				|

		52013PC0409

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a 216/2008/EK rendeletnek a repülőterek, a légiforgalmi szolgáltatás és a léginavigációs szolgálatok tekintetében történő módosításáról /* COM/2013/0409 final - 2013/0187 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
A 216/2008/EK rendelettel létrehozott Európai
Repülésbiztonsági Ügynökséggel (EASA)[1]
kapcsolatos jogi keret fejlődése egybefonódik az egységes európai égbolt
kezdeményezés fejlődésével. Az egységes európai égbolt (SES) kezdeményezés
célja az európai légtérszervezés és gazdálkodás általános hatékonyságának
növelése, az iparág léginavigációs szolgáltatást nyújtó szegmensének
megreformálása révén. A SES fejlődése két átfogó szabályozó csomagot
foglal magába, a SES I-et és a SES II-t, amelyek négy rendeletből állnak,
úgymint az 549/2004/EK, 550/2004/EK, 551/2004/EK és 552/2004/EK rendeletek[2], továbbá hozzá kapcsolódik egy,
a léginavigációs szolgáltatók berendezéseinek és rendszereinek modernizálását
célzó átfogó projekt, SESAR elnevezéssel. [3]
2009-ben a Bizottság 1108/2009/EK rendelete
kiterjesztette az EASA kompetenciáját a légiforgalmi szolgáltatásra és a
léginavigációs szolgáltatásokra (ATM/ANS). Míg ez a változás azt is jelentette,
hogy bizonyos ATM/ANS műszaki szabályozási elemek is az EASA hatáskörébe
kerültek, a megfelelő módosításokat a négy SES rendeletben ezzel egy
időben nem hajtották végre. E helyett az Európai Parlament és a Tanács
változatlanul hagyta a fent említett négy SES rendelet idevágó, meglévő
kompetenciáit annak biztosítása érdekében, hogy ne legyenek rések a régi jogi
keretekről az újra való áttérés során, és hogy támogassa azt az
elképzelést, miszerint az új, EASA-alapú keretnek a meglévő SES
alapelvekre kell épülnie.
A jogalkotók ezt az átfedést a rendeletekben
úgy kezelték, hogy egy új, 65a. cikkel egészítették ki a 216/2008/EK
rendeletet. Ez a cikk arra kötelezi a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a
négy SES rendelet módosítására azzal a céllal, hogy azok figyelembe vegyék a
Bizottság 216/2008/EK rendeletének előírásait.
Másodsorban, az EASA keretekben és a
légiforgalmi szolgáltatási területen (ATM/ATS) egy általánosabb jellegű
eltérés is tapasztalható a légiközlekedés egyéb ágazataiban (légialkalmasság,
személyzetek szakszolgálati engedélyezése, légi járművek üzemben tartása)
alkalmazott megközelítéshez képest. A megközelítésmódról általánosságban
elmondható, hogy a műszaki szabályozások az EASA hatáskörében
koncentrálódnak a 216/2008/EK rendelet 2. cikkének való megfelelés érdekében,
míg a gazdasági szabályozásról a Bizottság gondoskodik. Az ATM/ANS (vagyis a
SES) esetében azonban a kép összetettebb, mivel a műszaki szabályozások
különböző forrásokra vezethetők vissza[4].
Hasznos lenne tehát biztosítani e lényeges szabályozási terület egységes módon
történő megközelítését azon célból, hogy a konzultációk azonos
alapossággal történjenek, hogy minden szabály illeszkedjen ugyanabba a
struktúrába és ugyanazt a célt szolgálja, megkönnyítve a szabályok
alkalmazásáért felelősséget viselők helyzetét, végezetül pedig azért,
hogy a SESAR kezdeményezésből származó műszaki újítások küszöbön álló
hulláma koordinált módon valósuljon meg a légi és a földi berendezések és
eljárások esetében egyaránt.
E szabályozási kezdeményezés a 65a. cikk
követelményének való megfelelést tűzi ki célul, azáltal, hogy eltörli a
SES és az EASA rendeletek közötti átfedéseket, valamint azáltal, hogy
egyszerűsíti és egyértelművé teszi az EASA és a SES jogi keretei
közötti határt. Ezáltal a módosítás azt a politikai célkitűzést is támogatja,
hogy a feladatok világosan elkülönüljenek a Bizottság, az EASA és az
Eurocontrol szervezete között, olyan módon, hogy a Bizottság a gazdasági és
műszaki szabályozásra fókuszál, az EASA mint a Bizottság ügynöksége a
műszaki szabályozás létrehozását és a felülvizsgálatokat végzi, az
Eurocontrol pedig az operatív jellegű feladatokra, különösen a hálózatirányítási
koncepcióhoz kapcsolódó teendőkre összpontosít[5].
A SES átdolgozása során az egyes SES
rendelkezések hatályon kívül helyezése mellett a 216/2008/EK rendeletben is
végre kell hajtani kisebb változtatásokat, mivel a rendelet szövege korábban
egyes SES rendelkezések terminológiájára támaszkodott, főként a rendszerek
közötti átjárhatóság területén, ezért ezt a terminológiát, mely most a négy SES
rendeletből kikerül, be kell vezetni a 216/2008/EK rendeletbe.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL
FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI
A DG MOVE hatásvizsgálatot készített az
egységes európai égbolt (SES) hatékonyságának, biztonságának és
versenyképességének javítását célzó szabályozási javaslat alátámasztására.
Azonban az e csomagban a 216/2008/EK rendelethez javasolt módosítások olyan
problémák megoldását szolgálják, amelyek még egy, a 1108/2009/EK rendelet,
nevezetesen annak 65a. cikke révén történő módosításból maradtak fent.
Ezekkel a módosításokkal egy 2008-ban készült hatásvizsgálat foglalkozott, amely
a 1108/2009/EK rendelet elfogadását eredményezte.
Bár az EASA-t érintő módosítások kapcsán
nem történt külön konzultáció, 2012 szeptemberétől decemberig egy három
hónapos nyilvános egyeztetés folyt a DG MOVE internetes oldalán a SES
változásokkal kapcsolatban. Továbbá sor került két magas szintű találkozóra
– egy konferenciára Limassolban és egy meghallgatásra Brüsszelben – és számos
kétoldalú találkozó zajlott a módosításban érintett összes érdekelt féllel.
Ezeken az eseményeken felvetődött az EASA szerepének kérdése is és az
érintett felek kifejezték igényüket arra, hogy koordináltabb módon történjen a
műszaki szabályok létrehozása.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
3.1.        Hatály (a 216/2008/EK
rendelet 1. cikke)
Miközben az Unió hagyományosan nagyon kevés
kompetenciával bír katonai témákban, a SES-en belül a választóvonalat hagyományosan
az jelenti, hogy ha egy szolgáltató egy repülőtéren vagy egy
útvonal-irányító központban elsősorban (azaz 50%-ot meghaladóan) polgári
forgalmat szolgál ki, akkor az adott szolgáltatónak a más szolgáltatókra is
vonatkozó szabályok betartásával kell működnie. A katonai légtérhasználók
azonban választhatják azt is, hogy az ICAO vagy SES szabályok szerint repülnek
(mint az általános légi forgalom [GAT] szabályai). Emellett választhatják ezen
szabályok mellőzését is hadászati célokból kifolyólag, kijelentve, hogy az
adott művelet végrehajtása katonai műveleti légi forgalomként (OAT)
történik, mely esetben a SES szabályok nem vonatkoznak ezen
légtérfelhasználókra. Ily módon ez az különválasztás szavatolja a polgári légi
forgalom biztonságát, de fenntartja a katonai erő lehetőségét arra,
hogy saját küldetése követelményei szerint működjön. Az 1108/2009/EK
rendelet elfogadása különbségeket eredményezett a SES és az EASA szabályok
között, ami például olyan helyzetet eredményezett, hogy a SES szabályai szerint
egy adott szolgáltató és annak légiforgalmi irányítói egyaránt
engedélykötelesek voltak, míg az EASA szabályok szerint erre nem volt szükség. Ez
a módosítás egymáshoz igazítja az EASA alaprendelet (216/2008/EK) és a SES
rendeletek (549–552/2004/EK) hatályát az ilyen ellentmondások elkerülése
érdekében, és ezzel az eredeti koncepció szerint állítja vissza a szabályok
alkalmazását, miszerint a szolgáltató az EU szabályozás hatálya alá kerül,
amennyiben az általa kiszolgált forgalom több mint 50%-a GAT szabályok szerint bonyolódik.
3.2.        Célkitűzések (2. cikk)
Az ATM főterv (SESAR[6]) továbbfejlesztése és
megvalósítása szabályozói intézkedések megtételét teszi szükségessé egy sor
különböző jellegű légiközlekedési kérdésben. Korábban problémákat
okozott a szabályok koordinálása és összehangolása (pl. a légiforgalmi
szolgáltatás és a légialkalmasság között), mivel nem volt egy központi
koordinátor, aki biztosította volna az eltérő források által készített
javaslatszövegek összhangját. Ez a probléma nem létezik az ATM/ANS területen
kívül, mivel az EASA készíti elő és koordinálja a műszaki szabályok
teljes skáláját, míg az ATM/ANS terület továbbra is megosztott két
keretrendszer között. A 2. cikk módosítása kihangsúlyozza, hogy az ATM/ANS
területet ugyanúgy kell kezelni, mint a többi szektort. Ez konkrétan azt
jelenti, hogy az EASA-nak, miközben támogatja a Bizottságot a műszaki
szabályok elkészítésében, kiegyensúlyozott módon kell megközelítenie a
különböző tevékenységek szabályozását, figyelembe véve azok sajátos jellemzőit,
az elfogadható biztonsági szinteket, és a felhasználók megállapított kockázati
hierarchiáját, a légiközlekedés átfogó és koordinált fejlesztése érdekében.
3.3.        Nyilatkozatok (a 3.
cikktől kezdődően a Rendelet egészében)
Az 1108/2009/EK rendelet egyes
repüléstájékoztató szolgálatok esetében bevezette az önállóan tett nyilatkozat
lehetőségét a típusalkalmassági vizsgálat helyett. A 216/2008/EK rendelet
szövege ezen lehetőség figyelembe vételével módosításra került mindazon
pontokon, ahol típusalkalmassági vizsgálatról esik szó.
3.4.        Fogalommeghatározások (3.
cikk)
A fent részletezett négy SES rendeletben
(549–552/2004/EK rendelet) hatályon kívül helyezett szakaszok lefedése, a
keretrendszerek összehangolása és a 216/2008/EK rendelet szövegének egyértelművé
tétele érdekében módosításra került a „minősített szervezet” valamint az
„ATM/ANS” fogalmak meghatározása. Továbbá, az „ATM főterv” és az
„általános légi forgalom” meghatározás változatlanul került át a SES
rendeletekből ebbe a rendeletbe.
3.5.        ATM/ANS (8b. cikk)
A 8b. cikk módosításra került oly módon, hogy
szövegezése összhangban legyen az 552/2004/EK rendelet hatályon kívül
helyezését célzó javaslattal, így biztosítva, hogy a rendszerek közötti
átjárhatóságról szóló 552/2004/EK rendelet jelenlegi alapelvei és koncepciói
megmaradjanak.
3.6.        Alapvető követelmények
(Vb. melléklet)
Javításra került egy hiba a (2) bekezdés c)
pontjának iv. alpontjában, hogy a szöveg újra összhangban legyen a Nemzetközi
Polgári Repülési Szervezet (ICAO) rendelkezéseivel, valamint a fennálló uniós
szabályokkal. A véletlen hiba a 1108/2009/EK rendelet megszövegezésekor
keletkezett, és egy, a légiforgalmi irányítókra vonatkozó teljesíthetetlen
követelményhez vezetett, mi szerint a légiforgalmi irányítóknak
akadálymentességet kellett biztosítaniuk a légi járművek számára még akkor
is, amikor azok a repülőtér munkaterületén kívül voltak.
Továbbá, a (2) bekezdés g) pontjába és a (2)
bekezdés h) pontjába, valamint a 3. részbe szövegek lettek beemelve az
552/2004/EK rendeletből annak hangsúlyozására, hogy az ezen kérdések szabályozásánál
jelenleg alkalmazott megközelítésen nem kell szükségtelenül változtatni. Ezen
módosítások nem változtatnak a hatályon, csupán a SES és az EASA
keretrendszerek közötti további harmonizálást szolgálják.
3.7.        Vegyes rendelkezések
Több apróbb tipográfiai javítást végeztek
(például a 7. cikkben), és kisebb szerkesztői módosításokra is sor került
a szabályokban (9., 19. és 33. cikk), ahol a szöveg nem tükrözte a valós
helyzetet a Rendelet korábbi módosításait követően. Továbbá néhány kisebb módosítás
történt még a szöveg különböző pontjain (például az 52. és 59. cikkben és
az Vb. mellékletben) a SES-ben 2004 óta elfogadott alapelvek véletlenszerű
változtatásának elkerülése érdekében.
Megtörtént továbbá a Rendelet összehangolása
az EUMSZ 290. és 291. cikkében és a 182/2011/EK rendeletben meghatározott, a
végrehajtási jogi aktusok és felhatalmazáson alapuló jogi aktusok alkalmazását
szabályozó rendszerekkel. Bekerültek még a szövegbe az ügynökségek alapító
aktusaira vonatkozóan elfogadott általános rendelkezések központi elemei,
összhangban az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai
Bizottság decentralizált ügynökségekről szóló, 2012. júliusi közös
nyilatkozatában foglaltak végrehajtására vonatkozó bizottsági ütemtervvel. Ez
utóbbi megállapodás előírja az uniós ügynökségek nevének egységesítését,
ezért az EASA új neve: „Az Európai Unió Repülési Ügynöksége” (EAA).
4.           OPCIONÁLIS ELEMEK
Mivel külön indokolás készült az
549–552/2004-es SES rendeletek átdolgozásáról szóló javaslathoz, ez a
dokumentum elsősorban a 216/2008/EK rendeletben megkövetelt módosításokat
tartalmazza annak érdekében, hogy biztosítva legyen a jelenlegi SES
megközelítésmód folytonossága a négy SES rendeletnek a 216/2008/EK rendelet
65a. cikke szerinti összehangolása után.
2013/0187 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
a 216/2008/EK rendeletnek a repülőterek,
a légiforgalmi szolgáltatás és a léginavigációs szolgálatok tekintetében
történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2)
bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamenteknek való továbbítását követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére,[7]
tekintettel a Régiók Bizottságának
véleményére,
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)       Azon változások
figyelembevételének szándékával, amelyeket a 216/2008/EK rendeletnek a
repülőterek, a légiforgalmi szolgáltatás és a léginavigációs szolgálatok
tekintetében történő módosításáról, valamint a 2006/23/EK irányelv
hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1108/2009/EK európai
parlamenti és a tanácsi rendelet[8],
valamint az 549/2004/EK, az 550/2004/EK, az 551/2004/EK és az 552/2004/EK
rendeletnek az európai légiközlekedési rendszer teljesítményének és
fenntarthatóságának javítását célzó módosításáról szóló, 2009. október 21-i
1070/2009/EK európai parlamenti és a tanácsi rendelet[9] vezetett be, összhangba kell
hozni a polgári repülés területén közös szabályokról és az Európai
Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2008. február 20-i
216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet tartalmát az egységes
európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról szóló, 2004.
március 10-i 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (keretrendelet)[10], a léginavigációs
szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról
szóló, 2004. március 10-i 550/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
(léginavigációs-szolgálati rendelet)[11],
a légtérnek az egységes európai égbolt keretében történő
szervezéséről és használatáról szóló, 2004. március 10-i 551/2004/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet (légtérrendelet)[12] és az Európai Légiforgalmi
Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról szóló, 2004. március 10-i 552/2004/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet (átjárhatósági rendelet) tartalmával[13].
(2)       Az ATM főterv
továbbfejlesztése és megvalósítása szabályozói intézkedések megtételét teszi
szükségessé egy sor különböző jellegű légiközlekedési kérdésben. Az
EASA-nak, miközben támogatja a Bizottságot a műszaki szabályok
elkészítésében, kiegyensúlyozott módon kell megközelítenie a különböző
tevékenységek szabályozását, figyelembe véve azok sajátos jellemzőit, az
elfogadható biztonsági szinteket, és a felhasználók megállapított kockázati
hierarchiáját, a légiközlekedés átfogó és koordinált fejlesztése érdekében.
(3)       A műszaki, tudományos,
működési vagy biztonsági igények figyelembevételének szándékával, azon
rendelkezések módosítása vagy kiegészítése révén, amelyek a légialkalmasságra,
a környezetvédelemre, a pilótákra, a légi működésre, a repülőterekre,
az ATM/ANS-re, a légiforgalmi irányítókra, a harmadik országbeli
üzemeltetőkre, a felügyeletre és végrehajtásra, a rugalmassági
rendelkezésekre, bírságokra, és időszakosan fizetendő büntetésekre és
díjakra vonatkoznak, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy az Európai Unió
működéséről szóló szerződés 290. cikke szerinti felhatalmazáson
alapuló jogi aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság
előkészítő munkája során – szakértői szinten is – megfelelő
konzultációkat folytasson. A felhatalmazáson alapuló aktusok tervezetének
elkészítése során a Bizottságnak a szükséges dokumentumokat egyidejűleg,
határidőre, a megfelelő módon továbbítania kell az Európai
Parlamentnek és a Tanácsnak.
(4)       Annak érdekében, hogy
biztosítva legyenek e Rendelet végrehajtásának egységes feltételei, végrehajtó
hatáskört kell ruházni a Bizottságra. A hatáskört a Bizottság végrehajtási
hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok
szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i
182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell
gyakorolni.
(5)       A Bizottságnak azonnal alkalmazandó
végrehajtási jogi aktusokat kell elfogadnia, indokolt esetekben a
repülőterekre vonatkozó kivételek és a rugalmassági rendelkezések
alkalmazását nem engedélyező döntések tekintetében, amennyiben ez
megalapozott és sürgős okból kifolyólag elkerülhetetlenül szükséges.
(6)       Az Ügynökség irányításáról és
működéséről szóló egyes alapelveket hozzá kell igazítani ahhoz, az EU
decentralizált ügynökségeire vonatkozó közös megközelítéshez, amelyet az
Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és a Bizottság 2012 júliusában
fogadott el.
(7)       A 216/2008/EK rendeletet
ezért ennek megfelelően módosítani kell,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 216/2008/EK rendelet a következőképpen
módosul:
1.           Az 1. cikk a
következőképpen módosul:
a)
a (2) bekezdés a következőképpen módosul:
i. a b) pont helyébe a következő szöveg lép:
„b) az (1) bekezdés c) és d) pontjában említett
repülőterek és részeik, valamint felszerelések, személyzet és szervezetek,
amelyeket a katonaság irányít és üzemeltet, és amelyek esetében a kiszolgált
légi forgalom főként nem általános légi forgalom;”
ii. a c) pont első mondata helyébe a
következő szöveg lép:
„az (1) bekezdés e) és f) pontjában említett
ATM/ANS, beleértve a rendszereket és rendszerelemeket, személyzetet és
szervezeteket, amelyeket a katonaság biztosít vagy bocsát rendelkezésre,
elsősorban nem általános légiforgalmi műveletekhez.”
b)
a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„A (2) bekezdés sérelme nélkül, a tagállamok
biztosítják, hogy azon általános légi forgalom számára nyitott katonai
létesítmények, ahol katonai személyzet nyújt szolgáltatást az általános légi
forgalom számára, és amelyek nem esnek az (1) bekezdés hatálya alá, legalább
olyan hatékony repülésbiztonsági szintet nyújtsanak, mint amilyet az Va. és Vb.
mellékletekben foglalt alapvető követelmények előírnak.”
2.           A 2. cikk a
következőképpen módosul:
(a)
A (2) bekezdés a következő g) és h) ponttal
egészül ki:
„g) az ATM főterv fejlesztésének és
megvalósításának támogatása;
h) a polgári légiközlekedés szabályozása olyan
módon, amely legjobban elősegíti annak fejlődését, teljesítményét, a
rendszerek közötti együttműködést és a biztonságot, az egyes tevékenységek
sajátosságainak megfelelő mértékben.”
(b)
A (3) bekezdés c) pontja helyébe a következő
szöveg lép:
„c) egy független ügynökségnek, az Európai Unió
Repülési Ügynökségének (a továbbiakban: Ügynökség) létrehozása;”
3.           A 3. cikk a
következőképpen módosul:
(a)
az a) pont helyébe a következő szöveg lép:
„»folyamatos felügyelet«: azon elvégzendő
feladatok, amelyek azt igazolják, hogy a feltételek, amelyek alapján a
bizonyítványt kiállították, vagy amelyre vonatkozóan nyilatkozatot tettek,
folyamatosan teljesülnek a bizonyítvány vagy nyilatkozat érvényességi
időtartamának bármely időpontjában, valamint amelyek igazolják a védintézkedések
végrehajtását.”
(b)
a da) pont helyébe a következő szöveg lép:
„da) »ATM/ANS rendszerelemek«: minden, az
egységes európai égbolt létrehozásáról szóló [ide be kell szúrni az átdolgozott
SES rendelet számát] rendelet 2. cikkének 18. pontjában meghatározott rendszerelem;”
(c)
a bekezdés a következő ea) ponttal egészül ki:
„ea) »nyilatkozat«: az ATM/ANS vonatkozásában:
–
az ATM/ANS rendszerek és rendszerelemek
tervezésével, gyártásával és karbantartásával foglalkozó szervezet által, a
rendszereknek és rendszerelemeknek az előírásoknak való
megfelelőségéről és használatra való alkalmasságáról kiállított;
–
a valamely szolgáltató által az alkalmazásra szánt
szolgáltatásnak vagy rendszernek a vonatkozó előírásoknak való
megfelelőségéről kiállított;
–
bizonyos repüléstájékoztató szolgáltatásokhoz
kapcsolódó kötelezettségek teljesítéséhez szükséges képességgel és eszközökkel
való rendelkezésről szóló írott dokumentum.”
(d)
az f) pont helyébe a következő szöveg lép:
„f) »minősített szervezet«: olyan szerv,
amelyet az Ügynökség vagy egy nemzeti légiközlekedési hatóság meghatározott
típusalkalmassági vizsgálati és felügyeleti feladattal bíz meg, és amely a
rábízott feladatot az Ügynökség vagy egy nemzeti légiközlekedési hatóság
ellenőrzése és felelősségvállalása mellett végzi el;”
(e)
a q) és r) pont helyébe a következő szöveg
lép:
„q) »ATM/ANS«: légiforgalmi szolgáltatások a [ide
be kell szúrni az átdolgozott SES rendelet számát] EK rendelet 2. cikkének 10.
pontjában foglalt meghatározás szerint; léginavigációs szolgáltatások
ugyanennek a rendeletnek a 2. cikke 4. pontjában foglalt meghatározás szerint,
beleértve az azonos rendelet 17. cikkében említett hálózatkezelői
szolgáltatásokat; valamint az általános légi forgalom biztonság-kritikus
jellegű légi navigációja számára adatokat létrehozó, feldolgozó, formázó
és rendelkezésre bocsátó szolgálatok;
r) »ATM/ANS rendszer«: a biztonsági
felszereléseknek és a [ide be kell szúrni az átdolgozott SES rendelet számát]
rendelet 2. cikkének 33. pontjában meghatározott rendszereknek bármilyen
kombinációja;”
(f)
a bekezdés a következő t) és u) ponttal
egészül ki:
„t) »általános légi forgalom«: minden, polgári
légi járművel és állami légi járművel – a katonai, vámhatósági és
rendőrségi légi járműveket is beleértve – végzett mozgás mindazon
esetekben, mikor a mozgások végrehajtása az ICAO eljárásoknak megfelelően
történik;
u) »ATM főterv«: a 219/2007/EK tanácsi
rendelet[14]
1. cikkének (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően, a 2009/320/EK
tanácsi határozatban[15]
elfogadott terv.”
4.           A 4. cikk a
következőképpen módosul:
(a)
a (3b) bekezdés helyébe a következő szöveg
lép:
„A (3a) bekezdéstől eltérve a tagállamok
dönthetnek úgy, hogy mentesítik e rendelet előírásai alól az olyan
repülőtereket, amelyek:
–
éves utasforgalma legfeljebb 10 000 főt és
–
évente legfeljebb 850 teherszállítási műveletet
végeznek,
azzal a feltétellel, hogy a mentesség
alkalmazásával teljesülnek e Rendeletben és bármely más uniós jogszabályban
található általános biztonsági célkitűzések.
A Bizottság megvizsgálja, hogy teljesülnek-e az
első albekezdésben említett feltételek, és amennyiben úgy ítéli meg, hogy
nem, ennek megfelelő határozatot hoz. A végrehajtási jogi aktusokat a 65.
cikk (2) bekezdésében foglalt eljárásnak megfelelően kell elfogadni. A
biztonsággal összefüggő, kellően indokolt rendkívül sürgős
esetekben a Bizottság azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktust fogad el a
65. cikkének (4) bekezdésében foglalt eljárásnak megfelelően.
Az érintett tagállam a második albekezdésben
említett határozatról szóló értesítést követően visszavonja a
mentességet.”
(b)
a (3c) bekezdés első mondata helyébe a
következő szöveg lép:
„(3c) A Szerződés rendelkezéseinek hatálya
alá tartozó területhez tartozó légtérben, vagy bármely más olyan légtérben,
amelyben a tagállamok a [ide be kell szúrni az átdolgozott SES rendelet számát]
rendeletet alkalmazzák a rendelet 1. cikkének (4) bekezdésével összhangban, az
ATM/ANS-nak meg kell felelnie e rendeletnek.”
5.           Az 5. cikk a
következőképpen módosul:
(a)
a (2) bekezdés d) pontjának első mondata
helyébe a következő szöveg lép:
„a termékek, alkatrészek és berendezések
karbantartásáért és azok folyamatos légialkalmasságának irányításáért
felelős szervezeteknek bizonyítaniuk kell, hogy rendelkeznek a
kiváltságaikkal kapcsolatos kötelezettségeik teljesítéséhez szükséges
képességekkel és eszközökkel.”
(b)
az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg
lép:
„A 4. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában
említett légi járművek légialkalmasságának vonatkozásában a Bizottság
felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására a 65b.
cikknek megfelelően, annak érdekében, hogy részletes szabályokat tudjon
alkotni az alábbiakra vonatkozóan:
 a) valamely termékre alkalmazandó
típusalkalmassági bizonyítvány alapjának megállapítására, valamint az arról a
kérelmező részére történő értesítésre vonatkozó feltételek;
 b) az alkatrészekre és berendezésekre
alkalmazandó részletes légialkalmassági előírások megállapítására,
valamint az azokról a kérelmező részére történő értesítésre vonatkozó
feltételek;
 c) a korlátozott légialkalmassági bizonyítványnak
megfelelő légi járműre alkalmazandó légialkalmassági előírások
megállapításának, valamint az azokról a kérelmező részére történő
értesítésre vonatkozó feltételek;
 d) a kötelező információ nyújtására és
terjesztésére vonatkozó feltételek, a termékek folyamatos légi alkalmasságának
biztosítása érdekében, és az ezen kötelező értesítéseknek való alternatív
megfelelési módok jóváhagyásának feltételei;
 e) a típusalkalmassági bizonyítványoknak,
korlátozott típusalkalmassági bizonyítványoknak, a típusalkalmassági
bizonyítványok változtatásai jóváhagyásának, kiegészítő
típusengedélyeknek, javítási tervek jóváhagyásának, az egyéni légialkalmassági
bizonyítványoknak, a korlátozott légialkalmassági bizonyítványoknak, a repülési
engedélyek, valamint a termékek, alkatrészek vagy berendezések
bizonyítványainak kiadására, fenntartására, módosítására, felfüggesztésére vagy
visszavonására vonatkozó feltételek, beleértve a következőket:
i. e bizonyítványok időtartamára vonatkozó
feltételek, valamint amennyiben korlátozott időtartamot határoztak meg, a
bizonyítvány megújítására vonatkozó feltételek;
ii. a repülési engedélyek kiadására alkalmazandó
korlátozások. E korlátozások különösen a következőket érintik:
–
a repülés célja,
–
a repülés során használt légtér,
–
a repülőszemélyzet képzettsége;
–
a repülőszemélyzeten kívül szállított
személyek;
iii. a korlátozott légialkalmassági
bizonyítványnak megfelelő légi jármű, valamint a vonatkozó
korlátozások;
iv. a működésre való megfelelőséget
igazoló adatok, beleértve a következőket:
–
a karbantartási bizonyítványt kiállító személyzet
típusminősítő képzésének minimális tanterve a (2) bekezdés f)
pontjának való megfelelés biztosítására;
–
a pilóták típusminősítéséhez szükséges
minimális tananyag és kapcsolódó szimulátorok minősítése a 7. cikknek való
megfelelés biztosítására;
–
a légi jármű típusának megfelelő standard
minimális felszerelés jegyzéke az utaskabin személyzetére vonatkozóan;
–
és további légi alkalmassági specifikációk az adott
üzembentartási fajtára vonatkozóan, a légi járművek folyamatos légi
alkalmasságának fenntartása és biztonságának növelése támogatására;
 f) a (2) bekezdés d), e) és g) pontjával
összhangban előírt szervezeti jóváhagyások kiadására, fenntartására,
módosítására, felfüggesztésére vagy visszavonására vonatkozó feltételek,
valamint azon feltételek, amelyek mellett az ilyen jóváhagyásokat nem kell
kérelmezni;
 g) a (2) bekezdés f) pontjával összhangban
előírt személyzeti bizonyítványok kiadására, fenntartására, módosítására,
felfüggesztésére vagy visszavonására vonatkozó feltételek;
 h) a bizonyítvány jogosultjainak
felelősségei;
 i) a szükséges követelményeknek való megfelelés
azon (1) bekezdésben említett légi járművek vonatkozásában, amelyekre a
(2) vagy (4) bekezdés nem vonatkozik, továbbá a 4. cikk (1) bekezdésének c)
pontjában említett légi járművek vonatkozásában;
 j) termékek, alkatrészek és berendezések
karbantartására és folyamatos légi alkalmasságának irányítására vonatkozó
feltételek;
 A 4. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában
említett légi járművek légi alkalmasságára vonatkozóan a Bizottság
felhatalmazást kap arra, hogy a 65b. cikk értelmében felhatalmazáson alapuló
jogi aktusok révén módosítsa vagy kiegészítse az I. mellékletet, ahol ez a légi
alkalmasságot érintő műszaki, üzemelési vagy tudományos fejlesztés
okán vagy biztonsági bizonyíték alapján szükséges, olyan mértékben, amilyen
mértékben arra szükség van a 2. cikkben meghatározott célok eléréséhez.”
6.           A 6. cikk (2) és (3)
bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„(2) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a
65b. cikk értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosítsa az
(1) bekezdésben foglalt követelményeket annak érdekében, hogy azok összhangba
kerüljenek az e rendelet hatályba lépését követően hatályba lépő, és
valamennyi tagállamban alkalmazandó a Chicagói Egyezmény és mellékletei
módosításaival.
(3) Ahol ez a környezetvédelem magas, egységes
szintjének biztosítása érdekében szükséges, és a 16. melléklet azon függelékei
alapján, amelyeket az (1) bekezdés említ, a Bizottság a 65b. cikknek
megfelelően, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén részletes
szabályokat alkothat az (1) bekezdésben említett követelmények kiegészítésére.”
7.           A 7. cikk a
következőképpen módosul:
(a)
a (2) bekezdés negyedik albekezdése helyébe a
következő szöveg lép:
„A harmadik albekezdéstől eltérve a
szabadidős célú üzemben tartásban részt vevő pilóták szakszolgálati
engedélye esetében – amennyiben azt a nemzeti jog lehetővé teszi – a
kérelmező orvosi hátteréről elégséges, alapos ismerettel
rendelkező háziorvos is eljárhat repülőorvos-szakértőként. A
Bizottságnak részletes szabályokat kell alkotnia a háziorvosok
repülőorvos-szakértők helyett való alkalmazásáról, különös
tekintettel a biztonsági szint fenntartására. Ezeket a végrehajtási jogi
aktusokat a 65. cikk (3) bekezdésében említett eljárás keretében kell
elfogadni.”
(b)
a (2) bekezdés hatodik albekezdése helyébe a
következő szöveg lép:
„A 4. cikk (1) bekezdésének b) vagy c) pontjában
említett légi járművek üzemben tartásában részt vevő pilóták
tekintetében a második és harmadik albekezdés követelményei egy harmadik ország
részéről vagy nevében kiállított szakszolgálati engedélyek és orvosi
bizonyítványok elfogadása útján is teljesíthetők.”
(c)
a (6) bekezdés bevezető része helyébe a
következő szöveg lép:
„A 4. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában
említett légi járművek üzemben tartásában részt vevő pilóták
tekintetében, továbbá az e pilóták oktatásában, vizsgáztatásában,
ellenőrzésében vagy egészségügyi minősítésben részt vevő
repülés-szimulációs oktató-berendezések, személyek és szervezetek
vonatkozásában, a Bizottság felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi
aktusok meghozatalára a 65b. cikk alapján, részletes szabályozás megalkotása
céljából az alábbiak tekintetében:”
(d)
a (6) bekezdés d) pontja helyébe a következő
szöveg lép:
„d) a jelenlegi nemzeti pilóta-szakszolgálati
engedélyek és nemzeti repülőmérnöki engedélyek pilóta-szakszolgálati
engedéllyé való átalakításának feltételei, valamint a nemzeti orvosi minősítések
átalakításának feltételei;”
(e)
a (6) bekezdés f) pontja helyébe a következő
szöveg lép:
„f) a II. melléklet a) pontja ii. alpontjának d)
és h) pontjában említett, kereskedelmi légi szállítást végző légi
járművek pilótáinak a III. mellékletben megállapított vonatkozó
alapvető követelményeknek való megfelelését.”
(f)
a (6) bekezdés vége a következő új
albekezdéssel egészül ki:
„A 4. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában
említett légi járművek üzemben tartásában részt vevő pilóták
tekintetében, továbbá az ezen pilóták oktatásában, vizsgáztatásában,
ellenőrzésében vagy egészségügyi minősítésében részt vevő
repülés-szimulációs oktatóberendezések, személyek és szervezetek
vonatkozásában, a 65b. cikknek megfelelően a Bizottság felhatalmazást kap
arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosítsa vagy
kiegészítse a III. mellékletet ahol ez a pilóták engedélyezésével kapcsolatos
műszaki, üzemletetési, vagy tudományos okból, vagy valamilyen biztonsági
bizonyíték alapján szükséges, olyan mértékben, amilyen mértékben arra szükség
van a 2. cikkben meghatározott célok eléréséhez.”
8.           A 8. cikk a
következőképpen módosul:
(a)
az (5) bekezdés bevezető része helyébe a
következő szöveg lép:
„A 4. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában
említett légi járművek üzemben tartására vonatkozóan a Bizottság felhatalmazást
kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására a 65b. cikknek
megfelelően, annak érdekében, hogy részletes szabályokat tudjon alkotni az
alábbiakra vonatkozóan:”
(b)
az (5) bekezdés g) pontja helyébe a következő
szöveg lép:
„g) a II. melléklet a) pontjának ii. alpontjában,
valamint d) és h) pontjában említett kereskedelmi célú légi járművek
üzemben tartásának megfelelősége a IV. melléklet, és adott esetben, az Vb.
melléklet vonatkozó alapvető követelményeinek tekintetében.”
(c)
Az (5) bekezdés a következő h) és i) ponttal
egészül ki:
„h) azon feltételek és eljárások, amelyek mellett
a speciális üzemeltetés engedélyhez kötött;
i) azon feltételek, amelyek mellett az üzemelést
meg kell tiltani, korlátozni kell, vagy feltételek teljesüléséhez kell kötni a
biztonság érdekében a 22. cikk (1) bekezdésének megfelelően.”
(d)
az (5) bekezdés vége a következő új
albekezdéssel egészül ki:
„A 4. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában
említett légi járművek üzemben tartására vonatkozóan a Bizottság
felhatalmazást kap arra, hogy a 65b. cikk értelmében felhatalmazáson alapuló
jogi aktusok révén módosítsa vagy kiegészítse a IV. mellékletet és adott
esetben az Vb. mellékletet, ahol ez a légi üzembentartást érintő
műszaki, üzemelési vagy tudományos fejlesztés okán vagy biztonsági
bizonyíték alapján szükséges, olyan mértékben, amilyen mértékben arra szükség
van a 2. cikkben meghatározott célok eléréséhez.”
9.           A 8a. cikk a
következőképpen módosul:
(a)
az (5) bekezdés bevezető része helyébe a
következő lép:
„Repülőterek és repülőtéri berendezések,
valamint a repülőterek üzemben tartásának vonatkozásában a Bizottság
felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon
el a 65b. cikk alapján, részletes szabályok megalkotásának céljából a következők
tekintetében:”
(b)
az (5) bekezdés a j) pont után a következő
pontokkal egészül ki:
„k) feltételek előtér-irányítói szolgáltatást
nyújtó szervezetek bizonyítványainak kiadására, fenntartására, módosítására,
felfüggesztésére és visszavonására vonatkozóan;
l) feltételek a repülőterek üzemben
tartásának biztonságát és a repülőtéri berendezések biztonságát szolgáló
kötelező tájékoztatás kiadására és terjesztésére vonatkozóan;
m) a (2) bekezdés e) pontjában említett
szolgáltatók felelősségei;
n) szervezeti jóváhagyások kiadására,
fenntartására, módosítására, felfüggesztésére vagy visszavonására vonatkozó
feltételek, és biztonság-kritikus repülőtéri berendezések tervezésében,
gyártásában és karbantartásában részt vevő szervezetek felügyeletének
feltételei;
o) biztonság-kritikus repülőtéri berendezések
tervezésében, gyártásában és karbantartásában részt vevő szervezetek
felelősségei.”
(c)
az (5) bekezdés vége a következő új
albekezdéssel egészül ki:
„Repülőterek és repülőtéri berendezések,
valamint a repülőterek üzemben tartásának vonatkozásában a Bizottság
felhatalmazást kap arra, hogy a 65b. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló
jogi aktusok révén módosítsa vagy kiegészítse az Va. mellékletet és adott
esetben az Vb. mellékletet, ahol ez a repülőtereket érintő
műszaki, üzemelési vagy tudományos fejlesztés okán vagy biztonsági
bizonyíték alapján szükséges, olyan mértékben, amilyen mértékben arra szükség
van a 2. cikkben meghatározott célok eléréséhez.”
10.         A 8b. cikk a
következőképpen módosul:
(a)
a (4) és (5) bekezdés helyébe a következő
szöveg lép:
„4. A (6) bekezdésben említett intézkedések
előírhatnak engedélyezési vagy nyilatkozattételi követelményeket a
biztonság és a rendszerek közötti átjárhatóság szempontjából elengedhetetlen
ATM/ANS-rendszerek és -rendszerelemek tervezésében, gyártásában és
karbantartásában érintett szervezetek számára. Az engedélyt ki kell adni e
szervezetek számára, ha bizonyították, hogy rendelkeznek a jogosultságaikkal
járó kötelezettségek teljesítéséhez szükséges képességekkel és eszközökkel. Az
engedélyben meg kell határozni az abban biztosított jogosultságokat.
5. A (6) bekezdésben említett intézkedések
előírhatnak az engedélyezésre vagy az ATM/ANS szolgáltató általi, illetve
ATM/ANS rendszereket és rendszerelemeket tervező, gyártó és karbantartó
szervezetek általi jóváhagyásra vagy nyilatkozattételre vonatkozó követelményeket
a biztonság és a rendszerek közötti átjárhatóság szempontjából elengedhetetlen
ATM/ANS rendszerek és rendszerelemek tekintetében. E rendszerek és
rendszerelemek engedélyét vagy jóváhagyását ki kell adni, ha a kérelmező
bizonyította, hogy a rendszerek és rendszerelemek megfelelnek az (1)
bekezdésben említett alapvető követelmények teljesítését biztosító
részletes előírásoknak.”
(b)
a (6) bekezdés a következőképpen módosul:
i. a bevezető szakasz helyébe a
következő szöveg lép:
„ATM/ANS szolgáltatások vonatkozásában a Bizottság
felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon
el a 65b. cikk szerint, részletes szabályok megalkotásának céljából a
következők tekintetében:”
ii. az e) pont helyébe a következő szöveg
lép:
„a (3)–(5) bekezdésben említett szolgáltatók és
ATM/ANS rendszereket és rendszerelemeket tervező, gyártó és karbantartó
szervezetek nyilatkozattételének és felügyeletének feltételei és eljárásai;”
iii. a bekezdés az alábbi g), h) és i) ponttal
egészül ki:
„g) a kötelező tájékoztatás kiadására és
terjesztésére vonatkozó feltételek, az ATM/ANS szolgáltatások biztonságának
szavatolása érdekében;
h) az (5) bekezdésben említett jóváhagyásra és
nyilatkozattételre, valamint az ezeknek való megfelelés ellenőrzésére
vonatkozó feltételek;
i) a légtér használatához szükséges üzembentartási
szabályok és ATM/ANS rendszerelemek.”
iv. a bekezdés vége a következő új
albekezdéssel egészül ki:
„ATM/ANS szolgáltatások vonatkozásában a Bizottság
felhatalmazást kap arra, hogy a 65b. cikk szerinti, felhatalmazáson alapuló
jogi aktusok révén módosítsa vagy kiegészítse az Va. mellékletet, ahol ez az
ANS/ATM szolgáltatást érintő műszaki, üzemelési vagy tudományos
fejlesztés okán vagy biztonsági bizonyíték alapján szükséges, olyan mértékben,
amilyen mértékben arra szükség van a 2. cikkben meghatározott célok eléréséhez.”
(c)
a (7) bekezdés a) pontja helyébe a következő
szöveg lép:
„a) a technika mai állását, valamint az ATM/ANS
területén a legjobb gyakorlatot tükrözzék, különös tekintettel az ATM
főtervre, szoros együttműködésben az ICAO-val.”
11.         A 8c. cikk a
következőképpen módosul:
(a)
a (10) bekezdés bevezető része helyébe a
következő szöveg lép:
„Légiforgalmi irányítók, valamint a légiforgalmi
irányítók képzésében, értékelésében, ellenőrzésében és egészségügyi
minősítésében részt vevő személyek és szervezetek vonatkozásában a
Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el a 65b. cikk szerint, részletes szabályok megalkotása céljából, a
következők tekintetében:”
(b)
Az (10) bekezdés a következő e), f) és g)
ponttal egészül ki:
„e) a 12. cikkel összhangban megkötött kétoldalú
szerződések rendelkezéseinek sérelme nélkül, a harmadik országok által
kiállított szakszolgálati engedélyek elfogadásának feltételei;
f) azon feltételek, amelyek mellett munkahelyi
képzés nyújtását meg kell tiltani, korlátozni kell, vagy bizonyos feltételekhez
kell kötni a biztonság érdekében.
g) kötelező tájékoztatás kiadására és
terjesztésére vonatkozó feltételek, annak biztosítására, hogy a biztonság a
munkahelyi képzésben megjelenjen;”
(c)
a (10) bekezdés vége a következő új
albekezdéssel egészül ki:
„Légiforgalmi irányítók, valamint a légiforgalmi
irányítók képzésében, értékelésében, ellenőrzésében és egészségügyi
minősítésében részt vevő személyek és szervezetek vonatkozásában a
Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 65b. cikk szerint, felhatalmazáson
alapuló jogi aktusok révén módosítsa vagy kiegészítse az Vb. mellékletet, ahol
ez a képző szervezeteket és légiforgalmi irányítókat érintő
műszaki, üzemelési vagy tudományos fejlesztés okán vagy biztonsági
bizonyíték alapján szükséges, olyan mértékben, amilyen mértékben arra szükség
van a 2. cikkben meghatározott célok eléréséhez.”
12.         A 9. cikk a
következőképpen módosul:
(a)
a (4) bekezdés bevezető része helyébe a
következő szöveg lép:
„A 4. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett
légi járművekre, valamint azok személyzetére és üzemben tartására
vonatkozóan a Bizottság felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
elfogadására a 65b. cikknek megfelelően, annak érdekében, hogy részletes
szabályokat tudjon alkotni az alábbiakra vonatkozóan:”
(b)
a (4) bekezdés a) pontja helyébe a következő
szöveg lép:
„a) engedély kiadása a 4. cikk (1) bekezdésének d)
pontjában említett, szabvány ICAO légialkalmassági bizonyítvánnyal vagy
szakszolgálati engedéllyel nem rendelkező légi járművek vagy
személyzet számára a Közösség területére való érkezés, onnan való távozás vagy
a területén történő üzemben tartás céljából;”
(c)
a (4) bekezdés e) pontja helyébe a következő
szöveg lép:
„e) a (3) bekezdésben említett üzemben tartók
nyilatkozatának, valamint felügyeletének feltételei;”
(d)
a (4) bekezdés a következő g) ponttal egészül
ki:
„g) az érintett szabványok és követelmények
célkitűzéseinek való megfelelést biztosító alternatív feltételek azon
esetekre, mikor az (1) bekezdésben említett szabványoknak és követelményeknek
való megfelelés nem, vagy csak aránytalanul nagy erőfeszítések árán
lehetséges.”
(e)
az (5) bekezdés e) pontjában a „biztonsági” szót el
kell hagyni.
13.         A 10. cikk a
következőképpen módosul:
(a)
a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„2. Az (1) bekezdés végrehajtása során a
tagállamok az általuk kiállított bizonyítványok vagy a hozzájuk beérkezett
nyilatkozatok felügyeletén túlmenően vizsgálatokat, többek között földi
ellenőrzéseket folytatnak, és meghoznak minden intézkedést – beleértve a
felszállási tilalom kiadását is – a jogsértés folytatódásának megakadályozása
érdekében.”
(b)
az (5) bekezdés bevezető része helyébe a következő
szöveg lép:
„A Bizottság felhatalmazást kap a 65b. cikk
szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására az (1) bekezdésben
említett együttműködés feltételeire vonatkozó részletes szabályok
megalkotása céljából, különös tekintettel a következőkre:”
(c)
az (5) bekezdés a következő d) és e) ponttal
egészül ki:
„d) a földi ellenőrzést végző
ellenőrök képzettségére, valamint az ő képzésükben részt vevő
szervezetekre vonatkozó feltételek;
e) a felügyelet és végrehajtás megvalósítására
vonatkozó feltételek, a biztonságirányítási rendszereket is beleértve.”
14.         A 11. cikk a
következőképpen módosul:
(a)
az (1) és a (2) bekezdés helyébe a következő
szöveg lép:
„1. A tagállamok, további műszaki
követelmények és műszaki értékelés nélkül elismerik az e rendelettel, vagy
az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal és
végrehajtási jogi aktusokkal összhangban kiállított bizonyítványokat.
Amennyiben az eredeti elismerés meghatározott céllal vagy célokkal rendelkezik,
a későbbi elismerések csak ugyanazon célra vagy célokra érvényesek.
2. Saját elhatározásból, illetve egy tagállam vagy
az Ügynökség kérésére a Bizottság eldönti, hogy egy, az (1) bekezdésben
említett bizonyítvány megfelel-e ennek a rendeletnek vagy az annak alapján
elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak és végrehajtási jogi
aktusoknak. A végrehajtási jogi aktusokat a 65. cikk (2) bekezdésében foglalt
eljárásnak megfelelően kell elfogadni. A biztonsággal összefüggő,
kellően indokolt rendkívül sürgős esetekben a Bizottság azonnal alkalmazandó
végrehajtási jogi aktust fogad el a 65. cikk (4) bekezdésben foglalt eljárásnak
megfelelően.”
15.         A 12. cikk (2) bekezdésének b)
pontjában az utolsó albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„megkövetelheti az érintett tagállamtól, hogy az
Európai Unió működéséről szóló szerződés 351. cikkének
megfelelően módosítsa a megállapodást, függessze fel annak alkalmazását,
vagy vonja vissza azt. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a Bizottság a 65.
cikk (2) bekezdésében említett eljárás keretében fogadja el.”
16.         A 13. cikk helyébe a
következő szöveg lép:
„13. cikk
Minősített szervezetek
„Az Ügynökség vagy az érintett nemzeti
légiközlekedési hatóság, amikor egy konkrét tanúsítási vagy felügyeleti
feladatot oszt egy minősített szervezetre, biztosítja, hogy az adott
szervezet megfeleljen az V. mellékletben megállapított kritériumoknak.
Minősített szervezetek nem adhatnak ki
bizonyítványokat vagy engedélyeket, és nem fogadhatnak el nyilatkozatokat.”
17.         Az 14. cikk a
következőképpen módosul:
(a)
az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg
lép:
„1. E rendelet rendelkezései és az annak alapján
elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási jogi aktusok
nem akadályoznak egyetlen tagállamot sem abban, hogy az e rendelet
előírásai alá tartozó termékkel, rendszerrel, személlyel vagy szervezettel
kapcsolatos biztonsági problémára haladéktalanul reagáljon, feltéve, hogy az
azonnali intézkedésre a biztonság biztosítása érdekében van szükség, és a
probléma nem kezelhető megfelelően e rendelet és az annak alapján
elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási jogi aktusok
betartásával.”
(b)
a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„A Bizottság megvizsgálja, hogy teljesülnek-e az
első albekezdésben említett feltételek, és amennyiben úgy ítéli meg, hogy
nem, ennek megfelelő határozatot hoz. A végrehajtási jogi aktusokat a 65.
cikk (2) bekezdésében foglalt eljárásnak megfelelően kell elfogadni. A
biztonsággal összefüggő, kellően indokolt rendkívül sürgős
esetekben a Bizottság azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktust fogad el a
65. cikk (4) bekezdésében foglalt eljárásnak megfelelően.
Az érintett tagállam visszavonja az (1) bekezdés
értelmében hozott intézkedést, amint tájékoztatást kap az e bekezdés első
albekezdésében említett határozatról.
Amennyiben egy, az (1) bekezdésben említett
azonnali biztonsági probléma felfedezése miatt ez szükségessé válik, a
Bizottság felhatalmazást kap a 65c. cikk szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi
aktusok elfogadására e rendelet módosítása vagy kiegészítés céljából.”
(c)
a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„4. Az e rendeletben és annak felhatalmazáson
alapuló és végrehajtási jogi aktusaiban meghatározott lényeges követelmények
alól a tagállamok mentességet adhatnak előre nem látható sürgős üzembentartási
körülmények vagy korlátozott időtartamú üzembentartási szükségletek
esetén, feltéve hogy, ez a biztonság szintjét nem érinti hátrányosan. Az
Ügynökséget, a Bizottságot és a többi tagállamot értesíteni kell minden ilyen
mentességről, amint azok megismétlődnek, vagy ha azokat két hónapnál
hosszabb időre adják meg.”
(d)
az (5) bekezdésben a második albekezdés helyébe a
következő szöveg lép:
„A Bizottság megvizsgálja, hogy teljesülnek-e a
(4) bekezdésben említett feltételek, és amennyiben úgy ítéli meg, hogy nem,
ennek megfelelő határozatot hoz. A végrehajtási jogi aktusokat a 65. cikk
(2) bekezdésében foglalt eljárásnak megfelelően kell elfogadni. A
biztonsággal összefüggő, kellően indokolt rendkívül sürgős
esetekben a Bizottság azonnal alkalmazandó végrehajtási jogi aktust fogad el a
65. cikk (4) bekezdésében foglalt eljárásnak megfelelően.
Az érintett tagállam a második albekezdésben
említett határozatról szóló értesítést követően visszavonja a
mentességet.”
(e)
a (6) bekezdésben az első albekezdés helyébe a
következő szöveg lép:
„6. Amennyiben ez e rendelet alapján elfogadott,
felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusok révén megvalósított
védelemmel egyenlő szintű védelem elérhető más eszközökkel, az
állampolgárság alapján történő megkülönböztetés nélkül, a tagállamok a
felhatalmazáson alapuló vagy végrehajtási jogi aktusoktól eltérő
jóváhagyást is adhatnak a második albekezdésben és a (7) bekezdésben
meghatározott eljárásnak megfelelően.”
(f)
a (7) bekezdés vége az alábbi albekezdéssel egészül
ki:
„Amennyiben a Bizottság az első albekezdésben
foglalt ajánlás figyelembevételével úgy ítéli meg, hogy a (6) bekezdésben
foglalt feltételek teljesülnek, haladéktalanul engedélyezi az eltérést, és
ennek megfelelően módosítja az e rendelet alapján elfogadott, vonatkozó,
felhatalmazáson alapuló vagy végrehajtási jogi aktusokat.”
18.         A 15. cikk (2) bekezdésének
bevezető része helyébe a következő szöveg lép:
„2. Az 1049/2001/EK rendeletben megállapított, a
nyilvánosság bizottsági dokumentumokhoz való hozzáférési jogának sérelme
nélkül, a Bizottság elfogadja azon részletes szabályokat, amelyek e cikk (1)
bekezdésében említett információnak a saját kezdeményezésére az érdekelt felek
felé történő terjesztésével kapcsolatosak. Ezeket a végrehajtási jogi
aktusokat a Bizottság a 65. cikk (3) bekezdésében említett eljárás keretében
fogadja el. Ezek az intézkedések figyelembe veszik a következő
szükségleteket:”
19.         A III. fejezet címének helyébe
a következő cím lép:
„AZ EURÓPAI UNIÓ REPÜLÉSI ÜGYNÖKSÉGE”
20.         A 17. cikk a következőképpen
módosul:
(a)
az (1) helyébe a következő szöveg lép:
„E rendelet végrehajtásának alkalmazásában
létrejön Az Európai Unió Repülési Ügynöksége”
(b)
a (2) bekezdés első mondata helyébe a
következő szöveg lép:
„A polgári repülés megfelelő működésének
és fejlesztésének biztosítása érdekében az Ügynökség a következő
feladatokat végzi:”
(c)
a (2) bekezdés az alábbi f) ponttal egészül ki:
„f) információ és szakemberek cseréjére
lehetőséget adó fórum biztosításával támogatja a tagállamok illetékes
hatóságát feladataik végrehajtásában.”
21.         A 19. cikk (2) bekezdésében a
második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„E dokumentumoknak tükrözniük kell az érintett
területeken a legkorszerűbb megoldásokat és legjobb gyakorlatokat, és
ezeket a légiközlekedéssel kapcsolatban világszerte szerzett tapasztalatok,
valamint a tudományos és műszaki fejlődés figyelembevételével kell
naprakészen tartani.”
22.         A 21. cikk (2) bekezdésének b)
pontjának i. alpontja helyébe a következő szöveg lép:
„i. az Ügynökség által engedélyezett
oktatószervezetek által működtetett repülésszimulációs oktatóeszközök;”
23.         A 22. cikk a
következőképpen módosul:
(a)
a (2) bekezdés c) pontjában az „egy hónap” szöveg
helyébe „három hónap” lép
(b)
a (2) bekezdés e) pontja helyébe a következő
szöveg lép:
„e) amennyiben valamely tagállam nem ért egyet az
Ügynökségnek egy egyedi rendszerrel kapcsolatos megállapításaival, a kérdést a
Bizottság elé terjeszti. A Bizottság határoz arról, hogy az adott rendszer
megfelel-e az e rendeletben meghatározott biztonsági célkitűzéseknek. A
végrehajtási jogi aktusokat a 65. cikk (2) bekezdésében foglalt eljárásnak
megfelelően kell elfogadni;”
24.         A 22a. cikk a következő
ca) ponttal egészül ki:
„ca) kiadja és meghosszabbítja a páneurópai
szolgáltatásokat vagy rendszereket biztosító szervezetek engedélyeit vagy
elfogadja azok megfelelőségi és alkalmazhatósági nyilatkozatait a 8b. cikk
(4) és (5) bekezdése szerint; az érintett tagállam kérésére ezen szervezetek
köre kiterjeszthető más szolgáltatókra és ATM/ANS rendszereket és rendszerelemeket
tervező, gyártó és karbantartó szervezetekre is;”
25.         A 24. cikk (5) bekezdése
helyébe a következő szöveg lép:
„5. A Bizottság az 52. és 53. cikkben
meghatározott alapelvek figyelembevételével részletes szabályokat fogad el az
Ügynökség azon munkamódszereiről, amelyeket az (1), (3) és (4)
bekezdésekben említett feladatok végrehajtására alkalmaz. Ezeket a végrehajtási
jogi aktusokat a 65. cikk (2) bekezdésében említett eljárás keretében kell
elfogadni.”
26.         A 25. cikk a
következőképpen módosul:
(a)
a (3) bekezdés bevezető része helyébe a
következő szöveg lép:
„Az (1) és (2) bekezdések alapján, a 65b. cikk
szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén, a Bizottság meghatározza a
következőket:”
(b)
a (3) bekezdés b) pontja helyébe a következő
szöveg lép:
„b) a vizsgálatokra, a hozzájuk kapcsolódó
intézkedésekre és a jelentéstételre valamint a döntéshozatalra vonatkozó
részletes szabályok, beleértve a védekezéshez való jogra, az iratbetekintésre,
a jogi képviseletre, a titoktartásra és az átmeneti intézkedésekre, valamint a
pénzbírság és az időszakos kényszerítő bírság mennyiségi
meghatározására és beszedésére vonatkozó rendelkezéseket.”
27.         A 29. cikk (2) bekezdését el
kell hagyni.
28.         A 30. cikk helyébe a
következő szöveg lép:
„Az Ügynökségre és alkalmazottaira az Európai Unió
kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet kell
alkalmazni.”
29.         A 33. cikk a
következőképpen módosul:
(a)
a (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő
szöveg lép:
„a) kijelöli az ügyvezető igazgatót és a
helyettes ügyvezető igazgatókat a 39a. és 39b. cikkel összhangban;”
(b)
a (2) bekezdés c) pontja helyébe a következő
szöveg lép:
„c) minden év november 30. előtt, és miután a
Bizottság véleményét megkapta, az Ügynökség elfogadja a következő év(ek)re
vonatkozó éves és többéves munkaprogramját; e munkaprogramot az éves közösségi
költségvetési eljárás és a közösségi törvényhozási program sérelme nélkül
elfogadják a repülésbiztonság vonatkozó területein; a Bizottság véleményét
csatolni kell a munkaprogramhoz;”
(c)
a (2) bekezdés h) pontja helyébe a következő
szöveg lép:
„h) fegyelmi jogkört gyakorol az ügyvezető
igazgató felett és az ügyvezető igazgatóval egyetértésben a helyettes
ügyvezető igazgatók felett;”
(d)
a (2) bekezdés a következő n), o), p) és q)
ponttal egészül ki:
„n) a (6) bekezdésnek megfelelően az
Ügynökség személyzete tekintetében gyakorolja a személyzeti szabályzat által a
kinevező hatóságra, valamint az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételei
által a munkaszerződés megkötésére jogosult hatóságra ruházott hatásköröket[16] („kinevezési hatáskörök”);
o) az igazgatósággal együtt biztosítja a
belső vagy külső ellenőrzési jelentésekből és
értékelésekből, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF)
vizsgálati jelentéseiből származó megállapítások és ajánlások megfelelő
nyomon követését;
p) a személyzeti szabályzat 110. cikkével
összhangban megfelelő végrehajtási szabályokat fogad el a személyzeti
szabályzat és az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételeinek betartására
vonatkozóan;
q) szabályokat fogad el a tagjait, valamint a
fellebbviteli tanács(ok) tagjait érintő összeférhetetlenségek
megelőzésére és kezelésére;”
(e)
a cikk a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) Az igazgatóság a személyzeti szabályzat 110.
cikkével összhangban a személyzeti szabályzat 2. cikkének (1) bekezdésén és az
egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételeinek 6. cikkén alapuló határozatot
fogad el a vonatkozó kinevezési hatásköröknek az ügyvezető igazgatóra
történő átruházásáról, és meghatározza azokat a feltételeket, amelyek
mellett az átruházások felfüggeszthetők. Az ügyvezető igazgató
jogosult e hatáskörök továbbruházására.
Rendkívüli körülmények által indokolt esetben az
igazgatóság határozat útján átmenetileg felfüggesztheti a kinevezésre jogosult
hatóságra ruházott hatásköröknek az ügyvezető igazgatóra történt
átruházását, valamint e hatásköröknek utóbbi általi továbbruházását, és e
hatásköröket maga gyakorolhatja vagy átruházhatja valamely tagjára,
illetőleg a személyzetnek egy, az ügyvezető igazgatón kívüli
tagjára.”
30.         A 34. cikk a
következőképpen módosul:
(a)
az (1) bekezdésben a „Bizottság egy
képviselője” helyébe a „Bizottság két képviselője, akik valamennyien
szavazati joggal rendelkeznek” szöveg lép;
(b)
az (1) bekezdés második albekezdésében a
„képviselője és helyettese” helyébe a „képviselői és helyettesei”
szöveg lép;
(c)
az (1) bekezdés második albekezdésében az „öt” szó
helyébe a „négy” lép;
(d)
az (1) bekezdés vége az alábbi albekezdéssel
egészül ki:
„Az igazgatóság tagjait és a póttagokat – vonatkozó
vezetési, igazgatási és költségvetési ismereteikre is figyelemmel – aszerint
kell kinevezni, hogy mekkora jártassággal rendelkeznek a légi közlekedés terén.
Az igazgatóság munkájának folytonosságát biztosítandó valamennyi képviselt fél
törekszik arra, hogy korlátozza az igazgatóságon belüli képviselőinek fluktuációját.
Valamennyi fél törekszik a férfiak és nők kiegyensúlyozott képviseletére
az igazgatóságban.”
31.         A 37. cikk (1) bekezdése a
következőképpen módosul:
–
a „kétharmados többség” szavak helyébe az
„egyszerű többség” lép.
–
a következő második mondattal egészül ki:
„Azonban az igazgatósági tagok kétharmados
szavazattöbbségére van szükség a munkaprogramok elfogadásával, az éves
költségvetéssel, az ügyvezető igazgató kinevezésével, hivatali idejének
meghosszabbításával vagy felmentésével kapcsolatos döntésekhez.”
32.         A rendelet a következő
37a. cikkel egészül ki:
„37a. cikk
Az ügyvezető testület
1. Az igazgatóság munkáját az ügyvezető
testület segíti.
2. Az ügyvezető testület:
a) előkészíti az igazgatóság által
elfogadandó határozatokat.
b) az igazgatósággal együtt biztosítja a
belső vagy külső ellenőrzési jelentésekből és
értékelésekből, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF)
vizsgálati jelentéseiből származó megállapítások és ajánlások
megfelelő nyomon követését;
c) az adminisztratív és költségvetési irányítás
felügyeletének megerősítése céljából, az ügyvezető igazgató 38.
cikkben meghatározott felelősségének sérelme nélkül, segítséget és
tanácsadást nyújt számára az igazgatósági határozatok végrehajtásához.
3. Sürgős esetekben az ügyvezető testület
az igazgatóság nevében meghozhat bizonyos előzetes határozatokat,
különösen az igazgatási irányítást érintő kérdésekben, ideértve a
kinevezési hatáskörök átruházásának felfüggesztését és a költségvetési ügyeket
is.
4. Az ügyvezető testület az igazgatóság
elnökéből, a Bizottságnak az igazgatósághoz rendelt egyik
képviselőjéből, valamint az igazgatóság tagjai közül az igazgatóság
által kinevezett további három szavazati joggal rendelkező tagból áll. Az
igazgatóság elnöke egyben az ügyvezető testület elnöke is. Az
ügyvezető igazgató részt vesz az ügyvezető testület ülésein, de
szavazati joggal nem rendelkezik.
5. Az ügyvezető testület tagjainak hivatali
ideje megegyezik mint az igazgatóság tagjainak. Az ügyvezető testület
tagjainak hivatali ideje az igazgatósági tagságuk lejártával véget ér.
6. Az ügyvezető testület háromhavonta
legalább egy rendes ülést tart. Ezen kívül az elnöke kezdeményezésére vagy a
tagjai kérésére is összeül.
7. Az igazgatóság határozza meg az ügyvezető
testület eljárási szabályzatát.”
33.         A 38. cikk a
következőképpen módosul:
(a)
az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg
lép:
„1. Az Ügynökséget az ügyvezető igazgató
vezeti, aki feladatai ellátása során teljesen függetlenül jár el. Az
ügyvezető igazgató – a Bizottság, az igazgatóság vagy az ügyvezető
testület kompetenciájának sérelme nélkül – feladatait függetlenül látja el,
egyik kormánytól vagy más szervtől sem kérhet vagy fogadhat el utasítást.”
(b)
a (3) bekezdés g) pontját el kell hagyni;
(c)
a (3) bekezdés i) pontja helyébe a következő szöveg
lép:
„i) a hatáskör átruházása az Ügynökség
személyzetének más tagjaira. Az átruházás módozatait a Bizottság határozza meg.
A végrehajtási jogi aktusokat a 65. cikk (2) bekezdésében foglalt eljárásnak
megfelelően kell elfogadni;”
(d)
a (3) bekezdés k) pontja helyébe a következő
szöveg lép:
„k) az éves és a többéves munkaprogramok
előkészítése, majd – a Bizottsággal való egyeztetést követően –
igazgatóság elé terjesztése;”
(e)
a (3) bekezdés a következő m), n), o) és p)
ponttal egészül ki:
„m) az éves és a többéves munkaprogramok
végrehajtása, majd jelentéstétel az igazgatóságnak azok végrehajtásáról;
n) cselekvési terv kidolgozása a belső és
külső ellenőrzési jelentésekből és értékelésekből, valamint
az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálataiból fakadó következtetések
nyomon követésére, valamint rendszeres jelentéstétel az elért
eredményekről az igazgatóságnak és az ügyvezető testületnek, valamint
évente kétszer a Bizottságnak;
o) az Unió pénzügyi érdekeinek védelme a csalás,
vesztegetés és egyéb illegális tevékenységek elleni megelőző
intézkedések alkalmazásával, hatékony ellenőrzésekkel, illetve
szabálytalanságok észlelése esetén a jogtalanul kifizetett összegek
behajtásával és adott esetben hatékony, arányos és visszatartó erejű
igazgatási és pénzügyi büntetésekkel;
p) az Ügynökség csalás elleni stratégiájának
kidolgozása és annak benyújtása jóváhagyásra az igazgatósághoz;”
34.         A 39. cikket el kell hagyni.
35.         A rendelet a következő
39a. és 39b. cikkel egészül ki:
„39a. cikk
Az ügyvezető igazgató kinevezése
1. Az ügyvezető igazgató az egyéb
alkalmazottak alkalmazási feltételei 2. cikkének a) pontja értelmében az
Ügynökség ideiglenes alkalmazottjaként tevékenykedik.
2. Az ügyvezető igazgatót nyílt és átlátható
kiválasztási eljárás keretében, érdemei, igazolt szakértelme és a polgári légi
közlekedés terén szerzett tapasztalata alapján, a Bizottság által javasolt
jelöltek listájáról az igazgatóság nevezi ki.
Az ügyvezető igazgató szerződésének
megkötése céljából az Ügynökséget az igazgatóság elnöke képviseli.
Kinevezése előtt az igazgatóság által
kiválasztott jelölt felkérhető, hogy tegyen nyilatkozatot az Európai
Parlament illetékes bizottsága előtt, és válaszoljon az annak tagjai által
feltett kérdésekre.
3. Az ügyvezető igazgató hivatali ideje öt
év. Ezen időszak végéig a Bizottság értékelést készít, amelyben figyelembe
veszi az ügyvezető igazgató teljesítményének értékelését, valamint az
Ügynökség előtt álló jövőbeni feladatokat és kihívásokat.
4. Az igazgatóság a Bizottság (3) bekezdésben
említett értékelést figyelembe vevő javaslata alapján eljárva egyszer,
legfeljebb öt évre meghosszabbíthatja az ügyvezető igazgató hivatali
idejét.
5. Amennyiben az igazgatóság meg kívánja
hosszabbítani az ügyvezető igazgató megbízatását, erről tájékoztatja
az Európai Parlamentet. Legfeljebb egy hónappal e meghosszabbítás előtt az
ügyvezető igazgató felkérhető arra, hogy az Európai Parlament
illetékes bizottsága előtt nyilatkozatot tegyen, és válaszoljon a tagok
kérdéseire.
6. Az az ügyvezető igazgató, akinek hivatali
idejét meghosszabbították, a teljes hivatali idő lejártát követően
nem vehet részt az azonos munkakör betöltésére irányuló kiválasztási
eljárásban.
7. Az igazgatóság a Bizottság javaslata alapján
határozhat az ügyvezető igazgatót felmentéséről.
8. Az ügyvezető igazgató és/vagy az
ügyvezetőigazgató-helyetteseinek kinevezéséhez, hivatali idejének
meghosszabbításához és felmentéséhez az igazgatóság valamennyi szavazati joggal
rendelkező tagjának kétharmados szavazattöbbségére van szükség.
39b. cikk
Az ügyvezetőigazgató-helyettesek
kinevezése
1. Az ügyvezető igazgatót egy vagy kettő
ügyvezetőigazgató-helyettes segítheti.
2. Az ügyvezetőigazgató-helyettes vagy
ügyvezetőigazgató-helyettesek kinevezése, hivatali idejének
meghosszabbítása, felmentése a 39a. cikkben előírtak szerint történik, az
ügyvezető igazgatóval vagy adott esetben a megválasztott, de még ki nem
nevezett ügyvezető igazgatóval történő konzultációt követően.”
36.         A 40. cikk (3) bekezdése
helyébe a következő szöveg lép:
„3. A fellebbviteli tanácsot vagy tanácsokat
szükség szerint hívják össze. A fellebbviteli tanácsok számát és a
munkamegosztást a Bizottság határozza meg. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat
a 65. cikk (2) bekezdésében említett eljárás keretében kell elfogadni.”
37.         A 41. cikk (5) bekezdése
helyébe a következő szöveg lép:
„5. Az egyes fellebbviteli tanácsok tagjaival
szemben megkövetelt képzettséget, az egyes tagok hatásköreit a határozatok
előkészítési szakaszában és a szavazási feltételeket a Bizottság határozza
meg. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 65. cikk (3) bekezdésében említett
eljárás keretében kell elfogadni.”
38.         Az 52. cikk (1) bekezdésének
b) pontja helyébe a következő szöveg lép:
„b) amikor szükséges, bevonják a vonatkozó
érdekelt felek megfelelő szakértőit, vagy az európai szabványügyi
testületek, az Eurocontrol vagy más szakosított szerv szakértelmére
támaszkodnak;”
39.         Az 56. cikk helyébe a
következő szöveg lép:
„Éves és többéves munkaprogram
1. Minden évben november 30. előtt a 33. cikk
(2) bekezdésének c) pontjában foglaltaknak megfelelően az igazgatóság
elfogadja az ügyvezető igazgató által előterjesztett tervezeten
alapuló, a Bizottság véleményét figyelembe vevő többéves és éves programot
tartalmazó programtervezési dokumentumot. Azt továbbítja az Európai Parlamentnek,
a Tanácsnak és a Bizottságnak.
A programtervezési dokumentum az általános
költségvetés végleges elfogadását követően válik véglegessé, és ha
szükséges, ennek megfelelően kiigazításra kerül.
Az éves és a többéves munkaprogramok célja az
európai repülésbiztonság folyamatos növelésének elősegítése, és meg kell
felelniük az Ügynökség e rendeletben meghatározott céljainak, megbízatásának és
feladatainak.
2. Az éves munkaprogram tartalmazza a részletes
célokat és a várt eredményeket, a teljesítménymutatókkal együtt. Tartalmazza
továbbá a finanszírozandó tevékenységek leírását és a tevékenységekre szánt
pénzügyi és humán erőforrásokat, a tevékenységalapú költségvetés és
irányítás alapelveinek megfelelően. Az éves munkaprogram összhangban áll a
(4) bekezdésben említett többéves munkaprogrammal. Egyértelműen jelezi,
hogy az előző pénzügyi évhez képest mely feladat új, változott vagy
szűnt meg.
Tartalmazza a 27. cikk (2) bekezdésében említett
harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel való kapcsolattartásra
vonatkozó stratégiát és az ehhez kapcsolódó tevékenységeket.
3. Amennyiben az Ügynökség új feladatot kap, az
igazgatóság módosítja az elfogadott éves munkaprogramot.
Bármely, a munkaprogramban tett jelentős
módosítást ugyanúgy kell elfogadni, mint az eredeti éves munkaprogramot. Az
igazgatóság az éves munkaprogramban végrehajtott nem lényeges módosítások jogát
átruházhatja az ügyvezető igazgatóra.
4. A többéves munkaprogram vázolja az átfogó
stratégiai tervet beleértve a célokat, a várt eredményeket és a
teljesítménymutatókat. Továbbá meghatározza a forrásokra vonatkozó tervet, a
többéves költségvetést és személyzeti ügyeket is beleértve.
A források tervezését évente frissítik. A
stratégiai terv frissítése szükség esetén, és különösképpen a 62. cikkben
említett értékelés eredményének figyelembevételével történik.”
40.         Az 57. cikk első
albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„Az általános éves jelentésnek be kell mutatnia,
hogy az Ügynökség milyen módon hajtotta végre az éves munkaprogramját. Egyértelműen
jeleznie kell, hogy az előző évhez képest az Ügynökség mely
megbízatása és feladata új, változott vagy szűnt meg.”
41.         Az 59. cikk (1) bekezdése az
alábbi f) ponttal egészül ki:
„f) a vonatkozó ATM/ANS hatósági feladatokért a
[SES rendelet] számú EK rendelet 13. cikkének megfelelően fizetett díjak.”
42.         A 62. cikk a
következőképpen módosul:
(a)
az (1) bekezdésben az „igazgatóság” szó helyébe a
„Bizottság” lép;
(b)
a cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
(c)
„(4) Minden második értékelés alkalmával az
Ügynökség által a célkitűzései, megbízatása és feladatai tekintetében
elért eredményeket is értékelik. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az
Ügynökség fenntartása a kitűzött célok, megbízatások és feladatok
tekintetében már nem indokolt, javasolhatja e rendelet ennek megfelelő
módosítását vagy hatályon kívül helyezését.”
43.         A 64. cikk a
következőképpen módosul:
(a)
a cím helyébe a „Díjak és költségek” cím lép;
(b)
az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg
lép: „A Bizottság felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
meghozatalára a 65b. cikknek megfelelően, a (3), (4), (5) bekezdés
alapján, részletes szabályozás megalkotása céljából a díjak és költségek
tekintetében.”
(c)
a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
(d)
„Az (1) bekezdésben említett szabályok határozzák
meg azokat az ügyeket, amelyekért az 59. cikk (1) bekezdésének c) és d) pontja
alapján díjak és költségek számíthatók fel, valamint meghatározzák e díjak és
költségek összegét és fizetésük módját.”
(e)
Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg
lép:
„(5) A díjak és költségek összegét olyan szinten
kell rögzíteni, amely biztosítja, hogy a bevétel elvileg elegendő legyen az
elvégzett szolgáltatások teljes költségeinek fedezésére. E költség tükrözi
különösen a (3) bekezdésben említett tevékenységekben részt vevő
ügynökségi alkalmazottakra fordított összes kiadást, többek között a munkaadó
által fizetett arányos nyugdíjjárulékokat. E díjak és költségek, ideértve a
2007-ben beszedetteket is, az Ügynökség célhoz kötött bevételét képezik.”
44.         A 65. cikk helyébe a
következő szöveg lép:
„A bizottság
1. A Bizottságot egy bizottság segíti. Ez a
bizottság a 182/2011/EU rendelet értelme szerinti bizottság.
2. Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az
182/2011/EK rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.
3. Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az
182/2011/EK rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
4. Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az
182/2011/EK rendelet 8. cikkét, összefüggésben annak 4. cikkével, kell
alkalmazni.”
45.         A 65a. cikket el kell hagyni.
46.         A rendelet következő 65b.
és 65c. cikkel egészül ki:
„65b. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
1. A Bizottság az e cikkben meghatározott
feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus
elfogadására.
2. A Bizottságnak az 5. cikk (5) bekezdésében, a
6. cikk (2) bekezdésében, a 6. cikk (3) bekezdésében, a 7. cikk (6)
bekezdésében, a 8. cikk (5) bekezdésében, a 8a. cikk (5) bekezdésében, a 8b.
cikk (6) bekezdésében, a 8c. cikk (10) bekezdésében, a 9. cikk (4)
bekezdésében, a 10. cikk (5) bekezdésében, a 14. cikk (3) bekezdésében, a 14.
cikk (7) bekezdésében, a 25. cikk (3) bekezdésében és a 64. cikk (1)
bekezdésében említett felhatalmazása határozatlan időtartamra szól.
3. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az
abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt
későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már
hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
4. A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi
aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az
Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
5. Az 5. cikk (5) bekezdése, a 6. cikk (2)
bekezdése, a 6. cikk (3) bekezdése, a 7. cikk 6. bekezdése, a 8.cikk (5)
bekezdése, a 8a. cikk (5) bekezdése, a 8b. cikk (6) bekezdése, a 8c. cikk (10)
bekezdése, a 9. cikk (4) bekezdése, a 10. cikk (5) bekezdése, a 14. cikk (3)
bekezdése, a 14. cikk (7) bekezdése, a 25. cikk (3) bekezdése és a 64. cikk (1)
bekezdése értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor
lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való
értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a
Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam
lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról
tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai
Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal
meghosszabbodik.
65c. cikk
Sürgősségi eljárás
1. Az e cikk alapján elfogadott felhatalmazáson
alapuló jogi aktus haladéktalanul hatályba lép és alkalmazandó, amennyiben nem
emelnek ellene kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. Az Európai
Parlament és a Tanács felhatalmazáson alapuló jogi aktusról való értesítése
tartalmazza a sürgősségi eljárás alkalmazásának indokait.
2. Az Európai Parlament vagy a Tanács a 65b. cikk
(5) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kifogást emelhet a
felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Ebben az esetben a Bizottság az
Európai Parlament vagy a Tanács kifogásáról szóló határozatról való értesítést
követően haladéktalanul hatályon kívül helyezi a felhatalmazáson alapuló
jogi aktust.”
47.         A következő 66a. cikkel
egészül ki:
„66a. cikk
Székhely-megállapodás és működési
feltételek
1. Az Ügynökségnek a fogadó tagállamban
biztosítandó elhelyezésére és az e tagállam által nyújtandó szolgáltatásokra
vonatkozó szükséges szabályokat, valamint az Ügynökség ügyvezető
igazgatójára, az igazgatóságának tagjaira, személyzetére és családtagjaikra a
fogadó tagállamban alkalmazandó konkrét szabályokat az Ügynökség és a székhelye
szerinti tagállam közötti székhely-megállapodásban kell meghatározni, amely az
igazgatóság jóváhagyását követően, a(z) [ /EK] számú rendelet életbe
lépését követő 2 éven belül köthető meg.
2. Az Ügynökség fogadó tagállamának a lehető
legkedvezőbb feltételeket – így többnyelvű, európai szemléletű
iskolázatást és megfelelő közlekedési kapcsolatokat is – kell biztosítania
az Ügynökség megfelelő működésének biztosítása érdekében.”
48.         A rendelet a következő
66b. cikkel egészül ki:
„66b. cikk
A minősített adatokra és a nem
minősített érzékeny adatokra vonatkozó biztonsági szabályok
Az Ügynökség az EU-minősített adatok és nem
minősített érzékeny adatok védelmére vonatkozó, a 2001/844/EK, ESZAK,
Euratom bizottsági határozat mellékletében meghatározott biztonsági
szabályaiban foglalt biztonsági elveket alkalmazza. A biztonsági elvek
alkalmazása többek között a minősített információk cseréjére,
feldolgozására és tárolására vonatkozó rendelkezéseket érinti.”
49.         Az V. mellékletben a (2) és (3)
bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„2. A szervezetnek és a típus-alkalmassági és
felügyeleti feladatokért felelős személyzetnek a lehető legnagyobb
szakmai integritással és műszaki kompetenciával kell ellátnia feladatait,
és nem lehet kitéve semmilyen, különösen pénzügyi jellegű nyomásnak vagy
ösztönzésnek, amely az ítéletét vagy a vizsgálatának eredményeit
befolyásolhatná, különösen olyan személyek vagy csoportok részéről,
akiket, illetve amelyeket a típusalkalmassági vagy a felügyeleti feladatok
eredményei érintenek.
3. A szervezetnek a típusalkalmassági vizsgálat és
a felügyelet folyamatával kapcsolatos technikai és igazgatási feladatok megfelelő
elvégzésére alkalmas személyzetet kell foglalkoztatnia, valamint ahhoz
szükséges feltételekkel kell rendelkeznie; továbbá a rendkívüli
ellenőrzésekhez szükséges berendezésekhez is hozzá kell férnie.”
50.         Az Vb. melléklet a
következőképpen módosul:
(a)
a (2) bekezdés c) pontjának iv. alpontja helyébe a
következő szöveg lép:
„A légiforgalmi irányító szolgálatnak és a
kapcsolódó folyamatoknak biztosítaniuk kell a megfelelő elkülönítést a
légi járművek között, valamint a repülőtér mozgási területén meg kell
akadályozniuk a repülőgépek akadályokkal való összeütközését és, ahol
lehetséges, segítséget kell nyújtaniuk a levegőben lévő egyéb
veszélyforrásoktól való védelemben, valamint biztosítaniuk kell a haladéktalan
és időben történő koordinációt az összes érintett
légtérfelhasználóval és a szomszédos légterekkel.”
(b)
a (2) bekezdés g) pontjának vége a következő
szöveggel egészül ki:
„Az áramlásszervezés célja a rendelkezésre álló
légtérhasználati kapacitás optimalizálása és a légiforgalmi áramlásszervezési
irányítási folyamatok fejlesztése. A tevékenységet az átláthatóságra és a
hatékonyságra kell alapozni, gondoskodva arról, hogy a kapacitást rugalmasan és
kellő időben biztosítsák, az ICAO regionális léginavigációs terve
európai körzetre vonatkozó ajánlásaival összhangban.
A 86b. cikk (6) bekezdésében említett,
áramlásszervezésre vonatkozó intézkedéseknek támogatniuk kell a léginavigációs
szolgáltatók, a repülőtér üzemeltetők és a légtérfelhasználók
üzemeltetési döntéseit, és le kell fedniük a következő területeket:
a) repüléstervezés;
b) a rendelkezésre álló légtérkapacitás használata
a repülés minden szakaszában, belelértve a résidők kiadását; és
c) útvonal-meghatározás az általános légi forgalom
számára, beleértve:
–
egyetlen kiadvány létrehozása az útvonalak és repülések
meghatározásához,
–
lehetőségek az általános légi forgalom számára
a zsúfolt forgalmi területek elkerülésére;
–
elsőbbségi szabályok az általános légi
forgalomnak a légtérhez való hozzáférésére vonatkozóan, különösen zsúfoltság és
válsághelyzetek idején,
d) figyelembe veszi a repülési tervek és a
repülőtéri résidők közötti összhangot, valamint a szomszédos
régiókkal szükséges koordinációt.”
(c)
a (2) bekezdés h) pontjának vége a következő
szöveggel egészül ki:
„A tagállamok felelősségi körébe tartozó katonai
vonatkozások szervezését figyelembe véve, a légtérgazdálkodás támogatja a
rugalmas légtér-felhasználási koncepció egységes alkalmazását az ICAO
meghatározása, valamint az 551/2004/EK rendelet szerint, annak
elősegítésére, hogy a légtérgazdálkodás és a légiforgalom irányítása a
közös közlekedéspolitika keretében valósuljon meg.
A tagállamok évente jelentést küldenek az
Ügynökségnek a rugalmas légtérfelhasználás koncepciójának alkalmazásáról a
közös közlekedéspolitika keretében, a felelősségük alá tartozó légterek
vonatkozásában.”
(d)
a (3) bekezdés a) pontjának vége a következő
szöveggel egészül ki:
„A rendszerek különösen a következőket
foglalják magukban:
1.          Légtér-gazdálkodási rendszerek és
eljárások.
2.          A légiforgalmi áramlás szervezésének
rendszerei és eljárásai.
3.          A légiforgalmi szolgálatok rendszerei
és eljárásai, különösen a repülési adatokat feldolgozó rendszerek, a légtér-ellenőrzési
adatokat feldolgozó rendszerek és az ember–gép interfészrendszerek.
4.          Távközlési rendszerek és eljárások a
földi, a fedélzet és a földi irányítás közötti, valamint a fedélzetek közötti
kommunikációhoz.
5.          Navigációs rendszerek és eljárások.
6.          Légtérellenőrző rendszerek
és eljárások.
7.          A légiforgalmi tájékoztató szolgálatok
rendszerei és eljárásai.
8.          A meteorológiai adatok felhasználására
szolgáló rendszerek és eljárások.”
(e)
a (3) bekezdés b) pontjának vége a következő szöveggel
egészül ki:
„A légiforgalmi szolgáltatási rendszereket és azok
rendszerelemeit megfelelő és jóváhagyott eljárások alkalmazásával úgy kell
megtervezni és megépíteni, továbbá olyan módon kell karbantartani és
működtetni, hogy azok az Európai Légiforgalmi Irányítási Hálózat (EATMN)
zökkenőmentes és folytonos működését mindenkor és a repülés bármely
szakaszában biztosítsák. A zökkenőmentes működés különösen a
következő formákban valósulhat meg: az információk megosztása, ideértve az
üzemelés állapotára vonatkozó információkat is, az információk egységes
értelmezése, összehasonlítható feldolgozási teljesítmény és az ahhoz kapcsolódó
eljárások, amelyek lehetővé teszik az EATMN egészére, illetve annak egyes
részeire megállapított, egységes működési teljesítményeket.
Az EATMN-nek, annak rendszereinek és
rendszerelemeinek összehangolt módon támogatniuk kell az érvényesített és
jóváhagyott új működési elveket, amelyek különösen a biztonság és a
kapacitás tekintetében a léginavigációs szolgáltatások minőségét és
hatékonyságát javítják.
Az EATMN-nek, rendszereinek és rendszerelemeinek a
rugalmas légtérhasználatra vonatkozó elképzelés alkalmazásán keresztül támogatnia
kell a katonai és polgári szolgálatok közötti koordináció fokozatos
megvalósítását, mégpedig olyan mértékben, amely a légtér és a légiforgalmi
áramlás hatékony szervezéséhez, valamint az összes érintett szereplő
biztonságos és hatékony légtérhasználatához szükséges.
E célkitűzések megvalósítása érdekében az
EATMN-nek, rendszereinek és rendszerelemeinek hozzá kell járulniuk ahhoz, hogy
a civil és katonai szolgálatok a repülés valamennyi szakasza tekintetében a
megfelelő időben megosszák egymással a pontos és egységes
információkat.”
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, -án/-én.
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
[1]               Noha az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az
Európai Bizottság decentralizált ügynökségekről szóló, 2012. júliusi közös
nyilatkozatában foglaltak végrehajtására vonatkozó bizottsági ütemterv
előírja, hogy az egyértelműség kedvéért valamennyi uniós ügynökség
neve egységes formátumú legyen, ez az indokolás végig az Európai
Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA) jelenleg meglévő nevét használja. A
jogalkotási javaslat szövege megfelel az új együttes nyilatkozatban és az
útitervben előírtaknak.
[2]               Az Európai Parlament és a Tanács 549/2004/EK rendelete
az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról
(„keretrendelet”); az Európai Parlament és a Tanács 550/2004/EK rendelete a
léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő
ellátásáról („léginavigációs-szolgálati rendelet”); az Európai Parlament és a
Tanács 551/2004/EK rendelete a légtérnek az egységes európai égbolt keretében
történő szervezéséről és használatáról („légtérrendelet”); az Európai
Parlament és a Tanács 552/2004/EK rendelete az Európai Légiforgalmi
Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról („átjárhatósági rendelet”).
[3]               A Tanács 219/2007/EK rendelete; A SESAR (az egységes európai
égbolt ATM kutatási programja), amely egy, a légiközlekedés egészére
kiterjedő ATM fejlesztési program, képezi a SES műszaki
tartóoszlopát.
[4]               Jelenleg műszaki szabályokat az EASA-n kívül az
Eurocontrolnál és egyéb szabványosító testületeknél, mint pl. az EUROCAE
határoznak meg.
[5]               Lásd a SES átdolgozási javaslat 19. cikkét.
[6]               Egységes európai égbolt ATM
Kutatási Program Lásd: http://ec.europa.eu/transport/modes/air/sesar/
[7]               HL C […] , […] o.
[8]               HL L 309., 2009.11.24., 51. o.
[9]               HL L 300., 2009.11.14., 34. o.
[10]             HL L 96., 2004.3.31., 1. o.
[11]             HL L 96., 2004.3.31., 10. o.
[12]             HL L 96., 2004.3.31., 20. o.
[13]             HL L 96., 2004.3.31., 26. o.
[14]             HL L 64., 2007.03.02., 1. o.
[15]             HL L 95., 2009.04.09., 41. o.
[16]             A Tanács 1968. február 29-i 259/68/EGK, Euratom, ESZAK
rendelete az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti
szabályzatáról, egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről, valamint
a Bizottság tisztviselőire ideiglenesen alkalmazandó különleges
intézkedések bevezetéséről (HL L 56., 1968. 03.04., 1. o.)