítására, és elkerülik mindazokat a cselekményeket, amelyek olyan látszatot kelthetnek, miszerint mások különleges helyzetükből adódóan képesek befolyásolni őket.

               13.
                     A választottbírák nem hagyják, hogy pénzügyi, üzleti, szakmai, családi vagy társadalmi kapcsolatok vagy kötelezettségek befolyásolják magatartásukat vagy ítéletüket.

               14.
                     A választottbíró elkerüli az olyan kapcsolat vagy pénzügyi érdek létesítését, amely hatással lehet pártatlanságára, vagy amely észszerű megfontolások alapján szabálytalanság vagy elfogultság látszatát keltheti.

               A korábbi választottbírák kötelezettségei

               15.
                     Valamennyi korábbi választottbíró elkerül minden olyan cselekményt, amely azt a látszatot keltheti, hogy kötelezettségeinek ellátása során elfogult volt, vagy a választottbírói testület ítéletéből, illetve határozatából előnye származott.

               Titoktartás

               16.
                     Egyetlen választottbíró vagy korábbi választottbíró sem fedhet fel vagy használhat fel semmilyen, az eljárással kapcsolatos, vagy az eljárás során szerzett nem nyilvános információt, kivéve, ha az az érintett eljárás céljaiból történik, és semmilyen esetben sem fedhet fel vagy használhat fel ilyen információt arra, hogy saját maga vagy mások számára előnyre tegyen szert, vagy mások érdekeit befolyásolja.

               17.
                     A választottbíró nem hozhatja nyilvánosságra a választottbírói testület ítéletét vagy annak részeit a Harmadik fejezet (Vitarendezés) B. szakaszának (A Felek közötti vitarendezés) megfelelő közzétételt megelőzően.

               18.
                     A választottbíró vagy korábbi választottbíró nem hozhatja nyilvánosságra a választottbírói testületben a tanácskozásain elhangzott információkat vagy bármely választottbíró tanácskozásokkal kapcsolatos véleményét.

               Kiadások

               19.
                     A választottbírák nyilvántartást vezetnek és kimutatást készítenek az eljárásra fordított időről és felmerült költségeiről, valamint asszisztenseik ráfordított idejéről és költségeiről.

               Közvetítők

               20.
                     Az e magatartási kódexben a választottbírák és a korábbi választottbírák részére előírt szabályok értelemszerűen alkalmazandók a közvetítőkre is.

               ________________

               1. EGYETÉRTÉSI ZÁRADÉK

               SZINGAPÚR TERÜLETRE, ILLETVE A TERMÉSZETI ERŐFORRÁSOKHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉSRE VONATKOZÓ SAJÁTOS KORLÁTAIVAL KAPCSOLATBAN

               1.
                     A 2.3. cikk (Nemzeti elbánás) nem alkalmazandó a következőkkel kapcsolatos intézkedésekre:

               (a)
                     ivóvízellátás Szingapúrban;

               (b)
                     lakóingatlan
                  4
                tulajdonlása, vásárlása, fejlesztése, kezelése, fenntartása, használata, haszonélvezete, eladása vagy más módon történő elidegenítése, illetve szociális lakásépítési program Szingapúrban.

               2.
                     E megállapodás hatálybalépését követően három évvel, majd ezután kétévente – amennyiben az Additional Buyer's Stamp Duty (a továbbiakban: ABSD) még mindig hatályos – a bizottság felülvizsgálja a helyzetet annak megállapítása érdekében, hogy az ABSD szükséges-e a lakóingatlan-piac stabilitása érdekében. E konzultációk során Szingapúr a lakóingatlan-piac helyzetére vonatkozó statisztikákat és információkat szolgáltat.

               ________________

               2. EGYETÉRTÉSI ZÁRADÉK

               A VÁLASZTOTTBÍRÁK DÍJAZÁSÁVAL KAPCSOLATBAN

               A 9. melléklet 10. pontjára vonatkozóan a Felek megerősítik egyetértésüket az alábbiakban:

               1.
                     A választottbíráknak juttatott díjazás és költségtérítés alapját a hasonló, két- vagy többoldalú megállapodások esetében alkalmazott nemzetközi vitarendezési mechanizmusok normái képezik.

               2.
                     A díjazás és a költségtérítés pontos összegében a Felek a 9. melléklet 10. pontja szerinti, választottbírói testülettel tartott ülést megelőzően megállapodnak.

               3.
                     A Felek e megállapodást jóhiszeműen, a választottbírói testület működésének megkönnyítése céljából alkalmazzák.

               ________________

                     (1)

                        A földszerzésről szóló törvény (152. fejezet) e megállapodás hatálybalépésének időpontjában.

                     (2)

                        E melléklet alkalmazásában pusztán az a tény, hogy a vonatkozó elbánás legitim közpolitikai célkitűzések alapján különbséget tesz beruházók vagy beruházások között egy adósságválság vagy annak fenyegetése összefüggésében, nem minősül a 2.3. cikk (Nemzeti elbánás) megsértésének.

                     (3)

                        Az egyértelműség kedvéért, amennyiben a kérelem az Európai Unió általi elbánásra vonatkozik, a közvetítői eljárásban az Európai Unió vesz részt, és valamennyi érintett tagállamot teljes mértékben bevonnak a közvetítői eljárásba. Amennyiben a kérelem kizárólag egy tagállam általi elbánásra vonatkozik, a közvetítői eljárásban az érintett tagállam vesz részt, kivéve, ha e tagállam azt kéri, hogy az Európai Unió vegyen részt.

                     (4)

                        A „lakóingatlan” kifejezés a lakóingatlanokra vonatkozó törvény 274. fejezete szerint ekként meghatározott ingatlanra vonatkozik e megállapodás hatálybalépésének napjától.