               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.3.16.
            COM(2016) 147 final
            2016/0080(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti keretmegállapodás által létrehozott vegyes bizottságban a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadása, valamint a szakértői csoportok létrehozása és hatáskörük elfogadása tekintetében elfogadandó uniós álláspontról

               INDOKOLÁS

               Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti keretmegállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) aláírására 2010. május 10-én került sor, és a megállapodás 2014. június 1-jén lépett hatályba.

               Ez az EU és a Koreai Köztársaság között létrejött átfogó megállapodás volt az első ilyen jellegű megállapodás az Unió és egy ázsiai ország között. A megállapodás jogi keretet nyújt a rendszeres politikai párbeszédtől az ágazati együttműködésig terjedő számos kérdéshez. Kiemeli az Uniónak a Koreai Köztársasággal való együttműködés, valamint a kétoldalú kapcsolatok fokozása iránti elkötelezettségét.

               A megállapodás az együttműködés megerősítésére törekszik számos szakpolitikai területen, így többek között az emberi jogok, a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozása, a terrorizmus elleni küzdelem, a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem, a kereskedelem, a migráció, a környezetvédelem, az energiaügy, az éghajlatváltozás, a közlekedés, a tudomány és technológia, a foglalkoztatás és szociális kérdések, az oktatás, a mezőgazdaság, a fejlesztési segélyek, a kultúra stb. terén.

               A felek a megállapodás 44. cikke értelmében vegyes bizottságot hoztak létre egyrészről az Európai Unió Tanácsa tagjainak képviselőiből és az Európai Bizottság képviselőiből, másrészről a Koreai Köztársaság képviselőiből. A vegyes bizottságban megbeszéléseket folytatnak majd annak érdekében, hogy elősegítsék e megállapodás általános céljainak végrehajtását, valamint hogy fenntartsák a kapcsolatok átfogó egységességét, és biztosítsák a felek közötti minden egyéb megállapodás megfelelő működését.

               Annak érdekében, hogy a vegyes bizottság segítséget kapjon feladatainak végrehajtása során, valamint hogy könnyebbé váljon a szakértői szintű eszmecsere a megállapodás alkalmazási körébe tartozó egyes kulcsfontosságú területeken, az alábbi két szakértői munkacsoport létrehozását javasoljuk: 1. az energiaüggyel, a környezetvédelemmel és az éghajlatváltozással foglalkozó szakértői munkacsoport; 2. a terrorizmus elleni küzdelemmel foglalkozó szakértői munkacsoport. A felek megegyezésével a későbbi szakaszban további szakértői munkacsoportok hozhatók létre.

               Mindkét fél a megállapodás hatékony végrehajtása mellett kötelezte el magát. Ennek megfelelően e javaslatnak az a célja, hogy meghatározza az Európai Unió által a megállapodás 44. cikke alapján létrehozott vegyes bizottságban i. a vegyes bizottság eljárási szabályzatáról, valamint ii. a szakértői csoportok létrehozásáról és hatáskörük elfogadásáról elfogadandó álláspontot. Az Európai Unió álláspontjának alapját a vegyes bizottság e javaslat mellékletében található határozattervezetei képezik.

               2016/0080 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti keretmegállapodás által létrehozott vegyes bizottságban a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadása, valamint a szakértői csoportok létrehozása és hatáskörük elfogadása tekintetében elfogadandó uniós álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. és 212. cikkére, valamint 218. cikkének (9) bekezdésére,

               tekintettel a Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)2014. június 1-jén hatályba lépett az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti keretmegállapodás (a továbbiakban: a megállapodás).

               (2)A megállapodás hatékony végrehajtásának elősegítése érdekében, a vonatkozó intézményi keret létrehozását – a vegyes bizottság eljárási szabályzatának ugyanezen bizottság általi elfogadása révén – a lehető leghamarabb be kell fejezni.

               (3)A megállapodás 44. cikke alapján a vegyes bizottság létrehozásának célja többek között a megállapodás megfelelő működésének és alkalmazásának biztosítása.

               (4)A megállapodás hatékony végrehajtásának elősegítése érdekében, el kell fogadni a vegyes bizottság eljárási szabályzatát.

               (5)Az Uniónak a vegyes bizottságon belül ugyanezen bizottság eljárási szabályzatának elfogadása tekintetében képviselendő álláspontja a vegyes bizottság mellékelt határozattervezetein alapul,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1)Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti keretmegállapodás 44. cikke szerint létrehozott vegyes bizottságban elfogadandó uniós álláspont a következők tekintetében:

               a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadása, és

               a szakértői munkacsoportok létrehozása és hatáskörük elfogadása,

               a vegyes bizottság e javaslat mellékletében található határozattervezetein alapul.

               (2)A határozattervezetek kisebb módosításairól a vegyes bizottságban részt vevő uniós képviselők újabb tanácsi határozat nélkül is megállapodhatnak.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben,

                     a Tanács részéről

                     az elnök

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.3.16.
            COM(2016) 147 final
            MELLÉKLETEK
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti keretmegállapodás által létrehozott vegyes bizottságban a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadása, valamint a szakértői csoportok létrehozása és hatáskörük elfogadása tekintetében elfogadandó uniós álláspontról

               1. MELLÉKLET

               AZ EU–KOREAI KÖZTÁRSASÁG VEGYES BIZOTTSÁG 1/[2016] HATÁROZATA
                  (...)
                  a vegyes bizottság saját eljárási szabályzatának elfogadásáról

               AZ EU–KORAI KÖZTÁRSASÁG VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti keretmegállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás), és különösen annak 44. cikkére,

               mivel:

               (1)A megállapodás 2014. június 1-jén lépett hatályba.

               (2)A megállapodás hatékony végrehajtásának elősegítése érdekében el kell fogadni a vegyes bizottság eljárási szabályzatát,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

               Egyetlen cikk

               A vegyes bizottságnak az A. mellékletben szereplő eljárási szabályzata elfogadásra kerül.

               Kelt …, -án/-én.

                     az EU–Koreai Köztársaság

               vegyes bizottság részéről

               az elnök

               A. MELLÉKLET

               A vegyes bizottság eljárási szabályzata

               1. cikk

               Összetétel és elnökség

               (1)Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti keretmegállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 44. cikkének megfelelően létrehozott vegyes bizottság a megállapodás 44. cikke szerint végzi feladatait.

               (2)A vegyes bizottság a felek megfelelő szintű képviselőiből áll.

               (3)A vegyes bizottság elnökségét a felek felváltva, egy naptári év időtartamra látják el. A megállapodás 44. cikkében meghatározott vegyes bizottság elnöki tisztségét az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője vagy a Koreai Köztársaság külügyminisztere tölti be. Az elnök meghatalmazását átruházhatja.

               (4)Az első elnökségi időszak a vegyes bizottság első ülésének időpontjában kezdődik és ugyanazon év december 31. napjával ér véget.

               2. cikk

               Ülések

               (1)A vegyes bizottság általában évente egy alkalommal ülésezik. Az üléseket, melyek helyszíne felváltva Brüsszel és Szöul, az elnök hívja össze a felek által közösen kitűzött időpontra. A vegyes bizottság bármely fél kérésére és a felek beleegyezésével rendkívüli üléseket tarthat.

               (2)A vegyes bizottság, amennyiben a felek másként nem állapodnak meg, vezető tisztségviselői szinten ülésezik.

               3. cikk

               Nyilvánosság

               Eltérő döntés hiányában a vegyes bizottság ülései nem nyilvánosak.

               4. cikk

               Résztvevők

               (1)Az elnök a titkárság útján minden ülés előtt tájékoztatást kap a felek küldöttségének tervezett összetételéről.

               (2)Adott esetben és a felek közötti kölcsönös megállapodás útján a vegyes bizottság üléseire szakértőket vagy más szervek képviselőit is meg lehet hívni, hogy bizonyos témákkal kapcsolatban tájékoztatást nyújtsanak.

               5. cikk

               Titkárság

               Az Európai Külügyi Szolgálat és a Koreai Köztársaság külügyminisztériumának egy-egy képviselője közösen gyakorolja a vegyes bizottság titkári tisztségét. Valamennyi, a vegyes bizottság elnökéhez címzett, illetve általa tett közleményt meg kell küldeni a titkároknak. A vegyes bizottság elnökének címzett, illetve az általa kezdeményezett levelezés bármilyen írásbeli eszköz útján folytatható, beleértve az elektronikus leveleket is.

               6. cikk

               Az ülések napirendje

               (1)Az elnök minden ülésre ideiglenes napirendet készít. Az ideiglenes napirendet és a vonatkozó dokumentumokat az ülés kezdete előtt legkésőbb 15 nappal eljuttatják a másik félhez.

               (2)Az ideiglenes napirend tartalmazza azokat a pontokat, amelyeket az elnök az ülés kezdete előtt legkésőbb 21 nappal megkapott.

               (3)A vegyes bizottság minden ülés elején elfogadja a napirendet. Amennyiben arról a felek megállapodnak, az ideiglenes napirenden nem szereplő pontot is felvehetnek a napirendre.

               (4)Az elnök a felekkel egyetértésben az adott ügy sajátosságaira való tekintettel lerövidítheti az (1) bekezdésben említett határidőket.

               7. cikk

               Jegyzőkönyv

               (1)A két titkár általában az ülés időpontját követő 30 naptári napon belül közösen elkészíti az ülés jegyzőkönyvtervezetét. A jegyzőkönyvtervezet a vegyes bizottságban elfogadott következtetések elnök általi összefoglalásán alapul.

               (2)Az ülés időpontját követő 45 napon belül vagy a felek által közösen kitűzött határidőn belül mindkét fél jóváhagyja a jegyzőkönyvet. A jegyzőkönyvtervezet elfogadását követően az elnök és a titkárok a jegyzőkönyv tervezetének két eredeti példányát aláírásukkal látják el. A felek megkapják a jegyzőkönyvtervezet egy-egy eredeti példányát.

               8. cikk

               Határozathozatal

               (1)A vegyes bizottság által elfogadott határozatok vagy ajánlások címe „Határozat” vagy „Ajánlás”, amelyet sorszám, az elfogadás dátuma, valamint a tárgy megjelölése követ. Mindegyik határozat rendelkezik a hatálybalépésének időpontjáról. A vegyes bizottság határozatait és ajánlásait a felek közös megegyezéssel fogadják el.

               (2)A vegyes bizottság írásbeli eljárás útján is hozhat határozatokat és tehet ajánlásokat, amennyiben a két fél megegyezik erről. A felek kölcsönös egyetértése mellett határidő állapítható meg az írásbeli eljárás lezárására, ameddig a vegyes bizottság elnöke – amennyiben semelyik fél nem emel ez ellen kifogást – nyilatkozatot tehet arról, hogy a felek közös megállapodásra jutottak.

               (3)A vegyes bizottság által elfogadott határozatokat és ajánlásokat a vegyes bizottság elnökei két hiteles példány aláírásával hitelesítik.

               (4)A felek dönthetnek arról, hogy saját hivatalos lapjukban közzéteszik a vegyes bizottság által elfogadott határozatokat és ajánlásokat.

               9. cikk

               Levelezés

               (1)A vegyes bizottsághoz címzett levelezést a felek valamelyike részéről a titkári feladatokat ellátó tisztviselőnek kell címezni, aki tájékoztatja erről a másik titkárt.

               (2)A vegyes bizottságnak címzett leveleket a titkárság az elnökhöz továbbítja, és amennyiben indokolt, a jelen eljárási szabályzat 10. cikkében említett dokumentumként körözteti.

               (3)A vegyes bizottság elnökétől származó leveleket a titkárság elküldi a feleknek, és amennyiben indokolt, ezen eljárási szabályzat 10. cikkében említett dokumentumként körözteti.

               10. cikk

               Dokumentumok

               (1)Amennyiben a vegyes bizottság tanácskozásai írott dokumentumokon alapulnak, ezeket a dokumentumokat a titkárság ellátja számmal, és a tagok körében körözteti.

               (2)Mindegyik titkár felelős azért, hogy a dokumentumokat az ő részéről a vegyes bizottságban részt vevő megfelelő tagoknak megküldje, és szisztematikusan másolatot küldjön ezekről a másik titkárnak.

               11. cikk

               Költségek

               (1)A felek mindegyike maga fedezi a vegyes bizottság ülésein való részvételével összefüggő személyzeti, utazási és tartózkodási költségeket, valamint postai és távközlési költségeit.

               (2)Az ülések megrendezésével és a dokumentumok sokszorosításával kapcsolatos kiadásokat az ülésnek otthont adó fél viseli.

               12. cikk

               Az eljárási szabályzat módosítása

               A 8. cikkel összhangban az eljárási szabályzat a felek közös megegyezésével módosítható.

               13. cikk

               Szakértői munkacsoportok

               (1)A vegyes bizottság további szakértői munkacsoportokat hozhat létre, melyek feladatai ellátásában segítik.

               (2)A vegyes bizottság dönthet a meglévő szakértői munkacsoportok megszüntetéséről, illetve hatáskörük meghatározásáról vagy módosításáról, vagy további szakértői munkacsoportok létrehozásáról.

               (3)A szakértői munkacsoportok üléseiket követően jelentést tesznek a vegyes bizottságnak.

               (4)A szakértői munkacsoportok nem rendelkeznek döntéshozói jogkörrel, de ajánlásokat terjeszthetnek a vegyes bizottság elé.

               2. MELLÉKLET

               AZ EU–KOREAI KÖZTÁRSASÁG VEGYES BIZOTTSÁG 2/[2016] HATÁROZATA

               (...)

               szakértői munkacsoportok létrehozásáról

               és azok hatáskörének elfogadásáról

               AZ EU–KORAI KÖZTÁRSASÁG VEGYES BIZOTTSÁG

               tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti keretmegállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás), és különösen annak 44. cikkére, valamint a vegyes bizottság eljárási szabályzatának 13. cikkére,

               mivel:

                (1)Annak érdekében, hogy a megállapodás alkalmazási körébe tartozó kulcsfontosságú területeken lehetővé váljon a szakértői szintű eszmecsere, szakértői munkacsoportokat kell felállítani. A felek további megállapodásával mind a szakértői munkacsoportok jegyzéke, mind pedig az egyes szakértői munkacsoportok hatásköre módosítható.

               (2)A vegyes bizottság – eljárási szabályzatának 13. cikke szerint – további szakértői munkacsoportokat hozhat létre, melyek segítik feladatai ellátásában,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               Egyetlen cikk

               Ezennel létrejönnek az A. mellékletben felsorolt szakértői munkacsoportok. A szakértői munkacsoportok hatásköre a B. mellékletben kerül meghatározásra.

               Kelt …, -án/-én.

               az EU–Koreai Köztársaság vegyes bizottság részéről

               az elnök

               A. melléklet

               EU–Koreai Köztársaság vegyes bizottság

               Szakértői munkacsoportok

               (1)az energiaüggyel, a környezetvédelemmel és az éghajlatváltozással foglalkozó szakértői munkacsoport;

               (2)a terrorizmus elleni küzdelemmel foglalkozó szakértői munkacsoport.

               B. melléklet

               Hatáskör
               az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti keretmegállapodás alapján létrehozott szakértői munkacsoportok hatásköre

               1. cikk

               Az egyes szakértői munkacsoportok üléseiken foglalkozhatnak a megállapodás végrehajtásával, a megállapodás alkalmazási körébe tartozó területeken.

               A szakértői munkacsoportok megvitathatják a kétoldalú együttműködés vonatkozó területeivel kapcsolatos témákat vagy konkrét projekteket is.

               Bármelyik fél kérésére egyedi kérdéseket is fel lehet vetni.

               2. cikk

               A szakértői munkacsoportok a vegyes bizottság felügyelete alatt működnek. A szakértői munkacsoportok minden ülés után, az ülést követő 30 naptári napon belül jelentést tesznek és továbbítják az ülés jegyzőkönyvét, valamint következtetéseiket a vegyes bizottság elnökének.

               3. cikk

               A szakértői munkacsoportok a felek képviselőiből állnak.

               A felek egyetértésével a szakértői munkacsoportok üléseikre szakértőket hívhatnak meg és meghallgathatják őket a szakértői munkacsoport ülése napirendjének konkrét pontjai tekintetében.

               4. cikk

               A szakértői munkacsoportok elnökségét a felek felváltva látják el a vegyes bizottság felváltva ellátott elnökségére vonatkozó szabályoknak megfelelően.

               5. cikk

               Az Európai Külügyi Szolgálat és a Koreai Köztársaság külügyminisztériumának egy-egy képviselője közösen gyakorolja a szakértői munkacsoportok titkári tisztségét. A szakértői munkacsoportokat érintő valamennyi közleményt a két titkárhoz kell eljuttatni.

               6. cikk

               A szakértői munkacsoportok a felek megállapodása szerint és valamelyik fél írásos kérelmére szükség esetén bármilyen ügyben összehívhatók. A szakértői munkacsoport minden ülését a felek közötti megállapodás szerinti időben és helyen tartják.

               Az egyik félnek a szakértői munkacsoport ülésének összehívására irányuló kérelmére a másik fél állandó titkára a kérelem kézhezvételétől számított 15 munkanapon belül válaszol.

               Különösen sürgős esetben a két fél egyetértésével a szakértői munkacsoport összehívására rövidebb időn belül is sor kerülhet.

               Az elnököt minden egyes ülést megelőzően tájékoztatni kell a két fél küldöttségének tervezett összetételéről.

               A szakértői munkacsoport üléseit a két titkár együttesen hívja össze.

               7. cikk

               A napirendre felvenni kívánt pontokat a szakértői munkacsoport szóban forgó ülése előtt legalább 15 munkanappal kell megküldeni a titkároknak. A pontokhoz kapcsolódó bármilyen dokumentumot az ülés előtt legalább 10 munkanappal kell megküldeni a titkároknak. A titkárok az ülés előtt legalább 5 munkanappal közlik a napirendtervezetet. A napirend véglegesítésére a felek megállapodásával kerül sor. Kivételes esetekben, a felek egyetértése mellett, további pontok rövidebb időn belül is felvehetők a napirendre.

               8. cikk

               Valamennyi ülésről jegyzőkönyvet kell vezetni.

               Eltérő határozat hiányában a szakértői munkacsoportok ülései nem nyilvánosak.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.6.27.
            COM(2016) 423 final
            2016/0195(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és Kanada kormánya közötti versenyjogi szabályaik alkalmazásáról szóló megállapodás megkötéséről

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  A javaslat a Tanács 2008. október 9-i tárgyalási meghatalmazásán alapul, melynek értelmében a Bizottság felhatalmazást kapott arra, hogy tárgyalásokat kezdjen az EU és Kanada között meglévő együttműködési megállapodás versenypolitikával kapcsolatos kérdéseinek naprakésszé tétele céljából. A tárgyalások célja, hogy a megállapodás olyan rendelkezésekkel egészüljön ki, amelyek lehetővé teszik a két fél versenyhatóságai számára a vizsgálataik során gyűjtött bizonyítékok egymással való megosztását.

                  A Kanadával meglévő együttműködési megállapodás 1999 júniusában született, és akkor még nem tekintették szükségesnek a bizonyítékok felek közötti cseréjét. Időközben az Európai Bizottság és a Kanadai Versenyhivatal közötti kétoldalú együttműködés gyakoribbá és tartalmát tekintve mélyrehatóbbá vált. A hatékony együttműködés jelentős akadályának tekintik azt, hogy nincs lehetőség információcserére a kanadai versenyhatósággal. A meglévő megállapodás javasolt módosításai lehetővé teszik, hogy az Európai Bizottság és a Kanadai Versenyhivatal kicseréljék egymás között a vizsgálataik során szerzett bizonyítékokat. Ez különösen hasznos lesz minden olyan esetben, amikor az állítólagos versenyellenes magatartás a transzatlanti piacot vagy a világpiacot érinti. Számos világszintű vagy transzatlanti kartellnek van kanadai tagja, és Kanadán keresztül a Bizottságnak alkalma nyílik arra, hogy további információkhoz férjen hozzá e kartellek tekintetében.

               •A javaslatnak a szakpolitikai terület jelenlegi rendelkezéseivel való összhangja

                  A nemzetközi versenypolitikai vizsgálatok során manapság bevett gyakorlat a harmadik országok versenyhatóságaival folytatott együttműködés. A Kanadával fennálló megállapodáson kívül az Európai Unió együttműködési megállapodásokat kötött az USA-val, Japánnal, Koreával és Svájccal. A leghaladóbb szemléletű a Svájccal kötött megállapodás, amely már tartalmaz a bizonyítékok cseréjéről szóló rendelkezéseket, és a javasolt frissítés a Kanadával kötött megállapodást is a svájci szintjére emelné.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  A versenypolitikának az a célja, hogy a piacok több előnyhöz juttassák a fogyasztókat, a vállalkozásokat és a társadalom egészét. Ezért a versenypolitika hozzájárul a Bizottság szélesebb célkitűzéseinek eléréséhez, különös tekintettel a munkahelyek, a növekedés és a beruházások előmozdítására. A Bizottság e célkitűzését a versenyszabályok érvényesítése, a szabályok megszegésének szankcionálása és a versenykultúra nemzetközi szintű előmozdítása útján valósítja meg.

                  A javasolt megállapodás javítja majd az Európai Bizottság és a Kanadai Versenyhivatal közötti igazgatási együttműködést. Végső soron az EU és Kanada fogyasztói számára is előnyös, ha jobban feltárható és szankcionálható a versenyszabályok megsértése, ami az elrettentő hatást is erősíti. A versenyszabályok hatékonyabb érvényesítése nyíltabb és jobban versenyző piacokat eredményez, amelyeken a vállalkozások szabadabban versenyeznek érdemeik alapján, ezáltal jólétet és munkahelyeket tudnak teremteni. A fogyasztók is több termékből választhatnak alacsonyabb árakon.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  Az uniós fellépés jogalapja az EUMSZ 103. és 352. cikke. A 103. cikk képezi a 101. és 102. cikk végrehajtásának jogalapját. A 352. cikk a 139/2004/EK tanácsi rendelet (az összefonódás-ellenőrzési rendelet) jogalapja, és a javasolt megállapodás kiterjed az összefonódásokkal kapcsolatos vizsgálatok során folytatott együttműködésre is.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  A kezdeményezés az EUMSZ 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az EU kizárólagos hatáskörébe tartozik, mivel a belső piac működéséhez szükséges versenyszabályokra vonatkozik. A szubszidiaritás elve ezért nem alkalmazandó.

               •Arányosság

                  Az EU nem haladja meg az Európai Bizottság és a Kanadai Versenyhivatal közti nemzetközi együttműködés javítására irányuló szakpolitikai célkitűzés megvalósításához szükséges mértéket. Ez a fokozott igazgatási együttműködés kizárólag az EU és Kanada közöttinemzetközi megállapodás útján valósítható meg.

                  A javasolt megállapodás az Európai Bizottság és a Kanadai Versenyhivatal közötti igazgatási együttműködést szabályozza, és csupán az Európai Bizottság által kezelt ügyekre vonatkozik. A javasolt együttműködés nem érinti a versenyjog tagállamok általi érvényesítését, mivel nem alkalmazandó az általuk kezelt ügyekre.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  A Bizottságnak kifejezett jogi felhatalmazásra van szüksége ahhoz, hogy jogilag védett információt továbbíthasson a Kanadai Versenyhivatalnak. Az egyetértési nyilatkozathoz hasonló „puha” jogi eszköz nem lenne elég ahhoz, hogy felülírja az 1/2003/EK rendelet 28. cikkének és a 139/2004/EK rendelet (az összefonódás-ellenőrzési rendelet) 17. cikkének szakmai titoktartásra vonatkozó rendelkezéseit. A kitűzött cél ezért csak hivatalos nemzetközi megállapodás útján valósítható meg.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan.

               •Konzultációk az érdekelt felekkel

                  A tagállamokat rendszeresen tájékoztatták a tárgyalások előrehaladásáról, és az Európai Parlamentet is tájékoztatták a kezdeményezésről.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  A kezdeményezés a 2008. októberi tanácsi meghatalmazást hajtja végre. A meghatalmazás az 1999. évi megállapodás gyakorlati végrehajtása során a két fél versenyhatóságai által gyűjtött információkon alapul.

               •Hatásvizsgálat

                  Hatásvizsgálatra nem volt szükség. A javasolt megállapodás a tanácsi maghatalmazás utasításait követi, és utóbbi végrehajtására nem volt más lehetőség.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  Tárgytalan.

               •Alapvető jogok

                  A javasolt megállapodás nyelvezetét úgy igazították ki, hogy figyelembe vegye az 1999. évi meglévő megállapodás hatálybalépése óta az európai adatvédelmi jogszabályokban bekövetkezett változásokat. Továbbá, mivel a kicserélendő bizonyítékok személyes adatokat is tartalmazhatnak, részletes adatvédelmi rendelkezéseket foglaltak a megállapodás mellékletébe (C. melléklet).

                  Annak biztosítása érdekében, hogy a védelemhez való jogot mindig tiszteletben tartsák, a megállapodástervezet szerint az információt átadó hatóságnak ellenőriznie kell, hogy az általa küldött információkat csak saját eljárásaiban, saját eljárási jogának és jogosultságainak megfelelően használhatják-e fel (VII. cikk (7) bekezdés).

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A javasolt megállapodásnak nincsenek költségvetési vonzatai.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  Mivel a megállapodás csak a Bizottság és a Kanadai Versenyhivatal közötti igazgatási együttműködést érinti, nem lesz szükség a tagállamok általi végrehajtásra.

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

                  Tárgytalan.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  A tárgyaló felek elvben változatlanul hagyták a meglévő megállapodás szövegét, és azt csupán a jogilag védett információk megvitatása, átadása és felhasználása keretének meghatározásához szükséges rendelkezésekkel egészítették ki. Ahol arra szükség volt, a szöveget a jogalkotási fejleményeknek megfelelően frissítették (új versenypolitikai jogszabályok hatálybalépése, az EUMSZ új számozása), valamint elhagyták az elavult rendelkezéseket. A változások a megállapodás hatálybalépése óta az európai adatvédelmi jogszabályok terén végbement fejleményeket is tükrözik.

                  Az I. cikk f) pontja meghatározza a „vizsgálati eljárás során szerzett információk” fogalmát, amelyek az újonnan megállapított információcsere-mechanizmus tárgyát képezik majd.

                  A VII. cikk meghatározza az információátadás körülményeit és feltételeit.

               A felek megoszthatják egymással nézeteiket és megvitathatják egymással a vizsgálati eljárás során szerzett információkat (VII. cikk (2) bekezdés).

               Ha mindkét hatóság ugyanazon vagy kapcsoló magatartások kapcsán folytat vizsgálatot, átadhatják egymásnak a már birtokukban lévő, vizsgálati eljárás során szerzett információkat, a másik hatóság kérésére, bizonyítékként való esetleges felhasználás céljából (VII. cikk (4) bekezdés).

               A felek semmilyen esetben sem adhatnak át olyan bizonyítékot, amelyet a felek vonatkozó jogszabályai szerint jogok vagy jogosultságok védenek (pl. az önvádra kötelezés tilalma vagy ügyvédi titoktartási kötelezettség, VII. cikk (7) bekezdés), vagy amelyeket a bírság alóli mentesség vagy engedékenység hatálya alá tartozó eljárásaik során szereztek (kivéve, ha az információkat szolgáltató fél ehhez beleegyezését adja) (VII. cikk (9) bekezdés).

               Az információ továbbítására vonatkozó határozat minden esetben a továbbító hatóság mérlegelési jogkörébe tartozik; arra nincs jogi kötelem (VII. cikk (8) bekezdés).

                  A VIII. cikk rögzíti a titoktartási kötelezettségeket és azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén a fogadó fél felhasználhatja a VII. cikk szerint átadott információkat:

               A megvitatott vagy kézhez kapott információkat bizalmasan kezelik, és csak korlátozott körülmények esetén tehetik őket közzé (VIII. cikk (2) bekezdés).

               A VIII. cikk rögzíti, hogy a az információkat a fogadó hatóság csak a kérelemben megjelölt célra, valamint a versenyszabályok alkalmazása céljából használhatja fel (VIII. cikk (8) bekezdés).

               A (Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i) 1/2003/EK tanácsi rendelet szabályai szerint a Bizottság nem adhat át olyan információt tagállami versenyhatóságoknak, melynek egyénekkel szembeni potenciális felhasználása szabadságvesztést eredményezhet. Mivel Kanada kartellekre vonatkozó büntetőjogi érvényesítési rendszerrel rendelkezik, alapvetően fontos volt annak biztosítása, hogy a megállapodás ne mutasson túl az Európai Unió versenyhatóságai közötti információcsere szabályain. A megállapodástervezet ezért úgy rendelkezik, hogy a megállapodás alapján átadott információk nem használhatók fel egyénekkel szemben szabadságvesztés elrendeléséhez (VIII. cikk (9) bekezdés).

               Mivel az átadásra kerülő információk személyes adatokat is tartalmazhatnak, a VIII. cikk (5) bekezdése és a C. melléklet részletes rendelkezéseket tartalmaz a személyes adatok védelméről.

                  A IX. cikk kimondottan az EU-ra alkalmazandó, és a dokumentumoknak a Bizottság és a tagállamok nemzeti versenyhatóságai, valamint a Bizottság és az EFTA Felügyeleti Hatóság közötti átadását szabályozza.

                  Bár a megállapodás meglévő szerkezete érintetlen maradt, a változások nagy száma miatt nem lett volna praktikus a változásokat felsoroló, „módosító megállapodást” összeállítani. Ezért technikailag új megállapodás elfogadására lesz szükség, amely nem csupán módosítja a meglévő megállapodást, hanem annak helyébe lép. A XIV. cikk (5) bekezdése ezért arról rendelkezik, hogy a javasolt megállapodás a meglévő 1999. évi megállapodás helyébe lép.

               2016/0195 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió és Kanada kormánya közötti versenyjogi szabályaik alkalmazásáról szóló megállapodás megkötéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 103. és 352. cikkére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdése a) pontjának v. alpontjával,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

               mivel:

               (1)A […] 20XX/XXX tanácsi határozat
                  1
                alapján […]-án/-én aláírták az Európai Unió és Kanada kormánya közötti versenyjogi szabályaik alkalmazásáról szóló megállapodást.

               (2)A megállapodást jóvá kell hagyni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió és Kanada kormánya közötti versenyjogi szabályaik alkalmazásáról szóló megállapodást a Tanács az Európai Unió nevében jóváhagyja.

               A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

               2. cikk

               A megállapodás XIV. cikkében előírt értesítést az Unió nevében a Tanács elnöke teszi meg
                  2
               .

               3. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben,

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  A Tanács […]-i (EU) XXXX/XX határozata az Európai Unió és Kanada kormánya közötti versenyjogi szabályaik alkalmazásáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról (HL L .......).

                     (2)
                  A megállapodás hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszi közzé.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.6.27.
            COM(2016) 423 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Európai Unió és Kanada kormánya közötti versenyjogi szabályaik alkalmazásáról szóló megállapodás megkötéséről

               MELLÉKLET

               a következőhöz:

               Javaslat
                  A Tanács határozata

               az Európai Unió és Kanada kormánya közötti versenyjogi szabályaik alkalmazásáról szóló megállapodás megkötéséről

               Megállapodás az Európai Unió és Kanada kormánya között a versenyjogi szabályaik alkalmazásáról

               Egyrészről AZ EURÓPAI UNIÓ, valamint másrészről KANADA KORMÁNYA (a továbbiakban: Kanada) (a továbbiakban együttesen: a felek):

               figyelembe véve a közöttük fennálló szoros gazdasági kapcsolatokat;

               felismerve, hogy a világgazdaság szereplői, így a felek gazdasága is egyre inkább kölcsönösen összekapcsolódnak;

               tudomásul véve, hogy a felek osztják azt az álláspontot, hogy az érintett piacaik hatékony működtetése és kereskedelmi kapcsolataik szempontjából fontos szerepe van a versenyjogi szabályok következetes és hatékony érvényesítésének;

               megerősítve elkötelezettségüket aziránt, hogy együttműködés révén előmozdítsák versenyjogi szabályaik következetes és hatékony érvényesítését, valamint – adott esetben – az ilyen jogszabályok alkalmazásának egymás közötti összehangolását;

               tudomásul véve, hogy jogérvényesítési tevékenységük összehangolása következtében egyes esetekben a felek adott versenyjogi követelményei hatékonyabban megvalósulhatnak, mint ezt a felek önálló jogérvényesítési tevékenysége lehetővé tenné;

               elismerve a felek elkötelezettségét arra nézve, hogy gondosan értékeljék egymás fontos érdekeit versenyjogi szabályaik alkalmazása területén, és hogy mindent megtegyenek ezeknek az érdekeknek az összeegyeztetése érdekében;

               tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet 1995. július 27-én és 28-án a tagállamoknak a nemzetközi kereskedelmet érintő korlátozó jellegű üzleti magatartások tekintetében folytatott együttműködésről elfogadott ajánlására, valamint

               tekintettel a Kanada és az Európai Közösségek között 1976. július 6-án elfogadott gazdasági együttműködési megállapodásra, az Európai Közösségek és Kanada közötti kapcsolatokról 1990. november 22-én elfogadott nyilatkozatra, valamint a Kanada és az EU közötti kapcsolatokról, úgyszintén az ehhez tartozó cselekvési tervre vonatkozó, 1996. december 17-én elfogadott közös politikai nyilatkozatra,

               felismerve, hogy a fokozott információcsere – ideértve a felek vizsgálati eljárásai során szerzett információk megosztását – javítja majd az együttműködést, és hozzájárul az egyes felek versenyjogának hatékony és eredményes érvényesítéséhez;

               felismerve a felek – jogszabályaikban is tükröződő – közös értékeit a személyes adatok védelme tekintetében, valamint hogy a felügyeletet független közigazgatási szerv, Kanada által pedig – Kanadában nem jelenlévő személyek érintettsége esetén – adminisztratív eszközök útján létrehozott hatóság fogja ellátni,

               A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

               I. Célkitűzés és fogalommeghatározások

               1. E megállapodás célja, hogy előmozdítsa a felek versenyhatóságai közötti együttműködést és összehangolást, csökkentve a felek versenyjogi szabályainak alkalmazása során közöttük felmerülő eltérések lehetőségét, illetve azok hatásait.

               2. E megállapodásban:

               (a) „versenyellenes tevékenység”: olyan magatartás vagy ügylet, amely az egyik fél versenyjogi szabályai szerint büntetéssel, tilalommal vagy más kártérítési kötelezettséggel járhat;

               (b) „tagállam illetékes hatósága” a tagállamnak az A. mellékletben meghatározott hatósága. Az A. mellékletet az Európai Unió bármikor kiegészítheti vagy módosíthatja. Az újonnan felvett hatóság bármilyen tájékoztatását megelőzően, Kanadát írásban tájékoztatni kell az ilyen kiegészítésről vagy módosításról;

               (c) „versenyhatóság” és „versenyhatóságok”:

               (i) Kanadában a Versenytörvény (R.S.C. 1985, c. C-34, a továbbiakban: Versenytörvény) alapján kinevezett versenybiztos,

               (ii) az Európai Unióban az Európai Bizottság, az Európai Unió versenyjogi szabályai szerinti hatáskörrel;

               (d) „versenyjog vagy jogszabályok”:

               (i) Kanadában a Versenytörvény, kivéve e törvény 52–62. szakaszát és VII.1. részét, valamint az annak keretébe tartozó jogszabályok;

               (ii) az Európai Unióban az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101., 102. és 105. cikke, a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: az összefonódás-ellenőrzési rendelet, EU HL L 24., 2004.1.29., 1. o.), – azok végrehajtási rendeletei, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (a továbbiakban: EGT-megállapodás) (EU HL L 1., 1994.1.3., 3. o.) 53. és 54. cikke, amikor az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. és 102. cikkével összefüggésben alkalmazzák, és végrehajtási rendeleteik,

               valamint ezek módosításai, továbbá azok a jogszabályok és rendeletek, amelyek tekintetében a felek kölcsönösen írásban megegyeznek arról, hogy e megállapodás alkalmazásában „versenyjognak” minősülnek;

               (e) „jogérvényesítési tevékenység(ek)”: a versenyjog bármilyen alkalmazása a fél versenyhatósága által végzett vizsgálat vagy eljárás keretében;

               (f) „vizsgálati eljárás során szerzett információ”:

               (i) Kanada esetében a Versenytörvény 11., 15., 16., és 114. szakasza alapján szerzett információ; és

               (ii) az Unió esetében olyan információ, amely a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet
                  1
                (EU HL L 1., 2003.1.4., 1. o.) (a továbbiakban: az 1/2003/EK rendelet) 18. cikke szerinti információkérésre nyújtott információ, az 1/2003/EK rendelet 19. cikke szerinti szóbeli nyilatkozatokból és a Bizottság által, illetve a Bizottság nevében az 1/2003/EK rendelet 20., 21. vagy 22. cikke szerint végzett vizsgálatokból eredő információ, vagy a 139/2004/EK rendelet alkalmazásának eredményeként szerzett információ;

               (g) „bírság alóli mentességre vonatkozó kérelem vagy engedékenységre vonatkozó kérelem során szerzett információ”:

               (i) Kanada esetében a kérelmezők által, a büntetőeljárás tárgyalási szakaszában, bírság alóli mentessé iránti kérelem vagy az ügyészség igazgatója általi ítélkezés során engedékenység iránti kérelem kapcsán a versenyhatósághoz benyújtott információk; és

               (ii) az Európai Unió részéről a kartellügyek esetében a bírságok alóli mentességről és a bírságok csökkentéséről szóló bizottsági közlemény szerint szerzett információk (EU HL C 298., 2006.12.8., 17. o.).

               (h) „vitarendezési eljárás során szerzett információ”: az Európai Unió esetében a Bizottság által az EK-Szerződés 81. és 82. cikke alapján folytatott eljárásokról szóló, 2004. április 7-i 773/2004/EK bizottsági rendelet
                  2
                (EU HL L 123., 2004.4.27., 18. o.) 10a. cikke szerint szerzett információ;

               (i) „személyes adat”: az azonosított vagy azonosítható természetes személyre (érintettre) vonatkozó, bármely formában rögzített információ.

               3. Ebben a megállapodásban valamely fél versenyjogának meghatározott rendelkezésére vonatkozó bármely hivatkozást úgy kell értelmezni, hogy az az adott rendelkezés későbbi módosítására, valamint bármely, helyébe lépő rendelkezésre is vonatkozik.

               II. Értesítés

               1. Az e cikkben, valamint a IX. cikkben előírt módon a felek értesítik egymást jogérvényesítési tevékenységükről, amennyiben azok a másik fél jelentős érdekeit érinthetik.

               2. A másik fél jelentős érdekeit esetlegesen érintő és ezért rendesen értesítést igénylő körülménynek tekinthetők az alábbi jogérvényesítési tevékenységek:

               (i) azok, amelyek a másik fél jogérvényesítési tevékenységei tekintetében jelentősek;

               (ii) azok, amelyek egészben vagy részben a másik fél területén kifejtett versenyellenes tevékenységgel járnak, ide nem értve az összeolvadásokat vagy felvásárlásokat;

               (iii) azok, amelyek olyan magatartással járnak, amelyről feltehető, hogy azt a másik fél vagy annak tartománya, illetve a tagállamok igényelték, ösztönözték vagy jóváhagyták;

               (iv) azok, amelyek olyan összeolvadással vagy felvásárlással járnak, amelyben:

               –az ügyletben részt vevő egy vagy több fél, illetve

               –olyan társaság gyakorol irányítást az ügyletben részt vevő egy vagy több fél felett, amelyet

               olyan társaság, amelyet a másik fél vagy annak tartománya, illetve a tagállamok joga alapján hoztak létre vagy szerveztek;

               (v) azok, amelyek során a versenyhatóság olyan jogorvoslatot alkalmaz vagy igényel, amelynek következtében szükségessé válik, hogy a másik fél területén valamely magatartást írjanak elő vagy tiltsanak meg; vagy

               (vi) azok, amelyek során az egyik fél olyan információt kér, amely a másik fél területén férhető hozzá.

               3. E cikk alapján a szokásos értesítést haladéktalanul meg kell tenni azt követően, hogy a versenyhatóság tudomást szerez az értesítés tárgyát képező körülmények fennállásáról, és annak minden esetben meg kell felelnie e cikk (4)–(7) bekezdésében foglalt előírásoknak.

               4. Összeolvadások és felvásárlások esetén fennálló, értesítést igénylő körülmények tekintetében értesíteni kell a másik felet:

               (a) az Európai Unió esetében akkor, amikor a 139/2004/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése szerinti értesítés megjelenik a Hivatalos Lapban; és

               (b) Kanada esetében legkésőbb akkor, amikor versenyhatósága írásos kérelmet nyújt be eskü alatt vagy egyébként megerősített információ iránt, vagy a versenytörvény 11. szakasza szerinti utasítást kap az ügylet tekintetében.

               5. (a) Amennyiben a fél versenyhatósága azt igényli egy személytől, hogy az olyan információt, dokumentumokat vagy más adatokat szolgáltasson, amelyek a másik fél területén lelhetők fel, vagy az eljárásban tanúként kíván meghallgatni, illetve személyesen megkérdezni egy olyan személyt, aki a másik fél területén tartózkodik, akkor legkésőbb az igény bejelentésével egy időben értesítést kell küldeni a másik félnek.

               (b) Az e bekezdés a) pontja szerinti értesítést annak ellenére meg kell tenni, hogy az információkérés alapjául szolgáló jogérvényesítési tevékenységről szóló értesítésre előzetesen sor került a II. cikk (1)–(3) bekezdése alapján. Mindazonáltal nincs szükség külön értesítésre a jogérvényesítési tevékenység során ugyanazon személytől származó későbbi információkérések esetén, kivéve, ha az értesített fél erre igényt tart, vagy az információt kérő fél az értesített fél fontos érdekeit érintő új tényekről szerez tudomást.

               6. Értesítést igénylő körülmények fennállása esetén az alábbi esetekben az értesítést úgy kell megtenni, hogy a másik félnek elegendő idő álljon rendelkezésére álláspontja kialakítására:

               (a) az Európai Unió esetében

               (i) amennyiben versenyhatósága összefonódással kapcsolatos eljárás indításáról dönt a 139/2004/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja alapján;

               (ii) összeolvadások és felvásárlások kivételével más ügyekben a kifogásközlés megtételével; vagy

               (iii) döntés vagy egyezség elfogadása esetén;

               (b) Kanada esetében,

               (i) a Versenyjogi Döntőbírósághoz benyújtott kérelem esetén;

               (ii) büntetőeljárás kezdeményezése esetén; vagy

               (iii) amennyiben az ügy rendezésére kötelezettségvállalással vagy elrendelt egyezséggel kerül sor.

               7. (a) A felek értesítik egymást abban az esetben, ha versenyhatóságuk beavatkozóként vagy más módon szabályozási vagy bírósági eljárásban vesz részt, amennyiben a beavatkozás vagy részvétel során felmerült kérdések a másik fél jelentős érdekeit érinthetik. Az e bekezdés alapján tett értesítés csak az alábbi esetekre vonatkozik:

               (i) a nyilvános szabályozási vagy bírósági eljárásokra; valamint

               (ii) a nyilvános és az alaki eljárási követelményeknek megfelelő beavatkozásra vagy részvételre.

               (b) Az értesítést a beavatkozáskor vagy részvételkor, illetve azt követően haladéktalanul meg kell tenni.

               8. Az értesítésnek kellően részletesnek kell lennie ahhoz, hogy az értesített fél előzetesen értékelni tudja a jogérvényesítési tevékenység saját jelentős érdekeire gyakorolt hatását. Az értesítésnek tartalmaznia kell – a nemzeti jogi követelmények függvényében – az érintett természetes és jogi személyek nevét és címét, a vizsgálat tárgyát képező tevékenységek megjelölését és a vonatkozó jogi előírásokat.

               9. Az e cikk alapján tett értesítéseket a IX. cikknek megfelelően kell közölni.

               III. Konzultációk

               1. Bármelyik fél kezdeményezhet konzultációkat ezzel a megállapodással összefüggő bármely kérdéssel kapcsolatban. A konzultáció iránti kérelemben meg kell jelölni a kérelem indokait és azt, hogy van-e olyan eljárási határidő vagy egyéb a konzultáció sürgősségét igénylő megszorítás. A felek vállalják, hogy ilyen kérelem esetén haladéktalanul készen állnak a konzultációra, és törekednek arra, hogy olyan eredményt érjenek el, amely megfelel az ebben a megállapodásban előírt alapelveknek.

               2. Az (1) bekezdés alapján folytatott konzultációk során mindkét fél versenyhatósága:

               (a) az e megállapodásban foglalt alapelvek figyelembevételével gondosan megvizsgálja a másik fél előterjesztéseit, és készen áll a másik fél számára magyarázattal szolgálni arról, hogy milyen konkrét eredményekkel jár az alapelvek adott ügyre történő alkalmazása; és

               (b) minden jogszerűen megadható információt megad  a másik versenyhatóságnak, hogy a lehető legszélesebb körű eszmecserét mozdítsa elő egy adott tranzakció érintett szempontjairól.

               IV. A jogérvényesítési tevékenységek összehangolása

               1. Mindkét fél versenyhatósága segíti a másik fél versenyhatóságát annak jogérvényesítési tevékenységeiben, a segítséget nyújtó fél jogszabályaival és jelentős érdekeivel összeegyeztethető módon.

               2. Azokban az esetekben, amikor mindkét fél versenyhatósága érdekelt az egymással összefüggő helyzetekben alkalmazandó jogérvényesítési tevékenységekben, a felek megegyezhetnek abban, hogy kölcsönös érdekükben áll jogérvényesítési tevékenységeik összehangolása. Annak vizsgálata során, hogy az adott jogérvényesítési tevékenységek egészben vagy részben történő összehangolása szükséges-e, mindkét fél versenyhatósága figyelembe veszi – többek között – az alábbi tényezőket:

               (i) az ilyen összehangolás hatásait a felek versenyhatóságainak azon képességére, hogy jogérvényesítési tevékenységeik elérjék céljukat;

               (ii) a felek versenyhatóságainak tényleges képességét arra nézve, hogy beszerezzék a jogérvényesítési tevékenységek megvalósításához szükséges információkat;

               (iii) azt, hogy a felek versenyhatóságai milyen mértékben képesek biztosítani az érintett versenyellenes magatartások elleni megelőző jellegű vagy tartós jogorvoslatot;

               (iv) a források hatékonyabb kihasználásának lehetőségét; és

               (v) a jogérvényesítési tevékenységekkel érintett személyekkel kapcsolatos költségek lehetséges csökkentését.

               3. (a) A felek versenyhatóságai összehangolhatják jogérvényesítési tevékenységeiket azáltal, hogy megállapodnak e tevékenységek időbeli ütemezésében egy adott ügy tekintetében, miközben saját jogszabályaikat és fontos érdekeiket teljes mértékben tiszteletben tartják. Az ilyen összehangolás a felek versenyhatóságainak megegyezése szerint azt eredményezheti, hogy – céljaik elérését szem előtt tartva – az egyik vagy mindkét fél versenyhatósága végez jogérvényesítési tevékenységet.

               (b) Az összehangolt jogérvényesítési tevékenységek során mindkét fél versenyhatósága arra törekszik, hogy a másik fél jogérvényesítési céljai is a lehető legnagyobb mértékben megvalósuljanak.

               (c) A felek bármikor értesíthetik egymást arról, hogy az összehangolt tevékenységet korlátozni vagy megszüntetni szándékoznak, és önállóan kívánják jogérvényesítési tevékenységeiket végezni ennek a megállapodásnak az egyéb rendelkezéseire is figyelemmel.

               V. Együttműködés az egyik fél területén a másik fél érdekeinek sérelmére folytatott versenyellenes tevékenység esetében

               1. A felek megállapítják, hogy előfordulhatnak olyan versenyellenes tevékenységek az egyik fél területén, amelyek – azon túl, hogy sértik a fél versenyjogi szabályait – hátrányosan érintik a másik fél jelentős érdekeit is. A felek megegyeznek, hogy az ilyen jellegű versenyellenes tevékenységekkel szembeni fellépés mindkettőjük érdeke.

               2. Amennyiben az egyik fél alapos okkal feltételezi, hogy a másik fél területén megvalósuló versenyellenes tevékenységek hátrányosan érintik vagy érinthetik jelentős érdekeit, akkor kérheti, hogy a másik fél versenyhatósága kezdeményezzen megfelelő jogérvényesítési tevékenységeket. A kérelemnek a lehető legrészletesebben meg kell határoznia a versenyellenes tevékenységek természetét és a kérelmező fél érdekeire gyakorolt hatását, valamint fel kell ajánlania olyan további információkat és más együttműködést, amelyeket a kérelmező fél versenyhatósága nyújtani képes.

               3. A megkeresett fél köteles konzultálni a megkereső féllel, a megkeresett fél versenyhatósága pedig alaposan és együttműködésre készen köteles megvizsgálni a kérelmet, hogy eldöntse, kezdeményezzen-e vagy sem, illetve terjesszen-e ki jogérvényesítési tevékenységeket a megkeresésben megjelölt versenyellenes tevékenységek vonatkozásában. A megkeresett fél versenyhatósága döntéséről és annak indokairól haladéktalanul tájékoztatja a másik felet. jogérvényesítési tevékenységek kezdeményezése esetén a megkeresett fél versenyhatósága a jelentős fejleményekről és a jogérvényesítési tevékenységek eredményéről tájékoztatja a megkereső felet.

               4. E cikk egyik rendelkezése sem korlátozza a megkeresett fél versenyhatóságát abban, hogy a rá vonatkozó versenyjogi szabályok és jogérvényesítési elvek szerint a megkeresésben megjelölt versenyellenes tevékenységek tekintetében jogérvényesítési tevékenységeket végezzen vagy azoktól eltekintsen, a megkereső fél versenyhatóságát pedig nem akadályozza abban, hogy jogérvényesítési tevékenységeket végezzen az ilyen versenyellenes tevékenységek tekintetében.

               VI. Konfliktusmegelőzés

               1. Saját jogszabályainak keretei között és saját jelentős érdekeinek szem előtt tartásával mindkét fél – e megállapodásnak az I. cikkben meghatározott rendeltetését figyelembe véve – a másik fél jelentős érdekeit a versenyjog érvényesítésére irányuló tevékenységek minden szakaszában körültekintően mérlegeli, ideértve a vizsgálat vagy eljárás kezdeményezésére irányuló döntéseket, a vizsgálat vagy eljárás tárgyának meghatározására vonatkozó döntéseket, valamint meghatározza az egyes ügyekben kiszabott jogkövetkezményeket vagy büntetéseket.

               2. Amennyiben felmerül, hogy az egyik fél jogérvényesítési tevékenységei hátrányosan érinthetik a másik fél jelentős érdekeit, mindkét fél – a fenti alapelvekkel összhangban – mindent megtesz annak érdekében, hogy megfelelően érvényesüljenek a felek egymással szemben álló érdekei, és ennek során mindkét fél minden figyelembe vehető tényezőt mérlegel, ideértve:

               (i) az egyik fél területén megvalósuló versenyellenes tevékenységek viszonylagos jelentőségét a másik fél területén megvalósuló tevékenységekkel történő összehasonlításban;

               (ii) a versenyellenes tevékenységek az egyik fél fontos érdekeire gyakorolt hatásainak viszonylagos jelentőségét és valószínűsíthetőségét a másik fél jelentős érdekeire gyakorolt hatásukkal történő összehasonlításban;

               (iii) a versenyellenes tevékenységet megvalósítók részéről tapasztalható-e olyan célzat, hogy hatást gyakoroljanak a jogérvényesítő fél területén a fogyasztókra, szállítókra vagy versenytársakra;

               (iv) milyen szintű az összeütközés vagy megfelelés a jogérvényesítési tevékenységek és a másik fél jogszabályai vagy kinyilvánított gazdasági célkitűzései között, ideértve azokat, amelyeket megjelölt a vonatkozó versenyjogi szabályainak alkalmazása során vagy az azok alapján hozott döntésekben;

               (v) magánszemélyek – akár természetes, akár jogi személyek – alanyai lesznek-e a felek összeütköző követelményeinek;

               (vi) léteznek-e olyan megalapozott elvárások, amelyeket a jogérvényesítési tevékenységek megerősítenek vagy meghiúsítanak;

               (vii) a szóban forgó vagyontárgyak elhelyezkedése;

               (viii) a hatékonyság érdekében milyen mértékben szükséges az, hogy a másik fél területén alkalmazzanak jogorvoslatot;

               (ix) szükséges-e, hogy minimalizálják a másik fél fontos érdekeire gyakorolt negatív hatásokat, különös tekintettel a másik fél területén jelentkező versenyellenes hatásokkal szembeni jogorvoslat alkalmazására; és

               (x) milyen mértékű hatást gyakorolnak a másik fél azonos személyeket érintő jogérvényesítési tevékenységére, ideértve az ilyen tevékenységekből eredő ítéleteket vagy kötelezettségvállalásokat is.

               VII. Eszmecsere és információátadás

               1. Az e megállapodás I. cikkében meghatározott alapelvek szerint a felek egyetértenek abban, hogy közös érdekük megosztani egymással nézeteiket, valamint – az e cikkben, továbbá a VIII. és XI. cikkben foglaltak szerint – megvitatni és átadni egymásnak információikat vonatkozó versenyjogszabályaik hatékony alkalmazásának elősegítése, valamint egymás jogérvényesítési elveinek és tevékenységeinek jobb megismerése érdekébent.

               2. A felek versenyhatóságai szükség szerint megoszthatják egymással nézeteiket és megvitathatják egymással az e megállapodás szerint biztosított együttműködés és koordináció végrehajtásához szükséges, birtokukban lévő információkat, ideértve a vizsgálati eljárás során szerzett információkat is.

               3. A versenyhatóságok továbbíthatják egymásnak a birtokukban lévő információkat, amennyiben az információt nyújtó egyén vagy vállalkozás írásban kifejezett beleegyezését adta. Amennyiben a versenyhatóság birtokában lévő információk személyes adatokat tartalmaznak, ezek az adatok csak abban az esetben adhatók át, ha mindkét versenyhatóság ugyanazon vagy kapcsolódó magatartás vagy ügylet kapcsán folytat vizsgálatot.

               4. A (3) bekezdésben említett beleegyezés hiányában a versenyhatóság csak abban az esetben adhatja át a másik versenyhatóságnak annak kérésére a vizsgálati eljárás során szerzett információkat, ha:

               (a) az információ már a birtokában van; és

               (b) az információ olyan vizsgálatra vonatkozik, amelyet ugyanazon vagy kapcsolódó magatartás vagy ügylet kapcsán folytat mindkét versenyhatóság.

               5. A 4. cikkben említett kérelmet írásban kell benyújtani, és tartalmaznia kell azon jogérvényesítési tevékenység tárgyának általános leírását és a tevékenység jellegét, amelyre a kérelem vonatkozik, továbbá az esetlegesen érintett jogi rendelkezéseket.

               6. A (4) bekezdésben említett kérelmet átvevő versenyhatóság a kérelmet benyújtó versenyhatósággal konzultálva meghatározza, hogy a birtokában lévő mely információk relevánsak és továbbíthatók.

               7. E cikk (2), (3) és (4) bekezdésétől függetlenül valamely fél versenyhatósága nem osztja meg nézeteit, és nem vitatja meg vagy adja át a vizsgálati eljárás során szerzett információkat, ha ezen információknak a végrehajtási tevékenység során történő felhasználását tiltják a fél jogszabályai alapján biztosított eljárási jogok és jogosultságok, ideértve a következőket is:

               (a) az önvádra kötelezés tilalma; és

               (b)

               (i) Kanada esetében az ügyvéd-ügyfél titoktartási kötelezettség; és

               (ii) az Európai Unió esetében az ügyvédi titoktartási kötelezettség.

               8. Egyik versenyhatóság sem kötelezhető arra, hogy információkat adjon át a másik versenyhatóságnak, különösen, ha ez az információközlés nem összeegyeztethető a fél fontos érdekeivel, vagy ha a kérelem időpontjában nem áll rendelkezésre elegendő forrás.

               9. A versenyhatóság nem osztja meg nézeteit, és nem vitatja meg vagy adja át a bírság alóli mentesség iránti kérelem vagy engedékenység iránti kérelem során szerzett információkat, vagy az Európai Unió esetében a vitarendezési eljárás során szerzett információkat, kivéve, ha az információkat szolgáltató egyén vagy vállalkozás ehhez kifejezett írásos beleegyezését adja a versenyhatóságnak.

               10. Amennyiben egy versenyhatóság tudomására jut, hogy valamely e cikk értelmében továbbított dokumentum helytelen információkat tartalmaz, az ésszerűen lehetséges legrövidebb időn belül értesíti erről a másik versenyhatóságot, és az a versenyhatóság korrekciós intézkedéseket tesz.

               11. Az e megállapodás alapján átadott vagy cserélt bármilyen információ átadására közvetlenül a versenyhatóságok között sor kerülhet.

               12. Amennyiben ellentmondás tapasztalható a minősített adatok átadásával vagy cseréjével kapcsolatos, Kanada és az Európai Unió között a minősített adatok cseréjére és védelmére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodás alapján létrejött megállapodás vagy intézkedés tekintetében, e megállapodás rendelkezései az irányadóak.

               VIII. Titoktartás és információhasználat

               1. A felek eltérő megegyezésének hiányában mindkét fél jogszabályai keretein belül a lehető legnagyobb mértékben arra törekszenek, hogy megőrizzék a részükre a másik fél által e megállapodás keretében bizalmasan átadott bármely információ titkosságát, ideértve azt is, hogy információ iránti kérelmet adtak át vagy kaptak.

               2. Az egyes felek versenyhatóságai a jogszabályaik biztosította lehető legnagyobb mértékben megakadályozzák bármely harmadik fél (1) bekezdésben említett információk átadására vonatkozó igényének teljesülését, kivéve a versenyhatóság e megállapodás szerinti jogérvényesítési tevékenységét célzó kérelmek esetében, hacsak ez az átadás nem:

               (a) olyan egyének vagy vállalkozások részére történik, amelyekre annak a félnek a versenyjoga szerinti jogérvényesítési tevékenység irányul, amelynek versenyhatósága az információt kapta, és akik ellen az információ felhasználható, ha annak a félnek a jogszabályai előírják az ilyen átadást;

               (b) bírósági felülvizsgálati eljárás során bíróságok részére történik, szükség esetén; vagy

               (c) a fél joga szerint elengedhetetlen a dokumentumokhoz való hozzáférés alapvető jogának gyakorlásához.

               3. Az (1) bekezdésben említett információközléskor az információt átvevő versenyhatóság biztosítja, hogy az üzleti titkok az adott fél alkalmazandó jogszabályainak megfelelő lehető legnagyobb mértékű védelemben részesülnek.

               4. Ha a másik versenyhatóság által e megállapodás keretében átadott, az (1) bekezdésben említett, információ közzétételét jogszabály írja elő, az információt átvevő versenyhatóság ésszerű időn belül tájékoztatja a másik versenyhatóságot e közzétételről.

               5. Személyes adatok átadása esetén a C. mellékletben rögzített elvek alkalmazandók.

               6. E megállapodás keretében valamely féllel megvitatott vagy valamely fél versenyhatósága részére átadott információ – eltekintve a II. cikk alapján átadott információtól – csak az adott fél versenyjogszabályainak érvényesítése céljából használható fel. A II. cikk alapján átadott információ kizárólag e megállapodás céljaira használható fel.

               7. A vizsgálati eljárás során szerzett és e megállapodás szerint a másik versenyhatósággal megvitatott, illetve annak továbbított információkat a kérelmező versenyhatóság csak a célból használhatja fel, hogy ugyanazon vagy kapcsolódó magatartást, illetve ügyletet illetően saját versenyjogi szabályait végrehajtassa.

               8. A VII. cikk (4) bekezdése szerint továbbított információt a kérelmező versenyhatóság csak a VII. cikk (4) bekezdése szerinti kérelemben meghatározott célokra használja fel.

               9. Az e megállapodás szerint átadott információ nem használható fel egyének elleni szabadságvesztéssel járó büntetés kiszabásához.

               10. Bármely versenyhatóság kérheti, hogy az e megállapodás alapján általa szolgáltatott információt kizárólag az általa meghatározott feltételek és kikötések szerint használják fel. Az átvevő versenyhatóság a továbbító versenyhatóság előzetes beleegyezése nélkül nem használja fel az információt az említett feltételekkel ellentétes módon.

               11. Amennyiben az egyik versenyhatóság tudomást szerez arról, hogy minden igyekezete ellenére véletlenül információt használtak fel vagy fedtek fel e cikkel ellentétes módon, az említett versenyhatóság haladéktalanul értesíti a másik versenyhatóságot. A versenyhatóságok haladéktalanul konzultálnak az ilyen felhasználás vagy felfedés által okozott károk minimalizálását, valamint az ilyen helyzetek újabb bekövetkeztének megakadályozását célzó lépésekről.

               IX. Az európai uniós tagállamok versenyhatóságai és az EFTA Felügyeleti Hatóság tájékoztatása

               1. Az Európai Bizottság

               (a) a kanadai versenyhatóságnak küldött értesítést követően tájékoztatja azon tagállam illetékes hatóságait, amelynek fontos érdekeit érintik a kanadai versenyhatóság által a II. cikk szerint az Európai Bizottságnak küldött értesítések;

               (b) a kanadai versenyhatóságokkal való konzultációt követően tájékoztatja azon tagállam illetékes hatóságait, amelynek fontos érdekeit érinti a IV. és V. cikk szerinti jogérvényesítési tevékenységekkel kapcsolatos együttműködés és koordináció, az ilyen együttműködésről vagy koordinációról;

               (c) csak olyan információt tehet közzé, amelyet a kanadai hatóság a VII. cikk alapján adott át:

               (i) a tagállamok illetékes hatóságainak az 1/2003/EK rendelet 11. és 14. cikke, valamint a 139/2004/EK rendelet 19. cikke szerinti kötelezettségei teljesítése érdekében; és

               (ii) az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EGT-megállapodás felügyeleti hatóságok közötti együttműködésről szóló 23. jegyzőkönyvének 6. és 7. cikke szerinti kötelezettségei teljesítése érdekében.

               2. Az Európai Bizottság gondoskodik arról, hogy az e cikk (1) bekezdése szerint a tagállamok illetékes hatóságainak vagy az EFTA Felügyeleti Hatóságnak megküldött információkat –kivéve a nyilvánosan elérhető információkat – kizárólag az európai uniós versenyjog Európai Bizottság általi érvényesítésének céljára használják, és azokat a kanadai versenyhatóság kifejezett írásbeli hozzájárulása nélkül ne szolgáltassák ki harmadik fél számára

               X. Féléves találkozók

               1. Annak érdekében, hogy a jogérvényesítési tevékenységeiket érintő együttműködést és azok összehangolását szolgáló közös érdekeiket előmozdítsák, a felek versenyhatóságainak illetékes tisztviselői évente két alkalommal, illetve a felek versenyhatóságai közötti megegyezés szerinti időben találkozót tartanak abból a célból, hogy: (a) információt cseréljenek aktuális jogérvényesítési tevékenységeikről és prioritásaikról; (b) információt cseréljenek a közös érdeklődésre számot tartó gazdasági ágazatokról; (c) megvitassák célkitűzéseik tervezett változtatásait; és (d) megvitassanak más, kölcsönös érdeklődésre számot tartó, a versenyjogszabályok alkalmazásával kapcsolatos ügyeket.

               2. Az ezekről a féléves találkozókról készült jelentéseket el kell küldeni az Európai Közösségek és Kanada közötti Kereskedelmi és Gazdasági Együttműködési Keretmegállapodás alapján létrejött Együttműködési Vegyes Bizottsághoz.

               XI. Tájékoztatások e megállapodás alapján

               Az e megállapodás alapján adott tájékoztatások, ideértve a II. cikk szerinti értesítést, valamint a III. és V. cikk szerinti megkereséseket is, megtehetők a felek versenyhatóságai között közvetlen szóbeli tájékoztatás, telefonbeszélgetés vagy telefaxüzenet útján is, ha e megállapodás máshogy nem rendelkezik. A II. cikk szerinti értesítéseket, valamint a III. és V. cikk szerinti megkereséseket haladéktalanul vissza kell igazolni írásban a szokásos diplomáciai csatornák útján.

               XII. Területi hatály

               Ezt a megállapodást egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni, amelyeken az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés alkalmazandó, az azokban a szerződésekben meghatározott feltételekkel, másrészről Kanada területén.

               XIII. Hatályos jog

               Ez a megállapodás nem követeli meg, hogy a felek hatályos jogszabályaikkal ellentétes tevékenységet folytassanak, és nem teszi szükségessé a felek – illetve tartományaik vagy tagállamaik – jogszabályainak semmilyen megváltoztatását; ez alól kivételt képez a VII. és VIII. cikk, mivel azok az Európai Unióra alkalmazandók. Az egyértelműség kedvéért e megállapodás egyik része sem követeli meg, hogy a felek saját személyes adatokra vonatkozó jogszabályaikkal ellentétes tevékenységet folytassanak.

               XIV. Záró rendelkezések

               1.  A megállapodást a felek saját eljárásaiknak megfelelően hagyják jóvá. A felek értesítik egymást az adott eljárásaik lezárásáról. E megállapodás az utolsó jóváhagyási értesítést követő második hónap első napján lép hatályba.

               2. Ez a megállapodás az egyik fél által a másik félnek küldött, a megállapodás felmondásának szándékát közlő írásbeli tájékoztatás időpontját követő 60 napig marad hatályban.

               3.  A felek megállapodhatnak e megállapodás módosításáról. Ilyen megállapodás, valamint az egyes felek alkalmazandó jogi eljárásainak megfelelően történt jóváhagyás esetén a módosítás e megállapodás szerves részét képezi.

               4. A felek konzultálnak a megállapodás módosítása céljából, ha valamelyik fél meglévő jogszabályaiban bekövetkező változások kihatnak a felek közötti együttműködésre.

               5. Ez a megállapodás hatályon kívül helyezi az Európai Közösségek és Kanada kormánya közötti, a versenyjogi szabályaik alkalmazásáról szóló, 1999. június 17-én Bonnban aláírt megállapodást, és annak helyébe lép.

               FENTIEK HITELÉÜL az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.

               Kelt ................-ban/ben, a .... év ….. havának .. napján, angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven, két-két eredeti példányban, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

               A. MELLÉKLET

               AUSZTRIA

               Bundeswettbewerbsbehörde (szövetségi versenyhatóság)

               BELGIQUE/BELGIË (BELGIUM)

               Autorité belge de la concurrence/ Belgische Mededingingsautoriteit (belga versenyhatóság)

               BULGÁRIA

               Комисията за защита на конкуренцията (a verseny védelmével foglalkozó bizottság)

               HORVÁTORSZÁG

               Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja (horvát versenyügynökség)

               CIPRUS

               Επιτροπή Προστασίας του Ανταγωνισμού -ΕΠΑ (a verseny védelmével foglalkozó bizottság–CPC)

               CSEH KÖZTÁRSASÁG

               Úřad pro ochranu hospodářské soutěže (a verseny védelmével foglalkozó hivatal)

               DÁNIA

                Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen (a dán verseny- és fogyasztóvédelmi hatóság)

               ÉSZTORSZÁG

               Konkurentsiamet (ész versenyügyi testület)

               FINNORSZÁG

               Kilpailu- ja kuluttajavirasto (a finn verseny- és fogyasztóvédelmi hatóság – KKV)

               FRANCIAORSZÁG

               Autorité de la concurrence (francia versenyhatóság)

               NÉMETORSZÁG

               Bundeskartellamt (szövetségi kartellhivatal)

               GÖRÖGORSZÁG

               Ετητροπή ανταγωνισμού (hellén versenybizottság)

               MAGYARORSZÁG

               Gazdasági Versenyhivatal (GVH)

               ÍRORSZÁG

               A versenyhatóság

               OLASZORSZÁG

               Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato

               LETTORSZÁG

               Konkurences padome (A Lett Köztársaság versenytanácsa)

               LITVÁNIA

               Lietuvos Respublikos konkurencijos taryba (A Litván Köztársaság versenytanácsa)

               LUXEMBURG

               Conseil de la concurrence

               MÁLTA

               Malta Competition and Consumer Affairs Authority / L-Awtorità ta’ Malta għall-Kompetizzjoni u għall-Affarijiet tal-Konsumatur (máltai verseny- és fogyasztóvédelmi hatóság)

               HOLLANDIA

               Autoriteit Consument & Markt (ACM)

               LENGYELORSZÁG

               Urząd Ochrony Konkurencji i Konsumentów (verseny- és fogyasztóvédelmi hivatal)

               PORTUGÁLIA

               Autoridade da Concorrência

               ROMÁNIA

               Consiliul Concurenţei (versenytanács)

               SZLOVÁKIA

               Protimonopolný úrad Slovenskej republiky (AMO – a Szlovák Köztársaság monopóliumellenes hivatala)

               SZLOVÉNIA

               Javna Agencija Republike Slovenije za varstvo konkurence (szlovén versenyvédelmi ügynökség)

               SPANYOLORSZÁG

               Comisión Nacional de la Competencia (CNMC)

               SVÉDORSZÁG

               Konkurrensverket (svéd versenyhatóság)

               EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

               Competition and Markets Authority (verseny- és piachatóság)

               B. MELLÉKLET

               A BIZOTTSÁG NYILATKOZATA

               (a tagállamok részére szolgáltatandó információk tárgyában)

               A Bizottság és a tagállamok közötti kapcsolatra vonatkozó versenyjogszabályok alkalmazása tekintetében irányadó alapelvekkel összhangban, amint azt például az 1/2003/EK rendelet és a 139/2004/EK rendelet tartalmazza, valamint összhangban az Európai Unió és Kanada között létrejött, versenyjogi szabályaik alkalmazásáról szóló megállapodás IX. cikkével,

               –a Bizottság által küldött értesítéseket és a kanadai versenyhatóságtól érkező értesítéseket a Bizottság továbbítja azon tagállam, illetve tagállamok részére amely(ek)nek jelentős érdekeit az ügy érinti. A tagállamok az elvárható és lehetséges legrövidebb időn belül értesítést kapnak a levélváltás nyelvén. Amennyiben a Bizottság információt küld a kanadai hatóságoknak, a tagállamokat erről egyidejűleg tájékoztatja,

               –a Bizottság szintén az elvárható és lehetséges legrövidebb időn belül értesíti azon tagállamot vagy tagállamokat, amely(ek)nek jelentős érdekeit érinti a jogérvényesítési tevékenységek bármilyen összehangolása vagy az azokban való együttműködés.

               Ennek a nyilatkozatnak az alkalmazásában egy tagállam jelentős érdekeit akkor érinti az ügy, amennyiben a kérdéses jogérvényesítési tevékenységek:

               (i) jelentőséggel bírnak a tagállam jogérvényesítési tevékenységeivel kapcsolatban;

               (ii) olyan versenyellenes tevékenységgel járnak, ide nem értve az összeolvadásokat és felvásárlásokat, amelyek egészben vagy részben a tagállam területén történnek;

               (iii) olyan magatartással járnak, amelyet feltételezhetően a tagállam írt elő, ösztönzött vagy hagyott jóvá;

               (iv) olyan összeolvadással vagy felvásárlással jár, amelyben:

               –az ügyletben részt vevő egy vagy több fél, illetve

               –olyan társaság gyakorol irányítást az ügyletben részt vevő egy vagy több fél felett, amelyet

               a tagállam joga alapján hoztak létre vagy szerveztek;

               (v) olyan jogorvoslat előírásával vagy alkalmazásával járnak, amely a másik fél területén valamely magatartás előírását vagy megtiltását teszi szükségessé; vagy

               (vi) a kanadai versenyhatóság részéről olyan információkérést tartalmaznak, amely a tagállam területén fellelhető információra vonatkozik.

               Ezen túl, évente legalább kétszer a kormányzati versenyjogi szakértők ülésén a Bizottság tájékoztatja a tagállamokat a megállapodás végrehajtásáról, különös tekintettel a kanadai versenyhatósággal fenntartott kapcsolatokra és a Bizottság által e megállapodás alapján kapott információknak a tagállamok részére történő továbbítására.

               C. MELLÉKLET

               A megállapodás értelmében átadott személyes adatokra alkalmazandó védelmi elvek

               Felügyelet

               1. A megállapodás értelmében átadott személyes adatok feldolgozására vonatkozó adatvédelmi biztosítékok betartását egy független közigazgatási szerv, illetve egy adminisztratív eszközökkel létrehozott olyan hatóság felügyeli, amely a feladatait részrehajlás nélkül látja el, és bizonyítottan függetlenül jár el. A hatóság tényleges hatáskörrel rendelkezik arra, hogy megvizsgálja a megállapodás értelmében átadott személyes adatok gyűjtésével, felhasználásával, közzétételével, megőrzésével vagy megsemmisítésével kapcsolatos alkalmazandó szabályoknak való megfelelést. Megfelelőségi felülvizsgálatokat és vizsgálatokat végezhet, illetve a megállapításairól jelentést küldhet és javaslatokat tehet a megfelelő versenyhatóságnak. A felügyeleti hatóság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy az e megállapodással kapcsolatos jogszabálysértések esetén büntetőeljárás vagy fegyelmi eljárás megindítása érdekében eljárjon.

               2. Az érintett hatóság gondoskodik arról, hogy a megállapodás értelmében átadott személyes adatok nem megfelelő kezelésével kapcsolatos panaszokat fogadják, megvizsgálják, megválaszolják, és megfelelően orvosolják.

               Átláthatóság

               3. A versenyhatóságok honlapjukon közzéteszik a következőket:

               (a) azon jogszabályaik jegyzékét, amelyek felhatalmazást adnak a személyes adatok e megállapodás céljából történő gyűjtésére;

               (b) a személyes adatok gyűjtésének okai;

               (c) a személyes adatok védelmének módja;

               (d) a személyes adatok közzétételének módja és mértéke;

               (e) a hozzáférésre, helyesbítésre, megjegyzéstételre és jogorvoslatra vonatkozó információk;

               (f) a kapcsolatfelvételhez szükséges adatok; és

               (g) a közigazgatási és bírósági jogorvoslatra vonatkozó információk.

               Az egyének hozzáférési joga

               4. A versenyhatóságok biztosítják, hogy bármely egyén hozzáférhessen a megállapodás értelmében átadott személyes adataihoz, és

               (a) az egyén írásbeli kérésére az egyén rendelkezésére bocsátják személyes adatainak másolatát;

               (b) bármilyen kérelemre írásban válaszolnak;

               (c) hozzáférést biztosítanak az adott személy számára a rögzített információkhoz, és az adott személy kérésére igazolják, hogy az adott személy személyes adatait közzétették;

               (d) megállapítják azokat a jogi vagy ténybeli okokat, amelyek miatt az adott egyén személyes adataihoz való hozzáférést megtagadják;

               (e) értesítik az adott személyt, amennyiben a személyes adatok nem léteznek;

               (f) értesítik az adott személyt arról, hogy panaszt tehet, és tájékoztatják a panasztételi eljárásról.

               Az egyének helyesbítési és megjegyzéstételre vonatkozó joga

               5. A versenyhatóságok gondoskodnak arról, hogy bármely egyén kérhesse a megállapodás értelmében átadott személyes adatainak helyesbítését.

               6. A versenyhatóságok ésszerű időn belül megvizsgálnak minden helyesbítés iránti írásbeli kérelmet:

               (a) helyesbítik a személyes adatokat, és értesítik az adott személyt arról, hogy a helyesbítés megtörtént; vagy

               (b) megtagadják a helyesbítést vagy annak egy részét, és:

               (i) a személyes adatok mellé megjegyzést fűznek, amely feltünteti a kért és megtagadott helyesbítést;

               (ii) értesítik az adott személyt arról, hogy:

               (A) a helyesbítés iránti kérelmet elutasították és közlik az elutasítás jogi vagy ténybeli okait; és

               (B) az (i) pontban említett megjegyzést csatolták a személyes adatokhoz; és

               (c) értesítik az adott személyt arról, hogy panaszt tehet, és tájékoztatják a panasztételi eljárásról.

               A hozzáférés, helyesbítés és megjegyzéstétel korlátozása

               7. A versenyhatóságok korlátozhatják a (4)–(6) bekezdés rendelkezéseinek alkalmazását, amennyiben azt jogszabály írja elő a következők védelme érdekében:

               (a) e megállapodásban említett illetékes hatóság által végzett, folyamatban lévő vizsgálat integritása;

               (b) a megállapodás tárgyát képező tevékenységekkel kapcsolatos bűncselekmények és polgári jogi jogsértések megelőzése, vizsgálata, felderítése és büntetőeljárás alá vonása; vagy

               (c) a megállapodás hatálya alá tartozó hatósági feladat teljesítésével – akár csak esetenként – kapcsolatos nyomonkövetési, ellenőrzési vagy szabályozási feladat.

               Közigazgatási és bírósági jogorvoslat

               8. A felek biztosítják, hogy az (1) bekezdésben említett érintett hatóság megkapja, megvizsgálja és megválaszolja az egyének által benyújtott panaszokat a megállapodás értelmében átadott személyes adataikhoz való hozzáférésre, azok helyesbítésére vagy azokhoz való megjegyzés tételére vonatkozó kérelmüket illetően. Az érintett hatóság értesíti a panaszost arról, hogy a (9) bekezdésben említett bírósági jogorvoslatot milyen módon kérheti.

               9. A felek biztosítják, hogy bármely olyan egyén, aki úgy véli, hogy a megállapodás értelmében átadott személyes adataival kapcsolatos bármely határozat vagy intézkedés sérti a jogait, az érintett fél jogszabályaival összhangban bírósági felülvizsgálat útján eredményes bírósági jogorvoslathoz, illetve egyéb olyan jogorvoslathoz folyamodhat, amely révén kártérítésben részesülhet.

               A személyes adatok megőrzése

               10. Az e megállapodás alapján gyűjtött személyes adatok csak a megállapodás értelmében történt továbbítás konkrét céljához szükséges ideig tárolhatók.

               Fogalommeghatározások

               11. E mellékletben „független közigazgatási szerv”:

               (a) Kanada esetében: a magánélet védelméről szóló törvény (Privacy Act, R.S.C., 1985, c. P-21) 53. szakasza, valamint annak módosításai szerint kinevezett magánélet védelmével foglalkozó biztos; és

               (b) az Európai Unió esetében az európai adatvédelmi biztos, akit a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.) és annak módosításai értelmében neveztek ki.

                     (1)
                  A Lisszaboni Szerződés 5. cikkének megfelelően az Európai Közösséget létrehozó szerződés 81. és 82. cikkét újraszámozták; az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. és 102. cikkét képezik.

                     (2)
                  A Lisszaboni Szerződés 5. cikkének megfelelően az Európai Közösséget létrehozó szerződés 81. és 82. cikkét újraszámozták; az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. és 102. cikkét képezik.