               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.9.5.
            COM(2016) 554 final
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            Svédország EGF/2016/002 SE/Ericsson referenciaszámú kérelme nyomán az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről

               INDOKOLÁS

               A JAVASLAT HÁTTERE

               1.Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból (EGAA) nyújtott pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó szabályokat az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  1
                (a továbbiakban: EGAA-rendelet) határozza meg.

               2.Svédországban az Ericsson vállalatnál elbocsátások
                  2
                történtek, amelyeket követően a svéd hatóságok 2016. március 31-én „EGF/2016/002 SE/Ericsson” referenciaszámon kérelmet nyújtottak be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt.

               3.A kérelem értékelése után a Bizottság az EGAA-rendelet valamennyi vonatkozó rendelkezése alapján megállapította, hogy az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás odaítélésének feltételei teljesülnek.

               A JAVASLAT ÖSSZEFOGLALÁSA

                        EGAA-kérelem

                        EGF/2016/002 SE/Ericsson

                        Tagállam

                        Svédország

                        Érintett régió(k) (NUTS
                           3
                         2 szint)

                        Stockholm (SE11),

                        Östra Mellansverige (SE12), Sydsverige (SE22),

                        Västsverige (SE23)

                        A kérelem benyújtásának dátuma

                        2016. március 31.

                        A fordítás kézhezvétele

                        2016. április 18.

                        A kérelem átvételi elismervényén feltüntetett dátum

                        2016. március 31.

                        Kiegészítő információk iránti kérelem dátuma

                        2016. május 2.

                        A kiegészítő információk benyújtásának határideje

                        2016. június 13.

                        Az értékelés befejezésének határideje

                        2016. szeptember 5.

                        Beavatkozási kritérium

                        Az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja

                        Elsődlegesen érintett vállalat

                        Telefonaktiebolaget LM Ericsson

                        Érintett vállalatok száma

                        1

                        Gazdasági ágazat(ok)

                        (NACE Rev. 2. rendszer szerinti ágazat)
                           4

                        NACE Rev. 2. rendszer szerinti 26. ágazat (Számítógép, elektronikai, optikai termék gyártása)

                        A leányvállalatok, beszállítók és felhasználó gyártók száma

                        0+

                        Referencia-időszak (négy hónap)

                        2015. szeptember 11. – 2016. január 11.

                        A referencia-időszak alatt elbocsátottak száma (a)

                        1 244

                        A referencia-időszak előtt vagy után elbocsátottak száma (b)

                        312

                        Az elbocsátottak száma összesen (a + b)

                        1 556

                        A támogatható kedvezményezettek száma összesen

                        1 556

                        A megcélzott kedvezményezettek száma összesen

                        918

                        A megcélzott nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok (NEET-fiatalok) száma

                        0

                        A személyre szabott szolgáltatásokhoz kapcsolódó költségvetés (EUR)

                        6 161 480

                        Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó költségvetés
                           5
                         (EUR)

                           435 051

                        Teljes költségvetés (EUR)

                        6 596 531

                        EGAA-hozzájárulás (60 %) (EUR)

                        3 957 918

               A KÉRELEM ÉRTÉKELÉSE

               Eljárás

               4.Svédország 2016. március 31-én kérelmet nyújtott be „EGF/2016/002 SE/Ericsson” referenciaszámon, 12 héten belül attól az időponttól számítva, hogy az EGAA-rendelet 4. cikkében meghatározott beavatkozási kritériumok teljesültek. Az Európai Bizottság ugyanazon a napon visszaigazolta a kérelem beérkezését. Két héttel a kérelem fordításának kézhezvételét követően, 2016. május 2-án a Bizottság további tájékoztatást kért Svédországtól. Svédország a kéréstől számított hat héten belül megküldte a szóban forgó kiegészítő információkat. A teljes kérelem kézhezvételétől számított 12 hetes határidő, amelyen belül a Bizottságnak le kell zárnia annak értékelését, hogy a kérelem megfelel-e a pénzügyi hozzájárulás feltételeinek, 2016. szeptember 5-én jár le.

               A kérelem elfogadhatósága

               Az érintett vállalatok és kedvezményezettek

               5.A kérelem 1 556, az Ericsson (Telefonaktiebolaget LM Ericsson) vállalattól elbocsátott munkavállalót érint. Az Ericsson a NACE Revision 2. rendszer szerinti gazdasági ágazatok közül elsősorban a 26. (Számítógép, elektronikai, optikai termék gyártása) és 62. gazdasági ágazatban (Számítógépes programozás, szaktanácsadás és kapcsolódó tevékenységek) működik. Az Ericssontól történt elbocsátásokra főként Stockholm (SE11) és Östra Mellansverige (SE12), továbbá Sydsverige (SE22) és Västsverige (SE23) NUTS 2. szintű régiókban került sor.

                        A vállalatok neve és a referencia-időszakon belül elbocsátott személyek száma

                        Ericsson

                        1 556

                        A vállalatok száma összesen: 1

                        Az elbocsátott munkavállalók száma összesen:

                        1 556

                        A tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozók száma összesen:

                        0

                        A támogatásra jogosult munkavállalók és önálló vállalkozók száma összesen:

                        1 556

               Beavatkozási kritériumok

               6.Svédország kérelmét az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti beavatkozási kritériumok alapján nyújtotta be, amely a támogatást a következőkhöz köti: legalább 500 elbocsátott munkavállaló egy négyhónapos referencia-időszak alatt egy vállalkozáson belül egy tagállamban.

               7.A kérelemmel összefüggő négy hónapos referencia-időszak 2015. szeptember 11-től 2016. január 11-ig tartott.

               8.A referencia-időszak alatt bekövetkezett elbocsátások megoszlása a következő volt:

               –Az Ericsson 1 244 munkavállalót bocsátott el.

               Az elbocsátások és a tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozók számának kiszámítása

               9.A referencia-időszak alatt bekövetkezett elbocsátásokat a következőképpen vették figyelembe:

               –1 244 elbocsátás attól a naptól számítva, amelyen a munkáltató a 98/59/EK tanácsi irányelv
                  6
                3. cikke (1) bekezdésének megfelelően írásban értesítette az illetékes hatóságot a tervezett csoportos létszámcsökkentésről. A svéd hatóságok az értékelés Bizottság általi befejezését megelőzően megerősítették, hogy az említett 1 244 elbocsátás ténylegesen megtörtént;

                Támogatható kedvezményezettek

               10.A már említett munkavállalókon túl 312 olyan munkavállaló is a támogatható kedvezményezettek közé tartozik, akiket a négyhónapos referencia-időszak előtt vagy azt követően bocsátottak el. Ezeket a munkavállalókat a tervezett elbocsátások 2015. szeptember 11-i általános bejelentése után bocsátották el. Egyértelmű ok-okozati összefüggés mutatható ki a referencia-időszakban az elbocsátásokat kiváltó eseménnyel. A svéd hatóságok azt nyilatkozták, hogy ezekre az elbocsátásokra is ugyanazon létszámleépítési eljárásban került sor, egyes elbocsátásokat azonban csak a referencia-időszak lejárta után jelentettek be.

               11.A támogatásra jogosult kedvezményezettek száma így összesen 1 556.

               Az elbocsátások és a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett jelentős strukturális változások közötti kapcsolat

               12.Az elbocsátások és a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett jelentős strukturális változások közötti kapcsolat alátámasztására Svédország azzal érvel, hogy az elbocsátások az Ericsson telekommunikációs hardvereket gyártó üzletágát érintették.

               13.Az elmúlt években az Ericsson hardvergyártásának és fejlesztési létesítményeinek legnagyobb részét Ázsiába összpontosította, ahol a legerősebben növekvő piacok találhatók, ráadásul azonos minőséget alacsonyabb árakon lehet előállítani.

               14.Egy, az Ernst & Young
                  7
                által végzett, az európai kiszervezési gyakorlatokról szóló tanulmányból kiderül, hogy a gyártási és fejlesztési tevékenységek kiszervezése az informatikai és a telekommunikációs ágazatokban különösen elterjedt. Ázsia a kiszervezések kiemelt célterülete.

               15.Az Ericsson által közzétett adatok szerint
                  8
                a vállalt Svédországban fokozatosan csökkentette az alkalmazottai létszámát (21 178 főről 2005-ben 17 858 főre 2014-ben), de időközben világszerte hatalmas létszámnövekedést produkált (56 055 főről 2005-ben 118 055 főre 2014-ben), és jelenleg Indiában a legnagyobb a foglalkoztatottak száma.

               16.Az Unionen svéd szakszervezet azt állítja, hogy az Ericsson továbbra is vesz fel munkatársakat Európában, de csak olyanokat, akik teljesen más szakértelemmel rendelkeznek. A hardvergyártásban és -fejlesztésben jártas alkalmazottakat a vállalat rendszerint nem alkalmazza újra
                  9
               . A vállalat növekedését napjainkban leginkább a szoftverfejlesztés teszi lehetővé. A szoftverfejlesztés egy része Európában történik, azonban  a legnagyobb fejlődés ebben az ágazatban ugyancsak Ázsiában
                  10
                megy végbe, ahol az Ericsson bővíti a tevékenységét
                  11
               .

               17.Eddig a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 26. ágazathoz kapcsolódóan további 14 EGAA-kérelmet nyújtottak be, melyek közül 11 a kereskedelem globalizációjához, 3 pedig a globális pénzügyi és gazdasági válsághoz kapcsolódik
                  12
               .

               Az elbocsátásokhoz és az önálló vállalkozók tevékenységének megszűnéséhez vezető események

               18.Ezekre az elbocsátásokra  a telekommunikációs hardverek gyártósorainak részleges vagy teljes bezárása miatt került sor több svédországi Ericsson-telephelyen (Borås, Karlskrona, Kista/Stockholm, Kumla, Linköping és Göteborg), valamint egy teljes üzem bezárása miatt Katrineholm városában.

               19.Az Ericsson a növekedés stagnálása és ezzel egyidejűleg az ázsiai gyártókkal fennálló élesebb verseny miatt telekommunikációs hardvergyártását már közel két évtizede elkezdte leépíteni. A vállalat 2012 februárjában a teljes mobiltelefon-fejlesztési és -gyártási üzletágát eladta versenytársának, a Sonynak. Az Ericsson a fennmaradó hardvergyártósorait ázsiai gyártóüzemeibe helyezi át.

               20.2015 első hat hónapjában az Ericsson egymás után 1 611 munkahely megszűnését jelentette be hét svédországi telephelyen. Mivel néhány munkavállaló már elérte a nyugdíjkorhatárt, őket nem számították bele az elbocsátott személyek számába, ami a foglalkoztatásuk idő előtti megszüntetését jelentette. Ezért Svédország 1 556 elbocsátott munkavállalóról számolt be. 2015. szeptember 11-én az Ericsson írásban értesítette az illetékes svéd hatóságokat a tervezett csoportos létszámcsökkentésről.

               Az elbocsátások várható hatása a helyi, a regionális és az országos gazdaságra és foglalkoztatásra

               21.Az elbocsátások várható hatása a helyi és a regionális munkaerőpiacra régiónként jelentős mértékben különbözik. A hatás első pillantásra elhanyagolhatónak tűnhet, különösen a nagyon sűrűn lakott területeken. Általánosságban azonban minden régió szembesül azzal a problémával, hogy az idősebb munkavállalók egy viszonylag nagy, hasonló háttérrel rendelkező csoportja veszíti el az állását ugyanabban az időpontban. A legtöbb ilyen munkavállaló nem rendelkezik a helyi munkaerőpiacon keresett készségekkel. A készségkereslet és -kínálat közötti eltérés különösen jól látható Kistában, abban a városban, ahol legmagasabb (762) volt az elbocsátások száma. Annak ellenére, hogy Kista a tágabb stockholmi térségben található, amelyet nagyon dinamikus gazdaság, alacsony munkanélküliség és sok munkalehetőség jellemez, az EGAA-finanszírozás iránti kérelem benyújtásának időpontjában több mint 400 elbocsátott munkavállaló még mindig munka nélkül volt. A helyi hatóságok számára az ilyen nagy számú, nagyon hasonló háttérrel rendelkező idős dolgozók továbbképzése vagy átképzése jelenti a legnagyobb kihívást. Egyes régiók, például Karlskrona helyi munkaerőpiacán további terhelést jelentenek a nagy számban újonnan érkezett migránsok.

               22.Az Arbetsförmedlingen, a svéd állami foglalkoztatási szolgálat elemzést készített az érintett területek munkaerő-piaci helyzetéről, majd a helyi hatóságokkal és a szakszervezetekkel megvitatta a szükségleteket. Ennek eredményeként a svéd kormány úgy döntött, hogy a lehetséges EGAA-támogatást elsősorban Kista, Katrineholm és Kumla telephelyeire összpontosítják, mivel ezek szembesülnek a legnagyobb kihívásokkal. Az elbocsátott munkavállalók részére ugyanakkor egyéni segítséget is fognak nyújtani a többi helyszínen is.

               23.Az elbocsátások mind a fizikai, mind a szellemi munkát végző alkalmazottakat érintették. A fizikai dolgozók a hagyományos feldolgozóiparban meglehetősen alacsony munkaerő-piaci kereslettel szembesülnek. A svéd állami foglalkoztatási szolgálat e munkavállalók köz- vagy magánszektorbeli szolgáltatóiparban való elhelyezésére lát lehetőséget, ami azonban nagyobb átképzési erőfeszítéseket igényel. A szellemi dolgozók helyzete ettől kissé eltérő. Közülük a legtöbben a telekommunikációs hardverek gyártására és fejlesztésére szakosodott, sőt néhányan csak az Ericsson egyedi technológiáiban jártas mérnökök. A mérnökök iránt továbbra is nagy a kereslet, különösen az informatikai ágazatban, elsősorban a programozás és a szoftverfejlesztés területén. Annak ellenére, hogy az elbocsátott szellemi dolgozók általánosságban jártasak az informatikában, a legtöbb korábbi Ericsson-alkalmazott nem azokkal a készségekkel rendelkezik, amelyekre szükség van. A svéd állami foglalkoztatási szolgálat bízik abban, hogy a képzési programok és a tanácsadás személyre szabott csomagja lehetővé teszi a legtöbb ilyen elbocsátott munkavállaló számára, hogy magas színvonalú új állást találjon.

               A megcélzott kedvezményezettek és a javasolt intézkedések

               A megcélzott kedvezményezettek

               24.Az intézkedésekben várhatóan részt vevő elbocsátott munkavállalók becsült száma 918. E munkavállalók adatai nemek, állampolgárság és életkor szerinti bontásban:

                        Kategória

                        A megcélzott kedvezményezettek
                           száma

                        Nem:

                        Férfiak:

                        643

                        (70,0 %)

                        Nők:

                        275

                        (30,0 %)

                        Állampolgárság:

                        Uniós polgárok:

                        918

                        (100,0 %)

                        Nem uniós polgárok:

                        0

                        (0 %)

                        Korcsoport:

                        15–24 év közöttiek:

                        0

                        (0 %)

                        25–29 év közöttiek:

                        22

                        (2,4 %)

                        30–54 év közöttiek:

                        589

                        (64,2 %)

                        55–64 év közöttiek:

                        307

                        (33,4 %)

                        64 év felettiek:

                        0

                        (0 %)

               A javasolt intézkedések támogathatósága

               25.Az elbocsátott munkavállalóknak nyújtott, személyre szabott szolgáltatások az alábbiakat foglalják magukban:

               A. Tanácsadás és pályaorientáció:

               Részletes elemzés és személyre szabott tervezés: A regisztrációs eljárás során, melyet az EGAA kedvezményezettjei számára felgyorsítanak, feltérképezik a korábbi tapasztalatokat és képzést. Ide tartozhat számos egyéni és személyre szabott megbeszélés, melyek egy részére kihelyezéssel foglalkozó cégekkel kerülhet sor.

               Orientáció és tanácsadás: Az Arbetsförmedlingen által felajánlott szokásos tevékenységeket EGAA-intézkedésekkel kombinálják (például egyéni támogatás közvetlen kapcsolatban a lehetséges munkáltatókkal, motivációs megbeszélések, valamint a régió munkaerőpiacát bemutató konferenciák). Ez különösen azon megcélzott munkavállalók esetében lesz fontos, akik képzési szintjüket nem tekintik elégségesnek a régióban megüresedő álláshelyek betöltéséhez. Egyéni és csoportos tevékenységeket is fognak szervezni.

               Motivációs tanácsadás és karriertervezés: Az EGAA-kedvezményezettek kognitív terápiában részesülhetnek a motivációjuk erősítése céljából. Emellett több konferencia szervezésére is sor kerül. Ezeken a konferenciákon a kedvezményezettek értesülnek a legújabb munkaerő-piaci fejleményekről, és részt vehetnek a keresett szakmai és humán készségekről szóló vitában. E konferenciák célja a munkaerő-piaci kihívások kezeléséhez szükséges motiváció megteremtése. Az intézkedések valamennyi megcélzott kedvezményezett előtt nyitva állnak, különös tekintettel az 50 év feletti résztvevőkre.

               B. Védett és támogatott foglalkoztatási és rehabilitációs intézkedések:

               Ezek az intézkedések az egészségügyi problémákkal vagy egészségkárosodással élő kedvezményezetteket célozzák meg. Az intézkedések az egyének munkaképességének átfogó értékeléséből, a munkaképesség helyreállításából vagy megerősítéséből, valamint a munkahelyi kihívások kezeléséhez szükséges gyógyászati segédeszközök megvásárlásából és azok használatához nyújtott képzésekből állnak.

               C. Oktatás és képzés:

               A svéd állami foglalkoztatási szolgálat egy sor, meghatározott célcsoportoknak szóló tanfolyamot kínál. Ezek mellett az EGAA-kedvezményezetteknek külön, személyre szabott tanfolyamokat is fognak szervezni, többek között 12 hónapos vagy hosszabb tudományos kurzusokat és szakirányú továbbképzéseket. A tanulási nehézségekkel küzdő résztvevőknek egyéni támogatást nyújtanak (a becslések szerint az oktatási és képzési intézkedéseket igénybe vevő kedvezményezettek mintegy 5 %-ának lesz szüksége külön támogatásra). Nagy figyelmet fognak fordítani a nemek közötti hagyományos korlátok felszámolására, például a férfi kedvezményezetteket arra fogják ösztönözni, hogy az egészségügyi szektorban helyezkedjenek el. Vállalkozásindítási tanácsadást nyújtó külső szakértők előkészítő képzéseket tartanak majd azoknak, akik vállalkozást kívánnak létrehozni. Az egész életen át tartó tanulás elvével összhangban az EGAA által társfinanszírozott intézkedések résztvevőinek lehetőségük nyílik a nem formális és informális tanulás útján megszerzett kompetenciáik hivatalos érvényesítésére.

               Olyan gyakornoki programok szervezésére is sor kerül, amelyek keretében a gyakorlati képzést a formális oktatással kombinálhatják. Szoros együttműködést terveznek az informatikai ágazat svéd munkaadói szervezetével.

               D. Álláskereséshez nyújtott anyagi juttatás:

               A fentiekben bemutatott aktív intézkedések bármelyikében részt vevő kedvezményezettek álláskeresési támogatásban részesülnek. A juttatás összege egyedi tényezőktől és az intézkedések időtartamától függ. Három juttatástípus lehetséges: egy az általános intézkedések, egy a gyakornoki programok, egy pedig a rehabilitációs intézkedések kedvezményezettjei által vehető igénybe. E juttatások költségvetése kiterjed az álláskereséssel összefüggő utazási kiadások megtérítésére, amennyiben azok meghaladják a havi 600 SEK-t (körülbelül 64 EUR).

               26.Az itt leírt javasolt intézkedések az EGAA-rendelet 7. cikkében meghatározott támogatható tevékenységek közé sorolható aktív munkaerő-piaci intézkedéseknek minősülnek. Ezek a tevékenységek nem helyettesítik a passzív szociális védelmi intézkedéseket.

               27.Svédország megadta a szükséges információkat a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében az érintett vállalatra nézve kötelező intézkedésekről. Megerősítette, hogy az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás nem helyettesíti ezeket az intézkedéseket.

               28.A javasolt intézkedések hozzájárulnak a fenntartható gazdasági fejlődéshez. A svéd környezetvédelmi törvénykönyv szerint az Arbetsförmedlingen az ajánlati felhívásaiban és a saját fellépései során köteles figyelembe venni környezetvédelmi megfontolásokat. A javasolt intézkedések tehát összhangban vannak a svéd környezetvédelmi törvénykönyv rendelkezéseivel és hozzájárulnak a 16 svédországi környezetminőségi célkitűzéshez.

               Becsült költségvetés

               29.A költségek teljes becsült összege 6 596 531 EUR, amely a személyre szabott szolgáltatásokra fordított 6 161 480 EUR-t, továbbá az előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint ellenőrzési és beszámolási tevékenységekre szánt 435 051 EUR összegű kiadásokat foglalja magában.

               30.Az EGAA-ból igényelt teljes pénzügyi hozzájárulás összege 3 957 918 EUR (az összköltség 60 %-a).

                        Intézkedések

                        A résztvevők becsült száma

                        Az egy résztvevőre eső becsült költség (kerekítve)
                        (EUR)

                        Becsült összköltség

                        (EUR)

                        Személyre szabott szolgáltatások (az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) és c) pontja szerinti intézkedések)

                        Tanácsadás és pályaorientáció (Jobbcoachning och ärendehantering)

                        918

                        1 202

                        1 103 545

                        Védett és támogatott foglalkoztatási és rehabilitációs intézkedések (Skyddad och understödd sysselsättning och rehabilitering)

                        20

                        12 555

                        251 108

                        Oktatás és képzés (Utbildning och omskolning)

                        463

                        5 868

                        2 716 884

                        Részösszeg (a):

                        Százalékarány a személyre szabott szolgáltatások csomagjához képest

                        –

                        4 071 537

                        (66,08 %)

                        Juttatások és ösztönzők (az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti intézkedések)

                        Juttatás munkaerő-piaci képzési tevékenységek résztvevői számára (Utbildningsinsatser AUB, aktivitetsstöd)

                        102

                        11 904

                        1 214 194

                        Juttatás gyakornoki programok résztvevői számára (Praktik, aktivitetsstöd)

                        80

                        8 183

                        654 660

                        Juttatás a „Bevezetés a munkába” rehabilitációs program résztvevői számára (Introduktion till arbete KA, aktivitetsstöd)

                        10

                        22 109

                        221 089

                        Részösszeg (b):

                        A személyre szabott szolgáltatáscsomag százalékaránya:

                        –

                        2 089 943

                        (33,92 %)

                         Az EGAA-rendelet 7. cikkének (4) bekezdése szerinti intézkedések

                        Előkészítő tevékenységek

                        –

                        0

                        Irányítás

                        –

                        362 387

                        Tájékoztatás és nyilvánosság

                        –

                        21 498

                        Ellenőrzés és jelentéstétel

                        –

                        51 166

                        Részösszeg (c):

                        Százalékarány az összköltséghez képest:

                        –

                        435 051

                        (6,6 %)

                        Összköltség (a + b + c):

                        –

                        6 596 531

                        EGAA-hozzájárulás (az összköltségek 60 %-a)

                        –

                        3 957 918

               31.A fenti táblázatban az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelő intézkedésként meghatározott intézkedések költsége nem haladja meg a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja összköltségének 35 %-át. Svédország megerősítette, hogy ezen intézkedések az álláskereső vagy képzési tevékenységekben részt vevő megcélzott kedvezményezettek tevékeny részvételétől függnek.

               A kiadások támogathatóságának időszaka

               32.Svédország 2015. október 1-jén kezdte meg a személyre szabott szolgáltatások nyújtását a megcélzott kedvezményezettek részére. Az említett intézkedésekkel kapcsolatos kiadásokhoz ezért 2015. október 1-től 2018. március 31-ig nyújtható pénzügyi támogatás az EGAA-ból.

               33.Svédország esetében 2015. október 1-jén merült fel először az EGAA végrehajtásához kapcsolódó igazgatási kiadás. Az előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint ellenőrzési és jelentéstételi tevékenységekre fordított kiadások ezért 2015. október 1. és 2018. szeptember 30. között támogathatók az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulásból.

               A nemzeti vagy uniós forrásokból finanszírozott intézkedéseket kiegészítő jelleg

               34.A tagállami előfinanszírozás vagy társfinanszírozás forrása az Arbetsförmedlingen költségvetése. Az Ericsson vagy valamelyik társadalombiztosítási szerv szintén hozzájárulhat egyes projektkezdeményezésekhez, helyettesítve az Arbetsförmedlingen általi finanszírozást.

               35.Svédország megerősítette, hogy a fentiekben ismertetett, az EGAA-ból nyújtott pénzügyi hozzájárulásban részesülő intézkedések nem részesülnek pénzügyi támogatásban egyéb uniós pénzügyi eszközökből.

               A megcélzott kedvezményezettekkel vagy képviselőikkel, a szociális partnerekkel, illetve a helyi és regionális hatóságokkal folytatott konzultáció során követett eljárások

               36.Svédország jelezte, hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja a megcélzott kedvezményezettekkel, azok képviselőivel, valamint a helyi állami szereplőkkel egyeztetve készült el. Az elbocsátásokról szóló értesítést követően az Arbetsförmedlingen találkozott az Ericsson, a helyi hatóságok és a szakszervezetek, valamint a munkaerő-kihelyezéssel foglalkozó ügynökségek képviselőivel a vállalat összes olyan telephelyén, amelyeket a csoportos létszámcsökkentési eljárás érintett. Minden telephelyen munkaértekezletet tartottak a helyi szakszervezeti képviselőkkel a lehetséges EGAA-kérelem megvitatása, valamint a megfelelő intézkedéscsomag megtervezése céljából.

               Irányítási és ellenőrzési rendszerek

               37.A kérelem tartalmazza az irányítási és ellenőrzési rendszer leírását, amely meghatározza az érintett szervek felelősségi körét. Svédország értesítette a Bizottságot, hogy a pénzügyi hozzájárulást az Arbetsförmedlingen fogja kezelni, amelyet hivatalosan irányító és kifizető hatóságnak neveznek ki. A projekt elszámolását a belső ellenőrzési egység vizsgálja majd, amely az Arbetsförmedlingen igazgatótanácsához kapcsolt különálló testület. Feladata vizsgálni az állami foglalkoztatási szolgálat belső kontrollját és vizsgálati eljárását, fejlesztéseket javasolni, valamint tanácsokkal ellátni és támogatni az igazgatótanácsot és a főigazgatót. A projekt ellenőrzésére rendszeresen sor kerül majd.

               Az érintett tagállam vállalásai

               38.Svédország minden szükséges biztosítékot megadott az alábbiak tekintetében:

               –a javasolt intézkedésekhez való hozzáférés és azok megvalósítása során tiszteletben tartják az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség elvét;

               –a nemzeti és uniós jogszabályokban a csoportos létszámcsökkentések vonatkozásában előírt követelményeknek eleget tettek;

               –az Ericsson, amely a leépítések után folytatja tevékenységét, eleget tesz az elbocsátásokra vonatkozó jogi követelményeknek és a munkavállalóival szemben is ennek megfelelően jár el,

               –a javasolt intézkedések nem részesülnek egyéb uniós alapok vagy pénzügyi eszközök pénzügyi támogatásában, és megtették a szükséges intézkedéseket a kettős finanszírozás megelőzésére;

               –a javasolt intézkedések kiegészítik a strukturális alapok által finanszírozott intézkedéseket;

               –az EGAA-ból nyújtott pénzügyi hozzájárulás megfelel az állami támogatásra vonatkozó uniós eljárási és anyagi szabályoknak.

               KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK

               Költségvetési javaslat

               39.Az EGAA-támogatás éves maximális összege (2011-es árakon számítva) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  13
                12. cikkében meghatározottaknak megfelelően 150 millió EUR.

               40.Miután megvizsgálta a kérelmet az EGAA-rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek szempontjából, valamint figyelembe vette a megcélzott kedvezményezettek számát, a javasolt intézkedéseket és a becsült költségeket, a Bizottság azt javasolja, hogy a javasolt intézkedések összköltségének 60 %-át kitevő 3 957 918 EUR összeget folyósítsanak az EGAA-ból a kérelemben igényelt pénzügyi hozzájárulás biztosítása érdekében.

               41.Az EGAA igénybevételére vonatkozó javasolt határozatot az Európai Parlament és a Tanács közösen hozza meg, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás
                  14
                13. pontja értelmében.

               Kapcsolódó jogi aktusok

               42.A Bizottság az EGAA igénybevételéről szóló határozatra irányuló javaslatának benyújtásával egyidejűleg javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak 3 957 918 EUR összegnek az érintett költségvetési sorba történő átcsoportosításra.

               43.A Bizottság az EGAA igénybevételéről szóló határozatra irányuló javaslatával egyidejűleg végrehajtási jogi aktus formájában egy pénzügyi hozzájárulásról szóló határozatot is elfogad, amely abban az időpontban lép hatályba, amikor az Európai Parlament és a Tanács elfogadja az EGAA igénybevételéről szóló határozatjavaslatot.

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               Svédország EGF/2016/002 SE/Ericsson referenciaszámú kérelme nyomán az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  15
                és különösen annak 15. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra
                  16
                és különösen annak 13. pontjára,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (a továbbiakban: EGAA) célja, hogy támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások miatt vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság elhúzódása, illetve egy újabb globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak és tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozóknak a munkaerőpiacra történő újbóli beilleszkedéshez.

               (2)Az EGAA éves maximális összege az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  17
                12. cikkében meghatározottaknak megfelelően (2011-es árakon számítva) 150 millió EUR.

               (3)Svédország az Ericsson (Telefonaktiebolaget LM Ericsson) vállalatnál történt elbocsátásokra tekintettel 2016. március 31-én kérelmet nyújtott be az EGAA igénybevétele iránt. E kérelmet az 1309/2013/EU rendelet 8. cikkének (3) bekezdésével összhangban további információkkal egészítették ki. Az említett kérelem eleget tesz az 1309/2013/EU rendelet 13. cikkében az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek.

               (4)Az EGAA-t ezért igénybe kell venni a Svédország által benyújtott kérelem alapján nyújtandó, 3 957 918 EUR összegű pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében.

               (5)Az EGAA igénybevételéhez szükséges idő minimálisra csökkentése érdekében ezt a határozatot elfogadása napjától kell alkalmazni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének keretein belül az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból 3 957 918 EUR összeg igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában.

               2. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba. Ezt a határozatot [the date of its adoption]*-tól/-től kell alkalmazni.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

                     (1)
                  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

                     (2)
                  Az EGAA-rendelet 3. cikke értelmében.

                     (3)
                  A Bizottság 2012. november 8-i 1046/2012/EU rendelete az új regionális bontásra vonatkozó idősorok továbbítása tekintetében a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 310., 2012.11.9., 34. o.).

                     (4)
                  HL L 393., 2006.12.30., 1. o.

                     (5)
                  Az 1309/2013/EU rendelet 7. cikkének (4) bekezdése alapján.

                     (6)
                  A Tanács 1998. július 20-i 98/59/EK irányelve a csoportos létszámcsökkentésre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 225., 1998.8.12., 16. o.).

                     (7)

                     http://www.ey.com/Publication/vwLUAssets/Outsourcing_in_Europe_2013/$FILE/EY-outsourcing-survey.pdf

                     (8)

                     Tenyearsummary.html

                     Tenyearsummary.html

                     (9)

                     http://unionenopinion.se/analyser/varsel-pa-ericsson-och-sony-mobile-vad-hander-i-telekombranschen-egentligen/

                     (10)

                     http://cio.idg.se/2.1782/1.630340/sa-sourcar-svenska-cio-er-2015

                     (11)

                     http://www.forbes.com/sites/greatspeculations/2015/08/19/ericsson-can-overcome-challenges-in-the-mobile-infrastructure-business/#77e6e5cb128d

                     (12)

                     http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=4558&langId=en

                     (13)
                  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

                     (14)
                  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (15)
                  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

                     (16)
                  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (17)
                  A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).


Fontos jogi nyilatkozat

|

52004PC0512

Javaslat a tanács határozata a polgári védelem területén a közösségi cselekvési program kiterjesztése tekintetében az 1999/847/EK határozat módosításáról  /* COM/2004/0512 végleges - CNS 2004/0162 */

	Brüsszel, 20.07.2004COM(2004)512 végleges2004/0162(CNS)JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa polgári védelem területén a közösségi cselekvési program kiterjesztése tekintetében az 1999/847/EK határozat módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁS1. Az 1999/847/EK tanácsi határozat[1] 1999 decemberében elfogadta a polgári védelem területén a második közösségi cselekvési programot. Ennek célja a Közösség egész területén biztosítani a személyek, a javak és a környezet nagyobb fokú védelmét természeti és technológiai katasztrófák esetén. A cselekvési program számos projektről, tapasztalatcseréről, műhelyről és más fellépésekről rendelkezik elősegítve a tagállamok polgári védelmi szolgálatai közötti együttműködést és kölcsönös segítségnyújtást. A cselekvési program támogatja és kiegészíti a tagállamok nemzeti, regionális és helyi szintű erőfeszítéseit. A jelenlegi programmal a Bizottság erőfeszítéseit korlátozott számú, nagyobb európai kihatású projektre összpontosítja. A hangsúly néhány, a polgári megelőzést, a nyilvánosság tájékoztatását, a kríziskezelést, a katasztrófa esetén történő gyógyszerellátást és különböző, a helyszínen dolgozó önkéntes szervezetek hálózatának kialakítását érintő projektre került.2. Az elmúlt évek során számos esemény, mint a Prestige balesete, az erdőtüzek 2003 nyarán és a dél-franciaországi árvizek 2003 végén, hívta fel a figyelmet az európai szintű közös cselekvés szükségességére. Ezek a balesetek különböző tagállamokból származó segítségnyújtást vontak magukkal, és rámutattak a közös felkészülés és információcsere szükségességére. Ezenfelül az EU-polgárokat hatékonyabban kell tájékoztatni a lehetséges balesetekről és arról, hogy hogyan cselekedjenek baleset esetén. A fiatalok felkészítését célzó projektek különösen eredményesnek bizonyultak.3. Mivel a polgári védelem területén a jelenlegi közösségi cselekvési program 2004. december 31-én lejár, javasolt kétéves időszakra történő meghosszabbítása 2005 januárjától 2006 decemberéig bezárólag.2004/0162 (CNS)JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa polgári védelem területén a közösségi cselekvési program kiterjesztése tekintetében az 1999/847/EK határozat módosításáról(EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 308. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[2],tekintettel az Európai Parlament véleményére[3],mivel:A polgári védelem területén közösségi cselekvési program létrehozásáról szóló, 1999. december 9-i 1999/847/EK tanácsi határozat[4] rendelkezik a mind szárazföldön, mind tengeren történő természeti és ember által okozott katasztrófák megelőzésével, az azokra való felkészültséggel és válasszal kapcsolatos közösségi fellépésről a 2000. január 1. és 2004. december 31. közötti időszakban.Nemrégiben történt események, mint a közép- és kelet-európai árvizek 2002 nyarán, a Prestige balesete Spanyolországban 2002 novemberében, valamint a hőhullám és a kiterjedt dél-európai erdőtüzek 2003 tavaszán rámutattak, hogy az 1999/847/EK határozat értelmében a polgári védelem területén vállalt közösségi intézkedéseket folytatni kell.Annak érdekében, hogy biztosítható legyen a folyamatosság az 1999/847/EK határozat lejárta és az új jogalap alkalmazási időpontja között, az 1999/847/EK határozat által létrehozott cselekvési programot kétéves időszakra meghosszabbítani szükséges.Ezért az 1999/847/EK határozatot ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkAz 1999/847/EK határozat a következőképpen módosul:a) az 1. cikk (1) bekezdésében a „2004. december 31.” időpont helyébe „ 2006. december 31.” lép;b) a 2. cikk (3) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:„A program végrehajtására vonatkozó pénzügyi referenciaösszeg 7,5 millió euró a 2000. január 1. és 2004 december 31. közötti időszakra és 4,8 millió euró a 2005. január 1. és 2006. december 31. közötti időszakra.”2. cikkEnnek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökLEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT+++++ TABLE +++++1. BUDGET LINE(S) + HEADING(S)07 03 06 012. OVERALL FIGURES2.1. Total allocation for action (Part B): € 4.8 million2.2. Period of application: 2005 - 20062.3. Overall multi annual estimate of expenditure:(a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations (financial intervention) (see point 6.1.1)€ million (to three decimal places)+++++ TABLE +++++(b) Technical and administrative assistance and support expenditure (see point 6.1.2)+++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++(c) Overall financial impact of human resources and other administrative expenditure(see points 6.2 and 6.3)+++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++2.4. Compatibility with financial programming and financial perspective[X] Proposal is compatible with existing financial programming.[…] Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective.[…] Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional Agreement.2.5. Financial impact on revenue:[X] Proposal has no financial implications (involves technical aspects regarding implementation of a measure)OR[…] Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows:3. BUDGET CHARACTERISTICS+++++ TABLE +++++4. LEGAL BASISCouncil Decision of 9 December 1999 establishing a Community Action Programme in the field of civil protection (1999/847/EC) , OJ L 327, 21.12.1999, p. 53.5. DESCRIPTION AND GROUNDS5.1. Need for Community intervention5.1.1. Objectives pursuedRecent emergencies such as the floods in Southern France in 2002, the heat wave and extensive forest fires in southern Europe in the summer of 2003 and the terrorist attack in Madrid in March 2004 as well as the earthquakes in Algeria, Iran and Morocco show that there is a need to continue the action undertaken in the field of civil protection.A global evaluation of the three current instruments, Civil Protection Action Programme, Community Mechanism and Marine Pollution framework, is ongoing in order to identify possible future areas for common action in this field. This may result in a new instrument which will cover the period 2007-2013.Therefore, considering that the current Community action programme expires on 31 December 2004 it needs to be extended for a period of two year until 31 December 2006.The Civil Protection Action Programme “is intended to support and supplement Member States' efforts at national, regional and local levels for the protection of persons, property and in so doing environment, in the event of natural and technological disasters, without prejudice to the internal division of competence in Member States. The aim is also to facilitate cooperation, exchange of experience and mutual assistance between Member States in this field.”It aims at the enhancement of civil protection capabilities of Member States, EEA and candidate countries for dealing with disasters, and in particular:-  prevention, forecasting, detection, preparedness for response and immediate aftercare, and analysis of the socioeconomic implications of disasters,-  workshops, training courses, exchange and secondment of experts, and exercises intended to stimulate civil protection cooperation,-  actions and pilot projects to increase capacity, speed and efficiency in emergency situations and support, information and awareness-raising activities including conferences with a civil protection theme,-  mobilisation of experts to reinforce and assist Member States or third countries facing natural disasters or technological accidents,This proposal on the table will provide the extension of current Civil Protection Action Programme for the years 2005-2006.5.2. Action envisaged and budget intervention arrangementsAfter the adoption of the decision the Commission will establish the rolling plan for the twoyears, 2005-2006, and subsequently launch Call for proposals.The actions covered by the present legislative proposal are carried out in accordance with the Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities.5.3. Methods of implementationThe programme is managed directly by the Commission through Call for proposals and accompanying measures.6. IMPACT ON STAFF AND ADMINISTRATIVE EXPENDITURE6.1. Impact on human resources+++++ TABLE +++++6.2. Overall financial impact of human resources+++++ TABLE +++++The amounts are total expenditure for twelve months.6.3. Other administrative expenditure deriving from the action+++++ TABLE +++++The amounts are total expenditure for twelve months.1 Specify the type of committee and the group to which it belongs.+++++ TABLE +++++All administrative and Human Resources requirements will be covered from within the Budget allocates to the managing DG’s in the framework of the annual allocation procedure.7. FOLLOW-UP AND EVALUATION7.1. Follow-up arrangementsA global evaluation of the three current instruments, Civil Protection Action Programme, Mechanism and Marine Pollution framework is ongoing in order to identify possible future areas for common action in this field.For the future the Commission is considering the possibility to streamline the three instruments into one single framework.8. ANTI-FRAUD MEASURESThe proposed activities only consist of grants and expenditure on expert meetings. The latter will be subject to the Commission’s usual control mechanisms and therefore there is no need for supplementary anti-fraud measures.[1] HL L 327., 1999.12.21., 53–57. o..[2][3][4] HL L 327., 1999.12.21., 53.o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0241

Javaslat: a Tanács határozata a bifentrinnek a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe történő felvétele megtagadásáról és az e hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerek engedélyének visszavonásáról  /* COM/2009/0241 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 25.5.2009COM(2009) 241 véglegesJavaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa bifentrinnek a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe történő felvétele megtagadásáról és az e hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerek engedélyének visszavonásáról(ELőTERJESZTő: A BIZOTTSÁG)INDOKLÁSA tanácsi határozatra irányuló javaslat mellékelt tervezete a bifentrinnek mint hatóanyagnak a 91/414/EGK tanácsi irányelvben szereplő engedélyező jegyzékre (I. melléklet) történő felvételének megtagadását és az e hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerek piacról való kivonását érinti. A felvétel megtagadására irányuló javaslat a hatóanyag értékelése során felmerült aggályokon alapul.A 91/414/EGK tanácsi irányelv harmonizálja a növényvédő szerek engedélyezésének és forgalomba hozatalának jogi keretét. A növényvédő szerként használandó hatóanyagok értékelése és engedélyezése közösségi szinten történik, és ezeket az anyagokat az irányelv I. melléklete sorolja fel. A hatóanyagot tartalmazó egyes növényvédő szereket a tagállamok értékelik és engedélyezik harmonizált jogszabályok alapján.Az iparág által benyújtott adatokat először egy referens tagállam – ez esetben Franciaország – értékelte, majd benyújtotta az értékelő jelentés tervezetét. Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság szakértői értékelésnek vetette alá a referens tagállam értékelését, és a bifentrinre vonatkozó kockázatértékelésből levont EFSA-következtetést 2008. szeptember 30-án eljuttatta a Bizottságnak.E hatóanyag értékelése során több aggály is felmerült. A bejelentő által a törvényes határidőn belül szolgáltatott adatok alapján nem lehetett megbecsülni, hogy egy olyan anyag (TFP-sav) , amely a talaj minőségét jelentős mértékben gyengíti, milyen mértékben okozná a talajvíz esetleges szennyeződését. Aggályok merültek fel továbbá a fogyasztókat érintő kockázatok esetleges alábecsülése tekintetében is a csupán korlátozott számban rendelkezésre bocsátott szermaradvány-adatok és a bifentrint alkotó két izomer anyagcsere-mintájának hiányzó vizsgálata miatt. Ökotoxikológiai szempontból a vízi gerincesekre gyakorolt kockázata miatt a hatóanyag megfelelő használata nem lehetséges, és továbbra is bizonytalanság uralkodik a hatóanyag halakban tapasztalt bioakkumulációjának hatásait illetően. Ezenfelül súlyos kockázatokat állapítottak meg az emlősökre (hosszú távú kockázat és másodlagos mérgezés), a földigilisztákra (hosszú távú kockázat) és a nem célszervezetnek tekintett ízeltlábúakra nézve is, míg a nem célzott növények és a nem célzott talajlakó mikroorganizmusok esetében a kockázatot nem vizsgálták kielégítően.A mellékletbe történő feltétel megtagadásáról szóló határozat tervezetét 2009. március 12-én terjesztették az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság elé, ahol:.-  15 tagállam (164 szavazat) a tervezet mellett szavazott-  9 tagállam (132 szavazat) nem támogatta a tervezetet-  3 tagállam (49 szavazat) tartózkodott.Az állandó bizottság nem nyilvánított véleményt. Ezért a 91/414/EGK irányelv 19. cikke értelmében és az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikkével összhangban a Bizottság köteles javaslatot benyújtani a Tanácsnak a meghozandó intézkedésekről, a Tanácsnak pedig három hónap áll rendelkezésére, hogy minősített többséggel döntést hozzon.A határozat tervezetére nem vonatkozik az Európai Parlament ellenőrzési joga (1999/468/EK tanácsi határozat 8. cikke).Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa bifentrinnek a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe történő felvétele megtagadásáról és az e hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerek engedélyének visszavonásáról(EGT-vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre[1] és különösen annak 8. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdésére,mivel:(1) A 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a tagállamok az irányelvről szóló értesítést követő 12 éves időszakon belül engedélyezhetik olyan növényvédő szerek forgalomba hozatalát, amelyek az irányelv I. mellékletében nem szereplő hatóanyagokat tartalmaznak, és amelyek az irányelvről szóló értesítés időpontja után két évvel már forgalomban voltak, miközben e hatóanyagokat munkaprogram keretében fokozatosan vizsgálják.(2) A 451/2000/EK[2] és az 1490/2002/EK[3] bizottsági rendelet megállapítja a 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram harmadik szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat, és létrehozza azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő lehetséges felvétel céljából értékelni kell. E jegyzék tartalmazza a bifentrint is.(3) A bifentrin esetében a bejelentő által javasolt felhasználási kört illetően megtörtént az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt hatásoknak a 451/2000/EK és az 1490/2002/EK rendelet rendelkezései szerinti értékelése. Az említett rendeletek kijelölik továbbá a referens tagállamokat, melyek az 1490/2002/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdésével összhangban a releváns értékelő jelentéseket és ajánlásokat benyújtják az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (EFSA). A bifentrin esetében a referens tagállam Franciaország volt, amely 2005. december 15-én minden releváns információt benyújtott.(4) Értékelő munkacsoportja keretében az EFSA, valamint a tagállamok az értékelő jelentést szakmai vizsgálatnak vetették alá, majd 2008. szeptember 30-án a bifentrin hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok értékelésének szakmai vizsgálatából levont EFSA-következtetés[4] formájában benyújtották a Bizottsághoz. A jelentést a Bizottság a tagállamokkal közösen az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság keretében megvizsgálta, majd a bifentrinről szóló bizottsági vizsgálati jelentésként 2009. március 12-én véglegesítette.(5) A hatóanyag értékelése során számos aggály merült fel. A bejelentő által a törvényes határidőn belül szolgáltatott adatok alapján nem lehetett megbecsülni, hogy egy olyan anyag (TFP-sav) , amely a talaj minőségét jelentős mértékben gyengíti, milyen mértékben okozná a talajvíz esetleges szennyeződését. Aggályok merültek fel továbbá a fogyasztókat érintő kockázatok esetleges alábecsülése tekintetében is a csupán korlátozott számban rendelkezésre bocsátott szermaradvány-adatok és a bifentrint alkotó két izomer anyagcsere-mintájának hiányzó vizsgálata miatt. Ökotoxikológiai szempontból a vízi gerincesekre gyakorolt kockázata miatt a hatóanyag megfelelő használata nem lehetséges, és továbbra is bizonytalanság uralkodik a hatóanyag halakban tapasztalt bioakkumulációjának hatásait illetően. Ezenfelül súlyos kockázatokat állapítottak meg az emlősökre (hosszú távú kockázat és másodlagos mérgezés), a földigilisztákra (hosszú távú kockázat) és a nem célszervezetnek tekintett ízeltlábúakra nézve is, míg a nem célzott növények és a nem célzott talajlakó mikroorganizmusok esetében a kockázatot nem vizsgálták kielégítően. A törvényes határidőn belül rendelkezésre bocsátott információk alapján ezért nem lehetett azt a következtetést levonni, hogy a bifentrin megfelel a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvétel kritériumainak.(6) A Bizottság felkérte a bejelentőt, nyújtsa be a szakmai vizsgálat eredményeire vonatkozó észrevételeit, és jelezze, hogy kívánja-e továbbra is támogatni a hatóanyag felvételét. A bejelentő benyújtotta észrevételeit, amelyeket körültekintően megvizsgáltak. A fenti aggályokat azonban a bejelentő által felhozott érvek ellenére sem sikerült eloszlatni, és a benyújtott és az EFSA szakértői ülésein elemzett információk alapján végzett értékelések sem támasztották alá azt, hogy a javasolt felhasználási körülmények között a bifentrint tartalmazó növényvédő szerek általában megfelelnének a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában előírt követelményeknek.(7) A bifentrin ebből következően nem vehető fel a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe.(8) Intézkedéseket kell hozni annak biztosítására, hogy a bifentrint tartalmazó növényvédő szerek engedélyeit meghatározott időn belül visszavonják, hogy meghosszabbításukra ne kerüljön sor, és hogy az ilyen termékekre ne adjanak ki új engedélyeket.(9) A bifentrint tartalmazó növényvédő szerek meglévő készleteinek ártalmatlanítására, tárolására, forgalomba hozatalára és felhasználására a tagállamok által megszabható türelmi időt legfeljebb tizenkét hónap lehet, hogy a meglévő készleteket még egy vegetációs időszakban fel lehessen használni, ami biztosítja, hogy a bifentrint tartalmazó növényvédő szerek a mezőgazdasági termelők számára e határozat elfogadásától számított 18 hónapig elérhetők maradjanak.(10) Ez a határozat nem korlátozza azt a jogot, hogy a 91/414/EGK irányelv 6. cikke (2) bekezdésének rendelkezései és a 33/2008/EK bizottsági rendeletben[5] foglalt részletes végrehajtási szabályok szerint a bifentrinnek a fenti irányelv I. mellékletébe történő felvételére kérelmet lehessen benyújtani.(11) Az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA bifentrin hatóanyag nem vehető fel a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe.2. cikkA tagállamok gondoskodnak arról, hogy:a) a bifentrint tartalmazó növényvédő szerek engedélyét [ E HATÁROZAT ELFOGADÁSÁTÓL SZÁMÍTOTT 6 HÓNAP ]-ig visszavonják;b) a bifentrint tartalmazó növényvédő szerekre e határozat kihirdetését követően ne adjanak ki engedélyeket, illetve a már meglévő engedélyeket ne újítsák meg.3. cikkA tagállamok által a 91/414/EGK irányelv 4. cikkének (6) bekezdése értelmében biztosított türelmi idő a lehető legrövidebb, és legkésőbb [ E HATÁROZAT ELFOGADÁSÁTÓL SZÁMÍTOTT 18 HÓNAP ]-án/-én lejár.4. cikkEnnek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, […]-án/-éna Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 230., 1991.8.19., 1. o.[2] HL L 55., 2000.2.29., 25. o.[3] HL L 224., 2002.8.21., 23. o.[4] Az EFSA 186. tudományos jelentése (2008), A bifentrin hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok felméréséről szóló szakértői értékelésből levont következtetések (2008. szeptember 30-án véglegesítve).[5] HL L 15., 2008.1.18., 5–12. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52005PC0169

Javaslat a Tanács határozata a 2001/18/EK irányelvvel összhangban a géntechnológiával módosított kukorica (Zea mays L. Bt 176 vonal) ausztriai felhasználásának és értékesítésének ideiglenes tilalmáról  /* COM/2005/0169 végleges */

	Brüsszel, 26.04.2005COM(2005) 169 véglegesJavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa 2001/18/EK irányelvvel összhangban a géntechnológiával módosított kukorica ( Zea mays L . Bt 176 vonal) ausztriai felhasználásának és értékesítésének ideiglenes tilalmáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁS1. A géntechnológiával módosított kukorica ( Zea mays L. Bt 176 vonal) forgalomba hozatala tekintetében az 1997. január 23-i 97/98/EK bizottsági határozat a 90/220/EGK tanácsi irányelvnek megfelelően előírta, hogy a termék forgalomba hozatalához jóváhagyás szükséges.2. 1997. február 5-én a francia hatóságok jóváhagyták a termék forgalomba hozatalát.3. A 90/220/EGK irányelv helyébe lépő 2001/18/EK irányelv 35. cikkének (1) bekezdése értelmében a géntechnológiával módosított szervezetek forgalomba hozatalára vonatkozó azon bejelentéseket, amelyekre nézve 2002. október 17-ig az eljárást nem fejezték be, a 2001/18/EK irányelv rendelkezései szerint kell elbírálni.4. A 90/220/EGK irányelv 16. cikkével összhangban az osztrák hatóságok 1997. február 14-én tájékoztatták a Bizottságot arról a döntésükről, amelyben ideiglenesen megtiltják a kukorica kérdéses genetikailag módosított fajtájának felhasználását és értékesítését, és ismertették döntésük indokait.5. Az élelmiszerügyi tudományos bizottság, a takarmányozási tudományos bizottság és a peszticidek tudományos bizottsága álláspontja szerint az Ausztria által előadott információk nem képeztek olyan jelentős új tudományos eredményt, amelyet az ügy eredeti elbírálása során ne vettek volna figyelembe, és amely indokolta volna a szóban forgó termékre vonatkozó véleményük felülvizsgálatát.6. 1997. május 9-én az osztrák hatóságok további információkat nyújtottak be a rovarok baktérium eredetű toxinokkal szembeni ellenállása kifejlődésének várható gyorsaságáról.7. A peszticidek tudományos bizottsága korábban mindenre kiterjedően megvizsgálta, milyen hatással van a környezetre a rovarok Bt-kukoricával szembeni ellenállásának kifejlődése.8. 2004. január 9-én, majd február 9-én és 17-én Ausztria további információkat nyújtott be a Bizottságnak a kukorica Bt 176 vonalára vonatkozó nemzeti intézkedései alátámasztására.9. Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság álláspontja szerint az Ausztria által benyújtott információk nem képeztek olyan új tudományos eredményt, amely megkérdőjelezte volna a kukorica Bt 176 vonaláról készült környezetvédelmi kockázatfelmérés eredményeit, és ezáltal indokolta volna a termék ausztriai felhasználásának és értékesítésének tilalmát.10. Ebben a helyzetben a 2001/18/EK irányelv 23. cikkének megfelelően a Bizottság köteles határozatot hozni az irányelv 30. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárással, az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkének megfelelően és a 8. cikk figyelembevételével.11. Mivel az élelmiszerügyi tudományos bizottság, a takarmányozási tudományos bizottság, a peszticidek tudományos bizottsága és az EFSA egyaránt azon az állásponton volt, hogy a termék nem jelent kockázatot sem az emberi egészségre, sem pedig a környezetre, a Bizottság határozattervezetet készített, amelyben felkérte Ausztriát, hogy vonja vissza a kukorica Bt 176 vonalát érintő intézkedéseit.12. A határozattervezetet a Bizottság az 1999/468/EK irányelv 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban megküldte véleményezésre a 2001/18/EK irányelv 30. cikkével létrehozott bizottságnak.13. A bizottság a 2004. november 29-i konzultációt követően sem nyilvánított véleményt, ami szükségessé teszi, hogy a Bizottság az 1999/468/EK határozat 5. cikke (4) bekezdésének megfelelően a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot terjesszen a Tanács elé, és erről tájékoztassa az Európai Parlamentet.14. Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Tanács – adott esetben egy esetleges ilyen álláspont fényében – a 2001/18/EK irányelv 30. cikkének (2) bekezdésében előírt három hónapon belül minősített többséggel határozhat a javaslatról. Ha ezen a három hónapos határidőn belül a Tanács minősített többséggel jelzi, hogy ellenzi a javaslatot, a Bizottságnak azt újra meg kell vizsgálnia; ha pedig az említett határidőn belül a Tanács a javasolt végrehajtási jogi aktust nem fogadja el, és nem is jelzi, hogy a javaslatot ellenzi, a javasolt végrehajtási jogi aktust a Bizottság fogadja el.JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa 2001/18/EK irányelvvel összhangban a géntechnológiával módosított kukorica ( Zea mays L . Bt 176 vonal) ausztriai felhasználásának és értékesítésének ideiglenes tilalmáról(EGT vonatkozású szöveg) (Csak a német nyelvű szöveg hiteles)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre[1] és különösen annak 23. cikke (2) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:A Bt-endotoxin gén által inszekticid tulajdonságot és a glufozinát-ammónium gyomirtó szerrel szemben fokozott ellenálló képességet biztosító kombinált módosítással, géntechnológiával módosított kukoricának ( Zea mays L. ) a 90/220/EGK tanácsi irányelv értelmében történő forgalomba hozataláról szóló, 1997. január 23-i 97/98/EK bizottsági határozat[2] előírja, hogy a termék forgalomba hozatalához jóváhagyás szükséges.1997. február 5-én a francia hatóságok jóváhagyták a termék forgalomba hozatalát.A 90/220/EGK irányelv[3] helyébe lépő 2001/18/EK irányelv 35. cikkének (1) bekezdése értelmében a géntechnológiával módosított szervezetek forgalomba hozatalára vonatkozó azon bejelentéseket, amelyekre nézve 2002. október 17-ig az eljárást nem fejezték be, a 2001/18/EK irányelv rendelkezései szerint kell elbírálni.A 90/220/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdésével összhangban Ausztria 1997. február 14-én tájékoztatta a Bizottságot arról a döntéséről, amelyben ideiglenesen megtiltja a kukorica kérdéses, genetikailag módosított fajtájának felhasználását és értékesítését, és ismertette döntése indokait.A tudományos bizottságok álláspontja szerint az Ausztria által előadott információk nem képeztek olyan jelentős új tudományos eredményt, amelyet az ügy eredeti elbírálása során ne vettek volna figyelembe, és amely indokolta volna a bizottságoknak a szóban forgó termékre vonatkozó véleménye felülvizsgálatát.1997. május 9-én az osztrák hatóságok további információkat nyújtottak be a rovarok baktérium eredetű toxinokkal szembeni ellenállása kifejlődésének várható gyorsaságáról.A peszticidek tudományos bizottsága korábban mindenre kiterjedően megvizsgálta, milyen hatással van a környezetre a rovarok Bt-kukoricával szembeni ellenállásának kifejlődése.2004. január 9-én, majd február 9-én és 17-én Ausztria további információkat nyújtott be a Bizottságnak a kukorica Bt 176 vonalára vonatkozó nemzeti intézkedései alátámasztására.Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság álláspontja szerint az Ausztria által benyújtott információk nem képeztek olyan új tudományos eredményt, amely megkérdőjelezte volna a kukorica Bt 176 vonaláról készült környezetvédelmi kockázatfelmérés eredményeit, és ezáltal indokolta volna a termék ausztriai felhasználásának és értékesítésének tilalmát.Ebben a helyzetben alaptalan az a feltételezés, hogy a termék kockázatot jelent az emberi egészségre vagy a környezetre.Ausztriának ennek megfelelően vissza kell vonnia intézkedéseit.A 2001/18/EK irányelv 30. cikkével létrehozott bizottság a 2004. november 29-i konzultációt követően sem nyilvánított véleményt a bizottsági határozattervezetben megfogalmazott intézkedésekről az irányelv 30. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárásban,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkAusztriának a forgalomba hozatal tekintetében a 97/98/EK határozattal engedélyezett géntechnológiával módosított kukorica felhasználását és értékesítését megtiltó intézkedései a 2001/18/EK irányelv 23. cikkének megfelelően nem indokoltak.2. cikkAusztria legkésőbb 20 nappal az értesítést követően köteles megtenni az e határozatnak való megfeleléshez szükséges lépéseket.3. cikkE határozat címzettje az Osztrák Köztársaság.Kelt Brüsszelben, 2005. …-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök

[1] HL L 106., 2001.4.17., 1. o.

[2] HL L 31., 1997.2.1., 69. o.

[3] HL L 117., 1990.5.8., 15. o.


				|

		52013PC0930

			Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a 2009/831/EK határozat alkalmazási ideje tekintetében történő módosításáról /* COM/2013/0930 final - 2013/0446 (CNS) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
Az Európai Unió működéséről szóló
szerződés (EUMSZ) – amelynek hatálya az Unió legkülső régióira,
köztük Madeira autonóm régióra és az Azori-szigetek autonóm régiójára is
kiterjed – elvben semmilyen eltérést nem tesz lehetővé a helyi termékek,
illetőleg a Portugáliából vagy más tagállamokból érkező termékek
adóztatásában. Az EUMSZ 349. cikke azonban lehetőséget nyújt e régiókra
vonatkozó olyan egyedi intézkedések bevezetésére, amelyeket a legkülső
régiók gazdasági és társadalmi helyzetét érintő állandó hátrányok
fennállása indokol.
Az EK-Szerződés 299. cikkének (2)
bekezdése alapján elfogadott, 2009. november 10-i 2009/831/EK tanácsi
határozattal[1]
Portugália számára engedélyezték, hogy a Madeira autonóm régióban
előállított és fogyasztott rum és likőr, valamint az Azori-szigetek
autonóm régiójában előállított és fogyasztott likőr és párlat
tekintetében 2013. december 31-ig kedvezményes jövedékiadó-mértéket
alkalmazzon. Az említett határozat 2. cikkével a fenti eltérést meghatározott
termékekre korlátozták. Portugália e termékekre olyan jövedékiadó-mértéket
alkalmazhat, amely alacsonyabb a 92/84/EK tanácsi irányelv[2] 3. cikkében
meghatározott, alkoholra vonatkozó teljes jövedékiadó-mértéknél, illetve az
ugyanezen irányelvben meghatározott, alkoholra vonatkozó minimum
jövedékiadó-mértéknél, de legfeljebb 75 %-kal alacsonyabb az alkoholra
kivetett szokásos nemzeti jövedéki adónál.
A 2009/831/EK határozat felsorolja az egyedi
intézkedések elfogadásának okait, köztük a mezőgazdasági üzemek kis
méretét, elszigeteltségét, valamint kismértékű gépesítettségét. Ezen
túlmenően egyes helyben nem termelt nyersanyagoknak és csomagolóanyagoknak
a szigetekre történő szállítása a késztermék elszállításához képest
többletköltségekhez vezet. A berendezések szállítása és beszerelése ezekben a
távoli és szigetjellegű régiókban tovább növeli a többletköltségeket.
Végül az érintett termelők a helyi gazdaságok által általában viselt
többletköltségeket, különösen a magasabb munkaerő- és energiaköltségeket
is viselik.
A 75 %-os kedvezmény nem haladja meg a
gazdasági szereplőket terhelő azon többletköltségek kiegyenlítéséhez
szükséges mértéket, amelyek a – Madeirát és az Azori-szigeteket legkülső
régióvá minősítő – fent említett sajátos jellemzőkből
erednek.
Mivel az adókedvezmény olyan mértékre
korlátozódik, amely a többletköltségek kiegyenlítéséhez szükséges, és mivel a
kérdéses mennyiségek szerények, az intézkedés nem veszélyezteti a közösségi
jogrend integritását és koherenciáját. Ezen túlmenően az adókedvezmény az
érintett régiók fogyasztására korlátozódik.
A portugál hatóságok kérelmezték a Madeira
autonóm régióban előállított és fogyasztott rum és likőr, valamint az
Azori-szigetek autonóm régiójában előállított és fogyasztott likőr és
párlat tekintetében a kedvezményes jövedékiadó-mérték alkalmazására vonatkozó
engedély 2020. december 31-ig történő megújítását. A megújítást egy, az
EUMSZ 349. cikke szerinti tanácsi határozattal és egy állami támogatásról szóló
bizottsági határozattal egyaránt jóvá kell hagyni. Az EUMSZ 349. cikke szerinti
tanácsi határozat nem sérti az állami támogatási szabályok hatálya alá tartozó
ezen intézkedés meghosszabbításáról szóló bizottsági határozatot.
A Bizottság 2013. június 28-án új
iránymutatást fogadott el a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó
regionális állami támogatásokról. Az iránymutatás az állami támogatások
ellenőrzésének korszerűsítését célzó szélesebb stratégia részét képezi,
amely arra irányul, hogy ösztönözze a növekedést az egységes piacon hatékonyabb
támogatási intézkedések előmozdítása révén és azáltal, hogy a Bizottság
általi végrehajtást a versenyre legnagyobb hatást gyakorló esetekre
összpontosítja.
Mivel az iránymutatás 2014. július 1-jén lép
hatályba, indokoltnak tűnik a 2009/831/EK határozat alkalmazási idejét hat
hónappal meghosszabbítani, hogy hatályvesztése összhangban legyen a jelenlegi
iránymutatás hatályvesztésének időpontjával.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL
FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI
Mivel a jelen javaslat csupán a hatályos
tanácsi határozat alkalmazásának változatlan feltételekkel történő
meghosszabbítását javasolja egy adott időszakra (hat hónapra), így nem
szükséges hatásvizsgálatot lefolytatni.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
A javasolt intézkedések összefoglalása
A Portugália számára a Madeira autonóm
régióban, valamint az Azori-szigetek autonóm régiójában előállított és
fogyasztott bizonyos termékek tekintetében kedvezményes jövedékiadó-mérték
alkalmazásának engedélyezéséről szóló 2009/831/EK határozat alkalmazási
idejének meghosszabbítása.
Jogalap
Az EUMSZ 349. cikke.
A szubszidiaritás elve
Kizárólag a Tanács jogosult – az EUMSZ 349.
cikke alapján – a legkülső régiókra vonatkozó egyedi intézkedéseket elfogadni
azzal a céllal, hogy a Szerződések – így a közös politikák – alkalmazását
e régiókhoz igazítsa, tekintettel az említett régiók gazdasági és társadalmi
helyzetét érintő állandó hátrányok fennállására.
A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének.
Az arányosság elve
A javaslat megfelel az arányosság elvének a
következők miatt:
Célja a 2009/831/EK határozat alkalmazási
idejének hat hónappal való meghosszabbítása, hogy hatályvesztése egybeessen a
2014–2020 közötti időszakra vonatkozó regionális állami támogatásokról
szóló iránymutatás hatálybalépésének időpontjával.
A jogi aktus típusának megválasztása
Javasolt aktus: tanácsi határozat
Más jogi aktus nem felelne meg a
következők miatt:
A módosítás tárgyát képező szöveg maga is
tanácsi határozat, amelyet ugyanerre a jogalapra (az EUMSZ 349. cikkére,
korábban az EK-Szerződés 299. cikkének (2) bekezdésére) támaszkodva
fogadtak el.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK
A javaslat nincs hatással az uniós
költségvetésre.
2013/0446 (CNS)
Javaslat
A TANÁCS HATÁROZATA
a 2009/831/EK határozat alkalmazási ideje
tekintetében történő módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 349. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti
parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Parlament véleményére[3],
különleges jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)       Az EK-Szerződés 299.
cikke alapján elfogadott, 2009. november 10-i 2009/831/EK tanácsi határozattal
Portugália számára engedélyezték, hogy a Madeira autonóm régióban
előállított és fogyasztott rum és likőr, valamint az Azori-szigetek
autonóm régiójában előállított és fogyasztott likőr és párlat
tekintetében 2013. december 31-ig kedvezményes jövedékiadó-mértéket
alkalmazzon. A határozat 2. cikke meghatározott termékekre korlátozza a fenti
eltérést. Portugália e termékekre olyan jövedékiadó-mértéket alkalmazhat, amely
a 92/84/EK tanácsi irányelv 3. cikkében meghatározott, alkoholra vonatkozó
teljes jövedékiadó-mértéknél, illetve az ezen irányelvben meghatározott,
alkoholra vonatkozó minimum jövedékiadó-mértéknél alacsonyabb, de legfeljebb
75 %-kal kevesebb, mint az alkoholra kivetett szokásos nemzeti jövedéki
adó.
(2)       Az alacsonyabb
jövedékiadó-mérték alkalmazása differenciált adóztatást hoz létre,
amelyből egyes termékek helyi előállítása előnyhöz jut. Ez
állami támogatásnak minősül, amely a Bizottság jóváhagyását igényli.
(3)       A Bizottság megerősíti,
hogy a jövedékiadó-mérték csökkentését továbbra is engedélyezni kell, a
Madeirán és az Azori-szigeteken előállított desztillált szeszes italok
magasabb előállítási és forgalmazási költségei miatti versenyhátrány
ellensúlyozása céljából.
(4)       A Bizottság 2013. június
28-án elfogadta a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó regionális állami
támogatásokról szóló iránymutatását[4],
amely meghatározza, hogy a tagállamok hogyan nyújthatnak támogatást
vállalkozások számára annak érdekében, hogy 2014 és 2020 között támogassák a
hátrányos helyzetű európai térségek gazdasági fejlődését. A 2014.
július 1-jén hatályba lépő iránymutatás az állami támogatások
ellenőrzésének korszerűsítését célzó szélesebb stratégia részét
képezi, amely az egységes piaci növekedés ösztönzésére irányul a hatékonyabb
támogatási intézkedések előmozdítása révén és azáltal, hogy a Bizottság a
jogérvényesítés során elsősorban a versenyre legnagyobb hatást gyakorló
ügyekkel foglalkozik.
(5)       Indokolt a 2009/831/EK
határozat alkalmazási idejének hat hónappal való meghosszabbítása, hogy
lejárata összhangban legyen a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó
regionális állami támogatásokról szóló iránymutatás hatálybalépésének
időpontjával.
(6)       Gondoskodni kell arról, hogy
Portugália a kérdéses kedvezményeket a 2009/831/EK határozatban megadott
hasonló engedély lejártától alkalmazhassa. Az új engedélyt ezért 2014. január
1-jétől kezdődő hatállyal kell megadni,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2009/831/EK határozat 5. cikkében a „2013.
december 31-ig” időpont helyébe a „2014. június 30-ig” időpont lép.
2. cikk
Ez a határozat az elfogadásának napján lép
hatályba, és 2014. január 1-től alkalmazandó.
3. cikk
Ennek a határozatnak a Portugál Köztársaság a
címzettje.
Kelt Brüsszelben,
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               A Tanács 2009. november 10-i határozata Portugália
számára a Madeira autonóm régióban előállított és fogyasztott rum és
likőr, valamint az Azori-szigetek autonóm régiójában előállított és
fogyasztott likőr és párlat tekintetében kedvezményes jövedékiadó-mérték
alkalmazásának engedélyezéséről (HL L 197., 2009.11.13.,
9. o.).
[2]               A Tanács 1992. október 19-i 92/84/EGK
irányelve az alkohol és az alkoholtartalmú italok jövedékiadó-mértékének
közelítéséről (HL L 316., 1992.10.31., 29. o.).
[3]               HL C […]., [...], […]. o.
[4]               C (2013) 3769., 2013.6.28.