Fontos jogi nyilatkozat

|

52008PC0341

Javaslat: a Tanács rendelete a Kínai Népköztársaságból származó porított aktív szén behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről  /* COM/2008/0341 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 2008.6.6COM(2008) 341 véglegesJavaslat:A TANÁCS RENDELETEa Kínai Népköztársaságból származó porított aktív szén behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁS1.  A JAVASLAT HÁTTERE2.  A javaslat indokai és célkitűzéseiE javaslat tárgya a legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) alkalmazása.-  Általános összefüggésekE javaslat az alaprendelet végrehajtásának összefüggésében és az abban megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően elvégzett vizsgálat eredményeként jött létre.-  A javaslat által érintett területen meglévő rendelkezésekA Kínai Népköztársaságból származó porított aktív szén behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 2002. június 10-i 1011/2002/EK tanácsi rendelet.-  Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivelNem alkalmazandó.3.  KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT4.  Konzultáció az érdekelt felekkelAz eljárásban érintett érdekelt feleknek a vizsgálat során az alaprendelet rendelkezéseinek megfelelően már volt lehetőségük arra, hogy érdekeik védelmében fellépjenek.-  Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználásaKülső szakértők bevonására nem volt szükség.-  HatásvizsgálatA javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre.Az alaprendelet nem irányoz elő általános hatásvizsgálatot, de tartalmazza a megvizsgálandó feltételek részletes listáját.5.  A JAVASLAT JOGI ELEMEI6.  A javasolt intézkedés összefoglalása2007. június 13-án a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (HL C 131. 2007.6.13., Értesítés eljárás megindításáról, 2007/C, 131/9., 14. o.) bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében hatályvesztési felülvizsgálatot indít a Kínai Népköztársaságból származó porított aktív szén Közösségbe történő behozatalára vonatkozóan.A dömpingellenes eljárás azt követően indult, hogy az Európai Vegyipari Tanács (CEFIC) a porított aktív szén teljes közösségi termelésének jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át képviselő gyártók nevében 2007. március 12-én panaszt nyújtott be.A tanácsi rendeletre irányuló, mellékelt bizottsági javaslat tartalmazza a vizsgálat következtetéseit a kárt okozó dömping folytatódása vagy megismétlődése vonatkozásában, illetve arra vonatkozóan, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása nem ellentétes-e az általános közösségi érdekkel.Így az a javaslat született, hogy a Tanács fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot, melyet az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.-  JogalapA legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet.-  A szubszidiaritás elveA javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ezért nem alkalmazható.-  Az arányosság elveA javaslat a következők miatt eleget tesz az arányosság elvének:-  Az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet írja le, és nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak.-  Nem szükséges annak feltüntetése, hogy a Közösségre, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, gazdasági szereplőkre és a polgárokra eső pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható, illetve hogy milyen arányban áll a javaslat célkitűzésével.-  Az eszközök megválasztásaJavasolt eszköz: rendelet.Más eszköz nem lenne megfelelő, mert a fent említett alaprendelet nem rendelkezik más választási lehetőségről.7.  KÖLTSÉGVETÉSI VONZATA javaslat nincs hatással a Közösség költségvetésére.Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa Kínai Népköztársaságból származó porított aktív szén behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére és 11. cikke (2) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára, amelyet a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően nyújtott be,mivel:1. AZ ELJÁRÁS1.1. Hatályban lévő intézkedések(1) Az 1996. június 3-i 1006/96/EK rendelettel[2] a Tanács dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) követően tonnánként 323 EUR dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó porított aktív szén behozatalára.(2) Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot (a továbbiakban: az első hatályvesztési felülvizsgálat) követően a 2002. június 10-i 1011/2002/EK rendelettel[3] a Tanács megújította a Kínai Népköztársaságból származó porított aktív szén behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámot.1.2. Felülvizsgálat iránti kérelem (a jelenlegi vizsgálat)(3) A dömpingellenes intézkedések közelgő lejártáról szóló értesítés[4] közzétételét követően a Bizottsághoz 2007. március 12-én az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatra irányuló kérelem érkezett.(4) A kérelmet az Európai Vegyipari Tanács (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be a porított aktív szén teljes közösségi gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50%-át előállító gyártók nevében. A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping és a közösségi gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.(5) Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő értesítés[5] (a továbbiakban: értesítés) közzétételével 2007. június 13-án megindította a felülvizsgálatot.1.3. A vizsgálat által érintett felek(6) A Bizottság a hatályvesztés felülvizsgálatának megindításáról hivatalosan értesítette az exportőröket/gyártókat, az exportáló ország képviselőit, az importőröket, a beszállítókat, a gyártókat, a közösségi felhasználókat, valamint a kérelmezőt. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy írásban ismertessék álláspontjukat és az értesítésben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek. A Bizottság meghallgatta továbbá az érdekelt feleket, amennyiben olyan kérelmet nyújtottak be, amelyből kitűnt, hogy meghallgatásukat különleges okok indokolják.8.  Mintavétel a Kínai Népköztársaság exportőrei/gyártói esetében(7) Tekintettel a kínai exportőrök/gyártók nyilvánvalóan nagy számára (a kérelemben 132 szerepelt), a Bizottság határozott, hogy megvizsgálja, a hatályvesztési felülvizsgálat során az alaprendelet 17. cikkének megfelelően alkalmazzon-e mintavételt. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban felkérte az exportőröket/gyártókat, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. A mintavétellel kapcsolatos kérdésekre azonban egy exportőr/gyártó sem válaszolt, és más formában sem jelentkezett a Bizottságnál az értesítésre adott válaszként, ezért a mintavétel az exportőrök/gyártók esetében nem volt indokolt.9.  Mintavétel a közösségi importőrök esetében(8) Tekintettel a közösségi importőrök nyilvánvalóan nagy számára (a kérelemben 33 szerepelt), a Bizottság határozott, hogy megvizsgálja, a hatályvesztési felülvizsgálat során az alaprendelet 17. cikkének megfelelően alkalmazzon-e mintavételt. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban felkérte a közösségi importőröket, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.(9) Mivel azonban a 33 importőr közül, amelyekkel a Bizottság felvette a kapcsolatot, csupán 3 válaszolt a mintavétellel kapcsolatos kérdésekre és tanúsított együttműködést, a Bizottság úgy határozott, hogy ebben az esetben nem indokolt a mintavétel.1.4. Kérdőívek és ellenőrzés(10) A Bizottság kérdőíveket küld a következő felek részére: az exportáló ország képviselői, az összes ismert importőr, beszállító, gyártó, a közösségi felhasználók, az analóg ország (az Amerikai Egyesült Államok) gyártói (lásd a (22)–(24) preambulumbekezdést).(11) Hiánytalanul kitöltött kérdőív a közösségi gazdasági ágazat három nyersanyag-beszállítójától, három felhasználójától, a felülvizsgálat iránti kérelmet támogató három közösségi gyártótól, egy további, az eljárást ellenző gyártótól és az analóg ország egyik gyártójától érkezett. A Kínai Népköztársaság egy exportáló gyártója sem tanúsított együttműködést.(12) A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a vizsgálathoz szükségesnek ítélt, és ellenőrző látogatást tett a következő vállalatok telephelyein:10.  Közösségi gyártók:11.  Norit B.V., Amersfoort, Hollandia és Glasgow, Egyesült királyság12.  CECA S.A., Párizs és Bordeaux, Franciaország.13.  Egyéb gyártók14.  Chemviron Carbon S.A., Feluy, Belgium15.  Közösségi beszállítók16.  Klasmann & Deilmann GmbH, Geeste, Niedersachsen, Németország17.  Rheinbraun Brennstoff GmbH, Köln, Németország18.  WTL International Ltd., Macclesfield, Cheshire, Egyesült Királyság19.  Gyártó az analóg országban20.  Norit Americas Inc., Marshall, Texas, USA1.5. Felülvizsgálati időszak(13) A dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó vizsgálat a 2006. április 1-je és 2007. március 31-e közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki.(14) A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2003. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).2. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK(15) Az érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálatban és az azt követő hatályvesztési felülvizsgálatban szereplő termékkel, azaz porított aktív szén, amelyet jelenleg az ex 3802 10 00 KN-kód alá sorolnak. A porított aktív szén mikropórusos szén, amely különböző nyersanyagokból állítható elő, mint például kőszénből, lignitből, tőzegből, fából, olívamagból és kókuszdióhéjból, és amelyet gőzzel vagy vegyi úton aktiválnak. A porított aktív szén nagyon finom por. Aktív szenet granulált formában is árusítanak (granulált aktív szén vagy GASZ), amelyre nem vonatkoznak sem a hatályos intézkedések, sem pedig e felülvizsgálat.(16) Az előző hatályvesztési felülvizsgálatban megerősítetteknek megfelelően a porított aktív szén legalább 90 tömegszázalékban (% m/m) 0,5 mm-nél kisebb részecskékből áll.(17) A porított aktív szenet általában víz (ivóvíz és szennyvíz) kezelésére, gáz és levegő tisztítására, oldószerek visszanyerésére, cukor, növényi olajok és zsírok színtelenítésére, valamint különféle termékek szagtalanítására és tisztítására használják a vegyiparban (pl. szerves savak), a gyógyszeriparban (pl. gasztrointesztinális kapszulák) és az élelmiszeriparban (pl. alkoholtartalmú és alkoholmentes italok).(18) A jelenlegi vizsgálat megerősítette, hogy a közösségi gyártók által előállított és értékesített porított aktív szén, a Kínai Népköztársaságból importált porított aktív szén, valamint az analóg országban (USA) gyártott és értékesített porított aktív szén ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkezik, és minden szempontból megegyezik egymással. Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek tekinthetők.3. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK ÉS/VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE3.1. Előzetes megjegyzések(19) Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően az intézkedések hatályvesztése miatt indított felülvizsgálat célja annak megállapítása, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén várható-e a dömping folytatódása vagy megismétlődése.(20) Elsőként megvizsgálták a felülvizsgálati időszak alatt a Közösségbe exportált mennyiséget. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy mivel egyetlen kínai exportáló gyártó és egyetlen közösségi importőr sem működött együtt a jelenlegi vizsgálatban, a kivitelre vonatkozó adatokat az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló információk alapján állapították meg. E tekintetben fel kell idézni, hogy már az első hatályvesztési felülvizsgálat során sem tanúsítottak együttműködést sem a kínai exportáló gyártók, sem pedig a közösségi importőrök. Ugyanakkor az 1996-os dömpingellenes vám bevezetése óta az Eurostat rendelkezik a porított aktív szénre vonatkozó statisztikákkal. Ezeket a statisztikákat a közösségi gazdasági ágazat által benyújtott piackutatási adatok is megerősítették. Ennek alapján és további megbízható információk hiányában ezeket a statisztikákat használták fel. Az adatok kimutatták, hogy a felülvizsgálati időszak alatt 529 tonna porított aktív szenet importáltak Kínából a Közösségbe. Ez a mennyiség a Közösségbe az intézkedések elrendelését megelőzően importált mennyiséghez képest csekély, ugyanakkor továbbra is több mint 1%-át tette ki a porított aktív szén közösségi fogyasztásának a felülvizsgálati időszak során. Ugyanakkor kiszámították az indikatív dömpingkülönbözetet.3.2. A dömping folytatódásának valószínűsége(21) A dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatban azt vizsgálták, hogy jelenleg érkezik-e Kínából dömpingelt behozatal. Ezt azért vizsgálták, mert amennyiben jelenleg is érkezik dömpingelt behozatal, akkor az fontos jelzés arra nézve, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a dömping valószínűleg a jövőben is folytatódni fog.21.  Analóg ország(22) Mivel Kína gazdasága átalakulóban lévő gazdaság, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban kiválasztott, piacgazdasági berendezkedésű harmadik ország adatai alapján határozták meg.(23) Az eredeti vizsgálatban, valamint az első hatályvesztési felülvizsgálat során az Amerikai Egyesült Államokat választották ki megfelelő analóg országnak. A felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben jelzettek szerint a Bizottság úgy határozott, hogy a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálatban is az Amerikai Egyesült Államokat alkalmazza analóg országként. Ezzel kapcsolatban a vizsgálat kimutatta, hogy az alábbiak alapján az Amerikai Egyesült Államok a legmegfelelőbb analóg ország:Az Egyesült Államok világviszonylatban a porított aktív szén egyik legjelentősebb előállítója. Azok az adatok, amelyeket az együttműködő amerikai gyártó és a közösségi gyártók a felülvizsgálati kérelem alátámasztásául nyújtottak be, azt mutatták, hogy a két ország termelési volumene összehasonlítható. Továbbá a (18) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően megállapították, hogy az Amerikai Egyesült Államokban gyártott és értékesített porított aktív szén és a Kínában gyártott és a Közösségbe exportált porított aktív szén hasonló terméknek tekinthető. Az együttműködő amerikai gyártó belföldi értékesítésének volumene a porított aktív szénnek Kínából a Közösségbe irányuló behozatalával összehasonlítva reprezentatívnak tekinthető. Végezetül megállapították, hogy az Egyesült Államokban nagyon erős a verseny. Az Amerikai Egyesült Államokban a számos gyártó közötti versenyen kívül további konkurenciát jelent a (főleg Kínából, Srí Lankáról és a Fülöp-szigetekről) importált porított aktív szén, amelyet a felülvizsgálati időszak során mennyiségi megszorítások vagy behozatali vámok nélkül lehetett importálni. Emellett a porított aktív szén legfőbb egyesült államokbeli gyártója hajlandó volt együttműködni.(24) A fent említettek alapján, és mivel az analóg ország kiválasztásával kapcsolatban nem érkezett észrevétel egyetlen érdekelt féltől sem, az Amerikai Egyesült Államokat választották analóg országnak.22.  Rendes érték(25) Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy a porított aktív szén egyesült államokbeli reprezentatív belföldi értékesítését a felszámított árakat figyelembe véve rendes kereskedelmi forgalom keretében végezték-e. E tekintetben megvizsgálták, hogy a belföldi értékesítések nyereségesek voltak-e. Ennek érdekében a termék minden minőségi típusa tekintetében összehasonlították a felülvizsgálati időszak alatti teljes gyártási költséget az ugyanezen időszak alatti értékesítés során felszámított átlagárral. Megállapították, hogy az értékesítések többsége nyereséggel járt. A vizsgálat arra is rámutatott, hogy a porított aktív szenet minden esetben független fogyasztónak adták el. Ennek eredményeképp a független vevők által porított aktív szénért az amerikai belföldi piacon rendes kereskedelmi forgalomban fizetett vagy fizetendő árakat használták arra, hogy az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban meghatározzák a rendes értéket.23.  Exportár(26) A fentiekben említetteknek megfelelően a porított aktív szén egyetlen kínai exportáló gyártója vagy közösségbeli importőre sem működött együtt a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálatban. Ezért az alaprendelet 18. cikkének megfelelően az exportárat a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg. A fenti (20) preambulumbekezdésben már említettek szerint és más megbízható információk hiányában ezt a felülvizsgálati időszak során az Eurostat (TARIC) behozatali statisztikáiban szereplő átlagárra hivatkozva végezték el.24.  Összehasonlítás(27) A rendes érték és az exportár méltányos összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően figyelembe vették azokat a tényezőket, amelyek a vizsgálatok alapján befolyásolták az árakat és az árak összehasonlíthatóságát. Ezért a szállítmányozási, biztosítási és belföldi szállítási költségekben mutatkozó eltérések tekintetében kiigazításokat tettek. Mivel a kínai exportáló gyártóktól nem érkeztek információk, az exportár kiigazításait a rendelkezésre álló tények alapján végezték el, ebben az esetben a felülvizsgálati kérelemben szereplő releváns információk alapján.25.  Dömpingkülönbözet(28) A termék minden minőségi típusa tekintetében elvégzett, a rendes érték súlyozott átlaga és az exportár súlyozott átlaga közötti összehasonlítás kimutatta, hogy a porított aktív szén Közösségbe irányuló kivitele a felülvizsgálati időszak során továbbra is dömpingelt áron, jelentős dömpingkülönbözettel történt. A dömpingkülönbözet annak az összegnek felelt meg, amennyivel a rendes érték meghaladta a Közösségbe irányuló kivitel árait. A súlyozott átlagos dömpingkülönbözet meghaladta a 20 %-ot. Habár ezt a dömpingkülönbözetet a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiánya miatt nagymértékben a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni, mégis jól jelzi a jelenlegi kínai exportmagatartást. Egyértelmű, hogy amennyiben a kínai exportáló gyártók nagyobb fokú együttműködést tanúsítottak volna, lényegesen pontosabb számításokat lehetett volna végezni.3.3. A Közösségbe irányuló export alakulása az intézkedések hatályvesztése esetén(29) A vizsgálatok arra is kiterjedtek, hogyan alakulna a porított aktív szén Kínai Népköztársaságból történő behozatala az intézkedések hatályvesztése esetén. Ebből a célból megvizsgálták a kínai népköztársaságbeli kihasználatlan termelőkapacitást, a kivitel volumenét, a kínai belföldi piacot, valamint a kínaiak által más harmadik országokban a porított aktív szén esetében alkalmazott árakat. Mivel az exportáló gyártók nem működtek együtt, a közösségi gazdasági ágazat által benyújtott piackutatási adatokat vették alapul.26.  Termelési kapacitás, a kínai belföldi piac és a kivitel volumene(30) A Bizottság rendelkezésére álló információk alapján megállapítható, hogy a Kínai Népköztársaság a (granulált és porított) aktív szén legnagyobb termelője a világon. A felülvizsgálati időszak alatt a porított aktív szénre vonatkozó kínai termelési kapacitást 190 000 tonnára becsülték, amelyből körülbelül 70 000 tonnát adtak el belföldön és körülbelül 60 000 tonnát exportáltak. Így mintegy 60 000 tonna szabad kapacitás állt rendelkezésre. Meg kell jegyezni, hogy ez a szabad kapacitás meghaladja a felülvizsgálati időszak során tapasztalt közösségi felhasználás összegét.(31) A kínai porított aktív szén fő exportpiacai Délkelet-Ázsia, Japán, a Koreai Köztársaság, az Amerikai Egyesült Államok és Európa. A közösségi gazdasági ágazat által benyújtott bizonyítékok szerint azonban a többi harmadik országban minimális igény van a további importált porított aktív szénre, így ezeknek a piacoknak a további kínai kivitellel kapcsolatos felvevőképessége csaknem elhanyagolható. Ezenkívül meg kell jegyezni, hogy az ázsiai régióban számos lehetséges exportpiacon, mint például Indiában és Indonéziában magas vámot vetnek ki a porított aktív szénre.(32) A rendelkezésre álló adatok alapján a porított aktív szén kínai népköztársaságbeli belföldi felhasználásának, termelésének és termelési kapacitásának éves növekedési szintje 5%-ra becsülhető. Mivel az Egyesült Államok 2007 áprilisában (vagyis a felülvizsgálati időszakot követően) dömpingellenes vámot vetett ki a Kínából származó, gőz által aktivált porított aktív szénre, a kivitel csökkenhet is. Ezért a jövőben a szabad kapacitás nemhogy csökkeni, hanem minden valószínűség szerint nőni fog.(33) Emellett, a Bizottság rendelkezésére álló tények azt mutatják, hogy a kínai aktiváltszén-ágazat jelenleg pénzügyi problémákkal küzd, különösen mert az alacsony kapacitáskihasználás növeli a költségeket. Ez felerősíti a dömpingelt áron történő exportálás kényszerét a jobb méretgazdaságosság megvalósítása érdekében.(34) E körülmények között az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén – amivel a Közösség vonzó exportpiaccá válna – valószínű, hogy a kínai gyártók jelentős mennyiséget exportálva növelnék kapacitáskihasználásukat, csökkentve költségeiket és javítva pénzügyi helyzetüket.27.  Harmadik országok piacain tapasztalható árképzés(35) A más országokba – például Egyesült Államok – irányuló kínai export árainak elemzése kimutatta, hogy a porított aktív szén jelentős mennyiségű kivitele (nagyobb, mint a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálatban megállapított dömpingkülönbözet, lásd a (28) preambulumbekezdést) igen alacsony, amellett dömpingelt árakon történt. Egyértelmű, hogy e termék dömpingelt árú kínai exportja régóta létező gyakorlat.(36) Ennek megfelelően a dömpingellenes vámok megszüntetése esetén a közösségi gazdasági ágazat valószínűleg vonzaná a Kínából származó porított aktív szén nagy mennyiségű, alacsony árú dömpingelt behozatalát. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a kínai behozatal a dömpingellenes intézkedések 1996-ban történő elrendelése óta folyamatosan, habár kisebb mennyiséget képviselve, jelen volt a közösségi piacon, ami az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén elősegítené a behozatal mennyiségének növekedését.3.4. A dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetés(37) A felülvizsgálati időszak alatt a kínai porított aktív szenet a de minimis szint felett importálták, továbbra is dömpingelt áron. Megállapították, hogy a dömping folytatódott, és az intézkedések lejárta esetén várhatóan tovább folytatódna. Emellett ebben az esetben valószínű, hogy a Kínából származó porított aktív szén Közösségbe történő behozatalának mennyisége jelentősen nőni fog (és legalább az eredeti vizsgálat során megállapított szintre tér vissza), mivel Kínában jelentős szabad kapacitás áll rendelkezésre. E további behozatal ára minden valószínűség szerint jelentős mértékben dömpingelt lesz.4. A KÖZÖSSÉGI GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA(38) A vizsgálat rámutatott, hogy a porított aktív szenet a Közösségben jelenleg korlátozott számú gyártó állítja elő. A két kérelmező gyártó és két másik, a vizsgálatban együttműködést nem tanúsító gyártó a porított aktív szén előállításához a hagyományos előállítási módot alkalmazza, azaz a szükséges nyersanyagok összekeverésével és aktiváló eljárással állítja elő a terméket.(39) Azt is megállapították, hogy más közösségbeli gyártók a porított aktív szenet Kínából importált granulált aktív szén porlasztásával állítják elő. A közösségi gazdasági ágazat által benyújtott becslések alapján a Kínából importált granulált aktív szén mintegy 10 000 tonnájából készítenek porított aktív szenet a Közösségben. Egy másik, a Bizottsággal a vizsgálat során együttműködő gyártó szintén e módszert használva állít elő porított aktív szenet. Ugyanakkor, az első felülvizsgálathoz hasonlóan, ezeket a mennyiségeket nem számították bele a teljes közösségi termelésbe és a teljes közösségi felhasználásba.(40) A két közösségi gyártó, amelyek nevében a felülvizsgálati kérelmet benyújtották, együttműködött a vizsgálatban. Ők a porított aktív szén közösségi termelésének 80%-át teszik ki, így az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében ezek a vállalatok alkotják a közösségi gazdasági ágazatot.(41) Mivel a közösségi gazdasági ágazatot két közösségi gyártó alkotja, a közösségi gazdasági ágazatra vonatkozó információkat szükség esetén indexálni kellett az érzékeny adatok védelme érdekében.5. A KÖZÖSSÉGI PIAC HELYZETE5.1. Fogyasztás a közösségi piacon(42) A közösségi fogyasztás (EU-27) meghatározása a következők alapján történt:-  a két együttműködő közösségi gyártó által a közösségi piacon végzett értékesítés-  a porított aktív szén együttműködést nem tanúsító közösségi gyártói által a közösségi piacon végzett értékesítés (a kérelmező becslései alapján)-  az Eurostattól származó importstatisztikák.(43) A (39) preambulumbekezdésben már említettek szerint a porított aktív szén bizonyos mennyiségű előállítását Kínából importált granulált aktív szén porításával végzik; ezeket a mennyiségeket nem vették figyelembe a közösségi fogyasztás kiszámításakor.(44) A fentiek alapján a porított aktív szén közösségi fogyasztása a figyelembe vett időszak során 7%-kal nőtt. A 2003 és 2005 közötti 10%-os növekedést 2006-ban kisebb csökkenés követte; a felhasználás ezt követően a felülvizsgálati időszak során egyenletes maradt.2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |Fogyasztás (tonna) | 38 163 | 39 499 | 41 983 | 40 697 | 40 783 |Index (2003 = 100) | 100 | 104 | 110 | 107 | 107 |5.2. A Kínai Népköztársaságból származó jelenlegi behozatal28.  Volumen és piaci részesedés(45) Az Eurostattól származó információk alapján a Kínából származó porított aktív szén volumenének és piaci részesedésének alakulását az alábbi táblázat mutatja be. A Kínából származó behozatal volumene a figyelembe vett időszak során 55%-kal nőtt, a piaci részesedés ugyanakkor általában összességében 2% alatt maradt.2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |A behozatal volumene (tonna) | 341 | 662 | 600 | 515 | 529 |Index (2003 = 100) | 100 | 194 | 176 | 151 | 155 |Piaci részesedés | 0,9% | 1,7% | 1,4% | 1,3% | 1,3% |29.  Az importárak alakulása(46) A Kínából származó porított aktív szén átlagos importára az Eurostat adatai alapján és a behozatal utáni költségeket, a vámokat és a dömpingellenes vámokat is hozzáadva, a figyelembe vett időszak során mérsékelten, 8%-kal emelkedett, az alábbi táblázat szerint:2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |Ár (euro/tonna) | 1 169 | 1 104 | 1 187 | 1 217 | 1 267 |Index (2003 = 100) | 100 | 94 | 102 | 104 | 108 |(47) Mivel nem állnak rendelkezésre a kínai exportáló gyártóktól származó részletes értékesítési adatok, a Bizottság összehasonlította az Eurostattól származó, kiigazított importárakat a közösségi gazdasági ágazat egészének (vagyis a porított aktív szén különféle típusainak megkülönböztetése nélkül) átlagos, gyártelepi alapú eladási áraival. Az összehasonlítás alapján a kínai exportárak a felülvizsgálati időszak során 25-30%-kal maradtak alatta az ugyanazon időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat által felszámított áraknak.5.3. Más harmadik országokból származó behozatal(48) A porított aktív szén Kínától eltérő más harmadik országból származó behozatala a figyelembe vett időszak során jelentősen emelkedett, a 2003. évi 7 300 tonnáról a felülvizsgálati időszak során 10 000 tonnára, 19%, illetve 25% közötti piaci részesedést téve ki. A fő exportáló országok közé Malajzia,a Indonézia, a Fülöp-szigetek és az Egyesült Államok tartozik.(49) Az Egyesült Államokból származó behozatal mennyisége felére csökkent, ugyanakkor a Malajziából, Indonéziából és a Fülöp-szigetekről származó behozatal mennyisége a 2003. évi 2 800 tonnáról a felülvizsgálati időszakra 6 200 tonnára nőtt, így a felülvizsgálati időszak során közösségi piaci részesedésük összesen 15%-ot tett ki. A vizsgálat kimutatta, hogy a három említett országból származó behozatal a kókuszdióhéjból előállított porított aktív szénből állt, amelyet – mivel e nyersanyag számukra nem elérhető – a közösségi gyártók nem képesek előállítani. Így e behozatal egy részét maga a közösségi gazdasági ágazat idézte elő, hogy a közösségi felhasználóknak ajánlott porított aktív szén kínálatát szélesíteni tudja.(50) Ár tekintetében a Malajziából, Indonéziából és a Fülöp-szigetekről származó behozatal átlagárai alacsonyabbak voltak, mint a közösségi gazdasági ágazat árai. A Malajziából és Indonéziából származó behozatal ára ugyanabba a tartományba tartozott, mint a porított aktív szén kínai behozatalának árai, ugyanakkor a Fülöp-szigetekről származó behozatal ára a figyelembe vett időszak során lényegesen (37%) nőtt, és a felülvizsgálati időszak során 20%-kal meghaladta a kínai behozatal árait.(51) A megállapítások szerint az Egyesült Államokból származó behozatal ára jelentősen meghaladta a közösségi gazdasági ágazat árait. E behozatal túlnyomó többsége a porított aktív szén különleges típusába tartozik, amelynek az ára a közösségi piacon magas.(52) Összefoglalva, a vizsgálat rámutatott arra, hogy a porított aktív szén harmadik országokból származó behozatala kiegészíti a közösségi gazdasági ágazat által előállított termékek kínálatát. Más behozatalok ára legtöbb esetben meghaladta a közösségi gazdasági ágazat által felszámított átlagárakat. Léteznek más, viszonylag alacsony árú behozatalok is, amelyek hatást gyakorolhatnak a közösségi gazdasági ágazatra. A figyelembe vett időszak során elemzett tendenciák alapján azonban nem tűnik valószínűnek, hogy mindez nagyobb méreteket öltene.5.4. A közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete30.  Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás(53) A porított aktív szén előállításának kapacitása az alacsonyan aktivált (kemencében rövidebb ideig hőkezelt) és magasabban aktivált (kemencében hosszabb ideig hőkezelt) összetevők arányától függ. Az alábbi táblázatban bemutatott kapacitást ezért a ténylegesen előállított, egy magasan és alacsonyan aktivált, porított aktív szénből vett keverék alapján határozták meg.2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |termelés (tonna) | 100 | 105 | 95 | 100 | 100 |gyártási kapacitás (tonna) | 100 | 90 | 85 | 86 | 86 |kapacitáskihasználás | 100 | 118 | 112 | 118 | 116 |(54) A porított aktív szén gyártási kapacitása a közösségi gazdasági ágazatban a figyelembe vett időszak során változatlan maradt, bár 2004 és 2005 között kismértékben ingadozott.(55) A létrehozott gyártókapacitás 2003 és 2005 között csökkent. Ez a visszaesés betudható a 2003-ban az egyik olyan állam helyi hatóságai által bevezetett környezetvédelmi jogszabálynak, amelyben a közösségi gazdasági ágazat egyik üzeme található. Ennek következtében az érintett közösségi gyártónak e környezetvédelmi előírások miatt fel kellett hagynia egyik aktiválási üzemének működtetésével.(56) A rendelkezésre álló alacsonyabb termelési kapacitás közvetlen következményeként a kapacitáskihasználás ennek megfelelően nőtt.31.  Értékesítési volumenek, a közösségi fogyasztás piaci részesedése, átlagos eladási ár és növekedés2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |Értékesítések volumene | 100 | 96 | 94 | 96 | 96 |Piaci részesedés | 100 | 93 | 87 | 91 | 91 |Átlagos eladási ár | 100 | 99 | 98 | 99 | 99 |Növekedés | 100 | 96 | 92 | 95 | 96 |(57) Az értékesítési volumen a figyelembe vett időszak kezdetéhez viszonyítva a felülvizsgálati időszak alatt 4%-kal alacsonyabb volt. Mivel a közösségi felhasználás a figyelembe vett időszak alatt 7%-kal nőtt (lásd a fenti (44) preambulumbekezdést), a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak során 9%-kal csökkent. A piaci részesedés csökkenése ellenére a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak egésze során 50% felett maradt.(58) A közösségi gazdasági ágazat közösségi piaci átlagos eladási árai a figyelembe vett időszak folyamán egyenletesek maradtak. A stabil eladási árak, valamint az alacsonyabb értékesítési volumen a figyelembe vett időszak során 4%-os negatív növekedést eredményezett, tükrözve az értékesítési volumen azonos százalékpontú csökkenését.32.  Készletek2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |Készletek | 100 | 138 | 115 | 97 | 85 |(59) Mivel az egyik gyártási sor működése 2004-ben szünetelt (lásd az (55) preambulumbekezdést) és a fogyasztók kiszolgálása érdekében a közösségi gazdasági ágazatnak ideiglenesen növelnie kellett készleteit. A következő évek során azonban a készletek szintje ismét elérte a kezdeti szintet (a gyártási volumen körülbelül 10-20%-a).33.  Jövedelmezőség, a beruházások megtérülése és pénzáramlás2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |A közösségi értékesítések jövedelmezősége | 100 | 383 | 337 | 200 | 226 |Beruházások megtérülése | 100 | 1 051 | 692 | 215 | 348 |Pénzáramlás (a közösségi értékesítések százalékában) | 100 | 143 | 119 | 100 | 128 |(60) Ezek a mutatók hasonlóan alakultak (jóllehet eltérő mértékben) a figyelembe vett időszak során, vagyis a 2003 és 2004 közötti meredek növekedést a felülvizsgálati időszak végéig fokozatos csökkenés követte.(61) A jövedelmezőség, a beruházások megtérülése és a pénzáramlás 2003 és 2004 közötti alakulásakor figyelembe kell venni, hogy 2003-ban a közösségi gazdasági ágazat teljesítménye különösen gyenge volt, és értékesítéseinek jövedelmezősége csak csekély mértékben haladta meg a nullszaldós szintet. A közösségi gazdasági ágazat 2003. évi rossz teljesítménye azzal magyarázható, hogy az adott évben az egyik közösségi gyártónak számos nehézséggel kellett szembenéznie.(62) A nyereség csökkenése 2005 és 2006 között részben azoknak a költségeknek tudható be, amelyek a közösségi gazdasági ágazat részéről bizonyos környezeti követelmények (lásd az (55) preambulumbekezdést) teljesítése során merültek fel.(63) A porított aktív szén másik együttműködő gyártója, amely granulált aktív szenet porlaszt porított aktív szénné (lásd a (38) preambulumbekezdést), azt állította, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak a porított aktív szén 2003 és 2006 közötti nyereségszintjének növelése érdekében – amint a panasz is bemutatja – lehetősége volt a granulált aktív szén értékesítését keresztfinanszírozására. Vagyis azt állította, hogy mivel a porított aktív szén védelemben részesült, a közösségi gazdasági ágazat magasabb árat tudott érte felszámítani, és az állítások szerint így kevesebbet számított fel a granulált aktív szén értékesítéséért. Ezen okból kifolyólag ez a fél ellenezte az intézkedések folytatását.(64) A közösségi gazdasági ágazat által előállított granulált aktív szén és porított aktív szén keresztfinanszírozásával kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy ez részben kívül esik e felülvizsgálat hatályán, mivel a granulált aktív szén értékesítését e vizsgálat keretében nem elemzik. A nyereségszinttel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a közösségi gazdasági ágazat jövedelmezősége 2003 és 2004 között meredek növekedést mutatott ugyan, de ezt 2006 és a felülvizsgálati időszak során csökkenés követte. A fenti (61) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a 2003 és 2004 közötti jelentős növekedést a közösségi gazdasági ágazat 2003. évi gyenge pénzügyi teljesítménye összefüggésében kell szemlélni, nem pedig a 2004. évi kiváló pénzügyi teljesítményében. A figyelembe vett időszak során továbbá a közösségi gazdasági ágazat jövedelmezősége a porított aktív szén közösségi piaci értékesítése kapcsán egy alkalommal sem haladta meg az 5,5%-ot. Így annak az állítólagos valószínűségét, hogy a figyelembe vett időszak során a jövedelmezőség növekedése olyan szintű volt, amely lehetővé tette volna a közösségi gazdasági ágazat számára más termékek értékesítéseinek támogatását, figyelmen kívül kellett hagyni, mivel a porított aktív szén értékesítésének jövedelmezősége a figyelembe vett időszak során túl alacsony volt ahhoz, hogy alátámassza a keresztfinanszírozással kapcsolatos állításokat.34.  Foglalkoztatottság, bérek és termelékenység2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |Foglalkoztatottak száma | 100 | 97 | 88 | 90 | 90 |Egy foglalkoztatottra jutó bér | 100 | 100 | 99 | 100 | 97 |Termelékenység (tonna/foglalkoztatott) | 100 | 108 | 108 | 111 | 111 |(65) A fenti táblázat adatainak megfelelően a közösségi gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak során mintegy 10%-kal csökkentette a foglalkoztatottak számát. Mivel a tényleges termelés ugyanazon időszak során egyenletes maradt (lásd az (54) preambulumbekezdést), a termelékenység növekedése tükrözi e két változást.(66) Emellett a bérek a figyelembe vett időszak során egyenletesek maradtak.35.  Beruházások2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |Beruházás (EUR) | 100 | 70 | 71 | 135 | 135 |(67) A táblázat szerint 2006 és a felülvizsgálati időszak során a közösségi gazdasági ágazat jelentős beruházásokat eszközölt. Az (55) preambulumbekezdésben említett okoknál fogva e beruházásokat környezetvédelmi követelmények tették szükségessé.36.  Tőkebevonási képesség(68) A közösségi gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak során nem számolt be nehézségekről a tőkebevonás terén.37.  A dömping nagyságrendje(69) A fentiekben szemléltetettek szerint a rendelkezésre álló tények azt mutatják, hogy a dömpingkülönbözet jelentősnek tekinthető.38.  Korábbi dömping okozta károk helyreállítása(70) Az előző hatályvesztési felülvizsgálat során levont következtetésekkel összhangban, a hatályos dömpingellenes intézkedések következtében a közösségi gazdasági ágazat bizonyos mértékig képes volt helyreállni a korábbi dömpinget követően, de helyzete továbbra is veszélyeztetett.5.5. A közösségi gazdasági ágazat exporttevékenysége2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Felülvizsgálati időszak |Az export értékesítési volumene (tonna) | 100 | 108 | 114 | 122 | 121 |Átlagos eladási ár (export) | 100 | 94 | 96 | 99 | 101 |(71) Az értékesítések volumene a figyelembe vett időszak egésze során nőtt, 2003 és a felülvizsgálati időszak során mintegy 21%-kal.(72) A 2003. évi exportértékesítési árakat és a felülvizsgálati időszak során alkalmazott árakat összehasonlítva megállapítható, hogy az exportértékesítések átlagos eladási ára változatlan maradt. Bár az árak 2004-ben valamelyest csökkentek, a közösségi gazdasági ágazat 2005-től emelni tudta árait.5.6. A közösségi piac helyzetére vonatkozó következtetés(73) 2003 és a felülvizsgálati időszak között a közösségi gazdasági ágazatra vonatkozó alábbi mutatók változtak kedvezően: jövedelmezőség, beruházások megtérülése, pénzáramlás és kapacitáskihasználás, valamint zárókészletek. Az eladási egységár és a termelés gyakorlatilag stabil maradt. Emellett nőtt a termelékenység és a közösségi gazdasági ágazat bizonyos környezeti követelmények teljesítése érdekében beruházást is tudott eszközölni.(74) Ezzel ellentétben a következő mutatók kedvezőtlenül alakultak: értékesítések volumene, piaci részesedés és foglalkoztatás. Ráadásul a termelési kapacitás az említett környezeti követelmények következtében csökkent.(75) Összességében, jóllehet a kép meglehetősen vegyes, a kedvező fejlemények szemlátomást túlsúlyban vannak. Emellett, ha összehasonlítjuk a fenti tendenciákat az eredeti vizsgálat során megállapítottakkal, egyértelmű, hogy a hatályos dömpingellenes intézkedések pozitív hatást gyakoroltak a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetére. Ugyanakkor azt is hangsúlyozni kell, hogy még a pozitív fejlődésről tanúskodó mutatók – különösen a jövedelmezőségre és a beruházások megtérülésére vonatkozók – sem érik el azt a szintet, amely a közösségi gazdasági ágazattól a dömping okozta károkból történő teljes helyreállás után várható lenne.(76) Ezért a Bizottság következtetése az, hogy a közösségi gazdasági ágazat helyzete – bár az intézkedések kivetését megelőző időszakhoz képest javult – továbbra is instabil maradt.6. A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE(77) A vizsgálat kimutatta, hogy a Kínai Népköztársaságban található szabad kapacitás nagysága jelentős, és meghaladja a felülvizsgálati időszak alatti közösségi felhasználást. Emellett, mivel az Egyesült Államok dömpingellenes intézkedéseket vezetett be a Kínai Népköztársaságból származó (gőz által aktivált) porított aktív szén behozatalára, közvetlenül fennáll az a veszély, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a korábban az Egyesült Államokba exportált termék kereskedelmét átirányítanák. Ez még nagyobb kockázatot jelent, mivel a porított aktív szén Egyesült Államokba exportált behozatalának ára még a közösségi piacra importált termékek áránál is alacsonyabb.(78) Emellett a porított aktív szén behozatalának jelenlegi áráról megállapították, hogy dömpingelt, és jóval alatta marad a közösségi gazdasági ágazat átlagos eladási árainak (és költségeinek).(79) Ennélfogva az olyan tényezők összetett hatása, mint-  a jelentős nagyságú kínai szabad kapacitás,-  az Egyesült Államok által bevezetett intézkedések nyomán a kereskedelem átirányításának közvetlen kockázata,-  a porított aktív szénnek a Kínai Népköztársaságból mind a Közösségbe, mind az Egyesült Államokba irányuló behozatalának továbbra is alacsony áraiazt jelzik, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén nagy a valószínűsége a kár megismétlődésének.(80) A fent leírtak alapján megállapítható, hogy a közösségi gazdasági ágazat helyzete javult ugyan a dömpingellenes intézkedések bevezetését megelőző időszakhoz képest, mégis instabil maradt. Valószínű, hogy ha a közösségi gazdasági ágazat szembesülne az Kínai Népköztársaságból származó, dömpingelt áron történő, nagy mennyiségű behozatallal, az pénzügyi helyzetének romlásához vezetne, amint azt az eredeti vizsgálatban megállapították. Ennek alapján az a következtetés született, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése minden valószínűség szerint a közösségi gazdasági ágazatot ért kár megismétlődését eredményezné.7. A KÖZÖSSÉGI ÉRDEK7.1. Előzetes megjegyzések(81) Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e a Közösség egészének érdekével. A Közösség érdekének meghatározása a különféle kapcsolódó érdekek felmérésén alapult. A jelenlegi vizsgálat olyan helyzetet elemzett, amelyben már bevezettek dömpingellenes intézkedéseket, és így lehetővé tette annak megítélését, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések milyen lehetséges túlzott negatív hatást gyakorolnának az érintett felekre.(82) Ennek alapján megvizsgálták, hogy a káros dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó megállapítások ellenére vannak-e kényszerítő okok azon következtetés levonásához, hogy a Közösségnek ebben a konkrét esetben nem érdeke az intézkedések fenntartása.(83) Ebből kifolyólag a (11) preambulumbekezdésben említett három gyártó mellett kérdőíveket küldtek más gyártóknak is (köztük azon gyártóknak, amelyek a granulált aktív szénből porlasztással állítják elő a porított aktív szenet, négy közösségi beszállítónak, a három együttműködő importőrnek – lásd a (9) preambulumbekezdést –, valamint a kérelemben említett vagy a Bizottság számára ismert 37 felhasználónak).7.2. A közösségi gazdasági ágazat érdeke(84) Megalapozottan várható, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak továbbra is hasznára válnak a jelenlegi intézkedések, és piaci részesedése visszanyerésével és nyereségességének fokozásával helyzete tovább javul. Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínű, hogy a közösségi gazdasági ágazatot ismét kár éri az érintett országból származó, megnövekedett, dömpingáron történő behozatal következtében, és jelenleg is törékeny pénzügyi helyzete tovább romlik.(85) Ennek alapján, mivel a közösségi gazdasági ágazat teszi ki a közösségi termelés legnagyobb részét, és mivel a közösségi gazdasági ágazatot alkotó két közösségi gyártó kifejezte, hogy támogatja az intézkedések fenntartását, levonható az a következtetés, hogy az intézkedések fenntartása a közösségi gazdasági ágazat érdekében áll.7.3. A közösségi beszállítók érdeke(86) A Bizottsághoz a közösségi gazdasági ágazat által használt nyersanyagok (lignit, tőzeg és fűrészpor) három közösségi beszállítójától érkezett kitöltött kérdőív. Mindhármuk támogatta az intézkedések fenntartását, és kijelentette, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén értékesítései jelentős része veszélybe kerülne, kockáztatva pénzügyi stabilitását.(87) Ezért az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések kivetése a közösségi gazdasági ágazat közösségi beszállítóinak érdekében állna.7.4. A közösségi importőrök érdeke(88) A (8) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a Bizottság 33, a felülvizsgálati kérelemben szereplő importőrrel vette fel a kapcsolatot. Csak három importőr volt hajlandó együttműködni a vizsgálatban. Hármuk közül egyik sem válaszolt azonban a Bizottság által küldött kérdőívre.(89) Ezért a vizsgálatban való együttműködéssel kapcsolatos érdektelenség annak jelzésének tekinthető, hogy a porított aktív szén importőreinek importtevékenységét nem érinti jelentősen az intézkedések fenntartása.7.5. A közösségi felhasználók érdeke(90) A (83) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság 37 felhasználóval vette fel a kapcsolatot, melyek közül sokan a közösségi gazdasági ágazat vevői. Végül csak három kitöltött kérdőív érkezett vissza a Bizottsághoz.(91) A három felhasználó egyike sem egyezett bele a kérdőívre adott válaszaik helyszíni vizsgálatába. Az ellenőrizetlen adatok megvizsgálása alapján azonban megállapították, hogy a porított aktív szén súlyozott átlagban az érintett felhasználók működési költségeinek elenyésző hányadát teszi ki.(92) Ennek alapján levonható az a következtetés, hogy a porított aktív szén felhasználóit nem érintené jelentősen az intézkedések fenntartása.7.6. A közösségi érdekre vonatkozó következtetés(93) Figyelembe véve mindazon felek érdekét, akik a vizsgálat során jelentkeztek, láthatóan nem léteznek olyan kényszerítő erejű okok, amelyek alapján a dömpingellenes intézkedések meghosszabbítása ellentétes lenne a Közösség érdekével.8. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK(94) A Bizottság valamennyi felet értesítette azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a porított aktív szén behozatalára vonatkozó hatályos intézkedések fenntartását javasolni tervezte. Egyúttal kijelölte azt az időtartamot is, amelyen belül a nyilvánosságra hozatalt követően észrevételek nyújthatók be.(95) A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően az Kínai Népköztársaságból származó porított aktív szén behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.9. VÁMOK(96) A dömping folytatódása, a kár megismétlődésének valószínűsége és a közösségi érdek vonatkozásában megfogalmazott következtetésekre való tekintettel a Kínai Népköztársaságból származó porított aktív szén behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani annak elkerülése érdekében, hogy a közösségi gazdasági ágazatot a dömpingelt behozatal által ne érje ismételten kár.(97) A dömpingellenes vám jelenlegi értéke a 38,6 %-os kárkiküszöbölési szint alapján 323 EUR/tonna (rögzített vám).(98) A vám szintjével kapcsolatban az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a héa-visszatérítés eltörlését követően, melyben a kínai exportáló gyártók belföldön beszerzett nyersanyagokból készült termékek exportjakor részesültek, a dömpingkülönbözetnek alacsonyabbnak kell lennie.(99) Mivel azonban a kínai exportáló gyártók egyáltalán nem tanúsítottak együttműködést, és az alaprendelet (11) cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálat iránti kérelem hiányában az exportált termékek gyártási költségének ezen állítólagos változását nem lehetett alátámasztani, az állítást figyelmen kívül kellett hagyni,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikk1. Végleges dömpingellenes vámot vetnek ki a Kínai Népköztársaságból származó, az ex 3802 10 00 KN-kód (TARIC-kód 3802 10 00 20) alá sorolt porított aktív szén behozatalára.2. A végleges dömpingellenes vám összege 323 EUR/tonna (nettó tömeg).3. Olyan esetekben, amikor az áru a szabad forgalomba bocsátás előtt megsérül, és ezért a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat arányosan felosztják a vámértéknek a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet[6] 145. cikke szerinti meghatározásához, a fent említett összegek alapján kiszámított dömpingellenes vámot olyan arányban kell csökkenteni, amely megfelel a ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár arányos felosztásának.2. cikkEltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.3. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 56, 1996.3.6., 1.o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.[2] HL L 134., 1996.6.5., 20. o.[3] HL L 155, 2002.6.14., 1.o.[4] HL C 228, 2006.9.22., 3.o.[5] HL C 131, 2007.6.13., 14.o.[6] HL L 253., 1993.10.11., 1. o. A legutóbb a 214/2007/EK rendelettel (HL L 62., 2007.3.1., 6. o.) módosított rendelet.


|

52010PC0142

 Javaslat: az Európai parlament és a Tanács…/…/EU rendelete az általános tarifális preferenciák rendszerének 2009. január 1-jétől 2011. december 31-ig történő alkalmazásáról szóló 732/2008/EK tanácsi rendelet módosításáról  /* COM/2010/0142 végleges - COD 2010/0140 */

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 26.5.2010COM(2010) 142 végleges2010/0140 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS …/…/EU RENDELETEaz általános tarifális preferenciák rendszerének 2009. január 1-jétől 2011. december 31-ig történő alkalmazásáról szóló 732/2008/EK tanácsi rendelet módosításárólINDOKOLÁSAz Európai Unió az általános preferenciarendszer (Generalised System of Preferences, a továbbiakban: GSP) keretében kereskedelmi kedvezményeket nyújt a fejlődő országoknak. A GSP végrehajtása az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról szóló, alkalmanként hároméves hatályú, egymást követő rendeletek útján történik. A rendszer érvényességét jelenleg a 732/2008/EK rendelet biztosítja, amely 2001. december 31-én hatályát veszti. Ezt követően a GSP érvényét veszti, amennyiben nem kerül sor a folyamatosságot biztosító megfelelő jogalkotási intézkedések meghozatalára.A soron következő GSP-rendeletnek a Bizottság javaslatán kell alapulnia, amelynek olyan lényeges megfontolásokat is figyelembe kell majd vennie, mint hogy a jelenlegi GSP mennyire volt eredményes a célkitűzései elérésében, és olyan módosításokat kell javasolnia, amelyek biztosítják a hatékonyság jövőbeni folyamatosságát. A soron következő rendeletre vonatkozó bizottsági javaslatot előkészítő belső munka egy 2010 márciusában indult nyilvános konzultáció keretében megkezdődött. A várakozások szerint a Bizottság 2011 elején nyújtja be javaslatát a Tanácsnak és a Parlamentnek. Az ezt követő jogalkotási folyamat hosszát nehéz pontosan megbecsülni, de valószínűleg legalább 15–18 hónapot vesz majd igénybe. A Bizottság szándéka azonban minél hamarabb életbe léptetni az új GSP-rendeletet, amivel egy időben véget érne a jelenlegi rendszer átmeneti meghosszabbítása.A GSP-rendelet időbeli hatályából hátralévő idő ezért nem elegendő ahhoz, hogy a Bizottság elkészítse a soron következő rendeletre vonatkozó javaslatát, és azt a rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadják. A rendszer folyamatos működésének biztosítása azonban 2011. december 31. után is kívánatos. A GSP jogi szabályozásában a folytonosság megszakadása azzal a következménnyel járna, hogy a GSP keretében lebonyolított összes import visszakerülne a legnagyobb kedvezményes elbánás (MFN) rendszerébe, kivéve „a fegyvereken kívül mindent” (EBA) előírás hatálya alá tartozó, legkevésbé fejlett országokból származó behozatalt.Ezért a következő GSP-rendeletet előkészítő munkával párhuzamosan javasolt a jelenlegi rendeletet minimális változtatásokkal 2011. december 31-ét követően is érvényben tartani addig az időpontig, amikor a következő rendeletet elfogadják, és az hatályba lép. Tekintve a következő rendelet jogalkotási folyamatának hosszát illető bizonytalanságot, a jelenleg érvényben levő GSP-rendelet hatályát javasolt 2013. december 31-ig meghosszabbítani. Ez olyan időkeretet biztosítana, amely lehetővé tenné a következő rendelet elkészítését és elfogadását a gazdasági szereplők és a kedvezményezett országok számára is elegendő időt hagyva az esetleges változásokra való felkészülésre, anélkül, hogy egy határozatlan időre történő meghosszabbítás a jelenlegi helyzet állandósulásának és a rendszer időszerű reformja elodázásának kockázatát idézné elő.E javaslat a 732/2008/EK rendeletnek csak azokat az elemeit módosítja, amelyek a rendelet hatályának 2013. december 31-ig történő meghosszabbításához szükségesek. Nem érinti a jelenlegi rendeletnek az egyes áruosztályok átsorolására vonatkozó meglévő rendelkezéseit az egyedi kedvezményezettek tekintetében. A javaslat kiigazításokat vezet be a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás (GSP+) kritériumainak megfelelő fejlődő országok számára, lehetővé téve, hogy további tarifális preferenciában részesüljenek, amennyiben 2011. október 31-ig vagy 2013. április 30-ig benyújtott kérelmükre a Bizottság 2011. december 15-ig illetve 2013. június 15-ig megítéli számukra a különleges ösztönző előírás alkalmazását. Azok a fejlődő országok, amelyek esetében a vonatkozó 2008. decemberi és 2010. júniusi bizottsági határozatok szerint már alkalmazzák a különleges ösztönző előírást, megtarthatnák ezt a státuszt a jelenlegi rendszer meghosszabbításának idejére. A GSP+ rendszerre jogosult kedvezményezett országok listájáról szóló 2008. december 9-i 2008/938/EK bizottsági határozat[1] e preferenciális elbánás érvényességi időtartamát a 2009. január 1-jétől 2011. december 31-éig tartó időszakra korlátozta.A 732/2008/EK tanácsi rendeletben szerepelnek a Tanács számára fenntartott bizonyos hatáskörök, melyek nem a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 1999/468/EK tanácsi határozaton[2] alapulnak. A Bizottság javaslatot fog előterjeszteni, mely felülvizsgál minden ilyen eljárást a közös kereskedelempolitikában, figyelembe véve az Európai Unió működéséről szóló szerződés 291. cikkében meghatározott végrehajtási aktusok rendszerét és a 291. cikk (3) bekezdése alapján elfogadott végrehajtási hatáskör Bizottság általi gyakorlására vonatkozó szabályokról és általános elvekről szóló rendeletet. A szóban forgó javaslat e rendelet 16. cikkének (4) bekezdésére, 19. cikkének (4) és (5) bekezdésére, valamint 22. cikkének (2) bekezdésére is kitér. E javaslatot mihamarabb benyújtják azt követően, hogy a Bizottság 2010. március 9-én elfogadja a végrehajtási hatáskör Bizottság általi gyakorlására vonatkozó szabályokról és általános elvekről szóló javaslatot.A jelenlegi GSP-rendelet hatályának meghosszabbításáról szóló javaslattal kapcsolatban nem merülnek fel az EK-költségvetést terhelő költségek. Alkalmazása nem okozna vámbevétel-kiesést sem a jelenlegi helyzethez viszonyítva..2010/0140 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS …/…/EU RENDELETEaz általános tarifális preferenciák rendszerének 2009. január 1-jétől 2011. december 31-ig történő alkalmazásáról szóló 732/2008/EK tanácsi rendelet módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (2) bekezdésére,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,a javaslat nemzeti parlamenteknek történő továbbítását követően,a rendes jogalkotási eljárás keretében,mivel:(1) Az Európai Unió 1971 óta általános preferenciarendszer (Generalised System of Preferences, GSP) keretében kereskedelmi kedvezményeket nyújt a fejlődő országoknak. A GSP végrehajtása az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról szóló, alkalmanként általában hároméves hatályú, egymást követő rendeletek (a továbbiakban: rendszer) útján történik.(2) A rendszer érvényességét jelenleg az általános tarifális preferenciák rendszerének 2009. január 1-jétől 2011. december 31-ig történő alkalmazásáról, illetve az 552/97/EK és az 1933/2006/EK rendelet, valamint az 1100/2006/EK és a 964/2007/EK bizottsági rendelet módosításáról szóló, 2008. július 22-i 732/2008/EK tanácsi rendelet[3] biztosítja, amely 2011. december 31-én hatályát veszti. Ezt követően a rendszer megszűnik működni, ha megfelelő jogalkotási intézkedésekkel nem biztosítják, hogy érvényben maradjon.(3) A rendszer javítását célzó változtatásokat egy új rendeletre irányuló javaslat alapján kell végrehajtani, amely olyan lényeges megfontolásokat is figyelembe vesz, mint hogy a 732/2008/EK rendelet mennyire volt eredményes a rendszer célkitűzéseinek elérésében. Az új rendeletnek tartalmaznia kell a rendszer jövőbeni hatékonyságának folyamatosságát biztosító módosításokat. A Bizottság javaslatának figyelembe kell vennie a rendszer hatálya alatt lebonyolított behozatalokra vonatkozó kereskedelmi statisztikai adatokat, amelyek csak 2010 júliusa után lesznek elérhetők, és amelyek magukban foglalják a 2009. év, azaz egy olyan év adatait is, amikor a globális kereskedelemben – ideértve a fejlődő országok kereskedelmét is – drasztikus visszaesés következett be. Ugyanennyire fontos a gazdasági szereplőket és a kedvezményezett országokat megfelelő időben értesíteni az új rendelet által bevezetendő változásokról. A fentiek miatt a 732/2008/EK rendelet időbeli hatályából hátralévő idő nem elegendő ahhoz, hogy a Bizottság a kidolgozza a következő rendeletre vonatkozó javaslatát, majd azt a rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadják. A rendszer folyamatos működésének biztosítása azonban 2011. december 31. után, a következő rendelet elfogadásáig és hatályba lépéséig is kívánatos. Ugyanakkor a rendszer koherens és folyamatos működése érdekében szükség van a rendelet néhány technikai jellegű módosítására.(4) A jelenlegi rendelet hatályát határozott időre kell meghosszabbítani annak érdekében, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre az új GSP-rendszer elfogadásához szükséges jogalkotási folyamathoz. Ezért a 732/2008/EK rendelet időbeli hatályát 2013. december 31-éig kell meghosszabbítani. Abban az esetben, ha az új rendelet a fenti időpont előtt érvénybe lép, a meghosszabbítás időszakát annak megfelelően le kell rövidíteni.(5) A fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás (GSP+) kritériumainak megfelelő fejlődő országok számára lehetővé kell tenni, hogy további tarifális preferenciákban részesüljenek, amennyiben 2011. október 31-ig vagy 2013. április 30-ig benyújtott kérelmükre a Bizottság 2011. december 15-ig illetve 2013. június 15-ig megítéli számukra a különleges ösztönző előírás alkalmazását. Azok a fejlődő országok, amelyek esetében a vonatkozó 2008. decemberi és 2010. júniusi bizottsági határozatok szerint már alkalmazzák a különleges ösztönző előírást, megtarthatják ezt a státuszt a jelenlegi rendszer meghosszabbításának idejére,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 732/2008/EK rendelet a következőképpen módosul:(1) A címben a „2011. december 31-ig” szövegrészt el kell hagyni.(2) A 8. cikk (2) bekezdésének második albekezdése a következő c) és d) ponttal egészül ki:„c) A 9. cikk (1) bekezdése a) pontjának iii. alpontja alkalmazásában – a 2010. szeptember 1-jén rendelkezésre álló, három egymást követő év átlagaként számított adatokat;d) A 9. cikk (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja alkalmazásában – a 2012. szeptember 1-jén rendelkezésre álló, három egymást követő év átlagaként számított adatokat.”(3) A 9. cikk a következőképpen módosul:a) Az (1) bekezdés az a) pont ii. alpontja után a következőkkel egészül ki:„vagyiii. 2011. október 31-ig, mely esetben a különleges ösztönző előírást 2012. január 1-jétől kell alkalmazni;vagyiv. 2013. április 30-ig, mely esetben a különleges ösztönző előírást 2013. július 1-jétől kell alkalmazni;”b) A (3) bekezdés a következőképpen módosul:i. A második mondat helyébe a következő lép:„Azoknak az országoknak, amelyekre az (1) bekezdés a) pontjának i. alpontja szerinti kérelem alapján alkalmazandó a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás, nem kell kérelmet benyújtaniuk az (1) bekezdés a) pontjának ii., iii. vagy iv. alpontja szerint.”ii. A bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:„Azoknak az országoknak, amelyekre az (1) bekezdés a) pontjának ii. alpontja szerinti kérelem alapján alkalmazandó a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás, nem kell kérelmet benyújtaniuk az (1) bekezdés a) pontjának iii. vagy iv. alpontja szerint. Azoknak az országoknak, amelyekre az (1) bekezdés a) pontjának iii. alpontja szerinti kérelem alapján alkalmazandó a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás, nem kell kérelmet benyújtaniuk az (1) bekezdés a) pontjának iv. alpontja szerint.”(4) A 10. cikk (3) bekezdésének b) pontjának végén a pont helyébe pontosvessző lép, és a bekezdés a következőkkel egészül ki:„vagyc) 2011. december 15-ig a 9. cikk (1) bekezdése a) pontjának iii. alpontja alá tartozó kérelem esetén;vagyd) 2013. június 15-ig a 9. cikk (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja alá tartozó kérelem esetén.(5) A 32. cikk (2) bekezdésében „2011. december 31-ig” szövegrész helyébe a következő szöveg lép: „2013. december 2013-ig illetve a következő rendeletben megállapított időpontig, attól függően, hogy melyik a korábbi időpont.”2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök [1] HL L 334., 2008.12.12., 90. o.[2] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.[3] HL L 211., 2008.8.6., 1. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0322

Javaslat: az Európai parlament és a Tanács rendelete a bevándorlási összekötő tisztviselők hálózatának létrehozásáról szóló 377/2004/EK tanácsi rendelet módosításáról  /* COM/2009/0322 végleges - COD 2009/0098 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 8.7.2009COM(2009) 322 végleges2009/0098 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa bevándorlási összekötő tisztviselők hálózatának létrehozásáról szóló 377/2004/EK tanácsi rendelet módosításárólINDOKOLÁS1. A JAVASLAT HÁTTERE-  A javaslat okai és céljaiE javaslat módosítja a bevándorlási összekötő tisztviselők hálózatának (ILO) létrehozásáról szóló 377/2004/EK rendeletet[1] (a továbbiakban: a rendelet). A módosításokra e fontos együttműködési eszköznek a migráció és a külső határok igazgatása céljából történő hatékony felhasználása érdekében van szükség. A javaslat célja, hogy a gyakorlati tapasztalatok fényében a rendeletet hozzáigazítsa a rendelet elfogadása óta a közösségi jogban hatályba lépett változásokhoz.-  Háttér-információk2004. február 19-én a Tanács – tekintettel Görögország kezdeményezésére és az Európai Parlament véleményére – elfogadta a 377/2004/EK rendeletet, amely előírja azon kötelezettséget, hogy a tagállamok bevándorlási összekötő tisztviselői között együttműködési formákat kell kialakítani, meghatározza ezen együttműködés célkitűzéseit, ezen összekötő tisztviselők beosztását és megfelelő képesítéseit, valamint felelősségi körüket a fogadó ország, illetve a küldő államok tekintetében. A rendeletben a „ bevándorlási összekötő tisztviselő ” valamely tagállamnak a bevándorlási hivatal vagy más illetékes hatóság által annak érdekében külföldre kiküldött képviselője, hogy kapcsolatokat létesítsen és tartson fenn a fogadó ország hatóságaival, elősegítendő az illegális bevándorlás megelőzését és az ellene folytatott küzdelmet, az illegális bevándorlók hazatelepülésének megkönnyítését, valamint a legális migráció igazgatását. Ez magában foglalja a „légiközlekedési összekötő tisztviselőket” és a „bűnüldöző összekötő tisztviselőket” is, amennyiben nekik is el kell látniuk a fenti feladatokat.A bevándorlási összekötő tisztviselőket általában a tagállamok harmadik országokban működő konzuli hatóságaihoz vagy más tagállamok illetékes szerveihez rendelik ki, de érintett harmadik országok illetékes hatóságaihoz, továbbá nemzetközi szervezetekhez is kirendelhetik őket, a küldő tagállam által meghatározandó ésszerű időtartamra.2004. október 26-án a Tanács elfogadta az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (Frontex) felállításáról szóló 2007/2004/EK rendeletet[2]. E rendelet 2. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében a Frontex kockázatelemzést végez. Ezen elemzéseket a források lehető legszélesebb körére – de elsősorban a tagállamok illetékes hatóságai által gyűjtött és rendelkezésre bocsátott forrásokra – kell alapozni. Ahhoz, hogy feladatának eleget tegyen, a Frontexnek emellett elő kell segítenie a tagállamok és harmadik országok közötti műveleti együttműködést. Együttműködhet továbbá harmadik országok illetékes hatóságaival vagy nemzetközi szervezetekkel az e hatóságokkal kötött munkamegállapodások keretében. Ezen együttműködés többek között magában foglalhatja határellenőrzési kérdésekkel kapcsolatos tapasztalatok cseréjét, határőrök képzését, műveleti információk megosztását, valamint kiterjedhet közös műveletekre. A Frontex egyetlen harmadik országban sem rendelkezik állandó képviselettel. Bár az érintett harmadik országokba kirendelt bevándorlási összekötő tisztviselők jelentősen hozzájárulhatnak a Frontex fenti feladatainak teljesítéséhez, e lehetőséget – az összekötő tisztviselők és az ügynökség közötti kapcsolatok elégtelensége miatt – még nem sikerült teljes mértékben kiaknázni.A megerősített együttműködés szempontjából kulcsfontosságú, hogy strukturált és biztonságos kommunikációs eszköz álljon rendelkezésre a helyszínen működő bevándorlási összekötő tisztviselők számára, valamint az információcseréhez. A tagállamok migrációigazgatási szolgálatai részére egy biztonságos, webalapú információs és koordinációs hálózat (ICONet) létrehozásáról szóló, 2005. március 16-i 2005/267/EK tanácsi határozat[3] – a határozat részletes végrehajtási szabályairól szóló 2005. december 15-i bizottsági határozattal[4] kiegészítve – platformot biztosít az illegális migrációval kapcsolatos stratégiai, taktikai és operatív információk kicseréléséhez. Az „ILO-hálózat” az ICONet különálló része, amely a következő alszakaszokból áll: a bevándorlási összekötő tisztviselők listája, a légiközlekedési összekötő tisztviselők listája (jelenleg nem használják), a tagállamok ILO központi pontjai/nemzeti egységei, valamint regionális információk. Az utóbbi földrajzi régiók szerint további egységekre oszlik, és tartalmazza a bevándorlási összekötő tisztviselők számára hasznos valamennyi vonatkozó információt (pl. országjelentéseket, kockázatelemzéseket).A gyakorlati tapasztalatok szerint egyértelműen megállapítható, hogy az ILO-hálózatot nem használják ki kellőképpen. A Bizottság elő kívánja mozdítani e biztonságos és könnyen hozzáférhető kommunikációs eszköz használatát azáltal, hogy a rendelet vonatkozó cikkét a hálózatra történő hivatkozással javasolja kiegészíteni.Számos tagállam informálisan megállapodott arról, hogy közösen irányítanak regionális ILO-hálózatokat Afrikában, és hogy ezzel összefüggésben találkozókat tartanak. Mivel a rendelet jelenlegi megfogalmazása csak az Európai Unió Tanácsának elnökségét betöltő (vagy azzal megbízott) tagállamokat ösztönzi arra, hogy ilyen találkozókat kezdeményezzenek, a Bizottság azt javasolja, hogy e célból tegyék egyértelművé, hogy a regionális hálózatok irányítását vállaló tagállamok is szervezhetnek ilyen találkozókat.A jelentéstételi kötelezettségek tekintetében a rendelet előírja, hogy „az Európai Unió Tanácsának elnökségét betöltő tagállam, illetve amennyiben e tagállam nem rendelkezik képviselettel az adott országban vagy régióban, úgy az elnökség feladataival átmenetileg megbízott tagállam minden félév vége előtt jelentést készít a Tanácsnak és a Bizottságnak a bevándorlási összekötő tisztviselők azon hálózatainak tevékenységéről, amelyekben képviselővel rendelkezik, valamint a fogadó országban fennálló helyzetről az illegális bevándorlással összefüggő ügyek tekintetében . E jelentéseket a Bizottság által meghatározott minta és formátum szerint kell elkészíteni [5]. E jelentések alapvetően fontos információt szolgáltatnak azon értékelő jelentéshez, amelyet minden soros elnökség végén a Bizottság készít el és nyújt be a Tanácshoz valamennyi olyan harmadik országban fennálló helyzetről, ahol a tagállamok bevándorlási összekötő tisztviselői működnek .”A rendelet hatálybalépése óta hat jelentés készült az ILO-hálózatok működéséről. E jelentéseket az Egyesült Királyság, Ausztria, Finnország, Németország, Portugália és Szlovénia elnöksége nyújtotta be, és középpontjukban csupán a kiválasztott harmadik országok álltak. Továbbá, a Bizottság még nem tudott eleget tenni azon kötelezettségének, hogy az elnökségek által készített jelentések alapján átfogó értékelő jelentést terjesszen a Tanács elé. Mivel a tagállamoknak jelenleg több mint 130 harmadik országban vannak kihelyezett bevándorlási összekötő tisztviselői, a jelentéstételi kötelezettségre vonatkozó rendelkezések a gyakorlatban nem alkalmazhatók. Ezért a Bizottság azt javasolja, hogy az érintett rendelkezéseket ésszerűen igazítsák ki.Az Európai Parlament és a Tanács 2007. május 23-i 2007/574/EK határozata[6] a Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása általános program keretében a 2007. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakra létrehozza a Külső Határok Alapot, hogy hozzájáruljon a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megerősítéséhez, valamint a tagállamok közötti szolidaritás elvének alkalmazásához. Az alap rendelkezésére álló forrásokat fel lehet használni a tagállamok harmadik országokban működő konzulátusai vagy egyéb szolgálatai által szervezett tevékenységek előmozdításához, ideértve a bevándorlási összekötő tisztviselők tevékenységét is. Ahogyan az e határozat 4. cikke (4) bekezdésének a) pontjában szerepel, a Külső Határok Alap támogatja az ILO-hálózatok működési kapacitásának megerősítését, és e hálózatok révén a tagállamok között hatékonyabb együttműködés előmozdítását.2008 júniusában a Bizottság közleményt[7] fogadott el a közös bevándorlási politikáról, amelyben – az 1999. évi tamperei Európai Tanács sarkalatos pontjai, a 2004. évi hágai program, valamint a 2005-ben kiadott, migrációval kapcsolatos általános megközelítés alapján – meghatározza a bevándorlási politika elveit, fellépéseit és eszközeit. E közlemény fényében az Európai Tanács 2008. október 15–16-án elfogadta az Európai Bevándorlási és Menekültügyi Paktumot[8], amelyben hangsúlyozta, hogy az illegális bevándorlás ellenőrzése érdekében fokozottabb együttműködésre van szükség egyrészt a tagállamok és a Bizottság, másrészt a származási országok és a tranzitországok között.-  Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területenA Tanács 377/2004/EK rendelete (2004. február 19.) a bevándorlási összekötő tisztviselők hálózatának létrehozásáról;A Tanács 2005/267/EK határozata[9] (2005. március 16.) egy biztonságos, webalapú információs és koordinációs hálózat létrehozásáról a tagállamok migrációigazgatási szolgálatai részére;A Bizottság 2005. december 15-i határozata[10] a Tanács 2005/267/EK határozatának végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról;Egyetértési nyilatkozat az Európai Bizottság és az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség között egy biztonságos, webalapú információs és koordinációs hálózat létrehozásáról a tagállamok migrációigazgatási szolgálatai részére[11].2. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT-  Konzultáció az érdekeltekkelA tagállamokkal folytatott konzultációra először 2006 végéig, a finn elnökség ideje alatt, a Tanács CIREFI munkacsoportjában kezdeményezett kérdőív alapján került sor. A tagállamok válaszait 2007 márciusában a SCIFA-ban vitatták meg.A tagállamok különösen a rendelet 6. cikkében előírt általános jelentéstételi kötelezettséget kifogásolták, és hangsúlyozták a Frontex fokozottabb bevonásának fontosságát. Kifejezték továbbá az ICONet alkalmazásának felgyorsítására, valamint az Afrikába kirendelt bevándorlási összekötő tisztviselők közötti együttműködés fejlesztésére irányuló kívánságukat. Ez utóbbi szempontot egy 2007 tavaszán tartott szakértői ülés alkalmával, valamint 2007 októberében a Bevándorlási és Menekültügyi Bizottságban is megvitatták.2008 márciusában a Bizottság kérdőívet küldött körbe a 377/2004/EK tanácsi rendelet módosításának különféle lehetőségeiről. A beérkező válaszok alapján 2008 októberében a Bizottság a Bevándorlási és Menekültügyi Bizottság elé terjesztett egy nem hivatalos munkadokumentumot, amelyben konkrét javaslatokat sorakoztatott fel a rendelet vonatkozó rendelkezéseinek módosítására. A Bizottság első fázisban a jelentéstételi követelményekkel, a Frontex bevonásával és az ICONet fejlesztésével kapcsolatban szükséges módosítások napirendre tűzését javasolta. A második fázisban a Bizottság megvizsgálja majd egy – a tagállamok összességének, valamint a vonatkozó uniós szerveknek az érdekeit képviselő – uniós szintű bevándorlási összekötő tisztviselői hivatal létrehozásának szükségességét, illetve lehetőségeit a Frontex rendelet 2010-re tervezett felülvizsgálatával összefüggésben. E felülvizsgálat keretében megvizsgálják annak lehetőségét is, hogy az ICONet irányítását a Bizottságról a Frontexre ruházzák át.A tagállamok támogatták e javaslatokat, ideértve a kétfázisú megközelítést is.-  HatásvizsgálatMivel e javaslat csak kisebb, főleg technikai jellegű változtatásokat eszközöl egy már létező jogszabályban, hatásvizsgálatra nem került sor. E változtatásoknak nincs mérhető gazdasági, társadalmi vagy környezeti kihatása. Továbbá, az EU jobb szabályozási elvének többek között az a célja, hogy – az arányosság elvével összhangban – egyszerűsítse és javítsa a meglévő jogszabályokat. E javaslat eleget tesz ezen célkitűzéseknek azáltal, hogy biztosítja az összhangot a rendelet elfogadása óta hatályba lépett közösségi jogszabályokkal, valamint figyelembe veszi a rendelet végrehajtása során szerzett gyakorlati tapasztalatokat.3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI-  A javaslat összefoglalásaA javasolt módosítások jogalapot biztosítanak a Frontex és az ILO-hálózatok közötti együttműködéshez, kapcsolatot hoznak létre köztük, előmozdítják az ICONet rendszeres felhasználását az információcsere és a gyakorlati tapasztalatok megosztása céljából, rávilágítanak arra, hogy az ILO-hálózatok létrehozásához és zökkenőmentes működéséhez meglévő közösségi alapokat lehet felhasználni, valamint ésszerűsítik a létrehozott ILO-hálózatok tevékenységével kapcsolatos jelentéstételi rendszert biztosítva ezáltal azt is, hogy az Európai Parlament, e szakpolitikai terület társjogalkoja[12], megfelelő tájékoztatást kapjon.-  JogalapE rendeletjavaslat jogalapja az Európai Közösséget létrehozó szerződés 63. cikke (3) bekezdésének b) pontja és 66. cikke, mivel a rendeletjavaslat az említett cikkeken alapuló, a bevándorlási összekötő tisztviselők hálózatának létrehozásáról szóló, 2004. február 19-i 377/2004/EK tanácsi rendeletet módosítja, valamint pontosabban meghatározza e hálózatok működését.-  A szubszidiaritás elveAz EK-Szerződés 63. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a Közösségnek jogában áll intézkedéseket elfogadni az illegális bevándorlásra és illegális tartózkodásra vonatkozóan, ideértve az illegálisan tartózkodók repatriálását is. A 66. cikk alapján és a 67. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően a Tanácsnak intézkedéseket kell tennie a tagállamok közigazgatásának megfelelő szervezeti egységei, valamint ezen egységek és a Bizottság között az e cím által szabályozott területeken történő együttműködés biztosítására. Az ILO-hálózatok létrehozásáról és működéséről szóló jelenlegi közösségi rendelkezéseket ki kell igazítani a közösségi jog változásainak és az e téren szerzett gyakorlati tapasztalatoknak a figyelembevétele érdekében.Ennélfogva a javaslat célkitűzését az egyes tagállamok nem képesek kielégítően megvalósítani.-  Az arányosság elveAz EK-Szerződés 5. cikke kimondja, hogy a Közösség intézkedései nem léphetik túl a Szerződés célkitűzéseinek eléréséhez szükséges mértéket. Az e közösségi fellépéshez választott formának lehetővé kell tennie, hogy a javaslat a lehető leghatékonyabban érje el célját, és végrehajtása a leghatékonyabb módon valósuljon meg. A javasolt kezdeményezés – a rendelet módosítása – a schengeni vívmányok továbbfejlesztését képezi az illegális bevándorlás megszervezése elleni küzdelem tekintetében, és együttműködést biztosít a tagállamok közigazgatóságainak illetékes osztályai között, valamint ezen osztályok és a Bizottság között. A javaslat ezért megfelel az arányosság elvének.-  A jogi aktus típusának megválasztásaJavasolt aktus: rendelet.Más jogi aktus nem felelne meg, hiszen e javaslat rendeletet módosít.4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOKA javaslatnak nincsenek a közösségi költségvetést érintő vonzatai.5. KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓK-  A szerződésekhez csatolt különböző jegyzőkönyvekből és a harmadik államokkal kötött társulási megállapodásokból fakadó következményekE javaslat jogalapja az EK-Szerződés IV. címében található, így alkalmazni kell az Egyesült Királyság, Írország és Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyvekben és a schengeni jegyzőkönyvben leírt „változó geometria” rendszerét. A javaslat a schengeni vívmányokra épül. Következésképpen figyelembe kell venni a különböző jegyzőkönyvekkel kapcsolatos alábbi következményeket:Egyesült Királyság és ÍrországAz Egyesült Királyság az EU-Szerződéshez és az EK-Szerződéshez csatolt, a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló jegyzőkönyv 5. cikkével, valamint a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozat 8. cikkének (2) bekezdésével összhangban részt vesz e rendeletben.Írország az EU-Szerződéshez és az EK-Szerződéshez csatolt, a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló jegyzőkönyv 5. cikkével, valamint Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozat 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban részt vesz e rendeletben.DániaAz EU-Szerződéshez és az EK-Szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv szerint Dánia nem vesz részt a Tanács olyan intézkedéseinek elfogadásában, amelyek az EK-Szerződés IV. címe alá tartoznak, kivéve „azon harmadik országokat meghatározó intézkedéseket, amelyek állampolgárainak a tagállamok külső határai átlépésekor vízummal kell rendelkezniük, illetve azokat az intézkedéseket, amelyek az egységes vízumformátumra vonatkoznak”.Ez a javaslat a schengeni vívmányokon alapul, és a jegyzőkönyv 5. cikke szerint „a Tanácsnak az Európai Közösséget létrehozó szerződés IV. címének rendelkezései szerint a schengeni vívmányok kiegészítésére irányuló javaslatról vagy kezdeményezésről hozott határozatát követő hat hónapon belül Dánia dönt arról, hogy saját nemzeti jogában végrehajtja-e ezt a határozatot”.Izland és NorvégiaIzland és Norvégia tekintetében e javaslat a schengeni vívmányok rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez való társulásáról szóló megállapodás[13] értelmében.SvájcSvájc tekintetében e javaslat a schengeni vívmányok rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás[14] értelmében.LiechtensteinLiechtenstein tekintetében ez a javaslat a schengeni vívmányok rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv[15] értelmében.-  A javaslat részletes magyarázata1. cikkAz (1) bekezdés és a (2) bekezdés a) pontja előmozdítja a tagállamok migrációigazgatási szolgálatai (ICONet) részére létrehozott biztonságos, webalapú információs és koordinációs hálózat (ICONet) alkalmazását a bevándorlási összekötő tisztviselők kirendelésével kapcsolatos információcserére, valamint a bevándorlási összekötő tisztviselők között az információk és a gyakorlati tapasztalat megosztására.A (2) bekezdés b) pontja szorosabb együttműködést hoz létre a Frontex és az ILO-hálózatok között.A (2) bekezdés c) pontja lehetővé teszi az EU elnökségét betöltő vagy azzal megbízott tagállamtól eltérő valamennyi tagállam számára, hogy kezdeményezze a bevándorlási összekötő tisztviselők találkozójának összehívását.A (3) bekezdés egyszerűsíti a rendeletből fakadó jelentéstételi kötelezettséget. Előírja továbbá, hogy a vonatkozó európai intézményeket rendszeresen tájékoztatni kell az Európai Unió számára különös jelentőséggel bíró, meghatározott régiókba és/vagy országokba kirendelt bevándorlási összekötő tisztviselők hálózatainak tevékenységéről, valamint az illegális bevándorlással összefüggő ügyek tekintetében ezekben a régiókban és/vagy országokban fennálló helyzetről.2009/0098 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE(ÉÉÉÉ. hónap NN.)a bevándorlási összekötő tisztviselők hálózatának létrehozásáról szóló 377/2004/EK tanácsi rendelet módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 63. cikke (3) bekezdésének b) pontjára és 66. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[16],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően,mivel:1.  A bevándorlási összekötő tisztviselők hálózatának létrehozásáról szóló, 2004. február 19-i 377/2004/EK tanácsi rendelet[17] megállapítja azon kötelezettséget, hogy együttműködési formákat kell kialakítani a tagállamok bevándorlási összekötő tisztviselői között, meghatározza ezen együttműködés célkitűzéseit, ezen összekötő tisztviselők beosztását és megfelelő képesítéseit, valamint felelősségi körüket a fogadó ország, illetve a küldő tagállam tekintetében.2.  A 2005/267/EK tanácsi határozat[18] létrehozta a szabálytalan migrációval, az illegális belépéssel és bevándorlással, valamint az illegálisan tartózkodók visszaküldésével kapcsolatos információcsere biztonságos, webalapú információs és koordinációs hálózatát a tagállamok migrációigazgatási szolgálatai (ICONet) részére. Az információcsere elemei közé fel kell venni a bevándorlási összekötő tisztviselők hálózatait is.3.  A 2007/2004/EK tanácsi rendelet[19] felállította az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökséget (Frontex). A Frontex feladata, hogy általános és egyedi esetekre vonatkozó kockázatelemzéseket készítsen, és azokat továbbítsa mind a Tanács, mind a Bizottság részére.4.  A bevándorlási összekötő tisztviselőknek információkat kell gyűjteniük az illegális bevándorlásról operatív vagy stratégiai szinten, illetve mindkét szinten történő felhasználás céljából. Ezen információk nagymértékben hozzájárulhatnak a Frontex ügynökség kockázatelemzéssel kapcsolatos tevékenységeihez; ezt elősegítendő szorosabb együttműködést kell kialakítani a bevándorlási összekötő tisztviselők hálózatai, valamint a Frontex ügynökség között.5.  Amennyiben hasznosnak véli, bármely tagállam kezdeményezhet találkozókat egy adott harmadik országba vagy régióba kirendelt bevándorlási összekötő tisztviselők között, hogy ezzel erősítse a közöttük létrejött együttműködést.6.  Az Európai Parlament és a Tanács 2007. május 23-i 2007/574/EK határozata[20] a Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása általános program keretében a 2007. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakra létrehozza a Külső Határok Alapot, hogy hozzájáruljon a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megerősítéséhez, valamint a tagállamok közötti szolidaritás elvének alkalmazásához. Az alap rendelkezésére álló forrásokat fel lehet használni a tagállamok harmadik országokban működő konzulátusai vagy egyéb szolgálatai által szervezett tevékenységek megerősítéséhez, valamint a bevándorlási összekötő tisztviselői hálózatok működési kapacitása megerősítésének elősegítéséhez, hogy e hálózatok révén hatékonyabb együttműködést mozdítsanak elő a tagállamok között.7.  A Tanácsot, az Európai Parlamentet és a Bizottságot rendszeresen tájékoztatni kell az Európai Unió számára különös jelentőséggel bíró, meghatározott régiókba és/vagy országokba kirendelt bevándorlási összekötő tisztviselők hálózatainak tevékenységéről, valamint az illegális bevándorlással összefüggő ügyek tekintetében ezekben a régiókban és/vagy országokban fennálló helyzetről. Az Európai Unió számára különös jelentőséggel bíró, meghatározott régiók és/vagy országok kiválasztása objektív migrációs mutatók – például az illegális bevándorlással kapcsolatos statisztikák és a Frontex ügynökség által készített kockázatelemzések – alapján történik, valamint összhangban van az átfogó uniós külkapcsolati politikával.8.  A 377/2004/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.9.  Mivel a javasolt fellépés célkitűzéseit – azaz a bevándorlási összekötő tisztviselők hálózatának létrehozásáról és működéséről szóló jelenlegi közösségi rendelkezések oly módon történő kiigazítását, hogy azok figyelembe vegyék a közösségi jogban bekövetkezett változásokat és az e téren szerzett gyakorlati tapasztalatokat – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség – a Szerződés 5.cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban – intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban a rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.10.  E rendelet tiszteletben tartja az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkének (2) bekezdésében elismert, és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményben, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájában kifejezésre jutó alapvető jogokat és elveket.11.  Az Egyesült Királyság részt vesz e rendeletben, összhangban az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a schengeni vívmányokat az Európai Unió kereteibe illesztő jegyzőkönyv 5. cikkével, valamint a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozat[21] 8. cikkének (2) bekezdésével.12.  Írország részt vesz e rendeletben, összhangban az Európai Unióról szóló Szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó Szerződéshez csatolt, a schengeni vívmányokat az Európai Unió kereteibe illesztő jegyzőkönyv 5. cikkével, valamint az Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozat[22] 6. cikkének (2) bekezdésével.13.  Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt e rendelet elfogadásában, így az rá nézve nem kötelező, és nem alkalmazható. Mivel e rendelet az Európai Közösséget létrehozó szerződés IV. címének rendelkezései alapján a schengeni vívmányok fejlesztésére irányul, Dánia a fenti jegyzőkönyv 5. cikkének megfelelően az e rendeletnek a Tanács általi elfogadását követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e.14.  Izland és Norvégia tekintetében e rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, e két államnak a schengeni vívmányok[23] végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodása értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseit fejleszti tovább, amelyek az említett megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló 1999/437/EK tanácsi határozat[24] 1. cikkének A. és E. pontjában említett területhez tartoznak.15.  Svájc tekintetében e rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség által aláírt, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás[25] értelmében vett schengeni vívmányok azon rendelkezéseit fejleszti tovább, amelyek – a 2008/146/EK tanácsi határozat[26] 3. cikkével összefüggésben – az 1999/437/EK határozat 1. cikkének A. és E. pontjában említett területhez tartoznak.16.  Liechtenstein tekintetében e rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról aláírt jegyzőkönyv értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozat 1. cikkének A. és E. pontjában említett terület alá tartoznak, összefüggésben a 2008/261/EK tanácsi határozat[27] 3. cikkével.ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikk MódosításA 377/2004/EK rendelet a következőképpen módosul:17.  A 3. cikkben az (1) bekezdés második mondatát el kell hagyni, és a cikk az alábbi (3) bekezdéssel egészül ki:„3. Az (1) és (2) bekezdésben említett információkat a 2005/267/EK tanácsi határozat[28] által a tagállamok migrációigazgatási szolgálatai számára létrehozott biztonságos, webalapú információs és koordinációs hálózaton (a továbbiakban: ICONet) keresztül bocsátják rendelkezésre a bevándorlási összekötő tisztviselők hálózataival foglalkozó részben. A Bizottság a Tanács számára is rendelkezésre bocsátja e tájékoztatást.”18.  A 4. cikk a következőképpen módosul:a) az (1) bekezdésben a második francia bekezdés helyébe a következő szövegrész lép:„- információkat és gyakorlati tapasztalatokat cserélnek, különösen találkozók keretében, valamint az ICONet-en keresztül”b) a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:„2. A Bizottság és a 2007/2004/EK rendelettel létrehozott Frontex ügynökség képviselői jogosultak részt venni a bevándorlási összekötő tisztviselők hálózatának keretében szervezett találkozókon, amennyiben azonban ezt operatív megfontolások indokolják, úgy a találkozók e képviselők távollétében is megtarthatók. Adott esetben egyéb szerveket és hatóságokat is meg lehet hívni.”c) a (3) bekezdés a következő mondattal egészül ki:„Ilyen találkozókat más tagállamok kezdeményezésére is össze lehet hívni.”19.  A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:„1. Az Európai Unió Tanácsának elnökségét betöltő tagállam, illetve amennyiben e tagállam nem rendelkezik képviselettel az adott országban vagy régióban, úgy az elnökség feladataival átmenetileg megbízott tagállam minden félév vége előtt jelentést készít a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek és a Bizottságnak az Európai Unió számára különös jelentőséggel bíró, meghatározott régiókba és/vagy országokba kirendelt bevándorlási összekötő tisztviselők hálózatainak tevékenységéről, valamint az illegális bevándorlással összefüggő ügyek tekintetében e régiókban és/vagy országokban fennálló helyzetről. Az Európai Unió számára különös jelentőséggel bíró, meghatározott régiók és/vagy országok kiválasztása – a tagállamokkal és a Bizottsággal folytatott konzultációt követően – olyan objektív migrációs mutatók alapján történik, mint például az illegális bevándorlással kapcsolatos statisztikák és a Frontex ügynökség által készített kockázatelemzések, valamint összhangban van az átfogó uniós külkapcsolati politikával.2. E jelentéseket a 2005/687/EK bizottsági határozatban[29] szereplő minta szerint kell elkészíteni, a vonatkozó kiválasztási szempontok feltüntetésével.3. A fenti jelentések alapján a Bizottság évente tényszerű összefoglalást bocsát a Tanács és az Európai Parlament rendelkezésére a bevándorlási összekötő tisztviselők hálózatával kapcsolatos fejleményekről.”2. cikk HatálybalépésEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban, az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek megfelelően.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök[…] […] [1] HL L 64., 2004.3.2., 1. o.[2] HL L 349., 2004.11.25., 1. o.[3] HL L 83., 2005.4.1., 48. o.[4] C(2005) 5159 végleges.[5] A Bizottság határozata (2005. szeptember 29.), HL L 264., 2005.10.8., 8. o.[6] HL L 144., 2007.6.6., 22. o.[7] COM(2008) 359 végleges.[8] A Tanács 13440/08 sz. dokumentuma.[9] HL L 83., 2005.4.1., 48. o.[10] C(2005) 5159 végleges.[11] C(2007) 374.[12] A Tanács 2004/927/EK határozata (2004. december 22.) az Európai Közösséget létrehozó szerződés harmadik részének IV. címében szabályozott egyes területeknek a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárás hatálya alá vonásáról, HL L 396., 2004.12.31., 45. o.[13] HL L 176., 1999.7.10., 36. o.[14] HL L 53., 2008.2.27., 52. o.[15] HL L [ ], [ ], [ ] o.[16] HL C […]., […]., […]. o.[17] HL L 64., 2004.3.2., 1. o.[18] HL L 83., 2005.4.1., 48. o.[19] HL L 349., 2004.11.25., 1. o.[20] HL L 144., 2007.6.6., 22. o.[21] HL L 131., 2000.6.1., 43. o.[22] HL L 64., 2002.3.7., 20. o.[23] HL L 176., 1999.7.10., 36. o.[24] HL L 176., 1999.7.10., 31. o.[25] HL L 53., 2008.2.27., 1. o.[26] HL L 53., 2008.2.27., 1. o.[27] HL L 83., 2008.3.26, 3. o.[28] HL L 83., 2005.4.1., 48. o.[29] HL L 264., 2005.10.8., 8. o.