               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.8.11.
            COM(2017) 432 final
            2017/0198(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket rögzítő, az Európai Unió és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  A Bizottságnak az EUMSZ 185. cikk szerinti PRIMA-kezdeményezésre vonatkozó javaslatát
                     1
                   követően elfogadásra került az Uniónak a több tagállam által együttesen indított, a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerségben (PRIMA) való részvételéről szóló (EU) 2017/1324 európai parlamenti és tanácsi határozat
                     2
                  .

                  A PRIMA célja egy olyan közös program végrehajtása, amely a kutatási és innovációs kapacitások növelésére, valamint az ismeretek bővítésére és közös innovatív megoldások kifejlesztésére irányul annak érdekében, hogy javuljon a földközi-tengeri térség agrár-élelmiszeripari rendszereinek, valamint integrált vízellátásának és vízgazdálkodásának hatékonysága, biztonsága, biztonságossága és fenntarthatósága. A PRIMA programban tagállamok és harmadik országok (a továbbiakban: a PRIMA-ban részt vevő államok) közösen és azonos feltételek mellett vesznek részt, komolyan elköteleződve a tudományos, igazgatási és pénzügyi integráció mellett.

                  Az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság (a továbbiakban: Algéria) 2017. február 20-i és 2017. április 23-i levelében kifejezte abbéli szándékát, hogy részt vevő állam minőségben csatlakozni kíván a PRIMA-hoz, és kötelezettséget vállalt arra, hogy 20 millió EUR pénzügyi hozzájárulást nyújt a kezdeményezéshez.

                  Algériának a PRIMA-hoz a „Horizont 2020” keretprogram részes tagállamaival és társult országaival egyenrangú félként való csatlakozása érdekében egy az Unióval kötendő nemzetközi megállapodás szükséges az (EU) 2017/1324 határozattal létrejött jogi szabályozás hatályának Algériára való kiterjesztéséhez.

                  A Tanács 2017. május 30-án felhatalmazta a Bizottságot, hogy az Unió nevében tárgyalásokat kezdjen Algériával egy, Algériának a PRIMA programban való részvételére vonatkozó feltételeket rögzítő, az Unió és Algéria között kötendő nemzetközi megállapodásról, az (EU) 2017/1324 határozat elfogadásának függvényében.

                  A tárgyalások 2017. június 26-án kezdődtek meg és 2017. július 11-én – a megállapodástervezet szövegének a leendő szerződő felek képviselői által történt parafálásával – sikeresen lezárultak. A megállapodástervezet, amely a javaslathoz csatolva található, összhangban van a Tanács által elfogadott tárgyalási irányelvekkel. A tervezet többek között lefekteti, hogy Algéria PRIMA-részvételére a szövegben közvetlenül is hivatkozott (EU) 2017/1324 határozatban foglalt feltételek az érvényesek.

                  Az Unió pénzügyi érdekeinek, különösen is a Bizottság, az Európai Csalás Elleni Hivatal, a Számvevőszék és a PRIMA végrehajtási struktúrája (PRIMA-VS) arra vonatkozó hatásköreinek védelme érdekében, hogy a vonatkozó uniós jogszabályokkal összhangban ellenőrzéseket és vizsgálatokat folytathassanak, a megállapodás konkrétan is hivatkozik az (EU) 2017/1324 határozat idevágó rendelkezéseire, és kötelezi a feleket, hogy azok végrehajtásához minden szükséges támogatást adjanak meg. A megkötendő megállapodás ezenfelül úgy rendelkezik, hogy a feleknek meg kell állapodniuk a megállapodás keretében történő együttműködésük szempontjából nélkülözhetetlen, részleteiben kidolgozott segítségnyújtási szabályokról.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  Amint azt a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerségre vonatkozó hatásvizsgálati jelentés
                     3
                   is megerősíti, a PRIMA azon jellemzője, hogy harmadik országok, mint például Algéria számára is nyitva áll, összhangban van a kutatás és az innováció területén folytatott nemzetközi együttműködés céljaival, melyeket a Bizottságnak „Az EU által a kutatás és az innováció területén folytatott nemzetközi együttműködés megerősítése és összpontosítása: Stratégiai megközelítés”
                     4
                   címen kiadott 2012. évi közleménye, valamint a globális társadalmi kihívások kezelése és az Unió külső politikáinak támogatása érdekében a harmadik országokkal való tudományos, technológiai és innovációs együttműködést szorgalmazó Horizont 2020 keretprogram is kiemel. A megállapodás összhangban áll az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodással
                     5
                   és az Európai Unió és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodással
                     6
                  , amely kutatási és technológiafejlesztési együttműködést alakít ki az Unió és Algéria között, és ösztönzi a mindkét fél érdeklődésére számot tartó területeken megvalósuló kutatást és fejlesztést.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  Az, hogy a PRIMA végrehajtása az Unió és harmadik országok, így például Algéria szoros együttműködése révén valósul meg, más uniós politikákkal – úgymint a migrációs, a fejlesztési vagy a szomszédságpolitikával – is összhangban áll, mitöbb lényeges is a szempontjukból.

               2.A JAVASLAT JOGI ELEMEI

                  A tanácsi határozatra irányuló javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 186. cikke és 218. cikkének (5) bekezdése.

               3.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A határozathoz mellékelt pénzügyi kimutatás tartalmazza az indikatív költségvetési vonzatokat.

               A Bizottság a fentiekre tekintettel javasolja, hogy a Tanács:

               – hozzon határozatot a megállapodás Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról,

               – a megállapodás tárgyalóját hatalmazza fel az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket rögzítő, az Európai Unió és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás aláírására.

               2017/0198 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket rögzítő, az Európai Unió és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 186. cikkére, összefüggésben 218. cikke (5) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az (EU) 2017/1324 európai parlamenti és a tanácsi határozat
                  7
                értelmében az Unió részt vesz a több tagállam által együttesen indított, a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerségben (PRIMA).

               (2)A PRIMA célja egy olyan közös program végrehajtása, amely a kutatási és innovációs kapacitások növelésére, valamint az ismeretek bővítésére és közös innovatív megoldások kifejlesztésére irányul annak érdekében, hogy javuljon a földközi-tengeri térség agrár-élelmiszeripari rendszereinek, valamint integrált vízellátásának és vízgazdálkodásának hatékonysága, biztonsága, biztonságossága és fenntarthatósága.

               (3)A PRIMA programban tagállamok és harmadik országok (a továbbiakban: a PRIMA-ban részt vevő államok) közösen és azonos feltételek mellett vesznek részt, komolyan elköteleződve a tudományos, igazgatási és pénzügyi integráció mellett.

               (4)Az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság (a továbbiakban: Algéria) kifejezte abbéli szándékát, hogy részt vevő állam minőségben csatlakozni kíván a PRIMA-hoz, a „Horizont 2020” keretprogram PRIMA-ban is részt vevő részes uniós tagállamaival és társult országaival egyenrangú félként.

               (5)Az (EU) 2017/1324 határozat 1. cikkének (2) bekezdése szerint Algéria a PRIMA programban való részvétele feltételeit meghatározó, az Unióval a tudományos és technológiai együttműködés területén kötendő nemzetközi megállapodás függvényében válik részt vevő állammá.

               (6)A Tanács 2017. május 30-án felhatalmazta a Bizottságot, hogy az Unió nevében tárgyalásokat kezdjen Algériával egy, Algériának a PRIMA programban való részvételére vonatkozó feltételeket rögzítő nemzetközi megállapodásról, figyelemmel az (EU) 2017/1324 határozat elfogadására. A tárgyalások a megállapodás parafálásával sikeresen lezárultak.

               (7)Következésképpen a megállapodást – figyelemmel annak egy későbbi időpontban történő megkötésére – az Európai Unió nevében alá kell írni.

               (8)Annak érdekében, hogy Algéria a PRIMA-ban már a kezdetektől részt vehessen, a megállapodás ideiglenesen alkalmazandó,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket rögzítő, az Európai Unió és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás aláírását a Tanács az Unió nevében jóváhagyja, figyelemmel az említett megállapodás megkötésére.

               A megállapodás szövege csatolva van e határozathoz.

               2. cikk

               A Tanács Főtitkársága – a megállapodás megkötésére figyelemmel – teljes mértékben felhatalmazza a megállapodás tárgyalója által megjelölt személyt vagy személyeket a megállapodás aláírására.

               3. cikk

               Az együttműködési megállapodás – 4. cikkének megfelelően – aláírásának napjától a hatálybalépéséig ideiglenesen alkalmazandó.

               4. cikk

               Ez a határozat [az elfogadásának napján] lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

               PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

               1.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI

               1.1.A javaslat/kezdeményezés címe

               1.2.A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)

               1.3.A javaslat/kezdeményezés típusa

               1.4.Célkitűzés(ek)

               1.5.A javaslat/kezdeményezés indoklása

               1.6.Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

               1.7.Tervezett irányítási módszer(ek)

               2.IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK

               2.1.A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések

               2.2.Irányítási és kontrollrendszer

               2.3.A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések

               3.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

               3.1.A többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások?

               3.2.A kiadásokra gyakorolt becsült hatás

               3.2.1.A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

               3.2.2.Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

               3.2.3.Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

               3.2.4.A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség

               3.2.5.Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

               3.3.A bevételre gyakorolt becsült hatás

               PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

               1.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI

               1.1.A javaslat/kezdeményezés címe

                  Javaslat – A Tanács határozata az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket rögzítő, az Európai Unió és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

               1.2.A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)
                  8

                  08. Cím – Kutatás és Innováció, „Horizont 2020” keretprogram.

               1.3.A javaslat/kezdeményezés típusa

               ☑ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul

               ◻ A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet / előkészítő intézkedést követő új intézkedésre
                  9
                irányul

               ◻ A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul

               ◻ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul

               1.4.Célkitűzés(ek)

               1.4.1.A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzés(ek)

                  A kezdeményezés célja, hogy Algéria részt vevő állam legyen a PRIMA-ban, melynek általános célkitűzései a kutatási és innovációs kapacitások építése, az ismeretek fejlesztése és közös innovatív megoldások kifejlesztése a földközi-tengeri térségben az agrár-élelmiszeripari rendszerek fenntarthatóvá tétele és az integrált vízellátás és vízgazdálkodás területén annak érdekében, hogy az éghajlatváltozásnak jobban ellenállóvá, hatékonyabbá, költséghatékonyabbá, valamint környezeti és szociális szempontból fenntarthatóbbá tegye ezeket a rendszereket és az említett vízellátást és vízgazdálkodást, továbbá hozzájáruljon a vízhiány, az élelmezésbiztonság, az élelmezés, az egészségügy, a jólét és a migráció területén fennálló problémák helyi szintű megoldásához.

               1.4.2.Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)

                  A PRIMA célkitűzéseinek megvalósítása érdekében a programban a tagállamok és harmadik országok közösen, azonos feltételek mellett vesznek részt. Algériának a PRIMA-hoz a „Horizont 2020” keretprogram részes tagállamaival és társult országaival egyenrangú félként való csatlakozása érdekében egy az Unióval kötendő nemzetközi megállapodás szükséges az (EU) 2017/1324 határozattal létrejött jogi szabályozás hatályának Algériára való kiterjesztéséhez.

               1.4.3.Várható eredmény(ek) és hatás(ok)

               Tüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/célcsoportokra.

                  E kezdeményezés révén Algéria a PRIMA részes államává, és így a „Horizont 2020” keretprogram részes tagállamaival és társult országaival egyenrangú féllé válik. Az (EU) 2017/1324 határozatban foglalt rendelkezésekkel összhangban az algériai jogi személyek automatikusan jogosultak lesznek arra, hogy az uniós költségvetésből finanszírozott projektek esetén uniós forrásokra pályázzanak.

               1.4.4.Eredmény- és hatásmutatók

               Tüntesse fel a javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő mutatókat.

                  A kezdeményezés célja, hogy Algéria részt vehessen a PRIMA-ban. A kezdeményezés eredmény- és hatásmutatói ezért szorosan kapcsolódnak a PRIMA-kezdeményezés egészére vonatkozó mutatókhoz, melyeket a vonatkozó bizottsági javaslat
                     10
                   részletez.

               1.5.A javaslat/kezdeményezés indoklása

               1.5.1.Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek)

                  Lásd a Bizottságnak az EUMSZ 185. cikk szerinti PRIMA-kezdeményezésre vonatkozó fent említett javaslatát, valamint a jelen bizottsági javaslathoz csatolt PRIMA hatásvizsgálati jelentést
                     11
                  .

               1.5.2.Az uniós részvételből adódó többletérték

                  Lásd a Bizottságnak az EUMSZ 185. cikk szerinti PRIMA-kezdeményezésre vonatkozó fent említett javaslatát.

               1.5.3.Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága

                  A kezdeményezést nem előzték meg hasonlóak, mivel a PRIMA az első olyan kezdeményezés, amelyben az uniós kutatási keretprogramhoz nem társult harmadik országok a tagállamokkal egyenrangú félként vesznek részt, és amely ezért az ilyen országok részvételének lehetővé tételéhez az Unióval kötött nemzetközi megállapodásokat tesz szükségessé.

               1.5.4.Egyéb releváns eszközökkel való összeegyeztethetőség és lehetséges szinergia

                  Lásd a Bizottságnak az EUMSZ 185. cikk szerinti PRIMA-kezdeményezésre vonatkozó fent említett javaslatát.

               1.6.Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

               ☑ A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik

               –☑
                     A javaslat/kezdeményezés időtartama: a megállapodás ideiglenes alkalmazásának napjától az (EU) 2017/1324 határozat hatályának lejártáig (2028. december 31.)

               –☑ Pénzügyi hatás: a megállapodás ideiglenes alkalmazásának napjától 2020. december 31-ig (Ez időszak alatt el kell fogadni a megállapodás végrehajtására vonatkozó szabályozást. A megállapodás keretében ezt követően további tevékenységek nincsenek tervben.)

               –◻ A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik

               –Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig

               –azt követően: rendes ütem.

               1.7.Tervezett irányítási módszer(ek)
                  12

               ◻ Bizottság általi közvetlen irányítás

               –◻ a Bizottság szervezeti egységein keresztül, ideértve az uniós küldöttségek személyzetét

               –◻
                     végrehajtó ügynökségen keresztül

               ◻ Megosztott irányítás a tagállamokkal

               ☑ Közvetett irányítás a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatoknak a következőkre történő átruházásával:

               –◻ harmadik országok vagy az általuk kijelölt szervek

               –◻ nemzetközi szervezetek és ügynökségeik (nevezze meg)

               –◻ az EBB és az Európai Beruházási Alap

               –◻ a költségvetési rendelet 208. és 209. cikkében említett szervek

               –◻ közjogi szervek

               –☑ magánjog alapján működő, közfeladatot ellátó szervek, olyan mértékben, amennyiben megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtanak

               –◻ valamely tagállam magánjoga alapján működő, köz- és magánszféra közötti partnerség végrehajtásával megbízott és megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtó szervek

               –◻ az EUSZ V. címének értelmében a KKBP terén konkrét fellépések végrehajtásával megbízott, és a vonatkozó alap-jogiaktusban meghatározott személyek.

               –Egynél több irányítási módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a „Megjegyzések” rovatban.

               Megjegyzések

                  Egy új jogalanyt kell létrehozni – kifejezetten a PRIMA végrehajtása céljából. A PRIMA uniós pénzügyi támogatása ezen a szervezeten keresztül fog megvalósulni.

               2.IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK

               2.1.A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések

               Gyakoriság és feltételek.

                  Lásd a Bizottságnak az EUMSZ 185. cikk szerinti PRIMA-kezdeményezésre vonatkozó, előző szakaszokban említett javaslatát.

               2.2.Irányítási és kontrollrendszer

               2.2.1.Felismert kockázat(ok)

                  Lásd a Bizottságnak az EUMSZ 185. cikk szerinti PRIMA-kezdeményezésre vonatkozó, előző szakaszokban említett javaslatát.

               2.2.2.A működő belső kontrollrendszerrel kapcsolatos információk

                  Lásd a Bizottságnak az EUMSZ 185. cikk szerinti PRIMA-kezdeményezésre vonatkozó, előző szakaszokban említett javaslatát.

               2.2.3.Az ellenőrzések költsége és haszna, a várt hibaarány értékelése

                  Lásd a Bizottságnak az EUMSZ 185. cikk szerinti PRIMA-kezdeményezésre vonatkozó, előző szakaszokban említett javaslatát.

               2.3.A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések

               Tüntesse fel a meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket.

                  Az Unió pénzügyi érdekeinek, különösen is a Bizottság, az Európai Csalás Elleni Hivatal, a Számvevőszék és a PRIMA végrehajtási struktúrája (PRIMA-VS) arra vonatkozó hatásköreinek védelme érdekében, hogy a vonatkozó uniós jogszabályokkal összhangban ellenőrzéseket és vizsgálatokat folytathassanak, az Unió és Algéria között megkötendő megállapodás konkrétan is hivatkozik az (EU) 2017/1324 határozat idevágó rendelkezéseire, és kötelezi a feleket, hogy azok végrehajtásához minden szükséges támogatást adjanak meg. A megkötendő megállapodás ezenfelül úgy rendelkezik, hogy a feleknek meg kell állapodniuk a megállapodás keretében történő együttműködésük szempontjából nélkülözhetetlen, részleteiben kidolgozott segítségnyújtási szabályokról.

               3.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

               3.1.A többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások?

               ·Jelenlegi költségvetési tételek

               A többéves pénzügyi keret fejezetei és a költségvetési tételek sorrendjében.

                        A többéves pénzügyi keret fejezete

                        Költségvetési tétel

                        Kiadás
                        típusa

                        Hozzájárulás

                        1a. fejezet – Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

                        diff./nem diff.
                           13

                        EFTA-országoktól
                           14

                        tagjelölt országoktól
                           15

                        harmadik országoktól

                        a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében

                        1a

                        08.01.05

                        nem diff.

                        IGEN

                        IGEN

                        NEM

                        NEM

               ·Létrehozandó új költségvetési tételek

               A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében.

                        A többéves pénzügyi keret fejezete

                        Költségvetési tétel

                        Kiadás
                        típusa

                        Hozzájárulás

                        Szám
                        [Megnevezés………………]

                        diff./nem diff.

                        EFTA-országoktól

                        tagjelölt országoktól

                        harmadik országoktól

                        a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében

                        [XX.YY.YY.YY]

                        IGEN/NEM

                        IGEN/NEM

                        IGEN/NEM

                        IGEN/NEM

               3.2.A kiadásokra gyakorolt becsült hatás

               [Ezt a részt az
               igazgatási jellegű költségvetési adatok táblázatában
                (a pénzügyi kimutatás mellékletében található második dokumentum) kell kitölteni, és a szolgálatközi konzultációhoz fel kell tölteni a CISNET-re.]

               3.2.1.A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

               EUR

                        A többéves pénzügyi keret fejezete

                        1 a

                        „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért”

                        FŐIGAZGATÓSÁG: <…….>

                        2018.
                        év
                           16

                        2019.
                        év

                        2020.
                        év

                        2021–2029.
                        évek

                        ÖSSZESEN

                        • Operatív előirányzatok

                        Költségvetési tétel száma

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        (1)

                        Kifizetési előirányzatok

                        (2)

                        Költségvetési tétel száma

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        (1a)

                        Kifizetési előirányzatok

                        (2a)

                        Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok
                           17

                        Költségvetési tétel száma 08.010501

                        (3)

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        A[z]<...> Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        =1+1a +3

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        Kifizetési előirányzatok

                        =2+2a

                        +3

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        •Operatív előirányzatok ÖSSZESEN

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        (4)

                        Kifizetési előirányzatok

                        (5)

                        • Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN

                        (6)

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        A többéves pénzügyi keret
                         <1 a.> FEJEZETÉHEZ tartozó
                        előirányzatok ÖSSZESEN

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        =4+ 6

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        Kifizetési előirányzatok

                        =5+ 6

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

               Amennyiben a javaslat/kezdeményezés több fejezetet is érint:

                        • Operatív előirányzatok ÖSSZESEN

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        (4)

                        Kifizetési előirányzatok

                        (5)

                        • Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN

                        (6)

                        A többéves pénzügyi keret
                        1–4. FEJEZETÉHEZ tartozó
                        előirányzatok ÖSSZESEN
                        (Referenciaösszeg)

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        =4+ 6

                        Kifizetési előirányzatok

                        =5+ 6

                        A többéves pénzügyi keret fejezete

                        5

                        „Igazgatási kiadások”

               EUR

                        2018.
                        év
                           18

                        2019.
                        év

                        2020.
                        év

                        2021–2029.
                        évek

                        ÖSSZESEN

                        FŐIGAZGATÓSÁG: <…….>

                        • Humánerőforrás

                        • Egyéb igazgatási kiadások

                        4600

                        4600

                        4600

                        13800

                        <Kutatási és Innovációs Főigazgatóság> ÖSSZESEN

                        Előirányzatok

                        4600

                        4600

                        4600

                        13800

                        A többéves pénzügyi keret
                        5. FEJEZETÉHEZ tartozó
                        előirányzatok ÖSSZESEN

                        (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat)

                        4600

                        4600

                        4600

                        13800

               EUR

                        2018.
                        év
                           19

                        2019.
                        év

                        2020.
                        év

                        2021–2029.
                        évek

                        ÖSSZESEN

                        A többéves pénzügyi keret
                        1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó
                        előirányzatok ÖSSZESEN

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        27600

                        27600

                        27600

                        82800

                        Kifizetési előirányzatok

                        27600

                        27600

                        27600

                        82800

               3.2.2.Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

               –☑
                     A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok felhasználását

               –◻
                     A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja maga után:

               Kötelezettségvállalási előirányzatok (EUR-ban)

                        Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket

                        ⇩

                        N. év

                        N+1. év

                        N+2. év

                        N+3. év

                        A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető

                        ÖSSZESEN

                        TELJESÍTÉSEK

                        Típus
                           20

                        Átlagos költség

                        Szám

                        Költség

                        Szám

                        Költség

                        Szám

                        Költség

                        Szám

                        Költség

                        Szám

                        Költség

                        Szám

                        Költség

                        Szám

                        Költség

                        Összesített szám

                        Összköltség

                        1. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS
                           21
                        ...

                        - Teljesítés

                        - Teljesítés

                        - Teljesítés

                        1. konkrét célkitűzés részösszege

                        2. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS

                        - Teljesítés

                        2. konkrét célkitűzés részösszege

                        ÖSSZKÖLTSÉG

               3.2.3.Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

               3.2.3.1.Összegzés

               –◻
                     A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok felhasználását.

               –☑
                     A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után:

               EUR

                        2018.
                        év
                           22

                        2019.
                        év

                        2020.
                        év

                        2021–2029.
                        évek

                        ÖSSZESEN

                        A többéves pénzügyi
                        keret 5. FEJEZETE

                        Humánerőforrás

                        Egyéb igazgatási kiadások

                        4600

                        4600

                        4600

                        13800

                        A többéves pénzügyi
                        keret 5. FEJEZETÉNEK
                        részösszege

                        4600

                        4600

                        4600

                        13800

                        A többéves pénzügyi
                        keret 5. FEJEZETÉBE
                           23

                        bele nem tartozó
                        előirányzatok

                        Humánerőforrás

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        Egyéb igazgatási
                        kiadások

                        A többéves pénzügyi
                        keret 5. FEJEZETÉBE
                        bele nem tartozó
                        előirányzatok részösszege

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        ÖSSZESEN

                        27600

                        27600

                        27600

                        82800

               A humánerőforrással és más igazgatási kiadásokkal kapcsolatos előirányzat-igényeket az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt előirányzatokkal és/vagy az adott főigazgatóságon belüli átcsoportosítással kell teljesíteni. A források adott esetben a költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal.

               3.2.3.2.Becsült humánerőforrás-szükségletek

               –◻
                     A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást.

               –☑
                     A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár:

               A becsléseket teljes munkaidős egyenértékben kell kifejezni

                        2018.
                        év

                        2019.
                        év

                         2020.

                        év

                        2021–2029

                        évek

                        • A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak)

                        XX 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken)

                        XX 01 01 02 (a küldöttségeknél)

                        08 01 05 01 (közvetett kutatás)

                        0,2

                        0,2

                        0,2

                        10 01 05 01 (közvetlen kutatás)

                        • Külső munkatársak teljes munkaidős egyenértékben (FTE) kifejezve
                           24

                        XX 01 02 01 (AC, END, INT a teljes keretből)

                        XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél)

                        XX 01 04 yy
                           25

                        - a központban

                        - a küldöttségeknél

                        XX 01 05 02 (AC, END, INT közvetett kutatásban)

                        10 01 05 02 (AC, END, INT közvetett kutatásban)

                        Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni)

                        ÖSSZESEN

                        0,2

                        0,2

                        0,2

               XX az érintett szakpolitikai terület vagy költségvetési cím.

               A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal.

               Az elvégzendő feladatok leírása:

                        Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak

                        Az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét illető segítségre vonatkozó igazgatási megállapodások előkészítése és megkötése az algériai hatóságokkal, a megállapodás 2. cikkének megfelelően.

                        Külső munkatársak

               3.2.4.A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség

               –☑
                     A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel.

               –◻
                     A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átprogramozása.

                  Fejtse ki, miként kell átprogramozni a pénzügyi keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.

               –◻
                     A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára.

                  Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett fejezeteket és költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.

               3.2.5.Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

               –☑ A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást.

               –A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült társfinanszírozást irányozza elő:

               Előirányzatok (EUR-ban)

                        N. év

                        N+1. év

                        N+2. év

                        N+3. év

                        A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető

                        Összesen

                        Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet

                        Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN

               3.3.A bevételre gyakorolt becsült hatás

               –☑
                     A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre.

               –◻
                     A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

               –◻
                     a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást

               –◻
                     a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást

               EUR

                        Bevételi költségvetési tétel:

                        Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok

                        A javaslat/kezdeményezés hatása
                           26

                        N. év

                        N+1. év

                        N+2. év

                        N+3. év

                        A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető

                        … jogcímcsoport

               Az egyéb címzett bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési tétel(eke)t.

               Ismertesse a bevételre gyakorolt hatás számításának módszerét.

                     (1)
                  COM(2016) 662 final, 2016. október 18.

                     (2)
                  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1324 határozata (2017. július 4.) az Uniónak a több tagállam által együttesen indított, a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerségben (PRIMA) való részvételéről (HL L 185., 2017.7.18., 1. o.).

                     (3)
                  SWD(2016) 332 final, 2016.10.18.

                     (4)
                  COM(2012) 497 final.

                     (5)
                  HL L 265., 2005.10.10., 2. o.

                     (6)
                  HL L 99., 2012.4.5., 1–8. o.

                     (7)
                  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1324 határozata (2017. július 4.) az Uniónak a több tagállam által együttesen indított, a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerségben (PRIMA) való részvételéről (HL L 185., 2017.7.18., 1. o.).

                     (8)
                  Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based Budgeting).

                     (9)
                  A költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint.

                     (10)
                  COM(2016) 662 final, 2016. október 18.

                     (11)
                  SWD(2016) 332 final, 2016. október. 18.

                     (12)
                  Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletre való megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján:
                  http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_hu.html

                     (13)
                  Diff. = Differenciált előirányzatok / Nem diff. = Nem differenciált előirányzatok.

                     (14)
                  EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.

                     (15)
                  Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok.

                     (16)
                  A 2018. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve.

                     (17)
                  Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.

                     (18)
                  A 2018. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve.

                     (19)
                  A 2018. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve.

                     (20)
                  A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.).

                     (21)
                  Az 1.4.2. szakaszban („Konkrét célkitűzések...”) feltüntetett célkitűzés.

                     (22)
                  A 2018. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve.

                     (23)
                  Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.

                     (24)
                  AC= szerződéses alkalmazott; AL= helyi alkalmazott; END= kirendelt nemzeti szakértő; INT= kölcsönmunkaerő (átmeneti alkalmazott); JED= küldöttségi pályakezdő szakértő.

                     (25)
                  Az operatív előirányzatokból finanszírozott külső munkatársakra vonatkozó részleges felső határérték (korábban: BA-tételek).

                     (26)
                  A tradicionális saját források (vámok, cukorilletékek) tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek) csökkentett bruttó összegeket kell megadni.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.8.11.
            COM(2017) 432 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket rögzítő, az Európai Unió és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

               Megállapodás az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket rögzítő, az Európai Unió és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről

               egyrészről

               az Európai Unió (a továbbiakban: Unió),

               másrészről

               az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság (a továbbiakban: Algéria)

               között

               (a továbbiakban: Felek),

               mivel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló, 2005. szeptember 1-jén hatályba lépett euromediterrán megállapodás a Felek között tudományos, műszaki és technológiai együttműködést hoz létre,

               mivel az Európai Unió és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló, 2013. június 11-én hatályba lépett megállapodás hivatalos keretet alakít ki a Felek közötti kutatási és technológiafejlesztési együttműködésre,

               mivel az Uniónak a több tagállam által együttesen indított, a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerségben (PRIMA) való részvételéről szóló (EU) 2017/1324 európai parlamenti és a tanácsi határozat lefekteti a „Horizont 2020” keretprogram részes uniós tagállamai és társult országai számára a partnerségi kezdeményezésben való részvétel feltételeit, többek között a pénzügyi kötelezettségeikre és a kezdeményezés irányítási struktúráiban való részvételükre vonatkozóan,

               mivel az (EU) 2017/1324 határozat szerint Algéria a PRIMA programban való részvétele feltételeit meghatározó, az Unióval a tudományos és technológiai együttműködés területén kötendő nemzetközi megállapodás megkötése függvényében válik részt vevő állammá,

               mivel Algéria kifejezte abbéli szándékát, hogy részt vevő állam minőségben csatlakozni kíván a PRIMA-hoz, a „Horizont 2020” keretprogram PRIMA-ban is részt vevő részes uniós tagállamaival és társult országaival egyenrangú félként,

               mivel Algériának a PRIMA programban való részvételére vonatkozó jogait és kötelezettségeit az Unió és Algéria között megkötendő nemzetközi megállapodásban kell rögzíteni,

               A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

               1. cikk

               Tárgy és cél

               E megállapodás célja, hogy meghatározza Algériának a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket.

               2. cikk

               Algéria PRIMA programban való részvételének feltételei

               Algéria PRIMA programban való részvételére az Uniónak a több tagállam által együttesen indított, a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételéről szóló (EU) 2017/1324 európai parlamenti és tanácsi határozatban foglalt feltételek vonatkoznak. A Felek kötelesek eleget tenni az említett határozatban meghatározott kötelezettségeknek és meghozni a megfelelő intézkedéseket, különösen ami a határozat 10. cikke (2) bekezdésének, valamint 11. cikke (3) és (4) bekezdésének alkalmazásához szükséges valamennyi támogatás megadását illeti. A Feleknek meg kell állapodniuk a megállapodás keretében történő együttműködésük szempontjából nélkülözhetetlen, részleteiben kidolgozott segítségnyújtási szabályokról.

               3. cikk

               Területi hatály

               E megállapodás egyrészről az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Európai Unióról szóló szerződés hatálya alá tartozó területeken, másrészről pedig Algéria területén alkalmazandó.

               4. cikk

               Aláírás és ideiglenes alkalmazás

               A megállapodás az aláírásának időpontjától ideiglenesen alkalmazandó.

               5. cikk

               Hatálybalépés és időtartam

               1. A megállapodást a Felek saját eljárásaiknak megfelelően hagyják jóvá.

               2. Ez a megállapodás azon a napon lép hatályba, amikor a Felek diplomáciai úton kölcsönösen értesítették egymást arról, hogy az első bekezdésben említett eljárások lezárultak.

               3. Ez a megállapodás – amennyiben bármely Fél fel nem mondja a 6. cikknek megfelelően – az (EU) 2017/1324 határozat hatályának lejártáig marad hatályban.

               6. cikk

               A megállapodás felmondása

               1. A megállapodást bármely Fél bármikor felmondhatja, felmondási szándékáról írásbeli értesítést küldve a másik Fél számára.

               A felmondás a megállapodás felmondásáról szóló értesítés címzett által történő kézhezvételének napját követő hat hónap elteltével lép hatályba.

               2. A megállapodás felmondásának időpontjában folyamatban lévő projekteket és tevékenységeket befejeződésükig folytatni kell az e megállapodásban megállapított feltételek szerint.

               3. A megállapodás felmondásának bármely más jogkövetkezményét a Felek közös megegyezéssel rendezik.

               7. cikk

               Vitarendezés

               A megállapodás alkalmazásával vagy értelmezésével kapcsolatos valamennyi vita esetében az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás 100. cikkében előírt vitarendezési eljárás alkalmazandó.

               E megállapodás két-két eredeti példányban, angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és arab nyelven készül, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

               [Aláírás az Unió részéről]                                                                     [Aláírás Algéria részéről]


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.9.15.
            COM(2017) 544 final
            2017/0234(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió nevében az Egyesült Nemzetek menekültügyi főbiztosa programjának Végrehajtó Bizottságában képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               Jelen javaslat tárgya az Európai Unió nevében az Egyesült Nemzetek menekültügyi főbiztosa programjának Végrehajtó Bizottságában (a továbbiakban: Végrehajtó Bizottság) a menekültek és hontalan személyek számára kiadott, géppel olvasható úti okmányokról szóló következtetés tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontot tartalmazó határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Az Egyesült Nemzetek Gazdasági és Szociális Tanácsának 1958. április 30-i határozata az Egyesült Nemzetek menekültügyi főbiztosa programja Végrehajtó Bizottságának létrehozásáról

               A Végrehajtó Bizottságot az Egyesült Nemzetek Gazdasági és Szociális Tanácsának az Egyesült Nemzetek menekültügyi főbiztosa programja Végrehajtó Bizottságának létrehozásáról szóló, 1958. április 30-i határozata hozta létre (E/RES/672 (XXV)). Az említett határozat értelmében a Végrehajtó Bizottság tanácsadó testületként működik a menekültek nemzetközi védelmével kapcsolatos normák és szakpolitikák tekintetében.

               2.2.Az Egyesült Nemzetek menekültügyi főbiztosa programjának Végrehajtó Bizottsága

               A Végrehajtó Bizottság tagokból és megfigyelőkből áll. Tagok kizárólag államok lehetnek. Megfigyelői státusz államoknak és más jogi személyeknek is adható. A Végrehajtó Bizottságot jelenleg 101 tagállam (köztük 27 uniós tagállam), 16 megfigyelő állam (köztük egy uniós tagállam) és 39 nem állami megfigyelő (köztük az Európai Unió) alkotja.

               A tagokkal ellentétben a megfigyelők nem rendelkeznek szavazati joggal, mindazonáltal felszólalhatnak a Végrehajtó Bizottság nyilvános ülésein. A Végrehajtó Bizottságban megfigyelői státusszal rendelkező kormányközi szervezeteket illetően a Végrehajtó Bizottság legutóbb 2016 októberében módosított eljárási szabályzata 38. szabályának második bekezdése szerint: „A Bizottság az Állandó Bizottság ajánlása alapján évente dönthet arról, hogy felkéri a Bizottságban megfigyelői státusszal rendelkező kormányközi szervezeteket – azok hatáskörén belül – a menedékjogi és menekültügyi témájú zárt ülésein való részvételre.” A Végrehajtó Bizottság e rendelkezés alapján 2017. május 5-én felkérte az Európai Uniót az európai uniós hatáskörbe tartozó, menedékjogi és menekültügyi témájú zárt üléseken való részvételre.

               A Végrehajtó Bizottság rendszeresen tematikus következtetéseket fogad el a menekültek védelméről. A menekültek védelméről szóló tematikus következtetéseket a Végrehajtó Bizottság tagjai konszenzussal fogadják el. A következtetéseket több egymást követő zárt ülésen készítik elő a Végrehajtó Bizottság tagjai és azok a kormányközi szervezetek, amelyek megfigyelőként felkérést kaptak a szóban forgó zárt ülésekre való részvételre, együttműködve az UNHCR szakértőivel.

               2.3.Az Egyesült Nemzetek menekültügyi főbiztosa programjának Végrehajtó Bizottsága által elfogadandó aktus

               A Végrehajtó Bizottság a 2017. október 2–6-i 68. ülésszakán következtetést kíván elfogadni a menekültek és hontalan személyek számára kiadott, géppel olvasható úti okmányokról (a továbbiakban: az elfogadandó következtetés).

               A Végrehajtási Bizottságtól kapott, annak eljárási szabályzata 38. szabályának második bekezdésén alapuló felkérés alapján az Európai Unió részt vett az elfogadandó következtetés előkészítésében. A Végrehajtó Bizottságban tagként részt vevő uniós tagállamok részt vesznek az elfogadandó következtetés elfogadásában.

               A május 30-i, a június 8-i, a június 12-i, a június 16-i, valamint a szeptember 11-i és 12-i zárt ülés eredményeként az elfogadandó következtetés tervezetének alapvető célja egyrészt a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. évi egyezményben (a továbbiakban: az 1951. évi egyezmény) és a hontalan személyek jogállásáról szóló 1954. évi egyezményben (a továbbiakban. az 1954. évi egyezmény) részes valamennyi állam felszólítása arra, hogy vezessenek be géppel olvasható egyezményes úti okmányokat – amennyiben azt még nem tették meg – a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (a továbbiakban: ICAO) 3.12. szabványával és 9303. sz. dokumentumával összhangban, másrészt a géppel olvasható úti okmányokat már jelenleg is kibocsátó, ám az említett egyezményekben nem részes államok felszólítása arra, hogy osszák meg a bevált gyakorlatokat az egyezményekben nem részes egyéb érdekelt államokkal – amennyiben azt még nem tették meg – azok ilyen úti okmányok bevezetésére való ösztönzése érdekében. Az elfogadandó következtetés emellett előirányozza a Végrehajtó Bizottság arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy előmozdítsa az átállást és a géppel olvasható úti okmányok menekülteknek és hontalan személyeknek történő további kibocsátását egyrészt finanszírozási források mozgósítása, másrészt pedig kapacitásépítési és technikai támogatás nyújtása révén, adott esetben az ICAO-val és az UNHCR-rel együttműködve.

               Az elfogadandó következtetésben említésre kerül, hogy az úti okmányokra vonatkozó nemzetközi szabványok és előírások az 1951. évi, illetve az 1954. évi egyezmény megszövegezése óta jelentős változásokon mentek keresztül, és a valamely részes állam területén jogszerűen tartózkodó, az e területen kívülre történő utazást lehetővé tevő úti okmánnyal ellátandó menekülteknek és hontalan személyeknek az említett egyezmények 28. cikkében, illetve az egyezményekhez csatolt mellékletekben foglalt jogai akkor érvényesíthetők a leghatékonyabban, ha a menekültek és a hontalan személyek számára biztosított az ICAO-szabványoknak megfelelő úti okmányokhoz való hozzáférés, különös tekintettel a géppel olvashatóságra.

               Az elfogadandó következtetés emellett utal a menekültekkel kapcsolatos, folyamatban lévő többoldalú tárgyalásokra, például a menekültekről szóló globális megállapodásra irányuló egyeztetésekre.

               3.Az Unió nevében képviselendő álláspont

               Helyénvaló, hogy az Unió támogassa a menekültek és hontalan személyek számára kiadott, géppel olvasható úti okmányokról szóló végrehajtó bizottsági következtetés elfogadását.

               Kívánatos, hogy az államok által a területükön jogszerűen tartózkodó menekültek és hontalan személyek számára kiadott úti okmányok rendelkezzenek a nemzetközi szabványok – konkrétan az ICAO 3.12. szabványa és a géppel olvasható úti okmányokról szóló 9303. sz. dokumentuma – szerinti biztonsági elemekkel. Ez hozzájárul az úti okmányok hamisítással és csalárd felhasználással szembeni védelméhez, ezáltal fokozza biztonságosságukat.

               A tagállamok által kiállított útlevelek és úti okmányok biztonsági jellemzőire és biometrikus elemeire vonatkozó előírásokról szóló, 2004. december 13-i 2252/2004/EK tanácsi rendelet
                  1
               , amely meghatározza a tagállami útlevelek és úti okmányok vonatkozásában megkövetelt minimális biztonsági szintet, már jelenleg is előírja a tagállamok számára az ICAO 9303. sz. dokumentumának való megfelelést, különös tekintettel az okmánykiadási eljárásokra és a géppel olvasható személyazonosító adatokat tartalmazó oldalra. A rendelet a tagállamok által kiadott valamennyi úti okmányra alkalmazandó, beleértve a hontalan személyek számára, valamint menekült vagy kiegészítő védelmi jogállású személyek számára a 2011. december 13-i 2011/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv
                  2
                (a továbbiakban: a kvalifikációs irányelv) 25. cikkével összhangban kiadott okmányokat is, amennyiben azok több mint 12 hónapig érvényesek. A 2252/2004/EK rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában az Egyesült Királyság és Írország nem vesz részt.

               A kvalifikációs irányelvet felváltani hivatott, új európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2016 július 13-i javaslat
                  3
                (a továbbiakban: a kvalifikációs rendeletre irányuló javaslat) előírja a tagállamok számára a 2252/2004/EK rendeletben a biztonsági elemek és a biometrikus azonosítás tekintetében meghatározott minimumszabályoknak vagy az azokkal egyenértékű szabályoknak való megfelelést, amikor a kvalifikációs rendeletre irányuló javaslat értelmében legalább egy évig érvényes úti okmányokat adnak ki a menekült vagy kiegészítő védelmi jogállású személyek számára. Az Egyesült Királyságnak és Írországnak a javasolt rendelet elfogadásában és alkalmazásában való részvételére az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv alkalmazandó.

               Az EUSZ 3. cikkének (5) bekezdése szellemében az Unió a világ többi részéhez fűződő kapcsolataiban is érvényre juttatja ezeket a normákat. Az 1951. évi, illetve az 1954. évi egyezmény részes államait illetően ez hozzájárul a valamely részes állam területén jogszerűen tartózkodó, az e területen kívülre történő utazást lehetővé tevő úti okmánnyal ellátandó menekültek és hontalan személyek az említett egyezmények 28. cikkében, illetve az egyezményekhez csatolt mellékletekben foglalt jogainak hatékony érvényesítéséhez.

               Mindenesetre helyénvaló meghatározni az Európai Unió által a Végrehajtó Bizottságban képviselendő álláspontot, mivel a menekültek és hontalan személyek számára kiadott, géppel olvasható úti okmányokról szóló, tervezett egyezmény hatást gyakorolhat a 2252/2004/EK tanácsi rendeletben, a 2011/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben, valamint a 2011/95/EK irányelvet felváltani hivatott európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatban foglalt közös szabályokra.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése abban az esetben is alkalmazandó, ha az Unió nem tagja a szóban forgó szervnek vagy nem részes fele a kérdéses megállapodásnak
                  4
               .

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a kérdéses szervet szabályozó nemzetközi jog szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  5
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A Végrehajtó Bizottság megállapodással – konkrétan az Egyesült Nemzetek Gazdasági és Szociális Tanácsának az Egyesült Nemzetek menekültügyi főbiztosa programja Végrehajtó Bizottságának létrehozásáról szóló, 1958. április 30-i határozatával – létrehozott szerv.

               A következtetés, amelynek elfogadására a Végrehajtó Bizottságot felhívták, joghatással bíró jogi aktusnak minősül. A Végrehajtó Bizottság következtetései ugyan jogilag nem kötelező erejűek, ám hozzájárulnak a menekültek védelmére vonatkozó nemzetközi normák értelmezéséhez és továbbfejlesztéséhez. Emellett fontos szerepet játszanak annak meghatározásában, hogy miként kell értelmezni és alkalmazni az 1951. évi egyezményt és a menekültek jogállásáról szóló, 1967. január 31-i jegyzőkönyvet (a továbbiakban: az 1967. évi jegyzőkönyv). Az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztosának Hivatala (UNHCR) a Végrehajtó Bizottság következtetéseire támaszkodik az 1951. évi egyezményben és az 1967. évi jegyzőkönyvben foglalt rendelkezések alkalmazásának felügyelete során, amit a részes államoknak az 1951. évi egyezmény 35. cikke értelmében elő kell mozdítaniuk. A Végrehajtó Bizottság következtetései szerepet játszanak a nemzetközi menekültvédelmi rendszernek az 1951. évi egyezményt és az ahhoz csatolt 1967. évi jegyzőkönyvet kiegészítő és megerősítő módon történő továbbfejlesztésében, amire a részes államok kötelezettséget vállaltak
                  6
               , és amit az ENSZ Közgyűlése üdvözölt
                  7
               . A következtetések a nemzetközi szokásjogban már meghonosodott szabályok bizonyítékául szolgálnak, vagy új jogszabály létrehozásához vezetnek. A nemzeti és nemzetközi bíróságok – köztük az Emberi Jogok Európai Bírósága – bizonyos esetekben igen nagy jelentőséget tulajdonítanak az ilyen következtetéseknek
                  8
               .

               Ezek a megfontolások minden bizonnyal kifejezetten érvényesek az elfogadandó következtetésre. Az elfogadandó következtetés az államok jelenlegi gyakorlatát tükrözi egy kulcsfontosságú területen, nevezetesen az úti okmányok kiadása terén. Az elfogadandó következtetés továbbfejleszti a nemzetközi menekültvédelmi rendszert, mivel elismeri, hogy az 1951. évi egyezményben és az ahhoz csatolt mellékletekben foglalt, az úti okmányok kiadására és szabványosítására vonatkozó előírásokat a jelenlegi nemzetközi szabványoknak megfelelően kell értelmezni és alkalmazni, ezáltal megerősíti, hogy ezeknek az úti okmányoknak összhangban kell állniuk az ICAO előírásaival.

               Az elfogadandó következtetés mindenesetre meghatározó befolyást gyakorolhat az uniós jog tartalmára, hiszen az uniós jogot az 1951. évi egyezménnyel és az 1967. évi jegyzőkönyvvel összhangban kell elfogadni, értelmezni és alkalmazni
                  9
               . Konkrétabban fogalmazva, az alábbi uniós jogszabályok értelmezésének összhangban kell állnia az 1951. évi egyezmény 28. cikkével, valamint az egyezményhez csatolt mellékletekkel, amelyek értelmezésére pedig az elfogadandó következtetés az irányadó:

               –
                     a 2252/2004/EK tanácsi rendelet, mivel az 1. cikk (1) bekezdésének első albekezdése, összefüggésben a rendelet mellékletének 2. és 5. szakaszával, meghatározza a tagállami útlevelek és úti okmányok minimális biztonsági szintjét az ICAO 9303. sz. dokumentumával összhangban, különös tekintettel a kiadási technikákra és a géppel olvasható személyazonosító adatokat tartalmazó oldalra.

               –
                     a kvalifikációs irányelv, mivel a kvalifikációs irányelv 25. cikke szerint:

               „(1) A tagállamok a menekült jogállásúként elismert személyek részére, a saját területükön kívülre történő utazás céljából a [genfi egyezmény] mellékletében meghatározott formájú úti okmányokat állítanak ki, kivéve, amennyiben ennek kényszerítő nemzetbiztonsági vagy közrendi okok ellentmondanak.

               (2) A tagállamok a területükön kívüli utazást lehetővé tevő okmányokat állítanak ki a kiegészítő védelemben részesülő olyan személyek számára, akik nem kaphatnak nemzeti útlevelet, kivéve, amennyiben ennek kényszerítő nemzetbiztonsági vagy közrendi okok ellentmondanak.”

               –
                     a kvalifikációs rendeletre irányuló javaslat, mivel a kvalifikációs rendeletre irányuló javaslat 27. cikke szerint:

               „(1) Az illetékes hatóságok a menekültjogállással rendelkező személyek részére a [genfi egyezmény] mellékletében meghatározott formájú, valamint a 2252/2004/EK tanácsi rendeletben rögzített minimális biztonsági jellemzőkkel és biometrikus elemekkel rendelkező úti okmányokat állítanak ki. A fenti úti okmányok legalább egy évig érvényesek.

               (2) Az illetékes hatóságok a kiegészítő védelmi jogállással rendelkező személyek részére a 2252/2004/EK tanácsi rendeletben rögzített minimális biztonsági jellemzőkkel és biometrikus elemekkel rendelkező úti okmányokat állítanak ki. A fenti dokumentumok legalább egy évig érvényesek.

               (3) Az (1) és (2) bekezdésben említett dokumentumok nem adhatók ki, ha ezt kényszerítő nemzetbiztonsági vagy közrendi okok megkövetelik.”

               Az elfogadandó következtetés szintén irányadó az UNHCR számára, amikor az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO) Igazgatótanácsának szavazati joggal nem rendelkező tagjaként jár el, valamint az Unió számára, amikor az EUMSZ 220. cikke (1) bekezdésének első albekezdése szerint együttműködést alakít ki az UNHCR-rel, többek között a Végrehajtó Bizottság megfigyelő státuszú résztvevőjeként.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               A javasolt határozat eljárási jogalapja ezért az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik csak járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen anyagi jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A javasolt határozat fő célkitűzése és tartalma az Unió közös menekültügyi politikájához kapcsolódik.

               A javasolt határozat anyagi jogalapja ezért az EUMSZ 78. cikkének (2) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 78. cikkének (2) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2017/0234 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió nevében az Egyesült Nemzetek menekültügyi főbiztosa programjának Végrehajtó Bizottságában képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 78. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Egyesült Nemzetek Gazdasági és Szociális Tanácsa az 1958. április 30-i határozattal elfogadta az Egyesült Nemzetek menekültügyi főbiztosa programja Végrehajtó Bizottságának létrehozásáról szóló határozatot.

               (2)E határozat értelmében az Egyesült Nemzetek menekültügyi főbiztosa programjának Végrehajtó Bizottsága tanácsadó testületként működik a menekültek nemzetközi védelmével kapcsolatos normák és szakpolitikák tekintetében.

               (3)Az Egyesült Nemzetek menekültügyi főbiztosa programjának Végrehajtó Bizottsága a 2017. október 2–6-i 68. ülésszakán következtetést fog elfogadni a menekültek és hontalan személyek számára kiadott, géppel olvasható úti okmányokról.

               (4)Helyénvaló meghatározni az Európai Unió által az Egyesült Nemzetek menekültügyi főbiztosa programjának Végrehajtó Bizottságában képviselendő álláspontot, mivel az elfogadandó következtetés valószínűleg joghatással fog bírni, és mindenesetre meghatározó befolyást gyakorolhat az uniós jog – nevezetesen a 2004. december 13-i 2252/2004/EK tanácsi rendelet
                  10
               , a 2011. december 13-i 2011/95/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  11
               , valamint a 2011/95/EK irányelvet felváltani hivatott európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló 2016. július 13-i javaslat
                  12
                – tartalmára.

               (5)Helyénvaló, hogy az Unió támogassa a menekültek és hontalan személyek számára kiadott, géppel olvasható úti okmányokról szóló, elfogadandó következtetés elfogadását.

               (6)Kívánatos, hogy az államok által a területükön jogszerűen tartózkodó menekültek és hontalan személyek számára kiállított úti okmányok rendelkezzenek a nemzetközi szabványok – konkrétan az ICAO 3.12. szabványa és a géppel olvasható úti okmányokról szóló 9303. sz. dokumentuma – szerinti biztonsági elemekkel. Ez hozzájárul az úti okmányok hamisítással és csalárd felhasználással szembeni védelméhez, ezáltal fokozza biztonságosságukat.

               (7)Az Unió álláspontját az Unió azon tagállamai képviselik közösen eljárva, amelyek tagjai az Egyesült Nemzetek menekültügyi főbiztosa programja Végrehajtó Bizottságának.

               (8)[Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban e tagállamok bejelentették, hogy részt kívánnak venni ennek a határozatnak az elfogadásában és alkalmazásában.]

               VAGY

               [Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban, a jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, ezek a tagállamok nem vesznek részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.]

               VAGY

               [Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban, a jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban Írország (a ...-án/én kelt levelében) bejelentette, hogy részt kíván venni ennek a határozatnak az elfogadásában és alkalmazásában.]

               VAGY

               [Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban az Egyesült Királyság (a ...-án/én kelt levelében) bejelentette, hogy részt kíván venni ennek a határozatnak az elfogadásában és alkalmazásában.

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. sz. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban, a jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, Írország nem vesz részt e határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.]

               (9)Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió nevében az Egyesült Nemzetek menekültügyi főbiztosa programja Végrehajtó Bizottságának 68. ülésszakán a menekültek és hontalan személyek számára kiadott, géppel olvasható úti okmányokról szóló következtetés elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontot a melléklet tartalmazza.

               2. cikk

               Az 1. cikkben említett álláspontot az Unió azon tagállamai képviselik közösen eljárva, amelyek tagjai az Egyesült Nemzetek menekültügyi főbiztosa programja Végrehajtó Bizottságának.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  A legutóbb a 2009. május 28-i 444/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 142., 2009.6.6., 1. o.) módosított irányelv (HL L 385., 2004.12.29., 1. o.).

                     (2)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/95/EU irányelve (2011. december 13.) a harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésére, az egységes menekült- vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállásra, valamint a nyújtott védelem tartalmára vonatkozó szabályokról (HL L 337., 2011.12.20., 9. o.).

                     (3)
                  A harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésére, az egységes menekült- vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállásra, valamint a nyújtott védelem tartalmára vonatkozó szabályokról, továbbá a harmadik országok huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező állampolgárainak jogállásáról szóló, 2003. november 25-i 2003/109/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (COM(2016) 466 final), amellyel kapcsolatban a Tanács 2017. július 19-én részleges általános megközelítést fogadott el.

                     (4)
                  C-399/12 sz. ügy, Németország kontra Tanács (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, 64. pont.

                     (5)
                  C-399/12 sz. ügy, Németország kontra Tanács (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (6)
                  Az 1951. évi egyezmény és/vagy az ahhoz csatolt, a menekültek jogállásáról szóló 1967. évi jegyzőkönyv részes államai 2001. december 13-i nyilatkozatának 7. pontja.

                     (7)
                  A 2001. december 18-i A/RES/57/187 határozat 4. pontja.

                     (8)
                  EJEB (nagytanács), 2008. január 29., Saadi kontra Egyesült Királyság (13229/03 sz. kérelem).

                     (9)
                  Az EUSZ 78. cikkének (1) bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 18. cikke. C-57/09 B és D. sz. ügy, EU:C:2010:661, 78. pont. Lásd továbbá: C-31/09 sz. Nawras Bolbol-ügy, EU:C:2010:351, 36–38. pont.

                     (10)
                  A legutóbb a 2009. május 28-i 444/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 142., 2009.6.6., 1. o.) módosított, a tagállamok által kiállított útlevelek és úti okmányok biztonsági jellemzőire és biometrikus elemeire vonatkozó előírásokról szóló, 2004. december 13-i 2252/2004/EK tanácsi rendelet (HL L 385., 2004.12.29., 1. o.).

                     (11)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/95/EU irányelve (2011. december 13.) a harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésére, az egységes menekült- vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállásra, valamint a nyújtott védelem tartalmára vonatkozó szabályokról (átdolgozás)(HL L 337., 2011.12.20., 9. o.).

                     (12)
                  A harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésére, az egységes menekült- vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállásra, valamint a nyújtott védelem tartalmára vonatkozó szabályokról, továbbá a harmadik országok huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező állampolgárainak jogállásáról szóló, 2003. november 25-i 2003/109/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (COM(2016) 466 final).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.9.15.
            COM(2017) 544 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió nevében az Egyesült Nemzetek menekültügyi főbiztosa programjának Végrehajtó Bizottságában képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               a következőhöz:

               Javaslat
                  A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió nevében az Egyesült Nemzetek menekültügyi főbiztosa programjának Végrehajtó Bizottságában képviselendő álláspontról

               Az EU támogatja a Végrehajtó Bizottság alábbi, a menekültek és hontalan személyek számára kiadott, géppel olvasható úti okmányokról szóló következtetésének elfogadását.

               „A Végrehajtó Bizottság következtetése

               a menekültek és hontalan személyek számára kiadott, géppel olvasható úti okmányokról

               Preambulum, (1) bekezdés. Emlékeztetve a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. évi egyezményre (a továbbiakban: 1951. évi egyezmény) és a hontalan személyek jogállásáról szóló 1954. évi egyezményre (a továbbiakban: 1954. évi egyezmény) és különösen azok 28. cikkére, valamint az ezen egyezményekhez tartozó mellékletekre;

               Preambulum, (1a) bekezdés. Hangsúlyozva, hogy a menekültek védelme elsősorban az államok felelőssége, és ebben az összefüggésben nyomatékosan hangsúlyozva az aktív nemzetközi szolidaritás, valamint a teher- és felelősségmegosztás jelentőségét;

               Preambulum, (2) bekezdés. Emlékeztetve az úti okmányokról szóló egyéb korábbi végrehajtó bizottsági következtetésekre, különösen az 1978. évi 13. számú következtetésre, az 1980. évi 18. számú következtetés i. pontjára, valamint az 1987. évi 49. számú következtetésre, valamint a védelmi és a megoldás szempontú nemzetközi együttműködésről szóló, 2016. évi 112. számú következtetésre;

               Preambulum, (3) bekezdés. Elismerve a menekültek jogi kerettel összhangban történő korai és hatékony regisztrálásának és úti okmányokkal való ellátásának jelentőségét, figyelembe véve az egyes helyzetek sajátosságát;

               Preambulum, (4) bekezdés. Méltatással elismerve a befogadó államok segítségét a nagyszámú menekült befogadásában és a számukra nyújtott nemzetközi védelemben, akár elhúzódó válsághelyzetekben és a források szűkössége mellett is;

               Preambulum, (5) bekezdés. Elismerve a menekültek és a hontalan személyek utazását könnyítő úti okmányok fontosságát, valamint ezen úti okmányok birtokosai számára a vízumok megadásának fontosságát azokban az esetekben, amikor ez szükséges a menekültek számára helyzetük tartós rendezéséhez, valamint a menekültek és a hontalan személyek számára a védelem és a megoldások alternatív lehetőségeinek és az egyéb utazásoknak a biztosításához, ezzel is csökkentve a szabálytalan továbbutazás kockázatát, amely a menekülteket és hontalan személyeket kiszolgáltatottá teheti a kizsákmányolással, a visszaéléssel, az erőszakkal és az emberkereskedelemmel szemben;

               Preambulum, (6) bekezdés. Tudomásul véve, hogy az úti okmányokra vonatkozó nemzetközi szabványokban és előírásokban jelentős változások történtek az 1951. évi és az 1954. évi egyezmény megszövegezése óta, és az ezen egyezmények 28. cikkében meghatározott jog akkor érvényesül a lehető legjobban, ha a menekültek és a hontalan személyek hozzájuthatnak a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) által elfogadott, nemzetközi polgári repülésről szóló 1944. évi egyezmény (a továbbiakban: Chicagói Egyezmény) 9. mellékletében (Elősegítés) szereplő nemzetközi szabványoknak megfelelő úti okmányokhoz;

               Preambulum, (7) bekezdés. Tudomásul véve az ICAO tanácsa által elfogadott 1944. évi Chicagói Egyezmény 9. mellékletének 2015. júniusi 25. módosítását, amely előírja, hogy a menekültek és a hontalan személyek számára a 9303. sz. dokumentum előírásainak megfelelően géppel olvasható úti okmányokat (a továbbiakban: egyezményes úti okmányok) kell kiállítani
                  1
               ;

               Preambulum, (8) bekezdés. Kifejezve nagyrabecsülését az UNHCR és az ICAO által 2017 februárjában kibocsátott, a géppel olvasható egyezményes úti okmányok menekültek és hontalan személyek részére történő kibocsátására vonatkozó átdolgozott iránymutatással kapcsolatban, amely útmutatást tartalmaz az ICAO 3.12. szabványának végrehajtásával kapcsolatban;

               Preambulum, (8a) bekezdés. Tudomásul véve, hogy néhány állam már géppel olvasható egyezményes, biometrikus azonosítást lehetővé tévő elektronikus úti okmányokat bocsát ki;

               Preambulum, (9) bekezdés. Szintén tudomásul véve a géppel olvasható úti okmányok nyújtotta továbbfejlesztett biztonsági elemekhez kapcsolódó előnyöket, valamint a biztonságos úti okmányok jelentőségét a hatékony utasazonosításban, az okmányokkal való visszaélés, az okmányváltoztatás és az okmányhamisítás kockázatának csökkentésében, valamint az úti okmányok világszintű és kölcsönös elfogadásának előmozdításában;

               Preambulum, (10) bekezdés. Hangsúlyozva a személyes adatok védelmét célzó biztosítékok jelentőségét, amelyeket például az UNCHR-nek az aggályos helyzetben lévő személyek személyes adatainak védelmére vonatkozó politikájában említenek;

               Rendelkező rész, (1) bekezdés. Kiemeli annak szükségességét, hogy minden állam és egyéb releváns érdekelt fél fokozza a menekültek és hontalan személyek számára megfelelő tartós megoldások és más alternatívák kialakítására, kiterjesztésére vagy előmozdítására irányuló erőfeszítéseit, különösen a nagyszámú menekültnek otthont adó közösségek és országok támogatása érdekében;

               Rendelkező rész, (1a) bekezdés. Kiemeli annak szükségességét, hogy a származási országok hozzájáruljanak az önkéntes hazatelepülést és visszatérést elősegítő feltételek megteremtéséhez, ideértve a kiváltó okok orvoslását és a szükséges úti okmányok biztosítását;

               Rendelkező rész, (2) bekezdés. Üdvözli azon államok erőfeszítéseit, amelyek már áttértek a géppel olvasható egyezményes úti okmányokra az ICAO 3.12. szabványával és 9303. sz. dokumentumával összhangban, és felszólítja az 1951. évi egyezményben és az 1954. évi egyezményben részes valamennyi államot, hogy – jogi keretük és nemzeti kapacitásuk figyelembevételével – mérlegeljék minden szükséges jogi, adminisztratív és technikai intézkedés meghozatalát a géppel olvasható egyezményes úti okmányok bevezetése érdekében a területükön jogszerűen tartózkodó menekültek és hontalan személyek részére;

               Rendelkező rész, (2a) bekezdés. Elismeri az 1951. évi egyezmény és/vagy az 1967. évi jegyzőkönyv és/vagy az 1954. évi egyezmény részes államainak bevált gyakorlatait – például az eljárások és az egyéb adminisztratív előírások, valamint a géppel olvasható úti okmányokat előállító rendszerek egyszerűsítését és megkönnyítését illetően – a géppel olvasható úti okmányok menekültek és hontalan személyek részére történő kibocsátásával kapcsolatban, ami lehetővé teszi számukra az ilyen úti okmányokhoz való hozzájutást, továbbá felkéri a részes államokat, hogy osszák meg bevált gyakorlataikat az érdekelt részes államokkal;

               Rendelkező rész, (3) bekezdés. Elismeri az 1951. évi egyezményben és/vagy az 1967. évi jegyzőkönyvben és/vagy az 1954. évi egyezményben nem részes államok bevált és önkéntes gyakorlatát a géppel olvasható úti okmányok menekültek és hontalan személyek részére történő kibocsátásával kapcsolatban, és felkéri őket, hogy osszák meg ezeket a gyakorlatokat, ezáltal arra ösztönözve az egyezményekben nem részes többi államot, hogy jogi keretükkel és nemzeti kapacitásaikkal összhangban tegyék lehetővé a menekültek és hontalan személyek megfelelő úti okmányokhoz jutását, többek között a tartós megoldások és az alternatív lehetőségek biztosítására törekedve;

               Rendelkező rész, (7) bekezdés. Kötelezettséget vállal a nemzetközi szolidaritás és a méltányos felelősségvállalás és tehermegosztás további erősítésére a befogadó államokra nehezedő nyomás enyhítése érdekében, ezen belül megkönnyíti a géppel olvasható úti okmányokra való áttérést és azok menekültek és hontalan személyek részére történő folyamatos kibocsátását pénzügyi források mozgósítása, valamint kapacitásépítési és technikai támogatás révén, adott esetben az ICAO-val és az UNHCR-rel együttműködésben.”

                     (1)
                  Megjegyzés: Az 1951. évi egyezmény és/vagy az ahhoz tartozó jegyzőkönyv, valamint az 1954. évi egyezmény részes államai – két kivétellel (a Szentszék és Tuvalu) – szintén részes államai a Chicagói Egyezménynek.