Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0122

Javaslat a Tanács rendelete a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK rendelet módosításáról  /* COM/2007/0122 végleges - CNS 2007/0045 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 20.3.2007COM(2007) 122 végleges2007/0045 (CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK rendelet módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁSA javaslat háttere-  A javaslat indokai és célkitűzéseiA költségvetési rendeletnek a 2006. december 13-i 1995/2006/EK, Euratom tanácsi rendelet által a közösségi finanszírozás kedvezményezettjeire vonatkozó információk közzétételének kötelezettségével történő kiegészítése rendelkezik arról, hogy a szükséges adatokat a vonatkozó ágazati szabályokban kell meghatározni. E kötelezettség végrehajtásának céljából módosítani kell a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK tanácsi rendeletet. E módosítás továbbá érint számos, a rendelet tényleges alkalmazásával kapcsolatban felmerülő kiemelkedő jelentőségű problémát.Ezért a következő kérdéseket tartalmazza e javaslat:1. Az Európai Mezőgazdasági Garancialap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) kedvezményezettjeire vonatkozó információk közzétételeAz alapelvek a következőket tartalmazzák:-  az EMGA-kiadások tekintetében a közvetlen kifizetések és az egyéb támogatások szétválasztása,-  az EMVA-kiadások tekintetében az összes közfinanszírozás egyetlen összegben történik,-  költségvetési évenként ex-post éves közzététel,-  az EMVA keretében a 2007-január 1-jétől, az EMGA keretében a 2007. október 16-ától esedékes kiadások közzététele;-  a közzététel tagállami szinten történik.Az adatokat a Bizottság által elfogadandó végrehajtási szabályokban kell meghatározni.Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2006. december 15-i 1974/2006/EK bizottsági rendelet[1] VI. melléklete előírja a tagállami irányító hatóságok számára, hogy 2008-tól legalább évente elektronikusan vagy másként tegyék közzé a vidékfejlesztési programokból támogatásban részesülő kedvezményezettek jegyzékét, a műveletek megnevezését és az e műveletekre közpénzből juttatott hozzájárulások összegét. Azonban az adatok közzétételének e kezdő időpontját hatályon kívül helyezi az 1995/2006/EK rendelettel módosított 1605/2002/EK, Euratom rendelet, amely előírja ezen Alap kedvezményezettjeinek 2007. január 1-jétől való ex-post közzétételét.2. A tagállamnak nyújtott havi és időközi kifizetések csökkentése és felfüggesztéseA 17. és 27. cikkben említett jelenlegi mechanizmusok nem tudják megfelelően kezelni azt a helyzetet, amikor hiányoznak vagy hosszú távon nem hatékonyak a nemzeti ellenőrzési rendszer kulcselemei és erre a közeljövőben nincs rendelkezésre álló megoldás. Ezért javasoljuk olyan új mechanizmus bevezetését, amely keretében a Bizottság felhatalmazást kapna, de nem lenne kötelezve a kifizetések csökkentésére vagy felfüggesztésére. E mechanizmust csak akkor indítanák el, ha a következőkben említett összes feltétel teljesül:-  a Bizottság már előírt két pénzügyi kiigazítást ugyanazon okból és ugyanazon intézkedés tekintetében;-  a kérdéses ellenőrzési rendszer egy vagy több kulcseleme hiányzik vagy nem hatékony az észlelt hiányosságok súlya vagy állandósága miatt;-  a Bizottság úgy gondolja, hogy a tagállam elmulasztotta alkalmazni a Bizottság által a helyzet orvoslására nyújtott ajánlást, és nem tudja vagy nem fogja a kérdéses hiányosságokat a közeljövőben orvosolni.A felfüggesztés vagy a csökkentés a tagállamhoz intézett „figyelmeztető levelet” követi. A határozat a Bizottság által meghatározandó időszakra és a határozat után esedékes kifizetésekre érvényes, így az eljárást nem kell minden hónapban megismételni.3. A rendelet 31. cikke (5) bekezdésének módosítása (a 24-hónapos szabály alóli kivétel)A 4045/89/EGK rendelet előírja a tagállamoknak, hogy bizonyos KAP-kiadásokkal kapcsolatban végezzenek ex-post ellenőrzéseket. A rendelet 31. cikkének (4) bekezdésében említett 24-hónapos szabály szó szerinti értelmezése megakadályozza, hogy a Bizottság a tagállamok által elvégzett ellenőrzések utáni időhiány miatt pénzügyi kiigazítást írjon elő a tagállamoknak abban az esetben, ha azok nem tesznek eleget a fent említett rendeletben előírt ellenőrzési kötelezettségeiknek. Ezért javasolt a rendelet 31. cikke (5) bekezdésének módosítása, hogy a Bizottság számára ésszerű idő álljon rendelkezésre annak ellenőrzésére, hogy a tagállamok eleget tettek-e a 4045/89/EGK rendeletben előírt ellenőrzési kötelezettségeiknek, és hogy szükség esetén pénzügyi kiigazításokat írjon elő.4. A Bizottság végrehajtási hatásköre a 42. cikk értelmébenJavasolt e cikk kiigazítása, hogy a Bizottságnak lehetősége legyen a rendeletben meghatározott valamennyi rendelkezésre vonatkozóan részletes szabályokat elfogadnia. Továbbá a rendelet átláthatóságra vonatkozó új cikkére tekintettel ajánlatos közvetlenül a végrehajtási hatáskörökre vonatkozó cikkben utalni az átláthatósági rendelkezésre, hogy a Bizottság felhatalmazást kapjon az alkalmazás részletes szabályainak elfogadására.5. Technikai kiigazításokVégül javasolt számos apróbb technikai jellegű problémát megoldani, amelyek főleg az EMVA pénzügyi irányítása, a Strukturális Alapok pénzügyi igazgatása és az intervenciós intézkedések finanszírozása közötti koherenciával kapcsolatban merülnek fel, amennyiben nincs meghatározva egységekre lebontott összeg.-  Általános összefüggésekA havi és időközi kifizetések csökkentésére már a jelenlegi jogszabályok értelmében is van lehetőség. Azonban a javaslat által érintett különleges helyzetek miatt szükség van a fejlesztésre. Az átláthatóság tekintetében új jogalkotási fejlemények követelik meg a rendelet kiigazítását.-  A javaslat által érintett területet szabályozó hatályos rendelkezésekAz 1290/2005/EK tanácsi rendelet 17., 27. és 42. cikkeAz 1083/2006/EK rendelet 105. cikkének (3) bekezdéseAz 1605/2002/EK tanácsi rendelet 30. cikkének (3) bekezdése és 53b. cikke-  Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivelNem alkalmazandó.Konzultáció az érdekelt felekkel és hatásvizsgálat-  Konzultáció az érdekelt felekkelNincs jelentősége, mivel a javaslat alapvetően a tagállamok és a Bizottság közötti kapcsolatot érinti.-  Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználásaKülső szakvéleményre nem volt szükség.-  HatásvizsgálatA meglévő tanácsi rendelet módosításához tanácsi rendelet elfogadására van szükség.Ezenkívül egyéb megoldás nem felel meg a célnak, mivel nem ugyanaz a jogi hatása.A javaslat jogi elemei-  A javasolt intézkedés összefoglalása-  Átláthatóságra vonatkozó jogi rendelkezés bevezetése;-  Különleges esetekben a KAP-ból a tagállamoknak juttatott havi és időközi kifizetések csökkentésének új mechanizmusa;-  A kifizetések utólagos ellenőrzése esetében a pénzügyi kiigazítások fokozottabb alkalmazhatósága;-  Technikai kiigazítások.-  JogalapAz Európai Közösséget létrehozó szerződés 37. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése.-  A szubszidiaritás elveA javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ennélfogva nem alkalmazandó.-  Az arányosság elveA javaslat a következő ok(ok) miatt felel meg az arányosság elvének:A csökkentések tekintetében a módosítás lehetővé tesz egy a meglévő eljárásokkal nagymértékben megegyező eljárást. Az átláthatóság tekintetében a javaslatban egy egyszerű megoldás szerepel, és követi a tagállamok között e tekintetben született megállapodást. A fennmaradó esetekben a módosítások lehetővé teszik az 1290/2005/EK rendelet jobb végrehajtását.Nincsenek regionális és helyi hatóságokra, gazdasági szereplőkre és állampolgárokra háruló adminisztrációs terhek. A tagállamokra és a Bizottságra háruló igazgatási teher minimális, és a pénzügyi teher sem több, mint korábban. Az átláthatóság további erőfeszítést követel a tagállamoktól és a Közösségtől.-  Az eszközök megválasztásaJavasolt eszköz: rendeletMás eszközök nem felelnének meg a következő ok(ok) miatt:A tanácsi rendeletet érintő módosításhoz tanácsi rendeletre van szükség.Költségvetési vonatkozásokA javaslat nincs kihatással a Közösség költségvetésére.Kiegészítő információk-  A meglévő jogszabályok hatályon kívül helyezéseNincs.Meg kell azonban jegyezni, hogy a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról, továbbá az 1290/2005/EK rendelet módosításáról szóló 1782/2005/EK rendeletben[2] előírt közvetlen kifizetések önkéntes modulációjának szabályait meghatározó tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatában a Bizottság javasolta az 1290/2005/EK rendelet 42. cikkének módosítását, amely hasonló az e javaslat 1. cikkének (8) bekezdésében említett módosításhoz, így e javaslat hatálytalanítja azt.2007/0045 (CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK rendelet módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére[3],az Európai Adatvédelmi Biztossal folytatott konzultációt követően,mivel:1.  Azon intervenciós intézkedésekre vonatkozóan, amelyeknél a közös piacszervezés keretében nincs egységekre lebontott összeg megállapítva, részletes végrehajtási szabályokat kell meghatározni, különös tekintettel a finanszírozandó összegek meghatározási módjára, a felvásárláshoz szükséges pénzeszközök lekötéséből eredő költségek finanszírozására, valamint a raktározás és adott esetben a feldolgozási műveletek kiadásainak finanszírozására.2.  Az állategészségügyi kiadásokról szóló 90/424/EGK tanácsi rendelet[4] hatálya alá tartozó intézkedések és programok jellegét tekintetbe véve rendelkezést kell hozni, hogy megfelelően indokolt kivételes esetekben az EMGA keretében lehessen olyan igazgatási és személyi költségeket finanszírozni, amelyek ezen intézkedések és programok végrehajtása során merültek fel.3.  Az 1290/2005/EK tanácsi rendelet[5] 17. cikke rendelkezik a havi kifizetések csökkentése és felfüggesztése esetén a Bizottság által alkalmazandó eljárásról. Az adott rendelet 27. cikke rendelkezik az időközi kifizetések felfüggesztése és csökkentése esetén alkalmazandó eljárásról.4.  Az 1290/2005/EK rendelet 31. cikke értelmében a Bizottság a pénzösszegek közösségi finanszírozásból történő kizárásáról dönt, ha úgy találja, hogy az említett kiadások teljesítésére nem a közösségi szabályoknak megfelelően került sor. A közösségi finanszírozásból való kizáráshoz vezető eljárás keretében a helyzet megoldására a Bizottság a közösségi jogszabályok alkalmazásának módjára vonatkozó ajánlásokat tesz az érintett tagállamnak. Amennyiben a tagállam elmulasztja végrehajtani ezen ajánlásokat, a Bizottság további, kizárásról szóló határozatokat hoz. Ezentúl bizonyos esetekben megállapítható, hogy ezen ajánlásokat a tagállamok nem fogják vagy nem tudják végrehajtani a közeljövőben.5.  Ilyen körülmények között a havi vagy időközi kifizetések felfüggesztésének vagy csökkentésének a lehetősége az 1290/2005/EK rendelet 17. és 27. cikkének jelenlegi rendelkezései alapján nem védi megfelelően a Közösség pénzügyi érdekeit. E tekintetben hasznosnak tűnik egy olyan új eljárásról rendelkezni, amely alapján bizonyos esetekben a Bizottság hatékonyabban tudja felfüggeszteni vagy csökkenteni a kifizetéseket.6.  A mezőgazdaság területén a kifizetések ex-ante felfüggesztése vagy csökkentése súlyos pénzügyi kihatással lehet az érintett tagállamra nézve. Továbbá a megfelelőségi vizsgálatról szóló határozattal kapcsolatos eljáráshoz képest a tagállam csak korlátozott lehetőségekkel rendelkezik, hogy pozícióját a Bizottsággal szemben megvédje. E célból a kifizetések felfüggesztésének vagy csökkentésének új eljárását csak olyan estekben kell alkalmazni, amikor a kérdéses nemzeti ellenőrzési rendszer egy vagy több kulcseleme hiányzik vagy nem működik hatékonyan a feltárt hiányosságok súlya vagy állandósága miatt.7.  Rendelkezéseket kell hozni annak tisztázása érdekében, hogy milyen feltételek mellett nem elfogadható az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) keretében történő időközi kiadásigazoló nyilatkozat.8.  Az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap Garanciarészlegének finanszírozási rendszerébe tartozó ügyletek tagállamok által végzett vizsgálatáról és a 77/435/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 1989. december 21-i 4045/89/EGK tanácsi rendelet[6] előírja a tagállamoknak, hogy a közös mezőgazdasági politika keretébe tartozó, az „n” gazdasági évre vonatkozó bizonyos kiadásokkal kapcsolatban n+1 év július 1. és n+2 év június 30. között végezzenek ex-post ellenőrzéseket. A Bizottságnak tett, az ezen időszak alatt történő ellenőrzési tevékenységekre vonatkozó jelentés csak az n+2 év végén esedékes.9.  Az 1290/2005/EK rendelet 31. cikkének (4) bekezdésében a megfelelőségi vizsgálatra előírt időkorlátozás gyakorlatilag lehetetlenné teszi a Bizottság számára, hogy döntsön olyan tagállam közösségi finanszírozásból való kizárásáról, amely nem felel meg a 4045/89/EGK rendeletben előírt ellenőrzési kötelezettségeinek. E probléma megoldása céljából az időkorlátozást nem kell alkalmazni a tagállamok 4045/89/EGK rendeletben előírt ellenőrzési kötelezettségeinek megsértése esetében, feltéve hogy a Bizottság a tagállam jelentése alapján a jelentés megérkezésétől számított 12 hónapos időszakon belül cselekszik.10.  Mivel a tagállamnak nem kell értesítenie a Bizottságot arról, hogy miként döntött a megszüntetett támogatások újbóli felhasználásáról vagy az érintett vidékfejlesztési programja pénzügyi tervének módosításáról, vagy hogyan tervezi azokat, az 1290/2005/EK rendelet 33. cikke (4) bekezdésének második albekezdését el kell hagyni.11.  Az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) Garanciarészlege átmeneti szabályainak a Strukturális Alapok következő programozási időszakára alkalmazandó új rendelkezésekkel való összehangolása érdekében az 1290/2005/EK rendelet 40. cikkének (1) bekezdését módosítani kell, összhangban az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendelet[7] 105. cikkének (3) bekezdésével.12.  Szükséges tisztázni az 1290/2005/EK rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok elfogadásának jogalapját. A Bizottságnak részletes alkalmazási szabályokat kell elfogadnia különösen a közös agrárpolitika kedvezményezettjeire vonatkozó információk közzététele tekintetében, azon intervenciós intézkedések tekintetében, amelyeknél nincs egységekre lebontott összeg megállapítva a közös piacszervezés keretében, valamint az adott rendelet 3. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett kiadások finanszírozása céljából átvitt előirányzatok tekintetében.13.  Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet[8] felülvizsgálata keretében az adott rendelet kiegészül a költségvetésből származó támogatások kedvezményezettjeinek ex-post közzétételéről szóló 30. cikk (3) bekezdésével és 53b. cikk (2) bekezdésének d) pontjával, az Európai Átláthatósági Kezdeményezés végrehajtása céljából. E közzététel módját ágazatspecifikus rendeletek formájában kell meghatározni. Mind az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) mind az EMVA az Európai Közösségek költségvetésének részét képezi és finanszírozza a tagállamok és a Közösség közötti megosztott irányítás keretében felmerült kiadásokat. Ezért szabályokat kell meghatározni ezen alapok kedvezményezettjeire vonatkozó információk közzétételére. E célból a tagállamoknak biztosítaniuk kell az EMGA és EMVA kedvezményezettjeinek és az ezen alapok keretében kedvezményezettenként kapott összegeknek az éves ex-post közzétételét.14.  Ezen információk elérhetősége fokozza a közös agrárpolitika keretében juttatott közösségi támogatások felhasználásának átláthatóságát, és fejleszti ezen alapok hatékonyabb pénzügyi igazgatását, különösen a felhasznált pénzösszegek ellenőrzésének fokozásán keresztül. Tekintettel a kitűzött célok súlyára, az arányosság elve és a személyes adatok védelmére vonatkozó kötelezettség alapján indokolt előírni a vonatkozó információk általános közzétételét, mivel az nem lépi túl a demokratikus társadalomban, illetve a szabálytalanságok megakadályozásához szükséges mértéket.15.  Az 1290/2005/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz 1290/2005/EK rendelet a következőképpen módosul:(1) A 3. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:„(3) Amennyiben a közös piacszervezés keretében az intervenciós intézkedés tekintetében nincs egységekre lebontott összeg megállapítva, az érintett intézkedést az EMGA keretében a Közösség egészében egységes átalányösszeg alapján finanszírozzák, különösen a tagállamok termékek felvásárlására fordított támogatásait, a raktározásból származó árukezelési műveleteket és adott esetben az intervenciós termékek feldolgozását.A díjakat és a költségeket a 41 cikk (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően számítják ki.”(2) A 13. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:„Megfelelően indokolt kivételes esetekben az első bekezdés nem alkalmazandó a 90/424/EGK tanácsi rendelet hatálya alá tartozó intézkedésekre és programokra.”(3) A szöveg a következő 17 a . cikkel egészül ki:„17a. cikk Havi kifizetések csökkentése és felfüggesztése különleges esetekben1. A 17. cikk sérelme nélkül a Bizottság e cikk (2) és (3) bekezdésével összhangban határozhat úgy, hogy a határozatban megállapítandó időszakra csökkenti vagy felfüggeszti a 14. cikkben említett havi kifizetéseket.2. A havi kifizetéseket csökkentheti vagy felfüggesztheti, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:a) a Bizottság a 31. cikk alapján hozott, legalább két határozatában már döntött az érintett tagállam kiadásának a közösségi finanszírozásból ugyanazon intézkedésre vonatkozóan és ugyanazon okokból való kizárásáról;b) az a) pontban említett kizárás oka, hogy a kérdéses nemzeti ellenőrzési rendszer egy vagy több kulcseleme hiányzik vagy nem működik hatékonyan az észlelt hiányosságok súlya vagy állandósága miatt;c) a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az érintett tagállam nem alkalmazta ajánlásait a helyzet megoldására, és nincs abban a helyzetben, hogy ezt megtegye a közeljövőben.3. Az (1) bekezdésben említett határozat meghozatala előtt a Bizottság értesíti az érintett tagállamot szándékáról, és felkéri, hogy a probléma súlyának megfelelően megállapított, általában azonban 30 napnál nem kevesebb időszakon belül reagáljon arra.A havi kifizetések csökkentéséhez vagy felfüggesztéséhez alkalmazott százalék megfelel a Bizottság által a (2) bekezdés a) pontjában említett legutóbbi határozatában megállapított százaléknak.”(4) A 26. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:„(4) A Bizottság a legrövidebb időn belül tájékoztatja a jóváhagyott kifizető ügynökséget és – ha ilyet kijelöltek – a koordináló szervet arról, ha a (3) bekezdésben meghatározott feltételek valamelyike nem kerül teljesítésre. Amennyiben a (3) bekezdés a) vagy c) pontjában meghatározott feltételek valamelyikét nem tartják tiszteletben, a kiadásigazoló nyilatkozat nem elfogadható.”(5) A szöveg a következő 27 a . cikkel egészül ki:„27a. cikk Az időközi kifizetések felfüggesztése és csökkentése különleges esetekbenA 17a. cikk értelemszerűen alkalmazandó a 26. cikkben említett időközi kifizetések felfüggesztésére és csökkentésére.”(6) A 31. cikk (5) bekezdése a következő c) ponttal egészül ki:„c) amelyek a tagállamok által a 4045/89/EGK tanácsi rendelet* alapján fennálló kötelezettségeik megsértéséhez kapcsolódnak, feltéve hogy a Bizottság vizsgálatainak eredményéről az azt követő 12 hónapon belül írásban értesíti a tagállamot, hogy megkapta a tagállam érintett kiadásokra vonatkozó ellenőrzéseinek eredményeiről szóló jelentését.* HL L 388., 1989.12.30., 18. o.”(7) A 33. cikk (4) bekezdésének második albekezdését el kell hagyni.(8) A 40. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:„(1) Az 1260/1999/EK tanácsi rendelet* 31. cikkének (2) bekezdésétől, 32. cikkének (4) bekezdésétől és 37. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a Bizottság által 2000. január 1. és 2006. december 31. között jóváhagyott, az EMOGA Orientációs Részlege által társfinanszírozott támogatásra lekötött olyan részösszegeket, amelyek esetében a ténylegesen kifizetett kiadásokról szóló igazolt nyilatkozatot, a záró végrehajtási jelentést és az említett rendelet 38. cikke (1) bekezdésének f) pontjában említett nyilatkozatot nem küldték el a Bizottság számára az alapokból való hozzájárulást engedélyező határozatban megállapított, az elszámolhatóság végső határidejétől számított 15 hónapon belül, a Bizottság az említett határidőt követő legfeljebb 6 hónapon belül automatikusan visszavonja, aminek következtében a jogosulatlanul kifizetett összegeket vissza kell fizetni.* HL L 161., 1999.6.26., 1. o.”(9) A 42. cikk a következőképpen módosul:a) A bevezető rész második mondata helyére a következő lép:„Az említett szabályok különösen a következőket foglalják magukban:”b) a 1. pont helyébe a következő szöveg lép:„1. a kifizető ügynökségek akkreditációjára, továbbá a koordináló szervek különleges akkreditációjára, azok szerepére, a szükséges információkra, és a Bizottság számára való rendelkezésre bocsátásuk és továbbításuk szabályaira vonatkozó feltételeket;”c) a szöveg a következő 8 a ., 8 b . és 8 c . ponttal egészül ki:„8 a . az EMGA és az EMVA keretében finanszírozott, közraktározás formájában történő intervenciós intézkedések finanszírozásának és elszámolásának, valamint egyéb kiadásoknak a részletes szabályait;8 b . a 44 a . cikkben meghatározott, kedvezményezettekre vonatozó információk közzétételére vonatkozó tagállami kötelezettség részletes szabályait, beleértve az egyének személyes adatainak feldolgozása tekintetében való védelméhez kapcsolódó szempontokat;8 c . a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett kiadások finanszírozása érdekében átvitt előirányzatokra alkalmazandó feltételek és részletes szabályokat.”(10) A szöveg a következő 44 a . cikkel egészül ki:„44a. cikk A kedvezményezettek közzétételeAz 1605/2002/EK rendelet 53 b . cikke (2) bekezdésének d) pontja alapján a tagállamoknak biztosítaniuk kell az EMGA és EMVA kedvezményezettjeinek és az ezen alapok keretében kedvezményezettenként kapott összegeknek az éves ex-post közzétételét.A közzétételnek legalább a következőket kell tartalmaznia:a) az EMGA esetében az 1782/2003/EK rendelet 2. cikkének d) pontjában meghatározott közvetlen kifizetésekre lebontott összeget és egyéb kiadásokat;b) az EMVA esetében a közfinanszírozás kedvezményezettenkénti összegét.”2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.Az 1 cikk. 10. pontja az EMGA keretében 2007. október 16-tól felmerült kiadásokra és az EMVA keretében 2007. január 1-jétől felmerült kiadásokra alkalmazandó.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, …-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök[pic][pic][pic] [1] HL L 368., 2006.12.23, 15. o.[2] COM(2006) 241 végleges.[3] HL C …., …., …. o.[4] HL L 224., 1990.8.18., 19. o. A legutóbb a 2006/965/EK határozattal (HL L 397., 2006.12.30., 22. o.) módosított határozat.[5] HL L 209., 2005.8.11., 1. o. A 320/2006/EK rendelettel (HL L 58., 2006.2.28., 42. o.) módosított rendelet.[6] HL L. 388., 1989.12.30., 18. o. A legutóbb a 2154/2002/EK rendelettel (HL L 328., 2002.12.5., 4. o.) módosított rendelet.[7] HL L 210., 2006.7.31., 25. o.[8] HL L 248., 2002.9.16., 1. o. A legutóbb az 1995/2006/EK rendelettel (HL L 390., 2006.12.30., 1. o.) módosított rendelet.


				|

		52011PC0296

			A TANÁCS RENDELETE a forgalomba hozatalra szánt euróérmék címleteiről és technikai jellemzőiről szóló 975/98/EK rendelet módosításáról Javaslat A TANÁCS RENDELETE a forgalomba hozatalra szánt euróérmék címleteiről és technikai jellemzőiről szóló 975/98/EK rendelet módosításáról /* COM/2011/0296 végleges - NLE 2011/0128 */

			   	2011/0128 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS RENDELETE
a forgalomba hozatalra szánt euróérmék
címleteiről és technikai jellemzőiről szóló 975/98/EK rendelet
módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak
128. cikkének (2) bekezdésére,
tekintettel
az Európai Bizottság javaslatára,
tekintettel
az Európai Parlament véleményére,
tekintettel
az Európai Központi Bank véleményére,
mivel:
(1)
A pénzforgalomba szánt euróérmék nemzeti
előlapjára és kibocsátására vonatkozó közös iránymutatásokról szóló, a
2009. február 10-i tanácsi következetésekkel jóváhagyott,
2008. december 19-i 2009/23/EK bizottsági ajánlás[1] közös elveket határoz meg a pénzforgalomba
szánt euróérmék nemzeti oldalának rajzolatára, és ezen rajzolatokkal
kapcsolatos kölcsönös tájékoztatásra, illetve jóváhagyásukra vonatkozóan.
(2)
Mivel az euróérmék az euróövezet egészében
forgalomban vannak, a nemzeti rajzolat jellemzői közös ügyként
kezelendők. A pénzforgalom zavartalanságának biztosítása, valamint a
jogbiztonság és az átláthatóság érdekében helyénvaló, ha a 2009/23/EK
ajánlásnak a pénzforgalomba szánt euróérmék címleteire és technikai
jellemzőire vonatkozó szabályai jogilag kötelező formát nyernek a
forgalomba hozatalra szánt euróérmék címleteiről és technikai
jellemzőiről szóló 975/98/EK rendeletbe[2] való bekerülésük által.
(3)
Az euróérmék egyik oldalán közös, európai rajzolat,
a másikon pedig egyedi, nemzeti rajzolat található. Az euróérmék közös európai
oldala tartalmazza mind az egységes valuta elnevezését, mind pedig az érme
címletét. A nemzeti előlapon nem ismétlődhet sem a pénznem neve, sem
az érme címletértéke.
(4)
A nemzeti előlapon világosan fel kell tüntetni
a kibocsátó tagállamot, hogy a pénzérméket használó érdeklődő azt
könnyen azonosíthassa.
(5)
Az e rendelet által szabott korlátokon belül és
annak figyelembevételével, hogy az euróérmék az euróövezet egészében és nem
csak a kibocsátó tagállamban vannak forgalomban, a nemzeti előlap
rajzolatáról a részt vevő tagállamok maguk döntenek. Annak érdekében, hogy
az érme a nemzeti előlapjáról is azonnal euróérmeként felismerhető
legyen, a rajzolatot az európai lobogó 12 csillagának kell öveznie.
(6)
A pénzforgalomba szánt euróérmék felismerésének
megkönnyítése és a pénzverés megfelelő folyamatossága érdekében a
pénzforgalomba szánt szokványos euróérmék nemzeti előlapjának rajzolata
elvben nem módosítható, kivéve ha az az államfőre történő utalást
tartalmaz, és annak személye megváltozik.
(7)
A tagállamok számára ugyanakkor biztosítani kell
pénzforgalomba szánt euró-emlékérmék kibocsátásának lehetőségét nagyobb
nemzeti vagy európai jelentőségű alkalmak megünneplése céljából, míg
a részt vevő tagállamok mindegyike által közösen kibocsátott emlékérméknek
kiemelkedő jelentőségű, európai vonatkozású témákhoz kell
kapcsolódniuk. Erre a célra a kéteurós érme a legmegfelelőbb címlet,
elsősorban nagy átmérőjének köszönhetően, valamint azért, mert
technikai jellemzői megfelelően biztosítják hamisítás elleni
védelmét.
(8)
A kibocsátó tagállamoknak a kibocsátás tervezett
időpontja előtt kellő időben tájékoztatniuk kell egymást az
új nemzeti előlapokról. Ezért a kibocsátó tagállamoknak továbbítaniuk kell
az euróérme rajzolattervét a Bizottsághoz, amely ellenőrzi, hogy az
megfelel-e a rendeletben foglaltaknak.
(9)
A 975/98/EK rendeletet ezért ennek megfelelően
módosítani kell.
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 975/98/EK rendelet a következő 1a–1h.
cikkel egészül ki:
„1a.
cikk
A pénzforgalomba szánt euróérmék típusai
1. A pénzforgalomba
szánt euróérmék szokványos érmék vagy emlékérmék lehetnek.
2. A pénzforgalomba
szánt euróérmék egyik oldalán közös, európai rajzolat, a másikon pedig egyedi,
nemzeti rajzolat található.
1b.
cikk
A
pénznem és a címlet feltüntetésének mellőzése a nemzeti előlapon
1. A pénzforgalomba szánt euróérmék nemzeti
előlapján nem szerepel semmiféle utalás az érme címletére vagy annak
valamely elemére. Nem szerepel rajta sem az egységes valuta, sem valamely
kisebb egységének neve, kivéve ha ilyen utalás az eltérő ábécé használata
miatt szükséges.
2. A kéteurós érme peremirata olyan formában
ugyanakkor utalhat a címletértékre, hogy a „2” számjegyet, illetve az „euro”
kifejezést, vagy mindkettőt tartalmazza.
1c. cikk
A
kibocsátó tagállam azonosítása a nemzeti előlapon
A pénzforgalomba szánt euróérmék mindegyik
címletének nemzeti előlapján szerepel a kibocsátó tagállam annak teljes
vagy rövidített nevével.
1d. cikk
A nemzeti előlapok rajzolata
1. A pénzforgalomba szánt euróérmék nemzeti
előlapján a nemzeti rajzolatot a 12 európai csillagnak kell öveznie, és
szerepelnie kell rajta a kibocsátási évnek és a kibocsátó tagállam nevének. A
csillagokat az európai lobogónak megfelelően kell ábrázolni.
2. A rajzolat kiválasztásánál figyelembe kell
venni, hogy az euróérmék minden, a 974/98/EK rendelet[3] 1. cikke szerint meghatározott részt
vevő tagállamban forgalomban vannak.
1e. cikk
A
pénzforgalomba szánt szokványos euróérmék nemzeti előlapjának módosítása
1. Az 1f. cikk sérelme nélkül az euróban
vagy centben denominált, pénzforgalomba szánt euróérmék nemzeti
előlapjának rajzolata nem módosítható, kivéve ha a rajzolat az
államfőre utal és annak személye megváltozik. A kibocsátó tagállamok azonban
tizenöt évente módosíthatják az államfőt ábrázoló euróérmék rajzolatát,
hogy figyelembe vegyék az államfő külsejének változását. A pénzforgalomba
szánt euróérmék nemzeti előlapját a kibocsátó tagállamok frissítik, hogy
az 1h. cikkben meghatározott átmeneti időszak lejárta előtt
teljes mértékben megfeleljenek e rendeletnek.
2. Az államfői tisztség ideiglenes
megüresedése vagy átmeneti betöltése nem jogosít fel a pénzforgalomba szánt
szokványos euróérmék nemzeti előlapjának módosítására.
1f. cikk
Pénzforgalomba
szánt euró-emlékérmék
1. A pénzforgalomba szánt euró-emlékérmék
nemzeti rajzolata eltér a pénzforgalomba szánt szokványos euróérmékétől,
kibocsátásuk kizárólag nagyobb nemzeti vagy európai jelentőségű
alkalomról történő megemlékezéshez kötődhet. A részt vevő tagállamok
mindegyike által közösen kibocsátott emlékérmék kizárólag kiemelkedő
jelentőségű, európai vonatkozású témákhoz kapcsolódhatnak.
2. A pénzforgalomba szánt euró-emlékérme
peremirata megegyezik a pénzforgalomba szánt szokványos euróérme peremiratával.
3. Pénzforgalomba szánt euró-emlékérme
céljaira kizárólag a kéteurós címlet használható.
1g. cikk
A
nemzeti előlap módosításaival kapcsolatos tájékoztatási eljárás és
közzététel
1. A tagállamok a rajzolatok hivatalos
jóváhagyása előtt tájékoztatják egymást az új nemzeti előlapok
rajzolattervéről, többek között a peremiratokról, valamint a kibocsátandó
mennyiségekről.
2. Az (1) bekezdésnek való megfelelés
céljából a kibocsátó tagállam legalább hat hónappal a tervezett kibocsátás
időpontja előtt továbbítja az euróérmék új rajzolatának tervét a
Bizottsághoz. A Bizottság haladéktalanul és legkésőbb tíz munkanapon belül
ellenőrzi az e rendeletben foglaltaknak való megfelelést.
3. Amennyiben és amikor a Bizottság úgy véli,
hogy a rendeletben foglaltak teljesülnek, értékelését haladéktalanul a
kibocsátó tagállam rendelkezésére bocsátja. A Gazdasági és Pénzügyi Bizottság
illetékes albizottságán keresztül az értékelésről a Bizottság
haladéktalanul tájékoztatja a többi tagállamot is. Amennyiben egy tagállam – tekintettel
arra, hogy az euróérmék a részt vevő tagállamok mindegyikében forgalomban
vannak – úgy véli, hogy a rajzolatterv nem megfelelő, öt munkanapon belül
tájékoztatja erről a Bizottságot. Ezt követően a Bizottság
haladéktalanul meghozza a végső döntést a rajzolatterv jóváhagyásáról vagy
elutasításáról.
4. Amennyiben és
amikor a Bizottság úgy véli, hogy az e rendeletben foglaltak nem teljesülnek,
haladéktalanul tájékoztatja a kibocsátó tagállamot, amelynek új rajzolattervet
kell benyújtania.
5. A Bizottság az új nemzeti
euróérme-rajzolatokkal kapcsolatos valamennyi lényeges információt közzé teszi
az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
1h. cikk
Átmeneti
rendelkezések
Az 1b., 1c. és az 1d., valamint az
1f. cikk (2) bekezdése:
a) nem alkalmazandó azon pénzforgalomba szánt
euróérmékre, amelyeket a(z) .../.../EU [ezen módosító rendelet száma – az
elfogadásakor beillesztendő] tanácsi rendelet hatálybalépése
előtt bocsátottak ki.
b) nem alkalmazandó a(z) .../.../EU [ezen
módosító rendelet száma – az elfogadásakor beillesztendő] tanácsi
rendelet hatálybalépését követő 10 év elteltével lejáró átmeneti
időszak alatt azon rajzolatokra, amelyek az említett rendelet
hatálybalépésekor már jogszerűen használatban vannak a pénzforgalomba
szánt euróérméken.”
2.
cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet a Szerződéseknek
megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a
tagállamokban.
Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL L 9., 2009.1.14.,
52. o.
[2]               HL L 139., 1998.5.11.,
6. o.
[3]               HL L 139., 1998.5.11.,
1. o.


				|

		52012PC0227

			Javaslat A TANÁCS RENDELETE a Kínai Népköztársaságból származó furfuraldehid behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről és ezen intézkedések hatályon kívül helyezéséről /* COM/2012/0227 final - 2012/0114 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
·      A javaslat okai és céljai
A javaslat tárgya az Európai Közösségben
tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal
szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i
1225/2009/EK tanácsi rendelet[1]
(a továbbiakban: alaprendelet) alkalmazása a Kínai Népköztársaságból (a
továbbiakban: Kína) származó furfuraldehid behozatalára hatályban lévő
dömpingellenes vámra vonatkozó időközi felülvizsgálati eljárás során.
·      Háttér-információk
Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásával
összefüggésben készült, és az alaprendeletben megállapított tartalmi és
eljárási követelményeknek megfelelően elvégzett vizsgálat eredményeként
jött létre.
·      Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen
A Kínából származó furfuraldehid behozatalára
először a 95/95/EK tanácsi rendelet[2] vetett ki végleges dömpingellenes vámot,
amelyet később a 2722/1999/EK tanácsi rendelet[3], a 639/2005/EK tanácsi
rendelet[4] és a 453/2011/EU tanácsi
rendelet[5] megerősített.
·      Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel
Tárgytalan.
2.           KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL;
HATÁSVIZSGÁLAT
·      Konzultáció az érdekeltekkel
Az eljárásban érintett érdekeltek
lehetőséget kaptak arra, hogy a vizsgálat során az alaprendelet
rendelkezései értelmében megvédjék érdekeiket.
·      Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása
Külső szakértők bevonására nem volt
szükség.
·      Hatásvizsgálat
Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásának
eredményeképpen jött létre.
Az alaprendelet nem ír elő általános
hatásvizsgálatot, azonban tartalmazza a vizsgálandó feltételek teljes körű
listáját.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
·      A javaslat összefoglalása
2011. július 5-én az Európai Unió
Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (a továbbiakban: eljárás
megindításáról szóló értesítés) a Bizottság bejelentette a Kínából származó
furfuraldehid behozatalára hatályban lévő dömpingellenes vámra vonatkozó
időközi felülvizsgálat megindítását.
A felek együttműködésének hiányában a
felülvizsgálat bizonyítékot talált arra, hogy a felülvizsgálati időszak
alatt az uniós gazdasági ágazatot nem érte kár, és ez a helyzet tartósnak
bizonyult. A vizsgálat azt is megállapította, hogy az intézkedések
megszüntetése az Unió érdekében állna.
Ezért javasolt, hogy a meglévő
intézkedések megszüntetése érdekében a Tanács fogadja el a mellékelt
rendeletjavaslatot, amelyet legkésőbb 2012. július 4-ig ki kell
hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
·      Jogalap
A Tanács 1225/2009/EK rendelete
(2009. november 30.) az Európai Közösségben tagsággal nem
rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni
védelemről.
·      A szubszidiaritás elve
A javaslat az Európai Unió kizárólagos
hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható.
·      Az arányosság elve
A javaslat megfelel az arányosság elvének a
következők miatt:
Az alaprendelet meghatározza az intézkedés
formáját, és nem hagy teret nemzeti döntéshozatalnak.
Nem szükséges tehát annak feltüntetése, hogy
az Unióra, nemzeti kormányokra, regionális és helyi hatóságokra, gazdasági
szereplőkre és polgárokra háruló pénzügyi és adminisztratív teher hogyan
minimalizálható, illetve mennyiben arányos a javaslat célkitűzésével.
·      A jogi aktus típusának megválasztása
Javasolt aktus: rendelet.
Más jogi aktus nem felelne meg a
következők miatt:
Az alaprendelet nem rendelkezik alternatív
lehetőségekről.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK
Jóllehet ez egy hatályban lévő vámot
törölne, a javaslatnak nincsenek az Unió költségvetését érintő vonzatai,
mivel jelenleg minden behozatalra az aktív feldolgozásra irányuló megállapodás
alapján kerül sor.
2012/0114 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS RENDELETE
a Kínai Népköztársaságból származó
furfuraldehid behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések időközi
felülvizsgálatának megszüntetéséről és ezen intézkedések hatályon kívül
helyezéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal
nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni
védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi
rendeletre[6]
(a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére, valamint
11. cikkének (3), (5) és (6) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság (a
továbbiakban: Bizottság) javaslatára, amelyet a tanácsadó bizottsággal
folytatott konzultációt követően terjesztett elő,
mivel:
A.        AZ ELJÁRÁS
1.           Hatályos intézkedések
(1)       1995-ben,
95/95/EK rendeletével[7] a Tanács végleges
dömpingellenes vámot vetett ki mértékvám formájában a Kínai Népköztársaságból
(a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó furfuraldehid
behozatalára (a továbbiakban: eredeti dömpingellenes intézkedések). A
mértékvámtétel mértékét tonnánként 352 EUR összegben állapították meg.
(2)       Egy 1997 májusában, egy
kínai exportőr kérésére indított időközi felülvizsgálatot
követően az intézkedéseket a 2722/1999/EK rendelet[8] további
négyéves időszakra fenntartotta.
(3)       Egy hatályvesztési
felülvizsgálatot követően, 2005 áprilisában a Tanács a
639/2005/EK rendelettel[9] további ötéves
időszakra kiterjesztette az intézkedéseket.
(4)       Egy újabb hatályvesztési felülvizsgálatot
követően, 2011 májusában a Tanács a 453/2011/EU rendelettel[10] további ötéves időszakra kiterjesztette az intézkedéseket. A
mértékvámtétel mértékét az eredeti dömpingellenes intézkedésekben megadott
szintnek megfelelő, azaz tonnánként 352 EUR összegben állapították
meg.
2.           Időközi felülvizsgálat
megindítása
(5)       A 453/2011/EU tanácsi
rendelet (84) preambulumbekezdése kijelenti, hogy a Tanács helyénvalónak tartja
megvizsgálni, hogy a vám mértéke még mindig ésszerű-e, figyelembe véve,
hogy a mértékvámot az 1995-ben lefolytatott eredeti vizsgálat megállapítása
alapján vetették ki, és soha nem vizsgálták felül. Ezért a Bizottság figyelembe
veszi annak lehetőségét, hogy az alaprendelet 11. cikkének
(3) bekezdése szerint hivatalból időközi felülvizsgálatot indít.
(6)       Minthogy megállapítást nyert,
hogy a Bizottságnak elegendő prima facie bizonyíték állt
rendelkezésére ahhoz, hogy hivatalból időközi felülvizsgálatot indítson, a
Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően
2011. július 5-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett
értesítéssel[11]
(a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az
alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi
felülvizsgálat megindítását.
3.           Vizsgálat
3.1.        Vizsgálati időszak
(7)       A dömpingre vonatkozó
vizsgálat a 2010. július 1. és 2011. június 30. közötti
időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) vonatkozott. A
kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2008. január 1-jétől
a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a
továbbiakban: figyelembe vett időszak).
3.2.        A vizsgálatban érintett felek
(8)       Az időközi
felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta az uniós
gazdasági ágazatot, az érintett ország exportáló gyártóit, az
importőröket, azokat a felhasználókat, akikről ismert, hogy
érintettek, valamint az érintett ország hatóságait.
(9)       Az érdekelt felek
lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben
megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, vagy
szóbeli meghallgatást kérjenek.
3.3.        Mintavétel a Kínai
Népköztársaság exportőrei/gyártói esetében
(10)     Tekintettel a kínai exportáló
gyártók láthatólag nagy számára, a Bizottság célszerűnek ítélte megvizsgálni
annak lehetőségét, hogy az alaprendelet 17. cikke szerint mintavételt
alkalmazzon. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a
mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a kínai exportáló
gyártókat, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül
jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló
értesítésben kért információkat. Tekintettel arra, hogy egyetlen exportáló
gyártó sem jelentkezett, hogy együttműködjön, mintavételre nem volt
szükség.
3.4.        Kitöltött kérdőívek és
ellenőrzés
(11)     A Bizottság kérdőíveket
küldött az összes ismert érintett félnek. Az eljárás megindításáról szóló
értesítésben meghatározott határidőn belül további fél nem jelentkezett.
(12)     Sem a két uniós gyártótól, sem
a kínai exportáló gyártóktól, sem bármely más importőrtől vagy
felhasználótól nem érkezett válasz a kérdőívekre. Az analóg országból,
Argentínából, egy gyártó töltötte ki a kérdőívet.
(13)     Figyelembe véve a felek
részéről az együttműködés hiányát, ellenőrző látogatásra
nem került sor.
B.        ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ
TERMÉK
1.           Érintett termék
(14)     Az ebben a felülvizsgálatban
érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálatban, valamint a következő,
fent említett felülvizsgálatokban érintett termékkel, vagyis a jelenleg a
2932 12 00 KN-kód alá sorolt, Kínából származó furfuraldehiddel (a
továbbiakban: érintett termék). A furfuraldehid 2-furaldehid vagy furfurol
néven is ismert.
(15)     A furfuraldehid világossárga
színű, jellegzetes, átható szaggal rendelkező folyadék, amelyet
különféle típusú mezőgazdasági hulladékok feldolgozásával nyernek. A
furfuraldehidnek két fő felhasználási területe van: szelektív oldószerként
a kőolaj-finomításban, a kenőolajok gyártásához, valamint
nyersanyagként a furfuril-alkohol előállításához, amelyet az öntödei
formákhoz való műgyanta gyártásához használnak.
2.           Hasonló termék
(16)     Mint az előző
vizsgálatok során is, úgy ítélték meg, hogy a Kínában gyártott és az Unióba
exportált furfuraldehid, az analóg országban, Argentínában gyártott és a
belföldi piacon értékesített furfuraldehid és az Unióban uniós gyártók által
gyártott és értékesített furfuraldehid ugyanazokkal a fizikai és kémiai
jellemzőkkel rendelkeznek, és ugyanazok az alapvető felhasználási
területeik. Ezért a Bizottság ezeket az alaprendelet 1. cikkének
(4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek tekinti.
C.        DÖMPING
1.           Általános megjegyzések
(17)     Egyetlen kínai exportáló
gyártó sem működött együtt a vizsgálatban, és nem bocsátottak a Bizottság
rendelkezésére információt. Ezért a dömpingre vonatkozó, alábbiakban
ismertetett megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre – különösen az
Eurostat adataira, a hivatalos kínai exportstatisztikára és az analóg
országban, Argentínában működő vállalat által benyújtott információkra
– kellett alapozni.
2.           Analóg ország
(18)     Az alaprendelet 2. cikke
(7) bekezdése a) pontjának értelmében a rendes értéket egy piacgazdasági
berendezkedésű, megfelelő harmadik ország (a továbbiakban: analóg
ország) árai vagy számtanilag képzett rendes értéke, vagy pedig az analóg
ország által más országok (beleértve az Uniót is) esetében alkalmazott ár
alapján állapították meg, illetve, ha ez nem lehetséges, bármilyen más
elfogadható alapon megállapítható, beleértve a hasonló termékért az Unióban
ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat, és azt szükség esetén
megfelelően módosítani kell úgy, hogy magában foglaljon egy ésszerű
haszonkulcsot.
(19)     Az eredeti vizsgálathoz
hasonlóan, az eljárás megindításáról szóló értesítésben is Argentína szerepelt
a rendes érték megállapítása céljából javasolt analóg országként, az
alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjának megfelelően.
Az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követően nem
érkeztek be megjegyzések a javasolt analóg országgal kapcsolatban.
(20)     Egy argentin
furfuraldehid-gyártó a kérdőív kitöltésével együttműködött a
vizsgálatban. A vizsgálat kiderítette, hogy Argentínában a furfuraldehid piaca
versenypiac, amelyen a kereslet mintegy 90 %-át helyi termelésből, a
többit pedig harmadik országokból történő behozatallal elégítik ki. Az
argentin termelési volumen az érintett termékből aktív feldolgozásra az
Unióba irányuló kínai kivitel volumenéhez viszonyítva annak több mint
70 %-át teszi ki. Az argentin piac így kellően reprezentatívnak minősül
a Kínára vonatkozó rendes érték megállapításához.
(21)     Ezért – mint a korábbi
vizsgálatokban – a következtetés most is az, hogy Argentína az alaprendelet
2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint megfelelő
analóg ország.
3.           Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati
időszakban
3.1.        Rendes érték
(22)     A rendes érték meghatározása
az analóg országban lévő együttműködő gyártótól kapott
információk alapján történt, vagyis az argentin belföldi piacon független
vevők által fizetett vagy fizetendő árak alapján, mivel ezekről
az eladásokról megállapítást nyert, hogy a szokásos kereskedelmi feltételek
között valósulnak meg.
(23)     Ennek eredményeként a rendes
érték meghatározása az együttműködő gyártó által Argentínában,
független vevőknek felszámított belföldi árak súlyozott átlagaként került
sor.
(24)     Először azt
ellenőrizték, hogy az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében
reprezentatív volt-e a hasonló termék független vevőknek történő
belföldi összértékesítése, azaz elérte-e az Unióba exportált érintett termék
értékesített összmennyiségének legalább 5%-át. Az argentin
együttműködő gyártó belföldi értékesítései kellőképpen
reprezentatívnak minősültek a felülvizsgálati időszak alatt.
(25)     A Bizottság ezt követően
megvizsgálta, hogy a hasonló termék belföldi értékesítései az alaprendelet
2. cikkének (4) bekezdése szerint a rendes kereskedelmi forgalomban
megvalósult értékesítésnek tekinthetők-e. Ezt úgy állapította meg, hogy az
argentin piacon értékesített hasonló termék esetében meghatározta a
felülvizsgálati időszak során független vevőknek értékesített
nyereséges belföldi eladások arányát. Mivel a felülvizsgálati időszak
során a hasonló termék összértékesítése nyereséges volt, a rendes érték
megállapítása a belföldi összértékesítés súlyozott átlaga alapján történt.
3.2.        Exportár
(26)     Mivel az Unióba exportáló
kínai gyártók egyike sem működött együtt a vizsgálatban, az exportárak
megállapítása a rendelkezésre álló tények alapján történt. A legalkalmasabb
alapnak ehhez az Eurostatnak az érintett termék Unióba történő
behozatalára vonatkozó adatai bizonyultak. Annak ellenére, hogy e behozatal
többségére aktív feldolgozásra irányuló megállapodás alapján került sor (a
kínai furfuraldehid további feldolgozásra került furfuril-alkohollá, exportra),
semmi nem indokolta azt, hogy ne tekintsék ésszerű alapnak az exportárak
meghatározásához.
3.3.        Összehasonlítás
(27)     A rendes érték és az exportár
közötti, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének értelmében
végzett, tisztességes összehasonlítás érdekében kiigazítások formájában
kellően figyelembe vették a szállítással, hitelköltségekkel és a
biztosítással kapcsolatos – az árakat és az árak összehasonlíthatóságát
befolyásoló – bizonyos különbségeket.
3.4.        Dömpingkülönbözet
(28)     Az alaprendelet 2. cikke
(11) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözet megállapítása a
súlyozott átlaggal számított rendes érték és ugyanazon kereskedelmi szint
súlyozott átlaggal számított exportárai közötti összehasonlítás alapján
történt. Az összehasonlítás 5,6 %-os dömpingkülönbözetet mutatott ki.
4.           A megváltozott körülmények
tartós jellege
(29)     Annak vizsgálata mellett, hogy
került-e sor dömpingre a felülvizsgálati időszak során, azt is
megvizsgálták, hogy az intézkedések esetleges hatályon kívül helyezése esetén
mennyire valószínű a dömping folytatódása. Minthogy egyetlen kínai
exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálatban, az alábbi
következtetések az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a
rendelkezésre álló tényekre támaszkodnak.
(30)     E tekintetben a következő
elemeket vizsgálták: Kínai belső kereslet és fogyasztás, valamint az EU-ba
irányuló kínai export alakulása az aktív feldolgozásra irányuló megállapodás
alapján.
(31)     A rendelkezésre álló
információk alapján 2007 óta a Kínai Népköztársaságban a furfuraldehid belföldi
felhasználása gyorsabb ütemben nőtt (a 2007–2012 közötti időszakra
átlagosan körülbelül 9 %-os éves növekedéssel számolnak), mint a termék
termelési kapacitása Kínában (körülbelül +6 %). Kínában a furfural
belföldi fogyasztásának növekedése lényegében azzal magyarázható, hogy egyre
nő a furfuraldehid termelési-értékesítési láncban lejjebb lévő
(downstream) terméke, a furfuril-alkohol iránti kereslet. A furfuril-alkohol
kínai gyártása 1999 óta rohamosan növekszik, és ez jól tükrözi a nagyobb
értékű furfurol-termékek gyártásának fontosságát és az öntőiparban a
furángyanta iránti növekvő keresletet.
(32)     Növekedett továbbá a kínai
furfuraldehid-gyártók által használt fő nyersanyag, a kukoricacsutka
iránti belföldi kereslet. A világ népességének növekedésével, különösen a Kínai
Népköztársaságban és Indiában, valamint a gabonaalapú étrendről a
proteinalapú étrendre való áttéréssel a kukorica iránti globális kereslet
várhatóan egyre inkább nőni fog. A Kínai Népköztársaság a világ második
legnagyobb kukoricafogyasztója. A kukorica ipari célú felhasználásának
növekedésén kívül Kínában évente 3-6 %-kal nő a takarmányként és az
állattenyésztésben felhasznált kukorica iránti kereslet. Míg a Kínai
Népköztársaság kukoricafogyasztása az elmúlt néhány év alatt gyorsan nőtt,
a kukoricatermelése nem érte utol a keresletet. A 2011-től 2015-ig
terjedő időszakban várhatóan ötszörösére nő az Egyesült
Államokból a Kínai Népköztársaságba irányuló kukoricaexport. Meg kell jegyezni
továbbá, hogy a kínai furfuralgyártóknak egyre nagyobb versennyel kell
szembenézniük a xilóz- és xilitgyártók irányából, akikkel ugyanazon az
alapanyagon (kukoricacsutka) kell osztozkodniuk.
(33)     A felülvizsgálati időszak
alatt az EU-ba irányuló kínai exportot illetően meg kell jegyezni, hogy az
érintett országból gyakorlatilag az összes furfuraldehidet kizárólag az aktív
feldolgozásra irányuló megállapodás alapján hozták be. Ez a gyakorlat 2000-ben
kezdődött azzal, hogy a kínai éves furfuraldehid-mennyiség körülbelül
75 %-át dömpingellenes vámok kivetése nélkül úgy hozták be az Unióba,
azzal a céllal, hogy furfuril-alkohollá való feldolgozását követően
harmadik országokba exportálják. 2001 óta az érintett országból származó
szabadpiaci behozatalok szinte teljesen megszűntek.
(34)     Úgy tűnik, hogy Kínában a
furfurol iránti belföldi kereslet hosszú távú változásai, a kínai kukoricapiac
kereslet-kínálati helyzetének érzékeny volta, valamint az előző
preambulumbekezdésben vázolt, az EU-ba irányuló kínai importok struktúrája
változást idézett elő a kínai exportáló gyártók által gyakorolt dömping
szintjében. Az EU-ba irányuló kínai exportáraknak az érintett termék rendes
értékével való, megfelelő kiigazítást követően végzett
összehasonlítása azt mutatja, hogy a korábbi hatályvesztési felülvizsgálathoz
képest a felülvizsgálati időszak alatt a dömpingkülönbözet csökkent.
(35)     Következésképpen a fenti
elemzés azt mutatja, hogy Kínában a kukoricacsutka és a furfuraldehid iránti
belföldi kereslet és fogyasztás változása és következésképpen az árak változása
tartós jellegű. Ezért az a következtetés vonható le, hogy amennyiben a
dömpingellenes intézkedéseket hatályon kívül helyezik, nem várható az Unióba
irányuló kínai exportok jelentős növekedése.
D. UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT
(36)     Az uniós gazdasági ágazatot
két vállalat alkotja: a Lenzing AG (Ausztria) és a Tanin Sevnica kemicna
industrija d.d (Szlovénia), amelyek a felülvizsgálati időszak alatt együtt
a hasonló termék uniós termelésének 100 %-át adták. Ezek alapján az
alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének
(4) bekezdése értelmében e két uniós gyártó alkotja az uniós gazdasági
ágazatot. Egyik vállalat sem válaszolt a kérdőívekre, és nem működött
együtt teljes mértékben a vizsgálatban.
(37)     Mivel az uniós gazdasági
ágazat nem működött együtt, az uniós piac helyzetének elemzéséhez és a
Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatal által az uniós
gazdasági ágazatnak okozott kár vizsgálatához szükséges adatok kinyeréséhez a
rendelkezésre álló tényekre támaszkodtak, beleértve a közelmúltban végzett
hatályvesztési felülvizsgálat során – mely a 2007. január 1. és a
2010. március 31. közötti időszakra terjedt ki – gyűjtött
információkból extrapolált adatokat. Ezért, eltérő rendelkezés hiányában,
az alábbi táblázatokban szereplő adatok forrásai a 2007–2009-es
időszakra vonatkoznak. A Nutrafur nevű spanyol gyártó, amely az
eredeti panaszt Furfural Español S.A. néven, 1994-ben benyújtotta, 2008 októberében
beszüntette a termelést. A Nutrafur 2008-as termelési adatait beleszámították
az uniós piac felhasználásába. Titoktartási okokból az uniós gazdasági ágazat
teljesítményére vonatkozó adatok csak index formájában szerepelnek.
E. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1.           Felhasználás az uniós piacon
(38)     A 2008-2009-es időszakra
vonatkozó uniós furfuraldehid-felhasználást az uniós gazdasági ágazat által az
uniós piacon igazoltan értékesített mennyiségek (a Nutrafur 2008. októberig
terjedő forgalmát is beleértve, amíg előállított furfuraldehidet), az
aktív feldolgozási megállapodás keretében Kínából behozott mennyiségek,
valamint az egyéb harmadik országokból szabad forgalomba hozatal céljából
behozott mennyiségek alapján a legutóbbi hatályvesztési felülvizsgálat során
állapították meg az importőr International Furan Chemicals BV (a
továbbiakban: IFC) és az Eurostat ellenőrzött adatai alapján. Mivel az
Eurostat titoktartási okokból nem teszi közzé a teljes információt, az Eurostat
adatait csak – Kína és a Dominikai Köztársaság kivételével – az egyéb harmadik
országokból behozott mennyiségek esetében használták fel, mivel az említett
források esetében az IFC a furfuraldehid kizárólagos importőre.
(39)     A
rendelkezésre álló tényeket 2010-re és a felülvizsgálati időszakra
vonatkozóan használták, mivel sem az uniós gazdasági ágazat, sem a kizárólagos
importőr nem működöt együtt, és az Eurostatból rendszerint
rendelkezésre álló adatok nagy hányada (ez esetben) titkosnak minősült.
Mivel semmi sem utalt ennek ellenkezőjére, nem volt ok azt feltételezni,
hogy az uniós felhasználásban 2009 óta jelentős változás történt, és úgy
ítélték meg, hogy 2010-ben és a felülvizsgálati időszak alatt is ugyanazon
a szinten maradt.
(40)     Ennek alapján a figyelembe
vett időszakban az uniós felhasználás a 2008. évi 45 738 tonnáról
a felülvizsgálati időszak alatt 38 000 tonnára, azaz
17 %-kal csökkent.
1. táblázat – Uniós felhasználás
 Pénzügyi év || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak
 tonnában || 45 738 || 38 175 || 38 000 || 38 000
 Index (2008 = 100) || 100 || 83 || 83 || 83
 Tendencia, év/év ||   || -17 || 0 || 0
Forrás: Az uniós gazdasági ágazat és az IFC
által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok és
Eurostat-statisztikák
2.           A Kínából származó behozatal
2.1.        Mennyiség, piaci részesedés és
árak
(41)     A kínai exportstatisztikák
szerint a felülvizsgálati időszak alatt kínai behozatalra aktív
feldolgozási megállapodás keretében került sor. Az aktív feldolgozási
megállapodás keretében Kínából behozott mennyiség a 2008. évi
10 002 tonnáról a felülvizsgálati időszak alatt 13 975 tonnára,
azaz 40 %-kal nőtt. A figyelembe vett időszakban az aktív
feldolgozási megállapodás keretében történő kínai behozatal piaci
részaránya 22 %-ról 37 %-ra, azaz 15 %-kal növekedett.
(42)     Az aktív feldolgozási
megállapodás keretében Kína által alkalmazott ár a 2008. évi 1014 EUR/tonnáról
a felülvizsgálati időszak alatt 1488 EUR-ra, azaz 47%-kal nőtt.
Meg kell jegyezni, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a kínai
behozatalok ára gyorsan nőtt, és elérte az 1700 EUR/tonna csúcsárat.
2. táblázat – Behozatal Kínából
 Pénzügyi év || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak
 tonnában || 10 002 || 5 159 || 8 375 || 13 975
 Index (2008 = 100) || 100 || 52 || 84 || 140
 Tendencia, év/év ||   || -48 || 32 || 56
 Piaci részesedés || 22% || 14% || 22% || 37%
 Ár, EUR/tonna || 1 014 || 690 || 1 362 || 1 488
 Index (2008 = 100) || 100 || 68 || 134 || 147
Forrás: az IFC kérdőívre adott,
ellenőrzött válaszai és kínai exportstatisztika.
3.           Egyéb harmadik országok
importmennyiségei és importárai
(43)     Meg kell jegyezni, hogy –
csakúgy, mint az eredeti vizsgálatban – a Dominikai Köztársaságból érkező
behozatalt teljes mértékben egy anyavállalat által európai leányvállalata
számára furfuril-alkohol gyártása céljából történő szállításai
jelentették. Ily módon az ezekben az ügyletekben használt árak transzferárak,
kapcsolt vállalatok között, és esetleg nem tükrözik a valós piaci árakat. Mivel
az érintett importőr nem működött együtt, és az Eurostat adatai
bizalmasak, feltételezések szerint 2010-ben és a felülvizsgálati időszak
alatt a Dominikai Köztársaságból származó behozatal és annak ára változatlan
maradt.
3. táblázat – Az Unióba a Dominikai
Köztársaságból érkező behozatal
 Pénzügyi év || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak
 tonnában || 27 662 || 24 996 || 25000 || 25000
 Index (2008 = 100) || 100 || 90 || 90 || 90
 Tendencia, év/év ||   || -10 || 0 || 0
 Piaci részesedés || 60% || 65% || 66% || 66%
 Ár, EUR/tonna || 982 || 582 || 582 || 582
 Index (2008 = 100) || 100 || 59 || 59 || 59
(44)     Az Eurostat szerint az Unióba
Kínán kívül egyéb harmadik országokból behozott furfuraldehid volumenei –
átlagáraikkal együtt – a következőképpen alakultak:
4. táblázat – Az Unióba egyéb harmadik
országokból érkező behozatal
 Pénzügyi év || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak
 tonnában || 1 583 || 1 226 || 138 || 162
 Index (2008 = 100) || 100 || 77 || 9 || 10
 Tendencia, év/év ||   || -23 || -69 || 2
 Piaci részesedés || 3% || 3% || 1% || 1%
 Ár, EUR/tonna || 997 || 632 || 1 473 || 1 685
 Index (2008 = 100) || 100 || 63 || 148 || 169
4.           Az Unióból egyéb harmadik
országba irányuló kivitel volumenei és árai
(45)     A figyelembe vett
időszakban csak a 2008-as és 2009-es évre állt rendelkezésre adat. Nem
állt rendelkezésre megbízható statisztikai adat a 2010-es évre és a
felülvizsgálati időszakra vonatkozó adatkészlet alakulásának felmérésére.
Az uniós gazdasági ágazat együttműködésének hiányában a rendelkezésre álló
tényeket használták fel, és azt feltételezték, hogy az EU-ból származó export a
2009-es volumenszinteken marad, az uniós piacon észlelt árnövekedéssel
megegyező szinten.
5. táblázat – Az uniós gazdasági ágazat
által egyéb harmadik országba exportált kivitel volumenei és árai
 Pénzügyi év || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak
 Mennyiségek – Index (2008=100) || 100 || 155 || 155 || 155
 Tendencia, év/év ||   || 55 || 0 || 0
 Árak – Index (2008=100) || 100 || 77 || 134 || 147
 Tendencia, év/év ||   || -23 || 57 || 13
5.           Az uniós gazdasági ágazat
gazdasági helyzete
(46)     Az uniós gazdasági ágazat,
azaz a két vállalat – a Lenzing és a Tanin – gazdasági helyzetének elemzése az
alábbiakban olvasható, a hatályvesztés felülvizsgálata alatt összegyűjtött
adatok, valamint a jelenlegi felülvizsgálati időszak alatt
hozzáférhető adatok felhasználásával.
5.1.        Gyártás
(47)     2009-ig az uniós gazdasági
ágazatnak a hasonló termékből elért össztermelése 5 %-kal nőtt.
Egyéb adatok hiányában feltételezhető volt, hogy a termelés 2010-ben és a
felülvizsgálati időszak alatt stabil maradt.
6. táblázat – Uniós termelés
 Pénzügyi év || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak
 Index (2008 = 100) || 100 || 105 || 105 || 105
 Tendencia, év/év ||   || 5 || 0 || 0
Forrás: A kérdőívre az uniós gyártók
által adott, ellenőrzött válaszok
5.2.        Gyártási kapacitás és
kapacitáskihasználtság
(48)     2008-ban és 2009-ben az uniós
gazdasági ágazat gyártókapacitása nem változott. Figyelembe véve, hogy az uniós
gazdasági ágazat nem működött együtt, feltételezhető volt, hogy a
kapacitás és a kihasználtság 2010-ben és a felülvizsgálati időszak alatt
változatlan maradt.
7. táblázat – Az Unió kapacitása
 Pénzügyi év || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak
 Index (2008 = 100) || 100 || 100 || 100 || 100
 Kapacitáskihasználás || 92% || 96% || 96% || 96%
Forrás: A kérdőívre az uniós gyártók
által adott, ellenőrzött válaszok
5.3.        Készletszint
(49)     Figyelembe véve, hogy az uniós
gazdasági ágazat nem működött együtt, feltételezhető volt, hogy a készletek
szintje a 2009. év végéhez képest változatlan maradt.
8. táblázat – Készletek
 Pénzügyi év || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak
 Index (2008 = 100) || 100 || 56 || 56 || 56
 Tendencia, év/év ||   || -44 || 0 || 0
Forrás: A kérdőívre az uniós gyártók
által adott, ellenőrzött válaszok
5.4.        Az értékesítések volumene és a
piaci részesedés
(50)     2008 és 2009 között
12 %-kal nőtt az uniós gazdasági ágazat uniós piacon független
vevőknek történő értékesítése. Az uniós gazdasági ágazattól származó
adatok hiányában feltételezhető volt, hogy az értékesítési volumen
2010-ben és a felülvizsgálati időszak alatt nem nőtt.
9. táblázat – Értékesítési volumen és
uniós piaci részesedés
 Pénzügyi év || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak
 Index (2008 = 100) || 100 || 112 || 112 || 112
 Piaci részesedés intervallumokban megadva || 10-20% || 14-24% || 14-24% || 14-24%
Forrás: A kérdőívre az uniós gyártók
által adott, ellenőrzött válaszok
5.5.        Átlagos eladási árak
(51)     A figyelembe vett
időszakban az uniós piacon az uniós gazdasági ágazat által felszámított
átlagos eladási árak 36 %-kal, jelentősen emelkedtek. Ennek oka egy,
a 2010-es év és a felülvizsgálati időszak során történt, nagymértékű
árnövekedés volt.
10. táblázat – Átlagos eladási árak az
EU-ban
 Pénzügyi év || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak
 Index (2008 = 100) || 100 || 89 || 108 || 136
 Tendencia, év/év ||   || -11 || 19 || 28
Forrás: A kérdőívre az uniós gyártók
által adott, ellenőrzött válaszok, valamint a Bizottság rendelkezésére
bocsátott tények.
5.6.        Átlagos termelési költség
(52)     Mivel a termelési költségekkel
kapcsolatos adatokat az uniós gazdasági ágazat nem bocsátotta rendelkezésre a
2010-es évre és a felülvizsgálati időszakra vonatkozóan, a korábbi
hatályvesztési felülvizsgálat adatait 6 %-kal megemelték, figyelembe véve
az ezen időszak alatti infláció mértékét.
11. táblázat – Átlagos termelési költség
 Pénzügyi év || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak
 Index (2008 = 100) || 100 || 100 || 102 || 106
 Tendencia, év/év ||   || 0 || 2 || 4
Forrás: A kérdőívre az uniós gyártók
által adott, ellenőrzött válaszok
5.7.        Jövedelmezőség és
pénzforgalom
(53)     Az uniós gazdasági ágazat
nyereségeinek a fenti ár- és költségadatokon alapuló kalkulációja az érintett
időszak alatt jelentős növekedést mutatott, mely az uniós piacon
észlelt árnövekedésnek volt tulajdonítható, valamint annak, hogy az infláció
mértékén túl a gyártási költségek sem növekedtek. Egyéb adat hiányában
feltételezhető, hogy a pénzforgalom is a jövedelmezőséghez hasonló
trendet követett.
12. táblázat – Jövedelmezőség és
pénzforgalom
 Pénzügyi év || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak
 Nyereségesség – Index (2008 = 100) || 100 || 96 || 153 || 297
 Tendencia, év/év ||   || -4 || 57 || 144
 Pénzforgalom – Index (2008=100) || 100 || 34 || 69 || 69
 Tendencia, év/év ||   || +66 || 36 || 0
Forrás: A kérdőívre az uniós gyártók
által adott, ellenőrzött válaszok
5.8.        Beruházások, a beruházások
megtérülése és tőkebevonási képesség
(54)     Az uniós gazdasági ágazattól
származó adatok hiányában, figyelembe véve a 2010-es év és a felülvizsgálati
időszak alatti áremelkedéseket, feltételezhető, hogy a beruházások
szintje a 2007-ben tapasztalt szinthez volt hasonló. Feltételezhető, hogy
a beruházások megtérülése ugyanazt a trendet követi, mint a 12. táblázatban
szereplő jövedelmezőség.
(55)     13. táblázat – Beruházások és
a beruházások megtérülése
 Pénzügyi év || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak
 Beruházási index (2008 = 100) || 100 || 3 || 163 || 163
 Tendencia, év/év ||   || -97 || 160 || 0
 Beruházások megtérülése index (2008 = 100) || 100 || -4 || 100 || 200
 Tendencia, év/év ||   || -104 || 96 || 100
Forrás: A kérdőívre az uniós gyártók
által adott, ellenőrzött válaszok
5.9.        Foglalkoztatás és termelékenység
(56)     Figyelembe véve az uniós
gazdasági ágazatra vonatkozó információ hiányát a 2010-es évre és a
felülvizsgálati időszakra vonatkozóan, feltételezhető volt, hogy a
foglalkoztatás és a termelékenység szintje az érintett időszak alatt
állandó maradt.
14. táblázat – Foglalkoztatás és
termelékenység
 Pénzügyi év || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak
 Foglalkoztatás – Index || 100 || 100 || 100 || 100
 Termelékenység (tonna/alkalmazott) – Index || 100 || 100 || 100 || 100
 Munkaerőköltség – Index || 100 || 100 || 100 || 100
Forrás: A kérdőívre az uniós gyártók
által adott, ellenőrzött válaszok
5.10.      A dömpingkülönbözet nagysága
(57)     Annak ellenére, hogy a kínai
exportáló gyártók nem működtek együtt, az Eurostat adatai alapján
elemezték a behozatal mértékét és értékét, valamint megbecsülték a piaci
részesedést. A 2010-ben és 2011-ben bekövetkezett jelentős árnövekedés
miatt a hatályvesztési felülvizsgálat időszaka óta drámaian csökkent a
Kínai Népköztársaság dömpingkülönbözete.
5.11.      A dömping hatásaiból való
felépülés
(58)     A fent említett mutatók
többségének pozitív alakulása arra utal, hogy a figyelembe vett időszakban
az uniós gazdasági ágazat pénzügyileg teljesen felépült az előző
vizsgálatokban azonosított, Kínából származó, jelentősen dömpingelt
behozatal káros hatásaiból.
6.           Az uniós gazdasági ágazat
gazdasági helyzetére vonatkozó következtetés
(59)     A Kína elleni intézkedések
kedvező hatást gyakoroltak az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére,
mivel a kármutatók többsége pozitív változást jelzett: 2008 és a
felülvizsgálati időszak között a termelés, az értékesítési volumen és az
értékesítés összértéke egyaránt nőtt. Azonban az uniós piaci árak
jelentős növekedése miatt az uniós gazdasági ágazat most már a
kitűzött nyereségnél, amelyet az eredeti vizsgálat idején az ágazat
fejlődése érdekében 5%-ban állapítottak meg, jóval nagyobb nyereséget ér
el.
(60)     Figyelembe véve az uniós piaci
árak jelentős növekedését a felülvizsgálati időszak alatt, és mivel a
költségek párhuzamos növekedéséről nincs bizonyíték, az a következtetés
vonható le, hogy az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár a
3. cikk (5) bekezdése szerint.
7.           A megváltozott körülmények
tartós jellegére vonatkozó következtetés
(61)     Megvizsgálták, hogy az uniós
piaci árak növekedése vajon a legutóbbi hatályvesztési felülvizsgálat
eredményeihez képest a körülmények tartós változását jelenti-e. A rendelkezésre
álló adatok alapján elmondható, hogy az uniós piac árai nagymértékű
emelkedést értek el, elérték a 2008-as szintet, majd túllépték ezeket az
összegeket, míg a hatályvesztési felülvizsgálat alatt az árak estek. Továbbá,
ellentétben a hatályvesztési felülvizsgálat során találtakkal, az alákínálásra
nem találtak bizonyítékot. A hatályvesztési felülvizsgálat szerint a
jövedelmezőség csökkenő tendenciát mutatott, a felülvizsgálatot
követően viszont az adatok azt mutatták, hogy erősen javult a
jövedelmezőség, elérve, majd meghaladva a 2008-as szintet.
(62)     Azt is elemezték, hogy a
hatályvesztési felülvizsgálat időszakának vége óta történt árváltozás
vajon egy, a Kínai Népköztársaságban történt különösen gyenge termésű
évnek volt-e tulajdonítható, mivel a furfuraldehidet ott mezőgazdasági
hulladékból állítják elő. Mivel azonban a 2010-es betakarítási
időszak óta nem csökkent jelentősen az ár, ezt a lehetőséget
elvetették. Úgy tűnik, a Kínai Népköztársaságból származó behozatalok ára
azért emelkedett, mert a furfuraldehid iránti belföldi kereslet hosszú távon
növekedett, valamint az érintett országban egyre nőttek a nyersanyagárak
is. Mivel a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, ezt nem lehetett
ellenőrizni, azonban a Bizottsághoz nem érkezett bizonyíték arra
vonatkozóan, hogy nem ez volt a helyzet.
(63)     Figyelembe véve a Bizottság
rendelkezésére álló, fent említett bizonyítékot és az arra vonatkozó információ
hiányát, hogy az említett árnövekedések átmenetiek lettek volna, az a
következtetés vonható le, hogy ez a változás tartós jellegű.
F.         A DÖMPINGELLENES ELJÁRÁS MEGSZÜNTETÉSE ÉS A HATÁLYBAN
LÉVŐ DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK HATÁLYON KÍVÜL HELYEZÉSE
(64)     A fentiek fényében
megállapítható, hogy a jelenlegi dömpingellenes felülvizsgálatot meg kell
szüntetni, és a hatályban lévő dömpingellenes intézkedéseket hatályon
kívül kell helyezni.
(65)     Minden
fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és
szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a hatályos intézkedések
megszüntetését javasolja. A felek lehetőséget kaptak továbbá arra, hogy e
tájékoztatást követően adott határidőn belül ismertethessék
észrevételeiket. Nem érkeztek be megjegyzések.
(66)     A fentiekből az következik,
hogy a jelenlegi dömpingellenes felülvizsgálatot meg kell szüntetni, a
453/2011/EU rendelettel a Kínából származó furfuraldehid behozatalára
elrendelt dömpingellenes intézkedéseket meg kell szüntetni, valamint a
meglévő vámot hatályon kívül kell helyezni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A Kínai Népköztársaságból származó, a jelenleg
a 2932 12 00 KN-kód alá besorolt 2-furaldehid (más néven
furfuraldehid vagy furfurol) behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vámok
időközi felülvizsgálata megszűnik.
2. cikk
Az 453/2011/EU rendelet hatályát veszti.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az elnök
[1]               HL L
343., 2009.12.22., 51. o.
[2]               HL L 15., 1995.1.21., 11. o.
[3]               HL L
328., 1999.12.22., 1. o.
[4]               HL L
107., 2005.4.28., 1. o.
[5]               HL L
123., 2011.5.12., 1. o.
[6]               HL L
343., 2009.12.22., 51. o.
[7]               HL L 15.,
1995.1.21., 11. o.
[8]               HL L
328., 1999.12.22., 1. o.
[9]               HL L
107., 2005.4.28., 1. o.
[10]             HL L 123.,
2011.5.12., 1. o.
[11]             HL C 196.,
2011.7.5., 9. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0162

Javaslat a Tanács rendelete az Európai Újjáépítési Ügynökségről szóló 2667/2000/EK rendelet módosításáról  /* COM/2006/0162 végleges - CNS 2006/0057 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 6.4.2006COM(2006) 162 végleges2006/0057 (CNS)JavaslatA TANÁCS rendeleteaz Európai Újjáépítési Ügynökségről szóló 2667/2000/EK rendelet módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSA Szerbia és Montenegrónak, valamint Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak nyújtott közösségi támogatás végrehajtására a 2000. december 5-i 2667/2000/EK tanácsi rendelet[1] létrehozta az Európai Újjáépítési Ügynökséget. Ezt a rendeletet 16. cikke értelmében 2006. december 31-ig kell alkalmazniA rendelet 14. cikke azonban megállapítja: “A Bizottság 2005. december 31-ig jelentést tesz a Tanácsnak az Ügynökség megbízásának jövőjéről. Az Ügynökség megbízásának 2006. december 31-én túli meghosszabbítására vonatkozóan a Bizottság tehet javaslatot a Tanács részére, 2006. március 31-ig.”A Bizottság 2005. december 23-án terjesztette be jelentését a Tanácsnak, és tájékoztatásul a Parlamentnek (COM (2005)710 végleges). Ebben a jelentésben a Bizottság azt javasolta, hogy az Európai Újjáépítési Ügynökséget meg kell szüntetni, de működését a jelenlegi megbízása és státusza megőrzésével két évvel, azaz 2008. december 31-ig meg kell hosszabbítani, hogy a CARDS program tevékenységeit fokozatosan felszámolhassa (2000. december 5-i 2660/2000/EK tanácsi rendelet[2]).E rendelettervezet célja ezért a 2667/2000/EK rendelet ennek megfelelő módosítása.2006/0057 (CNS)JavaslatA TANÁCS rendeleteaz Európai Újjáépítési Ügynökségről szóló 2667/2000/EK rendelet módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 181. cikke (2) bekezdése első mondatára,tekintettel a Bizottság javaslatára[3],tekintettel az Európai Parlament véleményére[4],mivel:(1) Az Albániának, Bosznia és Hercegovinának, Horvátországnak, a Jugoszláv Szövetségi Köztársaságnak és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak nyújtandó támogatásról, az 1628/96/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről, továbbá a 3906/89/EGK és az 1360/96/EGK rendelet, valamint a 97/256/EK és az 1999/311/EK CARDS határozat módosításáról szóló 2000. december 5-i 2666/2000/EK tanácsi rendeletben előírt közösségi támogatást Szerbia és Montenegróban, az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. számú határozata alapján Koszovót is beleértve, valamint Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban a 2667/2000/EK rendelettel[5] létrehozott Európai Újjáépítési Ügynökség hajtja végre.(2) A 2667/2000/EK rendeletet 2006. december 31-ig kell alkalmazni.(3) A 2667/2000/EK rendelet előírja, hogy a Bizottság jelentést nyújt be a Tanácsnak az Ügynökség megbízásának jövőjére vonatkozóan.(4) A Bizottság 2005. december 23-án benyújtotta az említett jelentést a Tanácsnak, és tájékoztatásul az Európai Parlamentnek.(5) Ebben a jelentésben a Bizottság azt javasolta, hogy az Európai Újjáépítési Ügynökséget meg kell szüntetni, de működését két évvel, 2008. december 31-ig meg kell hosszabbítani a jelenlegi megbízás és státusz megőrzésével, hogy a CARDS program tevékenységeit fokozatosan felszámolhassa.(6) A 2667/2000/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 2667/2000/EK rendelet 16. cikkében a „2006. december 31.” időpont helyébe a „2008. december 31.” időpont lép.2. cikkEz a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,A Tanács részérőlaz elnökPÉNZÜGYI KIMUTATÁSAz Újjáépítési Ügynökség fokozatos megszüntetése/A küldöttségek/irodák fejlesztése1. ÉRINTETT SZAKPOLITIKAI TERÜLETBővítés2. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEKXX.01.01.01: Az intézménynél dolgozókkal kapcsolatos kiadásokXX.01.03.02: A küldöttségek ingatlan és kapcsolódó kiadásaiXX.01.01.02: A Bizottság küldöttségein dolgozó aktív személyzettel kapcsolatos kiadásokXX.01.02.02: Külső személyzetXX.01.02.12: Egyéb igazgatási kiadásokXX.01.01.02: Bizottsági képviseletek külső alkalmazottai21.01.04.nn: A bővítési szakpolitika tevékenységeinek támogatási kiadásai3. A FELLÉPÉS ÉS A PÉNZÜGYI KIHATÁS IDŐTARTAMA:A fellépés időtartama egy kétéves átmeneti időszakra korlátozódik (2007-2008). Ez időszak alatt az ügynökség fellépései a CARDS projektek végrehajtására és befejezésére összpontosulnak. Ezzel párhuzamosan a küldöttségek felkészülnek a támogatásnak az előcsatlakozási eszköz (IPA) keretében történő végrehajtásában való részvételre. A küldöttségeknek készen kell állniuk arra, hogy egy 2006 folyamán kidolgozandó elsőbbségi ágazatok szerinti felelősségátruházási terv szerint átvegyék az Ügynökségtől az átmeneti időszak végén fennmaradó ügyeket.A küldöttségeken / irodákon dolgozó tisztviselők számát 2007-ben fokozatosan emelik, hogy 2008 folyamán elérjék a teljes személyzeti kapacitást..2009-től az átmenet véget ér, és a tevékenységek rendes ütemben, az IPA eszköz keretében folytatódnak.3.1. Költségvetési jellemzőkKöltségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Tagjelölt országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete |Több tétel, valamennyit lásd fent a 2. pontban | nem kötelező | NDE/DE | IPA | Nincs | Nincs | [4, 5, 7] |3.2. Az Ügynökség fellépésének jellegzetességeiAz átmeneti időszakban az Ügynökség tevékenysége a CARDS programok befejezésére, az EAR által már le nem zárható programok a Bizottság kirendeltségeinek történő fokozatos átadására, valamint tevékenységei igazgatási lezárására összpontosulnak. Az új IPA előcsatlakozási eszköz programozását és a szerződéskötéseket a székhely és a küldöttségek végzik. Az Ügynökség ehhez megadja a szükséges segítséget.4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE2006 -ban az Ügynökség operatív központjai által kezelt pénzügyi volumen a következő:Kötelezettségvállalási előirányzatok:- Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság: 28,0 M€- Kosovo: 45,5 M€- Montenegro: 18,0 M€- Szerbia: 142,0 M€- State Union S&M: 7,5 M€RAC (még nem szerződéses): 409,3 M€;2007 -ben és 2008 -ban új kötelezettségvállalás nem lesz. A kezelendő pénzügyi volumen a következőképpen becsülhető :- 2007 : RAC 400M€ RAL 690M€ (beleértve a RAC-ot);- 2008 : RAC 200M€ RAL 470M€ (beleértve a RAC-ot);millió euróbanKiadás típusa | n - 1 2006 | n. év 2007 | n - +1 2008 | n + 2 2009 |Az EAR működési előirányzatokból finanszírozott igazgatási kiadásai 22 05 01/02/03 CARDS tétel Kötelezettségvállalási előirányzatok Kifizetési előirányzatok | 68,76 24.8 | - 23.96 | 20 | - |A 2007/2008-as átmeneti időszakban az ügynökség igazgatási kiadásainak forrásait a 2006-ban képzett működési előirányzatokban szereplő kötelezettségvállalások fogják képezni.Az Ügynökség 2007-re és 2008-ra szóló kiadási előrejelzései azon a szükségleten alapulnak, hogy a az EAR jövőjéről szóló bizottsági jelentéssel összhangban (COM(2005)710) biztosítsák a 2008. végéig 580M€-ra becsült még lekötendő eszközöket és 870M€-ra becsült fennálló kötelezettségvállalásokat fedező pénzügyi volumen kezelését.A személyzet egy része valószínűleg még 2008 vége előtt el fogja hagyni az Ügynökséget. Ennek ellenére ebben a fázisban gondoskodni kell olyan költségvetési forrásokról, amelyek adott esetben lehetővé teszik, hogy az Ügynökség alkalmazottainak (ideiglenes, szerződéses és helybeli alkalmazottak) 2008. végéig szerződést nyújthasson. Ezzel elkerülhető, hogy a személyzet esetleges korai távozása miatt bizonytalan állapot következzék be, amelyben az EAR nem tudja teljes mértékben teljesíteni küldetését. A fel nem használt pénzügyi forrásokat természetesen visszafizetik az általános költségvetésnek.Küldöttségeken dolgozó tisztviselőkkel kapcsolatos igazgatási költségek : Fizetések, támogatások, térítések, áthelyezési juttatások, reprezentációs költségek, kiküldetések, fizetéskiigazítás (xx.010102 - xx.010212) | - | 1.37 | 3.06 | 2.92 |Infrastruktúrával kapcsolatos igazgatási kiadások : Bérleti díj és energiadíjak, felújítás, személyi és irodai biztonság, irodai bútorzat és felszerelés, annak szállítása és karbantartása, távközlés és informatika, egyéb igazgatási kiadások: …….. tétel | - | 1.23 | 1.20 | 1.04 |Összköltség (xx 01 01 02 xx.01.03.02 | 2.60 | 4.26 | 3.96 |A küldöttségeken dolgozó külső személyzettel kapcsolatos igazgatási kiadások, IPA működési tétel 22.01.04.n (ex BA) - Személyzeti költség - Infrastruktúra költség ___________________ ÖSSZESEN | 1.82 3.08 _______ 4.90 | 12.44 7.80 _______ 20. 24 | 10.75 7.35 _______ 18.10 |A küldöttségek ÖSSZES járulékos költsége (ex A6+exBA) | - | 7.50 | 24,50 | 22.06 |A külső személyzettel kapcsolatos költséget 2007-re annak figyelembevételével számították ki, hogy a toborzás nagy része csak a második félévben fog megtörténni, vagyis az évi költség 50%-ával kell számolni.A székhely állandó alkalmazottaival kapcsolatos költségek2007 (8) | 2008 (15) | 2009 (15) |A székhelyen dolgozó állandó alkalmazottakkal kapcsolatos költségek (a Relex/K személyzetet beleértve) ( | 0,44 | 1.06 | 1,27 |Alkalmazott átlagköltség: 55 000€ személyenként az első évre (6 hónap) ; 85.000€ személyenként a többi évre.A az egyes küldöttségeken / irodákban dolgozó tisztviselők és a külső személyzet összefoglaló táblázata az átmeneti időszakban és 2009-ben2007 | 2008 | 2009 |M€ | M€ | M€ |SZERBIA | 4 T. | 0.80 | 4 T | 0,94 | 4 T | 0.93 |7 SA 10 HA | 1.56 | 29 SA 43 HA | 7.24 | 29 SA 43 HA | 6.46 |KOSZOVÓ | 4 T | 0.81 | 4 Y | 0.94 | 4 Y | 0.93 |6 SA 10 HA | 1.44 | 24 SA 43 HA | 6.32 | 24 SA 43 HA | 5.67 |Macedónia Volt Jugoszláv Tagköztársaság | 2 T | 0.43 | 4 T | 1.04 | 4 T | 0.93 |6 SA 7 HA | 1.28 | 22 SA 28 HA. | 5.31 | 22 SA 28 HA | 4.72 |MONTENEGRO | 2 Y | 0.55 | 5 Y | 1.34 | 5 Y | 1. 170 |1 SA 3 HA | 0.61 | 4 SA 13 HA | 1.35 | 4 SA 13 HA | 1.24 |Ezeknek az alkalmazottaknak már 2007-től kezdve az új IPA eszközzel , az első abból finanszírozott fellépések programozásának figyelemmel kísérésével és a fellépések végrehajtásával kell foglalkozniuk.2008 második felében foglalkozni kezdenek a CARDS ügyekkel is, amelyeket az év vége előtt nem lehet lezárni, és amelyeket a küldöttségeknek 2009. január 1-jétől kezdve kell kezelniük.2007 | 2008 | 2009 |M€ | M€ | M€ |T a küldöttségeken | 12 | 2,60 | 17 | 4.26 | 17 | 3.96 |SA HA a küld. | 19 30 | 4,90 | 79 127 | 20. 243 | 79 127 | 18,10 |T székhely | 8 | 0,44 | 15 | 1.06 | 15 | 1.27 |ÖSSZESEN | 69 | 7,94 | 238 | 25,56 | 238 | 23.33 |Az átlagköltségeket a következőképpen számították ki:Tisztviselők (T): 13.363€/hó (fizetés) + 647€/hó (kiküldetés) + 321€/hó (fizetéskiigazítás) + 28.220€ átalány az első évre (a szolgálatba lépéssel kapcsolatos költségek)Szerződéses alkalmazottak (SA): 7.230/havi€/évHelyi alkalmazottak (HA): 1.953€/hóA tisztviselők és a szerződéses alkalmazottak számára havi 2.587€ és évi 10.000€-t számítottak lakások bérlésére és személyi biztonságra.Mivel a helyi alkalmazottak nem kapnak a Bizottságtól lakásköltséget, a szerződésük költsége a jelzett költség (1.953€/hó) amelyhez hozzáadják a küldöttségek általános fenntartási költségeinek arányos részét.A küldöttségek / irodák felkészítése új feladataikra azzal jár, hogy az alkalmazottak 2007-től jelen legyenek a tevékenységek átvételének megszervezésére, és annak érdekében, hogy a küldöttségek / irodák 2008-ban teljesen működőképesek legyenek. A küldöttségek/irodák feladatai továbbá az IPA végrehajtásához, míg az Ügynökség feladatai a CARDS fokozatos megszüntetéséhez kapcsolódnak.A székhelyen és a küldöttségeken dolgozó állandó alkalmazottak összefoglaló táblázata2006 | 2007 | 2008 | Összesen |Küldöttségek/irodák | 12 | 5 | 17 |Székhely | 8 | 7 | 15 |A 32 állás elosztása a székhely és a küldöttségek/irodák között csak tájékoztató jellegű, és a politikai, igazgatási és információs biztonsági szükségletek függvényében változtatható.A forrásbecslés kizárólag a közösségi támogatásnak az előcsatlakozási stratégia keretében történő végrehajtásához kapcsolódó tevékenységek átadására vonatkozik. A küldöttségek/irodák a helyszíni politikai változások (Koszovó, Montenegro) nyomán esetleg később keletkező uniós követelményeknek megfelelő korszerűsítését külön kezelik.Az emberi és igazgatási erőforrásra irányuló igényt az éves elosztási eljárás keretén belül az irányító főigazgatóságnak odaítélt keretösszeg fedezi.[1] HL L 306, 2000.12.7., 7.o. A legutóbb a 2068/2004/EK rendelettel (HL L 358, 2004.12.3., 2.o.) módosított rendelet.[2] HL L 306, 2000.12.7., 1.o. A legutóbb a 2112/2005/EK rendelettel (HL L 344, 2005. 12.27., 23.o.) módosított rendelet.[3] HL C o.[4] HL C o.[5] HL L 306, 2000.12.7., 7.o. A legutóbb a 2068/2004/EK rendelettel (HL L 358, 2004. 12.3., 2.o.) módosított rendelet.