               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.7.6.
            COM(2018) 530 final
            2018/0279(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            Ausztriának, Luxemburgnak és Romániának a Belarusz és Üzbegisztán a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  A gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezményt (a továbbiakban: az 1980. évi egyezmény) eddig az összes uniós tagállammal együtt 98 ország erősítette meg. Az egyezmény a status quót kívánja helyreállítani a jogellenesen elvitt vagy visszatartott gyermekek mihamarabbi visszajuttatása révén, a Szerződő Felek által kijelölt központi hatóságok közötti együttműködési rendszer keretében.

                  Mivel a gyermek jogellenes elvitelének megelőzése a gyermekek jogainak előmozdítását célzó uniós politika fontos része, az Európai Unió nemzetközi szinten tevékenyen fellép az 1980. évi egyezmény alkalmazásának javítása érdekében, és a harmadik államokat az egyezményhez való csatlakozásra ösztönzi.

                  Belarusz 1998. január 12-én letétbe helyezte az 1980. évi egyezményhez való csatlakozásáról szóló okiratot. Az egyezmény 1998. április 1-jén lépett hatályba Belaruszban.

                  Az 1980. évi egyezmény Belarusz és 24 uniós tagállam között már hatályban van. Csupán Ausztria, Dánia, Luxemburg és Románia nem fogadta még el Belarusz csatlakozását az egyezményhez.

                  Üzbegisztán 1999. május 31-én letétbe helyezte az 1980. évi egyezményhez való csatlakozásáról szóló okiratot. Az egyezmény 1999. augusztus 1-jén lépett hatályba Üzbegisztánban.

                  Az 1980. évi egyezmény Üzbegisztán és 24 uniós tagállam között már hatályban van. Csupán Ausztria, Dánia, Luxemburg és Románia nem fogadta még el Üzbegisztán csatlakozását az egyezményhez.

                  Az 1980. évi egyezmény 38. cikkének (4) bekezdése kimondja, hogy az egyezmény a csatlakozó ország és azon Szerződő Államok között alkalmazandó, amelyek nyilatkozatot tettek a csatlakozás elfogadásáról.

                  A Bizottság kezdeményezésére konzultáltak az Európai Unió Bíróságával, amely megerősítette, hogy valamely harmadik állam 1980. évi egyezményhez való csatlakozásának elfogadása az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik.

                  Az Európai Unió Bírósága 2014. október 14-i 1/13. sz. véleményében kimondta, hogy az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik annak elfogadása, hogy valamely harmadik állam csatlakozzon a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez.

                  A Bíróság nyomatékosította, hogy – a tagállamok közötti változó geometriát elkerülendő – a kérdést uniós szinten egységesen kell kezelni.

                  Mivel a gyermekek jogellenes külföldre vitelének kérdése az Európai Unió kizárólagos külső hatáskörébe tartozik, Belarusz és Üzbegisztán csatlakozásának elfogadásáról uniós szinten, tanácsi határozat útján kell dönteni. Ausztriának, Luxemburgnak és Romániának ezért az Európai Unió érdekében nyilatkozatot kell tennie Belarusz és Üzbegisztán csatlakozásának elfogadásáról.

                  Az Ausztria, Luxemburg és Románia általi elfogadás nyomán az 1980. évi egyezmény Belarusz, Üzbegisztán és – Dánia kivételével – valamennyi uniós tagállam között alkalmazandóvá válna.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  Ami a gyermekek szülő általi jogellenes elvitelét illeti, az 1980. évi Hágai Egyezmény a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó ügyekben folytatott uniós igazságügyi együttműködés sarokkövének számító, Brüsszel IIa. rendelet néven ismert 2201/2003/EK tanácsi rendelet nemzetközi megfelelője.

                  A rendelet egyik fő célkitűzése az, hogy a gyermekek szokásos tartózkodási helyük szerinti tagállamba történő gyors visszavitelét biztosító eljárások megállapításával visszaszorítsa a gyermekek tagállamok közötti jogellenes külföldre vitelét. E célból a Brüsszel IIa. rendelet 11. cikkében magában foglalja az 1980. évi Hágai Egyezményben megállapított eljárást, és kiegészíti azt bizonyos vonatkozások egyértelműsítése révén, különös tekintettel a kiskorú meghallgatására, a határozat meghozatalának a visszavitel iránti kérelem benyújtásától számított időtartamára és a gyermek visszavitele elutasításának indokaira. A rendelet emellett rendelkezéseket vezet be a különböző tagállamokban hozott, visszavitelt elrendelő vagy a visszavitel elrendelését megtagadó, egymásnak ellentmondó határozatokra vonatkozóan.

                  Nemzetközi szinten az Európai Unió támogatja a harmadik országok csatlakozását az 1980. évi egyezményhez, hogy az uniós tagállamok közös jogi keretre támaszkodhassanak a gyermekek jogellenes külföldre vitelét érintő esetekben.

                  2015 júniusa és 2017 decembere között 14 tanácsi határozatot hoztak annak érdekében, hogy elfogadják 20 harmadik ország (Marokkó, Szingapúr, az Oroszországi Föderáció, Albánia, Andorra, a Seychelle-szigetek, Örményország, a Koreai Köztársaság, Kazahsztán, Peru, Grúzia, Dél-Afrika, Chile, Izland, a Bahamai Közösség, Panama, Uruguay, Kolumbia, El Salvador és San Marino) csatlakozását a gyermekek jogellenes külföldre viteléről szóló 1980. évi Hágai Egyezményhez
                     1
                  .

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  A mostani javaslat egyértelműen kapcsolódik az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkében foglalt, a gyermekek jogainak védelmére vonatkozó általános célkitűzéssel. Az 1980. évi Hágai Egyezmény célja, hogy védelmezze a gyermekeket a szülő általi jogellenes elvitel káros hatásaitól, valamint garantálja, hogy a gyermekek kapcsolatot tarthassanak mindkét szülőjükkel, például a kapcsolattartási jogok hatékony gyakorlásának biztosítása révén.

                  Ugyancsak említésre méltó, hogy a javaslat a közvetítés határon átnyúló családi viták rendezésében történő alkalmazásának előmozdításához is kapcsolódik. A polgári és kereskedelmi ügyekben végzett közvetítés egyes szempontjairól szóló irányelv
                     2
                   a családjogra is vonatkozik a jog érvényesülésén alapuló közös európai térségen belül. Az 1980. évi Hágai Egyezmény a családi viták békés rendezését is ösztönzi. Az 1980. évi Hágai Egyezmény alapján a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia által kiadott, bevált gyakorlatokról szóló útmutatók egyikének témája a közvetítés igénybevétele az egyezmény alkalmazási körébe tartozó, gyermekeket érintő nemzetközi családi viták rendezésében. Az Európai Bizottság kezdeményezésére ezt az útmutatót angolon és francián kívül az összes uniós nyelvre, valamint arabra is lefordították, hogy megkönnyítsék a párbeszédet azokkal az államokkal, amelyek még nem erősítették meg az egyezményt, továbbá hogy az egyezményt meg nem erősítő országokkal konkrét megoldásokat találjanak a gyermekek jogellenes külföldre viteléből fakadó problémákra
                     3
                  .

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  Mivel a határozat nemzetközi megállapodásra vonatkozik, az alkalmazandó jogalap az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikke, valamint 81. cikkének (3) bekezdése. A Tanács az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően egyhangúlag határoz.

                  A 2201/2003/EK rendelet az Egyesült Királyságra és Írországra nézve kötelező, így azok részt vesznek e határozat elfogadásában és alkalmazásában.

                  Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               •Arányosság

                  E javaslatot az ugyanebben a kérdésben már elfogadott tanácsi határozatok alapján szövegezték meg, és az nem lépi túl az arra vonatkozó célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket, hogy a gyermekek jogellenes külföldre vitelének tárgyában következetessé váljon az uniós fellépés annak biztosítása révén, hogy Ausztria, Luxemburg és Románia meghatározott időkereten belül elfogadja Belarusz és Üzbegisztán csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  A Bizottság konzultált Ausztriával, Luxemburggal és Romániával arról, hogy készen állnak-e elfogadni Belarusz és Üzbegisztán csatlakozását az 1980. évi egyezményhez, és mindhárom tagállam kedvező választ adott.

                  A 2018. április 18-i szakértői találkozó keretében tartott megbeszélések tanúsága szerint ebben a szakaszban a tagállamoknak nincs ellenvetésük azzal kapcsolatban, hogy Ausztria, Luxemburg és Románia elfogadja Belarusz és Üzbegisztán csatlakozását az 1980. évi egyezményhez.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  Mivel az egyezmény Belarusz és Üzbegisztán tekintetében 24 tagállamban már jelenleg is hatályban van, a Bizottság és a tagállami szakértők úgy vélték, hogy ilyen esetekben nincs szükség a harmadik ország helyzetének külön értékelésére.

               •Hatásvizsgálat

                  A 2015-ben és 2017-ben már elfogadott, több harmadik államnak az 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásáról szóló 14 tanácsi határozathoz hasonlóan – a jogalkotási aktus jellegére való tekintettel – nem készült külön hatásvizsgálat. Belarusz és Üzbegisztán helyzetének külön értékelését feleslegesnek találták, figyelembe véve egyrészt azt, hogy az egyezmény 24 tagállamban már jelenleg is hatályban van, másrészt pedig azt, hogy Ausztria, Luxemburg és Románia készen áll elfogadni Belarusz és Üzbegisztán csatlakozását.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A javasolt megállapodásnak nincsenek költségvetési vonzatai.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  Mivel a javaslat csupán Ausztriának, Luxemburgnak és Romániának a Belarusz és Üzbegisztán 1980. évi egyezményhez való csatlakozásának elfogadására való felhatalmazását érinti, végrehajtásának figyelemmel kísérése arra korlátozódik, hogy Ausztria, Luxemburg és Románia tiszteletben tartja-e a nyilatkozat szövegét, valamint az annak letétbe helyezésére és a Bizottság letétbe helyezésről való tájékoztatására vonatkozóan a tanácsi határozatban megállapított időkeretet.

               2018/0279 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               Ausztriának, Luxemburgnak és Romániának a Belarusz és Üzbegisztán a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 81. cikke (3) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének b) pontjával,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament véleményére
                  4
               ,

               mivel:

               (1)Az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkében foglaltak szerint az Európai Unió egyik célja, hogy előmozdítsa a gyermekek jogainak védelmét. A gyermekek jogellenes elvitellel vagy visszatartással szembeni védelmét szolgáló intézkedések e politika fontos részét képezik.

               (2)A Tanács elfogadta a 2201/2003/EK rendeletet
                  5
                (a továbbiakban: Brüsszel IIa. rendelet), amelynek célja, hogy megvédje a gyermekeket a jogellenes elvitel vagy visszatartás káros hatásaitól, és eljárásokat állapítson meg a szokásos tartózkodási helyük szerinti államba történő gyors visszatérésük biztosítására, valamint garantálja a kapcsolattartási jogok és a felügyeleti jogok védelmét.

               (3)A Brüsszel IIa. rendelet kiegészíti és megerősíti a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezményt (a továbbiakban: az 1980. évi Hágai Egyezmény), amely nemzetközi szintű kötelezettségi és együttműködési rendszert hoz létre a szerződő államok, illetve a központi hatóságok között, és célja a jogellenesen elvitt vagy visszatartott gyermekek gyors visszatérésének biztosítása.

               (4)Az Unió valamennyi tagállama részes fele az 1980. évi Hágai Egyezménynek.

               (5)Az Unió arra ösztönzi a harmadik államokat, hogy csatlakozzanak az 1980. évi Hágai Egyezményhez, és támogatja az 1980. évi Hágai Egyezmény helyes végrehajtását, többek között azáltal, hogy a tagállamokkal együtt részt vesz a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia által rendszeresen szervezett különbizottságokban.

               (6)Az uniós tagállamok és a harmadik államok között alkalmazandó közös jogi keret lehet a legjobb megoldás az érzékeny természetű, a gyermekek jogellenes elvitelét érintő nemzetközi esetekre.

               (7)Az 1980. évi Hágai Egyezmény kimondja, hogy az egyezmény a csatlakozó állam és azon szerződő államok között alkalmazandó, amelyek nyilatkozatot tettek a csatlakozás elfogadásáról.

               (8)Az 1980. évi Hágai Egyezmény nem teszi lehetővé, hogy az olyan regionális gazdasági integrációs szervezetek, mint az Unió, annak szerződő feleivé váljanak. Az Unió ezért nem csatlakozhat az egyezményhez, és nem helyezhet letétbe valamely állam csatlakozásának elfogadásáról szóló nyilatkozatot sem.

               (9)Az Európai Unió Bíróságának 1/13. sz. véleménye értelmében az 1980. évi Hágai Egyezmény alapján tett, elfogadásról szóló nyilatkozatok az Unió kizárólagos külső hatáskörébe tartoznak.

               (10)Belarusz 1998. január 12-én letétbe helyezte az 1980. évi egyezményhez való csatlakozásáról szóló okiratot. Az egyezmény 1998. április 1-jén lépett hatályba Belaruszban.

               (11)Ausztriát, Dániát, Luxemburgot és Romániát kivéve már valamennyi érintett tagállam elfogadta Belarusz 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozását. Belarusz elfogadta Bulgária, Észtország, Lettország, Litvánia és Málta 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozását. A Belaruszban fennálló helyzet értékelése nyomán megállapítást nyert, hogy Ausztria, Luxemburg és Románia az 1980. évi Hágai Egyezményben foglalt feltételek alapján az Unió érdekében el tudja fogadni Belarusz csatlakozását.

               (12)Üzbegisztán 1999. május 31-én letétbe helyezte az 1980. évi egyezményhez való csatlakozásáról szóló okiratot. Az egyezmény 1999. augusztus 1-jén lépett hatályba Üzbegisztánban.

               (13)Ausztriát, Dániát, Luxemburgot és Romániát kivéve már valamennyi érintett tagállam elfogadta Üzbegisztán 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozását. Üzbegisztán elfogadta Bulgária, Észtország, Lettország, Litvánia és Málta 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozását. Az Üzbegisztánban fennálló helyzet értékelése nyomán megállapítást nyert, hogy Ausztria, Luxemburg és Románia az 1980. évi Hágai Egyezményben foglalt feltételek alapján az Unió érdekében el tudja fogadni Üzbegisztán csatlakozását.

               (14)Ausztriát, Luxemburgot és Romániát ezért fel kell hatalmazni arra, hogy az e határozatban foglalt feltételeknek megfelelően az Unió érdekében letétbe helyezze Belarusz és Üzbegisztán 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának elfogadásáról szóló nyilatkozatát. A Belarusznak és Üzbegisztánnak az 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozását már korábban elfogadó többi uniós tagállamnak nem kell új elfogadási nyilatkozatot letétbe helyeznie, mivel a nemzetközi közjog értelmében a már megtett nyilatkozatok továbbra is érvényesek.

               (15)A Brüsszel IIa. rendelet az Egyesült Királyságra és Írországra nézve kötelező, így azok részt vesznek e határozat elfogadásában és alkalmazásában.

               (16)Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1)
                     Ausztria, Luxemburg és Románia felhatalmazást kap arra, hogy az Unió érdekében elfogadja Belarusz és Üzbegisztán csatlakozását a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezményhez (a továbbiakban: az 1980. évi Hágai Egyezmény).

               (2)
                     Ausztria, Luxemburg és Románia legkésőbb …-ig [tizenkét hónappal e határozat elfogadása után] nyilatkozatot helyez letétbe az alábbi formában arról, hogy az Európai Unió érdekében elfogadja Belarusz és Üzbegisztán csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez:

               „[TAGÁLLAM teljes neve] kijelenti, hogy az (EU) 2018/.... tanácsi határozattal összhangban elfogadja Belarusz és Üzbegisztán csatlakozását a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezményhez”.

               (3)
                     Ausztria, Luxemburg és Románia tájékoztatja a Tanácsot és a Bizottságot a Belarusznak és Üzbegisztánnak az 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának elfogadásáról szóló nyilatkozatai letétbe helyezéséről, és a letétbe helyezést követően két hónapon belül közli a Bizottsággal a nyilatkozat szövegét.

               2. cikk

               E határozat a róla szóló értesítés napján lép hatályba.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak Ausztria, Luxemburg és Románia a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        14 tanácsi határozatot már elfogadtak, amelyek felhatalmazzák a tagállamokat a következő országok 1980. évi egyezményhez való csatlakozásának elfogadására: Andorra (a 2015. június 15-én elfogadott (EU) 2015/1023 tanácsi határozat); a Seychelle-szigetek (a 2015. december 10-én elfogadott (EU) 2015/2354 tanácsi határozat); Oroszország (a 2015. december 10-én elfogadott (EU) 2015/2355 tanácsi határozat); Albánia (a 2015. december 10-én elfogadott (EU) 2015/2356 tanácsi határozat); Szingapúr (a 2015. június 15-én elfogadott (EU) 2015/1024 tanácsi határozat); Marokkó (a 2015. december 10-én elfogadott (EU) 2015/2357 tanácsi határozat); Örményország (a 2015. december 10-én elfogadott (EU) 2015/2358 tanácsi határozat); a Koreai Köztársaság (a 2016. december 8-án elfogadott (EU) 2016/2313 tanácsi határozat); Kazahsztán (a 2016. december 8-án elfogadott (EU) 2016/2311 tanácsi határozat); Peru (a 2016. december 8-án elfogadott (EU) 2016/2312 tanácsi határozat); Grúzia és Dél-Afrika (a 2017. december 18-án elfogadott (EU) 2017/2462 tanácsi határozat); Chile, Izland és a Bahamai Közösség (a 2017. december 18-án elfogadott (EU) 2017/2424 tanácsi határozat); Panama, Uruguay, Kolumbia és El Salvador (a 2017. december 18-án elfogadott (EU) 2017/2464 tanácsi határozat); San Marino (a 2017. december 18-án elfogadott (EU) 2017/2463 tanácsi határozat).

                     (2)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2008/52/EK irányelve (2008. május 21.) a polgári és kereskedelmi ügyekben végzett közvetítés egyes szempontjairól (HL L 136., 2008.5.24., 3. o.);

                     (3)

                  https://www.hcch.net/en/publications-and-studies/details4/?pid=5568&dtid=3

                     (4)

                        HL C , , . o.

                     (5)

                        A Tanács 2201/2003/EK rendelete (2003. november 27.) a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 338., 2003.12.23.,1. o.).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.8.8.
            COM(2018) 576 final
            2018/0305(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló, 1987. május 20-i egyezménnyel létrehozott EU–CTC vegyes bizottságban, valamint az egységes árutovábbítási eljárásról szóló, 1987. május 20-i egyezménnyel létrehozott EU–CTC vegyes bizottságban az Egyesült Királyságnak az egyezményekhez való csatlakozása tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT TÁRGYA

                  Ez a javaslat az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló, 1987. május 20-i egyezménnyel létrehozott EU–CTC
                     11 vegyes bizottságban, valamint az egységes árutovábbítási eljárásról szóló, 1987. május 20-i egyezménnyel létrehozott EU–CTC vegyes bizottságban (a továbbiakban: vegyes bizottságok) Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának (a továbbiakban: Egyesült Királyság) az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló egyezményhez, illetve az egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezményhez (a továbbiakban: egyezmények) való csatlakozásra történő felkérésére vonatkozó határozat mindkét vegyes bizottság általi tervezett elfogadása kapcsán az Unió nevében képviselendő álláspont kialakításáról szóló határozatra vonatkozik.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1. Az egyezmények

                  Az egyezmények célja, hogy megkönnyítsék az áruk szállítását az Európai Unió és az egyezményekben szerződő félként részes többi ország között. Az egyezmények 1988. január 1-jén léptek hatályba.

                  Az Európai Unió az egyezmények szerződő fele.

                  Az egyezményekben szerződő félként részes, de az Unióban tagsággal nem rendelkező országokra az egyezmények egységes árutovábbítási országokként hivatkoznak.

               2.2. A vegyes bizottságok

                  A vegyes bizottságok feladata az egyezmények igazgatása és megfelelő végrehajtásuk biztosítása. A vegyes bizottságok határozatok útján kérnek fel harmadik országokat az egyezményekhez csatlakozásra.

                  A vegyes bizottságok határozatait a szerződő felek közös megegyezéssel fogadják el.

               2.3. •A vegyes bizottságok tervezett jogi aktusai

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  A tagjelölt országoknak az egységes árutovábbítási eljárásról, illetőleg az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló 1987. évi EK–EFTA egyezményekhez való csatlakozása előkészítésével összefüggésben követendő stratégiáról szóló, az Európai Bizottság által az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett 2001. évi közlemény
                     22, azt követően az egyes szomszédos országoknak a két egyezményhez való csatlakozása előkészítésével összefüggésben követendő stratégiáról szóló, az Európai Bizottság által az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett 2010. évi közlemény
                     33, valamint a két közleményben elfogadott megközelítést jóváhagyó, 2011. április 14-i tanácsi következtetések számos ország tekintetében támogatást irányoznak elő az egyezményekhez való csatlakozásukra irányuló erőfeszítésekhez.

                  Az Egyesült Királyság az Európai Unió tagállamaként az egyezményeket azok 1988. évi hatálybalépése óta alkalmazza. Így elegendő tapasztalattal rendelkezik az egyezmények rendelkezéseinek alkalmazása terén, és az Unió tagállamaként teljesíti a 2001. és a 2010. évi közleményben meghatározott technikai feltételeket.

                  Amikor az Egyesült Királyság kilép az Európai Unióból, az egyezményeknek az Egyesült Királyság tekintetében való alkalmazandósága automatikusan megszűnik, mivel kizárólag az Unió szerződő fél (nem a tagállamai). Az Egyesült Királyságnak az egyezményekhez önálló szerződő félként való csatlakozása jelentősen meg fogja könnyíteni az Unió, az Egyesült Királyság és a többi egységes árutovábbítási ország közötti áruszállítást.

                  Amennyiben az EU és az Egyesült Királyság tárgyalópartnerei által elfogadott átmeneti rendelkezések az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikke alapján jelenleg tárgyalási folyamatban lévő kilépési megállapodás keretében hatályba lépnek, az Unió által részes félként kötött nemzetközi megállapodások – többek között az egyezmények – a kilépés időpontjától 2020. december 31-ig alkalmazandóak az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban. Az Egyesült Királyságnak az egyezményekhez való csatlakozása ezért csak ilyen helyzetben hatályos attól az időponttól kezdődően, amikortól az uniós jog (beleértve a szóban forgó egyezményeket is) már nem alkalmazandó az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban.

                  A Bizottság felkérést kap arra, hogy fogadja el ezt a határozatra irányuló javaslattervezetet, és továbbítsa a Tanácsnak.

                  A vegyes bizottságok által az Egyesült Királyságnak az egyezményekhez való csatlakozásra történő felkérése tárgyában hozott határozatok – az elfogadásuk napján történő hatálybalépésről rendelkező 2. cikküknek megfelelően („Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.”) – kötelező érvényűvé fognak válni a szerződő felek számára.

                  Az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló egyezmény 11. cikke (3) bekezdésének, valamint az egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezmény 15. cikke (3) bekezdésének megfelelően a harmadik feleknek az egyezményekhez való csatlakozásra történő felkérésére vonatkozó határozatokat a szerződő feleknek a saját jogszabályaiknak megfelelően kell hatályba léptetniük.

               3.AZ UNIÓ ÁLTAL KÉPVISELENDŐ ÁLLÁSPONT

                  A javasolt álláspont egy olyan határozat elfogadása, amely felkéri az Egyesült Királyságot az egyezményekhez csatlakozásra, annak érdekében, hogy az egyezmények alkalmazandóak legyenek az Egyesült Királyság Unióból történő kilépésekor, illetve amennyiben az EU és az Egyesült Királyság tárgyalópartnerei közötti átmeneti rendelkezések az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikke alapján jelenleg tárgyalási folyamatban lévő kilépési megállapodás keretében hatályba lépnek, attól az időponttól kezdődően, amikortól az uniós jog (beleértve a szóban forgó egyezményeket is) már nem alkalmazandó az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban.

                  A javasolt álláspont célja az Unió, az Egyesült Királyság és a jelenlegi egységes árutovábbítási országok közötti kereskedelem megkönnyítése. Az Egyesült Királyságnak az egyezményekhez való csatlakozása – az árutovábbítási alakiságok egyszerűsítése és az áruk szállításának megkönnyítése révén – várhatóan jelentős és kézzelfogható előnyöket fog eredményezni a kereskedők és a vámigazgatási szervek számára.

                  A javasolt álláspont összhangban van a közös kereskedelempolitikával.

               4.JOGALAP

               4.1.Eljárásjogi szempontok

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

                  Az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló egyezmény 11. cikkének (3) bekezdése, illetve az egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezmény 15. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy a vegyes bizottságok az 1. cikk (2) bekezdése, illetve a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontja értelmében határozat útján kérnek fel harmadik országokat az egyezményekhez csatlakozásra.

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

                  A vegyes bizottságok megállapodás útján – nevezetesen az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló egyezmény (10. cikke) és az egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezmény (14. cikke) által – létrehozott testületek.

                  A vegyes bizottságok által elfogadandó határozatok joghatással bíró jogi aktusok. A határozatok az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló egyezmény 15. cikkének, valamint az egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezmény 20. cikkének megfelelően a nemzetközi jog értelmében kötelező érvényűek lesznek.

                  Bár a vegyes bizottságok által a felkérés tárgyában meghozandó határozat időpontjában az Egyesült Királyság nem lesz harmadik ország, az Uniónak azonban érdeke annak biztosítása, hogy az Egyesült Királyság különálló szerződő félként csatlakozzon az egyezményekhez attól az időponttól kezdődően, amikortól az uniós jog (beleértve a szóban forgó egyezményeket is) már nem alkalmazandó az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban. Ezért elő kell készíteni a szóban forgó egyezményekhez való csatlakozásra történő felkérés vegyes bizottságok általi elfogadását annak érdekében, hogy az Egyesült Királyság harmadik országgá válását követően haladéktalanul különálló szerződő féllé váljon.

                  A tervezett jogi aktusok nem egészítik ki és nem módosítják az egyezmények intézményi keretét.

                  Ezért a javasolt határozatok eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

                  Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

                  Az Egyesült Királyságnak az egyezményekhez való csatlakozásra történő felkérésével elért egyszerűsítések a hatékony határátlépési eljárásokra vonatkoznak. A tervezett jogi aktusok elsődleges célkitűzése és tartalma ezért a közös kereskedelempolitikával kapcsolatos.

                  Ezért a javasolt határozatok anyagi jogalapja az EUMSZ 207. cikke.

               4.3.Következtetések

               A javasolt határozatok jogalapját az EUMSZ 207. cikkének kell képeznie, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2018/0305 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló, 1987. május 20-i egyezménnyel létrehozott EU–CTC vegyes bizottságban, valamint az egységes árutovábbítási eljárásról szóló, 1987. május 20-i egyezménnyel létrehozott EU–CTC vegyes bizottságban az Egyesült Királyságnak az egyezményekhez való csatlakozása tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló, 1987. május 20-i egyezmény
                  4
               4, valamint az egységes árutovábbítási eljárásról szóló, 1987. május 20-i egyezmény
                  5
               5 (a továbbiakban: egyezmények) az Európai Gazdasági Közösség, az Osztrák Köztársaság, a Finn Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, a Norvég Köztársaság, a Svéd Köztársaság és a Svájci Államszövetség között jött létre 1987. május 20-án, és 1988. január 1-jén lépett hatályba.

               (2)Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (a továbbiakban: Egyesült Királyság) kinyilvánította, hogy különálló szerződő félként kíván csatlakozni az egyezményekhez attól az időponttól kezdődően, amikortól az egyezmények már nem alkalmazandóak az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban.

               (3)Az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló egyezmény 11. cikkének (3) bekezdése értelmében az egyezmény által létrehozott vegyes bizottság határozattal fogadhatja el a harmadik országoknak az egyezményhez való csatlakozásra történő felkérését.

               (4)Az egységes árutovábbításról szóló egyezmény 15. cikkének (3) bekezdése értelmében az egyezmény által létrehozott vegyes bizottság határozattal fogadhatja el a harmadik országoknak az egyezményhez való csatlakozásra történő felkérését.

               (5)Helyénvaló kialakítani az Unió nevében az említett vegyes bizottságokban képviselendő álláspontot, mivel az Egyesült Királyságnak az egyezményekhez különálló szerződő félként való csatlakozásra történő felkérésére vonatkozó határozatok kötelező érvényűek lesznek az Unióra nézve.

               (6)Ezek az egyezmények hatékony határátlépési eljárásokat biztosítanak a szerződő felek közötti kereskedelemhez.

               (7)Bár a vegyes bizottságok által a felkérés tárgyában meghozandó határozat időpontjában az Egyesült Királyság nem lesz harmadik ország, az Uniónak azonban érdeke annak biztosítása, hogy az Egyesült Királyság különálló szerződő félként csatlakozzon az egyezményekhez attól az időponttól kezdődően, amikortól az uniós jog (beleértve a szóban forgó egyezményeket is) már nem alkalmazandó az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban.

               (8)Mindkét egyezmény rendelkezik arról, hogy a szerződő félként való csatlakozásra felkért harmadik országok ezt csatlakozási okmány benyújtásával teszik meg, valamint arról, hogy a csatlakozás a csatlakozási okmány benyújtását követő második hónap első napján válik hatályossá.

               (9)Erre az időbeli ütemezésre tekintettel, valamint annak érdekében, hogy az Egyesült Királyság a harmadik országgá válását követően haladéktalanul csatlakozhasson ezekhez az egyezményekhez, elő kell készíteni az egyezményekhez való csatlakozásra történő felkérések vegyes bizottságok általi elfogadását.

               (10)Az Egyesült Királyságnak az egyezményekhez csatlakozása kizárólag attól az időponttól hatályos, amikortól az Egyesült Királyság már nem tartozik az egyezmények hatálya alá az Európai Unió tagállamaként, illetve amennyiben az Európai Unió és az Egyesült Királyság olyan átmeneti rendelkezésekről állapodik meg, amelyek szerint az egyezmények alkalmazandóak az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban, akkor attól az időponttól hatályos, amikortól ezen átmeneti rendelkezések alkalmazandósága megszűnik,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló, 1987. május 20-i egyezménnyel létrehozott EU–CTC vegyes bizottságban az Egyesült Királyságnak az egyezményhez való csatlakozásra történő felkérése tekintetében az Unió nevében képviselendő álláspont az e határozathoz csatolt vegyes bizottsági jogi aktus tervezetén alapul.

               2. cikk

               Az egységes árutovábbítási eljárásról szóló, 1987. május 20-i egyezménnyel létrehozott EU–CTC vegyes bizottságban az Egyesült Királyságnak az egyezményhez való csatlakozásra történő felkérése tekintetében az Unió nevében képviselendő álláspont az e határozathoz csatolt vegyes bizottsági jogi aktus tervezetén alapul.

               3. cikk

               Miután az Egyesült Királyság teljesítette az egyezményekhez csatlakozás technikai feltételeit, illetve miután meggyőző biztosítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy az egyezményeknek az Egyesült Királyságra mint szerződő félre való tényleges alkalmazási időpontja előtt ezek a technikai feltételek időben teljesülni fognak, az Uniónak az 1., illetve a 2. cikkben említett vegyes bizottságokba delegált képviselője javaslatot tesz az Egyesült Királyságnak az egyezményekhez való csatlakozásra történő felkéréséről szóló határozatokra, és azokról e határozat 1. és 2. cikkével összhangban szavaz.

               4. cikk

               Az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítésével foglalkozó EU–CTC vegyes bizottság határozata, valamint az egységes árutovábbítással foglalkozó EU–CTC vegyes bizottság határozata az elfogadását követően közzétételre kerül az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               5. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  1 CTC: „common transit countries”, azaz egységes árutovábbítási országok.

                     (2)
                  2 COM(2001) 289 végleges.

                     (3)
                  3 COM(2010) 668 végleges.

                     (4)
                  4 HL L 134., 1987.5.22., 2. o.

                     (5)
                  5 HL L 226., 1987.8.13., 2. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.8.8.
            COM(2018) 576 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            Javaslat A Tanács határozata
            az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló, 1987. május 20-i egyezménnyel létrehozott EU–CTC vegyes bizottságban, valamint az egységes árutovábbítási eljárásról szóló, 1987. május 20-i egyezménnyel létrehozott EU–CTC vegyes bizottságban az Egyesült Királyságnak az egyezményekhez való csatlakozása tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               Javaslat – az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló, 1987. május 20-i egyezménnyel létrehozott vegyes bizottság .../2018 határozata
                  (2018. ...)

               Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az egyezményhez való csatlakozásra történő felkéréséről

               A VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló, 1987. május 20-i egyezményre
                  1
                (a továbbiakban: egyezmény) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,

               mivel:

               (1) Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (a továbbiakban: Egyesült Királyság) kinyilvánította, hogy különálló szerződő félként kíván csatlakozni az egyezményhez attól az időponttól kezdődően, amikortól az egyezmény már nem alkalmazandó az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban.

               (2) Az Egyesült Királysággal folytatott árukereskedelmet megkönnyítené az Egyesült Királyság, valamint az Európai Unió, az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Norvég Királyság, a Szerb Köztársaság, a Svájci Államszövetség és a Török Köztársaság közötti kereskedelmet érintő alakiságok egyszerűsítése.

               (3) Az említett könnyítés megvalósítása érdekében helyénvaló felkérni az Egyesült Királyságot az egyezményhez való csatlakozásra.

               (4) Az Egyesült Királyságnak az egyezményhez csatlakozása kizárólag attól az időponttól hatályos, amikortól az Egyesült Királyság már nem tartozik az egyezmény hatálya alá az Európai Unió tagállamaként, illetve amennyiben az Európai Unió és az Egyesült Királyság olyan átmeneti rendelkezésekről állapodik meg, amelyek szerint az egyezmény alkalmazandó az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban, akkor kizárólag attól az időponttól hatályos, amikortól ezen átmeneti rendelkezések alkalmazandósága megszűnik,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Egyesült Királyság felkérést kap arra, hogy az egyezmény 11a. cikkének megfelelően csatlakozzon az egyezményhez attól az időponttól, amikortól már nem az Európai Unió tagállama, illetve attól az időponttól, amikor az Európai Unió és az Egyesült Királyság között olyan átmeneti rendelkezés jön létre, amely szerint az egyezmény alkalmazása megszűnik az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  a vegyes bizottság részéről

                  az elnök,

                  Philip Kermode

               Javaslat – az egységes árutovábbítási eljárásról szóló, 1987. május 20-i egyezménnyel létrehozott vegyes bizottság .../2018 határozata

               (2018. ...)

               Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az egyezményhez való csatlakozásra történő felkéréséről

               A VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az egységes árutovábbítási eljárásról szóló, 1987. május 20-i egyezményre
                  2
                (a továbbiakban: egyezmény) és különösen annak 15. cikke (3) bekezdésének e) pontjára,

               mivel:

               (1) Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (a továbbiakban: Egyesült Királyság) kinyilvánította, hogy különálló szerződő félként kíván csatlakozni az egyezményhez attól az időponttól kezdődően, amikortól az egyezmény már nem alkalmazandó az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban.

               (2) Az Egyesült Királysággal folytatott áruszállítást megkönnyítené az Egyesült Királyság, valamint az Európai Unió, az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Norvég Királyság, a Szerb Köztársaság, a Svájci Államszövetség és a Török Köztársaság között szállított árukra vonatkozó egységes árutovábbítási eljárás.

               (3) Az említett könnyítés megvalósítása érdekében helyénvaló felkérni az Egyesült Királyságot az egyezményhez való csatlakozásra,

               (4) Az Egyesült Királyságnak az egyezményhez csatlakozása kizárólag attól az időponttól hatályos, amikortól az Egyesült Királyság már nem tartozik az egyezmény hatálya alá az Európai Unió tagállamaként, illetve amennyiben az Európai Unió és az Egyesült Királyság olyan átmeneti rendelkezésekről állapodik meg, amelyek szerint az egyezmény alkalmazandó az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban, akkor kizárólag attól az időponttól hatályos, amikortól ezen átmeneti rendelkezések alkalmazandósága megszűnik,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Egyesült Királyság felkérést kap arra, hogy az egyezmény 15a. cikkének megfelelően csatlakozzon az egyezményhez attól az időponttól, amikortól már nem az Európai Unió tagállama, illetve attól az időponttól, amikor az Európai Unió és az Egyesült Királyság között olyan átmeneti rendelkezés jön létre, amely szerint az egyezmény alkalmazása megszűnik az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a vegyes bizottság részéről

                  az elnök,

                  Philip Kermode

                     (1)

                        HL L 134., 1987.5.22., 2. o.

                     (2)

                        HL L 226., 1987.8.13., 2. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.8.17.
            COM(2018) 598 final
            2018/0308(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás (ADR) mellékleteinek és a Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi Szállításáról szóló Európai Megállapodáshoz (ADN) csatolt Szabályzatnak a veszélyes áruk szállításával foglalkozó munkacsoport (WP.15) és az ADN Adminisztratív Bizottsága által elfogadandó módosításai tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT TÁRGYA

               A javasolt tanácsi határozat célja meghatározni az Európai Unió álláspontját a Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás (ADR) mellékleteiben és a Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi Szállításáról szóló Európai Megállapodáshoz (ADN) csatolt Szabályzatban 2019. január 1-jétől alkalmazandó módosítások tekintetében, összefüggésben azzal, hogy a veszélyes áruk szállításával foglalkozó munkacsoportban (WP.15), illetve az ADN Adminisztratív Bizottságában képviselt szerződő felek számára a 2019-es kiadás tekintetében javasolt módosítások elleni kifogástételre rendelkezésre álló moratórium a végéhez közeledik.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

                  A fent említett mellékletek és Szabályzat – közismert nevükön az ADR mellékletei és az ADN-hez csatolt Szabályzat – a veszélyes áruk nemzetközi közúti és nemzetközi belvízi szállítását szabályozzák az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) azon tagjai között, melyek az ADR és az ADN szerződő felei.

                  A veszélyes áruk mind Unión belüli, mind az Unió és a szomszédos országok közötti közúti és belvízi szállításának fejlesztése az európai közös közlekedéspolitika kulcseleme, és biztosítja az ADR és az ADN értelmében veszélyesnek minősülő áruk előállításával vagy felhasználásával foglalkozó valamennyi iparág megfelelő működését. Az említett megállapodásoknak a tudományos és műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítása ezért alapvető a szállítási ágazat és a gazdasági láncon belül hozzá kapcsolódó más iparágak fejlődéséhez. A módosítások arra irányulnak, hogy az ADR-t és az ADN-t hozzáigazítsák az ENSZ-mintaszabályzatokhoz, ami új fogalommeghatározások, osztályozási kritériumok, ENSZ-számok és csomagolási/címkézési követelmények bevezetésével, az alkalmazandó szabványok és műszaki rendelkezések naprakésszé tételével, valamint szerkesztési helyesbítésekkel jár.

               Veszélyes áruk szállítására vonatkozó nemzetközi előírásokat több különböző nemzetközi szervezet is meghatároz, például az ENSZ-EGB, a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF), valamint az Egyesült Nemzetek egyéb szakosított szervei. Mivel e szabályoknak egymással összeegyeztethetőeknek kell lenniük, az ilyen munkát végző szervezetek tevékenységének koordinálására és harmonizálására összetett nemzetközi rendszer jött létre. A rendelkezések kétéves ciklusonként kerülnek módosításra.

               2.1. A Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás (ADR)

               A Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás (ADR) célja az ENSZ-EGB tagállamai és az ADR-hez csatlakozott más államok (az ADR szerződő felei) között a veszélyes áruk nemzetközi közúti fuvarozásának szabályozása. A megállapodás 1968. január 29-én lépett hatályba. Az Európai Unió nem részes fele a megállapodásnak, bár valamennyi tagállama szerződő fele.

               2.2. A Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi Szállításáról szóló Európai Megállapodás (ADN)

               A Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi Szállításáról szóló Európai Megállapodás (ADN) célja a veszélyes áruk nemzetközi belvízi fuvarozásának szabályozása az ENSZ-EGB ADN-hez csatlakozott tagállamai (az ADN szerződő felei) között. A megállapodás 2008. február 28-án lépett hatályba. Az Európai Unió nem részes fele a megállapodásnak, de 12 tagállama szerződő fele.

               2.3. A veszélyes áruk szállításával foglalkozó munkacsoport (WP.15) és az ADN Adminisztratív Bizottsága – elfogadott határozatok és nyomon követés

               A veszélyes áruk szállításával foglalkozó munkacsoport (WP.15), az ADN Adminisztratív Bizottsága és az ADN biztonsági kérdésekkel foglalkozó bizottsága (WP.15/AC.2) az ENSZ-EGB által az ADR és az ADN módosításairól való döntéshozatal érdekében létrehozott testületek. E testületek az ENSZ-EGB ADR-hez, illetve ADN-hez csatlakozott tagállamainak a képviselőiből állnak össze. Az ADR és az ADN egyes szerződő felei egy-egy szavazattal rendelkeznek.

                  A veszélyes áruk szállításával foglalkozó munkacsoport (WP.15) alapszabályának és eljárási szabályzatának a szavazásról szóló VII. fejezete értelmében a WP.15-ben csak a teljes jogú résztvevők rendelkeznek egy-egy szavazattal, és a testület határozatait elsősorban konszenzus útján kell meghozni. A WP.15-ben a szavazás kézfelemeléssel történik.

                  Az ADN 17. cikkének 7. bekezdése értelmében az ADN Adminisztratív Bizottságának ülésén képviselt minden szerződő fél egy szavazattal rendelkezik.

                  A 2016–2018-as időszakban elfogadott módosítások számos ponton igazítják hozzá a megállapodást a műszaki és tudományos fejleményekhez.

                  A veszélyes áruk osztályozására vonatkozó szabályokat mindkét megállapodásban egyértelműbbé tették, pl. a tesztelésre (további vizsgálatra) szánt energetikaianyag-minták tekintetében (2.1.4.3. szakasz), az egyéb (m.n.n.) veszélyes anyagokat tartalmazó árucikkek besorolása (2.1.5. szakasz), vagy a maró anyagok besorolása (2.2.8. szakasz) tekintetében. Több új tétel is felvételre került a veszélyes anyagok jegyzékébe, kezdve a UN 3535 TOXIC SOLID, FLAMMABLE, INORGANIC, N.O.S. tételtől a UN 3548 ARTICLES CONTAINING MISCELLANEOUS DANGEROUS GOODS N.O.S tételig. Új csomagolási előírásokat is megfogalmaztak, pl. a sérült/hibás cellák és akkumulátorok (fémlítium és lítiumion cellák és akkumulátorok, valamint az ilyen cellákat és akkumulátorokat tartalmazó készülékek) csomagolására vonatkozó P911 előírást. A 3.3. fejezet meglévő csomagolási előírásait módosították, pl. a gépjárművekbe való beépítésre tervezett és jóváhagyott gáznemű üzemanyag-rendszerek szállítására vonatkozó 392. különleges előírást, amely így tükrözi a vonatkozó szabványok és előírások fejlődését, többek között a hidrogénüzemű gépjárművek típusjóváhagyásáról és a 2007/46/EK irányelv módosításáról szóló, 2009. január 14-i 79/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
                     1
                  , valamint a hidrogénüzemű gépjárművek típusjóváhagyásáról szóló 79/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2010. április 26-i 406/2010/EU bizottsági rendelet
                     2
                   aktuális állapotát. Ami az ADR egyes közlekedési módokra vonatkozó rendelkezéseit illeti, a rögzítésekre vonatkozóan új szabályok kerültek bevezetésre. Az ADN-ben a tartályhajók azon körzeteinek besorolása változott, amelyeket robbanásvédelemmel kell ellátni, és bevezették a berendezéskategóriák osztályozását, hogy a tartályhajók tekintetében alkalmazandó követelmények összhangba kerüljenek a 2014/34/EU irányelvben
                     3
                   aktuálisan szereplő előírásokkal.

               Az említett módosítások előkészítése kapcsán köz- és a magánszférabeli szakemberek széles körével zajlott konzultáció. A módosítások kidolgozása során a következő műszaki találkozókra került sor:

               –a UN ECOSOC Veszélyesáru-szállítási Szakértői Albizottsága (SCETDG) alábbi ülései:

               (1)47. ülésszak Genfben 2015. június 22. és 26. között,

               (2)48. ülésszak Genfben 2015. november 30. és december 9. között,

               (3)49. ülésszak Genfben 2016. június 27. és július 7. között,

               (4)50. ülésszak Genfben 2016. november 28. és december 6. között;

               –a RID szakértői bizottság és a veszélyes áruk szállításával foglalkozó munkacsoport (WP.15/AC.1) ENSZ-EGB–OTIF alábbi együttes ülései:

               (1)2016. őszi ülésszak Genfben 2016. szeptember 19. és 23. között,

               (2)2017. tavaszi ülésszak Bernben 2017. március 13. és 17. között,

               (3)2017. őszi ülésszak Genfben 2017. szeptember 19. és 29. között,

               (4)2018. tavaszi ülésszak Bernben 2018. március 12. és 16. között;

               –az ADR kapcsán a veszélyes áruk szállításával foglalkozó munkacsoport (WP.15) alábbi ülései:

               (1)101. ülésszak Genfben 2016. november 8. és 10. között,

               (2)102. ülésszak Genfben 2017. május 8. és 12. között,

               (3)103. ülésszak Genfben 2017. november 6. és 10. között,

               (4)104. ülésszak Genfben 2018. május 15. és 17. között;

               –az ADN kapcsán az ADN biztonsági kérdésekkel foglalkozó bizottsága (WP.15/AC.2) alábbi ülései:

               (1)29. ülésszak Genfben 2016. augusztus 22. és 26. között,

               (2)30. ülésszak Genfben 2017. január 23. és 27. között,

               (3)31. ülésszak Genfben 2017. augusztus 28. és 31. között,

               (4)32. ülésszak Genfben 2018. január 22. és 26. között;

               –az ADN Adminisztratív Bizottsága alábbi ülése:

               (1)20. ülésszak Genfben 2018. január 26-án.

               Ezeken a találkozókon a szakértői bizottságok elemezték és feldolgozták az egyes módosítási javaslatokat. Az ajánlott intézkedéseket az esetek többségében egyhangúlag fogadták el. Bizonyos javaslatok a szakértők többségi támogatását élvezték.

                  Az ADR kapcsán a veszélyes áruk szállításával foglalkozó munkacsoport (WP.15) a fent felsorolt ülések mindegyikén részt vett a javaslatokkal kapcsolatos döntéshozatalban. Az ADN kapcsán az Adminisztratív Bizottság 2018. január 26-i genfi 20. ülésszaka alkalmával határozott a módosításokról.

                  Az ADR 14. cikkének megfelelően az ADR mellékleteire irányuló bármely javasolt módosítást elfogadottnak kell tekinteni, ha a veszélyes áruk szállításával foglalkozó munkacsoport (WP.15) így határoz, hacsak a szerződő felek legalább egyharmada, vagy – ha a harmadrész ötnél több – közülük legalább öt attól a naptól számított három hónapon belül, amelyen a főtitkár a módosítást továbbította, nem közölte írásban a főtitkárral, hogy a módosító javaslatot ellenzi.

                  Az ADN 20. cikkének megfelelően azokat a módosításokat, amelyekről az ADN Adminisztratív Bizottsága határozott, elfogadottnak kell tekinteni, ha az Egyesült Nemzetek főtitkára által való megküldésétől számított három hónapon belül a szerződő felek legalább egyharmada, vagy – ha a harmadrész ötnél több – közülük legalább öt nem értesíti írásban a főtitkárt arról, hogy a javasolt módosítást ellenzi.

                  A WP.15 által elfogadott, az e javaslat mellékletében szereplő dokumentumokban bemutatott módosításokat elküldték az Egyesült Nemzetek főtitkárának, hogy 2018. július 1-jén továbbíthatók legyenek az ADR szerződő felei számára jóváhagyásuk érdekében az ADR 14. cikkében előírt eljárásnak megfelelően. A dokumentumok online elérhetők
                     4
                  .

                  Az ADN Adminisztratív Bizottsága által elfogadott, az e javaslat mellékletében szereplő dokumentumokban bemutatott módosításokról az Egyesült Nemzetek főtitkára 2018. július 1-jén értesítette az ADN szerződő feleit jóváhagyásuk érdekében az ADN 20. cikkében előírt eljárásnak megfelelően. A dokumentumok online elérhetők.
                     5

                  Az Egyesült Nemzetek főtitkára, mint letéteményes 2018. október 1-jéig értesíthető az ADR-t, illetve az ADN-t érintő, a fenti 2.3. pontban említett üléseken elfogadott módosítások elleni kifogásokról.

                  Hacsak a felek elegendő hányada nem emel kifogást, az e javaslat szerinti módosítások 2019. január 1-jén várhatóan hatályba lépnek és kötelezővé válnak.

               3. AZ UNIÓ NEVÉBEN KÉPVISELENDŐ ÁLLÁSPONT

               3.1. Előzmények

                  Az Európai Unió nem szerződő fele sem az ADR-nek, sem az ADN-nek. Ugyanakkor az a tény, hogy az Unió nem részese egy nemzetközi megállapodásnak, nem akadályozza meg hatásköre oly módon történő gyakorlásában, hogy intézményei keretében kialakítja az adott megállapodással létrehozott szervben általa képviselendő álláspontot, amelyet az említett megállapodásban részes, az uniós érdekek szerint közösen eljáró tagállamok közvetítenek (lásd a Németország kontra Tanács („OIV”) C-399/12 ítélet 52. pontját és a hivatkozott ítélkezési gyakorlatot).

                  Jelenleg az ADR-nek 50 szerződő fele van, köztük szerepel az EU valamennyi tagállama. Az ADN szerződő feleinek száma 17, ebből 12 uniós tagállam.

                  Az Európai Unió – eredetileg a veszélyes áruk közúti szállítására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1994. november 21-i 94/55/EK tanácsi irányelv alapján – 1997. január 1. óta alkalmazza az ADR rendelkezéseit a veszélyes áruknak az EU területén történő szállítására.
                     6
                   2008-ban a 94/55/EK irányelvet felváltotta az 2008/68/EK irányelv, amely az elődjében foglalt elveket követi. Az Európai Unió 2009. január 1-je óta alkalmazza az ADN rendelkezéseit a veszélyes áruk belvízi szállítására.

                  A 2008/68/EK irányelv 4. cikke a harmadik országok vonatkozásában úgy rendelkezik, hogy „A tagállamok és harmadik országok területe között megvalósuló veszélyesáru-szállítást csak az ADR-nek, a RID-nek vagy az ADN-nek való megfelelés esetén szabad engedélyezni, hacsak a mellékletek máshogy nem rendelkeznek.”

                  Továbbá amennyiben a fent említett módosítások kötelezővé válnak, ki fognak hatni a 2008/68/EK irányelv működésére, annak 8. cikke alapján. Az említett cikk a Bizottságnak felhatalmazást ad arra, hogy a 2008/68/EK irányelv I. mellékletének I.1. szakaszát és III. mellékletének III.1. szakaszát hozzáigazítsa a tudományos és műszaki fejlődéshez, különösen az ADR, a RID és az ADN módosításainak figyelembevétele érdekében.

               3.2. Az uniós álláspont

                  E javaslat melléklete tartalmazza a tervezett módosítások részletes jegyzékét, kimondva, hogy az Unió elfogadhatja azokat. A tervezett módosítások a veszélyes áruk biztonságos és költséghatékony szállítása szempontjából megfelelőek, és figyelembe veszik a technológiai fejlődést, így támogathatók. A javasolt módosítások azáltal járulnak hozzá a veszélyes áruk biztonságos szállításához, hogy az ilyen áruk jellegéből adódó kockázatokat minimalizálják.

               4. JOGALAP

               4.1. Eljárási jogalap

               4.1.1. Elvek

                  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

                  Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése attól függetlenül alkalmazandó, hogy az Unió tagja-e a szervnek vagy részes fele-e a megállapodásnak.
                     7

                  A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a kérdéses szervre irányadó nemzetközi jog szabályainak alkalmazása révén joghatást kiváltó jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog értelmében nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által elfogadott szabályozás tartalmát”.
                     8

               4.1.2. A jelen esetre történő alkalmazás

                  A WP.15 egy megállapodás, nevezetesen a Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás által létrehozott testület.

                  Az ADN Adminisztratív Bizottsága is egy megállapodás, nevezetesen a Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi Szállításáról szóló Európai Megállapodás által létrehozott testület.

                  A WP.15 és az ADN Adminisztratív Bizottsága által elfogadott jogi aktusok joghatással bíró jogi aktusok. A fent ismertetetteknek megfelelően az elfogadandó jogi aktusok a nemzetközi jog értelmében és az ADR 14. cikkével, illetve az ADN 20. cikkével összhangban kötelező erővel fognak bírni, és meghatározó módon befolyásolják az uniós jog, konkrétan a 2008/68/EK irányelv tartalmát. Ennek oka az, hogy a 2008/68/EK irányelv 4. cikke a harmadik országok vonatkozásában úgy rendelkezik, hogy „A tagállamok és harmadik országok területe között megvalósuló veszélyesáru-szállítást csak az ADR-nek, a RID-nek vagy az ADN-nek való megfelelés esetén szabad engedélyezni, hacsak a mellékletek máshogy nem rendelkeznek”. Ezenfelül e jogi aktusok ki fognak hatni a 2008/68/EK irányelv működésére, annak 8. cikke alapján. Az irányelv 8. cikke a Bizottságnak felhatalmazást ad arra, hogy a 2008/68/EK irányelv I. mellékletének I.1. szakaszát és III. mellékletének III.1. szakaszát hozzáigazítsa a tudományos és műszaki fejlődéshez, különösen az ADR, a RID és az ADN módosításainak figyelembevétele érdekében.

                  A tervezett jogi aktusok nem egészítik ki és nem módosítják az egyezmény intézményi keretét.

                  Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2. Anyagi jogalap

               4.2.1. Elvek

                  Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül.  Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapozni.

               4.2.2. A jelen esetre történő alkalmazás

                  A határozat fő célja és tartalma veszélyes áruk közúti és belvízi szállítására vonatkozik. A javasolt határozat anyagi jogi jogalapja ezért az EUMSZ 91. cikke.

               4.3. Következtetés

                  A javasolt tanácsi határozat jogalapja ezért az EUMSZ 91. cikke, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5. A TERVEZETT JOGI AKTUS KIHIRDETÉSE

                  Az átláthatóság és az egyértelműség érdekében a veszélyes áruk szállításával foglalkozó munkacsoport (WP.15) és az ADN biztonsági kérdésekkel foglalkozó bizottsága által hozott határozatok hivatkozásait közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, feltüntetve azok hatálybalépésének időpontját.

               2018/0308 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás (ADR) mellékleteinek és a Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi Szállításáról szóló Európai Megállapodáshoz (ADN) csatolt Szabályzatnak a veszélyes áruk szállításával foglalkozó munkacsoport (WP.15) és az ADN Adminisztratív Bizottsága által elfogadandó módosításai tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás (ADR) 1968. január 29-én lépett hatályba. A Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi Szállításáról szóló Európai Megállapodás (ADN) 2008. február 29-én lépett hatályba.

               (2)Az ADR 14. cikkének megfelelően bármely szerződő fél tehet javaslatot a megállapodás mellékleteinek módosítására, és a veszélyes áruk szállításával foglalkozó munkacsoport (WP.15) fogadhatja el a mellékletek módosításait. Az ADN 20. cikkének megfelelően az e megállapodáshoz csatolt Szabályzat módosításait a biztonsági kérdésekkel foglalkozó bizottság és az ADN Adminisztratív Bizottsága fogadhatja el.

               (3)A WP.15 és az ADN Adminisztratív Bizottsága által a veszélyes áruk nemzetközi közúti és belvízi szállításával kapcsolatban 2016–2018-as kétéves időszakban elfogadott módosításokról 2018. július 1-jén értesítették az ADR, valamint az ADN szerződő feleit.

               (4)Helyénvaló meghatározni az Unió nevében az ADR és az ADN szóban forgó módosításaival kapcsolatban képviselendő álláspontot, mivel e jogi aktusok meghatározó módon kihathatnak az uniós jog tartalmára, nevezetesen a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló, 2008. szeptember 24-i 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre.
                  9
                Az említett irányelv az ADR és az ADN alapján meghatározza a veszélyes áruk tagállamon belüli vagy tagállamok közötti, közúton, vasúton vagy belvízi úton történő szállítására vonatkozó követelményeket. Az említett irányelv 4. cikke úgy rendelkezik, hogy a tagállamok és harmadik országok területe között megvalósuló veszélyesáru-szállítást csak az ADR-nek, a RID-nek vagy az ADN-nek való megfelelés esetén szabad engedélyezni, hacsak a mellékletek máshogy nem rendelkeznek. Az irányelv 8. cikke a Bizottságnak felhatalmazást ad arra, hogy a 2008/68/EK irányelv I. mellékletének I.1. szakaszát és III. mellékletének III.1. szakaszát a tudományos és műszaki fejlődéshez hozzáigazítsa, különösen az ADR, a RID és az ADN módosításainak figyelembevétele érdekében.

               (5)Az Európai Unió nem szerződő fele sem az ADR-nek, sem az ADN-nek. Ez a tény azonban nem akadályozza meg, hogy az Unió gyakorolja hatáskörét a megállapodással létrehozott szervben általa képviselendő álláspontnak az intézményei keretében való kialakításával, elsősorban az Unió érdekei szerint eljáró, az említett megállapodásban részes tagállamok közvetítésével.

               (6)Az ADR-nek valamennyi tagállam, az ADN-nek pedig 12 uniós tagállam szerződő fele és alkalmazója.

               (7)A fent említett, a műszaki szabványokat és egységes műszaki előírásokat érintő elfogadott módosítások célja a veszélyes áruk biztonságos és hatékony szállításának biztosítása, figyelembe véve az ágazat tudományos és műszaki fejlődését, valamint a szállításuk közben veszélyt jelentő új anyagok és árucikkek megjelenését. A veszélyes áruk mind Unión belüli, mind az Unió és a szomszédos országok közötti közúti és belvízi szállításának fejlesztése a közös közlekedéspolitika kulcseleme, és biztosítja az ADR és az ADN értelmében veszélyesnek minősülő áruk előállításával vagy felhasználásával foglalkozó valamennyi iparág megfelelő működését.

               (8)Valamennyi javasolt módosítás indokolt és hasznos, ezért helyénvaló, hogy az Unió támogassa azokat.

               (9) Az Unió álláspontját az Unió azon tagállamai képviselik közösen eljárva, amelyek szerződő felei az ADR-nek, illetve az ADN-nek,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A veszélyes áruk szállításával foglalkozó munkacsoport (WP.15) és az ADN Adminisztratív Bizottsága által az ADR mellékleteiben és az ADN-hez csatolt Szabályzatban elfogadandó, a mellékletben hivatkozott módosításokra vonatkozóan az Európai Unió nevében képviselendő álláspontot a melléklet határozza meg.

               Az álláspontot érintő kisebb módosítások a 2. cikknek megfelelően a Tanács további határozata nélkül elfogadhatók.

               2. cikk

               Az Unió álláspontját az Unió érdekében együttesen eljárva azon tagállamok képviselik, amelyek az ADR, illetve az ADN szerződő felei.

               3. cikk

               A veszélyes áruk szállításával foglalkozó munkacsoport (WP.15) és az ADN biztonsági kérdésekkel foglalkozó bizottsága által hozott határozatok hivatkozásait közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, feltüntetve azok hatálybalépésének időpontját.

               4. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 35., 2009.2.4., 32. o.

                     (2)

                        HL L 122., 2010.5.18., 1. o.

                     (3)

                        HL L 96., 2014.3.29., 309. o.

                     (4)

                        http://www.unece.org/trans/main/dgdb/wp15/wp15rep.html.

                     (5)

                        http://www.unece.org/trans/main/dgdb/adn/adn_rep.html.

                     (6)

                        HL L 319., 1994.12.12., 7. o.

                     (7)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. pont.

                     (8)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (9)

                        HL L 260., 2008.9.30., 13. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.8.17.
            COM(2018) 598 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás (ADR) mellékleteinek és a Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi Szállításáról szóló Európai Megállapodáshoz (ADN) csatolt Szabályzatnak a veszélyes áruk szállításával foglalkozó munkacsoport (WP.15) és az ADN Adminisztratív Bizottsága által elfogadandó módosításai tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról

               MELLÉKLET

                        Javaslat

                        Referenciadokumentum

                        Értesítés

                        Tárgy

                        Megjegyzések

                        Az EU álláspontja

                        1

                        ECE/TRANS/WP.15/240

                           C.N.304.2018.

                        TREATIES-XI.B.14

                        Az ADR A és B mellékletének módosítástervezete

                        Műszaki konszenzus a veszélyes áruk szállításával foglalkozó munkacsoportban (WP.15)

                        A módosítások elfogadhatók.

                        2

                        ECE/TRANS/WP.15/240/Add.1

                           C.N.304.2018.

                        TREATIES-XI.B.14

                        Az ADR A és B mellékletének módosítástervezete – kiegészítés (újbóli kiadás: 2018. június 8.)

                        Műszaki konszenzus a veszélyes áruk szállításával foglalkozó munkacsoportban (WP.15)

                        A módosítások elfogadhatók.

                        3

                        ECE/TRANS/WP.15/240/Corr.1

                           C.N.304.2018.

                        TREATIES-XI.B.14

                        Az ADR A és B mellékletének módosítástervezete – kiegészítés (újbóli kiadás: 2018. június 8.)

                        Műszaki konszenzus a veszélyes áruk szállításával foglalkozó munkacsoportban (WP.15)

                        A módosítások elfogadhatók.

                        4

                        EGB/ADN/45

                           C.N.297.2018.

                        TREATIES-XI.D.6

                        Az ADN-hez csatolt Szabályzat módosítástervezete

                        Műszaki konszenzus az ADN Adminisztratív Bizottságban.

                        A módosítások elfogadhatók.