title: Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Unió éves költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról

text:
|

52010PC0815

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2010.12.22.COM(2010) 815 végleges2010/0395 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz Unió éves költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokrólINDOKOLÁSA JAVASLAT HÁTTEREEz a javaslat a költségvetési rendelettel kapcsolatos legújabb jogalkotási és politikai fejlemények figyelembevételével készült[1].1.  A jogi egyértelműség elősegítése, valamint az Európai Parlament és a Tanács (a továbbiakban együttesen: a jogalkotó hatóság) tárgyalásainak megkönnyítése érdekében a javaslat standard jogalkotási formátumban (nem átdolgozásként) előterjesztett egyetlen szövegben egyesíti, és e szöveggel váltja fel a költségvetési rendelet felülvizsgálatára vonatkozó korábbi két bizottsági javaslatot. E két korábbi javaslat egyrészt a költségvetési rendelet háromévente esedékes felülvizsgálatával volt kapcsolatos (COM(2010) 260 végleges), és a költségvetés-végrehajtási mechanizmusoknak a jelenlegi gazdasági kontextusban és a jövőbeli politikai kihívások fényében messzemenően szükséges felülvizsgálatát tűzte ki célul, másrészt hozzáigazította a költségvetési rendeletet a Lisszaboni Szerződéshez (COM(2010 71 végleges), ideértve a tagállamok belső ellenőrzési és számviteli kötelezettségeit, valamint az ezekből fakadó, a megosztott igazgatás terén felmerülő tagállami feladatokat is. E két korábbi javaslatot – azaz a COM(2010 260 végleges és a COM(2010) 71 végleges megjelölésű javaslatot – a Bizottság ezért visszavonja.2.  Ezen túlmenően a jelen javaslat integrálja szövegébe a költségvetési rendeletet érintő azon változásokat, amelyeket az Európai Külügyi Szolgálat (a továbbiakban: EKSZ) létrehozása tekintetében elfogadott 1081/2010/EU, Euratom rendelet[2] határozott meg.1.1. Az eljárásA Lisszaboni Szerződés hatálybalépése óta a költségvetési rendelet felülvizsgálatára rendes jogalkotási eljárás keretében, az EUMSZ 322. cikkében meghatározottak szerint kerül sor. Biztosítandó, hogy a jogalkotó hatóság átfogó képet alkothasson a javasolt módosításokról, a költségvetési rendelet végrehajtási szabályait (a továbbiakban: a végrehajtási szabályok[3]) bizottsági szolgálati munkadokumentumként, a költségvetési rendelettel együtt, azzal egy csomagban nyújtjuk be. A végrehajtási szabályokat, amelyek részletesebb, a költségvetési rendeletet kiegészítő rendelkezéseket tartalmaznak, az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazás alapján a Bizottság fogadja majd el.A jelen javaslat a fenti 1. pontban említett két korábbi javaslathoz képest nem tartalmaz érdemi változtatásokat. Következésképpen a költségvetési rendelet végrehajtási szabályairól szóló, a hároméves felülvizsgálattal együtt benyújtott bizottsági munkadokumentum (SEC(2010)) továbbra is maradéktalanul érvényes.1.2. ÜtemezésEmlékeztetni kell arra, hogy a költségvetési rendelet jelen felülvizsgálata egy időben történik a 2013. évet követő programok előkészítésével. Ezért a felülvizsgálatot ebben a tágabb kontextusban kell értelmezni. Következésképpen fontos, hogy a jogalkotási folyamat minden szereplője, különös tekintettel az Európai Parlamentre és a Tanácsra, feszített menetrendet kövessen a jelen felülvizsgálat, valamint a költségvetési rendeletben megállapított pénzügyi szabályok és az ágazatspecifikus alap-jogiaktusok tartalma közötti koherencia biztosítása tekintetében. Hogy ez hatékonyan megvalósulhasson, célszerű úgy megállapodniuk a költségvetési rendeletet és a végrehajtási szabályokat tartalmazó csomagról, hogy az 2012. január 1-jén hatályba léphessen, ami a rendes jogalkotási folyamat belső korlátainak fényében igen ambiciózus cél.A JAVASLAT CÉLJAA költségvetés az uniós szakpolitikák végrehajtásának egyik legfőbb eszköze. Az Európai Unió 2011-ben több mint 126 milliárd EUR-t szán az Unió és polgárai gyarapodását elősegítő uniós szakpolitikák finanszírozására. A jelenlegi gazdasági környezetben különösen fontos, hogy a költségvetés végrehajtási mechanizmusai a lehető leghatékonyabban működjenek, és elősegítsék az uniós szakpolitikák végrehajtását, s egyúttal biztosítsák az európai adófizetők pénzének körültekintő kezelését. Fontos, hogy e mechanizmusok egyszerűek és átláthatók legyenek (különösen az uniós pénzeszközök végső címzettjei számára), elősegítsék az uniós költségvetésen kívüli források bevonását , és a költségvetés végrehajtása tekintetében az EUMSZ 317. cikkének megfelelően megerősítsék a Bizottság elszámoltathatóságát .A költségvetési rendelet tartalmazza a költségvetés végrehajtását vezérlő valamennyi alapelvet és szabályt. Horizontális jellegű, azaz minden kiadási területre és bevételre alkalmazandó.2.1. A jelen felülvizsgálat alapelveiA költségvetési rendeletben csak a költségvetési és pénzgazdálkodás alapvető elveit (II. cím) és legfontosabb szabályait kell meghatározni, míg a részletek kidolgozását a végrehajtási rendeletben és soft law jellegű szabályozásban, például belső iránymutatásokban kell megvalósítani. Az alapelveket minden jogalkotási aktusban[4] és minden intézménynek tiszteletben kell tartania; azokon változtatni nem lehet, és az azoktól való eltéréseket a minimumra kell korlátozni.A tartalmat illetően meg kell őrizni a pénzügyi reform legfontosabb elemeit, úgymint a pénzügyi szereplők feladatait, a biztosi testület által az operatív kiadások tekintetében elfogadott finanszírozási határozatok fontosságát, a kontrollfunkciók operatív szolgálatokba integrálását, a belső ellenőrzési funkciót, a tevékenységalapú költségvetés-tervezést, valamint a számviteli elvek és a támogatásokra alkalmazandó alapszabályok korszerűsítését. A közbeszerzési szabályokat a közbeszerzési irányelveknek megfelelően kell megőrizni.Szem előtt kell továbbá tartani azt is, hogy nem minden, a szabályok alkalmazása kapcsán felmerült probléma igényli a költségvetési rendelet módosítását. A nyilvános konzultáción felvetett nehézségek az esetek döntő többségében nem a költségvetési rendeletből erednek, vagy megoldhatók a szabályok értelmezésével. A problémák okai részben az ágazati alapú szabályozások, amelyek részletessége és bonyolultsága jelentősen növeli a hiba vagy a téves értelmezés kockázatát.Ami a javaslat kidolgozásának módszerét illeti, minden érdemi jellegű módosítás esetében mérlegeltük, hogy megfelel-e a következő szempontoknak:-  csökkenti a kedvezményezettek, szerződéses felek és a végrehajtásban részt vevő partnerek adminisztratív terheit;-  lehetőség szerint elősegíti a költségvetési előirányzatokhoz külső forrásokból történő hozzájárulást;-  elősegíti a Bizottság a Szerződés 317. cikkéből fakadó azon kötelezettségének teljesítését, hogy a megvalósítás eszközeinek javításával és a szabályok és eljárások egyszerűsítésével hajtsa végre a költségvetést, és teljesítse a szakpolitikai célkitűzéseket;-  biztosítja a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást, és a csalással és más jogellenes tevékenységekkel szemben védi az Unió pénzügyi érdekeit[5].2.2. A REFORM SZÜKSÉGESSÉGEÁtalakításra egyrészt a pénzügyi szabályoknak a költségvetés-végrehajtás új követelményeihez való hozzáigazítása miatt (más támogatókkal közösen végzett társfinanszírozás, speciális pénzügyi eszközök, köz- és magánszféra közötti partnerség), másrészt ott van szükség, ahol az alapelvek aránytalan munkaterhet okoznak (előfinanszírozásból származó kamat), vagy indokolatlanul akadályozhatják a hatékonyságot (a költségvetés-végrehajtás tilalma a magánszektorhoz tartó szervezetek tekintetében). A csekély összegű támogatások és szerződések odaítélését ugyancsak elő kell segíteni.Továbbá, a végrehajtási szabályokra alkalmazandó, a Lisszaboni Szerződésben megállapított új eljárás tartalmi átrendeződést tesz szükségessé a költségvetési rendelet és a végrehajtási szabályok között, ami a pénzügyi szabályok összességének teljes felülvizsgálatát igényli. Ez azt jelenti, hogy a végrehajtási szabályok egyes, jelenleg kivételeket és eltéréseket meghatározó rendelkezéseit magába a költségvetési rendeletbe kell beilleszteni, míg a végrehajtási szabályok tartalmát a technikai részletekre és a végrehajtás módozataira kell korlátozni[6].Ebben az összefüggésben a Bizottság a következő célokra alapozta javaslatát:-  a költségvetési elvek alkalmazásának rugalmasabbá tétele, ami jobban megfelel az operatív szükségleteknek, és mérsékli az uniós források címzettjeire háruló indokolatlan adminisztratív terheket;-  a végrehajtásban részt vevő, bizottsági felhatalmazás alapján programirányítást végző vagy programozási részfellépéseket (projekteket) irányító partnerekkel ápolt kapcsolatok ésszerűsítése, különös tekintettel a végrehajtó partnerek (tagállamok, ügynökségek, EBB, állami vagy magánszektorbeli szereplők stb.) sajátosságaira és a vonatkozó pénzügyi kockázatokra (arányosság);-  a támogatások rendszerének fokozatos átállítása a reálköltség-alapú (inputalapú) igazgatásról a teljesítményalapú (outputalapú) rendszerre a szakpolitikai célkitűzések jobb fókuszálása és az eljárási és dokumentációs követelmények – kedvezményezettek javát szolgáló – számottevő egyszerűsítése, valamint az átalányösszegű támogatások használatának elősegítése érdekében;-  a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosítása, jelentős szabadságot hagyva az engedélyezésre jogosult tisztviselő számára az eszközöknek az operatív korlátokhoz és a pénzügyi kockázatokhoz való hozzáigazításában;-  a hibák bekövetkezésének valószínűségével és a vonatkozó kockázatokkal nagyobb mértékben arányos kockázatkezelési és kontrollrendszer kialakítása.2.3. A LISSZABONI SZERZőDÉSSEL VALÓ ÖSSZHANG BIZTOSÍTÁSAA 2009. december 1-jén hatályba lépett Lisszaboni Szerződés (az Európai Unió működéséről szóló szerződés – EUMSZ) évtizedek óta az első olyan dokumentum, amely lényeges változásokat hozott költségvetési és pénzügyi kérdésekben. Ezek a változások, melyeket a költségvetési rendeletben is tükröztetni kell, különösen a következőkre terjednek ki:– a többéves pénzügyi keret bevezetése a Szerződésbe, és összekapcsolódása az éves költségvetési eljárással: ebben a tekintetben – a többéves pénzügyi keret EUMSZ-be történő bevezetésének következményeként – a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló intézményközi megállapodás néhány rendelkezését be kell vezetni a költségvetési rendeletbe;– az új éves költségvetési eljárás, valamint a kötelező és a nem kötelező kiadások közötti különbségtétel megszüntetése, ami hatással van az átcsoportosításokra és az ideiglenes tizenkettedekre vonatkozó rendelkezésekre;– a költségvetés végrehajtása során a tagállamokat terhelő ellenőrzési és számviteli kötelezettségekre vonatkozóan az EUMSZ 317. cikkébe bevezetett új rendelkezések, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló intézményközi megállapodás 44. pontjával együtt (erről részletesebben lásd a 4.3.1. pontot).Ez a javaslat technikai kiigazítások és elavulttá vált rendelkezések törlése révén lehetőséget nyújt továbbá a költségvetési rendelet Lisszaboni Szerződéssel összhangban történő ésszerűsítésére.AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEIA javaslat épít a 2009. október 19-i nyilvános konzultáció eredményeire[7], melynek során 235 hozzászólás érkezett uniós forrásokat kezelő vagy azokból részesülő érdekelt felektől, a polgároktól kezdve az állami és a magánszektor szereplőin át a regionális és nemzeti közigazgatási szervekig. A javaslat mindenekelőtt törekszik a nyilvános konzultáció során kifejezett legfontosabb aggály – az uniós források címzettjeire háruló túlzott adminisztratív teher – kezelésére.A javaslat kidolgozása során a Bizottság épített továbbá operatív szolgálatainak tapasztalataira, mely szolgálatok széles körű belső konzultációban vettek részt, és a korábbi felülvizsgálatok tanulságaira.A JAVASLAT RÉSZLETES TARTALMAA jelenlegi felülvizsgálat három fő célt tűzött maga elé.4.1. EgyszerűsítésA támogatási eljárások egyszerűsítése és egy eredményorientáltabb megközelítés felé történő elmozdulás elősegítése jegyében a Bizottság javasolja az átalányösszegek és egyéb eszközök használatának megkönnyítését, amely lehetővé teszi, hogy a Bizottság ésszerű módon felmérje, és előzetesen meghatározza, mekkora összegre van szükség valamely projekt végrehajtásához. A jövőben a támogatásokat nagyobb mértékben ilyen előzetes felmérés alapján folyósítanák, a projekt végrehajtásának igazolását követően.A Bizottság javasolja továbbá az előfinanszírozási kamatra vonatkozó szabályok felülvizsgálatát. A jelenlegi költségvetési rendelet aránytalan adminisztratív terhet ró a támogatások kedvezményezettjeire, amikor arra kötelezi őket, hogy nyissanak külön bankszámlát annak érdekében, hogy visszatéríthessék a támogatások után keletkező kamatokat. A gyakorlatban gyakran igen alacsony összegekről van szó. A Bizottság javasolja a jelenlegi megközelítés megfordítását: az új elv értelmében az előfinanszírozás után képződő kamat nem az Uniót illetné, hacsak a támogatási megállapodás az arányosság okán (pl. rendkívül jelentős összegek esetében) és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás érdekében nem rendelkezik úgy, hogy a kamatot a projekt céljaira kell befektetni, vagy be kell szedni.A közbeszerzési szabályok tekintetében az egyszerűsítés érdekében módosulnak a szerződő fél által bemutatandó bankgaranciára vonatkozó szabályok és a kis értékű szerződések odaítélésére vonatkozó eljárások.4.2. Eredménynövelés korlátozott erőforrások mellett (külső források bevonása)A Bizottság két politikai fejleményre figyelemmel látja szükségesnek az uniós források külső forrásbevonás útján történő bővítését: az egyik Barroso elnök 2009-ben, második elnöki periódusának kezdete alkalmából közzétett politikai iránymutatása, amelyben az elnök javasolta a beruházások maximalizálását és innovatív pénzügyi eszközök kidolgozását, a másik pedig a mind nemzeti, mind uniós szinten jelentkező költségvetési korlátok, amelyek jelentős hatással lesznek a jövőbeli (2013 utáni) többéves pénzügyi keretről folytatott tárgyalásokra.Ez a javaslat számos eszközt alkalmazna az uniós források bővítésére, köztük az alábbiakat:-  A források összevonása a külkapcsolatok területén: A külső címzett bevételekre vonatkozó felülvizsgált szabályokkal együtt az uniós vagyonkezelői alapok létrehozása lehetővé fogja tenni a többféle forrásból (tagállamok, uniós költségvetés, harmadik országok) származó pénzeszközök összevonását;-  Szinergiák az EBB saját forrásaival: a javaslat a vegyes eszközök (EU-források/EBB-források a kockázati tőke, garanciaalapok, hosszú távú hitelek területén) következetes alkalmazására törekszik, figyelembe véve az EBB EU-Szerződésben meghatározott „privilegizált partneri” státuszát és a belső piac megerősítéséhez való hozzájárulását;-  Szinergiák a magántőkével és a köz- és magánszféra közötti partnerségekkel (PPP) : a Bizottság a PPP-k létrehozásának megkönnyítését javasolja, vagy egy előzetes ellenőrzésen megfelelt (közalapokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek megfelelően kezelni képes) magánjogi intézmény Bizottság által történő felhatalmazása révén, vagy olyan alap-jogiaktus útján, amely valamely uniós közjogi testületet egyszerűsített keretrendelet alapján PPP végrehajtásával bíz meg;-  Pénzdíjak forrásbővítő hatása a K+F-ágazatban : sikeres külföldi tapasztalatok alapján a Bizottság pontosítani javasolja a pénzdíjak odaítélésének szabályait; e díjakat a jövőben szélesebb körben lehetne használni a K+F-tevékenységekbe irányuló magánberuházások ösztönzése céljából.4.3. Az elszámoltathatóság növelése: a végrehajtó partnerek feladatai és az „elfogadható hibakockázat”4.3.1. A végrehajtási módszerek átalakításaA javaslat egyszerűsíteni kívánja a végrehajtás különböző módszereit (közvetlen/közvetett centralizált, megosztott, decentralizált és közös igazgatás), koherensebbé kívánja tenni az egyes módszerekre alkalmazandó szabályokat, és meg kívánja erősíteni a végrehajtó partnerek elszámoltathatóságát a Bizottság Szerződésből fakadó feladata ellátásának támogatása érdekében.A Bizottság olyan közös elveket javasol, amelyek a források közvetett igazgatásának valamennyi esetében alkalmazandók lennének, azaz minden olyan esetben, amikor a Bizottság harmadik feleket bíz meg az uniós költségvetés végrehajtásával. Ezek az elvek (amelyek ágazatspecifikus szabályokkal egészíthetők ki) a következők:-  az uniós források kezelésére való képesség előzetes ellenőrzése, megfelelő figyelemmel az érintett fellépés sajátos kockázataira (rugalmasság és arányosság);-  igazgatási, ellenőrzési és számviteli kötelezettségek (hatékony és eredményes pénzgazdálkodás);-  egységes elszámoltathatósági lánc alkalmazása, nevezetesen a Bizottság végrehajtó partnerei által aláírandó éves igazgatási megbízhatósági nyilatkozatok és rendszeres végső elszámolások révén.A Bizottság legfontosabb partnerei a tagállamok, amelyeknek döntő szerepük van a költségvetés végrehajtásában (az EUMSZ 317. cikkének (5) bekezdése). A jelenlegi költségvetési rendelet és a Bizottság javaslata ezt a tényt az említett közös elveket tükröző specifikus szabályok révén veszi figyelembe.A megosztott igazgatásra vonatkozó javaslat azokra a már létező elemekre épít, amelyek bizonyítottan jól működnek a megosztott igazgatás területén. Az EUMSZ 317. cikke alapján, amely előírja, hogy a költségvetési rendelet meghatározza a költségvetés végrehajtása során a tagállamokat terhelő ellenőrzési és számviteli kötelezettségeket és az ezekkel járó felelősséget, a javaslat meghatározza a megosztott igazgatás elve alapján működő igazgatási és konrollrendszerek által ellátandó legfontosabb funkciókat. A tagállamok e funkciók mentén messzemenően rugalmasan alakíthatják ki igazgatási struktúráikat.4.3.2. Az elfogadható hibakockázat fogalmának bevezetéseMostanáig a 2 %-os lényegességi küszöb jelentette a Bizottság által végzett kockázatkezelés értékelésére szolgáló standard mérőszámot, amelyet a Számvevőszék a költségvetés teljes terjedelmében alkalmazott, függetlenül az egyes szakpolitikai területek kockázati szintjétől és ellenőrzési költségeitől. A bizottsági kockázatkezelés mérését megfelelőbben lehetővé tevő mérce alkalmazása érdekében a Bizottság javasolja, hogy az egyes szakpolitikai területek tekintetében elfogadható hibakockázatról a Tanács és az Európai Parlament az ellenőrzések költségeit és hasznát elemző bizottsági javaslat nyomán határozzon.Az egyes szakpolitikai területek tekintetében meghatározott elfogadható hibakockázat ily módon olyan hasznos eszközzé válhat, melyet a Bizottság a programok irányításának a kockázatokat is figyelembe vevő kiigazítása céljából előzetesen alkalmazhat. Az elfogadható hibakockázat alkalmazása nem érinti az ellenőrzési eljárásokat és korrekciós intézkedéseket, amelyeket a hibák észlelése esetében alkalmaznak. Nem vonná maga után továbbá az egyes tagállamokra alkalmazandó eltérő elfogadható hibakockázati szinteket sem, hanem az uniós szintű szakpolitikai területekre lenne alkalmazandó.2010/0395 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz Unió éves költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokrólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 322. cikkére, összefüggésben az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéssel és különösen annak 106a. cikkével,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[8],tekintettel az Európai Számvevőszék véleményére[9],a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,rendes jogalkotási eljárás keretében,mivel:3.  Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet[10] több alkalommal jelentősen módosult. Mivel további módosításokat – egyebek mellett a Lisszaboni Szerződés által bevezetett módosításokat figyelembe vevő változtatásokat – kell végrehajtani, az 1605/2002/EK, Euratom rendelet helyébe az áttekinthetőség érdekében e rendelet lép.4.  Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet megállapította azokat a költségvetési elveket és pénzügyi szabályokat, amelyeket minden jogalkotási aktusnak és intézménynek tiszteletben kell tartania. Az alapelveket, a rendelet szemléletét és szerkezetét, valamint a költségvetési és a pénzügyi igazgatás alapszabályait meg kell őrizni. Lehetőség szerint felül kell vizsgálni és egyszerűsíteni kell az alapelvektől való eltéréseket, figyelembe véve, hogy azok továbbra is relevánsak-e, mekkora hozzáadott értéket jelentenek az Unió éves költségvetése (a továbbiakban: a költségvetés) számára, és mekkora terhet rónak az érdekelt felekre. Meg kell őrizni és meg kell erősíteni a pénzügyi reform kulcsfontosságú elemeit – a pénzügyi szereplők feladatait, az operatív szolgálatoknál a kontrollfunkciók integrálását, a belső ellenőröket, a tevékenységalapú költségvetés-tervezést, a számviteli elvek és szabályok korszerűsítését és a támogatások alapelveit.5.  Az Európai Központi Bankot sajátos jellege és feladatai – nevezetesen saját pénzügyei kezelésének tekintetében élvezett függetlensége – miatt ki kell zárni e rendelet alkalmazási köréből.6.  A gyakorlati tapasztalatok fényében szabályokat kell e rendeletbe foglalni a költségvetés-végrehajtás változó követelményeinek, például a más támogatókkal közösen végzett társfinanszírozásnak a követése, a külső segélyek hatékonyságának fokozása és a például az Európai Beruházási Bankkal létrehozott sajátos pénzügyi eszközök használatának vagy a köz- és magánszféra közötti partnerségeken keresztül történő végrehajtás elősegítése érdekében.7.  Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet a Szerződésekben foglalt teljes költségvetési ágazatot irányító átfogó elvek és alapvető szabályok megállapítására korlátozódott, miközben a végrehajtási rendelkezéseket az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet[11] állapította meg, a szabályok átláthatóbb hierarchiájának megteremtése és az 1605/2002/EK, Euratom rendelet érthetőségének javítása érdekében. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) szerint felhatalmazás adható a Bizottság részére általános hatályú aktusok elfogadására, amelyek a jogalkotási aktusok egyes nem alapvető rendelkezéseit kiegészítik, illetve módosítják. Ennek következtében a 2342/2002/EK, Euratom rendeletben megállapított egyes rendelkezéseket ebbe a rendeletbe kell beépíteni. Az e rendelet végrehajtására vonatkozó, Bizottság által elfogadott részletes szabályoknak a technikai részletekre és a végrehajtás módozataira kell szorítkozniuk.8.  A büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés az Unió más szakpolitikáinak és belső fellépéseinek szerves részévé vált. Az erre a szakpolitikára alkalmazandó különös pénzügyi rendelkezések így már nem indokoltak, ezért azokat el kell hagyni e rendeletből.9.  Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között 2006. május 17-én létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló intézményközi megállapodás[12] alapján kialakított 2007–2013-as többéves pénzügyi keretben a külső fellépésekre képzett garanciaalapra a korábbiaktól eltérően nem vonatkoznak különös szabályok. Az alapba irányuló befizetéseket jelenleg külön erre a célra szolgáló költségvetési soron kell feltüntetni. A vonatkozó különös pénzügyi rendelkezésekre már nincs szükség, ezért azokat el kell hagyni e rendeletből.10.  Az előfinanszírozásból származó kamatra vonatkozó szabályokat egyszerűsíteni kell, mivel ezek túlzott adminisztratív terhet jelentenek mind az uniós források címzettjei, mind a Bizottság szolgálatai számára, és a bizottsági szolgálatok, illetve gazdasági szereplők és partnerek közötti félreértésekhez vezetnek. Az egyszerűsítés érdekében különösen a támogatások kedvezményezettjei tekintetében és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban meg kell szüntetni az előfinanszírozási kamatképzés és e kamatok beszedésének kötelezettségét. Az előfinanszírozásból származó kamatok egyes felhatalmazottak által igazgatott programokra történő újrafelhasználása vagy a kamatok beszedése érdekében azonban lehetővé kell tenni, hogy a hatáskör-átruházási megállapodás tartalmazzon ilyen kötelezettséget.11.  A címzett bevételekre vonatkozó átviteli szabályoknak figyelembe kell venniük a külső és belső címzett bevételek közötti különbségtételt. A támogató által hozzárendelt cél tiszteletben tartása érdekében a külső címzett bevételeket automatikusan át kell vinni, és fel kell használni az azon programhoz vagy fellépéshez kapcsolódó műveletek befejezéséig, amelyhez azokat hozzárendelték. Biztosítani kell, hogy a program vagy fellépés utolsó évében kapott külső címzett bevételek felhasználhatók legyenek a következő program vagy fellépés első évében. Biztosítani kell, hogy a belső címzett bevételeket csak egy évre lehessen átvinni, kivéve, ha az alkalmazandó alap-jogiaktus másként rendelkezik, vagy ha az egy éven túli átvitel megfelelően indokolt.12.  Az ideiglenes tizenkettedek tekintetében tisztázni kell az olyan helyzetekre vonatkozó szabályokat, amikor az Európai Parlament úgy határoz, hogy csökkenti az EUMSZ 315. cikkének megfelelően a Tanács által elfogadott ideiglenes tizenkettedeken felüli további kiadások összegét.13.  A Szerződés megállapítja, hogy a többéves pénzügyi keretet rendelet formájában kell meghatározni. Ezért a 2007–2013-ra szóló többéves pénzügyi keret bizonyos rendelkezéseit be kell építeni ebbe a rendeletbe. Így különösen – a költségvetési fegyelem biztosítása érdekében – kapcsolatot kell teremteni a többéves pénzügyi keret és az éves költségvetési eljárás között. Bele kell foglalni az Európai Parlament és a Tanács arra irányuló kötelezettségvállalásáról szóló rendelkezéseket is, hogy tiszteletben tartsák a strukturális műveletekre, a vidékfejlesztésre és az Európai Halászati Alapra vonatkozó alap-jogiaktusokban meghatározott kötelezettségvállalási előirányzatok elosztását.14.  Egyrészt a költségvetési hatóság által engedélyezett előirányzatokból származó belső címzett bevételek, másrészt a különböző támogatók által az egyes programokhoz vagy fellépésekhez rendelt és tőlük beszedett külső címzett bevételek sajátosságainak figyelembevétele érdekében módosítani kell a címzett bevételekre vonatkozó eltérést. A külső támogatók számára lehetővé kell tenni, hogy külső – különösen humanitárius célú – fellépéseket társfinanszírozzanak; ezt olyan esetekben is lehetővé kell tenni, amikor az alap-jogiaktus kifejezetten nem rendelkezik ilyen társfinanszírozásról. Az ingatlanállomány kezelését megkönnyítendő, a belső címzett bevételek listájára fel kell venni az épületek értékesítéséből és az ezzel összefüggő műveletekből származó bevételeket.15.  A címzett bevételek költségvetési tervezetben történő bemutatása tekintetében növelni kell az átláthatóságot annak meghatározása révén, hogy a címzett bevételeket olyan összeggel kell beállítani a költségvetési tervezetbe, amely összeg a tervezet megállapítása idejében biztosnak tekinthető.16.  Ami az egyediség elvét illeti, a továbbiakban megszűnik a kötelező és a nem kötelező kiadások közötti megkülönböztetés. Az átcsoportosításokat érintő rendelkezéseket ezért ennek megfelelően ki kell igazítani.17.  Egyes pontokon egyszerűsíteni és pontosítani kell az előirányzatok átcsoportosítására vonatkozó, a gyakorlatban nehézkesnek vagy homályosnak bizonyult szabályokat is. Biztosítani kell a költségvetés eredményesebb végrehajtását különösen a kifizetési előirányzatok, a címzett bevételek és a több címben közös igazgatási előirányzatok vonatkozásában. Ennek érdekében egyszerűsíteni kell az átcsoportosítások tipológiáját, és egyes átcsoportosítások jóváhagyási eljárását illetően nagyobb rugalmasságot kell lehetővé tenni. Különösen relevánsnak és hatékonynak bizonyult e tekintetben az a lehetőség, hogy a Bizottság nemzetközi humanitárius katasztrófák és válságok esetén dönthet a fel nem használt költségvetési előirányzatok átcsoportosításáról. Ezt a lehetőséget ezért ki kell terjeszteni a december 1-je után bekövetkező hasonló eseményekre. Ezekben az esetekben az átláthatóság érdekében a Bizottságnak haladéktalanul értesítenie kell döntéséről a költségvetési hatóságot. Ugyancsak lehetővé kell tenni, hogy a Bizottság – bizonyos határokon belül – önállóan dönthessen a sürgõsségisegély-tartalékból történő átcsoportosításokról.18.  Az arányosságra vonatkozó rendelkezések tekintetében az engedélyezésre jogosult tisztviselő által végzett kockázatértékelés részeként be kell vezetni az elfogadható hibakockázat fogalmát. Lehetővé kell tenni az intézmények számára, hogy elmozdulhassanak a Számvevőszék által a mögöttes tranzakciók jogszerűsének és szabályosságának igazolásához használt általános 2 %-os lényegességi küszöbtől. Az elfogadható hibakockázat megfelelőbb alapot jelent a mentesítésért felelős hatóság számára a bizottsági kockázatkezelés minőségének megítéléséhez. Az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezért szakpolitikai területenként meg kell állapítania az elfogadható hibakockázat szintjét, a kontrollfunkciók költség-haszon elemzésének figyelembevételével.19.  Az EUMSZ 316. cikkének alkalmazásában rendelkezni kell arról, hogy az Európai Tanács és a Tanács a költségvetés ugyanazon szakaszában szerepeljen.20.  Az EUMSZ értelmében módosított éves költségvetési eljárásnak meg kell jelennie ebben a rendeletben.21.  A költségvetés megállapítása tekintetében fontos pontosan meghatározni a Bizottság által összeállított költségvetési tervezet szerkezetét és tartalmát. A költségvetési tervezetet megelőző általános bevezetés tartalmát pontosabban kell meghatározni. Szükséges továbbá rendelkezni a következő évekre vonatkozó pénzügyi programozásról és a Bizottságnak biztosított azon lehetőségről, hogy a költségvetési kérések támogatására munkadokumentumokat nyújtson be.22.  A közös kül- és biztonságpolitika sajátosságainak tekintetében naprakésszé kell tenni az EUMSZ és az Európai Unióról szóló szerződés V. és VI. címének az alap-jogiaktusok formájára vonatkozó rendelkezéseit. Emellett összhangba kell hozni az EUMSZ rendelkezéseivel a külső fellépések terén végrehajtandó előkészítő intézkedések elfogadási eljárását.23.  A végrehajtás módjaira vonatkozó rendelkezések, amelyek különösen a végrehajtási hatáskörök harmadik felekre történő átruházásának feltételeit szabályozzák, az évek során túl összetettekké váltak, így ezeket egyszerűsíteni kell. Fenn kell tartani ugyanakkor az átruházás eredeti célját, azaz annak biztosítását, hogy a kiadásokat a végrehajtás módjától függetlenül az ellenőrzés és az átláthatóság olyan szintje mellett hajtsák végre, amely megegyezik a bizottsági szolgálatoktól elvárt szinttel. Világos megkülönböztetést kell ezért tenni azon helyzetek között, amikor a költségvetést közvetlenül – a Bizottság vagy végrehajtó ügynökségei – hajtják végre, illetve amikor a költségvetés harmadik felek által, közvetett módon kerül végrehajtásra. Ennek lehetővé kell tennie egy, a közvetett igazgatásra vonatkozó közös rendszer létrehozását, és biztosítani kell, hogy e rendszer hozzáigazítható legyen az ágazatspecifikus szabályokhoz, különösen abban az esetben, amikor a költségvetést megosztott igazgatás keretében közvetett módon a tagállamok hajtják végre. E közös rendszernek tartalmaznia kell azokat az alapelveket, amelyeket a Bizottságnak tiszteletben kell tartania abban az esetben, ha úgy dönt, hogy a költségvetést közvetett módon hajtja végre, valamint tartalmaznia kell a megbízott felek által betartandó alapelveket is. A Bizottságnak képesnek kell lennie az uniós szabályok és eljárások alkalmazására, vagy arra, hogy elfogadja a megbízott fél szabályainak és eljárásainak alkalmazását, feltéve, hogy utóbbi szavatolja az Unió pénzügyi érdekeinek egyenértékű védelmét.24.  Az előzetes értékelés alá nem tartozó tagállamok kivételével a felek előzetes értékelésének szabályait oly módon kell kiigazítani, hogy azok biztosítsák, hogy minden megbízott szervezet vagy személy az e rendeletben előírttal egyenértékű szinten garantálja az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét. A Bizottság felügyeleti feladatainak részeként meg kell határozni az ellenőrzési és számviteli kötelezettségeket, köztük a költségvetés igazgatásának egyes típusai esetében követendő végső elszámolási eljárásokat.25.  Az operatív szükségletek figyelembevétele és a lehetséges kedvezményezettek vagy végrehajtó partnerek által eszközölt végrehajtás megkönnyítése érdekében a követelményeknek arányosnak kell maradniuk a fellépés sajátos kockázataival és általános kontrollkörnyezetével. Annak értékelése során, hogy a harmadik fél vagy entitás kapacitásai lehetővé teszik-e, hogy megfeleljen e követelményeknek, figyelembe kell venni a feladatok természetét és a fellépés végrehajtásának felügyelete és támogatása keretében a Bizottság által végrehajtott intézkedéseket. E rendeletnek továbbá a költségvetés és a szakpolitikai feladatok eredményesebb végrehajtása érdekében rendelkezéseket kell tartalmaznia új pénzügyi eszközökre, például a pénzügyi eszközökre és a köz- és magánszféra közötti partnerségekre.26.  Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 185. cikke alapján uniós szervekként intézményesített köz- és magánszféra közötti partnerségek (PPP-k) tapasztalatai azt mutatják, hogy további alternatívákkal kell bővíteni az eszközválasztékot, olyan szervek bevonása érdekében, amelyek szabályai rugalmasabbak és hozzáférhetőbbek a magánszférabeli partnerek számára, mint az uniós intézményekre vonatkozó szabályok. Ezen alternatív megoldásokat közvetett igazgatással kell működtetni. Az egyik alternatíva egy alap-jogiaktussal létrehozott és az uniós alapok hatékony és eredményes kezelésének biztosításához szükséges elveket szem előtt tartó pénzügyi szabályok által vezérelt szerv kialakítása. Ezeket az elveket felhatalmazáson alapuló rendeletben kell elfogadni, és azokra az elvekre kell építeni, amelyeket a költségvetés végrehajtásával megbízott harmadik feleknek be kell tartaniuk. Egy további alternatíva a PPP-k valamely tagállam magánjoga alá tartozó szervek általi végrehajtása.27.  Az EUMSZ 317. cikkének alkalmazásában be kell vezetni a rendeletbe a költségvetést közvetetten, megosztott igazgatás keretében végrehajtó tagállamokra vonatkozó alapvető ellenőrzési és számviteli kötelezettségeket, amelyeket jelenleg csak az ágazatspecifikus rendeletek tartalmaznak. Ezért minden érintett szakpolitikai terület tekintetében koherens keretet létrehozó rendelkezéseket kell alkotni a harmonizált, nemzeti szintű igazgatási rendszerről, az e rendszerekre irányadó közös igazgatási és kontrollkötelezettségekről, az éves igazgatási megbízhatósági nyilatkozatról és az erről adott független ellenőri véleményről, egy éves nyilatkozatról, amelyben a tagállamok felelősséget vállalnak a rájuk bízott uniós források kezeléséért, a végső elszámolásról és a Bizottság által működtetett felfüggesztési és korrekciós mechanizmusokról. A részletes rendelkezéseket továbbra is az ágazatspecifikus rendeletekben kell meghatározni.28.  A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő feladatai tekintetében pontosítani kell néhány, különösen az általa létrehozott előzetes és utólagos belső kontrolleljárásokra, illetve jelentéstételi kötelezettségére vonatkozó rendelkezést. Ebben a tekintetben naprakésszé kell tenni éves tevékenységi jelentésének tartalmát azzal a gyakorlattal összhangban, amely szerint a jelentés tartalmazza azokat a pénzügyi és igazgatási információkat, amelyek a feladatainak ellátásáról szóló megbízhatósági nyilatkozat alátámasztásához szükségesek.29.  Pontosítani kell a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének feladatait; meg kell határozni különösen azt, hogy ő az egyetlen személy, aki jogosult a számviteli szabályok és a harmonizált számlatükör megállapítására, míg a többi intézmény számvitelért felelős tisztviselője saját intézményének számviteli eljárásait határozza meg.30.  Elősegítendő egyes programok vagy fellépések pénzügyi intézmények által történő végrehajtását, e rendeletnek lehetővé kell tennie vagyonkezelői számlák nyitását. Ilyen számlákat a Bizottság nevében vagy megbízásából lehetne nyitni valamely pénzügyi intézmény könyveiben. A számlákat az illető pénzügyi intézménynek kell kezelnie az engedélyezésre jogosult tisztviselő felelőssége mellett, és lehetővé kell tenni, hogy e számlák pénzneme eurón kívül más deviza is lehessen.31.  A bevételi műveletek tekintetében a költségvetési szükségletek figyelembevétele érdekében ésszerűsíteni kell a követelésekre vonatkozó becslések szabályait. A nyilvántartásba vétel akkor lenne kötelező, amikor a bevétel meghatározott valószínűséggel várható, és ésszerű közelítéssel számszerűsíthető. Az egyszerűsítés érdekében rendelkezéseket kell alkotni a tervezett követelések kiigazításának vagy törlésének eljárásairól.32.  Pontosítani kell, és meg kell erősíteni a beszedés szabályait. Ennek keretében világosan meg kell határozni, hogy a megállapított követelés törlése nem vonja maga után az Európai Unió valamely megállapított jogosultságáról való lemondást. Ezen túlmenően, az Unió pénzügyi érdekei védelmét megerősítendő, a tagállamok a visszatérítendő uniós forrásokat nem kezelhetik saját állami vállalataik követeléseinél kevésbé kedvezően.33.  Az ideiglenesen beszedett pénzbírságok kezeléséről szóló bizottsági közleményt[13] figyelembe véve, a pénzbírságok, büntetések és szankciók útján befolyt összegeket és az ezek által generált bevételeket az ezeket kivető határozat elleni valamennyi jogorvoslati lehetőség kimerülését követő évben kell bevételként elszámolni. E szabály alóli kivételként a költségvetésbe beállítandó pénzbírságok vagy büntetések teljes összegének legfeljebb 2 %-át a közlemény által létrehozott alapba kell befizetni.34.  A kifizetések tekintetében és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban világosan meg kell határozni a kifizetések különböző típusait. Továbbá, az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által meghatározott elszámolási szabályokkal összhangban rendszeresen el kell számolnia az előfinanszírozási kifizetéseket. Ennek érdekében a szerződéseknek, támogatási határozatoknak, támogatási megállapodásoknak és harmadik felekkel kötött hatáskör-átruházási megállapodásoknak megfelelő rendelkezéseket kell tartalmazniuk.35.  Lehetővé kell tenni, hogy az intézmények előzetesen megállapodhassanak a dokumentumok elektronikus úton történő továbbításának hivatalos elfogadásáról. Emellett az elektronikus és digitalizált dokumentumokról szóló bizottsági határozatokkal összhangban naprakésszé kell tenni a kötelezettségvállalásokra alkalmazandó ellenőrzésekről szóló pénzügyi rendelkezéseket, és ezekben kifejezetten el kell ismerni, hogy az elektronikus megrendelőlapok és számlák jogilag érvényes módon hoznak létre jogi kötelezettségvállalásokat.36.  Az Unió pénzügyi érdekei védelmének erősítése érdekében tökéletesíteni kell a kizárásra vonatkozó szabályokat. Az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek[14] megfelelően ki kell egészíteni a szabályokat a pénzmosásra történő utalással. A szakmai kötelességszegéssel kapcsolatos bűncselekmény, csalás, korrupció, bűnszervezetben való részvétel, pénzmosás vagy az Unió pénzügyi érdekeit sértő hasonló bűncselekmény miatt jogerősen elítélt részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők kizárásának eseteit továbbá ki kell terjeszteni a felettük képviseleti, döntéshozatali vagy ellenőrzési jogkörrel rendelkező személyekre. Az arányosság érdekében azonban a kizárás nem vonatkozhat azokra a részvételre jelentkezőkre vagy ajánlattevőkre, akik bizonyítani tudják, hogy megfelelő intézkedéseket hoztak a képviseleti jogkörrel rendelkező, érintett személyekkel szemben. Végül, az intézmény működésének folyamatosságát biztosítandó, eltérést kell bevezetni a csőd vagy hasonló helyzet, súlyos szakmai kötelességszegés, társadalombiztosítási járulék- vagy adófizetés elmulasztása alapján történő kizárási kötelezettség alól a tárgyalásos eljárás esetén, ha műszaki, művészeti vagy kizárólagos jogok védelmével kapcsolatos okokból a szerződés csak egy bizonyos gazdasági szereplőnek ítélhető oda.37.  Bár az Európai Központi Bank (EKB) és az Európai Beruházási Bank (EBB) sajátos jogállással rendelkezik az uniós kereten belül, saját forrásaik felhasználása érinti az Unió pénzügyi érdekeit. Ezért hozzáférést kell biztosítani számukra az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében létrehozott, kizárásokat tartalmazó központi adatbázisban tárolt információkhoz, és saját felelősségükre figyelembe kell venniük ezeket az információkat a szerződések közbeszerzési szabályaik alapján történő odaítélése során. Az EKB-nak és az EBB-nek továbbítania kell a Bizottság felé a csalás vagy az Unió pénzügyi érdekeit sértő hasonló bűncselekmény miatt jogerősen elítélt ajánlattevőkre vonatkozó információkat.38.  A közigazgatási és pénzügyi szankciók tekintetében az adatvédelmi követelményekkel összhangban szilárd jogalapot kell biztosítani az ilyen szankciókat alkalmazó határozatok közzététele tekintetében. Adatvédelmi és jogbiztonsági okokból e közzétételnek fakultatívnak kell lennie.39.  A jogi egyértelműség és az egyszerűsítés érdekében felül kell vizsgálni az uniós támogatások odaítélésének és nyomon követésének kereteit, különösen az átláthatóság, az egyenlő bánásmód, a társfinanszírozás, a nem profitcélú felhasználás, a működési támogatások fokozatos csökkentése, a visszamenőleges odaítélések tilalma és az ellenőrzés elvét végrehajtó különös rendelkezéseket.40.  Az uniós támogatások odaítélése és nyomon követése kereteinek alkalmazásában a gyakorlati tapasztalatok fényében pontosítani kell az átalányösszeg-rendszert (átalányösszegek, standard egységköltség, átalányfinanszírozás), és azt egyértelműen el kell választani a reálköltségek utólagos ellenőrzésétől. Az ellenőrzési intézkedéseket ezen új megközelítéshez kell igazítani, biztosítva operatív ellenőrzések kérésének lehetőségét, illetve azt, hogy az ellenőrzési megállapítások az adott kedvezményezett nem ellenőrzött projektjeire is kiterjeszthetők legyenek, amennyiben hasonló projekteknél visszatérő hibákat észleltek. Végül, a csak két lépcsőben elérhető természetes személyek széles köre számára indított programok végrehajtásának megkönnyítése érdekében bizonyos feltételek mellett ki kell terjeszteni azt a lehetőséget, hogy a kedvezményezettek pénzügyi támogatások útján harmadik felek számára továbboszthatják a nekik ítélt támogatásokat. A támogatások továbbosztását engedélyezni kell, amennyiben az első számú kedvezményezett megfelelő biztosítékokat mutat be, és a támogatási megállapodás megfelelő rendelkezéseket tartalmaz a további kedvezményezettek kiválasztására vonatkozó mérlegelési jogkör és a továbbosztott támogatás összegének korlátozására.41.  A pénzdíjakat, mint a pénzügyi támogatás új típusát, a támogatási rendszertől külön kell szabályozni, éspedig olyan sajátos szabályok révén, amelyek nem tartalmaznak utalást várható költségekre. A pénzdíjakat az éves munkatervben kell szerepeltetni, és azokat egy meghatározott értékhatár felett a kedvezményezettnek vagy a nyertes pályázónak kell odaítélnie, a Bizottság által jóváhagyott feltételek és kritériumok alapján.42.  A pénzügyi eszközök egyre fontosabb szerepet játszanak az uniós alapok hatásainak multiplikálásában, amennyiben az uniós alapokat más alapokkal vonják össze, vagy azok további forrásokat mozgatnak meg. Mivel e pénzügyi eszközök nem építhetők be a szolgáltatások vagy támogatások rendszerébe, a pénzügyi támogatás új típusát kell létrehozni.43.  A könyvvezetésre és a beszámolóra vonatkozó szabályok tekintetében egyszerűsíteni kell a beszámolók tartalmát annak megállapítása révén, hogy az uniós beszámolók csak az összevont pénzügyi beszámolót és az aggregált költségvetési számlákat tartalmazzák. Az EKB sajátos, független státuszának figyelembevétele érdekében pontosítani kell azt is, hogy az összevont beszámolók készítésének folyamata csak az uniós költségvetés által finanszírozott intézményeket érinti.44.  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője és az összevonásban szereplő intézmények vagy szervek számvitelért felelős tisztviselői feladatainak és felelősségei körének világos szétválasztása érdekében rendelkezni kell arról, hogy a pénzügyi év költségvetési végrehajtásáról és pénzgazdálkodásáról szóló jelentést minden intézménynek vagy szervnek a következő pénzügyi év március 31-ig el kell készítenie, és el kell küldenie a költségvetési hatóság és a Számvevőszék számára.45.  Az Unió számviteli elvei és szabályai és a nemzetközi költségvetési számviteli standardok (IPSAS) közötti koherencia biztosítása érdekében naprakésszé kell tenni az Unió számviteli elveit és szabályait.46.  Naprakésszé kell tenni az előzetes és a végleges beszámolókra vonatkozó szabályokat, és rendelkezni kell különösen a konszolidációs célból a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének elküldendő, a beszámolókat kísérő jelentéscsomagról. Hivatkozni kell továbbá a költségvetésből finanszírozott intézmények és szervek által végleges beszámolóik tekintetében kiadott, a Számvevőszék számára a beszámolók kíséretében továbbított teljességi nyilatkozatra, valamint az Unió végleges összevont beszámolója kíséretében elküldendő teljességi nyilatkozatra. Végül korábbi határidőt kell megállapítani a Bizottságon kívüli intézmények és a költségvetésből finanszírozott szervek előzetes beszámolóira vonatkozó számvevőszéki megállapítások közlése tekintetében annak érdekében, hogy ezen intézmények végleges beszámolóikat a Számvevőszék megállapításainak ismeretében állíthassák össze.47.  A Bizottság által a mentesítés kapcsán benyújtandó információk tekintetében a Bizottságnak az elért eredmények alapján az Unió pénzügyi helyzetét értékelő jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, az EUMSZ 318. cikkének megfelelően. Megfelelő rendelkezéseket kell ezért bevezetni ebbe a rendeletbe e jelentésre vonatkozóan, összefüggésben az egyéb meglévő jelentéstételi követelményekkel.48.  A strukturális alapokra, a Kohéziós Alapra, az Európai Halászati Alapra, az Európai Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Alapra és a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben létrehozott, megosztott igazgatással irányított alapokra vonatkozó különös rendelkezések tekintetében a strukturális alapokra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 1999. június 21-i 1260/1999/EK tanácsi rendelethez[15] mellékelt bizottsági nyilatkozatban foglalt, az előlegek visszafizetésére és az előirányzatok újbóli hozzáférhetővé tételére vonatkozó rendelkezést fenn kell tartani. Ezen túlmenően az átvitelre vonatkozó szabálytól eltérve lehetővé kell tenni a pénzügyi év végén rendelkezésre álló, az előlegfizetések visszafizetéséből keletkező kötelezettségvállalási előirányzatok átvitelét a program lezárásáig, és azok felhasználását, amennyiben más kötelezettségvállalási előirányzatok már nem állnak rendelkezésre.49.  Pontosítani kell továbbá a Közös Kutatóközpont (KKK) közbeszerzési és támogatási eljárásokon való részvételét azon esetek tekintetében, amikor a KKK egészében vagy részben a költségvetésből, a kutatási alapokban általában a KKK számára címzett költségvetési sorokon kívül finanszírozott tevékenységeket végez. Amikor harmadik félként vesz részt közbeszerzési és támogatási eljárásokon, a KKK-t mentesíteni kell a kizárási kritériumokra, közigazgatási és pénzügyi szankciókra, a gazdasági és pénzügyi kapacitásra és biztosítéknyújtási kötelezettségre vonatkozó rendelkezések alkalmazása alól. Ezenkívül figyelembe kell venni a KKK által más intézmények vagy a Bizottság számára a közbeszerzési szabályok hatályán kívül eső, belső adminisztratív eljárások keretében nyújtott műszaki és tudományos szolgáltatásokat is. Végül e feladatok eredményes teljesítése érdekében az említett feladatok ellátásához kapcsolódó tevékenységekből származó bevételeket kivételesen külső címzett bevételnek kell tekinteni.50.  A külső fellépések végrehajtására vonatkozó különös rendelkezéseket hozzá kell igazítani a végrehajtási módszerek tekintetében javasolt változásokhoz.51.  Az Unió külső fellépések és fejlesztés terén betöltött nemzetközi szerepének megerősítése, valamint láthatóságának és hatékonyságának növelése céljából a Bizottság számára engedélyezni kell vészhelyzeti, vészhelyzetet követő és tematikus intézkedések céljára szolgáló európai vagyonkezelői alapok létrehozását és irányítását. Jóllehet ezek az alapok nem képeznék részét a költségvetésnek, irányításuk során az uniós források felhasználásnak biztonsága és átláthatósága által szükségessé tett mértékben be kell tartani az e rendeletben meghatározott szabályokat. Ebből a célból a támogatók képviseletét biztosító és a vagyonkezelői alap eszközeinek felhasználásáról döntő igazgatótestületek elnökségét a Bizottságnak kell betöltenie. Ezenfelül az egyes vagyonkezelői alapok számvitelért felelős tisztviselőjének tisztét minden esetben a Bizottság számviteli tisztviselőjének kell betöltenie.52.  A közvetett igazgatás keretében külső fellépések végrehajtásával megbízott jogalanyok tekintetében meg kell állapítani, hogy különös rendkívüli és külső körülmények hiányában a hatáskör-átruházási megállapodás Bizottsággal történő aláírásától számított legfeljebb három évig köthetnek szerződéseket és támogatási megállapodásokat. E határidő azonban nem alkalmazandó a strukturális alapokra vonatkozó eljárás szerint végrehajtott többéves programokra. E többéves programok esetében az előirányzatok visszavonásának részletes szabályait ágazatspecifikus rendelkezésekben kell megállapítani.53.  A külső fellépésekre alkalmazandó különös közbeszerzési szabályok tekintetében alap-jogiaktus nélküli programvégrehajtás esetén és indokolt rendkívüli körülmények fennállásakor engedélyezni kell harmadik országok állampolgárainak részvételét a közbeszerzési eljárásban.54.  Az igazgatási előirányzatokra vonatkozó különös rendelkezések tekintetében lehetővé kell tenni, hogy az intézmények hosszú távú ingatlanpolitikát alakítsanak ki, és kihasználják az Unió kedvező pénzpiaci hitelminősítéséből következő alacsony kamatlábakat. Ennek érdekében engedélyezni kell az intézmények számára, hogy ingatlanvásárlás céljából a költségvetésen kívül hiteleket vegyenek fel. Ez lehetővé tenné a jelenlegi bonyolult rendszer egyszerűsítését, miközben biztosítaná a költségek csökkentését és a nagyobb átláthatóságot.55.  A kutatási keretprogramok tekintetében a gyakorlati tapasztalatok fényében pontosítani kell a szakértők szerepét betöltő természetes személyek speciális kiválasztási eljárásának alkalmazási körét, mivel e személyek segítségére szükség van a projektjavaslatok, támogatások elnyerésére irányuló pályázatok, projektek és ajánlatok értékelése, valamint a szakértői véleményezés és tanácsadás során.56.  A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az e rendelet alkalmazását szolgáló részletes szabályok létrehozása céljából a Szerződés 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló aktusokat, az eredményes és hatékony pénzgazdálkodás szükséges elveinek meghatározása céljából az EUMSZ és az Euratom-Szerződés alapján létrehozott szervekre vonatkozó pénzügyi keretrendeletet és a köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szervek számára költségvetésirendelet-mintát fogadjon el.57.  E rendeletet csupán szükség esetén kell felülvizsgálni. A túl gyakori felülvizsgálat aránytalan mértékben megnöveli az igazgatási struktúrák és eljárások új szabályokhoz való igazításának költségeit. Feltehető továbbá, hogy három év túl rövid idő ahhoz, hogy helytálló következtetéseket vonhassunk le a hatályos szabályok alkalmazásával kapcsolatban.58.  A jelenlegi programok végrehajtásának folyamatossága érdekében a költségvetést közvetetten, megosztott igazgatás keretében végrehajtó tagállamok ellenőrzéssel és számvitellel kapcsolatos kötelezettségeire vonatkozó rendelkezések csak az ágazatspecifikus rendeletek következő generációjára vonatkozhatnak,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:ELSŐ RÉSZ KÖZÖS RENDELKEZÉSEKI. CÍM TÁRGY ÉS HATÁLY1. cikk TárgyE rendelet meghatározza az Unió éves költségvetésének (a továbbiakban: a költségvetés) megállapítására és végrehajtására, valamint az elszámolások bemutatására és ellenőrzésére vonatkozó szabályokat.2. cikkHatályBármely, a költségvetés bevételeinek vagy kiadásainak végrehajtására vonatkozó, más jogalkotási aktusban foglalt rendelkezésnek meg kell felelnie a II. címben meghatározott költségvetési alapelveknek.Ez a rendelet az Európai Parlamentre, az Európai Tanácsra és a Tanácsra, az Európai Bizottságra, az Európai Unió Bíróságára és az Európai Számvevőszékre, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságra, a Régiók Bizottságára, az európai ombudsmanra, az európai adatvédelmi biztosra és az Európai Külügyi Szolgálatra (a továbbiakban: intézmény[ek]) alkalmazandó.Ez a rendelet nem alkalmazandó az Európai Központi Bankra.Ez a rendelet alkalmazandó az Euratom Ellátási Ügynökség számára a költségvetésben elkülönített előirányzatokhoz kapcsolódó igazgatási kiadások végrehajtására.II. CÍMKÖLTSÉGVETÉSI ALAPELVEK3. cikk Költségvetési alapelvekA költségvetést az egységesség, a teljesség, az évenkéntiség, az egyensúly, az elszámolási egység, a globális fedezet, az egyediség, a hatékony és eredményes belső kontrollt igénylő hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és az átláthatóság e rendeletben megállapított elvével összhangban kell elkészíteni és végrehajtani.1. FEJEZETAZ EGYSÉGESSÉG ÉS A TELJESSÉG ELVE4. cikkA költségvetés fogalmának meghatározása1. A költségvetés az a jogszabály, amely minden pénzügyi évre előre jelzi és engedélyezi az Unió és az Európai Atomenergia-közösség számára szükséges összes bevételt és kiadást.2. Az Unió bevételei és kiadásai a következőkből állnak:a) az Unió bevételei és kiadásai, beleértve azon igazgatási kiadásokat, amelyek a közös kül- és biztonságpolitikával kapcsolatosan az Európai Unióról szóló szerződés rendelkezései alapján keletkeztek az intézményeknél, valamint az említett rendelkezések végrehajtása által előidézett operatív kiadásokat, amennyiben azok a költségvetést terhelik;b) az Európai Atomenergia-közösség bevételei és kiadásai.5. cikkAz egységesség és a teljesség elvére vonatkozó szabályok1. A 80. cikkre figyelemmel, bevétel nem szedhető be, és kiadás nem teljesíthető, amíg azt a költségvetés egy tételére nem könyvelték le.2. Az engedélyezett előirányzatokat meghaladó kiadás nem teljesíthető, illetve nem engedélyezhető.3. Előirányzat nem szerepelhet a költségvetésben, amennyiben nem tartozik egy szükségesnek ítélt kiadási tételhez.4. Az Unió tulajdonát képező pénzeszközökből származó kamat nem az Unió számára esedékes, kivéve akkor, ha erről az 55. cikk (1) bekezdése b) pontjának ii)–viii) alpontjában felsorolt feljogosított entitásokkal kötött megállapodások és kedvezményezettekkel kötött, támogatásról szóló határozatok vagy megállapodások eltérően rendelkeznek. Ezekben az esetekben az ilyen kamatot újra fel kell használni a megfelelő programra, vagy be kell szedni.2. FEJEZETAZ ÉVENKÉNTISÉG ELVE6. cikkFogalommeghatározásA költségvetésben szereplő előirányzatokat egy pénzügyi évre engedélyezik, amely január 1-jétől december 31-ig tart.7. cikkAz előirányzatok típusai1. A költségvetés kötelezettségvállalási előirányzatokból és kifizetési előirányzatokból álló differenciált előirányzatokat, valamint nem differenciált előirányzatokat tartalmaz.2. A kötelezettségvállalási előirányzatok a folyó pénzügyi évben tett jogi kötelezettségvállalások összes költségét fedezik, a 83. cikk (2) bekezdésére és a 180. cikk (2) bekezdésére is figyelemmel.3. A kifizetési előirányzatok a folyó és/vagy a korábbi pénzügyi években vállalt jogi kötelezettségek teljesítésére szolgáló kifizetéseket fedezik.4. Az (1) és (2) bekezdés nem érinti a második rész I., IV. és VI. címének különös rendelkezéseit. Nem akadályozza sem globális kötelezettségvállalások létrehozását, sem a költségvetési kötelezettségvállalások éves részletekben történő teljesítését.8. cikkA bevételek és az előirányzatok számvitelének szabályai1. A pénzügyi év bevételeit a pénzügyi évben beszedett összegek alapján kell elszámolni a pénzügyi évre. A következő pénzügyi év január hónapjára vonatkozó saját források azonban az 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet[16] értelmében előzetesen is befizethetőek.2. A hozzáadottérték-adó saját források, a bruttó nemzeti jövedelmen alapuló kiegészítő forrás és bármely pénzügyi hozzájárulás tekintetében a bejegyzések az (1) bekezdésben említett rendelettel összhangban kiigazíthatók.3. Az egy adott pénzügyi évre engedélyezett előirányzatok kizárólag arra használhatók fel, hogy az adott pénzügyi évre vállalt és kifizetett kiadásokat és az előző pénzügyi évek kötelezettségvállalásaival szemben esedékes összegeket fedezzék.4. A kötelezettségvállalásokat a december 31-ig vállalt jogi kötelezettségek alapján kell elszámolni, a 83. cikk (2) bekezdésében említett globális kötelezettségvállalásokra és a 180. cikk (2) bekezdésében említett, harmadik országokkal megkötött finanszírozási megállapodásokra figyelemmel, amelyeket december 31-ig kell a költségvetési kötelezettségvállalások alapján elszámolni.5. A kifizetéseket a számvitelért felelős tisztviselő által legkésőbb az adott év december 31-éig teljesített kifizetések alapján kell elszámolni a pénzügyi évre.6. A (3), (4) és (5) bekezdéstől eltérve, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap kiadásait a második rész I. címében megállapított szabályokkal összhangban kell elszámolni a pénzügyi évre.9. cikkElőirányzatok megszüntetése és átvitele1. Azokat az előirányzatokat, amelyeket nem használtak fel azon pénzügyi év végéig, amelyben szerepeltették őket, meg kell szüntetni.Kizárólag a következő pénzügyi évre azonban átvihetőek, egy, az illetékes intézmény által legkésőbb február 15-ig meghozott határozattal a (2) és (3) bekezdéssel összhangban, vagy automatikusan a (4) bekezdésnek megfelelően.2. A differenciált kötelezettségvállalási előirányzatok és azon nem differenciált előirányzatok, amelyeket a pénzügyi év lezárásakor még nem kötöttek le, a következő összegek tekintetében átvihetőek:a) az olyan kötelezettségvállalási előirányzatoknak megfelelő összegek, amelyekre vonatkozóan a kötelezettségvállalási eljárás előkészítő szakaszainak legnagyobb része december 31-ig lezajlott. Ezen összegeket a következő év március 31-éig le lehet kötni;b) azon összegek, amelyek akkor szükségesek, ha a jogalkotó hatóság a pénzügyi év utolsó negyedévében fogadott el alap-jogiaktust, és a Bizottság nem tudta lekötni az e célra meghatározott előirányzatokat december 31-ig.3. A kifizetési előirányzatok átvihetők azon összegek tekintetében, amelyek a meglévő kötelezettségvállalások vagy az áthozott kötelezettségvállalási előirányzatokhoz kapcsolódó kötelezettségvállalások fedezéséhez szükségesek, amennyiben a következő évi költségvetésben a vonatkozó sorokon meghatározott előirányzatok nem fedezik a szükségleteket. Az érintett intézmény először a folyó költségvetési évre engedélyezett előirányzatokat használja fel, és az áthozott előirányzatokat nem használja fel addig, amíg az előbbieket ki nem meríti.4. A pénzügyi év zárásakor szabályszerűen vállalt kötelezettségeknek megfelelő nem differenciált előirányzatokat automatikusan csak a következő pénzügyi évre lehet átvinni.5. Az érintett intézmény legkésőbb március 15-ig tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot (a továbbiakban: a költségvetési hatóság) az átvitelre vonatkozóan meghozott határozatról, és minden költségvetési tételről közli, hogy a (2) és (3) bekezdés kritériumait hogyan alkalmazta az egyes átvitelekre.6. A 10. cikk sérelme nélkül, a tartalékba helyezett előirányzatokat és a személyzeti kiadások előirányzatait nem lehet átvinni.10. cikkA címzett bevételek átvitelének szabályaiA fel nem használt bevételek és a december 31-én rendelkezésre álló, a 18. cikkben említett címzett bevételekből felmerülő előirányzatok átvitelre kerülnek a következők szerint:a) a külső címzett bevételeket automatikusan át kell vinni, és teljes mértékben fel kell használni az adott programhoz vagy fellépéshez kapcsolódó műveletek lezárásáig; a program vagy fellépés utolsó évében kapott külső címzett bevételek felhasználhatók a következő program vagy fellépés első évében;b) a belső címzett bevételeket csak egy évre lehet átvinni, kivéve, ha az alkalmazandó alap-jogiaktus másként rendelkezik, vagy megfelelően indokolt rendkívüli körülmények állnak fenn; először a rendelkezésre álló vonatkozó előirányzatokat kell felhasználni.11. cikkElőirányzatok visszavonásaA 170. és a 174. cikk sérelme nélkül, amennyiben a kötelezettségvállalásokat az előirányzatok költségvetésben történő megjelenítését követő bármely pénzügyi évben visszavonják azon fellépések megvalósításának teljes vagy részleges elmaradása miatt, amelyekre azokat előirányozták, az érintett előirányzatokat meg kell szüntetni.12. cikkKötelezettségvállalás az előirányzatokraA költségvetésben szereplő előirányzatokra január 1-jével kezdődő hatállyal lehet kötelezettséget vállalni, amennyiben a költségvetést véglegesen elfogadták, kivéve, ha a második rész I. címe vagy VI. címe másként rendelkezik.13. cikkA költségvetés késői elfogadása esetén alkalmazandó szabályok1. Ha a költségvetést a pénzügyi év kezdetén még nem fogadták el véglegesen, úgy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 315. cikkének első bekezdését kell alkalmazni a kiadásokra vonatkozó azon kötelezettségekre és kifizetésekre, amelyeket a szabályszerűen elfogadott legutóbbi költségvetés végrehajtásának részeként egy meghatározott költségvetési alcímre lehetett könyvelni.2. Kötelezettségeket alcímenként az előző pénzügyi év megfelelő alcímében lévő összes felosztott előirányzat legfeljebb egynegyedére lehet vállalni, plusz minden eltelt hónap után egy tizenkettedre.Kifizetéseket havonta alcímenként az előző pénzügyi év megfelelő fejezetében lévő összes felosztott előirányzat legfeljebb egy tizenkettedére lehet vállalni.Az előkészületben lévő költségvetési tervezetben meghatározott előirányzatok felső korlátját nem lehet túllépni.3. Ha az Unió fellépésének folytonossága és az igazgatási követelmények megkívánják, a Tanács – a Bizottság javaslata alapján, minősített többséggel eljárva – mind a kötelezettségvállalásokra, mind a kifizetésekre vonatkozóan két vagy több ideiglenes tizenkettedet is engedélyezhet azokon felül, amelyek az (1) és (2) bekezdés rendelkezései szerint automatikusan rendelkezésre állnak. A Tanács az engedélyezésről szóló határozatot haladéktalanul továbbítja az Európai Parlamentnek.A határozat az elfogadásától számított harmincadik napon lép hatályba, kivéve, ha e határidőn belül az Európai Parlament tagjainak többségével e kiadás csökkentéséről határoz.Ha az Európai Parlament e kiadás csökkentéséről határoz, a Tanács az Európai Parlament által jóváhagyott összeg figyelembevételével felülvizsgálja az engedélyezésről szóló határozatot.A további tizenkettedeket egyben kell engedélyezni, és azok nem oszthatók fel.3. FEJEZETAZ EGYENSÚLY ELVE14. cikkFogalommeghatározás és hatály1. A költségvetési bevételeknek és a kifizetési előirányzatoknak egyensúlyban kell lenniük.2. A költségvetés keretén belül az Unió és az Európai Atomenergia-közösség, valamint az Unió által létrehozott, a 200. cikkben említett szervek nem vehetnek fel kölcsönöket.15. cikkA pénzügyi év egyenlege1. Minden pénzügyi év egyenlege többlet esetén bevételként, hiány esetén kifizetési előirányzatként szerepel a következő pénzügyi évre vonatkozó költségvetésben.2. Az ilyen bevételek és kifizetési előirányzatok tervezett összegét a költségvetési eljárás során egy, a 35. cikknek megfelelően benyújtott módosító indítvány útján kell beállítani a költségvetésbe. A becsléseket az Unió saját forrásainak rendszeréről szóló határozatot végrehajtó tanácsi rendelettel összhangban kell kidolgozni.3. Az egyes pénzügyi évekre vonatkozó beszámolók bemutatása után a tervezettől való esetleges eltéréseket a következő pénzügyi év költségvetésébe kell beállítani egy kizárólag az érintett eltérésre vonatkozó költségvetés-módosítás útján. Ilyen esetekben a költségvetés-módosítás tervezetét a Bizottságnak az előzetes beszámoló benyújtását követő 15 napon belül be kell nyújtania.4. FEJEZETAZ ELSZÁMOLÁSI EGYSÉG ELVE16. cikkAz euró használataA többéves pénzügyi keretet és a költségvetést euróban kell kidolgozni és végrehajtani, és az elszámolás is euróban történik. A 65. cikkben említett pénzforgalmi célokból kifolyólag azonban a számvitelért felelős tisztviselő, előlegszámlák esetében az előlegelszámoló tisztviselők, valamint a Európai Külügyi Szolgálat (a továbbiakban: EKSZ) adminisztratív irányításának vonatkozásában felmerülő igényeik esetében az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő felhatalmazást kap a műveletek nemzeti valutában történő végrehajtására, a 199. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározottak szerint.5. FEJEZETA GLOBÁLIS FEDEZET ELVE17. cikkFogalommeghatározás és hatályA 18. cikkre is figyelemmel, az összes bevétel fedezi az összes kifizetési előirányzatot. Minden bevételt és kiadást teljes egészében, egymással szembeni kiigazítás nélkül kell feltüntetni, a 20. cikkre is figyelemmel.18. cikkCímzett bevétel1. A külső címzett bevételeket és a belső címzett bevételeket meghatározott kiadási tételek finanszírozására kell felhasználni.2. A külső címzett bevételek közé a következők tartoznak:a) a tagállamok pénzügyi hozzájárulásai egyes kutatási programokhoz az Unió saját forrásainak rendszeréről szóló határozatot végrehajtó tanácsi rendelet értelmében;b) a tagállamok, harmadik országok – beleértve mindkét esetben állami és félállami szerveiket –, valamint jogi személyek vagy természetes személyek által az Unió által finanszírozott és nevében a Bizottság által kezelt bizonyos külső támogatási projektekhez vagy programokhoz nyújtott pénzügyi hozzájárulások;c) a betétek kamatai és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló rendeletben előírt pénzbírságok;d) meghatározott rendeltetésű bevételek, úgymint az alapítványoktól, támogatásokból, ajándékokból és hagyatékokból származó jövedelem, beleértve az egyes intézményekre meghatározott címzett bevételeket;e) harmadik országok vagy különböző szervek hozzájárulásai az uniós tevékenységekhez;f) a 173. cikk (2) bekezdésében és a 175. cikk (2) bekezdésében említett címzett bevételek.3. A belső címzett bevételek közé a következők tartoznak:a) harmadik felektől származó, áruk, szolgáltatások vagy a harmadik fél kérésére elvégzett munka tekintetében keletkező bevételek;b) olyan járművek, berendezések, felszerelések, anyagok és tudományos és technikai készülékek értékesítéséből származó bevételek, amelyeket lecserélnek vagy leselejteznek, miután könyv szerinti értéküket nullára leírták;c) a jogtalanul kifizetett összegek visszafizetéséből származó bevételek;d) áru, szolgáltatás vagy munkavégzés más szervezeti egységek, intézmények vagy szervek részére történő biztosításából származó bevételek, beleértve a más intézmények vagy szervek által a nevükben megfizetett kiküldetési ellátmányok visszatérítését;e) befolyt biztosítási díjak;f) ingatlanokkal összefüggő jogokkal kapcsolatos értékesítési, bérleti vagy egyéb szerződésekből származó bevételek;g) kiadványok és filmek – ideértve az elektronikus adathordozón tároltakat is – értékesítéséből származó bevételek.4. A vonatkozó alap-jogiaktus szintén megállapíthat olyan bevételeket, amelyeket meghatározott kiadási tételekhez rendel. Ha erről az alap-jogiaktus másképp nem rendelkezik, e bevételek belső címzett bevételt képeznek.5. A költségvetés tartalmaz olyan sorokat, amelyeken a külső címzett bevételek és a belső címzett bevételek szerepelnek, és amennyiben lehetséges, feltünteti a megfelelő összegeket.A költségvetési tervezet csak azon összegek erejéig tartalmazhat címzett bevételeket, amelyek a költségvetési tervezet megállapítása idején biztosak.19. cikkAdományok1. A Bizottság bármely, az Uniónak tett adományt elfogadhat, úgymint alapítványokat, támogatásokat, ajándékokat és hagyatékokat.2. Az olyan 50 000 EUR vagy azt meghaladó értékű adományok elfogadásához, amelyek az adomány értékének 10 %-át meghaladó pénzügyi költséget – beleértve az utólagos költségeket is – vonnak maguk után, az Európai Parlament és a Tanács engedélye szükséges, amely intézmények az üggyel kapcsolatban a Bizottság kérelmének kézhezvételétől számított két hónapon belül járnak el. Ha ezen időszak alatt nem emelnek kifogást, úgy a Bizottság meghozza az elfogadásról a végleges döntést.20. cikkA levonások és árfolyam-kiigazítások szabályai1. A 199. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló rendelet meghatározhatja azon eseteket, amikor bizonyos bevételek a fizetési kérelmekből levonhatók, mely fizetési kérelmeket azután a nettó összeggel kell elszámolni.2. Az Unió számára nyújtott termékek és szolgáltatások a vonatkozó megállapodások alapján harmadik országok által visszatérített adókat magában foglaló költségei az adót magában foglaló összeggel terhelik meg a költségvetést. A későbbi adó-visszatérítéseket a 18. cikk (2) bekezdésének megfelelően címzett bevételként kell kezelni.3. A költségvetés végrehajtása során felmerülő árfolyamkülönbségek tekintetében a költségvetésben kiigazítások hajthatók végre. A végleges nyereséget vagy veszteséget az évi mérleg foglalja magában.6. FEJEZETAZ EGYEDISÉG ELVE21. cikkÁltalános rendelkezések1. Az előirányzatokat meghatározott célokhoz kell rendelni, cím és alcím szerint; az alcímeket jogcímcsoportokra és jogcímekre kell tovább bontani.2. A Bizottság a költségvetés rá vonatkozó szakaszában a 23. cikkben részletezettek szerint önállóan átcsoportosíthat előirányzatokat, vagy a 24. cikkben részletezett esetekben az előirányzatok átcsoportosításához kikéri a költségvetési hatóság jóváhagyását.3. Az előirányzatokat kizárólag azon költségvetési tételekre lehet átcsoportosítani, amelyekre a költségvetés engedélyezett előirányzatokat, vagy amelynél a „pro memoria” bejegyzés szerepel.4. A címzett bevételeknek megfelelő előirányzatokat kizárólag akkor lehet átcsoportosítani, ha e bevételek megőrzik célhozkötöttségüket.22. cikkA Bizottságtól eltérő intézmények által végzett átcsoportosítások1. Bármely intézmény – kivéve a Bizottságot – a költségvetésben a saját szakaszán belül átcsoportosíthat előirányzatokat:a) egyik címből a másikba azon éves előirányzatok 10 %-át meg nem haladó mértékig, amelyek azon a soron szerepelnek, amelyről az átcsoportosítás történik;b) korlátozás nélkül egyik alcímből a másikba és egyik jogcímcsoportból a másikba.2. Három héttel az (1) bekezdésben említett átcsoportosítások végrehajtása előtt az intézmények tájékoztatják szándékaikról a költségvetési hatóságot. Ezen időszakon belül a költségvetési hatóságok bármelyike által felvetett megfelelő indokok esetén a 24. cikkben megállapított eljárást kell alkalmazni.3. Bármely intézmény – kivéve a Bizottságot – javasolhat a költségvetési hatóságnak a saját költségvetési szakaszán belül az egyik címből egy másikba történő olyan átcsoportosítást, amely meghaladja a pénzügyi évre vonatkozó azon előirányzatok 10 %-át, amelyek azon a költségvetési soron szerepelnek, amelyről az átcsoportosítás végzendő. Az említett átcsoportosítások a 24. cikkben megállapított eljárás hatálya alá tartoznak.4. Bármely intézmény – kivéve a Bizottságot – a költségvetésben a saját szakaszán belül átcsoportosításokat végezhet a jogcímcsoportokon belül anélkül, hogy erről a költségvetési hatóságot előzetesen tájékoztatná.23. cikkA Bizottság által végzett belső átcsoportosítások1. A Bizottság a költségvetésben a saját szakaszán belül önállóan:a) kötelezettségvállalási előirányzatokat csoportosíthat át az egyes alcímeken belül;b) kifizetési előirányzatokat csoportosíthat át az egyes címeken belül;c) a több címben közös személyzeti és igazgatási kiadások tekintetében előirányzatokat csoportosíthat át egyik címből a másikba;d) az operatív kiadások tekintetében ugyanazon címen belül az alcímek között előirányzatokat csoportosíthat át azon előirányzatok legfeljebb 10 %-áig, amelyek az adott pénzügyi évben azon a soron szerepelnek, amelyről az átcsoportosítás történik.2. A Bizottság a költségvetés rá vonatkozó szakaszában dönthet az előirányzatok egyik címből egy másikba történő következő átcsoportosításáról, amennyiben döntéséről haladéktalanul értesíti a költségvetési hatóságot:a) előirányzatok átcsoportosítása a 43. cikkben említett előzetes előirányzatok címből, ha a tartalék felszabadításának egyetlen feltétele alap-jogiaktus elfogadása az EUMSZ 294. cikkében megállapított rendes jogalkotási eljárásnak megfelelően;b) a költségvetési év december 1-je után előforduló nemzetközi humanitárius katasztrófák és válságok kellően indokolt, kivételes eseteiben a Bizottság a többéves pénzügyi keret 4. fejezetéhez tartozó költségvetési címek keretében még rendelkezésre álló, az adott költségvetési évre vonatkozó fel nem használt költségvetési előirányzatokat átcsoportosíthatja a költségvetés válságkezelési segélyre és a humanitárius segítségnyújtási műveletekre vonatkozó címeihez.24. cikkA Bizottság által végzett, költségvetési hatóságnak benyújtott átcsoportosítások1. A Bizottság átcsoportosításra vonatkozó javaslatát egyidejűleg nyújtja be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.2. A költségvetési hatóság a (3)–(6) bekezdésben meghatározottak szerint határoz az előirányzatok átcsoportosításáról, kivéve, ha a második rész I. címe másként rendelkezik.3. A sürgős eseteket kivéve a Tanács – minősített többséggel –, valamint az Európai Parlament attól az időponttól számított hat héten belül tanácskozik a bizottsági javaslatról, amikor a két intézmény megkapta az egyes átcsoportosítások tekintetében részükre benyújtott javaslatot.4. Az átcsoportosítási javaslatot jóvá kell hagyni, ha a hathetes időszakon belül a következők valamelyike megtörténik:a) az Európai Parlament és a Tanács jóváhagyja azt;b) az Európai Parlament vagy a Tanács jóváhagyja azt, és a másik intézmény tartózkodik az intézkedéstől;c) mind az Európai Parlament, mind a Tanács tartózkodik az intézkedéstől, vagy egyikük sem hoz a bizottsági javaslattal ellentétes határozatot.5. A (4) bekezdésben említett hathetes időszak a következő esetekben három hétre csökken, kivéve, ha az Európai Parlament vagy a Tanács ezzel ellentétes tartalmú kérést terjeszt elő:a) az átcsoportosítás az abban a költségvetési sorban szereplő előirányzatoknak, amelyből az átcsoportosítás történik, a 10 %-ánál kevesebbre vonatkozik, és nem haladja meg az 5 millió EUR-t;b) az átcsoportosítás csak kifizetési előirányzatokra vonatkozik, és teljes összege nem haladja meg a 100 millió EUR-t.6. Amennyiben akár az Európai Parlament, akár a Tanács módosítja az átcsoportosítást, miközben a másik intézmény jóváhagyja azt, vagy tartózkodik az intézkedéstől, vagy amennyiben mind az Európai Parlament, mind a Tanács módosítja az átcsoportosítást, az Európai Parlament vagy a Tanács által jóváhagyott alacsonyabb összeget kell jóváhagyottnak tekinteni, kivéve, ha a Bizottság visszavonja javaslatát.25. cikkKülönös rendelkezések alapján végrehajtott átcsoportosítások1. A költségvetés Európai Mezőgazdasági Garanciaalaphoz, a strukturális alapokhoz, a Kohéziós Alaphoz, az Európai Halászati Alaphoz, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alaphoz és a kutatáshoz rendelt címei közötti átcsoportosításokra a második rész I., II. és III. címének különös rendelkezései vonatkoznak.2. A sürgősségisegély-tartalék felhasználására jogosító átcsoportosításról szóló döntést a Bizottság javaslatára a költségvetési hatóság vagy – azon éves előirányzatok 10 %-át meg nem haladó mértékig, amelyek azon a soron szerepelnek, amelyről az átcsoportosítás történik – a Bizottság hozza meg.A 24. cikk (3) és (4) bekezdésében előírt eljárásokat kell alkalmazni. Ha a bizottsági javaslattal nem ért egyet az Európai Parlament vagy a Tanács, és nem jutnak közös álláspontra e tartalék felhasználásáról, úgy az Európai Parlament és a Tanács tartózkodik a Bizottság átcsoportosításra vonatkozó javaslatának ügyében való intézkedéstől.7. FEJEZETA HATÉKONY ÉS EREDMÉNYES PÉNZGAZDÁLKODÁS ELVE26. cikkA gazdaságosság, hatékonyság és eredményesség elve1. A költségvetési előirányzatokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban kell felhasználni, nevezetesen a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elvével összhangban.2. A gazdaságosság elve megköveteli, hogy az intézmény által a tevékenységei folytatására felhasznált források a megfelelő időben, a megfelelő mennyiségben és minőségben, illetve a legjobb áron álljanak rendelkezésre.A hatékonyság elve az igénybe vett források és az elért eredmények közötti legjobb kapcsolatra vonatkozik.Az eredményesség elve a kitűzött meghatározott célok megvalósítására és a tervezett eredmények elérésére vonatkozik.3. Meghatározott, mérhető, elérhető, releváns és időzített célokat kell a költségvetésben foglalt minden tevékenységi ágra megszabni. E célkitűzések megvalósítását minden tevékenység tekintetében teljesítménymutatókkal kell ellenőrizni, és a költségvetési kiadásokért felelős hatóságoknak tájékoztatniuk kell a költségvetési hatóságot. Ezen információkat évente kell biztosítani, legkésőbb a költségvetési tervezet mellékleteiben.4. A döntéshozatal javítása érdekében az intézmények mind előzetes, mind pedig utólagos értékeléseket készítenek a Bizottság által nyújtott útmutatással összhangban. Ezen értékeléseket minden olyan programra és tevékenységre alkalmazni kell, amelyek jelentős kiadással járnak, és ezen értékelések eredményeit a kiadásokért, a jogalkotásért és a költségvetésért felelős hatóságokkal közölni kell.27. cikkKötelező pénzügyi kimutatás1. Bármely, a jogalkotó hatóságnak a Bizottság, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) vagy a tagállamok által benyújtott olyan javaslathoz vagy kezdeményezéshez, amely hatással van a költségvetésre, beleértve az álláshelyek számában történő változásokat, pénzügyi kimutatást és a 26. cikk (4) bekezdésében előírt értékelést kell mellékelni.A jogalkotó hatóságnak benyújtott javaslat vagy kezdeményezés bármely olyan módosításához, amely jelentős hatással lehet a költségvetésre, beleértve az álláshelyek számában történő változásokat, a módosítást javasló intézménynek pénzügyi kimutatást kell mellékelnie.2. A csalás vagy szabálytalanság kockázatának mérséklése érdekében az (1) bekezdésben említett pénzügyi kimutatás tájékoztatást nyújt a létrehozott belső kontrollrendszerről, a vonatkozó kockázatok értékeléséről és a csalások megelőzésére és az ellenük való védekezésre hivatott, meglévő és tervezett intézkedésekről.28. cikkA költségvetés végrehajtásának belső kontrollja1. A költségvetést az egyes igazgatási módoknak megfelelő, hatékony és eredményes belső kontrollal és a vonatkozó ágazati szabályozással összhangban kell végrehajtani.2. A költségvetés végrehajtásának alkalmazásában a belső kontroll az irányítás minden szintjén alkalmazandó folyamat, amelynek célja a következő célkitűzések elérésének ésszerű biztosítása:a) a műveletek hatékonysága, eredményessége és gazdaságossága;b) a jelentéstétel megbízhatósága;c) az eszközök és információk védelme;d) a csalás és a szabálytalanságok megelőzése, felderítése és korrekciója;e) az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségéhez és szabályszerűségéhez kapcsolódó kockázat megfelelő kezelése, figyelembe véve a programok többéves jellegét, valamint az érintett kifizetések jellegét.29. cikkElfogadható hibakockázatA jogalkotó hatóság az EUMSZ 322. cikkében megállapított eljárás szerint a költségvetés megfelelően aggregált szintjén meghatározza az elfogadható hibakockázat mértékét. Az erre vonatkozó határozatot az éves mentesítési eljárás során figyelembe kell venni, a 157. cikk (2) bekezdésével összhangban.Az elfogadható hibakockázat szintje a kontrolltevékenységek költség-haszon elemzésén alapul. A tagállamok és az 55. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett szervezetek és személyek kérésre tájékoztatják a Bizottságot a kontrolltevékenységek általuk viselt költségeiről, valamint az uniós költségvetésből finanszírozott tevékenységek számáról és méretéről.Az elfogadható hibakockázat szintjét szorosan nyomon kell követni, és a kontrollkörnyezet jelentős változása esetén felül kell vizsgálni.8. FEJEZETAZ ÁTLÁTHATÓSÁG ELVE30. cikkA beszámolók, a költségvetés és a jelentések közzététele1. A költségvetés megállapítása és végrehajtása, valamint a beszámolók benyújtása az átláthatóság elvének megfelelően történik.2. A költségvetést és a költségvetés-módosításokat végleges formájukban az Európai Parlament elnöke hirdeti ki az Európai Unió Hivatalos Lapjában .A költségvetést a véglegesen elfogadottá nyilvánításának időpontját követő három hónapon belül kell kihirdetni.Az összevont éves beszámolót, valamint az egyes intézmények által elkészített, a költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentéseket az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.31. cikkAz uniós források címzettjeinek és egyéb információknak a közzététele1. Az Unió által harmadik fél számára szerződéssel vállalt hitelnyújtási és hitelfelvételi műveletekre vonatkozó információk a költségvetés mellékletében szerepelnek.2. A Bizottság megfelelő módon rendelkezésre bocsátja a költségvetésből származó pénzeszközök címzettjeire vonatkozóan általa birtokolt információkat, amennyiben a költségvetés végrehajtása centralizált alapon közvetlenül a Bizottság osztályai által vagy az 53. cikk második bekezdésének megfelelően az Unió küldöttségei által történik, más igazgatási módok esetében pedig a finanszírozás címzettjeire vonatkozó azon információkat, amelyeket a költségvetés végrehajtásának feladataival megbízott jogalanyoktól kapott.3. Ezen információk rendelkezésre bocsátása a bizalmas kezelésre és különös tekintettel a személyes adatok védelmére vonatkozó, a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben[17] és a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben[18] meghatározott követelmények, valamint a biztonságra vonatkozó követelmények kellő figyelembevételével történik, az 53. cikkben említett egyes igazgatási módok sajátosságait és adott esetben a megfelelő ágazatspecifikus szabályokat figyelembe véve.III. CÍMA KÖLTSÉGVETÉS MEGÁLLAPÍTÁSA ÉS SZERKEZETE1. FEJEZET A KÖLTSÉGVETÉS MEGÁLLAPÍTÁSA32. cikkTervezett bevételek és kiadásokAz Európai Parlament, az Európai Tanács és a Tanács, az Európai Unió Bírósága, a Számvevőszék, a Gazdasági és Szociális Bizottság, a Régiók Bizottsága, az ombudsman, az európai adatvédelmi biztos és az EKSZ előirányzatot készítenek tervezett bevételeikről és kiadásaikról, és ezt minden év július 1-jéig megküldik a Bizottságnak.Az EKSZ előirányzatot készít tervezett bevételeiről és kiadásairól, amelyet minden év július 1-jéig megküld a Bizottságnak. A főképviselő konzultál a fejlesztési politikáért felelős biztossal, a szomszédsági politikáért felelős biztossal, valamint a nemzetközi együttműködésért, humanitárius segítségnyújtásért és válságkezelésért felelős biztossal a hatáskörükbe tartozó ügyekről.Az intézmények az előirányzatokat tájékoztató jelleggel a költségvetési hatóságnak is megküldik, legkésőbb minden év július 1-jéig. A Bizottság kidolgozza saját előirányzatait, amelyet ugyanazon időpontig szintén megküld a költségvetési hatóságnak.Saját előirányzatainak elkészítéséhez a Bizottság a 33. cikkben említett információkat használja fel.33. cikkA 200. cikkben említett szervek tervezett költségvetéseA 200. cikkben említett minden szerv, összhangban az őt létrehozó jogi aktussal, minden év március 31-ig elküldi a Bizottságnak és a költségvetési hatóságnak a bevételeire és kiadásaira vonatkozó tervezett összegeket, beleértve létszámtervét és munkaprogram-tervezetét.34. cikkKöltségvetési tervezet1. A Bizottságnak a költségvetési tervezetet tartalmazó javaslatát legkésőbb a költségvetés végrehajtását megelőző év szeptember 1-jéig az Európai Parlament és a Tanács elé kell terjesztenie.A költségvetési tervezet tartalmazza az Unió kiadásainak és bevételeinek általános összefoglaló kimutatását, és összevonja a 32. cikkben említett tervezett összegeket.A költségvetési tervezet szerkezete és tartalma a 41–46. cikkben foglaltakat követi.A költségvetési tervezet minden szakaszát az érintett intézmény által összeállított bevezetés előzi meg.A költségvetési tervezet általános bevezetését a Bizottság állítja össze. Az általános bevezetés a címek szerint csoportosított főbb pénzügyi adatokat bemutató táblázatokat és az előirányzatok egyik pénzügyi évről a következőre történő változásait indokoló szövegrészeket tartalmaz a többéves pénzügyi keret kiadási kategóriái szerinti bontásban.2. Indokolt esetben a Bizottság a következő évekre szóló pénzügyi programozást csatol a költségvetési tervezethez.A pénzügyi programozást a költségvetés elfogadását követően naprakésszé kell tenni, belefoglalva a költségvetési eljárás eredményeit és bármely egyéb releváns döntést.3. A Bizottság a költségvetési tervezethez csatol továbbá minden, költségvetési kérelmének támogatása céljából általa hasznosnak tartott munkadokumentumot.4. Az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének a megállapításáról szóló, 2010. július 26-i 2010/427/EU határozat[19] 8. cikkének (5) bekezdésével összhangban és az Unió külső fellépéseire szánt költségvetés átláthatóságának biztosítása érdekében a Bizottság a költségvetési tervezetével együtt egy olyan munkadokumentumot is továbbít a költségvetési hatóságnak, amely összesített formában tartalmazza:a) az Unió külső fellépéseivel kapcsolatos, az Unió költségvetéséből finanszírozott valamennyi igazgatási és operatív kiadást, beleértve a közös kül- és biztonságpolitikával és a közös biztonság- és védelempolitikával kapcsolatos feladatokat is;b) az EKSZ előző évi összes igazgatási kiadását a küldöttségek kiadásai és az EKSZ központi igazgatásának kiadásai szerinti bontásban; valamint az operatív kiadások kimutatását földrajzi területek (régiók, országok), témák, uniós küldöttségek és missziók szerinti bontásban.A munkadokumentum emellett:a) minden besorolási osztály minden fokozata esetében részletezi az Unió egyes küldöttségeiben és az EKSZ központi igazgatásában található álláshelyek számát, valamint az állandó és ideiglenes álláshelyek számát, beleértve a költségvetési előirányzatok keretei között engedélyezett szerződéses és helyi alkalmazottakat is;b) a besorolási fokozatok és osztályok szerint kimutatja az álláshelyek számának bármilyen, az előző évhez viszonyított növekedését vagy csökkenését az EKSZ központi igazgatásában és az Unió küldöttségeinek összességében;c) kimutatja a pénzügyi évre engedélyezett álláshelyek száma mellett az előző évre engedélyezett álláshelyek számát is, valamint a tagállamokból, a Tanácstól és a Bizottságtól kirendelt diplomaták által betöltött álláshelyek számát;d) a költségvetési tervezet bemutatásakor részletesen ismerteti az Unió küldöttségeiben dolgozó személyi állomány számát földrajzi területenkénti, országonkénti és misszió szerinti bontásban, megkülönböztetve a létszámtervben szereplő álláshelyeket, a szerződéses alkalmazottakat, a helyi alkalmazottakat és a kirendelt nemzeti szakértőket, valamint a költségvetési tervezetben e más típusú személyzet számára kért előirányzatokat az ezen előirányzatok keretén belül alkalmazható teljesidő-egyenértékes személyzetre vonatkozó megfelelő becslésekkel.35. cikkA költségvetési tervezethez benyújtott módosító indítványAz EUMSZ 314. cikkében említett egyeztetőbizottság összehívásáig a Bizottság saját kezdeményezésére vagy más intézmény kérésére – minden fél esetében annak saját szakasza tekintetében – olyan új információk alapján, amelyek a tervezet elkészítésekor még nem álltak rendelkezésre, a mezőgazdasági kiadási előirányzatok aktualizálására irányuló módosító indítványt is ideértve módosító indítványokat nyújthat be egyidejűleg az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a költségvetési tervezethez.36. cikkAz egyeztetőbizottság által elért eredmény jóváhagyásaAmennyiben az egyeztetőbizottság megállapodott a közös szövegről, az Európai Parlament és a Tanács igyekszik az egyeztetőbizottság által elért eredményt az EUMSZ 314. cikke (6) bekezdésének megfelelően, saját belső eljárási szabályzataival összhangban a lehető leghamarabb jóváhagyni.37. cikkA költségvetés elfogadása1. Az Európai Parlament elnöke az EUMSZ 314. cikkének (9) bekezdésében és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban: Euratom-Szerződés) 177. cikkének (7) bekezdésében előírt eljárással összhangban a költségvetést véglegesen elfogadottnak nyilvánítja.2. Miután a költségvetést véglegesen elfogadottnak nyilvánították, minden tagállam a következő pénzügyi év január 1-jétől vagy a költségvetés véglegesen elfogadottnak nyilvánítása időpontjától – ha az január 1-je után történt – köteles az Unió saját forrásainak rendszeréről szóló határozatot végrehajtó tanácsi rendeletben meghatározott esedékes befizetéseket teljesíteni az Unió felé.38. cikkKöltségvetés-módosítási tervezetek1. Ha elkerülhetetlen, kivételes vagy előre nem látható körülmények merülnek fel, a Bizottság költségvetés-módosítási tervezeteket terjeszthet elő.A Bizottságtól eltérő intézményeknek az előző bekezdésben említettekkel megegyező körülmények esetén a költségvetés módosítása iránti kérelmeit a Bizottsághoz kell megküldeni.A költségvetés-módosítási tervezet benyújtása előtt a Bizottság és a többi intézmény – figyelembe véve az előirányzatok várhatóan nem teljes mértékű végrehajtását is – megvizsgálja a vonatkozó előirányzatok újraelosztásának lehetőségét.2. A Bizottság – kivételes körülményektől eltekintve – minden költségvetés-módosítási tervezetet legkésőbb minden év szeptember 1-jéig egyidejűleg nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Más intézmények költségvetés-módosítás iránti kérelmeihez csatolhatja a véleményét.3. Az Európai Parlament és a Tanács a tervezeteket sürgősségüknek megfelelően tárgyalja.39. cikkA tervezett összegek és a költségvetési tervezetek korai továbbításaA Bizottság és a költségvetési hatóság megegyezhet abban, hogy előrehoz bizonyos, az előirányzatok továbbítására, valamint a költségvetési tervezet elfogadására és továbbítására vonatkozó időpontokat. E megállapodás azonban nem vezethet az e szövegek mérlegelésére az EUMSZ 314. cikke és az Euratom-Szerződés 177. cikke szerint fenntartott időszakok lerövidítéséhez vagy meghosszabbításához.2. FEJEZETA KÖLTSÉGVETÉS SZERKEZETE ÉS TARTALMA40. cikkA költségvetés szerkezeteA költségvetés a következőkből áll:a) általános bevételi és kiadási kimutatás;b) az egyes intézmények bevételi és kiadási kimutatásaira tagolódó különálló szakaszok.Az Európai Tanács és a Tanács a költségvetés ugyanazon szakaszában szerepel.41. cikkA költségvetés osztályozása1. A költségvetési hatóság a Bizottság bevételeit és a többi intézmény bevételeit és kiadásait címek, alcímek, jogcímcsoportok és jogcímek alá sorolja be típusuk vagy felhasználásuk szerint.2. A bizottsági szakasz kiadási kimutatása a költségvetési hatóság által jóváhagyott nómenklatúra alapján készül, és rendeltetés szerinti osztályozást tartalmaz.Egy cím egy szakpolitikai területnek, egy alcím pedig rendszerint egy tevékenységnek felel meg.Minden cím tartalmazhat operatív előirányzatokat és igazgatási előirányzatokat.Az egy címhez tartozó igazgatási előirányzatokat egyetlen alcímben kell csoportosítani.42. cikkA negatív bevételek tilalmaA költségvetés nem tartalmazhat negatív bevételeket.Az Unió saját forrásainak rendszeréről szóló tanácsi határozat szerint befizetett saját források nettó összegek, és azokat a költségvetésben az összefoglaló bevételi kimutatásban ilyenként kell feltüntetni.43. cikkElőzetes előirányzatok1. A költségvetés minden szakasza tartalmazhat egy „előzetes előirányzatok” címet. Az előirányzatokat e címen a következő két körülmény esetén kell megjeleníteni:a) amikor a költségvetés összeállításakor nincs jogalapot megteremtő jogi aktus az érintett tevékenységre;b) ha komolyan megkérdőjelezhető az előirányzatok megfelelősége vagy az érintett költségvetési tételekben szereplő előirányzatok a hatékony és eredményes pénzgazdálkodással megegyező feltételek szerinti végrehajtásának lehetősége.Azokban az esetekben, amelyekben az alap-jogiaktust az EUMSZ 294. cikkének megfelelően kell elfogadni, az e cím alatt szereplő előirányzatokat csak a 23. cikk (1) bekezdésének d) pontjában megállapított eljárással összhangban elvégzett átcsoportosításokat követően lehet felhasználni; minden egyéb esetekben az előirányzatok a 24. cikkben megállapított eljárással összhangban elvégzett átcsoportosítást követően használhatók fel.2. Komoly végrehajtási nehézségek esetén a Bizottság javasolhatja a pénzügyi év folyamán, hogy az előirányzatokat az „előzetes előirányzatok” cím alá csoportosítsák át. A költségvetési hatóság ezen átcsoportosításokról a 24. cikkben előírtak szerint hoz határozatot.44. cikkNegatív tartalékA költségvetés bizottsági szakasza legfeljebb 200 millió EUR értékben tartalmazhat „negatív tartalékot”. E tartalék, amelyet külön címben kell megjeleníteni, mind kötelezettségvállalási előirányzatokat, mind kifizetési előirányzatokat tartalmazhat.E tartalékot a pénzügyi év vége előtt kell igénybe venni átcsoportosítás útján, a 21. és 23. cikkben megállapított eljárással összhangban.45. cikkSürgősségisegély-tartalék1. A költségvetés bizottsági szakaszának a harmadik országok számára sürgősségisegély-tartalékot kell tartalmaznia.2. Az (1) bekezdésben említett tartalékot a pénzügyi év vége előtt kell igénybe venni átcsoportosítás útján, a 24. és 25. cikkben megállapított eljárással összhangban.46. cikkA költségvetés tartalma1. A költségvetés a következőket foglalja magában:a) az általános bevételi és kiadási kimutatásban:i. az Unió adott pénzügyi évre vonatkozó tervezett bevételei;ii. a becsült bevételek az előző pénzügyi évre és az n –2. évi bevételek;iii. az adott pénzügyi évre vonatkozó kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok;iv. az előző pénzügyi évre vonatkozó kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok;v. az n –2. évben kötelezettséggel vállalt kiadások és a kifizetett kiadások;vi. megfelelő megjegyzések minden alfejezet tekintetében, a 41. cikk (1) bekezdésében meghatározottak szerint;b) a költségvetés minden egyes szakaszában a bevételeket és a kiadásokat az a) ponttal azonos struktúrában kell kimutatni;c) a személyi állomány tekintetében:i. létszámterv a költségvetés minden szakaszára vonatkozóan, amely besorolási fokozatonként megállapítja az álláshelyek számát besorolási osztályok és szolgálatok szerinti bontásban, valamint megállapítja a költségvetési előirányzatok keretein belül engedélyezett állandó és ideiglenes álláshelyek számát;ii. létszámterv a kutatási és technológiafejlesztési előirányzatok közvetlen fellépésekre elkülönített összegeiből fizetett személyi állományra vonatkozóan, és létszámterv az ugyanezen előirányzatok közvetett fellépésekre elkülönített összegeiből fizetett személyi állományra vonatkozóan; a létszámterveket besorolási fokozatonként és osztályonként kell felosztani, és azoknak különbséget kell tenniük a költségvetési előirányzatokon belül engedélyezett állandó és ideiglenes álláshelyek között;iii. a tudományos és műszaki személyzet tekintetében a felosztás besorolásifokozat-csoportokon alapulhat, az egyes költségvetésekben megállapított feltételekkel összhangban; a létszámtervnek meg kell határoznia a személyzeti szabályzatban meghatározott rendelkezések szerint különleges előnyöket élvező, magasan képzett műszaki vagy tudományos személyzet létszámát;iv. létszámterv, amely az álláshelyek számát besorolási fokozat és osztály alapján állapítja meg minden olyan, a 200. cikkben említett szervre vonatkozóan, amely a költségvetést terhelő támogatást kap. A létszámtervek a pénzügyi évre jóváhagyott álláshelyek száma mellett feltüntetik az előző évre jóváhagyott számot is.d) a hitelnyújtási és hitelfelvételi műveletek tekintetében:i. a bevételek általános kimutatásában azon költségvetési tételek, amelyek az érintett műveletekre vonatkoznak, és azon kedvezményezettektől kapott visszafizetéseket kívánják feltüntetni, akik kezdetben nem teljesítettek, ami a teljesítési biztosíték igénybevételéhez vezetett. E tételeket „pro memoria” bejegyzéssel és megfelelő megjegyzésekkel kell ellátni;ii. a bizottsági szakaszban:– az Uniónak a szóban forgó műveletek tekintetében nyújtott teljesítési biztosítékait tartalmazó költségvetési tételek. E tételeket „pro memoria” bejegyzéssel kell ellátni mindaddig, amíg nem merül fel a tényleges költség, amelyet végleges forrásokkal kell fedezni,– az alap-jogiaktusra és a tervezett műveletek volumenére, az időtartamra és az Unió által e műveletek tekintetében nyújtott pénzügyi garanciára vonatkozó megjegyzések;iii. a bizottsági szakaszhoz mellékelt dokumentumban, tájékoztató jelleggel:– a folyamatban lévő tőkeműveletek és adósságkezelés,– az adott pénzügyi évre vonatkozó tőkeműveletek és adósságkezelés;e) a KKBP kiadásainak teljes összegét egyetlen, KKBP elnevezésű, külön költségvetési jogcímcsoportokat tartalmazó költségvetési alcímben kell szerepeltetni. E jogcímcsoportok a KKBP kiadásait fedezik, és legalább az egyes nagyobb missziókra vonatkozóan külön költségvetési sorokat tartalmaznak.2. Az (1) bekezdésben említett dokumentumokon túl a költségvetési hatóság más vonatkozó dokumentumokat is csatolhat a költségvetéshez.47. cikkA személyzeti létszámtervre vonatkozó szabályok1. A 46. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett létszámterv minden intézményre vagy szervre vonatkozóan abszolút határt szab; a megállapított határon túl további kinevezés nem történhet.Az AD 16, AD 15 és AD 14 besorolási fokozat kivételével azonban, minden intézmény vagy szerv a jóváhagyott álláshelyek 10 %-ának erejéig módosíthatja a létszámterveket, figyelembe véve az alábbi két feltételt:a) a módosítások a teljes pénzügyi évre vonatkozó személyzeti előirányzatok mértékét nem befolyásolják;b) az egyes létszámtervek által jóváhagyott álláshelyek teljes számára vonatkozó határ túllépésére nem kerül sor.A második albekezdésben említett módosítások végrehajtása előtt három héttel az intézmények tájékoztatják szándékaikról a költségvetési hatóságot. A költségvetési hatóságok bármelyike által ezen időszakon belül felvetett, kellően megalapozott okok esetén az intézmények tartózkodnak a módosítások végrehajtásától, és a rendes eljárást kell alkalmazni.2. Az (1) bekezdés első albekezdésétől eltérve, a kinevező hatóság által a személyzeti szabályzattal összhangban engedélyezett részmunkaidős foglalkozás hatásait más kinevezésekkel ellensúlyozni lehet.3. FEJEZETKÖLTSÉGVETÉSI FEGYELEM48. cikkA költségvetés és a többéves pénzügyi keret összhangjaA költségvetésnek összhangban kell lennie a többéves pénzügyi kerettel.49. cikkAz uniós jogi aktusok összhangja a költségvetéssel és a többéves pénzügyi kerettelAmennyiben egy uniós jogi aktus végrehajtása során túllépnék a költségvetésben rendelkezésre álló előirányzatokat vagy a többéves pénzügyi keretben rendelkezésre álló előirányzatokat, az ilyen jogi aktust pénzügyi értelemben csak a költségvetés módosítását és – amennyiben szükséges – a pénzügyi keret megfelelő felülvizsgálatát követően lehet végrehajtani.IV. CÍMA KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA1. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK50. cikkA költségvetés végrehajtása a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elve szerint1. A Bizottság a költségvetés bevételeit és kiadásait e rendelettel összhangban, saját felelősségére és az engedélyezett előirányzatok határain belül hajtja végre.2. A tagállamok együttműködnek a Bizottsággal, hogy az előirányzatokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban használják fel.51. cikkAlap-jogiaktus és kivételek1. A költségvetésben szereplő előirányzatok bármely uniós fellépésre akkor használhatók fel, ha azt alap-jogiaktus elfogadása előzi meg.Az alap-jogiaktus olyan jogi aktus, amely jogalapot biztosít az intézkedésekhez és a költségvetésbe beállított megfelelő kiadások végrehajtásához.2. Az EUMSZ és az Euratom-Szerződés alkalmazásában az alap-jogiaktus a jogalkotó hatóság által elfogadott jogi aktus, amely formáját tekintve az EUMSZ 288. cikke értelmében vett rendelet, irányelv vagy határozat lehet.3. Az Európai Unióról szóló szerződés V. címének alkalmazásában az alap-jogiaktus formáját tekintve az Európai Unióról szóló szerződés 26. cikkének (2) bekezdésében, 28. cikkének (1) bekezdésében, 29. cikkében, 31. cikkének (2) bekezdésében, 33. cikkében, valamint 37. cikkében meghatározott formák valamelyike lehet.4. E cikk értelmében az ajánlások és vélemények, valamint az állásfoglalások, következtetések, nyilatkozatok és egyéb, jogi hatás nélküli aktusok nem minősülnek alap-jogiaktusnak.5. Az (1), (2) és (3) bekezdéstől eltérve, az alábbiak alap-jogiaktus nélkül is végrehajthatók, amennyiben az ezekkel finanszírozandó intézkedések az Unió hatáskörébe tartoznak:a) kísérleti jellegű, valamely intézkedés végrehajthatóságát és hasznosságát vizsgáló kísérleti projektek előirányzatai. A vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzatok nem több, mint két egymást követő költségvetési évben szerepeltethetők a költségvetésben;b) az EUMSZ és az Euratom-Szerződés alkalmazása terén a jövőben elfogadandó intézkedésekre vonatkozó javaslatok előkészítését célzó előkészítő intézkedések előirányzatai. Az előkészítő intézkedéseknek következetes megközelítést kell követniük, és különböző formákat ölthetnek. A vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzatok legfeljebb három egymást követő költségvetési évben szerepeltethetők a költségvetésben. A jogalkotási eljárást a harmadik pénzügyi év vége előtt le kell zárni. A jogalkotási eljárás során a kötelezettségvállalási előirányzatoknak meg kell felelniük az előkészítő intézkedések – tervezett tevékenységekkel, követendő célokkal és kedvezményezett személyekkel kapcsolatos – sajátosságainak. Következésképpen az előkészítő intézkedésekre elkülönített összeg nem felelhet meg a végső intézkedés finanszírozására elkülönített összegnek.A költségvetési tervezet előterjesztésekor a Bizottság jelentést nyújt be a költségvetési hatóságnak az a) pontban és e pont első bekezdésében említett intézkedésekről, amely jelentés tartalmazza az eredmények értékelését és a tervezett követő intézkedéseket is;c) az Európai Unióról szóló szerződés V. címének terén hozott előkészítő intézkedések előirányzatai. Ezen intézkedéseket rövid időre kell korlátozni, céljuk pedig a KKBP célkitűzéseinek megvalósítására irányuló uniós intézkedések, valamint a szükséges jogi eszközök elfogadása feltételeinek megteremtése.Az uniós válságkezelési műveletek alkalmazásában az előkészítő intézkedések célja többek között az operatív követelmények értékelése, az első erőforrások gyors rendelkezésre bocsátásának biztosítása vagy a műveletek megkezdéséhez szükséges helyi feltételek megteremtése.Az előkészítő intézkedéseket – az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára – a Tanács fogadja el.Az előkészítő intézkedések gyors végrehajtása érdekében a főképviselő a lehető leghamarabb tájékoztatja a Bizottságot a Tanács előkészítő intézkedés meghozatalára irányuló szándékáról, valamint különösen az ehhez szükséges források becsült mértékéről. A Bizottság – e rendelet rendelkezéseinek megfelelően – meghoz minden szükséges intézkedést a források gyors rendelkezésre bocsátásának biztosítása érdekében;d) a Bizottság által – az EUMSZ és az Euratom-Szerződés értelmében rá ruházott, a b) pontban említett jogalkotási kezdeményezési jogtól eltérő intézményi jogköre, valamint az e Szerződések által közvetlenül rá ruházott, és a 199. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló rendeletben felsorolt speciális jogkörök alapján – végrehajtott egyszeri, vagy akár határozatlan időtartamú intézkedések előirányzatai;e) az egyes intézmények működtetésére vonatkozó előirányzatok, azok igazgatási autonómiája alapján.52. cikkA költségvetés végrehajtása más intézmények általA Bizottság átruházza a többi intézményre a költségvetés rájuk vonatkozó szakaszának végrehajtásához szükséges hatásköröket.A Bizottsággal részletes intézkedésekről lehet megállapodni annak érdekében, hogy elősegítsék az uniós küldöttségek igazgatási előirányzatainak végrehajtását. Ezen intézkedések nem tartalmazhatnak eltéréseket e rendelet és a 199. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló rendelet rendelkezéseitől.53. cikkA költségvetés végrehajtási hatáskörének átruházásaA Bizottság és a többi intézmények mindegyike, saját szervezeti egységein belül átruházhatja a költségvetés végrehajtási hatásköreit az e rendelettel és belső szabályaik által megállapított feltételekkel összhangban és a felhatalmazó jogi aktusban megállapított határokon belül. A felhatalmazottak csak a kifejezetten rájuk ruházott hatáskörön belül járhatnak el.A Bizottság a saját szakaszának operatív előirányzatait érintő költségvetési végrehajtási hatásköreit átruházhatja az uniós küldöttségek vezetőire. Erről ezzel egyidejűleg tájékoztatja a főképviselőt. Amennyiben az uniós küldöttségvezetők a Bizottság átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőjeként járnak el, a költségvetés végrehajtására vonatkozó bizottsági szabályokat alkalmazzák, valamint ugyanazok a feladatok, kötelezettségek és elszámoltathatóság vonatkozik rájuk, mint a Bizottság összes többi, átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőjére.A Bizottság ezt a felhatalmazást saját szabályai szerint visszavonhatja.A második bekezdés alkalmazásában a főképviselő meghozza az Unió küldöttségei és a Bizottság szervezeti egységei közötti együttműködéséhez szükséges intézkedéseket.54. cikkÖsszeférhetetlenség1. A költségvetés végrehajtásában, igazgatásában, ellenőrzésében vagy kontrolljában érintett valamennyi pénzügyi szereplő és egyéb személy számára tilos bármely olyan fellépés, amelynek révén saját érdekei ütköznek az Unió érdekeivel. Amennyiben ilyen helyzet állna elő, az érintett személynek tartózkodnia kell az ilyen fellépéstől, és az üggyel az illetékes hatósághoz kell fordulnia.2. Összeférhetetlenség áll fenn, ha az (1) bekezdésben hivatkozott pénzügyi szereplő vagy egyéb személy funkcióinak pártatlan és tárgyilagos gyakorlása családi, érzelmi okok, politikai vagy nemzeti hovatartozással kapcsolatos, illetve gazdasági érdek vagy bármely más, a kedvezményezettel közös érdek miatt veszélyeztetve van.2. FEJEZETVÉGREHAJTÁSI MÓDOK55. cikkA költségvetés végrehajtásának módjai1. A Bizottság a költségvetést az alábbi módokon hajtja végre:a) szervezeti egységein, az 53. cikk második bekezdésének megfelelően az Unió küldöttségein, vagy az 59. cikkben említett végrehajtó ügynökségeken keresztül;b) közvetett módon, a tagállamokkal megosztott igazgatással, vagy a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatoknak a következőkre történő átruházásával:i. harmadik országok vagy az általuk kijelölt szervek;ii. nemzetközi szervezetek és ügynökségeik;iii. a VIII. cím értelmében vett pénzügyi eszközök végrehajtásával megbízott pénzügyi intézmények;iv. az Európai Beruházási Bank és az Európai Beruházási Alap vagy a bank bármely egyéb leányvállalata;v. a 200. és 201. cikkben említett szervek;vi. közjogi szervek vagy magánjog alapján működő, közfeladatot ellátó szervek, amennyiben utóbbiak megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtanak;vii. valamely tagállam magánjoga alapján működő, köz- és magánszféra közötti partnerség végrehajtásával megbízott, megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtó szerv;viii. az Európai Unióról szóló szerződés V. címének értelmében konkrét fellépések végrehajtásával megbízott, és a vonatkozó alap-jogiaktusban e rendelet 51. cikke értelmében meghatározott személyek.2. Az (1) bekezdés b) pontjában felsorolt tagállamok, szervezetek és személyek nem minősülnek felhatalmazás alapján engedélyezésre jogosult tisztviselőnek.3. A Bizottság nem ruházhatja át harmadik felekre a Szerződések szerint őt megillető végrehajtási hatásköröket, amennyiben azok nagymértékű, politikai döntéssel járó mérlegelést igényelnek.56. cikkTagállamokkal megosztott igazgatás1. A tagállamok tiszteletben tartják a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, az átláthatóság és a megkülönböztetésmentesség elveit, és az uniós alapok igazgatása során biztosítják az uniós fellépés láthatóságát. Ennek érdekében a tagállamok teljesítik ellenőrzési és számviteli kötelezettségeiket, és vállalják az ebből fakadó, e rendeletben meghatározott felelősséget. Kiegészítő rendelkezések ágazatspecifikus szabályokban állapíthatók meg.2. A tagállamok a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatok elvégzése során megelőzik, felderítik és kijavítják a szabálytalanságokat és csalásokat. Ennek érdekében szükség szerint helyszíni vizsgálatokat is magukban foglaló előzetes és utólagos ellenőrzéseket végeznek, biztosítandó a költségvetésből finanszírozott fellépések eredményes elvégzését és helyes végrehajtását, a jogosulatlanul kifizetett összegek visszafizettetését és az esetlegesen szükséges jogi eljárások megindítását.A tagállamok az ágazatspecifikus szabályoknak és a nemzeti jogszabályoknak megfelelő, hatékony, visszatartó erejű és arányos szankciókkal sújtják a címzetteket.3. Az ágazatspecifikus szabályokkal összhangban a tagállamok egy vagy több állami szervet akkreditálnak, amelyek kizárólagos felelősséget vállalnak az akkreditáció körébe tartozó alapok megfelelő igazgatásáért és ellenőrzéséért. Ez nem érinti annak lehetőségét, hogy ezek a szervek az uniós alapok igazgatásától független feladatokat is ellássanak, vagy hogy egyes feladataik ellátásával más szerveket bízzanak meg.Az akkreditációt tagállami hatóság végzi azokkal az ágazatspecifikus szabályokkal összhangban, amelyek biztosítják, hogy az akkreditált szerv képes az alapok megfelelő igazgatására. Az ágazatspecifikus szabályok meghatározhatják a Bizottság akkreditációs folyamatban játszott szerepét is.Az akkreditáló hatóság felelős a szerv felügyeletéért és minden olyan szükséges intézkedés meghozataláért, amelynek célja a szerv működésében jelentkező hiányosságok megszüntetése, ideértve az akkreditáció felfüggesztését vagy visszavonását is.4. Az e cikk (3) bekezdése értelmében akkreditált szervek:a) eredményes és hatékony belső kontrollrendszert hoznak létre, és biztosítják annak működését;b) pontos, teljes körű és megbízható információkat időben biztosító éves számviteli rendszert alkalmaznak;c) az akkreditált szervtől funkcionálisan független ellenőrző szolgálat által, nemzetközileg elfogadott könyvvizsgálati standardok szerint elvégzett független külső ellenőrzésnek vetik alá magukat;d) a 31. cikk (2) bekezdésének megfelelően biztosítják az uniós alapok címzettjeinek éves utólagos közzétételét;f) biztosítják a személyes adatoknak a 95/46/EK irányelvben meghatározott elveket kielégítő védelmét.5. Az e cikk (3) bekezdése értelmében akkreditált szervek a következő pénzügyi év február 1-jéig benyújtják a Bizottságnak a következőket:a) a rájuk bízott feladatok teljesítése során felmerült kiadások tekintetében készített elszámolások;b) minden elvégzett, rendelkezésre álló ellenőrzés és kontroll eredményének összefoglalója, a rendszeres vagy visszatérő hiányosságok elemzésével és a foganatosított vagy tervezett korrekciós intézkedésekkel együtt;c) igazgatási megbízhatósági nyilatkozat, amely igazolja az elszámolások hiánytalanságát, pontosságát és hitelességét, a belső kontrollrendszerek megfelelő működését, valamint a mögöttes tranzakciók jog- és szabályszerűségét és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének tiszteletben tartását;d) független ellenőrző szerv véleménye az e bekezdés c) pontjában meghatározott igazgatási megbízhatósági nyilatkozatról, annak minden elemét beleértve.Ha egy tagállam szakpolitikai területenként egynél több szervet akkreditált, a következő pénzügyi év február 15-ig összefoglaló jelentést nyújt be a Bizottságnak, amelyben a vonatkozó szakpolitikai terület tekintetében nemzeti szintű áttekintést ad valamennyi igazgatási megbízhatósági nyilatkozatról és a független ellenőrző szervek azokra vonatkozó véleményeiről.6. A Bizottság:a) rendelkezik az akkreditált szervek számláinak végső elszámolását idejében biztosító olyan eljárásokról, amelyek szavatolják, hogy az elszámolások hiánytalanok, pontosak és a valóságnak megfelelőek legyenek, és lehetővé teszik a szabálytalanságok időben történő korrekcióját;b) kizárja az Unió által finanszírozott kiadások közül az uniós jog megsértésével teljesített kifizetéseket.Azokat a feltételeket, amelyek mellett a tagállamok számára eszközölt kifizetéseket a Bizottság felfüggesztheti, vagy a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő megszakíthatja, ágazatspecifikus szabályok határozzák meg.57. cikkKözvetett igazgatás a tagállamokon kívüli szervezetekkel és személyekkel1. Az 55. cikk (1) bekezdésének b) pontja értelmében a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatokkal megbízott szervezetek és személyek tiszteletben tartják a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, az átláthatóság és a megkülönböztetésmentesség elvét, és az uniós alapok igazgatása során biztosítják az uniós fellépés láthatóságát. Az uniós alapok igazgatása során biztosítják az Unió pénzügyi érdekei védelmének az e rendelet alapján megkövetelt szinttel egyenértékű szintjét, megfelelően szem előtt tartva a következőket:a) a rájuk bízott feladatok természetét és az érintett pénzösszegeket;b) a vonatkozó pénzügyi kockázatokat;c) a megbízhatóságnak rendszereikből, szabályaikból és eljárásaikból, valamint a rájuk ruházott feladatok végrehajtásának felügyelete és támogatása érdekében hozott európai bizottsági intézkedésekből fakadó szintjét.2. Ennek érdekében az (1) bekezdésben említett szervezetek és személyek:a) eredményes és hatékony belső kontrollrendszert hoznak létre, és biztosítják annak működését;b) pontos, teljes körű és megbízható információkat időben biztosító éves számviteli rendszert alkalmaznak;c) a szóban forgó szervezettől vagy személytől funkcionálisan független ellenőrző szolgálat által, nemzetközileg elfogadott könyvvizsgálati standardok szerint elvégzett, független külső ellenőrzésnek vetik alá magukat;d) megfelelő szabályokat és eljárásokat alkalmaznak a támogatásokon, közbeszerzéseken és pénzügyi eszközökön keresztül uniós alapokból biztosított finanszírozás nyújtása során;e) a 31. cikk (2) bekezdésének megfelelően biztosítják az uniós alapok címzettjeinek éves utólagos közzétételét;f) biztosítják a személyes adatok ésszerű védelmét.Az 55. cikk (1) bekezdése b) pontjának viii. alpontjában említett személyek fokozatosan is teljesíthetik ezeket a követelményeket. Pénzügyi szabályaikat a Bizottság előzetes hozzájárulásával fogadják el.3. Az (1) bekezdésben említett szervezetek és személyek a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatok elvégzése során megelőzik, felderítik és kijavítják a szabálytalanságokat és csalásokat. Ennek érdekében szükség szerint helyszíni vizsgálatokat is magukban foglaló előzetes és utólagos ellenőrzéseket végeznek, biztosítandó a költségvetésből finanszírozott fellépések eredményes elvégzését és helyes végrehajtását, a jogosulatlanul kifizetett összegek visszafizettetését és az esetlegesen szükséges jogi eljárások megindítását.4. A Bizottság felfüggesztheti az (1) bekezdésben említett szervezetek vagy személyek számára teljesítendő kifizetéseket, különösen akkor, ha olyan rendszerszintű hibákra derül fény, amelyek megkérdőjelezik az érintett szervezet vagy személy belső kontrollrendszereinek megbízhatóságát vagy a mögöttes tranzakciók jogszerűségét és szabályosságát.A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő további ellenőrzések elvégzése céljából egészben vagy részben megszakíthatja az e szervezetek vagy személyek számára történő kifizetéseket, ha a belső kontrollrendszer működésének jelentős hiányosságát vagy az érintett szervezet vagy személy által igazolt kiadás súlyos – és korrigálatlan – szabálytalansághoz való kapcsolódását jelző információ jut tudomására, feltéve, hogy a kifizetések megszakítása szükséges az Unió pénzügyi érdekei súlyos sérelmének elkerüléséhez.5. Az (1) bekezdésben említett szervezetek és személyek benyújtják a Bizottságnak a következőket:a) a rájuk bízott feladatok végrehajtásáról szóló jelentés;b) a rájuk bízott feladatok teljesítése során felmerült kiadások tekintetében készített elszámolások;c) minden elvégzett, rendelkezésre álló ellenőrzés és vizsgálat eredményének összefoglalója, a rendszeres vagy visszatérő hiányosságok elemzésével és a foganatosított vagy tervezett korrekciós intézkedésekkel együtt;d) igazgatási megbízhatósági nyilatkozat, amely igazolja az elszámolások hiánytalanságát, pontosságát és hitelességét, a belső kontrollrendszerek megfelelő működését, valamint a mögöttes tranzakciók jog- és szabályszerűségét és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének tiszteletben tartását;e) független ellenőrző szerv véleménye az e bekezdés d) pontjában meghatározott igazgatási megbízhatósági nyilatkozatról, annak minden elemét beleértve.Ezeket az elemeket az e) pontban említett ellenőri vélemény kivételével a következő pénzügyi év február 1-jéig kell benyújtani a Bizottságnak. Az ellenőri véleményt legkésőbb március 15-ig kell benyújtani.E kötelezettségek nem érintik a nemzetközi szervezetekkel és harmadik országokkal megkötött megállapodások rendelkezéseit. E rendelkezéseknek legalább arra kötelezniük kell ezeket a szervezeteket, hogy évente nyilatkozatot nyújtsanak be a Bizottság számára, amelyben kijelentik, hogy az érintett pénzügyi évben az Unió által biztosított hozzájárulásokat az e cikk (2) bekezdésében meghatározott követelmények és a szóban forgó nemzetközi szervezetekkel vagy harmadik országgal megkötött megállapodásban foglalt kötelezettségek szerint használták fel és számolták el.6. A Bizottság:a) biztosítja az átruházott feladatok végrehajtásának felügyeletét és értékelését;b) rendelkezik a megbízott szervezetek vagy személyek számláinak végső elszámolását idejében biztosító olyan eljárásokról, amelyek szavatolják, hogy az elszámolások hiánytalanok, pontosak és a valóságnak megfelelőek legyenek, és lehetővé teszik a szabálytalanságok időben történő korrekcióját;c) kizárja az Unió által finanszírozott kiadások közül az alkalmazandó szabályok megsértésével teljesített kifizetéseket.7. E cikk (5) és (6) bekezdése nem alkalmazandó azon szervezetek és személyek esetében, amelyek tekintetében a költségvetési hatóság külön mentesítési eljárás szerint jár el.58. cikkElőzetes kontroll és megállapodások közvetett igazgatás esetén1. Mielőtt a Bizottság a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos egyes feladatokat ruház át az 55. cikk (1) bekezdésének b) pontjában felsorolt szervezetekre vagy személyekre, bizonyosságot szerez arról, hogy teljesülnek az 57. cikk (2) bekezdésének a)–d) pontjában meghatározott követelmények.Az érintett szervezet vagy személy haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot a rá bízott uniós források igazgatásával kapcsolatos rendszereit, szabályait és eljárásait érintő bármely jelentős változásról. Ilyen változás esetén a Bizottság felülvizsgálja az érintett szervezettel vagy személlyel kötött megállapodásokat, hogy biztosítsa az 57. cikk (2) bekezdésének a)–d) pontjában meghatározott feltételek folyamatos teljesülését.2. Az 55. cikk (1) bekezdése b) pontjának ii., iii., vi. és vii. alpontja alá tartozó szervezetek kiválasztásakor a Bizottság megfelelően szem előtt tartja az átruházandó feladatok természetét és az érintett szervezetek tapasztalatát, valamint operatív és pénzügyi kapacitásait. A kiválasztást objektív okokra kell alapozni, és az nem eredményezhet összeférhetetlenséget.3. A közvetett igazgatás alapján megkötött megállapodásokban meg kell határozni az 57. cikk (2) bekezdésének a)–d) pontjában megállapított követelményeket. E megállapodásokban egyértelműen meg kell határozni az átruházott feladatokat, és az érintett szervezeteknek és személyeknek kötelezettséget kell vállalniuk arra, hogy betartják az 57. cikk (2) bekezdésének e)–f) pontjában meghatározott kötelezettségeket, és tartózkodnak bármely, összeférhetetlenséget eredményező cselekedettől.59. cikkVégrehajtó ügynökségek1. A végrehajtó ügynökségek az uniós jog szerinti, bizottsági határozat által létrehozott jogi személyek, amelyekre hatásköröket lehet átruházni, hogy a Bizottság nevében és felelőssége alatt az 58/2003/EK tanácsi rendelettel[20] összhangban egy uniós program vagy projekt egészét vagy egy részét végrehajtsák.2. A megfelelő operatív előirányzatok végrehajtását a hivatal igazgatója végzi közvetlen igazgatás alapján.60. cikkA hatáskörök átruházásának korlátai1. A Bizottság nem bízhatja a költségvetésből származó pénzeszközök felhasználására vonatkozó intézkedéseket, beleértve a kifizetést és beszedést, külső, a magánjog hatálya alá tartozó szervekre vagy testületekre, kivéve az 55. cikk (1) bekezdése b) pontjának vi. és vii. alpontjában említett eseteket vagy olyan egyedi eseteket, amelyekben az érintett kifizetéseket a Bizottság által meghatározott kedvezményezetteknek, a Bizottság által meghatározott feltételek és összegek szerint kell teljesíteni, és amelyekben e kifizetések nem képezik a kifizetéseket végrehajtó szervek vagy szervezetek mérlegelésének tárgyát.2. Azon feladatok, amelyek szerződéssel a közfeladatot teljesítőkön kívüli külső, a magánjog hatálya alá tartozó személyekre vagy szervekre bízhatók, műszaki szakértői feladatok és adminisztratív, előkészítői és kiegészítő feladatok lehetnek, amelyek sem hatósági, sem mérlegelési jogkör gyakorlását nem foglalják magukban.3. FEJEZETPÉNZÜGYI SZEREPLŐK1. SZAKASZA FELADATOK ELKÜLÖNÍTÉSÉNEK ELVE61. CIKK A FELADATOK ELKÜLÖNÍTÉSEAz engedélyezésre jogosult tisztviselő és a számvitelért felelős tisztviselő feladatait el kell különíteni; e feladatok kölcsönösen összeférhetetlenek.2. SZAKASZAZ ENGEDÉLYEZÉSRE JOGOSULT TISZTVISELŐ62. CIKK AZ ENGEDÉLYEZÉSRE JOGOSULT TISZTVISELő1. Az intézmény gyakorolja az engedélyezésre jogosult tisztviselő feladatait.2. E cím alkalmazásában a „személyzet” fogalma a személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó személyekre vonatkozik.3. Minden intézmény belső igazgatási szabályaiban megállapítja a megfelelő besorolású személyzetet, amelyre az eljárási szabályzatában lévő feltételekkel összhangban átruházza az engedélyezésre jogosult tisztviselő feladatait, megállapítja továbbá az átruházott hatáskörök hatályát és a megbízott személyek számára a rájuk ruházott hatáskörök továbbadásának a lehetőségét.4. Az engedélyezésre jogosult tisztviselő hatásköreit kizárólag a személyzetre lehet átruházni vagy továbbadni.5. A felhatalmazás vagy átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselők kizárólag a felhatalmazó, illetve a felhatalmazást átruházó jogi aktus által szabott határokon belül járhatnak el. A felelős, felhatalmazás vagy átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőt feladata elvégzésében a személyzet egy vagy több megbízott tagja segítheti, az ő felelőssége alatt, a költségvetés végrehajtásához és a beszámolók bemutatásához szükséges egyes műveletek végrehajtásában.6. Amennyiben az Unió küldöttségvezetői a 53. cikk második bekezdése szerint továbbadott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőként járnak el, az e minőségben végzendő feladataik és hatásköreik meghatározásáért, gyakorlásáért, ellenőrzéséért és értékeléséért felelős intézmény a Bizottság lesz. A Bizottság erről ezzel egyidejűleg tájékoztatja a főképviselőt.63. cikkAz engedélyezésre jogosult tisztviselő jogköre és feladatai1. Minden intézményben az engedélyezésre jogosult tisztviselő felel a bevételek és a kiadások a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban történő végrehajtásáért, valamint a jogszerűség és a szabályosság követelményeinek érvényesüléséért.2. E cikk (1) bekezdésének alkalmazásában a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő a 28. cikkel és az egyes intézmények által elfogadott minimumszabványokkal összhangban, és kellő tekintettel az igazgatási környezettel és a finanszírozott fellépések természetével kapcsolatos kockázatokra, kialakítja a feladatainak ellátásához szükséges szervezeti struktúrákat és belső kontrollrendszereket. E struktúrák és rendszerek létrehozását átfogó kockázatelemzés támogatja.3. A kiadások végrehajtásához a felhatalmazás vagy átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő költségvetési kötelezettségeket és jogi kötelezettségeket vállal, megerősíti a kiadásokat, engedélyezi a kifizetéseket, valamint meghozza az előirányzatok végrehajtására vonatkozó előzetes intézkedéseket.4. A bevételek végrehajtása az esedékessé váló követelésekre vonatkozó becslések elkészítését, a behajtandó követelések megállapítását és a beszedési utalványok kibocsátását foglalja magában. A bevételek végrehajtása adott esetben magában foglalja a megállapított követelésekről történő lemondást is.5. Minden egyes művelet esetében legalább előzetes ellenőrzést kell végezni a dokumentumok áttekintése és a már végrehajtott, a művelet operatív és pénzügyi oldalával kapcsolatos ellenőrzések rendelkezésre álló eredményei alapján.Az előzetes ellenőrzés kiterjed a művelet kezdeményezésére és ellenőrzésére.Egy adott tranzakció ellenőrzését végző személyzet nem lehet azonos a műveletet kezdeményezőkkel, és nem lehet alárendeltje sem utóbbiaknak.6. A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő az előzetes ellenőrzést követően már jóváhagyott műveletek ellenőrzése céljából utólagos ellenőrzést rendelhet el. Ilyen ellenőrzésre a kockázatok alapján végzett mintavételi eljárás szerint kerülhet sor.Az előzetes ellenőrzést a személyzet utólagos ellenőrzésért nem felelős tagjai végzik. Az utólagos ellenőrzésért felelős személyzet nem lehet alárendeltje a személyzet előzetes ellenőrzést végző tagjainak.7. Minden, a pénzügyi műveletek lebonyolításának ellenőrzésért felelős személynek rendelkeznie kell a szükséges szakmai ismeretekkel. Figyelembe kell venniük az egyes intézmények által megállapított szakmai szabályzatokat.8. A személyzet bármely, a tranzakciók pénzügyi lebonyolításában és ellenőrzésében részt vevő tagja, aki úgy véli, hogy egy határozat, amelynek alkalmazását vagy jóváhagyását felettese kérte tőle, szabálytalan vagy ellentétes a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveivel, illetve az általa betartandó szakmai szabályokkal, írásban tájékoztatja a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőt, és ha utóbbi elmulaszt intézkedni, a 70. cikk (6) bekezdésében említett testületet. Bármely, az Unió érdekeit esetlegesen sértő jogellenes tevékenység, csalás vagy korrupció esetén tájékoztatja az alkalmazandó jogszabályok által kijelölt hatóságokat és szerveket.9. A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő intézménye felé feladatai teljesítéséről éves tevékenységi jelentés formájában számol be, amely jelentés az ellenőrzések eredményeit is magukban foglaló pénzügyi és igazgatási információkat tartalmaz, és amelyben nyilatkozik arról, hogy – kivéve, ha a bevételek és a kiadások meghatározott területeihez kapcsolódó fenntartások mást jeleznek – ésszerű mértékben megbizonyosodott arról, hogy:a) a jelentésben foglalt információk megbízható és valós képet adnak;b) a jelentésben bemutatott tevékenységekhez rendelt forrásokat az eredetileg tervezett célra és az eredményes és hatékony pénzgazdálkodás elvének megfelelően használták fel;c) a bevezetett kontrolleljárások szükséges mértékben garantálják a mögöttes tranzakciók jogszerűségét és szabályosságát.A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő e jelentésben beszámol a műveletek kitűzött célokhoz viszonyított eredményéről, az e műveletekhez kapcsolódó kockázatokról, a rendelkezésre álló források felhasználásáról, valamint a belső kontrollrendszer hatékonyságáról és eredményességéről. A Bizottság legkésőbb minden év június 15-ig megküldi a költségvetési hatóságnak az előző év éves jelentéseinek összefoglalóját. A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselők éves tevékenységi jelentését szintén a költségvetési hatóság rendelkezésére kell bocsátani.64. cikkAz uniós küldöttségvezetők jogköre és feladatai1. Amennyiben az uniós küldöttségvezetők az 53. cikk második bekezdésének megfelelően átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőként járnak el, a források megfelelő felhasználása vonatkozásában szorosan együttműködnek a Bizottsággal annak érdekében, hogy biztosítsák különösen a pénzügyi műveletek jogszerűségét és szabályszerűségét, a források igazgatása során a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének tiszteletben tartását, valamint az Unió pénzügyi érdekeinek hatékony védelmét.Ennek érdekében meghozzák a szükséges intézkedéseket, hogy a költségvetés végrehajtásának vonatkozásában megelőzzenek minden, a Bizottság rájuk átruházott felelősségét esetlegesen veszélyeztető helyzetet, valamint minden olyan prioritáskonfliktust, amely hatással lehet a rájuk átruházott pénzgazdálkodási feladatok végrehajtására.Amennyiben a második albekezdésben említett helyzet vagy konfliktus alakul ki, az uniós küldöttségvezetők erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottság és az EKSZ illetékes főigazgatóit. A főigazgatók megteszik a megfelelő lépéseket a helyzet orvoslására.2. Amennyiben uniós küldöttségvezetők a 63. cikk (8) bekezdésében említett helyzetbe kerülnek, a 70. cikk (6) bekezdése értelmében létrehozott, a pénzügyi szabálytalanságokat figyelő testülethez fordulnak az üggyel. Bármely, az Unió érdekeit esetlegesen sértő jogellenes tevékenység, csalás vagy korrupció esetén tájékoztatják az alkalmazandó jogszabályok által kijelölt hatóságokat és szerveket.3. Az 53. cikk második bekezdésének megfelelően átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőként eljáró uniós küldöttségvezetők jelentést tesznek felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőjüknek, hogy ez utóbbi belefoglalhassa jelentésüket a 63. cikk (9) bekezdésében említett éves tevékenységi jelentésébe. Az uniós küldöttségvezetők jelentésükben kitérnek a küldöttségen életbe léptetett belső igazgatási és kontrollrendszerek hatékonyságára és eredményességére, valamint a rájuk továbbruházott műveletek irányítására, és benyújtják a 70. cikk (5) bekezdése szerinti megbízhatósági nyilatkozatot. E jelentéseket a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő éves tevékenységi jelentéséhez kell csatolni, és a költségvetési hatóság rendelkezésére kell bocsátani, adott esetben figyelembe véve bizalmas jellegüket.Az uniós küldöttségvezetők teljes mértékben együttműködnek a mentesítési eljárásban részt vevő intézményekkel, és adott esetben minden további szükséges információt biztosítanak. Ezzel kapcsolatban felkérhetők arra, hogy részt vegyenek az érintett szervek ülésein, és támogassák a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult felelős tisztviselőt.4. Az 53. cikk második bekezdésének megfelelően átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőként eljáró uniós küldöttségvezetők a Bizottság felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőjének saját kérésére, illetve a mentesítéssel összefüggésben az Európai Parlament bármely kérésére válaszolnak.5. A Bizottság biztosítja, hogy a továbbruházási jogkörök ne sérthessék az EUMSZ 319. cikke szerinti mentesítési eljárást.3. SZAKASZA SZÁMVITELÉRT FELELŐS TISZTVISELŐ65. CIKK A SZÁMVITELÉRT FELELőS TISZTVISELő JOGKÖRE ÉS FELADATAI1. Minden intézmény kinevez egy számvitelért felelős tisztviselőt, aki az egyes intézményekben felel a következőkért:a) a kifizetések megfelelő teljesítése, a bevételek beszedése és a megállapított követelések beszedése;b) a beszámoló elkészítése és bemutatása a IX. címmel összhangban;c) könyvvezetés a IX. címmel összhangban;d) a számviteli eljárások megállapítása és a számlatükör elkészítése, a IX. címmel összhangban;e) a számviteli rendszerek megállapítása és érvényesítése, és adott esetben az engedélyezésre jogosult tisztviselő által a számviteli információk szolgáltatására vagy igazolására megállapított rendszerek érvényesítése; a számvitelért felelős tisztviselő bármikor jogosult a megerősítési kritériumok betartásának ellenőrzésére;f) pénztárkezelés.Az EKSZ számvitelért felelős tisztviselőjének feladatai kizárólag a költségvetés EKSZ által végrehajtott, EKSZ-re vonatkozó szakaszát érintik. A költségvetés teljes bizottsági szakaszáért – ideértve az uniós küldöttségvezetőknek továbbadott előirányzatokhoz kapcsolódó számviteli műveleteket is – a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője felel.A költségvetés EKSZ-re vonatkozó szakaszának végrehajtása tekintetében az EKSZ számvitelért felelős tisztviselőjeként is a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője jár el, a 208. cikkre figyelemmel.2. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője felel a számviteli szabályok és a harmonizált számlatükör IX. címmel összhangban történő megállapításáért.3. A számvitelért felelős tisztviselő az engedélyezésre jogosult tisztviselőktől – akik garantálják az átadott információk megbízhatóságát – megkap az elszámolások elkészítéséhez szükséges minden olyan információt, amely az intézmények pénzügyi helyzetéről és a költségvetés végrehajtásáról hiteles képet ad.4. Mielőtt az intézmény vagy a 200. cikkben említett szerv elfogadja a beszámolót, a számvitelért felelős tisztviselő záradékkal látja el azt, tanúsítva, hogy meggyőződött arról, hogy az megbízható és valós képet ad az intézmény vagy a 200. cikkben említett szerv pénzügyi helyzetéről.E célból a számvitelért felelős tisztviselő megbizonyosodik arról, hogy a beszámoló az uniós számviteli szabályokkal és eljárásokkal összhangban készült, és hogy a beszámolóban valamennyi bevétel és kiadás szerepel.A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő minden olyan információt továbbít, amelyre a számvitelért felelős tisztviselőnek feladatai elvégzéséhez szüksége van.Az engedélyezésre jogosult tisztviselő továbbra is teljes mértékben felel az általa kezelt pénzeszközök megfelelő felhasználásáért, az ellenőrzése alatt álló kiadások jogszerűségéért és szabályszerűségéért, valamint a számvitelért felelős tisztviselő számára továbbított információk hiánytalanságáért és pontosságáért.5. A számvitelért felelős tisztviselő jogosult ellenőrizni a kapott információt, valamint további, a beszámoló aláírásával való ellátás céljából szükségesnek ítélt ellenőrzéseket végezni.A számvitelért felelős tisztviselő szükség esetén fenntartásokkal él, amelyekben pontosan megmagyarázza azok jellegét és hatályát.6. Ha e rendelet másképp nem rendelkezik, kizárólag a számvitelért felelős tisztviselő jogosult a pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek kezelésére. Felel továbbá ezek megóvásáért.7. A programok vagy fellépések végrehajtása során a Bizottság nevében és megbízásából vagyonkezelői számlák nyithatók az 55. cikk (1) bekezdése b) pontjának iii. és iv. alpontjában felsorolt szervezet általi igazgatás érdekében.Ezeket a számlákat a program vagy fellépés végrehajtásáért felelős engedélyezésre jogosult tisztviselő felelőssége alatt nyitják meg a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjével egyetértésben.A bankszámla kezeléséért az engedélyezésre jogosult tisztviselő felel.66. cikkA számvitelért felelős tisztviselő által átruházható jogkörökKötelezettségeinek teljesítése során a számvitelért felelős tisztviselő bizonyos feladatokat beosztottjaira ruházhat át.A felhatalmazó jogi aktus megállapítja a felhatalmazottakra bízott feladatokat.4. SZAKASZAZ ELŐLEGELSZÁMOLÓ TISZTVISELŐ67. CIKK ELőLEGSZÁMLÁK1. Kis összegek kifizetésére és a saját forrásokon kívüli egyéb bevételek beszedésére előlegszámlákat lehet létrehozni, a 199. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló rendelet szerint.A 118. cikk értelmében vett válságkezelési segélyek és humanitárius segítségnyújtási műveletek terén azonban a költségvetési hatóság által a szóban forgó költségvetési sor tekintetében a folyó pénzügyi évre meghatározott előirányzatok mértékének tiszteletben tartása mellett korlátlan összegig alkalmazhatók az előlegszámlák.2. Az előlegszámlákat az intézmény számvitelért felelős tisztviselője bocsátja rendelkezésre, és azokat az intézmény számvitelért felelős tisztviselője által kijelölt előlegelszámoló tisztviselő felelősségi körébe kell rendelni.4. FEJEZETA PÉNZÜGYI SZEREPLŐK FELELŐSSÉGE1. SZAKASZÁLTALÁNOS SZABÁLYOK68. CIKK AZ ENGEDÉLYEZÉSRE JOGOSULT TISZTVISELőKNEK ADOTT FELHATALMAZÁS FELFÜGGESZTÉSE ÉS VISSZAVONÁSA1. Az esetleges fegyelmi eljárások sérelme nélkül, a kinevező hatóság bármikor átmenetileg vagy végleg visszavonhatja a felhatalmazás vagy átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő felhatalmazását vagy átruházott felhatalmazását.2. Az esetleges fegyelmi eljárások sérelme nélkül, a kinevező hatóság bármikor átmenetileg vagy végleg felmentheti a számvitelért felelős tisztviselőt a feladatainak ellátása alól.3. Az esetleges fegyelmi eljárások sérelme nélkül, a kinevező hatóság átmenetileg vagy végleg bármikor felmentheti az előlegelszámoló tisztviselőt feladatainak ellátása alól.69. cikkAz engedélyezésre jogosult tisztviselő jogellenes tevékenységekkel, csalással és korrupcióval kapcsolatos felelőssége1. E fejezet rendelkezései nem érintik a 68. cikkben említett pénzügyi szereplőknek az alkalmazandó nemzeti jog, az Unió pénzügyi érdekeinek védelméről, valamint az Unió tisztviselőit és a tagállamok tisztviselőit érintő korrupció elleni küzdelemről szóló hatályos rendelkezésekben előírtak szerinti esetleges büntetőjogi felelősségét.2. Minden engedélyezésre jogosult tisztviselő, számvitelért felelős tisztviselő és előlegelszámoló tisztviselő fegyelmi eljárásra és kártérítés megfizetésére kötelezhető a személyzeti szabályzatban megállapítottak szerint, a 70., 71. és 72. cikk sérelme nélkül. Olyan jogellenes tevékenység, csalás vagy korrupció esetén, amely sértheti az Unió érdekeit, az ügyet az alkalmazandó jogszabályok által kijelölt hatóságok és szervek elé kell terjeszteni.2. SZAKASZA FELHATALMAZÁS VAGY ÁTRUHÁZOTT FELHATALMAZÁS ÁLTAL ENGEDÉLYEZÉSRE JOGOSULT TISZTVISELŐKRE ALKALMAZANDÓ SZABÁLYOK70. CIKK AZ ENGEDÉLYEZÉSRE JOGOSULT TISZTVISELőKRE ALKALMAZANDÓ SZABÁLYOK1. Az engedélyezésre jogosult tisztviselő kártérítés megfizetésére kötelezhető a személyzeti szabályzatban megállapítottak szerint.2. A kártérítési kötelezettség különösen akkor áll fenn, ha:a) az engedélyezésre jogosult tisztviselő – szándékosan vagy súlyos gondatlanságból – behajtandó követelések megállapításáról dönt vagy beszedési utalványokat bocsát ki, kiadásokra kötelezettséget vállal, vagy kifizetési utalványt ír alá anélkül, hogy e rendeletnek és a 199. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló rendeletnek megfelelne;b) az engedélyezésre jogosult tisztviselő – szándékosan vagy súlyos gondatlanságból – elmulasztja egy esedékessé váló követelést megállapító dokumentum kiállítását, elmulasztja beszedési utalvány kiállítását vagy azt későn állítja ki, vagy későn állít ki kifizetési utalványt, amelynek következtében az adott intézménynek polgári jogi felelőssége keletkezik harmadik felekkel szemben.3. Amennyiben a felhatalmazás vagy átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő megállapítja, hogy a felelősségi körébe tartozó határozat szabálytalan vagy ellentétes a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveivel, úgy írásban tájékoztatja a felhatalmazó hatóságot. Amennyiben a felhatalmazást adó hatóság ezt követően a határozat meghozatalára vonatkozó, indokolással ellátott, írásos utasítást ad a felhatalmazás vagy átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőnek, úgy az engedélyezésre jogosult tisztviselőt nem terheli felelősség.4. A hatáskörébe tartozó feladatok átruházása esetén a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő továbbra is felelős marad a fennálló belső igazgatási és kontrollrendszerek hatékonyságáért és eredményességéért, valamint az átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő kiválasztásáért.5. Az uniós küldöttségvezetők számára történő átruházás esetén a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő felel a létrehozandó belső igazgatási és kontrollrendszerek meghatározásáért, valamint e rendszerek hatékonyságáért és eredményességéért. Az uniós küldöttségvezetők felelnek – a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő utasításainak megfelelően – e rendszerek megfelelő kialakításáért és működtetéséért, valamint a hatáskörükbe tartozó források és az uniós küldöttségben végrehajtott műveletek igazgatásáért. A 199. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló rendelettel összhangban hivatalba lépésük előtt specifikus képzéseken kell részt venniük az engedélyezésre jogosult tisztviselő feladataival és kötelezettségeivel, valamint a költségvetés végrehajtásával kapcsolatban.Az uniós küldöttségvezetők az e bekezdés első albekezdése szerinti feladatokról a 64. cikk (3) bekezdésének megfelelően tesznek jelentést.Az uniós küldöttségvezetők minden évben megbízhatósági nyilatkozatot nyújtanak be a küldöttségen kialakított belső igazgatási és kontrollrendszerekről, valamint a rájuk átruházott műveletek igazgatásáról és azok eredményéről a Bizottság felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselője számára annak érdekében, hogy az engedélyezésre jogosult tisztviselő elkészíthesse a 63. cikk (9) bekezdésében előírt megbízhatósági nyilatkozatát.6. Minden intézménynek létre kell hoznia egy, a pénzügyi szabálytalanságokat vizsgáló szakosított testületet, vagy részt kell vennie több intézmény által létrehozott közös testület munkájában. Ezen testületek függetlenül működnek, és megállapítják, hogy pénzügyi szabálytalanság történt-e, valamint meghatározzák annak esetleges következményeit.E testület véleménye alapján az intézmény dönti el, hogy kezdeményezzen-e eljárást a fegyelmi vagy az anyagi felelősség megállapítására. Ha a testület rendszerbeli problémákat észlel, úgy ajánlásokat tartalmazó jelentést küld az engedélyezésre jogosult tisztviselőnek és a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőnek, feltéve hogy utóbbi nem az érintett személy, valamint a belső ellenőrnek.7. Amennyiben az uniós küldöttségvezetők az 53. cikk második bekezdése szerint átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőként járnak el, az e cikk (4) bekezdésének megfelelően a Bizottság által létrehozott testület rendelkezik hatáskörrel az említett bekezdésben említett ügyekben.Ha a testület rendszerbeli problémákat észlel, úgy ajánlásokat tartalmazó jelentést küld az engedélyezésre jogosult tisztviselőnek, a főképviselőnek, valamint a Bizottság felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőjének, feltéve hogy utóbbi nem az érintett személy, továbbá a belső ellenőrnek.A testület véleménye alapján a Bizottság felkérheti a főképviselőt, hogy kinevező hatóságként eljárva kezdeményezzen eljárást a fegyelmi vagy anyagi felelősség megállapítására az átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselők ellen, amennyiben a szabálytalanságok a rájuk átruházott bizottsági hatásköröket érintik. Ilyen esetben a főképviselő megfelelő intézkedéseket hoz a személyzeti szabályzattal összhangban annak érdekében, hogy végrehajtsa a Bizottság ajánlása szerint a fegyelmi és/vagy anyagi felelősség megállapítására indított eljárással kapcsolatos döntéseket.A tagállamok teljes mértékben támogatják az Uniót az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 2. cikke e) pontjának hatálya alá tartozó ideiglenes alkalmazottak által a személyzeti szabályzat 22. cikke értelmében okozott károk esetén történő felelősségre vonásban.3. SZAKASZA SZÁMVITELÉRT FELELŐS TISZTVISELŐKRE ÉS AZ ELŐLEGELSZÁMOLÓ TISZTVISELŐKRE ALKALMAZANDÓ SZABÁLYOK71. CIKK A SZÁMVITELÉRT FELELőS TISZTVISELőKRE ALKALMAZANDÓ SZABÁLYOKA számvitelért felelős tisztviselőt a személyzeti szabályzatban megállapított fegyelmi felelősség és kártérítési kötelezettség terheli, a személyzeti szabályzatnak megfelelően és az abban foglalt eljárásokkal összhangban. Különösen felelőssé tehető a kötelezettségszegés következő formáiért:a) a rábízott pénzeszközök, vagyontárgyak és dokumentumok elvesztése vagy megrongálása;b) bankszámlák vagy postai elszámolási számlák jogosulatlan megváltoztatása;c) olyan összegek beszedése vagy kifizetése, amelyek nincsenek összhangban a megfelelő beszedési, illetve kifizetési utalványokkal;d) esedékes bevételek beszedésének elmulasztása.72. cikkAz előlegelszámoló tisztviselőkre alkalmazandó szabályokAz előlegelszámoló tisztviselő fegyelmi eljárás alá vonható és kártérítés megfizetésére kötelezhető a személyzeti szabályzatban lévő eljárásokkal összhangban és az ott megállapítottak szerint. Különösen felelőssé tehető a kötelezettségszegés következő formáiért:a) a rábízott pénzeszközök, vagyontárgyak és dokumentumok elvesztése vagy megrongálása;b) amennyiben nem tud megfelelő bizonylatokat felmutatni az általa eszközölt kifizetésekről;c) a jogosultaktól eltérő személyek részére teljesített kifizetés;d) esedékes bevételek beszedésének elmulasztása.5. FEJEZETBEVÉTELI MŰVELETEK1. SZAKASZA SAJÁT FORRÁSOK RENDELKEZÉSRE BOCSÁTÁSA73. CIKK SAJÁT FORRÁSOKAz Unió saját forrásainak rendszeréről szóló tanácsi határozatban említett saját források által képzett bevételre vonatkozó becslés euróban szerepel a költségvetésben. A saját források által képzett bevételt a határozat végrehajtásáról szóló tanácsi rendelettel összhangban kell rendelkezésre bocsátani.2. SZAKASZA KÖVETELÉSEKRE VONATKOZÓ BECSLÉS74. CIKK A KÖVETELÉSEKRE VONATKOZÓ BECSLÉS1. Amennyiben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek elegendő és megbízható információ áll rendelkezésére valamely olyan intézkedésről vagy helyzetről, amely az Uniónak fizetendő összeget eredményezhet, az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő először megbecsüli a követelés összegét.2. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, amint a követelést eredményező intézkedést vagy helyzetet módosító eseményről szerez tudomást, kiigazítja a követelés becsült összegét.Amennyiben egy korábban követelésbecslést eredményező intézkedés vagy helyzet kapcsán beszedési utalvány kerül kiállításra, az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő ennek megfelelően módosítja a követelés becsült összegét.Amennyiben a beszedési utalvány összege megegyezik a követelés becsült összegével, utóbbit nullára kell csökkenteni.3. Az (1) bekezdéstől eltérve, a követelésre vonatkozó becslést nem kell elkészíteni azt megelőzően, hogy a tagállamok a Bizottság rendelkezésére bocsátják az Unió saját forrásainak rendszeréről szóló tanácsi határozatban meghatározott saját források összegeit, amelyeket a tagállamok rögzített időszakonként fizetnek. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő beszedési utalványt bocsát ki ezen összegekre vonatkozóan.3. SZAKASZA KÖVETELÉSEK MEGÁLLAPÍTÁSA75. CIKK A KÖVETELÉSEK MEGÁLLAPÍTÁSA1. A követelés megállapítása olyan eljárás, amellyel a felhatalmazás vagy átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő:a) ellenőrzi, hogy az adós tartozása fennáll;b) megállapítja vagy ellenőrzi a tartozás valódiságát és összegét;c) ellenőrzi azon feltételeket, amelyek mellett a tartozás esedékes.2. A Bizottság számára rendelkezésre bocsátott saját forrásokat, és bármely nem vitatott, meghatározott összegű és esedékes követelést a számvitelért felelős tisztviselőnek szóló beszedési utalvány állapít meg, amelyet az adósnak megküldött terhelési értesítés követ – mindkét okmányt az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő készíti el.3. A jogalap nélkül kifizetett összegeket vissza kell fizettetni.4. Az Uniót megillető késedelmi kamat feltételeit a 199. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló rendeletben kell megállapítani.4. SZAKASZA BESZEDÉS ENGEDÉLYEZÉSE76. CIKK A BESZEDÉS ENGEDÉLYEZÉSE1. A beszedés engedélyezése olyan eljárás, amellyel az illetékes, felhatalmazás vagy átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő beszedési utalvány kiállításával utasítja a számvitelért felelős tisztviselőt, hogy szedje be az általa megállapított követelést.2. Tagállamoktól eltérő jogalanyokkal szembeni követelések fennállását az intézmény hivatalos határozatban állapíthatja meg, mely határozat az EUMSZ 299. cikke értelmében végrehajtható.5. SZAKASZBESZEDÉS77. CIKK A BESZEDÉSRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK1. A számvitelért felelős tisztviselő az engedélyezésre jogosult illetékes tisztviselő által szabályszerűen kiállított beszedési utalványok szerint jár el. Kellő körültekintéssel kell eljárnia annak biztosítására, hogy az Unió megkapja bevételeit, és gondoskodnia kell az Unió jogainak védelméről.A számvitelért felelős tisztviselő úgy szedi be az összegeket, hogy ellentételezi azon egyenértékű követelésekkel, amelyek az Unió oldalán az olyan adósokkal szemben állnak fenn, akiknek vannak az Unióval szemben nem vitatott, meghatározott összegű és esedékes követeléseik.2. Amennyiben a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult illetékes tisztviselő egy megállapított követelés behajtásáról való teljes vagy részleges lemondást tervezi, biztosítja, hogy a lemondás szabályos, és megfelel a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, valamint az arányosság elvének a 199. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló rendeletben megállapított eljárásokkal és kritériumokkal összhangban. A lemondó határozatot meg kell indokolni. Az engedélyezésre jogosult tisztviselő csak a 199. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott szabályoknak megfelelően ruházhatja át az ilyen döntési jogkört.Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő – a 199. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott feltételekkel összhangban – a megállapított követeléseket részben vagy egészben törölheti. A megállapított követelés részleges törlése nem vonja maga után az Európai Unió valamely megállapított jogosultságáról való lemondást.78. cikkElévülési időszakA konkrét rendeletek rendelkezéseinek, valamint az Unió saját forrásainak rendszerére vonatkozó tanácsi határozat sérelme nélkül, az Uniónak harmadik országokkal szembeni, valamint harmadik feleknek az Unióval szembeni jogosultságai ötéves elévülési időszak hatálya alá tartoznak.Az elévülési időszak számításának kezdő dátumát és ezen időszak megszakításának feltételeit a 199. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló rendelet állapítja meg.79. cikkAz uniós jogosultságok kezelése a tagállamokbanAz Unió követelései nem kezelhetők kevésbé kedvezően, mint a beszedési eljárás helyszínét képező tagállam közjogi szerveinek követelései.80. cikkA Bizottság által kiszabott pénzbírságok, büntetések és felhalmozott kamatokA pénzbírságok, büntetések és szankciók útján befolyt összegek és minden felhalmozott kamat vagy ezek által generált egyéb bevétel mindaddig nem számolható el költségvetési bevételként, amíg az azokat kivető határozatokat az Európai Unió Bírósága semmissé nyilváníthatja.Az első bekezdésben említett összegeket legkésőbb a valamennyi jogorvoslati lehetőség kimerülését követő évben kell költségvetési bevételként nyilvántartásba venni, amennyiben azokat nem fizették vissza – az Európai Unió Bíróságának ítéletével összhangban – a kifizető jogalanynak.Az első bekezdésben említett teljes összeg legfeljebb 2 %-a garanciaként azonban minimális mértékű tőkemegtérülés biztosítására visszatartható arra az esetre, ha a bírságot kiszabó határozatot az Európai Unió Bírósága semmissé nyilvánítja. Ezt az összeget a következő években költségvetési bevételként kell feltüntetni.Az első bekezdést nem kell alkalmazni a végső elszámolásról vagy a pénzügyi korrekciókról szóló határozatokra.6. FEJEZETKIADÁSI MŰVELETEK81. cikk Finanszírozási határozat1. Minden kiadási tételre kötelezettséget kell vállalni, továbbá azt meg kell erősíteni, engedélyezni kell, és ki kell fizetni.2. Azon előirányzatok esetét kivéve, amelyeket az 51. cikk (5) bekezdésének e) pontjának megfelelően alap-jogiaktus hiányában is teljesíteni lehet, a kiadásokra történő kötelezettségvállalást az intézmény vagy az intézmény által átruházott hatáskörökkel rendelkező hatóságok által elfogadott finanszírozási határozatnak kell megelőznie.1. SZAKASZKIADÁSOKRA VÁLLALT KÖTELEZETTSÉG82. CIKK A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK TÍPUSAI1. A költségvetési kötelezettségvállalás az a művelet, melynek során előjegyzik a jogi kötelezettségvállalások teljesítéséből adódó, elkövetkező kifizetések fedezetéhez szükséges előirányzatot.A jogi kötelezettségvállalás az az eljárás, amellyel az engedélyezésre jogosult tisztviselő vállal vagy megállapít egy kötelezettséget, amely költséget eredményez.A költségvetési kötelezettségvállalást és a jogi kötelezettségvállalást ugyanazon engedélyezésre jogosult tisztviselő hagyja jóvá, kivéve megfelelően indokolt, a 199. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló rendelet által előírt esetekben.2. A költségvetési kötelezettségvállalás egyedi, ha a kedvezményezett és a kiadás összege ismert.A költségvetési kötelezettségvállalás globális, ha az egyedi kötelezettségvállalás meghatározásához szükséges tényezők közül legalább egy még nem ismert.A költségvetési kötelezettségvállalás ideiglenes, ha a 162. cikkben említett kiadás fedezetéül vagy rendszeres igazgatási kiadásokra szolgál, illetve ha vagy az összeg, vagy a végső kedvezményezettek nem ismertek véglegesen.3. Az egy pénzügyi évet meghaladó fellépésekre vállalt költségvetési kötelezettségeket kizárólag akkor lehet több éven keresztül éves részletekre lebontani, ha az alap-jogiaktus így rendelkezik, vagy azok igazgatási kiadásokra vonatkoznak.83. cikkA kötelezettségvállalásokra alkalmazandó szabályok1. Bármely olyan intézkedés tekintetében, amely költségvetést terhelő kiadásokat idézhet elő, az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselőnek először költségvetési kötelezettséget kell vállalnia, mielőtt jogi kötelezettségre lép harmadik felekkel, vagy a 178. cikk alapján forrásokat csoportosít át egy vagyonkezelői alaphoz.2. A költségvetési kötelezettségvállalás jogi kötelezettség vállalását megelőző, (1) bekezdésben rögzített kötelezettsége nem alkalmazandó az üzletmenet-folytonossági terv keretében kihirdetett válsághelyzetben, a Bizottság által igazgatási autonómiája keretében elfogadott eljárásokkal összhangban vállalt jogi kötelezettségekre.3. A második rész IV. címének különös rendelkezéseire is figyelemmel, a globális költségvetési kötelezettségvállalások fedezik az n +1. év december 31-éig megkötött megfelelő egyedi jogi kötelezettségvállalások összes költségét.A 82. cikk (3) bekezdésére és a 195. cikk (2) bekezdésére is figyelemmel, az egyedi vagy ideiglenes költségvetési kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó egyedi jogi kötelezettségvállalásokat az n. év december 31-éig kell megkötni.Az első és második albekezdésben említett időszakok végén e költségvetési kötelezettségvállalások fel nem használt egyenlegét az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő visszavonja.A globális kötelezettségvállalást követően jóváhagyott minden egyedi jogi kötelezettségvállalás összegét az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő aláírás előtt rávezeti a költségvetési számlákra, és lekönyveli a globális kötelezettségvállalásokra. A humanitárius segítségnyújtási műveletek, a polgári védelmi műveletek és a válságkezelési segélyek esetében, valamint ha azt a helyzet sürgőssége indokolja, az összegek számlákra történő felvezetése történhet közvetlenül a megfelelő egyedi jogi kötelezettségvállalás aláírását követően.4. Az egy pénzügyi évet meghaladó fellépésekre tett költségvetési és jogi kötelezettségvállalásoknak, a személyzeti kiadások kivételével, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelően megszabott végső végrehajtási határidővel kell rendelkezniük.E kötelezettségvállalások bármely részét, amelyet a határidő után hat hónappal nem teljesítettek, a 11. cikkel összhangban vissza kell vonni.A jogi kötelezettségvállalásnak megfelelő költségvetési kötelezettségvállalás azon összegét, amelyre a jogi kötelezettségvállalás aláírását követő hároméves időszakban nem történt a 87. cikk értelmében vett kifizetés, a bíróság vagy választottbírósági testület előtt lévő, jogvita tárgyát képező esetek kivételével vissza kell vonni.84. cikkA kötelezettségvállalásokra alkalmazandó ellenőrzések1. Költségvetési kötelezettségvállalás jóváhagyásakor az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő biztosítja, hogy:a) a kiadást a költségvetés megfelelő tételére terheljék;b) az előirányzatok rendelkezésre álljanak;c) a kiadás megfeleljen a Szerződések, a költségvetés, e rendelet, az e rendelet 199. cikkében említett, felhatalmazáson alapuló rendelet és minden olyan aktus rendelkezéseinek, amelyet a Szerződésekkel és rendeletekkel összhangban fogadtak el;d) teljesüljön a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elve. Az előfinanszírozási kifizetések lehetősége, összege és a teljes kifizetés ütemezése arányban kell hogy álljon a tervezett időtartammal, a végrehajtásban elért haladással, valamint az ilyen előfinanszírozással együtt járó pénzügyi kockázatokkal.2. Jogi kötelezettségvállalás fizikai vagy elektronikus aláírással történő nyilvántartásba vételekor az engedélyezésre jogosult tisztviselő biztosítja, hogy:a) a kötelezettségvállalást fedezze a vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalás;b) a kiadás megfeleljen a Szerződések, a költségvetés, e rendelet, az e rendelet 199. cikkében említett, felhatalmazáson alapuló rendelet és minden olyan aktus rendelkezéseinek, amelyet a Szerződésekkel és a rendeletekkel összhangban fogadtak el;c) teljesüljön a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elve.2. SZAKASZA KIADÁSOK MEGERŐSÍTÉSE85. CIKK A KIADÁSOK MEGERőSÍTÉSEA kiadások megerősítése az a művelet, amelynek során az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő:a) ellenőrzi, hogy a hitelező jogosult a követelésre;b) megállapítja vagy ellenőrzi a követelés valódiságát és összegét;c) ellenőrzi a követelés esedékességének feltételeit.3. SZAKASZA KIADÁSOK ENGEDÉLYEZÉSE86. CIKK A KIADÁSOK ENGEDÉLYEZÉSEA kiadások engedélyezése az a művelet, melynek során az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő az előirányzatok rendelkezésre állásának ellenőrzése után kifizetési utalvány kibocsátásával utasítja a számvitelért felelős tisztviselőt, hogy fizesse ki az általa megerősített kiadási összeget.Amennyiben az igénybevett szolgáltatások – beleértve a bérleti szolgáltatásokat is – vagy az áruszállítások kifizetése időszakos fizetéssel történik, az engedélyezésre jogosult tisztviselő elrendelheti közvetlen követeléselszámolási rendszer alkalmazását.4. SZAKASZA KIADÁSOK KIFIZETÉSE87. CIKK A KIFIZETÉSEK TÍPUSAI1. A kifizetésre annak igazolását követően kerül sor, hogy a vonatkozó fellépés az alap-jogiaktus, illetve a szerződés rendelkezéseivel összhangban van; a kifizetés a következő műveletek közül egyet vagy többet foglal magában:a) a teljes esedékes összeg kifizetése;b) az esedékes összeg kifizetése az alábbi módok valamelyikével:i. előfinanszírozás, amelyet a hatáskör-átruházási megállapodás, a szerződés vagy a támogatási megállapodás aláírását vagy a támogatásról szóló határozat kézhezvételét követően több kifizetésre lehet bontani;ii. egy vagy több időközi kifizetés a tevékenység részleges végrehajtásának ellentételezéseként;iii. az esedékes összegek fennmaradó részének kifizetése, amennyiben a tevékenység teljes egészében végrehajtásra került.2. A költségvetési számvitelben a kifizetések (1) bekezdésben említett különböző típusait a kifizetések teljesítésekor kell megkülönböztetni.3. A 143. cikkben említett számviteli szabályok magukban foglalják az előfinanszírozás elszámolására, valamint a költségek támogathatóságának elismerésére vonatkozó szabályokat is.4. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő rendszeresen elszámolja az előfinanszírozási kifizetéseket. Ennek érdekében a szerződések, támogatásról szóló határozatok és megállapodások, valamint az 55. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett szervezetekre és személyekre végrehajtási feladatokat ruházó hatáskör-átruházási megállapodások megfelelő rendelkezéseket tartalmaznak.5. A kedvezményezettek felé átalányösszeg formájában teljesített további részletfizetéseket időközi kifizetésként kell kezelni.88. cikkA kifizetések rendelkezésre álló forrásokra történő korlátozásaA kiadásokat a számvitelért felelős tisztviselő a rendelkezésre álló pénzeszközök keretein belül teljesíti.5. SZAKASZA KIADÁSI MŰVELETEK HATÁRIDŐI89. CIKK A KIADÁSI MűVELETEK HATÁRIDőIA kiadások megerősítését, engedélyezését és kifizetését a 199. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló rendeletben megállapított határidőkön belül kell végrehajtani, amely rendelet meghatározza ezenkívül azon körülményeket, amelyek esetén a késedelmesen kifizetett hitelezők késedelmi kamatra jogosultak, amelyet azon tételre kell elszámolni, amelyből a megfelelő kiadást elsősorban kifizették.7. FEJEZETINFORMATIKAI RENDSZEREK90. cikkA műveletek elektronikus kezeléseAmennyiben a bevételi és kiadási műveletek kezelésére számítógépes rendszereken keresztül kerül sor, úgy a dokumentumokat számítógépes vagy elektronikus eljárással is alá lehet írni.91. cikkIntézmények közötti dokumentumtovábbításAz érintett intézmények előzetes megállapodására is figyelemmel, az intézmények közötti dokumentumtovábbítás elektronikus úton is történhet.8. FEJEZET A BELSŐ ELLENŐR92. cikkA belső ellenőr kinevezéseMinden intézmény létrehoz egy belső ellenőri funkciót, amelyet a vonatkozó nemzetközi szabványoknak megfelelően kell ellátni. Az intézmény által kinevezett belső ellenőr felel az előbbinek a költségvetés-végrehajtási rendszerek és eljárások megfelelő működésének ellenőrzéséért. A belső ellenőr nem lehet sem engedélyezésre jogosult tisztviselő, sem számvitelért felelős tisztviselő.Az EKSZ belső ellenőrzésének alkalmazásában az 53. cikk második bekezdésének megfelelően átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőként eljáró uniós küldöttségvezetők a rájuk átruházott pénzgazdálkodás vonatkozásában a Bizottság belső ellenőrének ellenőrzési hatásköre alá tartoznak.A költségvetés EKSZ-re vonatkozó szakaszának végrehajtása tekintetében az EKSZ belső ellenőreként is a Bizottság belső ellenőre jár el, a 208. cikkben foglalt rendelkezésekre figyelemmel.93. cikkA belső ellenőr jogköre és feladatai1. A belső ellenőr az igazgatási és kontrollrendszerek minőségéről szóló független vélemények megalkotásával és a műveletek végrehajtási feltételeinek javítására és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás támogatására vonatkozó ajánlások megtételével tanácsot ad intézményének a kockázatkezeléssel kapcsolatban.Felelős különösen:a) a belső igazgatási rendszer alkalmasságának és hatékonyságának, valamint a szervezeti egységek a szakpolitikák, programok és fellépések végrehajtása során mutatott teljesítményének az ezekhez kapcsolódó kockázatok figyelembevételével történő felméréséért;b) a minden egyes költségvetés-végrehajtási műveletre alkalmazandó belső ellenőrzési és kontrollrendszerek hatékonyságának és eredményességének értékeléséért.2. A belső ellenőr feladatai az intézmény minden tevékenységére és szervezeti egységére kiterjednek. A feladatai ellátásához szükséges információkhoz teljes és korlátlan hozzáférést élvez, ha szükséges a helyszínen, beleértve a tagállamokat és a harmadik országokat is.A belső ellenőr tudomásul veszi az engedélyezésre jogosult tisztviselők éves jelentését és minden egyéb meghatározott információt.3. A belső ellenőr megállapításairól és ajánlásairól jelentést készít az intézménynek. Az intézmény biztosítja, hogy az ellenőrzésekből fakadó ajánlások nyomán intézkedések történjenek. A belső ellenőr továbbá éves ellenőrzési jelentést nyújt be az intézménynek, feltüntetve a végrehajtott belső ellenőrzések számát és típusát, a tett ajánlásokat és az ajánlások alapján hozott intézkedéseket.4. Az intézmény minden évben összefoglalót továbbít a mentesítésért felelős hatósághoz, amelyben bemutatja a végrehajtott belső ellenőrzések számát és típusát, a tett ajánlásokat és az ajánlások alapján hozott intézkedéseket.94. cikkA belső ellenőr függetlenségeA belső ellenőrre alkalmazandó különös szabályokat az intézmények állapítják meg oly módon, hogy azok feladatai teljesítésében teljes függetlenséget garantálnak számára, és megállapítják felelősségi körét.Ha a belső ellenőr a személyzet tagja, úgy a személyzeti szabályzatban megállapítottak és a 199. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározottak szerint vállal felelősséget.V. CÍM KÖZBESZERZÉS1. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK1. SZAKASZHATÁLY ÉS AZ ODAÍTÉLÉS ALAPELVEI95. CIKK A KÖZBESZERZÉSI SZERZőDÉS FOGALMÁNAK MEGHATÁROZÁSA1. A közbeszerzési szerződések egy vagy több gazdasági szereplő és egy vagy több ajánlatkérő között, a 111. és a 181. cikk értelmében, visszterhesen, írásban megkötött szerződések, amelyeket az ár részben vagy egészben a költségvetésből történő kifizetése ellenében ingó vagy ingatlan javak szerzése, építési beruházások elvégzése vagy szolgáltatások nyújtása céljából kötnek.E szerződések tárgya lehet:a) ingatlan;b) árubeszerzés;c) építési beruházás;d) szolgáltatásnyújtás.2. A keretmegállapodás egy vagy több ajánlatkérő és egy vagy több gazdasági szereplő között létrejött megállapodás, amelynek célja egy adott időszakban odaítélendő szerződésekre irányadó feltételek megállapítása, különösen az árra és – szükség szerint – az előirányzott mennyiségre vonatkozóan. A keretmegállapodásra e cím közbeszerzési eljárásra vonatkozó rendelkezései – a közzétételre vonatkozókat is beleértve – érvényesek.3. E cím – a 100–103. cikk sérelme nélkül – nem alkalmazandó a támogatásokra, valamint az egyrészről a Bizottság, másrészről az Európai Beruházási Bank, az Európai Beruházási Alap vagy az Európai Beruházási Bank bármely leányvállalata között létrejött, szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésekre.96. cikkA közbeszerzési szerződésekre alkalmazandó alapelvek1. Minden, egészében vagy részben a költségvetés által finanszírozott közbeszerzési szerződésnek összhangban kell állnia az átláthatóság, az arányosság, az egyenlő elbánás és a megkülönböztetésmentesség elvével.2. Minden beszerzési szerződést a lehető legszélesebb körben kell pályáztatni, kivéve a 98. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett tárgyalásos eljárás alkalmazásakor.Az ajánlatkérők nem alkalmazhatják a keretmegállapodásokat nem megfelelően vagy oly módon, amelynek célja vagy hatása a verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása.2. SZAKASZKÖZZÉTÉTEL97. CIKK A KÖZBESZERZÉSI SZERZőDÉSEK KÖZZÉTÉTELE1. A 112. vagy a 181. cikkben meghatározott értékhatárt túllépő valamennyi szerződést közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában .Az ajánlati felhívásokat előzetesen közzé kell tenni, kivéve az e rendelet 98. cikkének (2) bekezdésében említett, és az e rendelet 199. cikkében említett, felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott esetekben, valamint a 2004/18/EK irányelv IIB. mellékletében említett szolgáltatások nyújtására irányuló szerződések esetében.A szerződés odaítélése után egyes információk közzétételétől el lehet tekinteni, amennyiben az akadályozná a jog alkalmazását, közérdeket sértene, illetve sértené a köz- vagy magánvállalkozások jogos üzleti érdekeit, vagy torzítaná a tisztességes versenyt közöttük.2. Azon szerződések meghirdetése, melyek értéke a 112. cikkben, illetve a 181. cikkben meghatározott küszöbérték alatt van, valamint a 2004/18/EK irányelv IIB. mellékletében említett szolgáltatások nyújtására irányuló szerződések meghirdetése a 199. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló rendeletben megállapított megfelelő eszközök révén történik.3. SZAKASZKÖZBESZERZÉSI ELJÁRÁSOK98. CIKK KÖZBESZERZÉSI ELJÁRÁSOK1. A közbeszerzési eljárások a következő formák egyikét ölthetik:a) nyílt eljárás;b) meghívásos eljárás;c) versenypályázat;d) tárgyalásos eljárás;e) versenypárbeszéd.Az érintett ajánlatkérők – amennyiben a közbeszerzési szerződésben vagy a keretmegállapodásban két vagy több intézmény, végrehajtó ügynökség vagy a 200., illetve a 201. cikkben említett szerv érdekelt, és amennyiben hatékonyságnövelés valósítható meg – a közbeszerzési eljárás intézményközi alapon történő lebonyolítására törekszenek.Amennyiben egy adott intézmény és valamely tagállam ajánlatkérője közös fellépésének végrehajtásához közbeszerzési szerződésre vagy keretmegállapodásra van szükség, úgy az intézmény és ezen ajánlatkérő a 199. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló rendeletben foglaltaknak megfelelően közösen is lebonyolíthatja a közbeszerzési eljárást.2. A 112. cikkben vagy a 181. cikkben előírt értékhatárt meghaladó szerződések esetében a tárgyalásos eljárás alkalmazása csak a 199. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló rendeletben előírt esetekben engedélyezhető.3. Azon értékhatárt, amely alatt az ajánlatkérő tárgyalásos eljárást alkalmazhat, vagy – a 95. cikk (1) bekezdésének első albekezdésétől eltérve – egyszerűen számla ellenében fizethet, a 199. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló rendeletben kell meghatározni.4. A 199. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló rendelet meghatározza az (1) bekezdésben említett azon közbeszerzési eljárást, amely a 2004/18/EK irányelv IIB. mellékletében szereplő szolgáltatások nyújtására irányuló szerződésekre, valamint azon titkosnak minősített szerződésekre alkalmazandó, amelyek teljesítése különleges biztonsági intézkedéseket tesz szükségessé, vagy amikor az Unió létfontosságú érdekeinek védelme úgy kívánja.99. cikkA pályázati dokumentáció tartalmaA pályázati dokumentációban meg kell adni a szerződés tárgyának teljes, világos és pontos leírását, valamint a szerződésre vonatkozó kizárási, kiválasztási és odaítélési szempontokat.100. cikkA közbeszerzési eljárásban való részvételre alkalmazandó kizárási kritériumok1. A részvételre jelentkezőket vagy ajánlattevőket a közbeszerzési eljárásban való részvételből ki kell zárni, amennyiben:a) csődbe mentek, felszámolási eljárás alatt állnak, működésüket bíróság felügyeli, egyezséget kötöttek a hitelezőkkel, felfüggesztették üzleti tevékenységüket vagy ilyen ügyekkel kapcsolatos eljárás alanyai, vagy a tagállami jogszabályok szerinti hasonló eljárás következtében bármely ezekhez hasonló helyzetben vannak;b) velük vagy a felettük képviseleti, döntéshozatali vagy ellenőrzési jogkörrel rendelkező személyekkel szemben valamely tagállam illetékes hatósága jogerős ítéletet hozott szakmai kötelességszegéssel kapcsolatos bűncselekmény miatt;c) súlyos szakmai kötelességszegést követtek el, amelyet az ajánlatkérő bármely, általa igazolhatónak tekintett módon megállapíthat, ideértve az EBB és a nemzetközi szervezetek határozatait is;d) nem teljesítették a társadalombiztosítási hozzájárulási vagy adófizetési kötelezettségüket azon ország jogi rendelkezéseivel összhangban, ahol székhellyel rendelkeznek, vagy az ajánlatkérő országában, illetve abban az országban, ahol a szerződést teljesíteni kell;e) csalás, korrupció, bűnszervezetben való részvétel, pénzmosás vagy bármely más, az Unió pénzügyi érdekeit sértő jogellenes tevékenység miatt jogerős ítélet született velük vagy a felettük képviseleti, döntéshozatali vagy ellenőrzési jogkörrel rendelkező személyekkel szemben;f) jelenleg a 103. cikk (1) bekezdésében említett közigazgatási szankció hatálya alá tartoznak.Az a)–d) pont nem vonatkozik áruk különösen kedvező feltételek mellett, az üzleti tevékenységét véglegesen felszámoló szállítótól, vagy vagyonfelügyelőtől, felszámolótól vagy végelszámolótól, csődegyezség, vagy ahhoz hasonló, a nemzeti jogban rögzített eljárás keretében történő beszerzésére.A b) és e) pont nem alkalmazandó, amennyiben a részvételre jelentkező vagy az ajánlattevő bizonyítani tudja, hogy megfelelő intézkedéseket fogadtak el a felette képviseleti, döntéshozatali vagy ellenőrzési jogkörrel rendelkező azon személyekkel szemben, akik a b), illetve e) pontban említett ítélet tárgyát képezik.2. Tárgyalásos eljárás esetén, amennyiben műszaki, művészeti vagy kizárólagos jogok védelmével kapcsolatos okokból a szerződés csak egy bizonyos gazdasági szereplőnek ítélhető oda, az intézmény dönthet úgy, hogy nem zárja ki a szóban forgó gazdasági szereplőt az (1) bekezdés a), c) és d) pontjában felsorolt okok alapján, amennyiben ez elengedhetetlen az intézmény folyamatos működésének biztosításához. Ez esetben az intézménynek meg kell indokolnia döntését.3. A részvételre jelentkezőknek és az ajánlattevőknek tanúsítaniuk kell, hogy nincsenek az (1) bekezdésben felsorolt helyzetek egyikében sem. Az ajánlatkérő azonban – a 199. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározottak szerint – nagyon kis értékű szerződések esetében eltekinthet ezen tanúsítvány megkövetelésétől.Az (1) bekezdés megfelelő alkalmazása érdekében a részvételre jelentkező vagy ajánlattevő az ajánlatkérő kérésére köteles a következőkre:a) amennyiben a részvételre jelentkező vagy ajánlattevő jogi személy, tájékoztatást ad a jogi személy tulajdoni helyzetéről, illetve irányításáról, ellenőrzéséről és a képviseleti jog ellátásáról, valamint tanúsítja, hogy az e kérdésekben érintett személyek nincsenek az (1) bekezdésben felsorolt helyzetek egyikében sem;b) ha alvállalkozó bevonását tervezik, tanúsítja, hogy az alvállalkozó nincsen az (1) bekezdésben felsorolt helyzetek egyikében sem.4. A 199. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló rendelet meghatározza azt a maximális időszakot, amely során az (1) bekezdésben említett helyzetek a részvételre jelentkezőnek vagy ajánlattevőknek a közbeszerzési eljárásból történő kizárásához vezetnek. A maximális időszak nem haladhatja meg a tíz évet.101. cikkA közbeszerzési eljárás során alkalmazandó kizárási kritériumokA szerződések nem ítélhetők oda olyan részvételre jelentkezőknek vagy ajánlattevőknek, akik az erre a szerződésre vonatkozó közbeszerzési eljárás során:a) összeférhetetlennek minősülnek;b) az ajánlatkérő által – a közbeszerzési eljárásban való részvétel feltételeként megkövetelt – információt megtévesztő módon szolgáltatta vagy nem szolgáltatta;c) a közbeszerzési eljárásból való kizárás 100. cikk (1) bekezdésében említett helyzetei egyikében vannak.102. cikkA kizárások központi adatbázisa1. A Bizottság a személyes adatok feldolgozására vonatkozó uniós szabályoknak megfelelően központi adatbázist hoz létre és működtet. Az adatbázis a 100. cikkben, valamint a 103. cikk (1) bekezdésének b) pontjában és (2) bekezdésének a) pontjában említett helyzetek egyikében lévő részvételre jelentkezők és ajánlattevők részletes adatait tartalmazza. Az adatbázist az intézmények, a végrehajtó hivatalok és a 200. cikkben említett szervek közösen használják.2. A tagállamok és harmadik országok hatóságai, valamint az 55. és 58. cikkel összhangban a költségvetés végrehajtásában részt vevő, az (1) bekezdésben említettektől különböző szervek információt szolgáltatnak az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő számára azokról a részvételre jelentkezőkről és ajánlattevőkről, akikre a 100. cikk (1) bekezdésének e) pontjában meghatározott helyzetek egyike fennáll, amennyiben a gazdasági szereplő magatartása sértette az Unió pénzügyi érdekeit. Az engedélyezésre jogosult tisztviselő ellenőrzi ezt az információt, és felkéri a számvitelért felelős tisztviselőt az információ adatbázisban való rögzítésére.Az e bekezdés első albekezdésében említett hatóságok és szervek hozzáférnek az adatbázisban tárolt információhoz, és azt adott esetben és a költségvetés végrehajtásához kapcsolódó szerződések odaítéléséért viselt felelősségük szerint figyelembe vehetik.3. Az Európai Központi Bank, az Európai Beruházási Bank és az Európai Beruházási Alap saját pénzeszközeik védelme érdekében hozzáférnek az adatbázisban tárolt információhoz, és azt adott esetben és a szerződések odaítéléséért viselt felelősségük szerint közbeszerzési szabályaiknak megfelelően figyelembe vehetik.Ezek az intézmények információt szolgáltatnak a Bizottság számára azokról a részvételre jelentkezőkről és ajánlattevőkről, akikre a 100. cikk (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott helyzetek egyike vonatkozik, amennyiben a gazdasági szereplő magatartása sértette az Unió pénzügyi érdekeit.4. A kizárási feltételek arányos alkalmazását biztosító átlátható és koherens kritériumokat a 199. cikkben említett felhatalmazáson alapuló rendelet határozza meg. A Bizottság meghatározza az adatbázisok működésére vonatkozó szabványosított eljárásokat és műszaki előírásokat.103. cikkKözigazgatási és pénzügyi szankciók1. Az ajánlatkérő közigazgatási vagy pénzügyi szankciókat szabhat ki:a) szerződő felekre, részvételre jelentkezőkre vagy ajánlattevőkre, a 101. cikk b) pontjában említett esetekben;b) azon szerződő felekre, akikről megállapították, hogy a költségvetés által finanszírozott szerződés szerinti kötelezettségeiket súlyosan megsértették.Az ajánlatkérőnek azonban először minden esetben lehetőséget kell adnia az érintett személyeknek arra, hogy észrevételeit ismertesse.2. Az (1) bekezdésben említett szankcióknak arányban kell állniuk a szerződés fontosságával és a kötelességszegés súlyosságával, továbbá a következőkből állhatnak:a) az érintett részvételre jelentkező, ajánlattevő vagy szerződő fél kizárása legfeljebb tízéves időtartamra a költségvetés által finanszírozott szerződésekből és támogatásokból; és/vagyb) a legfeljebb a szóban forgó szerződés értékéig terjedő pénzügyi szankció megfizettetése a részvételre jelentkezővel, ajánlattevővel vagy szerződő féllel.3. Az intézmény közzéteheti a gazdasági szereplő nevét, a tények rövid leírását, a kizárás időtartamát, illetve a pénzügyi szankció összegét tartalmazó határozatokat vagy határozat-összefoglalókat.104. cikkA szerződések odaítélési szempontjai1. A szerződések odaítélése a pályázat tartalmára alkalmazandó odaítélési szempontok alapján történik, a 100. és a 101. cikk, valamint a 103. cikk (2) bekezdésének a) pontja alapján ki nem zárt gazdasági szereplők alkalmasságának – az ajánlattételi felhíváshoz kapcsolódó dokumentációban található kiválasztási szempontokkal összhangban történő – ellenőrzését követően.2. A szerződéseket a legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatás vagy az összességében legelőnyösebb ajánlat szempontja alapján kell odaítélni.105. cikkAz ajánlatok benyújtása1. Az ajánlattételre vonatkozó intézkedéseknek biztosítaniuk kell a tényleges versenyt, valamint azt, hogy az ajánlatok tartalma azok egyidejűleg történő kibontásáig titkos maradjon.2. Az ajánlatkérő a 199. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló rendeletben foglaltaknak megfelelően – amennyiben az célszerű és arányos – biztosíték előzetes nyújtását írhatja elő az ajánlattevőknek, ezzel biztosítva, hogy nem vonják vissza ajánlatukat.3. A 98. cikk (3) bekezdésében említett kis értékű szerződések kivételével, a részvételi jelentkezéseket és az ajánlatokat egy e célra kinevezett felbontóbizottság bontja fel. A bizottság által a megállapított feltételeket nem kielégítőnek nyilvánított ajánlatokat vagy részvételi jelentkezéseket el kell utasítani.4. A felbontóbizottság által a megállapított feltételeket kielégítőnek nyilvánított valamennyi részvételi jelentkezést vagy ajánlatot értékelni kell az ajánlati felhívással kapcsolatos dokumentációban megállapított szempontok alapján, annak érdekében, hogy a bizottság a szerződés odaítélésére vagy elektronikus árverés tartására vonatkozó javaslatot tegyen az ajánlatkérőnek.106. cikkAz egyenlő bánásmód és az átláthatóság alapelveA közbeszerzési eljárás időtartama alatt minden, az ajánlatkérő és a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők közötti kapcsolattartásnak eleget kell tennie az átláthatóságot és az egyenlő elbánást biztosító feltételeknek. A kapcsolattartás nem vezethet a szerződés feltételeinek vagy az eredeti ajánlat feltételeinek módosításához.107. cikkDöntés a szerződés odaítéléséről1. Az engedélyezésre jogosult tisztviselő az ajánlati felhívással kapcsolatos dokumentációban és a közbeszerzési szabályokban előzetesen megállapított kiválasztási és odaítélési szempontokkal összhangban eldönti, hogy kinek ítélik oda a szerződést.2. Az ajánlatkérő minden olyan részvételre jelentkezőt vagy ajánlattevőt, akinek a részvételi jelentkezését vagy ajánlatát elutasították, tájékoztat az elutasítás indokairól; a kizárási és kiválasztási szempontoknak megfelelő, a tájékoztatást írásban kérő ajánlattevőket tájékoztatja továbbá a sikeres ajánlat jellemzőiről és viszonylagos előnyeiről, valamint a szerződést elnyerő ajánlattevő nevéről.Egyes részleteket azonban nem szükséges közölni, amennyiben e közlés akadályozná a jog alkalmazását, közérdeket sértene, illetve sértené köz- vagy magánvállalkozások jogos üzleti érdekeit, vagy torzítaná a vállalkozások közötti tisztességes versenyt.108. cikkA közbeszerzési eljárás törléseAz ajánlatkérő a szerződés aláírása előtt elállhat a beszerzéstől vagy törölheti a közbeszerzési eljárást anélkül, hogy a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők bármifajta ellentételezésre jogot formálhatnának.A határozatot indokolni kell, és a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők tudomására kell hozni.4. szakaszBiztosítékok és ellenőrzés109. CIKK BIZTOSÍTÉKOK1. Az ajánlatkérő a 199. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott esetekben előzetes biztosítéknyújtásra kötelezi a szerződő feleket.2. Amennyiben az célszerű és arányos, az ajánlatkérő előzetes biztosítéknyújtásra kötelezheti a szerződő feleket annak érdekében, hogy:a) biztosítsa a szerződés teljes körű teljesítését, vagyb) korlátozza az előfinanszírozás kifizetésével járó pénzügyi kockázatokat.110. cikkHibák, szabálytalanságok és csalás az eljárás soránAmennyiben bebizonyosodik, hogy a közbeszerzési eljárás során lényeges hiba, szabálytalanság vagy csalás történt, az ajánlatkérő felfüggeszti az eljárást, és meghozhatja az általa szükségesnek ítélt bármilyen intézkedést, beleértve az eljárás törlését is.Amennyiben a szerződés odaítélését követően a közbeszerzési eljárásról vagy a szerződés teljesítéséről bebizonyosodik, hogy annak során lényeges hiba, szabálytalanság vagy csalás történt, az ajánlatkérő – az eljárás szakaszának függvényében – eltekinthet a szerződés megkötésétől, felfüggesztheti a szerződés teljesítését vagy – adott esetben – felbonthatja a szerződést.Amennyiben ez a hiba, szabálytalanság vagy csalás a szerződő félnek tulajdonítható, úgy az ajánlatkérő a fentieken kívül – a hibák, szabálytalanságok vagy csalás súlyosságának arányában – elutasíthatja a kifizetést, visszakövetelheti a már kifizetett összegeket, vagy felmondhatja a szerződő féllel kötött valamennyi szerződést.2. FEJEZETAz intézmények által saját felelősségükre odaítélt szerződésekre alkalmazandó rendelkezések111. cikkAz ajánlatkérőA saját felelősségre kötött szerződések esetében az intézményeket kell ajánlatkérőnek tekinteni. Az intézmények a 62. cikkel összhangban átruházzák az ajánlatkérői feladat gyakorlásához szükséges hatáskört.112. cikkAlkalmazandó értékhatárok1. A 2004/18/EK irányelv – e rendelet második részének IV. címére is figyelemmel – megállapítja azt az értékhatárt, amely meghatározza:a) a 97. cikkben említett közzétételre vonatkozó intézkedéseket;b) a 98. cikk (1) bekezdésében említett eljárások kiválasztását;c) az alkalmazandó határidőket.2. A 199. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló rendeletben rögzített kivételekre és feltételekre is figyelemmel az ajánlatkérő a 2004/18/EK irányelv hatálya alá tartozó szerződések esetében a sikeres ajánlattevővel csak a várakozási időszak lejárta után írhatja alá a szerződést vagy keretmegállapodást.113. cikkA közbeszerzési eljárásban való részvétel szabályaiA közbeszerzési eljárásban való részvétel egyenlő feltételekkel áll nyitva minden, a Szerződések hatálya alá tartozó természetes és jogi személy számára, és minden olyan harmadik országból származó természetes és jogi személy számára, amely ország az Unióval a közbeszerzésre vonatkozó külön megállapodással rendelkezik, az abban a megállapodásban megállapított feltételek mellett.114. cikkA Kereskedelmi Világszervezet közbeszerzési szabályaiAmennyiben a Kereskedelmi Világszervezet keretében kötött, a kormányzati beszerzésekről szóló többoldalú megállapodás alkalmazandó, úgy a szerződések nyitva állnak azon államok állampolgárai számára is, amelyek megerősítették az említett megállapodást, az abban a megállapodásban megállapított feltételek mellett.VI. CÍMTÁMOGATÁSOK1. FEJEZET A támogatások alkalmazási köre és fajtái115. cikkA támogatások alkalmazási köre1. A támogatások a költségvetésből nem visszterhesen juttatott közvetlen pénzügyi hozzájárulások, a következők bármelyikének finanszírozására:a) valamely uniós szakpolitika részét képző célkitűzés elérésének segítésére szánt tevékenység; vagyb) általános európai érdeket szolgáló vagy valamely uniós szakpolitika részét képző célkitűzés érdekében tevékenykedő szervezet működése (működési támogatás).A támogatásokat írásos megállapodásba vagy a sikeres pályázónak címzett bizottsági határozatba kell foglalni.2. E cím értelmében nem képeznek támogatást a következők:a) az intézmények tagjaihoz és személyzetéhez kapcsolódó kiadások, valamint az Európai Iskoláknak nyújtott hozzájárulások;b) a 95. cikkben említett közbeszerzési szerződések, valamint a makroszintű pénzügyi támogatásként és költségvetési támogatásként fizetett segélyek;c) az e rendelet első részének VIII. címében említett pénzügyi eszközök, valamint részvénytulajdonok vagy tőkerészesedések nemzetközi pénzügyi intézményekben, például az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankban (EBRD) vagy olyan szakosított uniós szervekben, mint az Európai Beruházási Alap;d) az Unió által olyan szerveknek fizetett tagdíjak, amelyekben az Unió tagsággal rendelkezik;e) azon kiadások, amelyeket az 55., 56. és 57. cikk értelmében közvetett igazgatás részeként teljesítettek;f) a vonatkozó alap-jogiaktus alapján az 59. cikk értelmében létrehozott szerveknek teljesített kifizetések;g) az 1290/2005/EK rendelet[21] 3. cikke (2) bekezdésének f) pontjában említett halászati termékek piacával kapcsolatos kiadások;h) az intézmények által meghívott vagy megbízott személyek utazási és tartózkodási költségeinek visszafizetése, vagy adott esetben a nekik fizetett valamennyi költségtérítés;i) a versenyeken adott pénzdíjak, amelyekre az e rendelet első részének VII. címe alkalmazandó.3. Minden intézmény támogathatja a tájékoztatási tevékenységeket, amennyiben kellően indokolt esetben a közbeszerzési eljárások alkalmazása nem megfelelő.116. cikkA támogatások fajtáiA támogatások a következő formákat ölthetik:a) a ténylegesen felmerült, elszámolható költségek meghatározott arányának visszatérítése;b) átalányösszeg;c) standard egységköltség;d) átalányfinanszírozás;e) az a)–d) pontokban említettek kombinációja.2. FEJEZETAlapelvek117. cikkA támogatásokra alkalmazandó általános alapelvek1. A támogatásokra az átláthatóság és az egyenlő bánásmód elve vonatkozik.2. A támogatások nem lehetnek halmozottak, és nem ítélhetők oda visszamenőlegesen.3. A támogatásoknak – a második rész IV. címében rögzített különös rendelkezések sérelme nélkül – társfinanszírozást kell tartalmazniuk.A támogatások összege nem haladhatja meg az elszámolható költségek becsült összege alapján megállapított, abszolút értékben kifejezett felső korlátot.A támogatás nem lépheti túl az elszámolható költségek összegét.4. A támogatások célja vagy hatása nem lehet nyereség termelése a kedvezményezett fellépése vagy munkaprogramja keretében.Az első albekezdés nem alkalmazandó a következőkre:a) olyan fellépések, amelyek célja valamely kedvezményezett pénzügyi kapacitásának megerősítése vagy bevétel képzése;b) természetes személyeknek fizetett tanulmányi, kutatási vagy képzési ösztöndíjak.5. Ha egy uniós szintű politikai párt a pénzügyi év végén, amelyre működési támogatásban részesült, bevételi többletet ér el, a (2) bekezdésben foglalt nonprofit szabálytól eltérően a bevételi többlet egy része az adott éves összes bevétel 25 %-áig átvihető a következő évre azzal a feltétellel, hogy e következő év első negyedének vége előtt felhasználásra kerül.A nonprofit szabálynak való megfelelés ellenőrzése alkalmazásában az uniós szintű politikai párt éves működése során felhalmozódott, a kedvezményezettet terhelő elszámolható költség 15 %-át meghaladó saját forrásokat, különösen az adományokat és tagsági díjakat nem veszik figyelembe.Az előző bekezdés rendelkezései nem alkalmazandók abban az esetben, ha az európai szintű politikai párt pénzügyi tartalékai meghaladják átlagos éves bevételének 100 %-át.6. Az átalányösszegek, a standard egységköltség és az átalányfinanszírozás esetében a (3) és (4) bekezdésben rögzített nonprofit, illetve társfinanszírozási szabály ésszerű mértékű teljesülését előbbiek meghatározásakor vagy a támogatás elnyerésére irányuló pályázat értékelésekor kell biztosítani.7. A 122., 123. és 124. cikk nem alkalmazandó az Európai Beruházási Banknak, az Európai Beruházási Alapnak, illetve a Bank bármely leányvállalatának nyújtott támogatásokra.118. cikkÁtláthatóság1. A támogatásoknak szerepelniük kell az év elején közzéteendő munkaprogramban.E munkaprogramot pályázati felhívások közzététele útján kell megvalósítani, kivéve a megfelelően indokolt, kivételesen sürgős eseteket, vagy azon eseteket, amikor a kedvezményezett vagy a fellépés jellemzői nem hagynak más választási lehetőséget egy adott fellépésre, vagy amikor a kedvezményezett az alap-jogiaktusban a támogatás címzettjeként szerepel.Az első albekezdés nem vonatkozik a válságkezelési segélyre, a polgári védelmi műveletekre és a humanitárius segítségnyújtási műveletekre.2. A pénzügyi év során odaítélt minden támogatást évente közzé kell tenni, a 31. cikk (2) és (3) bekezdésével összhangban.119. cikkA támogatások kumulálásának tilalmaValamely tevékenységre bármely kedvezményezett számára a költségvetésből csak egy támogatás ítélhető oda, kivéve, ha az alap-jogiaktus ettől eltérően rendelkezik.Egy kedvezményezettnek a költségvetésből pénzügyi évenként csak egy működési támogatás ítélhető oda.A pályázó haladéktalanul tájékoztatja az engedélyezésre jogosult tisztviselőt az egyazon fellépéshez vagy munkaprogramhoz kapcsolódó több pályázatról és többszörös támogatásról.A költségvetésből semmilyen körülmények között nem finanszírozható kétszer ugyanaz a költség.120. cikkVisszamenőleges odaítélés1. Már megkezdett tevékenységre csak abban az esetben ítélhető oda támogatás, ha a pályázó bizonyítani tudja, hogy szükség volt a tevékenységnek a támogatás odaítélése előtti megkezdésére.Ilyen esetekben az elszámolható költségek nem merülhetnek fel a támogatás elnyerésére irányuló pályázat benyújtásának dátuma előtt, kivéve az alap-jogiaktusban meghatározott, kellően megindokolt kivételes esetekben vagy a válságkezelési segély, a polgári védelmi műveletek és a humanitárius segítségnyújtási műveletek iránti rendkívül sürgős szükséglet esetében.Már befejezett tevékenységekre nem nyújtható támogatás visszamenőlegesen.2. A működési támogatás odaítélésére a kedvezményezett költségvetési évének kezdetétől számított hat hónapon belül sor kerül. Az elszámolható költségek nem merülhetnek fel a támogatás elnyerésére irányuló pályázat benyújtását vagy a kedvezményezett költségvetési évének kezdetét megelőzően.121. cikkA degresszivitás elveA működési támogatások négy évnél hosszabb időszakra történő megújításakor azokat a negyedik év után fokozatosan csökkenteni kell, kivéve, ha az alap-jogiaktus vagy az 51. cikk (5) bekezdésének d) pontja értelmében odaítélt támogatásokról szóló finanszírozási határozat az általános uniós érdeket szolgáló szervek tekintetében másként rendelkezik.3. FEJEZETAz odaítélési eljárás122. cikkTámogatás elnyerésére irányuló pályázat1. A támogatás elnyerésére irányuló pályázatokat írásban kell benyújtani.2. A támogatás elnyerésére irányuló pályázat akkor fogadható el, ha azt az alábbiak valamelyike nyújtja be:a) jogi személyek;b) természetes személyek, amennyiben a fellépés vagy a pályázó célkitűzésének természete vagy jellemzői ezt szükségessé teszik.Az a) pont alkalmazásában a támogatás elnyerésére irányuló pályázatok abban az esetben is elfogadhatók, ha a nemzeti jogszabályok alapján jogi személyiséggel nem rendelkező szervek nyújtják be, feltéve, hogy képviselőik jogképességgel rendelkeznek arra, hogy a szervezet nevében jogi kötelezettséget vállaljanak, és az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében a jogi személyek által kínálttal egyenértékű biztosítékot kínálnak.3. A 100–103. cikk alkalmazandó a támogatást igénylőkre is. A pályázóknak bizonyítaniuk kell, hogy nincsenek a 100–103. cikkben említett helyzetek egyikében sem. Az engedélyezésre jogosult tisztviselő azonban a 199. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló rendeletben megállapítottaknak megfelelően a következők bármelyike esetében eltekinthet e bizonyítástól:a) nagyon kis értékű támogatások;b) amennyiben egy másik odaítélési eljárás során a pályázó nemrégiben benyújtott ilyen igazolásokat;c) amennyiben ilyen igazolás benyújtása fizikailag lehetetlen.4. A 103. cikkben előírtak szerint az engedélyezésre jogosult tisztviselő hatékony, arányos és visszatartó erejű közigazgatási és pénzügyi szankciókkal sújthatja a pályázókat.E szankciókkal sújthatók azok a kedvezményezettek is, akik a kérelem benyújtásakor vagy a támogatás végrehajtása során hamis nyilatkozatot tettek az engedélyezésre jogosult tisztviselő által igényelt információk tekintetében, vagy nem szolgáltattak információt.123. cikkKiválasztási és odaítélési szempontok1. A kiválasztási szempontoknak lehetővé kell tenniük a pályázónak a javasolt tevékenység vagy munkaprogram teljesítésére való képességének értékelését.2. A pályázati felhívásban előre közzétett odaítélési szempontoknak lehetővé kell tenniük a benyújtott pályázatok minőségének értékelését a meghatározott célkitűzések és prioritások fényében.124. cikkÉrtékelési eljárás1. A pályázatokat az előre közzétett kiválasztási és odaítélési szempontok alapján értékelik annak meghatározása érdekében, hogy melyik pályázatot finanszírozzák.2. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő ezután az (1) bekezdésben előírt értékelés alapján elkészíti a kedvezményezettek és a jóváhagyott összegek jegyzékét.3. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő írásban tájékoztatja a pályázókat a pályázatukra vonatkozó döntésről. Amennyiben az igényelt támogatást nem ítélték oda, úgy az intézmény közli a pályázat elutasításának indokát, hivatkozva különösen a már közzétett kiválasztási és odaítélési szempontokra.4. FEJEZETKifizetés és ellenőrzés125. cikkElőfinanszírozási garanciaAz illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő – amennyiben indokoltnak és arányosnak tartja – előzetes biztosítéknyújtást követelhet a kedvezményezettől, az előfinanszírozással kapcsolatos pénzügyi kockázatok korlátozása érdekében.126. cikkA támogatások kifizetése és ellenőrzése1. A támogatás összege mindaddig nem válik véglegessé, amíg az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő jóvá nem hagyta a zárójelentést és a végleges elszámolásokat, az intézmény által ezt követően végzett ellenőrzés sérelme nélkül.2. Amennyiben az odaítélési eljárás vagy a támogatás végrehajtása során lényeges hiba, szabálytalanság vagy csalás történt, az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő meghozhatja a 110. cikkben említett intézkedések bármelyikét, miután a kedvezményezett lehetőséget kapott észrevételei megtételére.3. Amennyiben kontrollok vagy ellenőrzések során valamely kedvezményezett esetében olyan visszatérő hibákra derül fény, amelyek hatással vannak a kedvezményezett részvételével folyó vagy folyt, nem ellenőrzött projektekre, az engedélyezésre jogosult tisztviselő kiterjesztheti a megállapításokat e nem ellenőrzött, a támogatási megállapodással összhangban azonban a későbbiekben még ellenőrizhető projektekre, és kérheti az érintett összegek visszafizetését.A kedvezményezett a korrekció számításának hibás voltát bemutatva és új számítást benyújtva kontradiktórius eljárás keretében fellebbezhet az alkalmazott korrekció ellen.5. FEJEZETVégrehajtás127. cikkAlvállalkozás és a támogatás továbbosztása1. Amennyiben a tevékenység vagy működési támogatások esetében a munkaprogram végrehajtása közbeszerzési szerződések kedvezményezett általi odaítélését követeli meg, a 199. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló rendeletben megállapított vonatkozó eljárásokat kell alkalmazni.2. Amennyiben a tevékenység vagy a munkaprogram végrehajtása harmadik félnek nyújtandó pénzügyi támogatást tesz szükségessé, az uniós támogatás kedvezményezettje a következő feltételek teljesülése esetén nyújthat pénzügyi támogatást:a) a támogatás odaítélése előtt az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő ellenőrizte, hogy a kedvezményezett megfelelő biztosítékot kínál az esedékes összegek Bizottságnak való visszafizetése tekintetében;b) a támogatás megadásának feltételeit a támogatásról szóló határozat vagy a kedvezményezett és a Bizottság közötti támogatási megállapodás szigorúan meghatározza annak érdekében, hogy a kedvezményezettnek ne legyen mérlegelési jogköre;c) a 199. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározottak értelmében kis összegekről van szó.3. Minden támogatásról szóló határozat vagy támogatási megállapodás kifejezetten a Bizottságot és a Számvevőszéket jelöli meg a dokumentumok ellenőrzése, a helyszíni ellenőrzés, valamint a – többek között elektronikus adathordozón tárolt – információk ellenőrzése tekintetében az uniós forrásokból részesülő harmadik felek feletti ellenőrzési hatáskör gyakorlására.VII. CÍMPÉNZDÍJAK128. cikk FogalommeghatározásE rendelet alkalmazásában a pénzdíjak versenyt követően odaítélt pénzügyi hozzájárulások.129. cikkÁltalános szabályok1. A pénzdíjakra az átláthatóság és az egyenlő elbánás elve vonatkozik.2. A pénzdíjak a 118. cikkben említett és a Bizottság által elfogadott munkaprogram részét képezik és a 118. cikk (2) bekezdése vonatkozik rájuk.A verseny szabályai meghatározzák legalább az odaítélési szempontokat, a kritériumokat, a pénzdíj összegét és a kifizetés módját.A pénzdíjak nem ítélhetők oda közvetlenül, verseny nélkül, és ugyanúgy kell közzétenni őket, mint a pályázati felhívásokat.3. A pénzdíjakat az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő vagy bírálóbizottság ítéli oda. A beérkezett anyagok minőségének értékelése alapján, mely értékelést a verseny szabályaira hivatkozással végzik, szabadon dönthetnek arról, odaítélik-e a pénzdíjakat vagy sem.4. A pénzdíj összege nem kötődhet a címzettnél felmerülő költségek nagyságához.5. Amennyiben valamely támogatás kedvezményezettje vagy valamely nyertes pályázó 500 000 EUR-t meghaladó összegű pénzdíjat ítél oda, a Bizottságnak jóvá kell hagynia az odaítélési feltételeket és szempontokat.VIII. CÍMPÉNZÜGYI ESZKÖZÖK130. cikk Fogalommeghatározás és hatály1. E rendelet alkalmazásában pénzügyi eszközök a költségvetésből nyújtott uniós pénzügyi támogató intézkedések, amelyek célja speciális szakpolitikai célkitűzések megvalósítása kölcsönök, biztosítékok, tőke-, ill. kvázitőke-beruházások és -részesedések, vagy más kockázatos eszközök révén, lehetőség szerint támogatásokkal kombinálva.2. E cím rendelkezései a pénzügyi eszközökhöz közvetlenül kapcsolódó elemekre is alkalmazandók, ideértve a technikai segítségnyújtást is.3. A Bizottság a pénzügyi eszközöket végrehajthatja közvetlen igazgatással, vagy a feladatokat az 55. cikk (1) bekezdése b) pontjának iii. és iv. alpontjában említett szervezetekre ruházva közvetett igazgatással.131. cikkA pénzügyi eszközökre alkalmazandó alapelvek1. A pénzügyi eszközöket a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, az átláthatóság és az egyenlő elbánás alapelvével, valamint az adott pénzügyi eszközre alkalmazandó alap-jogiaktusban meghatározott célkitűzésekkel összhangban kell az uniós források végső címzettjeinek rendelkezésére bocsátani.2. A valamely pénzügyi eszközhöz kapcsolódó költségvetési kiadást – a 46. cikk (1) bekezdése d) és e) pontjának sérelme nélkül – az adott pénzügyi eszközre létrehozott költségvetési kötelezettségvállalás korlátján belül kell tartani.3. A valamely pénzügyi eszköz keretében pénzügyi műveletek végrehajtásában érintett pénzügyi közvetítőknek meg kell felelniük a pénzmosás megelőzésére és a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó standardoknak. A közvetítők székhelye nem lehet olyan területen, amelynek joghatósága nem működik együtt az Unióval a nemzetközileg elfogadott adóügyi standardok alkalmazása terén.4. Az 55. cikk (1) bekezdése b) pontjának iii. és iv. alpontjában említett szervezetek valamelyike és az e cikk (3) bekezdésében említett pénzügyi közvetítők közötti minden megállapodás kifejezetten a Bizottságot és a Számvevőszéket jelöli meg a dokumentumok ellenőrzése, a helyszíni ellenőrzés, valamint a – többek között elektronikus adathordozón tárolt – információk ellenőrzése tekintetében az uniós forrásokból részesülő valamennyi harmadik fél feletti ellenőrzési hatáskör gyakorlására.IX. CÍMA BESZÁMOLÓK TARTALMA ÉS A KÖNYVVEZETÉS1. FEJEZET A beszámolók tartalma132. cikkAz uniós beszámolók szerkezeteAz Unió beszámolói a következőket tartalmazzák:a) az összevont pénzügyi beszámoló, amely az uniós költségvetésből finanszírozott intézmények pénzügyi kimutatásaiban, a 200. cikkben említett szervek pénzügyi kimutatásaiban, valamint azon egyéb szervek pénzügyi kimutatásaiban szereplő pénzügyi információkat konszolidálja, amelyeknek beszámolóit az Unió számviteli szabályaival összhangban konszolidálni kell;b) az aggregált költségvetési számlák, amelyek a költségvetésből finanszírozott intézmények költségvetési számláin szereplő információkat mutatják be.133. cikkJelentés a költségvetés végrehajtásáról és a pénzgazdálkodásról1. A 132. cikkben említett valamennyi intézmény és szerv jelentést készít a pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról és pénzgazdálkodásáról.A jelentést a pénzügyi évet követő március 31-ig megküldik a költségvetési hatóságnak és a Számvevőszéknek.2. Az (1) bekezdésben említett jelentés információval szolgál legalább az előirányzatok végrehajtási arányáról, és összefoglaló adatokat tartalmaz az előirányzatok különböző költségvetési jogcímek közötti átcsoportosításáról.134. cikkA beszámolókra vonatkozó szabályokA 132. cikkben említett pénzügyi beszámolók megfelelnek a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott uniós számviteli szabályoknak, megbízható és valós képet adnak az eszközökről és forrásokról, a ráfordításokról, bevételekről és a cash flow-ról.A 132. cikkben említett költségvetési számlák megfelelnek az e rendeletben rögzített költségvetési alapelveknek. Megbízható és valós képet nyújtanak a költségvetési bevételi és kiadási műveletekről.135. cikkSzámviteli alapelvekA 132. cikkben említett pénzügyi kimutatások az információkat – beleértve a számviteli politikát – releváns, megbízható, összehasonlítható és érthető módon mutatják be. A pénzügyi kimutatásokat az általánosan elfogadott, az Unió számviteli szabályaiban rögzített számviteli alapelvekkel összhangban kell elkészíteni.136. cikkPénzügyi kimutatások1. A pénzügyi kimutatások millió euróban készülnek, és a következőkből állnak:a) a mérleg és az eredménykimutatás, amelyek az eszközöket és a forrásokat és a pénzügyi helyzetet, valamint az előző év december 31-i gazdasági eredményt mutatják; összeállításuk a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott vonatkozó számviteli szabályokkal összhangban történik;b) az év folyamán beszedett és kifizetett összegeket, valamint a végleges pénzügyi helyzetet feltüntető cash flow-kimutatás;c) a nettó eszközök változásait feltüntető kimutatás, amely áttekintést nyújt az év során a tartalékokban és a felhalmozott eredményekben bekövetkezett mozgásokról.2. A pénzügyi kimutatásokhoz fűzött megjegyzések kiegészítik és magyarázattal látják el az (1) bekezdésben említett kimutatásokban feltüntetett információkat, és tartalmazzák a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott, vonatkozó számviteli szabályok által előírt kiegészítő információkat.137. cikkKöltségvetés-végrehajtási jelentésekA költségvetés-végrehajtási jelentések millió euróban készülnek. A következőkből állnak:a) a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentés, amely aggregálja az adott évi összes költségvetési bevételi és kiadási műveletet;b) a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentéshez fűzött megjegyzések, amelyek kiegészítik és magyarázattal látják el a jelentésben megadott információkat.A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések a költségvetéssel azonos szerkezetben készülnek.138. cikkElőzetes beszámolókA 132. cikkben említett más intézmények és szervek számvitelért felelős tisztviselői legkésőbb a következő év március 1-jéig megküldik a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének és a Számvevőszéknek az előzetes beszámolókat.A 132. cikkben említett más intézmények és szervek számvitelért felelős tisztviselői konszolidációs célból a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által rögzített standardizált formában ugyancsak legkésőbb a következő év március 1-jéig jelentéscsomagot küldenek a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének.A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője összevonja az előzetes beszámolókat a Bizottság előzetes beszámolójával, és legkésőbb a következő év március 31-ig megküldi a Számvevőszéknek a Bizottság előzetes beszámolóját az Unió előzetes összevont beszámolójával együtt.139. cikkA végleges összevont beszámoló jóváhagyása1. A Számvevőszék legkésőbb június 1-jéig megteszi a 132. cikkben említett más intézmények és szervek előzetes beszámolóira vonatkozó észrevételeit, és legkésőbb június 15-ig megteszi a Bizottság előzetes beszámolójára, valamint az Unió előzetes összevont beszámolójára vonatkozó észrevételeit.2. Az intézmények – a Bizottság kivételével – és a 132. cikkben említett valamennyi szerv elkészíti a végleges beszámolót, és a végleges összevont beszámoló elkészítése érdekében legkésőbb a következő év július 1-jéig megküldi azt a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének, a Számvevőszéknek, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.A 132. cikkben említett más intézmények és szervek számvitelért felelős tisztviselői konszolidációs célból a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által rögzített standardizált formában ugyancsak legkésőbb a következő év július 1-jéig jelentéscsomagot küldenek a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének.3. A 132. cikkben említett más intézmények és szervek számvitelért felelős tisztviselői a végleges beszámolók továbbításával egyidejűleg az e végleges beszámolókra vonatkozó teljességi nyilatkozatot is megküldik a Számvevőszéknek, egy másolati példányt pedig a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének.A végleges beszámolóhoz a számvitelért felelős tisztviselő által kiállított nyilatkozatot kell csatolni, amelyben a tisztviselő kijelenti, hogy a beszámoló e címmel, valamint az alkalmazandó számviteli alapelvekkel, szabályokkal és módszerekkel összhangban készült.4. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője a (2) bekezdés értelmében a 132. cikkben említett más intézmények és szervek által benyújtott információ alapján elkészíti a végleges összevont beszámolót. A végleges összevont beszámolóhoz a számvitelért felelős tisztviselő által kiállított nyilatkozatot kell csatolni, amelyben a tisztviselő kijelenti, hogy a beszámoló a IX. címmel, valamint a pénzügyi kimutatások mellékletében található számviteli alapelvekkel, szabályokkal és módszerekkel összhangban készült.5. A végleges összevont beszámoló és a saját végleges beszámolója jóváhagyása után a Bizottság a következő pénzügyi év július 31-e előtt megküldi azokat az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek.Ezzel egyidejűleg a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője a végleges összevont beszámolóra vonatkozó teljességi nyilatkozatot juttat el a Számvevőszékhez.6. A végleges összevont beszámolót a Számvevőszék által az EUMSZ 287. cikkével és az Euratom-Szerződés 160c. cikkével összhangban adott megbízhatósági nyilatkozattal együtt a következő pénzügyi év november 15-éig ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában .2. FEJEZETA költségvetés végrehajtására vonatkozó információk140. cikkJelentés a költségvetési biztosítékokról és kockázatokrólA 136. és 137. cikkben előírt kimutatásokon felül a Bizottság évente egyszer beszámol az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a 46. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett költségvetési biztosítékokról és a vonatkozó kockázatokról.Ezen információt egyúttal a Számvevőszéknek is megküldi.141. cikkKöltségvetés-végrehajtási jelentés1. A 136. és 137. cikkben előírt kimutatásokon felül a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője havonta megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a költségvetés végrehajtására vonatkozó – legalább alcím szinten összesített – számadatokat, minden előirányzatnál mind a bevételekre, mind a kiadásokra vonatkozóan.E számadatok részletekkel szolgálnak az átvitt előirányzatok felhasználásáról is.A számadatokat minden hónap végét követő 10 munkanapon belül kell megküldeni.2. Évente háromszor, a május 31-ét, augusztus 31-ét és december 31-ét követő 30 munkanapon belül, a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője alcímek, jogcímcsoportok és jogcímek szerinti bontásban beszámolót küld a költségvetés végrehajtásáról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amely magában foglalja mind a bevételeket, mind a kiadásokat.E beszámoló részletekkel szolgál az előző pénzügyi évekről átvitt előirányzatok felhasználásáról is.3. A számadatokat és a költségvetés végrehajtásáról szóló beszámolót egyúttal a Számvevőszéknek is meg kell küldeni.3. FEJEZETKönyvvezetés1. szakaszKözös rendelkezések142. CIKK A SZÁMVITELI RENDSZER1. Az intézmények számviteli rendszere a költségvetési és pénzügyi információk olyan formában történő szervezését szolgáló rendszer, amely lehetővé teszi a számadatok bevitelét, iktatását és nyilvántartását.2. A számlák általános számlákból és költségvetési számlákból állnak. E számlákat euróban kell vezetni, az elszámolási időszak a naptári év.3. A (2) bekezdésben foglaltaktól függetlenül a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő vezethet analitikus nyilvántartást.143. cikkAz intézmények számviteli rendszerére vonatkozó közös rendelkezések1. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője a 132. cikkben említett más intézmények és szervek engedélyezésre jogosult tisztviselőivel való konzultációt követően elfogadja a számviteli szabályokat, valamint a költségvetésből finanszírozott intézmények, a második rész V. címében említett hivatalok és a 132. cikkben említett szervek által alkalmazandó harmonizált számlatükröt.2. Az (1) bekezdésben említett szabályok és módszerek elfogadásakor a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjét a közszektorra vonatkozó, nemzetközileg elfogadott számviteli előírások vezérelik, de eltérhet ezektől, amennyiben ezt az Unió tevékenységeinek sajátos természete indokolja.1. szakaszÁltalános számlák144. CIKK AZ ÁLTALÁNOS SZÁMLÁKAz általános számlák kronológiai sorrendben, a kettős könyvvitel módszerével tartanak nyilván minden olyan eseményt és műveletet, amelyek kihatással vannak a 132. cikkben említett intézmények és szervek gazdasági és pénzügyi helyzetére, valamint eszközeire és forrásaira.145. cikkKönyvelési tételek1. A számlákon történő mozgások és az egyenlegek a könyvekben jelennek meg.2. Minden könyvelési tétel – a számlák kiigazítását is beleértve – bizonylatokon alapul, amelyekre hivatkozás történik.3. A számviteli rendszernek olyannak kell lennie, hogy minden könyvelési tételnek nyoma maradjon.146. cikkSzámviteli kiigazításokA költségvetési év zárása után és a végső beszámoló bemutatásának időpontjáig a számvitelért felelős tisztviselő bármely olyan, az adott évre vonatkozó kifizetéseket vagy beszedéseket nem érintő kiigazítást elvégezhet, amely a beszámoló megbízható és valós, az uniós számviteli szabályoknak megfelelő bemutatásához szükséges.3. szakaszKöltségvetési számlák147. CIKK KÖLTSÉGVETÉSI SZÁMVITEL1. A költségvetési számlák részletesen nyilvántartják a költségvetés végrehajtását.2. Az (1) bekezdés alkalmazásában a költségvetési számlák rögzítenek minden, az első rész IV. címében előírt költségvetési bevételi és kiadási műveletet.4. FEJEZETVagyonleltár148. cikkLeltár1. A 132. cikkben említett minden intézmény és szerv leltárt vezet, amely bemutatja az Unió minden tárgyi eszközének, immateriális javának és befektetett pénzügyi eszközének mennyiségét és értékét, a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elkészített mintával összhangban.A 132. cikkben említett minden intézmény és szerv ellenőrzi, hogy a leltárban szereplő bejegyzések megfelelnek-e a tényleges helyzetnek.2. A vagyontárgyak értékesítését megfelelő módon közzé kell tenni.X. CÍMKÜLSŐ ELLENŐRZÉS ÉS MENTESÍTÉS1. FEJEZET Külső ellenőrzés149. cikkA Számvevőszék által végzett külső ellenőrzés1. Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság a lehető leghamarabb értesíti a Számvevőszéket a 9., 13., 18., 22., 23., 25. és 37. cikk szerint elfogadott határozatokról és szabályokról.2. Az intézmények tájékoztatják a Számvevőszéket és a költségvetési hatóságot a pénzügyi kérdésekben általuk elfogadott belső szabályokról.3. A Számvevőszéket tájékoztatni kell az engedélyezésre jogosult tisztviselők, belső ellenőrök, számvitelért felelős tisztviselők és előlegelszámoló tisztviselők kinevezéséről, valamint az 53., 65., 66., 67. és 92. cikk szerinti felhatalmazási döntésekről.150. cikkAz ellenőrzésre vonatkozó szabályok és eljárások1. A Számvevőszék által arra vonatkozóan folytatott vizsgálat, hogy az összes bevétel beérkezése és az összes kiadás kifizetése jogszerű és megfelelő módon történt-e, figyelembe veszi a Szerződések, a költségvetés, e rendelet, a 199. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló rendelet és minden más, a Szerződések szerint elfogadott jogi aktus rendelkezéseit.2. Feladatai ellátása során a Számvevőszék a 152. cikkben előírt módon jogosult áttekinteni a szervezeti egységek vagy szervek Unió által finanszírozott vagy társfinanszírozott műveleteinek pénzügyi lebonyolításával kapcsolatos minden dokumentumot és információt. Jogosult bármely bevételi vagy kiadási műveletért felelős tisztviselőnek kérdéseket feltenni, és az előbb említett szervezeti egységekre vagy intézményekre alkalmazható ellenőrzési eljárások bármelyikét használni. A tagállamokban folytatott ellenőrzést a nemzeti ellenőrzési intézményekkel, vagy – amennyiben ezek nem rendelkeznek a szükséges hatáskörrel – az illetékes nemzeti szervezeti egységgel egyetértésben kell véghezvinni. A Számvevőszék és a tagállamok nemzeti ellenőrzési szervei függetlenségük megőrzése mellett a bizalom szellemében működnek együtt.A Szerződések vagy a Szerződések szerint elfogadott jogi aktusok által ráruházott feladatai teljesítéséhez szükséges minden információ megszerzése érdekében a Számvevőszék saját kérésére jelen lehet a költségvetés végrehajtásának keretében bármely intézmény által vagy nevében folytatott ellenőrzési műveletnél.A Számvevőszék kérésére minden intézmény meghatalmazza az uniós vagyont kezelő pénzügyi intézményeket, hogy tegyék lehetővé a Számvevőszék számára annak ellenőrzését, hogy a külső adatok megfelelnek az elszámolásoknak.3. Feladatai ellátása érdekében a Számvevőszék értesíti az e rendelet hatálya alá tartozó intézményeket és hatóságokat személyzete azok ellenőrzésére felhatalmazott tagjainak nevéről.151. cikkAz értékpapírokra és a készpénzre vonatkozó ellenőrzésekA Számvevőszék biztosítja, hogy minden letétbe helyezett és likvid értékpapírt, továbbá minden bankbetétet és készpénzt a letéteményes által aláírt bizonylat alapján vagy a készpénz- és értékpapír-állományról szóló hivatalos igazolások segítségével ellenőriznek. Az ilyen ellenőrzéseket a Számvevőszék saját maga is elvégezheti.152. cikkA Számvevőszék betekintési joga1. A Bizottság, a többi intézmény, az Unió nevében bevételeket vagy kiadásokat kezelő szervek és a költségvetésből nyújtott kifizetések végső kedvezményezettjei minden olyan feltételt és információt biztosítanak a Számvevőszéknek, amelyet az feladata elvégzéséhez szükségesnek tart. A Számvevőszék rendelkezésére bocsátanak minden, a költségvetésből finanszírozott szerződések odaítélésével és teljesítésével kapcsolatos dokumentumot és minden készpénz- vagy anyagszámlát, minden számviteli bejegyzést vagy bizonylatot, valamint az ezekre vonatkozó adminisztratív dokumentumokat, minden bevételre és kiadásra vonatkozó dokumentumot, minden leltárt, minden szervezeti ábrát a szervezeti egységekről, amelyet a Számvevőszék szükségesnek ítél a költségvetési és pénzügyi eredménykimutatás nyilvántartásokon alapuló vagy a helyszínen végzett ellenőrzéséhez, és – ugyanezen célból – minden, mágneses adathordozón létrehozott vagy tárolt dokumentumot és adatot.Az érintett nemzeti közigazgatás többi szolgálata és belső ellenőrzési szervei minden feltételt biztosítanak a Számvevőszéknek, amit az feladata ellátásához szükségesnek tart.Az első albekezdést a költségvetésből kifizetésben részesülő természetes vagy jogi személyekre is alkalmazni kell.2. Azon tisztviselők, akiknek működését a Számvevőszék ellenőrzi:a) bemutatják készpénzbizonylataikat és bármilyen más, készpénzre, értékpapírra és bármilyen típusú anyagra vonatkozó bizonylataikat, továbbá a rájuk bízott források kezelése tekintetében a vonatkozó alátámasztó dokumentumokat, valamint bármely könyvet, nyilvántartást és a velük kapcsolatos más dokumentumot;b) bemutatják a 150. cikk (1) bekezdésében említett ellenőrzés teljes körű végrehajtásához szükséges levelezést és bármely más dokumentumot.Az első albekezdés b) pontja szerinti információt csak a Számvevőszék kérheti.3. A Számvevőszék jogosult az Unió bevételeire és kiadásaira vonatkozó, az intézmények szervezeti egységei és különösen az ilyen bevételekre és kiadásokra vonatkozó döntésekért felelős szervezeti egységek, az Unió nevében bevételeket és kiadásokat kezelő szervek és a költségvetésből támogatást kapó természetes vagy jogi személyek által birtokolt dokumentumok ellenőrzésére.4. Az annak megállapítására vonatkozó feladat, hogy a bevételek beérkezése és a kiadások kifizetése jogszerű és megfelelő módon történt-e, illetve a pénzgazdálkodás hatékony és eredményes volt-e, kiterjed a támogatásként kapott uniós pénzeszközök intézményeken kívüli szervek általi felhasználására is.5. Az intézményen kívüli kedvezményezetteknek kifizetett uniós finanszírozás a kedvezményezettekkel – vagy azok beleegyezése hiányában a kivitelezőkkel vagy alvállalkozókkal – a Számvevőszék által lefolytatandó, a finanszírozás felhasználására vonatkozó ellenőrzésről kötött írásos megállapodás függvénye.6. A Bizottság a Számvevőszék számára – annak kérésére – megadja a hitelnyújtási és hitelfelvételi műveletekre vonatkozó információkat.7. Az integrált számítógépes rendszerek használata nem eredményezheti a Számvevőszék bizonylatokhoz való hozzáférésének csökkenését.153. cikkA Számvevőszék éves jelentése1. A Számvevőszék legkésőbb június 15-ig megküldi a Bizottság, legkésőbb június 1-jéig pedig a 132. cikkben említett más intézmények és szervek számára azon észrevételeit, amelyeket – véleménye szerint – fel kell tüntetni az éves jelentésben. Ezen észrevételeknek titkosaknak kell maradniuk, és kontradiktórius eljárás tárgyát képezik. Legkésőbb október 15-ig minden intézmény megküldi válaszát a Számvevőszéknek. Az intézmények válaszait – a Bizottságét kivéve – egyúttal a Bizottságnak is meg kell küldeni.2. A kontradiktórius eljárás lezárását követően minden érintett intézmény és szerv legkésőbb október 15-ig megküldi válaszát a Számvevőszéknek. Az intézmények és szervek válaszait – a Bizottságét kivéve – egyúttal a Bizottságnak is meg kell küldeni.3. Az éves jelentés tartalmazza a pénzgazdálkodás hatékonyságára és eredményességére vonatkozó értékelést.4. Az éves jelentés minden intézményről tartalmaz egy szakaszt. A Számvevőszék ezt kiegészítheti bármilyen összefoglaló jelentéssel vagy általános észrevétellel, amelyet helyénvalónak tart.A Számvevőszék megtesz minden szükséges lépést annak biztosítására, hogy minden intézmény válaszát az észrevételeire azon észrevétel mellett vagy azon észrevételt követően tegyék közzé, amelyre az vonatkozik.5. A Számvevőszék legkésőbb november 15-ig megküldi éves jelentését az intézmények válaszaival együtt a mentesítésért felelős hatóságok és a többi intézmény számára, és gondoskodik ezek közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában .6. Amint a Számvevőszék megküldte az éves jelentést, a Bizottság haladéktalanul tájékoztatja az érintett tagállamokat a Számvevőszék azon észrevételeiről, amelyek az alkalmazandó szabályok szerint a felelősségük alá tartozó pénzeszközök kezelésére vonatkoznak.A tagállamok az ilyen információ kézhezvételét követően 100 napon belül tájékoztatják a Bizottságot a Számvevőszék fent említett, az adott országra vonatkozó észrevételeire reagálva hozott intézkedésekről. A Bizottság továbbítja ezt az információt a Számvevőszék, a Tanács és az Európai Parlament felé.154. cikkA Számvevőszék különjelentései1. A Számvevőszék minden olyan észrevételt továbbít az érintett intézmények vagy szervek felé, amelyet – véleménye szerint – különjelentésben kell feltüntetni. Ezen észrevételeknek titkosaknak kell maradniuk és kontradiktórius eljárás tárgyát képezik.Az érintett intézmény vagy szerv két és fél hónapon belül tájékoztatja a Számvevőszéket bármely, ezekre az észrevételekre adni kívánt válaszról.A Számvevőszék az érintett intézmény vagy szerv válaszának kézhezvételét követő hónapban elfogadja a különjelentés végleges változatát.A különjelentéseket az érintett intézmények vagy szervek válaszaival együtt haladéktalanul meg kell küldeni az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyek mindegyike – szükség esetén a Bizottsággal egyetértésben – határoz a válaszlépésről.A Számvevőszék megtesz minden szükséges lépést annak biztosítására, hogy minden érintett intézmény vagy szerv válaszát az észrevételeire közvetlenül azon észrevétel mellett vagy azon észrevételt követően tegyék közzé, amelyre az vonatkozik.2. Az EUMSZ 287. cikkének (4) bekezdésében említett azon véleményeket, amelyek nem kapcsolódnak a jogalkotói konzultációs eljárás alá tartozó javaslatokhoz vagy tervezetekhez, a Számvevőszék közzéteheti az Európai Unió Hivatalos Lapjában . A Számvevőszék a közzétételre vonatkozó döntését a véleményt kérő vagy a vélemény által érintett intézménnyel folytatott konzultációt követően hozza meg. A közzétett véleményekhez csatolni kell az érintett intézmény valamennyi megjegyzését.155. cikkElőzetes megállapítások1. A Számvevőszék az ellenőrzései nyomán született előzetes megállapításokat megküldi az érintett intézményeknek, szerveknek vagy tagállamoknak. Azon előzetes megállapításokat, amelyeket a Számvevőszék véleménye szerint fel kell tüntetni az éves jelentésben, legkésőbb a megállapításokkal érintett évet követő év június 1-jéig kell megküldeni. Az előzetes megállapításoknak titkosnak kell maradniuk.2. Az érintett intézmény, szerv vagy tagállam két és fél hónapon belül tájékoztatja a Számvevőszéket bármely, az előzetes megállapításokhoz hozzáfűzni kívánt megjegyzéséről.2. FEJEZETMentesítés156. cikkA mentesítési eljárás ütemterve1. Az Európai Parlament a minősített többséggel eljáró Tanács javaslata alapján az n +2. év május 15. előtt mentesíti a Bizottságot az n . évi költségvetés végrehajtása tekintetében.2. Amennyiben az (1) bekezdésben előírt időpont nem tartható, úgy az Európai Parlament vagy a Tanács tájékoztatja a Bizottságot a halasztás okairól.3. Amennyiben az Európai Parlament elhalasztja a mentesítő határozat meghozatalát, úgy a Bizottság minden erőfeszítést megtesz a határozat útjában álló akadályok elmozdítását vagy elmozdításának elősegítését szolgáló intézkedések mielőbbi meghozatala érdekében.157. cikkA mentesítési eljárás1. A mentesítő határozat kiterjed az Unió bevételeinek és kiadásainak számláira, az ebből következő egyenlegre és az Unió mérlegben feltüntetett eszközeire és forrásaira.2. A mentesítés megadásának céljából az Európai Parlament – a Tanács után – megvizsgálja az EUMSZ 318. cikkében említett számlákat, pénzügyi kimutatásokat és értékelő jelentést. Megvizsgálja továbbá a Számvevőszék által elkészített éves jelentést, az ellenőrzés alatt álló intézmények válaszaival együtt, a Számvevőszék bármely releváns, az adott pénzügyi évre vonatkozó különjelentését, valamint a Számvevőszéknek az elszámolás megbízhatóságát, illetve az alapjául szolgáló műveletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló nyilatkozatát.3. A Bizottság az EUMSZ 319. cikkével összhangban az Európai Parlament kérésére benyújt a Parlamentnek minden, a mentesítési eljárás adott pénzügyi évre történő szabályszerű alkalmazásához szükséges információt.158. cikkNyomonkövetési intézkedések1. Az EUMSZ 319. cikkével és az Euratom-Szerződés 180b. cikkével összhangban, a Bizottság és a többi intézmény megteszi a megfelelő lépéseket annak érdekében, hogy eleget tegyen az Európai Parlament mentesítő határozatához kapcsolódó észrevételeknek és a Tanács által elfogadott, a mentesítésre vonatkozó javaslathoz kapcsolódó megjegyzéseknek.2. Az Európai Parlament vagy a Tanács kérésére az intézmények beszámolnak az ezen észrevételek és megjegyzések figyelembevételével hozott intézkedésekről, és különösen azon utasításokról, amelyeket a költségvetés végrehajtásáért felelős szervezeti egységeiknek adtak. A tagállamok együttműködnek a Bizottsággal, tájékoztatva azt az ezen észrevételeknek való megfelelés céljából tett intézkedéseikről, annak érdekében, hogy a Bizottság figyelembe vehesse ezeket saját jelentése elkészítésekor. Az intézmények jelentését szintén el kell küldeni a Számvevőszéknek.159. cikk Az EKSZ-re vonatkozó egyedi rendelkezésekAz EKSZ-re teljes mértékben vonatkoznak az EUMSZ 319. cikkében és az e rendelet 156., 157. és 158. cikkének előírt eljárások. Az EKSZ teljes mértékben együttműködik a mentesítési eljárásban részt vevő intézményekkel, és adott esetben rendelkezésükre bocsát minden további szükséges információt, többek között a vonatkozó szervek ülésein való részvétel révén.MÁSODIK RÉSZKÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEKI. CÍM EURÓPAI MEZŐGAZDASÁGI GARANCIAALAP160. cikk Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapra alkalmazandó különös rendelkezések1. E rendelet első és harmadik részét – amennyiben e cím másként nem rendelkezik – alkalmazni kell az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapra (EMGA) vonatkozó szabályokban említett hatóságok és szervek által teljesített kiadásokra, valamint a bevételekre.2. A közvetlenül a Bizottság által irányított műveleteket az első és harmadik részben megállapított szabályoknak megfelelően kell végrehajtani.161. cikkAz EMGA-források lekötése1. Az EMGA minden pénzügyi évre nem differenciált előirányzatokat tartalmaz, az 1290/2005/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében említett intézkedésekre vonatkozó kiadások kivételével, amelyeket differenciált előirányzatokkal fedeznek.2. Az átvitt, de a pénzügyi év végéig fel nem használt kifizetési előirányzatokat törölni kell.3. Az 1290/2005/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében említett fellépésekhez kapcsolódó, le nem kötött előirányzatok csak a következő pénzügyi évre vihetők át.Az átvitel nem haladhatja meg a 73/2009/EK tanácsi rendelet[22] 11. cikkében említett, és a legutóbbi pénzügyi év során alkalmazott kiigazítás összegét, és legfeljebb az első albekezdésben említett eredeti előirányzatok 2 %-a lehet .Az átvitt előirányzatok kizárólag az 1290/2005/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett fellépéseket fedező költségvetési sorokba kerülhetnek vissza.Az ilyen átvitel kizárólag azon végső kedvezményezettek számára eredményezhet további kifizetéseket, akiket a legutóbbi pénzügyi évben a közvetlen kifizetéseknek a 73/2009/EK rendelet 11. cikkével összhangban végzett kiigazítása érintett.A Bizottság legkésőbb azon év február 15-ig meghozza az átvitelről szóló határozatot, amely évre az összegeket átviszik, és erről tájékoztatja a költségvetési hatóságot.162. cikkAz EMGA előirányzatainak terhére tett globális előzetes kötelezettségvállalások1. A Bizottság megtéríti a tagállamok kiadásait.2. Az e kifizetések összegét megállapító bizottsági határozatok globális előzetes kötelezettségvállalásokat képeznek, amelyek nem haladhatják meg az EMGA-ra elkülönített összes előirányzatot.3. November 15-től az EMGA rendszeres igazgatási kiadásai előre leköthetők a következő pénzügyi évre meghatározott előirányzatok terhére. Az ilyen kötelezettségvállalások azonban nem haladhatják meg a folyó pénzügyi évre vonatkozó összes előirányzat háromnegyedét. Csak olyan kiadásokra alkalmazhatók, amelyeknek alapelvét valamely meglévő alap-jogiaktus állapította meg.163. cikkAz EMGA-források költségvetési kötelezettségvállalásainak tervezése és ütemezése1. Az EMGA-ra vonatkozó szabályokban említett hatóságok és szervek által teljesített kiadások a tagállamok által elküldött kiadáskimutatások kézhezvételét követő két hónapon belül alcím, jogcímcsoport és jogcím szerinti kötelezettségvállalás tárgyát képezik. Ilyen kötelezettségvállalás e két hónapos határidő után is megtehető, amikor a vonatkozó költségvetési sorokat érintő előirányzat-átcsoportosítási eljárásra van szükség. Azon eseteket kivéve, amikor a tagállam még nem teljesítette a kifizetést, illetve amikor a jogosultság kétséges, az összegeket ugyanazon két hónapos határidőn belül kifizetésként kell elszámolni.E költségvetési kötelezettségvállalást le kell vonni a 162. cikkben említett globális előzetes kötelezettségvállalásból.2. Azon globális előzetes kötelezettségvállalásokat, amelyeket egy pénzügyi évre vállaltak, és amelyek a következő pénzügyi év február 1-jéig nem idéztek elő kötelezettségvállalást a költségvetés-nómenklatúra egy adott sorára, az eredeti pénzügyi év tekintetében törölni kell.3. Az (1) és a (2) bekezdést a végső elszámolásra is figyelemmel kell alkalmazni.164. cikkAz EMGA-források könyveléseA költségvetési számvitelben a kiadásokat a Bizottság által a tagállamoknak legkésőbb az adott év december 31-éig teljesített visszafizetések alapján kell a pénzügyi év számláira lekönyvelni, feltéve hogy a számvitelért felelős tisztviselő legkésőbb a következő pénzügyi év január 31-éig megkapta a kifizetési utalványt.165. cikkAz EMGA-előirányzatok átcsoportosítása1. Amennyiben a Bizottság a 23. cikk (1) bekezdése alapján előirányzatokat csoportosíthat át, úgy legkésőbb a következő pénzügyi év január 31-éig meghozza határozatát, és erről a 23. cikk (1) bekezdésében foglaltak szerint tájékoztatja a költségvetési hatóságot.2. Az (1) bekezdésben említettektől eltérő esetekben a Bizottság legkésőbb a következő pénzügyi év január 10-ig átcsoportosításról szóló javaslatot terjeszt a költségvetési hatóság elé.A költségvetési hatóság az ilyen átcsoportosításokra vonatkozó döntését a 24. cikkben előírt eljárással összhangban, de háromhetes határidőn belül hozza meg.166. cikkAz EMGA címzett bevételei1. Az e cím szerinti címzett bevételeket a 18. cikk (4) bekezdésével összhangban eredet szerint kell kiadási tételekhez hozzárendelni.2. Az 1290/2005/EK tanácsi rendelet 30. cikkében említett, végső elszámolásról szóló határozatok eredményét egyetlen jogcímcsoportba kell elkönyvelni.II. CÍMSTRUKTURÁLIS ALAPOK, KOHÉZIÓS ALAP, EURÓPAI HALÁSZATI ALAP, EURÓPAI MEZŐGAZDASÁGI VIDÉKFEJLESZTÉSI ALAP, VALAMINT A SZABADSÁGON, A BIZTONSÁGON ÉS A JOG ÉRVÉNYESÜLÉSÉN ALAPULÓ TÉRSÉGBEN LÉTREHOZOTT, MEGOSZTOTT IGAZGATÁSSAL IRÁNYÍTOTT ALAPOK167. cikk Az Unió más alapjaira alkalmazandó különös rendelkezések hatálya1. E rendelet első és harmadik része – amennyiben e cím másként nem rendelkezik – alkalmazandó az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapról szóló 1290/2005/EK rendeletben, az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben[23], az Európai Szociális Alapról szóló 1081/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben[24], a Kohéziós Alapról szóló 1084/2006/EK tanácsi rendeletben[25], az Európai Halászati Alapról szóló 1198/2006/EK tanácsi rendeletben[26] említett hatóságok és szervek, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben létrehozott, e rendelet 56. cikkének értelmében megosztott igazgatással irányított alapok (a továbbiakban: az alapok) által teljesített kiadásokra, valamint bevételeikre.2. A közvetlenül a Bizottság által irányított műveleteket az e rendelet első és harmadik részében megállapított szabályokkal összhangban kell végrehajtani.168. cikkA kötelezettségvállalási előirányzatok elosztásának tiszteletben tartásaAz Európai Parlament és a Tanács vállalja, hogy tiszteletben tartja a kötelezettségvállalási előirányzatoknak a strukturális műveletekre, a vidékfejlesztésre és az Európai Halászati Alapra vonatkozó alap-jogiaktusokban meghatározott elosztását.169. cikkAz Unió más alapjait érintő hozzájárulások kifizetése, időközi kifizetések és visszafizetések1. Az alapokból származó pénzügyi hozzájárulások kifizetését a Bizottság a 167. cikkben említett szabályozással összhangban teljesíti.2. A Bizottság által eszközölt időközi kifizetések határidejét a 167. cikkben említett rendeletekkel összhangban kell megállapítani.3. A tagállami visszafizetések kezelését és ezek hatását az alapokból történő hozzájárulások összegére a 167. cikkben említett rendeletek szabályozzák.4. A 10. cikktől eltérve az előlegfizetések visszafizetéséből keletkező, december 31-én rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatok átvihetők a program lezárásáig, és szükség esetén felhasználhatók, amennyiben más kötelezettségvállalási előirányzatok már nem állnak rendelkezésre.170. cikkMás uniós alapok előirányzatainak visszavonásaA Bizottság a lekötött előirányzatokat a 167. cikkben említett rendeletekben előírt feltételek szerint automatikusan visszavonja.A visszavont előirányzatokat kizárólag a Bizottságnak tulajdonítható, nyilvánvaló hiba esetén lehet újra rendelkezésre bocsátani.E célból a Bizottság megvizsgálja az előző pénzügyi év során visszavont kötelezettségvállalásokat, és – a szükségletek alapján – legkésőbb a folyó év február 15-ig határoz a szóban forgó előirányzatok újbóli rendelkezésre bocsátásának szükségességéről.171. cikkAz előirányzatok más uniós alapok közötti átcsoportosításaAz e címben említett operatív kiadások esetében a Bizottság – az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap kivételével – átcsoportosíthat előirányzatokat az egyik címből a másikba, feltéve hogy az érintett előirányzatok a 167. cikkben említett alapokra irányadó rendeletek értelmében ugyanazon célkitűzésre vonatkoznak, vagy technikai segítségnyújtási kiadások.172. cikkAz Unió más alapjainak kezelése, kiválasztása és ellenőrzéseA projektek kiválasztásával és kezelésével és az ellenőrzéssel kapcsolatos szempontokat a 167. cikkben említett rendeletek szabályozzák.III. CÍMKUTATÁS173. cikk Kutatásra szánt források1. A kutatási és technológiafejlesztési előirányzatokra az első és a harmadik részt kell alkalmazni, kivéve, ha e cím másként írja elő.Ezen előirányzatokat vagy a költségvetés közvetlen vagy közvetett fellépéssel megvalósuló kutatási politikához kapcsolódó címeinek egyikén, vagy egy másik címen a kutatási tevékenységekhez kapcsolódó alcímben kell megjeleníteni.Ezeket a 199. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló rendeletben felsorolt tevékenységek végrehajtásához kell felhasználni.2. Az olyan bevételekre vonatkozó előirányzatokat, amelyeket az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló, az EUMSZ-hez csatolt jegyzőkönyv által létrehozott Szén- és Acélipari Kutatási Alap képzett, a 18. cikk értelmében címzett bevételként kell kezelni. Az e bevételből származó kötelezettségvállalási előirányzatok akkor állnak rendelkezésre, amikor a követelés becslése megtörtént, a kifizetési előirányzatok pedig akkor, amikor a bevétel befolyt.3. Tekintettel az e címben említett operatív kiadásokra, a Bizottság átcsoportosíthat egyik címből a másikba, feltéve hogy az előirányzatokat ugyanazon célra használják fel.4. A kutatási és technológiafejlesztési előirányzatokból fizetett szakértőket a Tanács által az egyes kutatási keretprogramok elfogadásakor megállapított eljárásokkal összhangban kell alkalmazni.174. cikkA kutatásra szánt források lekötése1. Azok a kötelezettségvállalási előirányzatok, amelyek a kötelezettségvállalások az általuk finanszírozandó, kutatáshoz kapcsolódó projektek végrehajtásának teljes vagy részleges elmaradása miatti visszavonásával keletkeznek, kivételes és kellően megindokolt esetben újból rendelkezésre bocsáthatók, amennyiben az eredetileg tervezett program végrehajtása alapvető fontosságú, hacsak a folyó pénzügyi év költségvetése nem tartalmaz forrásokat e célra.2. Az (1) bekezdés alkalmazásában a Bizottság minden pénzügyi év kezdetén megvizsgálja az előző pénzügyi év során visszavont kötelezettségvállalásokat, és az igények figyelembevételével értékeli az érintett előirányzatok újbóli rendelkezésre bocsátásának szükségességét.Ezen értékelés alapján a Bizottság minden pénzügyi év február 15-ig megfelelő javaslatokat terjeszthet a költségvetési hatóság elé, valamennyi költségvetési jogcím esetében indokolva az előirányzatok újbóli rendelkezésre bocsátását.3. A költségvetési hatóság hat héten belül dönt a Bizottság javaslatairól. Ha e határidőn belül nem születik határozat, úgy a javaslatokat jóváhagyottnak kell tekinteni.Az n. évben újra rendelkezésre bocsátható kötelezettségvállalási előirányzatok összege egyetlen esetben sem haladhatja meg az n–1. évben az azonos költségvetési soron visszavont teljes összeg 25 %-át.4. Az újból rendelkezésre bocsátott kötelezettségvállalási előirányzatok nem vihetők át.Az újból rendelkezésre bocsátott kötelezettségvállalási előirányzatokhoz kapcsolódó jogi kötelezettségvállalásokat az n. év december 31-éig kell megkötni.Az n. év végén ezen újból rendelkezésre bocsátott kötelezettségvállalási előirányzatok fel nem használt egyenlegét az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő véglegesen visszavonja.175. cikkA Közös Kutatóközpont részvétele nem kutatásra szánt forrásokból finanszírozott fellépésekben1. A Közös Kutatóközpont (KKK) a 173. cikk (1) bekezdésében említett címeken és alcímeken kívüli előirányzatokból is részesülhet finanszírozásban az első rész V. és VI. címe szerinti és egészében vagy részben a költségvetésből finanszírozott közbeszerzési és támogatási eljárásokon való részvétele tekintetében.A közbeszerzési és támogatási eljárásokban való részvétel vonatkozásában a KKK tagállamban bejegyzett jogi személynek tekintendő.2. Címzett bevételként kell kezelni a 18. cikk értelmében a következőkhöz kapcsolódó előirányzatokat:a) a KKK részvételével zajló támogatási és közbeszerzési eljárások, vagyb) a KKK által harmadik felek nevében végzett tevékenységek, vagyc) a más intézményekkel vagy a Bizottság más szervezeti egységeivel műszaki-tudományos szolgáltatások nyújtásáról kötött igazgatási megállapodás keretében végzett tevékenységek.Az a) és c) pontban említett bevétel által megteremtett kötelezettségvállalási előirányzatok igénybe vehetőek, amint a követelésre vonatkozó becslés rendelkezésre áll.A c) pontban említett tevékenységek esetében az öt éven belül fel nem használt előirányzatokat törölni kell.Ezen előirányzatok felhasználása a költségvetési eredménykimutatásban minden egyes érintett fellépéskategória esetében egy-egy analitikus számlacsoporton kerül feltüntetésre; ez elkülönül a harmadik (köz- vagy magán-) fél általi finanszírozásból származó bevételektől, illetve a Bizottság által harmadik fél számára végzett egyéb szolgáltatásokból származó bevételektől.3. Támogatási és közbeszerzési eljárásokban e cikk (1) bekezdésével összhangban való részvétele során a közbeszerzésekkel és támogatásokkal kapcsolatos kizárásra és szankciókra vonatkozó rendelkezések tekintetében a KKK-ra nem alkalmazandók a 100. cikkben, a 101. cikk b) és c) pontjában, a 102. és 103. cikkben, valamint a 122. cikk (3) és (4) bekezdésében foglalt feltételek.A KKK-ról fel kell tenni, hogy teljesíti a gazdasági és pénzügyi kapacitásra vonatkozó követelményeket.A KKK mentesül a 109. és 125. cikkben előírt biztosítéknyújtási kötelezettség alól.4. Az első rész V. címében szereplő közbeszerzési szabályok nem vonatkoznak a KKK harmadik fél nevében végzett tevékenységeire.5. A 23. cikktől eltérve a Bizottság a „Közvetlen kutatási fellépés” elnevezésű szakpolitikai területre vonatkozó költségvetési címen belül átcsoportosíthat a fejezetek között, legfeljebb az abban a sorban szereplő előirányzatok 15 %-áig, amelyből az átcsoportosítás történik.IV. CÍMKÜLSŐ FELLÉPÉSEK1. FEJEZET Általános rendelkezések176. cikkKülső fellépések1. A költségvetésből finanszírozott külső fellépésekre az első és a harmadik részt kell alkalmazni, kivéve, ha e cím másként írja elő.2. Az (1) bekezdésben említett fellépésekre képzett előirányzatokat a Bizottság a következőképpen használja fel:a) vagy autonóm alapon nyújtott támogatás keretén belül;b) vagy finanszírozási megállapodás aláírása révén valamely, az 55. cikk (1) bekezdése b) pontjának i. alpontjában említett, harmadik országgal kötött partnerség keretében.2. FEJEZETFellépések végrehajtása177. cikkA külső fellépések végrehajtásaAz e címben említett fellépések az 55. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerint közvetlenül a Bizottság által, vagy közvetetten az 55. cikk (1) bekezdésének b) pontjában felsorolt személyek és szervezetek által, az 55–60. cikkben foglalt vonatkozó rendelkezésekkel összhangban hajthatók végre. A külső fellépésekre vonatkozó előirányzatokat egy közös célkitűzés elérése érdekében más forrásokból származó pénzeszközökkel lehet kombinálni.178. cikkA külső fellépésekre képzett vagyonkezelői alapokA vészhelyzeti, vészhelyzetet követő, illetve a tematikus intézkedésekre a Bizottság – a más támogatókkal megkötött megállapodást követően – vagyonkezelői alapokat hozhat létre. Az egyes vagyonkezelői alapok célkitűzését az adott vagyonkezelői alap alapító okirata határozza meg.Az Unió és a támogatók hozzájárulása elkülönített bankszámlára kerül. Ezek a hozzájárulások nem képezik részét a költségvetésnek, kezelésüket a Bizottság végzi a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő felelősségi körében. Az 55. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett szervezetekre és személyekre a közvetett igazgatás vonatkozó szabályaival összhangban költségvetés-végrehajtási feladatok ruházhatók.A vagyonkezelői alap számvitelért felelős tisztviselője a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője. Ő felel a számviteli eljárások és a számlatükör meghatározásáért.A Bizottság belső ellenőre és a Számvevőszék ugyanazon jogokkal rendelkezik a vagyonkezelői alapok felett, mint a Bizottság által végrehajtott más fellépések tekintetében.Az elkülönített bankszámla megnyitása és megszüntetése a számvitelért felelős tisztviselő feladata.A Bizottság biztosítja a könyvelő és az engedélyezésre jogosult tisztviselők feladatkörének szigorú szétválasztását.A Bizottság elnökletével minden vagyonkezelői alap esetében igazgatótestületet hoznak létre, amely biztosítja a támogatók képviseletét, valamint dönt az alap felhasználásáról.A vagyonkezelői alapban összegyűjtött források kezelése a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és az átláthatóság alapelvével összhangban történik. A források lekötése és kifizetése a Bizottság pénzügyi megbízottjainak feladata.A Bizottság jogosult a vagyonkezelői alapban összegyűlt források maximum 7 %-át az igazgatási költségek fedezése céljából visszatartani. A vagyonkezelői alapok működési ideje alatt ezek az igazgatási díjak a költségvetési rendelet 18. cikke (2) bekezdése b) pontjának értelmében vett címzett bevételeknek minősülnek.A vagyonkezelői alap által finanszírozott fellépésekhez kapcsolódó visszafizettetési utasítások tekintetében a számvitelért felelős tisztviselő lép fel. A visszafizettetési utasítások teljesítéséből eredő bevételeket vissza kell vezetni a vagyonkezelői alap elkülönített bankszámlájára. A visszafizettetési utasítások törlése, illetve az azokról történő lemondás a költségvetési rendelet 77. cikkében említett szabályokkal összhangban történik.A vagyonkezelői alapokat az alapító megállapodásban meghatározott, korlátozott időtartamra hozzák létre. Ez az időtartam az igazgatótestület kérésére, bizottsági határozattal meghosszabbítható.A vagyonkezelői alap felszámolásáról a Bizottság határoz a működési időtartam lejáratát követően.E vagyonkezelői alapok kezelési, jelentéstételi és irányítási módját részletesen a 199. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló rendelet határozza meg.179. cikkA külső fellépések végrehajtása közvetett igazgatássalA fellépések közvetett igazgatással történő végrehajtása az 53. cikk második bekezdésének megfelelően a Bizottság és az uniós küldöttségek részletes vizsgálatának tárgya. Az ilyen részletes vizsgálat vagy előzetes jóváhagyás alapján, vagy utólagos ellenőrzéssel, vagy kombinált eljárás útján történik.180. cikkA külső fellépések végrehajtásáról szóló megállapodások1. A végrehajtandó fellépések érdekében a következő megállapodások közül kell egyet vagy többet megkötni:a) megállapodás a Bizottság és valamely, a 177. cikkben említett szervezet között;b) szerződés vagy támogatási megállapodás a Bizottság és a fellépések végrehajtásáért felelős természetes vagy jogi személyek között.A külső támogatás nyújtásának feltételeit az e bekezdés a) és b) pontjában előírt megállapodást, szerződéseket vagy támogatásokat kezelő jogi eszköz fekteti le.2. Az (1) bekezdés a) pontjában említett szervezetekkel kötött megállapodásokat legkésőbb az n+1. év december 31-éig kell megkötni, ahol az n. év az az év, amelyben a költségvetési kötelezettségvállalást megtették.A megállapodások rögzítik azt az időszakot, amelyen belül az (1) bekezdés a) pontjában említett szervezeteknek meg kell kötniük valamennyi, a fellépést végrehajtó egyedi szerződést és támogatást. A több támogatót felsorakoztató fellépéseket kivéve, ezek az időszakok legkésőbb a megállapodás megkötésének időpontja után három évvel véget kell hogy érjenek, az alábbiak kivételével:a) az ellenőrzésre és értékelésre vonatkozó egyedi szerződések esetében;b) kivételes körülmények között az alábbi esetekben:i. a már megkötött szerződések módosító záradékai esetében;ii. egy meglévő szerződés lejárat előtti megszüntetését követően megkötendő egyedi szerződések esetében;iii. az érintett feladatokkal megbízott szervezet változása esetén.3. A (2) bekezdés a következő esetekben nem vonatkozik az éves részletekre bontott kötelezettségvállalások révén végrehajtott többéves programokra:a) az előcsatlakozási támogatási eszköz átmeneti támogatásra és intézményfejlesztésre, határokon átnyúló együttműködésre, regionális fejlesztésre, humánerőforrás-fejlesztésre és vidékfejlesztésre vonatkozó komponensei;(b) az európai szomszédsági és partnerségi eszköz határokon átnyúló együttműködésre vonatkozó komponense.Ezekben az esetekben a Bizottság az ágazatspecifikus szabályokkal összhangban automatikusan visszavonja az előirányzatokat.3. FEJEZETKözbeszerzés181. cikkKözbeszerzés külső fellépések esetében1. Az első rész V. címe 1. fejezetének a közbeszerzés általános rendelkezéseivel kapcsolatos rendelkezései alkalmazandók az e címben foglalt szerződésekre, figyelemmel a 199. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló rendeletben az értékhatárokra és a külső szerződések odaítélésére megállapított intézkedésekre vonatkozó különös rendelkezésekre is. E fejezet alkalmazásában az ajánlatkérő:a) a Bizottság egy vagy több harmadik ország nevében és érdekében;b) a 177. cikkben említett, és a megfelelő költségvetés-végrehajtási feladatokkal megbízott szervezetek.2. A közbeszerzési eljárásokat a 180. cikkben említett megállapodásokban kell megállapítani.3. E fejezet rendelkezései nem alkalmazandók az ágazatspecifikus alap-jogiaktus keretében hozott azon fellépésekre, amelyek a 118. cikkben említett válságkezelési segélyhez, polgári védelmi műveletekhez és humanitárius segítségnyújtási műveletekhez kapcsolódnak.182. cikkA közbeszerzési eljárásban való részvétel szabályai1. A közbeszerzési eljárásban való részvétel egyenlő feltételekkel nyitva áll minden, a Szerződések hatálya alá tartozó személy számára, és – az érintett együttműködési ágazatot szabályozó alap-jogiaktusok különös rendelkezéseivel összhangban – minden más természetes és jogi személy számára.2. Az 51. cikkben említett esetekben az engedélyezésre jogosult tisztviselő által megfelelően megindokolt, kivételes körülmények alapján megengedhető, hogy az (1) bekezdésben említetteken kívül más harmadik országok állampolgárai is pályázhassanak a szerződésekre.3. Amennyiben az áruk vagy szolgáltatások piacának megnyitására vonatkozó olyan megállapodást kell alkalmazni, amelynek az Unió szerződő fele, úgy a költségvetés által finanszírozott beszerzések szerződései szintén nyitva állnak az (1) és a (2) bekezdésben említetteken kívül más harmadik országok állampolgárai számára, az e megállapodásban megállapított feltételekkel.4. FEJEZETTámogatások183. cikkKülső fellépések teljes körű finanszírozásaEgy fellépést csak akkor lehet teljes egészében a költségvetésből finanszírozni, ha ez annak végrehajtásához elengedhetetlenül szükségesnek bizonyul.184. cikk A külső fellépések keretében nyújtott támogatásokra alkalmazandó szabályokA közvetett irányítás keretében, a 177. cikkben említett szervezetek által alkalmazandó támogatási eljárásokat a Bizottság és e szervezetek között megkötött megállapodásokban kell rögzíteni.185. cikkA fellépések által generált bevételekAz illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a valamely fellépés által generált bevételt levonhatja a 117. cikk (4) bekezdésében említett nyereségből, amennyiben a támogatási megállapodás rendelkezett a bevételgenerálásról, és amennyiben az újrabefektetésre kerül a fellépés fenntarthatóságának biztosítása érdekében.5. FEJEZETAz elszámolások ellenőrzése186. cikkA külső fellépések keretében nyújtott támogatások uniós ellenőrzéseMinden, a Bizottság és a 177. cikkben említett szervezetek valamelyike közötti megállapodásnak, támogatási megállapodásnak vagy támogatásról szóló határozatnak kifejezetten a Bizottságot és a Számvevőszéket kell megjelölnie minden – az uniós pénzeszközből részesülő – kivitelező és alvállalkozó feletti, a dokumentumok alapján és a helyszínen történő ellenőrzési hatáskör gyakorlására.V. CÍMEURÓPAI HIVATALOK187. cikk Az európai hivatalok1. E cím alkalmazásában az európai hivatalok meghatározott horizontális feladatok teljesítésére, egy vagy több intézmény által létrehozott igazgatási szervezetek.2. E címet az Európai Csalás Elleni Hivatal működésére is alkalmazni kell, a 190., 191. és 192. cikk kivételével.3. Az európai hivatalok működésére az első és a harmadik részt kell alkalmazni, kivéve, ha e cím másként írja elő.188. cikkA hivatalokra vonatkozó előirányzatok1. Az egyes európai hivatalokra vonatkozó előirányzatokat, amelyek teljes összege a költségvetés Bizottságra vonatkozó szakaszán belül külön költségvetési tételben jelenik meg, részletesen annak a szakasznak a melléklete határozza meg.A melléklet bevételi és kiadási kimutatás formáját ölti, a költségvetés szakaszaival azonos módon tovább bontva.Az e mellékletben megjelenített előirányzatok valamennyi európai hivatal minden, feladataiknak az intézmények nevében történő teljesítéséhez szükséges pénzügyi igényét fedezik.2. Az egyes európai hivatalok létszámtervét a Bizottság létszámtervéhez kell csatolni.3. Az (1) bekezdésben előírt mellékleten belüli átcsoportosításokra vonatkozó döntéseket az érintett európai hivatal igazgatója hozza meg. A Bizottság az ilyen átcsoportosításokról tájékoztatja a költségvetési hatóságot.4. Az egyes európai hivatalok beszámolói az Unió 132. cikkben említett beszámolóinak szerves részét képezik.189. cikkAz intézményközi hivatalok engedélyezésre jogosult tisztviselőiAz egyes európai hivatalok számára a mellékletben megjelenített előirányzatok tekintetében a Bizottság az engedélyezésre jogosult tisztviselői hatáskört az érintett európai hivatal igazgatójára ruházza át, a 62. cikkel összhangban.190. cikkAz intézményközi hivatalok elszámolásai1. Minden intézményközi európai hivatal analitikus nyilvántartást készít kiadásairól, lehetővé téve az egyes intézményeknek nyújtott szolgáltatásai részarányának meghatározását. Az érintett európai hivatal igazgatója – az igazgatási bizottság jóváhagyása után – elfogadja a számviteli rendszer alapjául szolgáló kritériumokat.2. Azon meghatározott költségvetési tételre vonatkozó megjegyzések, amelyen az egyes intézményközi európai hivatalok teljes előirányzatait megjelenítik, bemutatják a hivatal által az egyes intézményeknek nyújtott szolgáltatások költségének becsült értékét. Ez az (1) bekezdésben előírt analitikus nyilvántartásokon alapul.3. Az egyes intézményközi európai hivatalok értesítik az érintett intézményeket az analitikus nyilvántartás eredményéről.191. cikkHatáskör átruházása az intézményközi hivatalokra1. Minden intézmény átruházhat engedélyezésre jogosult tisztviselői hatáskört egy intézményközi európai hivatal igazgatójára a saját szakaszában megjelenő előirányzatok igazgatása céljából; a hatáskör átruházásának korlátait és feltételeit az adott intézmény határozza meg.2. A Bizottság belső ellenőre az első rész IV. címének 8. fejezetében megállapított valamennyi felelősséget gyakorolja.192. cikkHarmadik félnek nyújtott szolgáltatásokAmennyiben egy európai hivatal megbízása visszterhes szolgáltatások harmadik félnek történő nyújtására is kiterjed, úgy az igazgatási bizottság jóváhagyása után a hivatal igazgatója megállapítja az arra vonatkozó különös rendelkezéseket, hogy e szolgáltatásokat hogyan teljesítsék, és a vonatkozó számlákat hogyan vezessék.VI. CÍMIGAZGATÁSI ELŐIRÁNYZATOK193. cikk Általános rendelkezésekAz igazgatási előirányzatokra az első és a harmadik részt kell alkalmazni, kivéve, ha e cím másként írja elő.194. cikkKötelezettségvállalások1. A rendszeres igazgatási kiadásokat minden év október 15-től előre le lehet kötni a következő pénzügyi évre meghatározott előirányzatok terhére. E kötelezettségvállalások azonban nem haladhatják meg a költségvetési hatóság által a szóban forgó költségvetési sorra a folyó pénzügyi évre meghatározott előirányzatainak egynegyedét. A kötelezettségvállalások nem vonatkozhatnak olyan új típusú kiadásokra, amelyeket az előző megfelelően elfogadott költségvetésben elvben még nem hagytak jóvá.2. A jogi vagy szerződéses rendelkezések szerint előre fizetendő kiadások – például bérleti díjak – december 1-jétől a következő pénzügyi év előirányzatainak terhére kifizethetők. Ebben az esetben az (1) bekezdésben említett korlát nem alkalmazandó.195. cikkAz igazgatási előirányzatokra vonatkozó különös rendelkezések1. Az igazgatási előirányzatok nem differenciált előirányzatok.2. A pénzügyi évet – akár a helyi gyakorlattal összhangban, akár a berendezések beszerzése kapcsán – meghaladó időszakra kiterjedő szerződésekből eredő igazgatási kiadásokat azon pénzügyi év költségvetésében kell elszámolni, amelyben azokat teljesítik.3. Az intézmények a lehető leghamarabb tájékoztatják a költségvetési hatóságot bármely olyan építési projektről, amelynek valószínűleg jelentős pénzügyi kihatása lesz a költségvetésre.Amennyiben a költségvetési hatóság valamelyik ága véleményt kíván nyilvánítani, az építési projekttel kapcsolatos értesítés kézhezvételét követő két héten belül értesíti az érintett intézményt véleménynyilvánítási szándékáról. Válasz hiányában az érintett intézmény, az uniós képviselet tekintetében az EUMSZ 335. cikkére és az Euratom-Szerződés 185. cikkére is figyelemmel, saját igazgatási autonómiáján belül folytathatja a tervezett műveletet.A véleményt az értesítéstől számított két héten belül továbbítani kell az érintett intézménynek.Az intézmények a költségvetési hatóság jóváhagyását kérik bármely, kölcsönből finanszírozott ingatlanbeszerzéshez vagy építési projekthez.VII. CÍMSZAKÉRTŐK196. cikk SzakértőkA 199. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló rendelet meghatározza az intézmények munkáját a támogatási kérelmek, projektek és pályázatok értékelése terén szakértőként segítő, valamint különleges esetekben véleményt nyilvánító és tanácsot adó természetes személyek speciális kiválasztási eljárásait. E személyek javadalmazása előre bejelentett fix összeg alapján történik, kiválasztásuk alapját pedig szakmai kompetenciájuk jelenti. A kiválasztás a megkülönböztetésmentesség, az egyenlő bánásmód és az összeférhetetlenség tilalmának alapelvével összhangban lévő kiválasztási kritériumok alapján történik.HARMADIK RÉSZZÁRÓ RENDELKEZÉSEK197. cikk Átmeneti rendelkezések1. A 167. cikk (1) bekezdésében említett azon alapok tekintetében, amelyek alap-jogiaktusát e rendelet hatálybalépésének időpontját megelőzően hatályon kívül helyezték, a 170. cikk alkalmazásában visszavont előirányzatokat újra rendelkezésre lehet bocsátani egy nyilvánvalóan kizárólag a Bizottságnak tulajdonítható hiba esetén, vagy olyan vis maior esetében, amely az ezen alapok által támogatott műveletek végrehajtására komoly következményekkel bír.2. A 2000–2006-os programozási időszakra vonatkozó, az 1290/2005/EK, 1080/2006/EK, 1081/2006/EK, 1084/2006/EK és 1198/2006/EK rendeletben említett operatív kiadásokat érintő azon előirányzatok átcsoportosítását illetően, amelyekkel kapcsolatban a fennálló uniós kötelezettségvállalások pénzügyi rendezése érdekében a segítségnyújtás lezárásáig még végre kell hajtani az uniós kifizetéseket, a Bizottság a címek között átcsoportosítást végezhet, feltéve hogy a szóban forgó előirányzatok ugyanazt a célkitűzést szolgálják, vagy uniós kezdeményezésekhez vagy technikai segítségnyújtáshoz és innovációs intézkedésekhez kapcsolódnak, és ugyanilyen jellegű intézkedésekre csoportosítják át őket.198. cikkA költségvetési hatóság információkéréseAz Európai Parlament és a Tanács felhatalmazással bír a hatáskörükbe tartozó költségvetési ügyekkel kapcsolatos információk vagy felvilágosítás megszerzésére.199. cikkAz e rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok elfogadásaA 202., 203. és 204. cikkel összhangban a Bizottság az e rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályokról szóló, felhatalmazáson alapuló rendeletet fogad el. A felhatalmazáson alapuló rendelet tartalmazza az Euratom Ellátási Ügynökség számára a költségvetésben elkülönített előirányzatokhoz kapcsolódó igazgatási kiadások végrehajtására vonatkozó szabályokat.200. cikk Az EUMSZ és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés alapján létrehozott ügynökségek és szervek költségvetési keretrendelete1. E rendelet 202., 203. és 204. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktus révén a Bizottság költségvetési keretrendeletet fogad el az EUMSZ és az Euratom-Szerződés alapján létrehozott, jogi személyiséggel rendelkező azon szervekre, amelyek hozzájárulásokat kapnak az uniós költségvetés terhére.Ez a költségvetési keretrendelet az e rendeletben meghatározott alapelveken és szabályokon alapul.E szervek pénzügyi szabályai nem térhetnek el a költségvetési keretrendelettől, kivéve, amennyiben különös szükségleteik ezt megkívánják, valamint a Bizottság előzetes hozzájárulásával. Ezek a kivételek nem vonatkoznak az első rész II. címében említett költségvetési alapelvekre, a gazdasági szereplőkkel szembeni egyenlő bánásmód elvére, valamint a szerveket létrehozó alap-jogiaktusokban meghatározott különös rendelkezésekre.2. Az (1) bekezdésben említett szervek költségvetésének végrehajtására vonatkozó felelősség alól a Tanács ajánlására az Európai Parlament ad mentesítést.3. A Bizottság belső ellenőre ugyanolyan hatáskört gyakorol az (1) bekezdésben említett szervek felett, mint a Bizottság szervezeti egységei tekintetében.4. Amennyiben az (1) bekezdésben említett alap-jogiaktus másként nem rendelkezik, az adott szerv bevételeinek és kiadásaink jogszerűségét és szabályszerűségét a Számvevőszék ellenőrzi, mielőtt a szerv elszámolásait a Bizottság beszámolóiba konszolidálnák. Ez az ellenőrzés a szerv által kijelölt független külső könyvvizsgáló által összeállított könyvvizsgálói jelentésre támaszkodik; a könyvvizsgáló feladata arról megbizonyosodni, hogy a szerv beszámolói megfelelnek a 134. cikkben foglaltaknak.201. cikkKöltségvetésirendelet-minta a köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szervek számáraAz alap-jogiaktussal létrehozott, jogi személyiséggel rendelkező és az 55. cikk (1) bekezdése b) pontjának v. alpontja értelmében a köz- és magánszféra közötti partnerség végrehajtásával megbízott szervek elfogadják saját pénzügyi szabályaikat.E szabályok magukban foglalják az uniós források hatékony és eredményes kezelésének biztosításához szükséges alapelveket, és az 57. cikken, valamint a 202., 203. és 204. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktus révén a Bizottság által elfogadott költségvetésirendelet-mintán kell alapulniuk.202. cikk A felhatalmazás gyakorlása1. A Bizottság határozatlan időre szóló felhatalmazást kap a 199., 200. és 201. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.2. A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.3. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit a 203. és 204. cikk határozza meg.203. cikkA felhatalmazás visszavonása1. Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 199. cikkben említett felhatalmazást.2. A felhatalmazás visszavonásával kapcsolatos döntés meghozatala érdekében belső eljárást indító intézmény a végleges határozat meghozatala előtt ésszerű határidőn belül törekszik tájékoztatni arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve, hogy mely felhatalmazás visszavonásáról és milyen lehetséges indokok alapján kíván határozni.3. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat haladéktalanul vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.204. cikkKifogás a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen1. Az Európai Parlament és a Tanács az értesítés napját követő két hónapos időtartamon belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam egy hónappal meghosszabbodik.2. Ha az említett időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, azt ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az a benne megállapított időpontban hatályba lép.Ha az Európai Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem kíván kifogást emelni, a felhatalmazáson alapuló jogi aktust az időtartam letelte előtt ki lehet hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában , és az az időtartam letelte előtt hatályba léphet.3. Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, az nem lép hatályba. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen kifogást emelő intézmény a kifogást megindokolja.205. cikkFelülvizsgálatE rendeletet az EUMSZ 322. cikkében és az Euratom-Szerződés 183. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően szükség esetén bármikor felülvizsgálatnak kell alávetni.206. cikk HatályvesztésAz 1605/2002/EK, Euratom rendelet hatályát veszti.Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet[27] 53b. cikke azonban továbbra is alkalmazandó a 167. cikkben említett alapok által 2013. december 31. előtt tett valamennyi kötelezettségvállalás vonatkozásában.A hatályát vesztett rendeletre vonatkozó hivatkozásokat e rendeletre történő hivatkozásokként kell értelmezni, és a mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell olvasni.207. cikkAz EKSZ-re vonatkozó felülvizsgálatAz EKSZ, illetve az uniós küldöttségek különleges jellegének, továbbá adott esetben az EKSZ megfelelő pénzügyi igazgatási képességének kellő figyelembevételével 65. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdését, valamint a 92. cikk harmadik bekezdését 2013-ben felülvizsgálják.208. cikkHatálybalépésEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.A rendelet 2012. január 1-jétől alkalmazandó.Az 56. cikk kizárólag a 167. cikkben említett alapokra vonatkozóan 2014. január 1-jétől tett kötelezettségvállalásokra alkalmazandó.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt […]-án/-én.az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnökMELLÉKLET – Megfelelési táblázatAz 1081/2010/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet által módosított 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet | Jogalkotási javaslat | Címek |ELSŐ RÉSZ | ELSŐ RÉSZ | KÖZÖS RENDELKEZÉSEK |I. CÍM | I. CÍM | TÁRGY ÉS HATÁLY |1. cikk | 1. cikk | Tárgy |2. cikk | 2. cikk | Hatály |II. CÍM | II. CÍM | KÖLTSÉGVETÉSI ALAPELVEK |3. cikk | 3. cikk | Költségvetési alapelvek |1. FEJEZET | 1. FEJEZET | Az egységesség és a teljesség elve |4. cikk | 4. cikk | A költségvetés fogalmának meghatározása |5. cikk | 5. cikk | Az egységesség és a teljesség elvére vonatkozó szabályok |5a. cikk | - | - |2. FEJEZET | 2. FEJEZET | Az évenkéntiség elve |6. cikk | 6. cikk | Fogalommeghatározás |7. cikk | 7. cikk | Az előirányzatok típusai |8. cikk | 8. cikk | A bevételek és az előirányzatok számvitelének szabályai |9. cikk | 9. cikk | Előirányzatok megszüntetése és átvitele |10. cikk | 10. cikk | A címzett bevételek átvitelének szabályai |11. cikk | 11. cikk | Előirányzatok visszavonása |12. cikk | 12. cikk | Kötelezettségvállalás az előirányzatokra |13. cikk | 13. cikk | A költségvetés késői elfogadása esetén alkalmazandó szabályok |3. FEJEZET | 3. FEJEZET | Az egyensúly elve |14. cikk | 14. cikk | Fogalommeghatározás és hatály |15. cikk | 15. cikk | A pénzügyi év egyenlege |4. FEJEZET | 4. FEJEZET | Az elszámolási egység elve |16. cikk | 16. cikk | Az euró használata |5. FEJEZET | 5. FEJEZET | A globális fedezet elve |17. cikk | 17. cikk | Fogalommeghatározás és hatály |18. cikk | 18. cikk | Címzett bevétel |19. cikk | 19. cikk | Adományok |20. cikk | 20. cikk | A levonások és árfolyam-kiigazítások szabályai |6. FEJEZET | 6. FEJEZET | Az egyediség elve |21. cikk | 21. cikk | Általános rendelkezések |22. cikk | 22. cikk | A Bizottságtól eltérő intézmények által végzett átcsoportosítások |23. cikk | 23. cikk | A Bizottság által végzett belső átcsoportosítások |24. cikk | 24. cikk | A Bizottság által végzett, költségvetési hatóságnak benyújtott átcsoportosítások |25. cikk | - | - |26. cikk | 25. cikk | Különös rendelkezések alapján végrehajtott átcsoportosítások |7. FEJEZET | 7. FEJEZET | A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elve |27. cikk | 26. cikk | A gazdaságosság, hatékonyság és eredményesség elve |28. cikk | 27. cikk | Kötelező pénzügyi kimutatás |- | 28. cikk | A költségvetés végrehajtásának belső kontrollja |- | 29. cikk | Elfogadható hibakockázat |8. FEJEZET | 8. FEJEZET | Az átláthatóság elve |29. cikk | 30. cikk | A beszámolók, a költségvetés és a jelentések közzététele |30. cikk | 31. cikk | Az uniós források címzettjeinek és egyéb információknak a közzététele |III. CÍM | III. CÍM | A KÖLTSÉGVETÉS MEGÁLLAPÍTÁSA ÉS SZERKEZETE |1. FEJEZET | 1. FEJEZET | A költségvetés megállapítása |31. cikk | 32. cikk | Tervezett bevételek és kiadások |32. cikk | 33. cikk | A 204. cikkben említett szervek tervezett költségvetése |33. cikk | 34. cikk | Költségvetési tervezet |34. cikk | 35. cikk | A költségvetési tervezethez benyújtott módosító indítvány |- | 36. cikk | Az egyeztetőbizottság által elért eredmény jóváhagyása |35. cikk | - | - |36. cikk | 37. cikk | A költségvetés elfogadása |37. cikk | 38. cikk | Költségvetés-módosítási tervezetek |38. cikk | - | - |39. cikk | 39. cikk | A tervezett összegek és a költségvetési tervezetek korai továbbítása |2. FEJEZET | 2. FEJEZET | A költségvetés szerkezete és tartalma |40. cikk | 40. cikk | A költségvetés szerkezete |41. cikk | 41. cikk | A költségvetés osztályozása |42. cikk | 42. cikk | A negatív bevételek tilalma |43. cikk | 43. cikk | Előzetes előirányzatok |44. cikk | 44. cikk | Negatív tartalék |45. cikk | 45. cikk | Sürgősségisegély-tartalék |46. cikk | 46. cikk | A költségvetés tartalma |47. cikk | 47. cikk | A személyzeti létszámtervre vonatkozó szabályok |- | 3. FEJEZET | Költségvetési fegyelem |- | 48. cikk | A költségvetés és a többéves pénzügyi keret összhangja |- | 49. cikk | Az uniós jogi aktusok összhangja a költségvetéssel és a többéves pénzügyi kerettel |IV. CÍM | IV. CÍM | A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA |1. FEJEZET | 1. FEJEZET | Általános rendelkezések |48. cikk | 50. cikk | A költségvetés végrehajtása a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elve szerint |49. cikk | 51. cikk | Alap-jogiaktus és kivételek |50. cikk | 52. cikk | A költségvetés végrehajtása más intézmények által |51. cikk | 53. cikk | A költségvetés végrehajtási hatáskörének átruházása |52. cikk | 54. cikk | Összeférhetetlenség |2. FEJEZET | 2. FEJEZET | Végrehajtási módok |53. cikk | 55. cikk | A költségvetés végrehajtásának módjai |53a. cikk | - | - |53b. cikk | 56. cikk | Tagállamokkal megosztott igazgatás |53c. cikk | 57. cikk | Közvetett igazgatás a tagállamokon kívüli szervezetekkel és személyekkel |53d. cikk | - | - |54. cikk | 58. cikk | Előzetes kontroll és megállapodások közvetett igazgatás esetén |55. cikk | 59. cikk | Végrehajtó ügynökségek |56. cikk | - | - |57. cikk | 60. cikk | A hatáskörök átruházásának korlátai |3. FEJEZET | 3. FEJEZET | Pénzügyi szereplők |1. szakasz | 1. szakasz | A feladatok elkülönítésének elve |58. cikk | 61. cikk | A feladatok elkülönítése |2. szakasz | 2. szakasz | Az engedélyezésre jogosult tisztviselő |59. cikk | 62. cikk | Az engedélyezésre jogosult tisztviselő |60. cikk | 63. cikk | Az engedélyezésre jogosult tisztviselő jogköre és feladatai |60a. cikk | 64. cikk | Az uniós küldöttségvezetők jogköre és feladatai |3. szakasz | 3. szakasz | A számvitelért felelős tisztviselő |61. cikk | 65. cikk | A számvitelért felelős tisztviselő jogköre és feladatai |62. cikk | 66. cikk | A számvitelért felelős tisztviselő által átruházható jogkörök |4. szakasz | 4. szakasz | Az előlegelszámoló tisztviselő |63. cikk | 67. cikk | Előlegszámlák |4. FEJEZET | 4. FEJEZET | A pénzügyi szereplők felelőssége |1. szakasz | 1. szakasz | Általános szabályok |64. cikk | 68. cikk | Az engedélyezésre jogosult tisztviselőknek adott felhatalmazás felfüggesztése és visszavonása |65. cikk | 69. cikk | Az engedélyezésre jogosult tisztviselő jogellenes tevékenységekkel, csalással és korrupcióval kapcsolatos felelőssége |2. szakasz | 2. szakasz | A felhatalmazás vagy átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőkre alkalmazandó szabályok |66. cikk | 70. cikk | Az engedélyezésre jogosult tisztviselőkre alkalmazandó szabályok |3. szakasz | 3. szakasz | A számvitelért felelős tisztviselőkre és az előlegelszámoló tisztviselőkre alkalmazandó szabályok |67. cikk | 71. cikk | A számvitelért felelős tisztviselőkre alkalmazandó szabályok |68. cikk | 72. cikk | Az előlegelszámoló tisztviselőkre alkalmazandó szabályok |5. FEJEZET | 5. FEJEZET | Bevételi műveletek |1. szakasz | 1. szakasz | A saját források rendelkezésre bocsátása |69. cikk | 73. cikk | Saját források |2. szakasz | 2. szakasz | A követelésekre vonatkozó becslés |70. cikk | 74. cikk | A követelésekre vonatkozó becslés |3. szakasz | 3. szakasz | A követelések megállapítása |71. cikk | 75. cikk | A követelések megállapítása |4. szakasz | 4. szakasz | A beszedés engedélyezése |72. cikk | 76. cikk | A beszedés engedélyezése |5. szakasz | 5. szakasz | Beszedés |73. cikk | 77. cikk | A beszedésre vonatkozó szabályok |73a. cikk | 78. cikk | Elévülési időszak |- | 79. cikk | Az uniós jogosultságok kezelése a tagállamokban |74. cikk | 80. cikk | A Bizottság által kiszabott pénzbírságok, büntetések és felhalmozott kamatok |6. FEJEZET | 6. FEJEZET | Kiadási műveletek |75. cikk | 81. cikk | Finanszírozási határozat |1. szakasz | 1. szakasz | Kiadásokra vállalt kötelezettség |76. cikk | 82. cikk | A kötelezettségvállalások típusai |77. cikk | 83. cikk | A kötelezettségvállalásokra alkalmazandó szabályok |78. cikk | 84. cikk | A kötelezettségvállalásokra alkalmazandó ellenőrzések |2. szakasz | 3. szakasz | A kiadások megerősítése |79. cikk | 85. cikk | A kiadások megerősítése |3. szakasz | 3. szakasz | A kiadások engedélyezése |80. cikk | 86. cikk | A kiadások engedélyezése |4. szakasz | 4. szakasz | A kiadások kifizetése |81. cikk | 87. cikk | A kifizetések típusai |82. cikk | 88. cikk | A kifizetések rendelkezésre álló forrásokra történő korlátozása |5. szakasz | 5. szakasz | A kiadási műveletek határidői |83. cikk | 89. cikk | A kiadási műveletek határidői |7. FEJEZET | 7. FEJEZET | Informatikai rendszerek |84. cikk | 90. cikk | A műveletek elektronikus kezelése |- | 91. cikk | Intézmények közötti dokumentumtovábbítás |8. FEJEZET | 8. FEJEZET | A belső ellenőr |85. cikk | 92. cikk | A belső ellenőr kinevezése |86. cikk | 93. cikk | A belső ellenőr jogköre és feladatai |87. cikk | 94. cikk | A belső ellenőr függetlensége |V. CÍM | V. CÍM | KÖZBESZERZÉS |1. FEJEZET | 1. FEJEZET | Általános rendelkezések |1. szakasz | 1. szakasz | Hatály és az odaítélés alapelvei |88. cikk | 95. cikk | A közbeszerzési szerződés fogalmának meghatározása |89. cikk | 96. cikk | A közbeszerzési szerződésekre alkalmazandó alapelvek |2. szakasz | 2. szakasz | Közzététel |90. cikk | 97. cikk | A közbeszerzési szerződések közzététele |3. szakasz | 3. szakasz | Közbeszerzési eljárások |91. cikk | 98. cikk | Közbeszerzési eljárások |92. cikk | 99. cikk | A pályázati dokumentáció tartalma |93. cikk | 100. cikk | A közbeszerzési eljárásban való részvételre alkalmazandó kizárási kritériumok |94. cikk | 101. cikk | A közbeszerzési eljárás során alkalmazandó kizárási kritériumok |95. cikk | 102. cikk | A kizárások központi adatbázisa |96. cikk | 103. cikk | Közigazgatási és pénzügyi szankciók |97. cikk | 104. cikk | A szerződések odaítélési szempontjai |98. cikk | 105. cikk | Az ajánlatok benyújtása |99. cikk | 106. cikk | Az egyenlő bánásmód és az átláthatóság alapelve |100. cikk | 107. cikk | Döntés a szerződés odaítéléséről |101. cikk | 108. cikk | A közbeszerzési eljárás törlése |4. szakasz | 4. szakasz | Biztosítékok és ellenőrzés |102. cikk | 109. cikk | Biztosítékok |103. cikk | 110. cikk | Hibák, szabálytalanságok és csalás az eljárás során |2. FEJEZET | 2. FEJEZET | Az intézmények által saját felelősségükre odaítélt szerződésekre alkalmazandó rendelkezések |104. cikk | 111. cikk | Az ajánlatkérő |105. cikk | 112. cikk | Alkalmazandó értékhatárok |106. cikk | 113. cikk | A közbeszerzési eljárásban való részvétel szabályai |107. cikk | 114. cikk | A WTO közbeszerzési szabályai |VI. CÍM | VI. CÍM | TÁMOGATÁSOK |1. FEJEZET | 1. FEJEZET | A támogatások alkalmazási köre és fajtái |108. cikk | 115. cikk | A támogatások alkalmazási köre |108a. cikk | 116. cikk | A támogatások fajtái |2. FEJEZET | 2. FEJEZET | Alapelvek |109. cikk | 117. cikk | A támogatásokra alkalmazandó általános alapelvek |110. cikk | 118. cikk | Átláthatóság |111. cikk | 119. cikk | A támogatások kumulálásának tilalma |112. cikk | 120. cikk | Visszamenőleges odaítélés |113. cikk | 121. cikk | A degresszivitás elve |3. FEJEZET | 3. FEJEZET | Az odaítélési eljárás |114. cikk | 122. cikk | Támogatás elnyerésére irányuló pályázat |115. cikk | 123. cikk | Kiválasztási és odaítélési szempontok |116. cikk | 124. cikk | Értékelési eljárás |117. cikk | - | - |4. FEJEZET | 4. FEJEZET | Kifizetés és ellenőrzés |118. cikk | 125. cikk | Előfinanszírozási garancia |119. cikk | 126. cikk | A támogatások kifizetése és ellenőrzése |5. FEJEZET | 5. FEJEZET | Végrehajtás |120. cikk | 127. cikk | Alvállalkozás és a támogatás továbbosztása |- | VII. CÍM | PÉNZDÍJAK |- | 128. cikk | Fogalommeghatározás |- | 129. cikk | Általános szabályok |- | VIII. CÍM | PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK |- | 130. cikk | Fogalommeghatározás és hatály |- | 131. cikk | A pénzügyi eszközökre alkalmazandó alapelvek |VII. CÍM | IX. CÍM | A BESZÁMOLÓK TARTALMA ÉS A KÖNYVVEZETÉS |1. FEJEZET | 1. FEJEZET | A beszámolók tartalma |121. cikk | 132. cikk | Az uniós beszámolók szerkezete |122. cikk | 133. cikk | Jelentés a költségvetés végrehajtásáról és a pénzgazdálkodásról |123. cikk | 134. cikk | A beszámolókra vonatkozó szabályok |124. cikk | 135. cikk | Számviteli alapelvek |125. cikk | - | - |126. cikk | 136. cikk | Pénzügyi kimutatások |127. cikk | 137. cikk | Költségvetés-végrehajtási jelentések |128. cikk | 138. cikk | Előzetes beszámolók |129. cikk | 139. cikk | A végleges összevont beszámoló jóváhagyása |2. FEJEZET | 2. FEJEZET | A költségvetés végrehajtására vonatkozó információk |130. cikk | 140. cikk | Jelentés a költségvetési biztosítékokról és kockázatokról |131. cikk | 141. cikk | Költségvetés-végrehajtási jelentés |3. FEJEZET | 3. FEJEZET | Könyvvezetés |1. szakasz | 1. szakasz | Közös rendelkezések |132. cikk | 142. cikk | A számviteli rendszer |133. cikk | 143. cikk | Az intézmények számviteli rendszerére vonatkozó közös rendelkezések |2. szakasz | 2. szakasz | Általános számlák |134. cikk | 144. cikk | Az általános számlák |135. cikk | 145. cikk | Könyvelési tételek |136. cikk | 146. cikk | Számviteli kiigazítások |3. szakasz | 3. szakasz | Költségvetési számlák |137. cikk | 147. cikk | Költségvetési számvitel |4. FEJEZET | 4. FEJEZET | Vagyonleltár |138. cikk | 148. cikk | Leltár |VIII. CÍM | X. CÍM | KÜLSŐ ELLENŐRZÉS ÉS MENTESÍTÉS |1. FEJEZET | 1. FEJEZET | Külső ellenőrzés |139. cikk | 149. cikk | A Számvevőszék által végzett külső ellenőrzés |140. cikk | 150. cikk | Az ellenőrzésre vonatkozó szabályok és eljárások |141. cikk | 151. cikk | Az értékpapírokra és a készpénzre vonatkozó ellenőrzések |142. cikk | 152. cikk | A Számvevőszék betekintési joga |143. cikk | 153. cikk | A Számvevőszék éves jelentése |144. cikk | 154. cikk | A Számvevőszék különjelentései |- | 155. cikk | Előzetes megállapítások |2. FEJEZET | 2. FEJEZET | Mentesítés |145. cikk | 156. cikk | A mentesítési eljárás ütemterve |146. cikk | 157. cikk | A mentesítési eljárás |147. cikk | 158. cikk | Nyomonkövetési intézkedések |147a. cikk | 159. cikk | Az EKSZ-re vonatkozó egyedi rendelkezések |MÁSODIK RÉSZ | MÁSODIK RÉSZ | KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK |I. CÍM | I. CÍM | EURÓPAI MEZŐGAZDASÁGI GARANCIAALAP |148. cikk | 160. cikk | Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapra alkalmazandó különös rendelkezések |149. cikk | 161. cikk | Az EMGA-források lekötése |150. cikk | 162. cikk | Az EMGA előirányzatainak terhére tett globális előzetes kötelezettségvállalások |151. cikk | 163. cikk | Az EMGA-források költségvetési kötelezettségvállalásainak tervezése és ütemezése |152. cikk | 164. cikk | Az EMGA-források könyvelése |153. cikk | 165. cikk | Az EMGA-előirányzatok átcsoportosítása |154. cikk | 166. cikk | Az EMGA címzett bevételei |II. CÍM | II. CÍM | STRUKTURÁLIS ALAPOK, KOHÉZIÓS ALAP, EURÓPAI HALÁSZATI ALAP, EURÓPAI MEZŐGAZDASÁGI VIDÉKFEJLESZTÉSI ALAP, VALAMINT A SZABADSÁGON, A BIZTONSÁGON ÉS A JOG ÉRVÉNYESÜLÉSÉN ALAPULÓ TÉRSÉGBEN LÉTREHOZOTT, MEGOSZTOTT IGAZGATÁSSAL IRÁNYÍTOTT ALAPOK |155. cikk | 167. cikk | Az Unió más alapjaira alkalmazandó különös rendelkezések hatálya |- | 168. cikk | A kötelezettségvállalási előirányzatok elosztásának tiszteletben tartása |156. cikk | 169. cikk | Az Unió más alapjait érintő hozzájárulások kifizetése, időközi kifizetések és visszafizetések |157. cikk | 170. cikk | Más uniós alapok előirányzatainak visszavonása |158. cikk | 171. cikk | Az előirányzatok más uniós alapok közötti átcsoportosítása |159. cikk | 172. cikk | Az Unió más alapjainak kezelése, kiválasztása és ellenőrzése |III. CÍM | III. CÍM | KUTATÁS |160. cikk | 173. cikk | Kutatásra szánt források |160a. cikk | 174. cikk | A kutatásra szánt források lekötése |161. cikk | 175. cikk | A KKK részvétele nem kutatásra szánt forrásokból finanszírozott fellépésekben |IV. CÍM | IV. CÍM | KÜLSŐ FELLÉPÉSEK |1. FEJEZET | 1. FEJEZET | Általános rendelkezések |162. cikk | 176. cikk | Külső fellépések |2. FEJEZET | 2. FEJEZET | Fellépések végrehajtása |163. cikk | 177. cikk | A külső fellépések végrehajtása |164. cikk (hatályon kívül helyezve) | 178. cikk | A külső fellépésekre képzett vagyonkezelői alapok |165. cikk | 179. cikk | A külső fellépések végrehajtása közvetett igazgatással |166. cikk | 180. cikk | A külső fellépések végrehajtásáról szóló megállapodások |3. FEJEZET | 3. FEJEZET | Közbeszerzés |167. cikk | 181. cikk | Közbeszerzés külső fellépések esetében |168. cikk | 182. cikk | A közbeszerzési eljárásban való részvétel szabályai |4. FEJEZET | 4. FEJEZET | Támogatások |169. cikk | 183. cikk | Külső fellépések teljes körű finanszírozása |169a. cikk | 184. cikk | A külső fellépések keretében nyújtott támogatásokra alkalmazandó szabályok |- | 185. cikk | A fellépések által generált bevételek |5. FEJEZET | 5. FEJEZET | Az elszámolások ellenőrzése |170. cikk | 186. cikk | A külső fellépések keretében nyújtott támogatások uniós ellenőrzése |V. CÍM | V. CÍM | EURÓPAI HIVATALOK |171. cikk | 187. cikk | Az európai hivatalok |172. cikk | 188. cikk | A hivatalokra vonatkozó előirányzatok |173. cikk | 189. cikk | Az intézményközi hivatalok engedélyezésre jogosult tisztviselői |174. cikk | 190. cikk | Az intézményközi hivatalok elszámolásai |174a. cikk | 191. cikk | Hatáskör átruházása az intézményközi hivatalokra |175. cikk | 192. cikk | Harmadik félnek nyújtott szolgáltatások |176. cikk (hatályon kívül helyezve) | - | - |VI. CÍM | VI. CÍM | IGAZGATÁSI ELŐIRÁNYZATOK |177. cikk | 193. cikk | Általános rendelkezések |178. cikk | 194. cikk | Kötelezettségvállalások |179. cikk | 195. cikk | Az igazgatási előirányzatokra vonatkozó különös rendelkezések |VII. CÍM | VII. CÍM | SZAKÉRTŐK |179a. cikk | 196. cikk | Szakértők |HARMADIK RÉSZ | HARMADIK RÉSZ | ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK |I. CÍM | - | - |180. cikk (hatályon kívül helyezve) | - | - |181. cikk | 197. cikk | Átmeneti rendelkezések |II. CÍM | - | - |182. cikk | 198. cikk | A költségvetési hatóság információkérése |183. cikk | 199. cikk | Az e rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok elfogadása |185. cikk | 200. cikk | Az EUMSZ és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés alapján létrehozott ügynökségek és szervek költségvetési keretrendelete |- | 201. cikk | Költségvetésirendelet-minta a köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szervek számára |- | 202. cikk | A felhatalmazás gyakorlása |- | 203. cikk | A felhatalmazás visszavonása |- | 204. cikk | Kifogás a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen |184. cikk | 205. cikk | Felülvizsgálat |186. cikk | 206. cikk | Hatályvesztés |186a. cikk | 207. cikk | Az EKSZ-re vonatkozó felülvizsgálat |187. cikk | 208. cikk | Hatálybalépés |[pic][pic][pic][1] A Tanács 2002. június 26-i 1605/2002/EK, Euratom rendelete.[2] Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1081/2010/EU, Euratom rendelete.[3] A Bizottság 2002. december 23-i 2342/2002/EK rendelete.[4] A költségvetési rendelet 2. cikke.[5] Az EUMSZ 310. cikkének (6) bekezdése.[6] Az EUMSZ 290. cikke szerint az Európai Parlament és a Tanács csak az érintett jogalkotási aktus, azaz jelen esetben a költségvetési rendelet egyes nem alapvető rendelkezéseinek kiegészítésére, illetve módosítására hatalmazhatja fel a Bizottságot.[7] http://ec.europa.eu/budget/library/consultations/FRconsult2009/draft_report_en.pdf[8] HL XXX[9] HL C […][10] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.[11] HL L 357., 2002.12.31., 1. o.[12] HL C 139., 2006.6.14., 1. o.[13] COM XXX[14] HL L 134., 2004.4.30., 114. o.[15] HL L 161., 1999.6.26., 1. o.[16] HL L 130., 2000.5.31., 1. o.[17] HL L 281., 1995.11.23., 31. o.[18] HL L 8., 2001.1.12., 1. o.[19] HL L 201., 2010.8.3., 30. o.[20] HL L 11., 2003.1.16., 1. o.[21] HL L 209., 2005.8.11., 1. o.[22] HL L 270., 2003.10.21., 1. o.[23] HL L 210., 2006.7.31., 1. o.[24] HL L 210., 2006.7.31., 12. o.[25] HL L 210., 2006.7.31., 79. o.[26] HL L 223., 2006. 08. 15., 1. o.[27] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.