               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.3.24.
            COM(2021) 201 final
            2021/0077(BUD)
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            a Görögországnak és Franciaországnak természeti katasztrófákkal kapcsolatban, valamint az Albániának, Ausztriának, Belgiumnak, Csehországnak, Észtországnak, Franciaországnak, Görögországnak, Horvátországnak, Írországnak, Lettországnak, Litvániának, Luxemburgnak, Magyarországnak, Montenegrónak, Németországnak, Olaszországnak, Portugáliának, Romániának, Spanyolországnak és Szerbiának népegészségügyi szükséghelyzettel kapcsolatban nyújtandó segítség céljából az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat háttere

               E határozat tárgya az Európai Unió Szolidaritási Alapjának (a továbbiakban: az EUSZA) a 2012/2002/EK tanácsi rendelet
                  1
                (a továbbiakban: a rendelet) szerinti igénybevétele 484 199 841 EUR összegben, mely a Görögországnak és Franciaországnak a 2020-ban ott bekövetkezett regionális természeti katasztrófákkal, valamint a 20 tagországnak és csatlakozásra váró országnak (Albániának, Ausztriának, Belgiumnak, Csehországnak, Észtországnak, Franciaországnak, Görögországnak, Horvátországnak, Írországnak, Lettországnak, Litvániának, Luxemburgnak, Magyarországnak, Montenegrónak, Németországnak, Olaszországnak, Portugáliának, Romániának, Spanyolországnak és Szerbiának) a Covid19-világjárvány által 2020 elején okozott jelentős népegészségügyi szükséghelyzettel kapcsolatban történő támogatásnyújtást szolgálja.

               Ezt az igénybevételt két dokumentum kíséri: a 2/2021. számú költségvetés-módosítási tervezet
                  2
               , amelyben a Bizottság javasolja, hogy a 2020. évi fel nem használt előirányzatokból 47 981 598 EUR-t vigyenek át közvetlenül az EUSZA operatív költségvetési sorára, valamint a DEC 03/2021 sz. előirányzat-átcsoportosítás, amelyben a Bizottság javasolja, hogy 427 543 750 EUR összeget csoportosítsanak át a szolidaritási és sürgősségisegély-tartalékból (a továbbiakban: SEAR) kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában az EUSZA operatív költségvetési sorára. Az EUSZA-rendelet 4a. cikkének (4) bekezdésével összhangban 50 000 000 EUR már szerepel a 2021. évi általános költségvetésben (kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában) előlegfizetés céljára. Ezek az előirányzatok a Görögországban és Franciaországban bekövetkezett regionális természeti katasztrófákra vonatkozó előlegekhez kapcsolódó 8 674 493 EUR kifizetésére kerülnek felhasználásra. A Covid19-hez kapcsolódó esetekre vonatkozó 132 736 830 EUR összegű előleget az EUSZA 2020. évi allokációjából fizették ki.

               2.Információk és feltételek

               2.1.Görögország – árvizek a Szárazföldi Görögország régióban 2020 augusztusában

               (1)2020. október 29-én Görögország az EUSZA-ból származó pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet nyújtott be a Szárazföldi Görögország régiót 2020 augusztusában sújtó árvizeket követő veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedések finanszírozására.

               (2) A kérelmet a katasztrófa által okozott, 2020. augusztus 9-én nyilvántartásba vett első káreseményt követő 12 héten belül nyújtották be, és a kérelem a rendelet 4. cikkében előírt valamennyi információt tartalmazza.

               (3)A katasztrófa természeti eredetű, így az EUSZA hatálya alá tartozik.

               (4)A kérelemben az eseményt a rendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerinti „regionális természeti katasztrófának” minősítették, mely bármely olyan természeti katasztrófa, amely egy támogatható állam NUTS 2 szintű régiójában olyan közvetlen kárt eredményez, amelynek értéke meghaladja az adott régió bruttó hazai termékének (GDP) 1,5 %-át. A görög hatóságok a teljes közvetlen kárt 132 004 000 EUR-ra becsülik. Az okozott kár az érintett Szárazföldi Görögország NUTS 2 szintű régió GDP-jének 1,54 %-át teszi ki, és így meghaladja a 128 286 000 EUR összegű küszöbértéket (a regionális GDP 1,5 %-át). Görögország kérelme ezért jogosult az EUSZA-ból való támogatásra.

               (5)Az EUSZA-ból nyújtandó pénzügyi hozzájárulási összeg kiszámításának alapját a teljes közvetlen kár képezi. A pénzügyi hozzájárulás csak a rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében (az e) pont kivételével) meghatározott, elengedhetetlen veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedésekre fordítható.

               (6)2020. október 29-i kérelmében Görögország kérte a rendelet 4a. cikkében foglaltak szerinti előleg kifizetését. A Bizottság 2021. március 2-án elfogadta a C(2021) 1507 végrehajtási határozatot, amelyben 330 010 EUR összegű előleget ítélt meg. Az előleg összegét figyelembe kell venni a kedvezményezett államnak nyújtandó hozzájárulás fennmaradó részének kiszámításakor. A Bizottság visszafizetteti a jogosulatlanul kifizetett előlegeket.

               (7)A kérelem részletesen ismerteti a kárt okozó eseményt és a kár jellegét. 2020. augusztus 9-én a két nappal korábban Észak-Görögországot érintő „Thalia” nyári viharrendszer intenzívebbé vált és elérte Görögország középső és délkeleti szárazföldi területét, ami vertikális meteorológiai aktivitáshoz és szélsőséges időjárási jelenségekhez vezetett. A szélsőséges időjárás heves esőzéseket (8 óra alatt 300 mm eső), intenzív viharokat és erős szelet okozott. A heves esőzések miatt két folyó kilépett a medréből, utakat kellett lezárni, és víz alá került 3 000 lakóház, ahol turisták és helyi lakosok rekedtek. A Lilas folyó mind a hat fő hídja összeomlott, a folyó melletti közúti töltések pedig megrongálódtak. A szélsőséges időjárás jelentős károkat okozott a villamosenergia-hálózatban, a nyilvános infrastruktúrában és a magánlakásokban, a regionális közúti hálózat nagy része pedig átmenetileg vagy tartósan használhatatlanná vált. A lejtős domborzat miatt a gyors esőzések katasztrofális villámárvizeket és földcsuszamlásokat okoztak (főként a folyók vízgyűjtő területein). Az áradások és a földcsuszamlások miatt 8 ember életét vesztette. A vállalkozások és a mezőgazdasági ágazat is jelentős károkat szenvedett. Összességében a hálózati infrastruktúra (víz/szennyvíz, közlekedés, hidak, energia és távközlési hálózat) fizikai károsodása jelenti a kérelemben szereplő teljes becsült közvetlen kár legnagyobb költségét.

               (8)Görögország a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedések elszámolható költségeit 106 124 000 EUR-ra becsülte és intézkedéstípusokra bontotta. A legnagyobb részt (több mint 69 millió EUR) a közlekedési infrastruktúra (közutak és hidak) helyreállításának költségei teszik ki, amelyeket a katasztrófa sújtotta területek takarítási munkálatainak költségei (több mint 27 millió EUR) követnek.

               (9)A görög hatóságok megerősítették, hogy az elszámolható költségeknek nincs biztosítási fedezete.

               (10)A katasztrófakockázat-megelőzésre és -kezelésre vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtása tekintetében jelenleg nincs folyamatban kötelezettségszegési eljárás az országgal szemben.

               (11)Az árvízkockázatok értékeléséről és kezeléséről szóló 2007/60/EK irányelv végrehajtása keretében a következőket végezték el: az előzetes árvízkockázat-értékelésről szóló jelentés (2012. március), a potenciálisan jelentős árvízkockázatú térségek azonosítása az ország 14 vízgyűjtő kerületében, továbbá az előzetes árvízkockázat-értékelésről szóló jelentés aktualizálása (2012. november). 2017 márciusában befejeződött az ország 14 vízgyűjtő kerületét érintő árvízveszély felmérése. Az ország valamennyi vízgyűjtő kerületének árvízkockázat-kezelési tervei elkészültek.

               2.2.Görögország – az Ianos ciklon 2020 szeptemberében

               (1)2020. december 9-én Görögország az EUSZA-ból származó pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet nyújtott be az Ianos mediterrán ciklon által 2020 szeptemberében okozott károkat követő veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedések finanszírozására.

               (2)A kérelmet a katasztrófa által okozott, 2020. szeptember 19-én nyilvántartásba vett első káreseményt követő 12 héten belül nyújtották be, és a kérelem a rendelet 4. cikkében előírt valamennyi információt tartalmazza.

               (3)A katasztrófa természeti eredetű, így az EUSZA hatálya alá tartozik.

               (4)A kérelemben az eseményt a rendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerinti „regionális természeti katasztrófának” minősítették, mely bármely olyan természeti katasztrófa, amely egy támogatható állam NUTS 2 szintű régiójában olyan közvetlen kárt eredményez, amelynek értéke meghaladja az adott régió bruttó hazai termékének (GDP) 1,5 %-át, illetve több régiót érintő katasztrófa esetén a súlyozott GDP 1,5 %-át. A kérelem öt NUTS 2 szintű görög régióra vonatkozik (Jón-szigetek [EL62], Szárazföldi Görögország [EL64], Nyugat-Görögország [EL63], Thesszália [EL61], Peloponnészosz [EL65]). A görög hatóságok a teljes közvetlen kárt 863 540 756 EUR-ra becsülik. Az okozott kár az öt érintett NUTS 2 szintű régió súlyozott GDP-jének 11,08 %-át teszi ki, és így meghaladja a küszöbértéket. Görögország kérelme ezért jogosult az EUSZA-ból való támogatásra.

               (5)Az EUSZA-ból nyújtandó pénzügyi hozzájárulási összeg kiszámításának alapját a teljes közvetlen kár képezi. A pénzügyi hozzájárulás csak a rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében (az e) pont kivételével) meghatározott, elengedhetetlen veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedésekre fordítható.

               (6)2020. december 9-i kérelmében Görögország kérte a rendelet 4a. cikkében foglaltak szerinti előleg kifizetését. A Bizottság 2021. március 2-án elfogadta a C(2021) 1511 végrehajtási határozatot, amelyben 2 158 852 EUR összegű előleget ítélt meg. Az előleg összegét figyelembe kell venni a kedvezményezett államnak nyújtandó hozzájárulás fennmaradó részének kiszámításakor. A Bizottság visszafizetteti a jogosulatlanul kifizetett előlegeket.

               (7)A kérelem részletesen ismerteti a kárt okozó eseményt és a kár jellegét. Az Ianos ciklon – más néven Medicane Ianos – ritka mediterrán trópusi jellegű ciklon volt, amely 2020. szeptember 17–20-án tombolt Görögországban. Ez a ritka hurrikánszerű vihar végigsöpört Görögországon a központi Thesszálián keresztül, ahol az érintett régiókat 120 km/h-s sebességet elérő óriási szelek, heves esőzések és áradások sújtották, amelyek négy emberéletet követeltek, valamint jelentős károkat okoztak a házakban és az infrastruktúrában. A heves esőzések több, meredek domborzattal jellemezhető vízgyűjtőt sújtottak, és súlyos árhullámok alakultak ki. Kardítsza és Mouzaki városát több napig hatalmas mennyiségű víz árasztotta el. Kardítszában az áradás összesen 5 000 ingatlant érintett, a raktárak 97 %-a megrongálódott, a térségben 15 falu pedig súlyos károkat szenvedett. A villamosenergia-ellátást jelentős áramkimaradás jellemezte, és sok faluban megszakadt a vízellátás. A vasúti infrastruktúrát és a közúti hálózatot súlyos kár érte. A hegyvidéki területen 100 földcsuszamlás történt és 40 híd elzáródott. A közúti hálózatban több tonna iszap és törmelék, több száz gyökerestől kitépett fa és leszakadt ág okozott problémákat. A kiterjedt áradások és áramkimaradások miatt Ithaka, Kefalónia és Zakintosz szigetén szükségállapotot hirdettek. A sürgősségi segélyszolgálatok arról számoltak be, hogy több mint 2 500 segélykérést kaptak az elárasztott otthonokban és autókban rekedt személyektől, a görög tűzoltóság pedig közel 1 000 embert mentett meg az érintett régiókban.

               (8)Görögország a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedések elszámolható költségeit 507 660 619 EUR-ra becsülte és intézkedéstípusokra bontotta. A legnagyobb részt (több mint 293 millió EUR) a közlekedési infrastruktúra helyreállításának költségei teszik ki, amelyeket az ivóvíz- és a szennyvíz-infrastruktúra helyreállításának költségei (több mint 13 millió EUR) követnek.

               (9)A görög hatóságok megerősítették, hogy az elszámolható költségeknek nincs biztosítási fedezete.

               (10)A katasztrófakockázat-megelőzésre és -kezelésre vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtása tekintetében jelenleg nincs folyamatban kötelezettségszegési eljárás az országgal szemben.

               (11)Az árvízkockázatok értékeléséről és kezeléséről szóló 2007/60/EK irányelv végrehajtása keretében a következőket végezték el: az előzetes árvízkockázat-értékelésről szóló jelentés (2012. március), a potenciálisan jelentős árvízkockázatú térségek azonosítása az ország 14 vízgyűjtő kerületében, továbbá az előzetes árvízkockázat-értékelésről szóló jelentés aktualizálása (2012. november). 2017 márciusában befejeződött az ország 14 vízgyűjtő kerületét érintő árvízveszély felmérése. Az ország valamennyi vízgyűjtő kerületének árvízkockázat-kezelési tervei elkészültek.

               2.3.Görögország – földrengés Számosz, Ikária és Híosz szigetén 2020 októberében

               (1)2021. január 22-én Görögország az EUSZA-ból származó pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet nyújtott be a Számosz, Ikária és Híosz szigetén történt földrengés által 2020 októberében okozott károkat követő veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedések finanszírozására.

               (2)A kérelmet a katasztrófa által okozott, 2020. október 30-án nyilvántartásba vett első káreseményt követő 12 héten belül nyújtották be, és a kérelem a rendelet 4. cikkében előírt valamennyi információt tartalmazza.

               (3)A katasztrófa természeti eredetű, így az EUSZA hatálya alá tartozik.

               (4)A kérelemben az eseményt a rendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerinti „regionális természeti katasztrófának” minősítették, mely bármely olyan természeti katasztrófa, amely egy támogatható állam NUTS 2 szintű régiójában olyan közvetlen kárt eredményez, amelynek értéke meghaladja az adott régió bruttó hazai termékének (GDP) 1,5 %-át. A görög hatóságok a teljes közvetlen kárt 101 252 020 EUR-ra becsülik. Az okozott kár az érintett Északi-Égei-szigetek NUTS 2 szintű régió GDP-jének 39,72 %-át teszi ki, és így meghaladja a 38 239 500 EUR összegű küszöbértéket (a regionális GDP 1,5 %-át). Görögország kérelme ezért jogosult az EUSZA-ból való támogatásra.

               (5)Az EUSZA-ból nyújtandó pénzügyi hozzájárulási összeg kiszámításának alapját a teljes közvetlen kár képezi. A pénzügyi hozzájárulás csak a rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében (az e) pont kivételével) meghatározott, elengedhetetlen veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedésekre fordítható.

               (6)2021. január 22-i kérelmében Görögország kérte a rendelet 4a. cikkében foglaltak szerinti előleg kifizetését. A Bizottság 2021. március 8-án elfogadta a C(2021) 1623 végrehajtási határozatot, amelyben 253 131 EUR összegű előleget ítélt meg. Az előleg összegét figyelembe kell venni a kedvezményezett államnak nyújtandó hozzájárulás fennmaradó részének kiszámításakor. A Bizottság visszafizetteti a jogosulatlanul kifizetett előlegeket.

               (7)A kérelem részletesen ismerteti a kárt okozó eseményt és a kár jellegét. 2020. október 30-án 7,0-es erősségű földrengés sújtotta Görögországot Számosz szigetétől mintegy 14 km-re északkeletre. Három nappal a fő földrengés után mintegy 150, változó intenzitású utórengést regisztráltak. A kezdeti földrengés során bekövetkezett törés miatt a tengerfenék hirtelen megváltozott és tenger alatti földcsuszamlás következett be. A kezdeti földrengést három, 1,5 méter magas gravitációs hullám (szökőár) követte, amelyek Számosz északi részének különböző területein söpörtek végig. A földrengés és a szökőár károkat okozott az északi-égei Számosz, Ikária és Híosz szigetén. A katasztrófában két ember életét vesztette, 19-en pedig megsebesültek az épületek összeomlása és a lezuhanó törmelékek miatt. Nagy károk keletkeztek templomokban, iskolákban, múzeumi kiállításokban és magánházakban. A Számosz szigetén lévő Vathiban a katasztrófák jelentős károkat okoztak, és 2 000–3 000 ember szembesült lakhatási problémákkal. Minden régi meglévő kőépületet kár ért, a kisebb károktól kezdve egészen a teljes megsemmisülésig. A földrengés összesen 300 házban okozott problémákat Számoszon. A földrengés a közúti hálózat jelentős részét tönkretette.

               (8)Görögország a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedések elszámolható költségeit 23 785 020 EUR-ra becsülte és intézkedéstípusokra bontotta. A legnagyobb részt (több mint 10 millió EUR) a közlekedési infrastruktúra helyreállításának költségei teszik ki, amelyeket az oktatási infrastruktúra helyreállításának költségei (6,6 millió EUR) és a katasztrófa sújtotta területek takarítási munkálatainak költségei (több mint 4,5 millió EUR) követnek.

               (9)A görög hatóságok megerősítették, hogy az elszámolható költségeknek nincs biztosítási fedezete.

               (10)A katasztrófakockázat-megelőzésre és -kezelésre vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtása tekintetében jelenleg nincs folyamatban kötelezettségszegési eljárás az országgal szemben.

               (11)A görög kérelem ismerteti a katasztrófa jellegéhez kapcsolódó katasztrófakockázat-megelőzésre és -kezelésre vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtását. A Görögországot 1978–1981 között sújtó erős földrengéseket követően a görög kormány a természeti katasztrófák megelőzésére és kezelésére irányuló szakpolitikát dolgozott ki azzal a céllal, hogy az ismert kockázatok csökkentését célzó szakpolitikák végrehajtására, a földrengések hatásainak kezelésére, valamint az új kockázatok megelőzését célzó eljárásokra/intézkedésekre irányuló keret révén javítsa a helyi közösségek rezilienciáját. A görög földrengésvédelmi építési szabályzat tartalmazza az aktualizált földrengés-veszélyeztetettségi térképet.

               2.4.Franciaország – az Alex vihar a Provence-Alpes-Côte d'Azur régióban 2020 októberében

               (1)2020. december 21-én Franciaország az EUSZA-ból származó pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet nyújtott be az Alex vihar által a Provence-Alpes-Côte d'Azur régióban 2020 októberében okozott károkat követő veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedések finanszírozására.

               (2)A kérelmet a katasztrófa által okozott, 2020. október 2-án nyilvántartásba vett első káreseményt követő 12 héten belül nyújtották be, és a kérelem a rendelet 4. cikkében előírt valamennyi információt tartalmazza.

               (3)A katasztrófa természeti eredetű, így az EUSZA hatálya alá tartozik.

               (4)A kérelemben az eseményt a rendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerinti „regionális természeti katasztrófának” minősítették, mely bármely olyan természeti katasztrófa, amely egy támogatható állam NUTS 2 szintű régiójában olyan közvetlen kárt eredményez, amelynek értéke meghaladja az adott régió bruttó hazai termékének (GDP) 1,5 %-át. A francia hatóságok a teljes közvetlen kárt 2 373 000 000 EUR-ra becsülik. Az okozott kár az érintett Provence-Alpes-Côte d'Azur NUTS 2 szintű régió GDP-jének 1,5 %-át teszi ki, és így meghaladja a 2 372 040 600 EUR összegű küszöbértéket (a regionális GDP 1,5 %-át). Franciaország kérelme ezért jogosult az EUSZA-ból való támogatásra.

               (5)Az EUSZA-ból nyújtandó pénzügyi hozzájárulási összeg kiszámításának alapját a teljes közvetlen kár képezi. A pénzügyi hozzájárulás csak a rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében (az e) pont kivételével) meghatározott, elengedhetetlen veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedésekre fordítható.

               (6)2020. december 21-i kérelmében Franciaország kérte a rendelet 4a. cikkében foglaltak szerinti előleg kifizetését. A Bizottság 2021. február 22-én elfogadta a C(2021) 1340 végrehajtási határozatot, amelyben 5 932 500 EUR összegű előleget ítélt meg. Az előleg összegét figyelembe kell venni a kedvezményezett államnak nyújtandó hozzájárulás fennmaradó részének kiszámításakor. A Bizottság visszafizetteti a jogosulatlanul kifizetett előlegeket.

               (7)A kérelem részletesen ismerteti a kárt okozó eseményt és a kár jellegét. Az Alex vihar 2020. október 1–4. között söpört végig Franciaországon. A vihar különösen súlyos károkat okozott a Provence-Alpes-Côte d'Azur régióban: a Nizza városától északra fekvő különböző alpesi völgyeket rendkívüli esőzések sújtották, amelyek intenzitása több helyszínen olyan nagy volt, hogy meghaladta a 100 évben egyszer tapasztalt mértéket. A heves esőzések és a helyi domborzat (amelyet meredeken lejtő keskeny völgyek jellemeznek) együttesen számos veszélyes folyamatot váltottak ki, például földcsuszamlásokat, törmelékfolyásokat, villámárhullámokat és súlyos eróziós folyamatokat a vízfolyások mentén. Olyan nagy mennyiségű csapadék hullott, amelyet korábban soha nem regisztráltak. Ennek következtében valamennyi infrastruktúra-hálózat súlyos károkat szenvedett el, valamint a hidak és a főútvonalak összeomlása több várost vágott el a külvilágtól. A vihar több száz házban okozott károkat, és 9-en életüket vesztették. Évszázadonként egyszer vagy még annál is kevesebbszer fordul elő, hogy ilyen intenzitású és mennyiségű eső essen, amelyet erős (akár 161 km/h-t elérő sebességű) szelek kísértek. A különösen érintett települések a Roya-, a Tiné- és a Vésubie-völgyben találhatók. A vihar az Estéron- és a Var-völgyet is érintette kisebb mértékben. A vihar az első napokban minden hálózatot (víz, villamos energia és közutak) megszakított a Roya-, a Tiné- és a Vésubie-völgyben, és embereket zárt el a külvilágtól. Összességében a vihar pusztító károkat okozott a köz- és magántulajdonban, valamint jelentős károk keletkeztek a közúti és vasúti infrastruktúrában és a villamosenergia-hálózatokban. A katasztrófa súlyosan érintette a vállalkozásokat és a turizmust.

               (8)Franciaország a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedések elszámolható költségeit 1 805 243 000 EUR-ra becsülte és intézkedéstípusokra bontotta. A legnagyobb részt (több mint 663 millió EUR) a közúti infrastruktúra helyreállításának költségei teszik ki, amelyeket a középületek/objektumok helyreállításának költségei (több mint 340 millió EUR) követnek.

               (9)A francia hatóságok megerősítették, hogy az elszámolható költségeknek nincs biztosítási fedezete.

               (10)A katasztrófakockázat-megelőzésre és -kezelésre vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtása tekintetében jelenleg nincs folyamatban kötelezettségszegési eljárás az országgal szemben.

               (11)A 2007/60/EK irányelvet a nemzeti környezetvédelmi kötelezettségvállalásról szóló, 2010. július 12-i 2010-788. sz. törvény 221. cikke, valamint az árvízkockázatok értékeléséről és kezeléséről szóló, 2011. március 2-i 2011-227. sz. rendelet ültette át a francia jogba. A francia állam úgy döntött, hogy ezen irányelv átültetése céljából nemzeti árvízkockázat-kezelési stratégia kidolgozása révén nemzeti intézkedésekre, valamint a vízgyűjtő kerületek szintjén kidolgozott árvízkockázat-kezelési tervekkel magukban foglaló területi intézkedésekre támaszkodik. Az árvízkockázat-kezelési terv az árvízvédelmi irányelv helyi szintű végrehajtásának eszköze.

               2.5.Albánia, Ausztria, Belgium, Csehország, Észtország, Franciaország, Görögország, Horvátország, Írország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Montenegró, Németország, Olaszország, Portugália, Románia, Spanyolország és Szerbia – a Covid19-világjárvány által 2020 elején okozott jelentős népegészségügyi szükséghelyzet

               2019 decemberében ismeretlen eredetű tüdőgyulladásjárványt jelentettek a WHO-nak a kínai Wuhanból. Ezt később olyan új koronavírus-törzsként azonosították (koronavírus-betegség 2019 [Covid19]), amelyet emberekben korábban nem tapasztaltak. 2020. január 30-án a WHO nemzetközi szintű járványügyi szükséghelyzetet hirdetett ki az új koronavírus-járvány miatt.

               2020-ban a koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés (CRII) részeként módosították
                  3
                az EUSZA-rendeletet, és az uniós szolidaritási elv hatálya alá vonták a jelentős népegészségügyi szükséghelyzeteket.

               Ezt követően a Bizottsághoz a 2020. június 24-i határidőig 22, az EUSZA-ból nyújtandó pénzügyi hozzájárulás iránti kérelem érkezett. Összesen 19 uniós tagállam (Ausztria, Belgium, Csehország, Észtország, Franciaország, Görögország, Horvátország, Írország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Németország, Olaszország, Portugália, Románia, Spanyolország és Szlovénia) és három csatlakozásra váró ország (Albánia, Montenegró és Szerbia) kért segítséget.

               A bizottsági szolgálatok a rendelettel és különösen annak 2., 3. és 4. cikkével összhangban alaposan megvizsgálták az összes beérkezett kérelmet. Az értékelés főbb elemeit az alábbiakban ismertetjük.

               (1)Mind a 22 kérelmet a Covid19-világjárvány okozta jelentős népegészségügyi szükséghelyzet 2020. június 24-i hivatalos végső határidejéig (azaz az (EU) 2020/461 rendelet módosításának hatálybalépésétől számított tizenkét héten belül) benyújtották.

               (2)A Covid19-világjárvány jelentős népegészségügyi szükséghelyzet, így az EUSZA alkalmazási területének hatálya alá tartozik.

               (3)A beérkezett 22 kérelem a rendelet 4. cikkében előírt valamennyi információt tartalmazza.

               (4)Hét uniós tagállam (Horvátország, Németország, Görögország, Magyarország, Írország, Portugália és Spanyolország) előlegfizetést kért az EUSZA-ból származó várható hozzájárulásból. A rendelet 4a. cikke csak a tagállamok számára teszi lehetővé, hogy az alap keretében előlegfizetést kérjenek. A Bizottság szolgálatai előzetesen értékelték az ettől a hét tagállamtól beérkezett kérelmeket, és arra a következtetésre jutottak, hogy az EUSZA-ból történő előlegfizetés feltételei mind a hét kérelem esetében teljesülnek.

               (5)Az előzetes értékelés alapján 2020-ban a Bizottság szolgálatai Horvátország, Németország, Görögország, Magyarország, Írország, Portugália és Spanyolország esetében meghatározták az ideiglenesen elfogadott teljes kiadást, kizárólag a fizetendő előleg megállapítása céljából. Az EUSZA legutóbbi módosítása az előleg maximális összegét a pénzügyi hozzájárulás összegének 25 %-ára, de legfeljebb 100 millió EUR-ra emelte.

               (6)2020. november 27-én a Bizottság elfogadta a C(2020) 8574 végrehajtási határozatot, melyben Írországnak az EUSZA-ból 23 279 441 EUR összegű előleget ítélt meg, melyet ezt követően kifizetett.

               (7)A Bizottság 2020. december 2-án elfogadta a következőket:

               –a C(2020) 8686 végrehajtási határozat, melyben Horvátországnak az EUSZA-ból 8 462 280 EUR összegű előleget ítélt meg, melyet ezt követően kifizetett,

               –a C(2020) 8667 végrehajtási határozat, melyben Németországnak az EUSZA-ból 15 499 409 EUR összegű előleget ítélt meg, melyet ezt követően kifizetett,

               –a C(2020) 8687 végrehajtási határozat, melyben Görögországnak az EUSZA-ból 4 535 700 EUR összegű előleget ítélt meg, melyet ezt követően kifizetett,

               –a C(2020) 8683 végrehajtási határozat, melyben Magyarországnak az EUSZA-ból 26 587 069 EUR összegű előleget ítélt meg, melyet ezt követően kifizetett,

               –a C(2020) 8688 végrehajtási határozat, melyben Portugáliának az EUSZA-ból 37 528 511 EUR összegű előleget ítélt meg, melyet ezt követően kifizetett,

               –a C(2020) 8696 végrehajtási határozat, melyben Spanyolországnak az EUSZA-ból 16 844 420 EUR összegű előleget ítélt meg, melyet ezt követően kifizetett.

               (8)A rendelettel összhangban az előleg összegét a hozzájárulás fennmaradó részének a kedvezményezett állam részére történő kifizetése előtt figyelembe kell venni. A Bizottság visszafizetteti a jogosulatlanul kifizetett előlegeket.

               (9)A következetes és egyenlő bánásmód biztosítása érdekében a beérkezett kérelmeket egyetlen csomagban értékelték. A Bizottság alaposan megvizsgált több szempontot, így például a kifizetendő összegre való jogosultságot (többek között elemezte, hogy a kérelemben szereplő kiadások támogatható intézkedésekre vonatkoztak-e, és hogy a kiadások a támogathatósági időszakon belülre esnek-e), a kiadások szükséghelyzeti jellegét és a Covid19-világjárvánnyal való közvetlen kapcsolatot, valamint az átfogó értékelés következetességét. Szükség esetén a Bizottság felkérte a kérelmet benyújtó országokat, hogy szolgáltassanak további információkat, magyarázatokat és indoklást.

               (10)Az illetékes nemzeti hatóságokkal folytatott számos információcsere lehetővé tette a Bizottság számára, hogy tisztázza a kérelemben szereplő kiadások bizonyos típusainak támogathatóságával kapcsolatos kérdéseket, és véglegesítse értékelését. Ezt követően a Bizottság szolgálatai megállapították az egyes kérelmek tekintetében elfogadott, a veszélyhelyzet-reagálási intézkedések teljes közkiadását.

               (11)Az értékelés során és a lengyel hatóságokkal folytatott információcserét követően a Bizottság szolgálatai megállapították, hogy a lengyel hatóságok által 2020. június 22-én benyújtott EUSZA-kérelemben bejelentett összes közvetlen közkiadást túlbecsülték, ezért azt csökkenteni kell. Az említett hatóságok ezzel egyetértettek. Mivel Lengyelország esetében a jelentős népegészségügyi szükséghelyzeti küszöbérték 2020-ban 1 430,574 millió EUR, és a felülvizsgált teljes közkiadás jóval a vonatkozó küszöbérték alatt marad, Lengyelország kérelme nem jogosult támogatásra az EUSZA-ból.

               (12)Az értékelés során és a szlovén hatóságokkal folytatott információcserét követően a Bizottság szolgálatai megállapították, hogy a szlovén hatóságok által 2020. június 17-én benyújtott EUSZA-kérelemben bejelentett összes közvetlen közkiadást túlbecsülték, ezért azt csökkenteni kell. Mivel Szlovénia esetében a jelentős népegészségügyi szükséghelyzeti küszöbérték 2020-ban 135,102 millió EUR, és a felülvizsgált teljes közkiadás jóval a vonatkozó küszöbérték alatt marad, Szlovénia kérelme nem jogosult támogatásra az EUSZA-ból.

               2.6.Következtetés

               A fent ismertetett okokból kifolyólag a Görögország és Franciaország által benyújtott kérelmekben említett katasztrófák, valamint a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos 20 kérelem eleget tesz a rendeletben meghatározott feltételeknek.

               3.Finanszírozás a 2021. évi EUSZA-allokációkból

               A 2021–2027-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2020. december 17-i (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendelet
                  4
                (a továbbiakban: a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) és különösen annak 9. cikke lehetővé teszi az EUSZA-nak a SEAR-ral összefüggésben történő igénybevételét. Az EUSZA-nak a SEAR-ral összefüggésben történő igénybevételét az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, 2020. december 16-i Intézményközi Megállapodás
                  5
                (a továbbiakban: az intézményközi megállapodás) 10. pontja határozza meg.

               Mivel az EUSZA létrehozásának meghatározó oka a szolidaritás, a Bizottság azt az álláspontot képviseli, hogy a támogatást progresszív alapon kell nyújtani. Ez azt jelenti, hogy – a korábbi gyakorlatnak megfelelően – az EUSZA igénybevételét kiváltó „jelentős természeti katasztrófa” küszöbértékét (azaz a 2011. évi árakon számított GNI 0,6 %-a, illetve 3 milliárd EUR közül az alacsonyabbik összeget) meghaladó kárrészre magasabb támogatási intenzitást kell alkalmazni, mint a küszöbértéket nem meghaladó kárrészre. A jelentős katasztrófák esetén odaítélt támogatás meghatározásához eddig a küszöbérték alatt a teljes közvetlen kár 2,5 %-át, a küszöbérték feletti részre pedig a teljes közvetlen kár 6 %-át használták. A regionális katasztrófák és a „szomszédos országokra” vonatkozó rendelkezés alapján elfogadott katasztrófák esetében az arány 2,5 %.

               A hozzájárulás nem haladhatja meg a támogatható intézkedések becsült összes költségét. A támogatást az EUSZA-ról szóló 2002–2003-as éves jelentésben meghatározott, és a Tanács és az Európai Parlament által elfogadott módszer alapján számítják ki.

               A Görögország és Franciaország által benyújtott kérelmek alapján az EUSZA-ból nyújtandó támogatás a keletkezett teljes közvetlen kár becsült összértéke alapján a következő:

                        Tagállam

                        A katasztrófa minősítése

                        Teljes közvetlen kár

                        (EUR)

                        Az alkalmazott „regionális katasztrófa” küszöbérték
                        [a GDP 1,5 %-a]

                        (EUR)

                        A javasolt támogatás teljes összege

                        (EUR)

                        A teljes közvetlen kár 2,5 %-a

                        Előlegek

                        (EUR)

                        GÖRÖGORSZÁG

                        árvizek a Szárazföldi Görögország régióban

                        Regionális

                        (2. cikk, (3) bekezdés)

                        132 004 000

                        128 286 000

                        3 300 100

                        330 010

                        GÖRÖGORSZÁG

                        Ianos ciklon

                        Regionális

                        (2. cikk, (3) bekezdés)

                        863 540 756

                        116 933 271
                           6

                        21 588 519

                        2 158 852

                        GÖRÖGORSZÁG

                        földrengés

                        Regionális

                        (2. cikk, (3) bekezdés)

                        101 252 020

                        38 239 500

                        2 531 301

                        253 131

                        FRANCIAORSZÁG

                        Alex vihar

                        Regionális

                        (2. cikk, (3) bekezdés)

                        2 373 000 000

                        2 372 040 600

                        59 325 000

                        5 932 500

                        ÖSSZESEN

                        86 744 920

                        8 674 493

               Jelentős népegészségügyi szükséghelyzetek esetén a Bizottság hasonló módszert alkalmaz a támogatási összegek meghatározására, mint a természeti katasztrófák esetében: egy ország a jelentős népegészségügyi szükséghelyzetekre vonatkozó országspecifikus küszöbértékig a támogatható közkiadások teljes összegének 2,5 %-át, valamint a közkiadásoknak a küszöbértéket meghaladó részének 6 %-át kapja meg. Ezt a Bizottság honlapján
                  7
                is közzétették. Mivel e számítás eredményeként a teljes összeg valamennyi ország esetében meghaladja a rendelkezésre álló költségvetési forrásokat, az országonkénti összegek arányosan csökkentek.

               Az Albánia, Ausztria, Belgium, Csehország, Észtország, Franciaország, Horvátország, Görögország, Írország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Montenegró, Németország, Olaszország, Portugália, Románia, Spanyolország és Szerbia által a Covid19-világjárvány okozta jelentős népegészségügyi szükséghelyzettel kapcsolatban benyújtott EUSZA-kérelmek tekintetében a Bizottság szolgálatai ezért a következő összegek igénybevételét javasolják a költségvetési hatóságnak:

                        Ország

                        A kérelemben szereplő közkiadások telje összege
                        (EUR)

                        Az Európai Bizottság elfogadott összes támogatható közkiadás (EUR)

                        „jelentős egészségügyi szükséghelyzet” küszöbérték

                        (millió EUR)

                        Lehetséges támogatási összeg

                        (EUR)

                        Arányos támogatási

                         összeg

                        (EUR)

                        Kifizetett előleg

                        A fennmaradó egyenleg kifizetése céljából igénybeveendő összeg

                        (EUR)

                        1.

                        Albánia

                        54 998 000

                        54 755 654

                        38,852

                        1 925 519

                        905 271

                        0

                        905 271

                        2.

                        Ausztria

                        2 111 595 244

                        1 798 883 065

                        1 153,959

                        67 544 419

                        31 755 580

                        0

                        31 755 580

                        3.

                        Belgium

                        2 192 550 000

                        2 132 102 000

                        1 388,322

                        79 334 850

                        37 298 777

                        0

                        37 298 777

                        4.

                        Horvátország

                        658 771 839

                        358 524 373

                        151,638

                        16 204 132

                        7 618 270

                        8 462 280

                        0
                           8

                        5.

                        Csehország

                        1 832 510 000

                        959 231 097

                        588,597

                        36 952 971

                        17 373 205

                        0

                        17 373 205

                        6.

                        Észtország

                        173 328 000

                        171 932 664

                        76,647

                        7 633 315

                        3 588 755

                        0

                        3 588 755

                        7.

                        Franciaország

                        7 011 813 781

                        4 284 611 574

                        1 792,639

                        194 334 329

                        91 365 053

                        0

                        91 365 053

                        8.

                        Németország

                        2 079 000 000

                        2 079 000 000

                        1 792,639

                        61 997 635

                        29 147 795

                        15 499 409

                        13 648 386

                        9.

                        Görögország

                        623 925 000

                        623 925 000

                        551,220

                        18 142 800

                        8 529 722

                        4 535 700

                        3 994 022

                        10.

                        Magyarország

                        1 997 208 000

                        1 632 956 193

                        385,263

                        84 493 167

                        39 723 926

                        26 587 069

                        13 136 857

                        11.

                        Írország

                        1 997 000 000

                        1 996 328 000

                        762,921

                        93 077 445

                        43 759 771

                        23 279 441

                        20 480 330

                        12.

                        Olaszország

                        3 755 558 000

                        3 749 558 000

                        1 792,639

                        162 231 115

                        76 271 930

                        0

                        76 271 930

                        13.

                        Lettország

                        178 626 000

                        91 884 602

                        85,947

                        2 504 931

                        1 177 677

                        0

                        1 177 677

                        14.

                        Litvánia

                        176 974 000

                        176 932 597

                        131,433

                        6 015 801

                        2 828 291

                        0

                        2 828 291

                        15.

                        Luxemburg

                        168 230 000

                        168 230 000

                        114,768

                        6 076 920

                        2 857 025

                        0

                        2 857 025

                        16.

                        Montenegró

                        15 329 000

                        15 329 000

                        14,154

                        424 350

                        199 505

                        0

                        199 505

                        17.

                        Portugália

                        3 470 870 000

                        2 318 870 000

                        598,233

                        118 194 045

                        55 568 181

                        37 528 511

                        18 039 670

                        18.

                        Románia

                        848 631 000

                        841 391 000

                        596,025

                        29 622 585

                        13 926 870

                        0

                        13 926 870

                        19.

                        Szerbia

                        495 400 765

                        495 400 765

                        121,926

                        25 456 636

                        11 968 276

                        0

                        11 968 276

                        20.

                        Spanyolország

                        15 750 543 061

                        2 941 717 381

                        1 792,639

                        113 760 678

                        53 483 861

                        16 844 420

                        36 639 441

                        ÖSSZESEN

                        1 125 927 643

                        529 347 741

                        132 736 830

                        397 454 921

               A többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 9. cikkének (2) bekezdésével összhangban a SEAR éves felső határa 2018-as árakon összesen 1 200 000 000 EUR, folyó árakon pedig 1 273 450 000 EUR. A többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 9. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy a SEAR 2021. évi teljes allokációjának 25 %-át (folyó árakon 318 362 500 EUR-t) 2021. október 1-jéig meg kell tartani, de ettől az időponttól kezdve elérhetővé kell tenni a SEAR valamennyi komponense számára. A többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban továbbá az EUSZA által szeptember 1-jéig igénybe vehető maximális összeg a SEAR teljes allokációjának 50 %-a a fent említett 25 % levonását követően. Az EUSZA által a 2021. évi allokációból 2021. szeptember 1-jéig igénybe vehető maximális összeg tehát 477 543 750 EUR. Az EUSZA-rendelet 4a. cikkének (4) bekezdésével összhangban 50 000 000 EUR már szerepel a 2021. évi általános költségvetésben (kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában) előlegfizetés céljára. Ezt az összeget a 4 természeti katasztrófa előlegeinek kifizetésére fogják felhasználni, a fennmaradó összeg (azaz 41 325 507 EUR) pedig az év későbbi szakaszában felmerülő előlegigények fedezésére áll majd rendelkezésre.

               Ezenkívül a 2020. évi allokációból 47 981 598 EUR nem került felhasználásra az év végéig, és átvitték 2021-re.

               Ezért az EUSZA keretében 2021-ben jelenleg rendelkezésre álló maximális összeg 525 525 348 EUR, amely elegendő az igénybevételre vonatkozó határozatban szereplő, fent említett igények fedezésére (484 199 841 EUR, ebből 86 744 920 EUR a görögországi és franciaországi természeti katasztrófákkal, 397 454 921 EUR pedig a Covid19-kérelmekkel kapcsolatos).

                        Az EUSZA-ból jelenleg rendelkezésre álló összeg:

                        A 2021. évi SEAR-allokáció

                          1 273 450 000 EUR

                        Mínusz a 2021. évi SEAR-allokáció 25 %-a, amelyet 2021. október 1-jéig vissza kell tartani

                        –318 362 500 EUR

                        Az október 1-jéig rendelkezésre álló teljes SEAR-allokáció

                        955 087 500 EUR

                        Az EUSZA számára szeptember 1-jéig rendelkezésre álló összeg a SEAR 2021. évi allokációjából (a SEAR 2021. évi rendelkezésre álló allokációjának 50 %-a)

                        477 543 750 EUR

                        ebből: előlegekre elkülönített összeg

                        50 000 000 EUR

                        Plusz a fel nem használt és 2021-re átvitt 2020. évi allokáció összege

                        47 981 598 EUR

                        Az EUSZA számára 2021. szeptember 1-jéig rendelkezésre álló teljes összeg

                        525 525 348 EUR

                        A Görögországban és Franciaországban bekövetkezett természeti katasztrófák, valamint a Covid19-kérelmek céljára igénybe venni javasolt teljes összeg

                        484 199 841 EUR

                        Szeptember 1-jéig rendelkezésre álló fennmaradó összegek

                        41 325 507 EUR

               2021/0077 (BUD)

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               a Görögországnak és Franciaországnak természeti katasztrófákkal kapcsolatban, valamint az Albániának, Ausztriának, Belgiumnak, Csehországnak, Észtországnak, Franciaországnak, Görögországnak, Horvátországnak, Írországnak, Lettországnak, Litvániának, Luxemburgnak, Magyarországnak, Montenegrónak, Németországnak, Olaszországnak, Portugáliának, Romániának, Spanyolországnak és Szerbiának népegészségügyi szükséghelyzettel kapcsolatban nyújtandó segítség céljából az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre
                  9
                és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, 2020. december 16-i Intézményközi Megállapodásra
                  10
                és különösen annak 10. pontjára,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának (a továbbiakban: az alap) célja, hogy az Unió gyors, hatékony és rugalmas módon legyen képes a vészhelyzetekre reagálni és kifejezni szolidaritását a jelentős vagy regionális természeti katasztrófák, illetve a jelentős népegészségügyi szükséghelyzet sújtotta régiók lakosságával.

               (2)Az alap nem haladhatja meg az (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendelet
                  11
                9. cikkében meghatározott felső határokat. A többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 9. cikkének (2) és (4) bekezdésével összhangban az EUSZA által a 2021. évi allokációból 2021. szeptember 1-jéig igénybe vehető maximális összeg 477 543 750 EUR. Az EUSZA-rendelet 4a. cikkének (4) bekezdésével összhangban 50 000 000 EUR már szerepel a 2021. évi általános költségvetésben (kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában) előlegfizetés céljára. Ezenkívül a 2020. évi allokációból 47 981 598 EUR nem került felhasználásra az év végéig, és átvitték 2021-re. Ezért az EUSZA keretében 2021-ben jelenleg rendelkezésre álló maximális összeg 525 525 348 EUR, amely elegendő az ezen igénybevételi határozat szerinti igények fedezésére.

               (3)Görögország a Szárazföldi Görögország régiót sújtó, 2020. augusztusi árvizek miatt 2020. október 29-én kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére.

               (4)Görögország a Jón-szigetek, a Szárazföldi Görögország, a Nyugat-Görögország, a Thesszália és a Peloponnészosz régiót sújtó, 2020. szeptemberi Ianos ciklon által okozott károk miatt 2020. december 9-én kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére.

               (5)Görögország a Számosz, Ikária és Híosz szigetét sújtó, 2020. októberi földrengés miatt 2021. január 22-én kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére.

               (6)Franciaország az Alex vihar által a Provence-Alpes-Côte d'Azur régióban 2020 októberében okozott károk miatt 2020. december 21-én kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére.

               (5)Albánia, Ausztria, Belgium, Csehország, Észtország, Franciaország, Görögország, Horvátország, Írország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Montenegró, Németország, Olaszország, Portugália, Románia, Spanyolország és Szerbia a Covid19-világjárvány által 2020 elején okozott jelentős népegészségügyi szükséghelyzet miatt 2020. június 24-ig kérelmeket nyújtott be az alap igénybevételére.

               (6)Az említett tagállamok kérelmei eleget tesznek az alapból származó pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan a 2012/2002/EK rendelet 4. cikkében megállapított követelményeknek.

               (7)Az alapot tehát a Görögország és Franciaország részére természeti katasztrófákkal kapcsolatban, valamint az Albánia, Ausztria, Belgium, Csehország, Észtország, Franciaország, Görögország, Horvátország, Írország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Montenegró, Németország, Olaszország, Portugália, Románia, Spanyolország és Szerbia részére a jelentős népegészségügyi szükséghelyzettel kapcsolatban nyújtandó pénzügyi hozzájárulás érdekében igénybe kell venni.

               (8) Horvátország esetében – mivel a végleges támogatási összeg meghaladja a már kifizetett előleget – a 2012/2002/EK rendelet 4a. cikkével összhangban nem kell további összegeket igénybe venni, és a jogosulatlanul kifizetett előleget vissza kell fizettetni.

               (9)Az alap igénybevételéhez szükséges idő minimálisra csökkentése érdekében ez a határozat az elfogadásának napjától alkalmazandó,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió 2021-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének keretein belül az Európai Unió Szolidaritási Alapjából az alábbi összegek igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában természeti katasztrófákkal kapcsolatban:

               (a)Görögország részére a Szárazföldi Görögország régiót sújtó árvizekkel kapcsolatban 3 300 100 EUR nyújtandó, amely összeg 330 010 EUR-t tartalmaz előlegként;

               (b)Görögország részére az Ianos ciklonnal kapcsolatban 21 588 519 EUR nyújtandó, amely összeg 2 158 852 EUR-t tartalmaz előlegként;

               (c)Görögország részére a Számosz, Ikária és Híosz szigetét sújtó földrengéssel kapcsolatban 2 531 301 EUR nyújtandó, amely összeg 253 131 EUR-t tartalmaz előlegként;

               (d)Franciaország részére az Alex viharral kapcsolatban 59 325 000 EUR nyújtandó, amely összeg 5 932 500 EUR-t tartalmaz előlegként.

               2. cikk

               Az Európai Unió 2021-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének keretein belül az Európai Unió Szolidaritási Alapjából az alábbi összegek igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában jelentős népegészségügyi szükséghelyzettel kapcsolatban:

               a)905 271 EUR nyújtandó Albánia részére;

               b)31 755 580 EUR nyújtandó Ausztria részére;

               c)37 298 777 EUR nyújtandó Belgium részére;

               d)17 373 205 EUR nyújtandó Csehország részére;

               e)3 588 755 EUR nyújtandó Észtország részére;

               f)91 365 053 EUR nyújtandó Franciaország részére;

               g)13 648 386 EUR nyújtandó Németország részére;

               h)3 994 022 EUR nyújtandó Görögország részére;

               i)13 136 857 EUR nyújtandó Magyarország részére;

               j)20 480 330 EUR nyújtandó Írország részére;

               k)76 271 930 EUR nyújtandó Olaszország részére;

               l)1 177 677 EUR nyújtandó Lettország részére;

               m)2 828 291 EUR nyújtandó Litvánia részére;

               n)2 857 025 EUR nyújtandó Luxemburg részére;

               o)199 505 EUR nyújtandó Montenegró részére;

               p)18 039 670 EUR nyújtandó Portugália részére;

               q)13 926 870 EUR nyújtandó Románia részére;

               r)11 968 276 EUR nyújtandó Szerbia részére;

               s)36 639 441 EUR nyújtandó Spanyolország részére.

               3. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

               Ezt a határozatot ... [az elfogadásának dátuma]
                  12***-tól/-től kell alkalmazni.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                     (1)

                        A Tanács 2012/2002/EK rendelete (2002. november 11.) az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról (HL L 311., 2002.11.14., 3. o.), az Európai Parlament és a Tanács 2014. május 15-i 661/2014/EU rendeletével (HL L 189., 2014.6.27., 143. o.) és az Európai Parlament és a Tanács 2020. március 30-i (EU) 461/2020 rendeletével (HL L 99., 2020.3.31., 9. o.) módosított szövegváltozatában.

                     (2)

                        COM(2021) 200.

                     (3)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/461 rendelete (2020. március 30.).

                     (4)

                        HL L 433I., 2020.12.22., 11. o.

                     (5)

                        HL C 433I., 2020.12.22., 28. o.

                     (6)

                        Mivel az Ianos ciklon esetében a katasztrófa több régiót is érintett, a küszöbérték az említett régiók GDP-jének átlaga, amelyet az EUSZA-rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében megállapítottak szerint az egyes régiók teljes kárának aránya alapján súlyoznak.

                     (7)

                        https://ec.europa.eu/regional_policy/en/funding/solidarity-fund/covid-19

                     (8)

                        Horvátországnak 844 010 EUR-t vissza kell fizetnie.

                     (9)

                        HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

                     (10)

                        HL L 433I., 2020.12.22., p. 28.

                     (11)

                        A Tanács (EU, Euratom) 2020/2093 rendelete (2020. december 17.) a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 433I., 2020.12.22., 11. o.).

                     (12)
                  ** A dátumot a Parlament illeszti be a határozatnak a Hivatalos Lapban való kihirdetését megelőzően.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.3.26.
            COM(2021) 145 final
            2021/0072(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az Európai Unió és a Chilei Köztársaság közötti, az ökológiai termékek kereskedelméről szóló megállapodással létrehozott, ökológiai termékekkel foglalkozó vegyes bizottságban annak eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT TÁRGYA

               E javaslat tárgya az Unió által az egyrészről az Európai Unió, másrészről a Chilei Köztársaság között létrejött megállapodással létrehozott, ökológiai termékekkel foglalkozó vegyes bizottságban (a továbbiakban: vegyes bizottság) a bizottság eljárási szabályzatának (a továbbiakban: eljárási szabályzat) tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1. Az EU és a Chilei Köztársaság közötti, az ökológiai termékek kereskedelméről szóló megállapodás

                  Az Európai Unió és a Chilei köztársaság közötti, az ökológiai termékek kereskedelméről szóló megállapodás létrehozta a vegyes bizottságot.

                  Ez a jogi aktus megállapítja a vegyes bizottság eljárási szabályzatát. A méltányos és egyértelmű eljárási szabályok elősegítik az EU-Chile ökológiai termékekkel foglalkozó vegyes bizottságban zajló tárgyalások sikeres lebonyolítását.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  Ez az első alkalom, hogy ökológiai termékek kereskedelmi partnerei vegyes bizottságot hoznak létre; ugyanakkor más nemzetközi kereskedelmi megállapodások esetében ez bevett gyakorlat. Az EU-Chile megállapodás az ökológiai termékek kereskedelméről aláírt első nemzetközi megállapodás.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

               3.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               4.•Jogalap

               A megállapodást az (EU) 2017/436 tanácsi határozatnak
                  1
                megfelelően 2017. április 27-én aláírták, valamint a megállapodás megkötéséről szóló (EU) 2017/2307 tanácsi határozatnak
                  2
                megfelelően jóváhagyták, és az 2018. január 1-jén hatályba lépett
                  3
               .

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  4
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A vegyes bizottságot megállapodás, nevezetesen az Európai Unió és a Chilei Köztársaság közötti, az ökológiai termékek kereskedelméről szóló megállapodás hozta létre.

               A vegyes bizottság által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. Az Európai Unió és a Chilei Köztársaság közötti, az ökológiai termékek kereskedelméről szóló megállapodás 8. cikkének megfelelően a tervezett jogi aktus a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus célkitűzései és összetevői a közös kereskedelempolitika területével kapcsolatosak. A tervezett jogi aktus ezen elemei elválaszthatatlanok és egymáshoz viszonyítva nem járulékos jellegűek.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja a következő rendelkezésekből áll: az EUMSZ 207. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 207. cikke, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A TERVEZETT JOGI AKTUS KIHIRDETÉSE

               Tárgytalan.

               2021/0072 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az Európai Unió és a Chilei Köztársaság közötti, az ökológiai termékek kereskedelméről szóló megállapodással létrehozott, ökológiai termékekkel foglalkozó vegyes bizottságban annak eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió és a Chilei Köztársaság közötti, az ökológiai termékek kereskedelméről szóló megállapodást (a továbbiakban: megállapodás) az Unió az (EU) 2017/2307 tanácsi határozat
                  5
                révén megkötötte, és a megállapodás 2018. január 1-jén hatályba lépett.

               (2)A megállapodás 8. cikke létrehozza az ökológiai termékek vegyes bizottságát (a továbbiakban: vegyes bizottság), amelynek feladata a megállapodás működtetése a végrehajtásához és jó működéséhez szükséges döntések meghozatalával.

               (3)A megállapodás 8. cikkének (5) bekezdése értelmében a vegyes bizottság eljárási szabályait maga fogadja el.

               (4)A megállapodás megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében el kell fogadni a vegyes bizottság eljárási szabályzatát.

               (5)Helyénvaló meghatározni az Unió által a vegyes bizottságban annak eljárási szabályzatával kapcsolatban képviselendő álláspontot, mivel az említett szabályzat kötelező erejű lesz az Unióra nézve.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió által az egyrészről az Európai Unió és másrészről a Chilei Köztársaság közötti, az ökológiai termékek kereskedelméről szóló megállapodással létrehozott, ökológiai termékekkel foglalkozó vegyes bizottságban annak eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontnak az e határozat mellékletében foglalt vegyes bizottsági határozattervezeten kell alapulnia.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 67., 2017.3.14., 33. o.

                     (2)

                        HL L 331., 2017.12.14., 1. o.

                     (3)

                        HL L 331., 2017.12.14., 4. o.

                     (4)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (5)

                        A Tanács (EU) 2017/2307 határozata (2017. október 9.) az Európai Unió és a Chilei Köztársaság közötti, az ökológiai termékek kereskedelméről szóló megállapodás megkötéséről (HL L 331.,                2017.12.14., 1. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.3.26.
            COM(2021) 145 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Európai Unió által az Európai Unió és a Chilei Köztársaság közötti, az ökológiai termékek kereskedelméről szóló megállapodással létrehozott, ökológiai termékekkel foglalkozó vegyes bizottságban annak eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               Melléklet

               Az ökológiai termékek vegyes bizottságának 1. sz. határozata

               (2021. ... ...)

               a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadásáról

               AZ ÖKOLÓGIAI TERMÉKEK VEGYES BIZOTTSÁGA,

               tekintettel az Európai Unió és a Chilei Köztársaság közötti, az ökológiai termékek kereskedelméről szóló megállapodásra
                  1
                (a továbbiakban: megállapodás) és különösen annak 8. cikkére,

               mivel:

               (1)A megállapodás 8. cikkének (5) bekezdése értelmében az ökológiai termékek vegyes bizottsága elfogadja saját eljárási szabályzatát.

               (2)Ezért el kell fogadni az eljárási szabályzatot,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               AZ ÖKÖLÓGIAI TERMÉKEK VEGYES BIZOTTSÁGÁNAK ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA

               1. cikk

               Összetétel és elnökség

               1.Az Európai Unió (a továbbiakban: EU) és a Chilei Köztársaság (a továbbiakban: Chile) közötti megállapodás 8. cikke alapján létrehozott, az ökológiai termékekkel foglalkozó vegyes bizottság (a továbbiakban: vegyes bizottság) a megállapodás 8. cikkének (3) bekezdésében előírtak szerint látja el feladatait.

               2.A vegyes bizottságot egy uniós és egy chilei társelnök vezeti.

               3.Mindkét társelnök átruházhatja társelnöki feladatait vagy azok egy részét egy kinevezett helyettesre, amely esetben a továbbiakban a társelnökre való hivatkozások a kinevezett helyettesre is vonatkoznak.

               4.Mindkét társelnök kijelöl egy személyt, aki a vegyes bizottsággal kapcsolatos valamennyi kérdésben kapcsolattartóként jár el. A társelnökök által kijelölt kapcsolattartó személyek közösen látják el a vegyes bizottság titkársági feladatait.

               2. cikk

               Ülések

               A vegyes bizottság évente egyszer ülésezik. Az ülésekre vagy személyes találkozó formájában kerül sor, felváltva az EU-ban és Chilében, vagy elektronikus formában, video- vagy telekonferencia keretében. A helyről és az ülés formájáról a Felek kölcsönösen, legkésőbb a Felek egyikének kérelmét követő 90 napon belül állapodnak meg.

               3. cikk

               Titkárság

               Az Európai Bizottság, illetve a chilei Nemzetközi Gazdasági Kapcsolatok Titkárságának egy-egy tisztviselője közösen látják el a vegyes bizottság titkársági feladatait.

               4. cikk

               Levelezés

               1.A vegyes bizottsághoz kapcsolódó levelezésről minden esetben másolatot kell küldeni a két titkárságnak.

               2.A levelezés bármilyen írásbeli formában folytatható, beleértve az elektronikus leveleket is.

               5. cikk

               Az ülések napirendje

               1.A titkárságok minden ülés előtt összeállítják az ülés napirendjének tervezetét. A napirendtervezet a megállapodás 8. cikke (3) bekezdésének hatálya alá tartozó bármilyen pontot tartalmazhat. A napirendtervezetet legkésőbb 20 munkanappal az ülés kezdete előtt meg kell küldeni a társelnököknek.

               2.A végleges napirendet legkésőbb 5 munkanappal az ülés kezdete előtt meg kell küldeni a társelnököknek.

               3.A napirendet a társelnökök minden ülés elején közös megegyezéssel elfogadják. A társelnökök egyetértése esetén a napirenden nem szereplő pontot is fel lehet venni a napirendre.

               6. cikk

               A megállapodás I. vagy II. mellékletének módosítása

               1.Bármelyik Fél kérheti a megállapodás I. vagy II. mellékletében foglalt termékjegyzék új termékekkel való kiegészítését, illetve az abban szereplő termékek törlését vagy aktualizálását.

               2.A kérelmet legkésőbb 10 munkanappal az ülés kezdete előtt meg kell küldeni a társelnököknek.

               3.A kérelemnek tartalmaznia kell egy teljes dokumentációt, melyben ismertetni kell a termékek jegyzékbe történő felvételét, törlését vagy aktualizálását alátámasztó főbb indokokat.

               4.A Felek megvizsgálják egymás kérelmét, a vonatkozó jogi követelményeknek és eljárásoknak megfelelően.

               7. cikk

               Határozatok és ajánlások

               1.A vegyes bizottság a megállapodás 8. cikke (5) bekezdésének megfelelően konszenzus útján ajánlásokat tehet és határozatokat fogadhat el.

               2.A vegyes bizottság a megállapodás 8. cikke (3) bekezdésének b) pontjával összhangban határozatot fogadhat el a megállapodás I. vagy II. mellékletének módosításáról, ha a másik Fél elismeri az egyenértékűséget.

               3.A vegyes bizottság a megállapodás 11. cikk (2) bekezdése szerinti felülvizsgálatára irányuló, a társelnökök aláírásával ellátott ajánlásait a Felekhez címzi.

               8. cikk

               Jegyzőkönyv

               1.A titkárságok az ülés befejezését követő 30 napon belül elkészítik az ülés jegyzőkönyvének tervezetét. A jegyzőkönyvtervezet tartalmazza az elfogadott ajánlásokat és/vagy határozatokat, valamint az egyéb levont következtetéseket.

               2.Az ülés időpontját követő 60 napon belül vagy a Felek által közösen kitűzött határidőn belül mindkét Fél írásban jóváhagyja a jegyzőkönyvet. A jóváhagyást követően a társelnökök a jegyzőkönyv két eredeti példányát aláírásukkal látják el. A társelnökök megőrzik a jegyzőkönyv egy-egy eredeti példányát.

               9. cikk

               Költségek

               1.Mindkét Fél maga viseli a vegyes bizottság ülésein való részvételéhez kapcsolódóan felmerülő költségeket.

               2.Az ülések megrendezésével és a dokumentumok sokszorosításával kapcsolatos költségeket az ülést rendező Fél viseli.

               10. cikk

               Nyilvánosság és bizalmas jelleg

               1.A vegyes bizottság tanácskozásai titkosak.

               2.Amennyiben a társelnökök erről másként nem határoznak, a vegyes bizottság ülései nem nyilvánosak.

               3.Ha valamelyik Fél a saját jogszabályai szerint bizalmasnak minősülő információt nyújt be, a másik Fél a megállapodás 10. cikkének megfelelően köteles az információt bizalmasan kezelni.

               4.A Felek dönthetnek úgy, hogy a vegyes bizottság határozatait és ajánlásait hivatalos lapjukban közzéteszik.

                     (1)

                        HL L 331., 2017.12.14., 4. o.