|

52010PC0708

Javaslat: A TANÁCS HATÁROZATA a 168/2007/EK rendeletnek az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2007–2012 közötti többéves keretének elfogadása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2008. február 28-i 2008/203/EK tanácsi határozat módosításáról  /* COM/2010/0708 végleges - APP 2010/0347*/

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2010.12.2.COM(2010) 708 végleges2010/0347 (APP)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa 168/2007/EK rendeletnek az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2007–2012 közötti többéves keretének elfogadása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2008. február 28-i 2008/203/EK tanácsi határozat módosításárólINDOKOLÁSA JAVASLAT HÁTTEREA javaslat indokai és célkitűzéseiA Tanács 2007. február 15-én elfogadta az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének (a továbbiakban: az Ügynökség) létrehozásáról szóló, 168/2007/EK rendeletet[1] (a továbbiakban: a rendelet). Az ügynökség 2007. március 1-jén kezdte meg működését.A rendelet 5. cikkének megfelelően az Ügynökség tevékenységének tematikus területeit a Tanács többéves keretben határozza meg. Erre a 168/2007/EK rendeletnek az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2007–2012 közötti többéves keretének elfogadása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2008. február 28-i 2008/203/EK tanácsi határozat[2] elfogadásával került sor.E javaslat célja az Ügynökség többéves keretének módosítása annak érdekében, hogy a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés terén az Ügynökség végrehajtsa feladatait.Háttér-információk2005. június 30-án a Bizottság javaslatot tett[3] az Alapjogi Ügynökség létrehozására. Ennek céljából két eszközt javasoltak: i. az EK-Szerződés 308. cikkén alapuló, „az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról” szóló tanácsi rendeletet, valamint ii. az EK-Szerződés 30. cikkén, 31. cikkén és 34. cikke (2) bekezdésének c) pontján alapuló, „az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének a tevékenységeinek az Európai Unióról szóló szerződés VI. címében említett területeken való folytatására történő felhatalmazásáról” szóló tanácsi határozatot.A Tanácson belüli tárgyalások azonban csak azon eszköz (2007. február 15-i) elfogadását tették lehetővé, amely biztosítja az Ügynökség számára, hogy feladatait elvégezze a Közösség hatáskörén belül (168/2007/EK rendelet). A Tanács úgy határozott, hogy nem fogadja el azt az eszközt, amely lehetővé teszi az Ügynökség számára az Európai Unióról szóló szerződés VI. címének hatálya alá tartozó tevékenységek végzését[4].A Bizottság továbbra is úgy véli, hogy lehetővé kell tenni az Alapjogi Ügynökség számára (a rendeletben meghatározottak szerint), hogy a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés területén is tevékenykedjen. Az Alapjogi Charta jogilag kötelező jellege és az úgynevezett „pillérek” kiküszöbölése erőteljesen indokolja, hogy az Ügynökség tevékenységét kiterjesszék ezekre a területekre is.A 168/2007/EK rendeletet a korábbi EK-Szerződés 308. cikke alapján fogadták el. A Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően e cikk módosított változata az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSz.) 352. cikke lett.A korábban az EU-Szerződés VI. címében (a korábbi „harmadik pillér”) foglalt ügyek ezentúl az EUMSz. V. címének 4. fejezete (büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés) és 5. fejezete (a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség) hatálya alá tartoznak.Az EUMSz. 352. cikke a hatálya alá tartozó valamennyi ügyre alkalmazandó. Ebből következik, hogy nincs szükség a 168/2007/EK rendelet módosítására annak érdekében, hogy annak hatálya kiterjedjen az EUMSz. V. címének hatálya alá tartozó ügyekre. A jelenlegi többéves keret azonban nem tartalmazza a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködést azon tematikus területek között, amelyeken az Ügynökség tevékenykedhet. Szükség van tehát a módosításra annak érdekében, hogy az Ügynökség e területeken is tevékenykedhessen.KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLATA Bizottság széles körű nyilvános konzultációt folytatott, mielőtt benyújtotta volna javaslatát az Alapjogi Ügynökség létrehozására. A konzultációban részt vevő érdekelt felek kifejezték azon határozott óhajukat, hogy az Ügynökség tevékenysége terjedjen ki a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés területeire is. E konzultáció eredményét magában foglalta a hatásvizsgálat[5] is, amelyet a javaslathoz mellékeltek, amely – a fenti magyarázat szerint – indokolja, hogy az Ügynökség tevékenységének körét kiterjesszék a korábbi EU-Szerződés VI. címének hatálya alá tartozó tevékenységekre.Az érintett felek azóta is folyamatosan kifejezik óhajukat, hogy az Ügynökség ezeken a területeken is tevékenykedjen.A JAVASLAT JOGI ELEMEIA javaslat tartalmaA javasolt módosítás egy további tétellel egészíti ki a tanácsi határozat 2. cikkében szereplő tematikus területek listáját.JogalapA Bizottság szerint a 168/2007/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdése – az Európai Bíróság C-133/06. sz. ügyben hozott ítélete[6] értelmében– másodlagos jogalapnak minősül . A jelenlegi javaslat jogalapjának tehát meg kell egyeznie a rendelet jogalapjával, azaz az EUMSz. jelenlegi 352. cikkével.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOKA javaslatnak nincs költségvetési vonzata. A javaslat kibővíti az Ügynökség többéves keretét annak érdekében, hogy lehetővé tegye a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés területein végzett munkát azon projektek keretében, amelyek számára a költségvetési hatóság már elkülönítette a forrásokat.A JAVASLAT RÉSZLETES MAGYARÁZATAA javaslat a jelenlegi többéves keret tematikus területeit kibővíti a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés területeivel. Az EUMSz. V. címének 4. és 5. fejezete szerint az Európai Unió ezeken a területeken számos intézkedést fogadhat el, ami egyes esetekben kényes alapjogi kérdéseket vet fel.A büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés területein végzett tevékenység révén az Ügynökség hozzájárul az Unió azon céljának eléréséhez, amely azt kívánja biztosítani, hogy az Unió által elfogadott intézkedések és azok végrehajtása tiszteletben tartja az Alapjogi Chartát.2010/0347 (APP)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa 168/2007/EK rendeletnek az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2007–2012 közötti többéves keretének elfogadása tekintetében történő végrehajtásáról szóló 2008. február 28-i 2008/203/EK tanácsi határozat módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 352. cikkére,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[7],a javaslat nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,tekintettel az Európai Parlament hozzájárulására[8],rendkívüli jogalkotási eljárás keretében,mivel:(1) Annak érdekében, hogy az Ügynökség feladatát megfelelően ellássa, tevékenységének tematikus területeit az öt évet lefedő többéves keretnek kell a 168/2007/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerint pontosan meghatároznia.(2) Az első többéves keretet a Tanács a 168/2007/EK rendeletnek az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2007–2012 közötti többéves keretének elfogadása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2008. február 28-i 2008/203/EK határozatában[9] fogadta el.(3) A jelenlegi többéves keret azonban nem foglalja magában a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés tematikus területeit.(4) A 168/2007/EK rendelet elfogadásának időpontjában a Tanács egyetértett azzal, hogy 2009. december 31-ig újra megvizsgálja az Alapjogi Ügynökség hatáskörét annak érdekében, hogy azt a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés területeire is kiterjeszthessék, valamint felkérte a Bizottságot, hogy ebből a célból adott esetben terjesszen elő javaslatot.(5) A büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködést az Európai Unió működéséről szóló szerződés V. címének 4. fejezete, illetve 5. fejezete szabályozza. A többéves keret módosítására annak érdekében van szükség, hogy az Alapjogi Ügynökség e területeken is folytathasson tevékenységet,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1 . cikkA 2008/203/EK határozat a következőképpen módosul:A 2. cikk a következő ponttal egészül ki:„j) a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés.”2. cikkEz a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.3. cikkEnnek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, 2010. …-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 53., 2007.2.22., 1. o.[2] HL L 63., 2008.3.7., 14. o.[3] COM (2005) 280 végleges.[4] Ebben az időpontban a Tanács a következőképen nyilatkozott: „A Tanács megállapodik abban, hogy 2009. december 31. előtt újra megvizsgálja az Alapjogi Ügynökség hatáskörét annak érdekében, hogy azt a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés területeire is kiterjeszthessék. A Tanács felkéri a Bizottságot, hogy ebből a célból adott esetben terjesszen elő javaslatot.” (Kiegészítés az Európai Unió Tanácsa (Bel- és Igazságügy) 2007. február 15-én tartott 2781. ülésének jegyzőkönyv-tervezetéhez. A 2007. február 27-i 6396/07 ADD 1, PV/CONS 7 JAI 80 sz. dokumentum).[5] Lásd a SEC(2005)849 jelentést, 2005.6.30.[6] A C-133/06 Parlament kontra Tanács ügyben 2008. május 6-án hozott ítélet.[7] HL C , , ...o.[8] HL C , , ...o.[9] HL L 63., 2008.3.7., 14. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.11.20.
            COM(2015) 581 final
            2015/0266(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodás által létrehozott Társulási Tanácsban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               A javaslat indokai és céljai

               A csatolt javaslat képezi a jogi eszközt az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) által létrehozott szerven belül az Unió nevében elfogadandó uniós álláspont meghatározásához.

               A megállapodást 2014. június 27-én írták alá, és 2014. szeptember 1-je óta az uniós tagállamok általi megerősítésig ideiglenesen alkalmazzák. A 2014. június 16-i 2014/492/EU tanácsi határozat
                  1
                az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik nevében jóváhagyta a megállapodás aláírását és bizonyos rendelkezéseinek ideiglenes alkalmazását.

               A megállapodással létrejött a Társulási Tanács, amelynek feladata az alkalmazás és végrehajtás felügyelete és nyomon követése, valamint célkitűzései tekintetében a megállapodás működőképességének rendszeres felülvizsgálata. A Társulási Tanácsnak határozatot kell elfogadnia arról, hogy mikor biztosítják a megállapodás teljes körű végrehajtását és érvényesítését a Moldovai Köztársaság teljes területén.

               Összhang a szakpolitikai területen már meglévő rendelkezésekkel

               E javaslat – a fent említett megállapodás rendelkezései alapján – az Unió közös kereskedelempolitikáját hajtja végre egy, a keleti partnerséghez tartozó ország viszonylatában. Célja annak biztosítása, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség gazdasági haszna a Moldovai Köztársaság egész területére kiterjedjen.

               A javaslat egyéb uniós politikákkal való összhangja

               E javaslat összhangban áll és kiegészíti az Unió többi külső politikáját, nevezetesen az európai szomszédságpolitikát és a fejlesztési együttműködési politikát a Moldovai Köztársaság viszonylatában.

               2.Jogalap, szubszidiaritás és arányosság

               Jogalap

               Az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti megállapodás által létrehozott szervekben képviselendő uniós álláspont meghatározásának jogalapját az Európai Unió működéséről szóló szerződés képezi, különös tekintettel annak 207. cikke (4) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével.

               Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               A közös kereskedelempolitika az EUMSZ 3. cikke szerint az Unió kizárólagos hatásköre. A szubszidiaritás elve ezért nem alkalmazandó.

               Arányosság

               Ez a javaslat szükséges az Uniónak a Moldovai Köztársasággal létrejött megállapodásban vállalt nemzetközi kötelezettségei végrehajtásához.

               A jogi aktus típusának megválasztása

               E javaslat megfelel az EUMSZ 218. cikke (9) bekezdésének, amely a határozatok Tanács általi elfogadását irányozza elő. Nincs más olyan jogi eszköz, amely útján elérhetőek lennének e javaslat célkitűzései.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan.

               Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

               E javaslat vonatkozásában az érdekelt felekkel folytatott konzultációk nem alkalmazandók.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  A Bizottság figyelembe vette a szomszédságpolitika végrehajtásában az Uniót támogató külső szakértők és szervek véleményét.

               Hatásvizsgálat

                  A javaslat a megállapodásnak a Moldovai Köztársaság teljes területén történő végrehajtására vonatkozik, ami 2009-ben az előzetes hatásvizsgálat tárgyát képezte, amelyet a Bizottság Kereskedelmi Főigazgatóságának a Kereskedelem fenntarthatóságáról szóló, 2012. évi hatásvizsgálata követett, és amely beépült a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségről szóló tárgyalási folyamatba.

               Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  Az Unió és a Moldovai Köztársaság közötti megállapodásra nem vonatkoznak a REFIT-eljárások.

               Alapvető jogok

               A javaslat nem érinti kedvezőtlenül az alapjogok védelmét.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Tárgytalan.

               5.EGYÉB ELEMEK

               Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  A megállapodás végrehajtását rendszeresen felülvizsgálja az EU–Moldovai Köztársaság Társulási Tanács. Az Európai Bizottság is vállalta, hogy évente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek a megállapodás V. címének (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) végrehajtásáról.

               Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

                  Tárgytalan.

               A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  A javaslat célja, hogy uniós álláspont kerüljön elfogadásra a társulási megállapodás V. címének (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) a Moldovai Köztársaság teljes területén történő alkalmazásával kapcsolatban. A megállapodás 462. cikkének (2) bekezdése értelmében a megállapodás V. címének vagy a teljes megállapodásnak a Moldovai Köztársaság teljes területén történő alkalmazása akkor kezdődik, amint a Moldovai Köztársaság biztosítja az V. cím vagy a teljes megállapodás teljes körű végrehajtását és érvényesítését a Moldovai Köztársaság kormányának tényleges ellenőrzésén kívül eső területeken. A Moldovai Köztársaság arról tájékoztatta az Európai Bizottságot, hogy 2016. január 1-től biztosítani tudja a megállapodás V. címének teljes körű végrehajtását és érvényesítését. Ennek megfelelően azt javasolta, hogy a Társulási Tanács a megállapodás 462. cikkének (3) bekezdésében foglaltak értelmében határozatot fogadjon el.

               2015/0266 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodás által létrehozott Társulási Tanácsban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 464. cikkének (3) és (4) bekezdése előírja a megállapodás egyes részeinek ideiglenes alkalmazását.

               (2)A 2014. június 16-i 2014/492/EU tanácsi határozat
                  2
                3. cikke meghatározza a megállapodás rendelkezéseinek ideiglenes alkalmazását, ideértve a megállapodás V. címének (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) rendelkezéseit is.

               (3)A megállapodás 462. cikke értelmében a megállapodás V. címének a Moldovai Köztársaság kormányának tényleges ellenőrzésén kívül eső, a Moldovai Köztársasághoz tartozó területekre vonatkozó alkalmazása akkor kezdődik, amint a Moldovai Köztársaság biztosítja területén az V. cím teljes körű végrehajtását és érvényesítését.

               (4)A megállapodás 462. cikke továbbá előírja, hogy a Társulási Tanácsnak határozatot kell elfogadnia arról, hogy mikor biztosítják az V. cím teljes körű végrehajtását és érvényesítését a Moldovai Köztársaság teljes területén.

               (5)A Moldovai Köztársaság arról tájékoztatta az Európai Bizottságot, hogy 2016. január 1-jétől teljes területén biztosítani tudja a megállapodás V. címének teljes körű végrehajtását és érvényesítését.

               (6)A megállapodás V. címének alkalmazását nyomon kell követni és rendszeresen felül kell vizsgálni a Moldovai Köztársaság teljes területén.

               (7)Ennélfogva helyénvaló meghatározni a megállapodás V. címének a Moldovai Köztársaság teljes területén történő alkalmazásával kapcsolatos uniós álláspontot,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1)Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodás 434. cikkével létrehozott Társulási Tanácsban a megállapodás teljes körű végrehajtásával és érvényesítésével és a megállapodás V. címének (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) a Moldovai Köztársaság teljes területén történő alkalmazásával kapcsolatosan képviselendő uniós álláspont a Társulási Tanács e határozathoz csatolt határozattervezetén alapul.

               (2)Az Uniót a Társulási Tanácsban képviselő személyek a Tanács további határozata nélkül elfogadhatnak kisebb módosításokat a határozattervezethez.

               2. cikk

               E határozat hatálybalépésétől számított 8 hónapon belül és azt követően évente egyszer az Európai Bizottság jelentést nyújt be a Tanácsnak a társulási megállapodás V. címének a Moldovai Köztársaság teljes területén történő alkalmazásáról. Amennyiben a Moldovai Köztársaság már nem biztosítja a társulási megállapodás V. címének teljes körű végrehajtását és érvényesítését a Moldovai Köztársaság kormányának tényleges ellenőrzésén kívül eső területek vonatkozásában, a Társulási Tanácsba delegált uniós képviselők kérhetik a Társulási Tanácsot, hogy vegye újra fontolóra a megállapodás V. címének további alkalmazását az érintett területeken.

               3. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben,

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 260., 2014.8.30., 1. o.

                     (2)
                  A Tanács 2014. június 16-i határozata az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 260., 2014.8.30., 1. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.11.20.
            COM(2015) 581 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodás által létrehozott Társulási Tanácsban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               Tervezet

               Az EU–MOLDOVAI KÖZTÁRSASÁG Társulási Tanács

               2015. ...-i 1/2015. sz. határozata

               az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodás V. címének a Moldovai Köztársaság teljes területére történő alkalmazásáról

               A TÁRSULÁSI TANÁCS,

               tekintettel az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti, 2014. június 27-én Brüsszelben aláírt társulási megállapodásra (a továbbiakban: megállapodás) és különösen annak 462. cikkére,

               mivel:

               (1)A megállapodás 464. cikkének megfelelően a megállapodás egyes részei 2014. szeptember 1-jétől ideiglenesen alkalmazandók.

               (2)A Moldovai Köztársaság arról tájékoztatta az Európai Bizottságot, hogy 2016. január 1-től biztosítani tudja a megállapodás V. címének (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) a teljes területére történő teljes körű végrehajtását és érvényesítését.

               (3)Helyénvaló, hogy a Társulási Tanács rendszeresen felülvizsgálja a megállapodás V. címének a Moldovai Köztársaság teljes területére történő alkalmazását.

               (4)Indokolt, hogy a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság nyomon kövesse a megállapodás V. címének a Moldovai Köztársaság teljes területére történő alkalmazását és rendszeresen jelentést készítsen a Társulási Tanácsnak,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1)A társulási megállapodás V. címe (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) 2016. január 1-től a Moldovai Köztársaság teljes területére alkalmazandó.

               (2)A Társulási Tanács e határozat elfogadásától számított 10 hónapon belül és azt követően évente felülvizsgálja a megállapodás V. címének a Moldovai Köztársaság teljes területére történő alkalmazását.

               (3)A kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság nyomon követi az (1) bekezdésben említetteknek megfelelően az V. cím alkalmazását. Az említett bizottság évente és ha a körülmények úgy kívánják, jelentést készít a Társulási Tanácsnak.

               (4)A VII. cím akkor alkalmazandó, amennyiben az az V. címmel kapcsolatban alkalmazandó.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt …,

                        a Társulási Tanács részéről

                        az elnök


title: Javaslat: a Tanács határozata Ausztria felhatalmazásáról a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló 77/388/EGK hatodik irányelv 21. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazására

text:
Avis juridique important

|

52004PC0535

Javaslat: a tanács határozata Ausztria felhatalmazásáról a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló 77/388/EGK hatodik irányelv 21. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazására  /* COM/2004/0535 végleges */

Javaslat: A TANÁCS HATÁROZATA Ausztria felhatalmazásáról a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló 77/388/EGK hatodik irányelv 21. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazására(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁS1. A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló - Közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapítás [1] - 1977. május 17-i, hatodik tanácsi irányelv 27. cikke szerint a Tanács, egyhangú döntéssel, a Bizottság javaslata alapján, bármelyik tagállamot felhatalmazhatja arra, hogy különleges intézkedéseket vezessen be az irányelv rendelkezéseitől való eltérésre, az adómegállapítási eljárás egyszerűsítése, illetve az adókijátszás vagy az adókikerülés bizonyos típusainak megelőzése érdekében.[1]  HL L 145, 1977.6.13., 1. o. A legutóbb a 2003/92/EK irányelvvel (HL L 260, 2003.10.11., 8. o.) módosított irányelv.2. A Bizottságnak benyújtott és a Bizottság Főtitkársága által 2004.03.03-án nyilvántartásba vett kérelemben az osztrák kormány engedélyt kért arra, hogy három, a 77/388/EGK irányelv 21. cikke (2) bekezdésének a) pontjától eltérő intézkedést vezessen be.3. A hatodik irányelv 27. cikkének (2) bekezdésével összhangban, a Bizottság 2004.03.26-i levelében tájékoztatta a többi tagországot az osztrák kormány által beadott kérelemről, 2004.03.30-i levelében pedig a Bizottság értesítette Ausztriát, hogy rendelkezik mindazokkal az információkkal, amelyeket szükségesnek tart a kérelem elbírálásához.4. A 77/388/EGK irányelv 21. cikkének (1) bekezdése, a mondott irányelv 28g. cikke szerinti változatban úgy rendelkezik, hogy a belföldi forgalomban az adóköteles árukat átadó vagy szolgáltatásokat teljesítő adóalany általában hozzáadottérték-adó (HÉA) fizetésére kötelezett.5. Az Ausztria által kérelmezett eltérés célja az, hogy az átvevő legyen kötelezett a hozzáadottérték-adó megfizetésére három konkrét esetben: Először is, az egyik HÉA-alany által egy másiknak biztosítékként adott áruknak a biztosíték érvényesítésére történő átadása esetén; másodszor, a tulajdonjog fenntartásának egy megbízottra történő engedményezését és ennek a jognak a megbízott által történő gyakorlását követő áruátadás esetén; illetve harmadszor, az ingatlanvagyonnak bírósági úton, nyilvános árverés keretében egy másik HÉA-alanynak történő átadása esetén, amennyiben az átadó a 6. irányelv 13. cikkének C része szerinti adózást választotta. A kérelmezett intézkedések olyan intézkedéseknek tekintendők, amelyek az adókijátszás vagy adókikerülés bizonyos típusainak megakadályozását szolgálják a megjelölt szektorokban.6. Árukat gyakran ad át fedezetként az egyik HÉA-alany a másiknak, valamely biztosíték érvényesítéseként. Ez általában egy olyan helyzetet tükröz, amikor az átadó kezes korlátozottan képes adósságai, ezen belül adótartozásai rendezésére. Amikor a fedezet átvevője, aki azt megkapta, jogait gyakorolja, és a fedezetet egy harmadik félnek eladja, ez az eladás a kezestől a fedezet átvevőjének történő átadást is képez. Ebben az esetben a fedezet átvevője mind a fedezeti áru eladásának bevételéből, mind a kezes által történt átruházás előzetesen felszámított adójának levonásából hasznot húz. Általában nem fizeti meg a kezesnek a neki történt átadás után járó forgalmi adót. Még ha az eladás bevételeinek egy része a kezeshez kerül is, arra még mindig nincs garancia, hogy az utóbbi ezeket a bevételeket a forgalmi adó megfizetésére használja majd fel. Valójában sok esetben a HÉA elvesztésére került sor, amikor a fedezetet átvevőtől nem lehetett a levonási jogát megtagadni, az átadó kezest viszont azért nem lehetett felelőssé tenni, mert fizetésképtelen volt, vagy eltűnt. Az ilyen esetek előfordulása akadályozza az osztrák adóigazgatást abban, hogy kizárólag adóügyi és nem-adóügyi intézkedéseket alkalmazzon a vállalkozások közigazgatási felügyeletének fokozása céljából. Ezek nem lennének elégségesek, mivel az osztrák adóügyi igazgatás nem lenne képes ilyen sok nem-teljesítő szereplőt beazonosítani, vagy beazonosításukat túl későn érné el ahhoz, hogy az elveszett HÉÁ-t be tudja szedni. Az osztrák közigazgatásnál felmerült problémák mértéke jogi intézkedéseket tesz szükségessé. Az átvevő tervbe vett HÉA-kötelezettsége csak vállalkozásokra vonatkozik, amelyek általában gyakorolhatják levonási jogukat, és nem vonatkozik magánszemélyekre. Hasonló eltérés megadása már megtörtént Németország számára (a Tanács 2002. június 2-i 2002/439/EK határozata - HL L 151/12, 2002. június 11.).7. A második forgatókönyv a tulajdonjog fenntartásának egy megbízottra történő engedményezését követő áruátadásra és ennek a jognak a megbízott által történő gyakorlására vonatkozik: Azokban az esetekben, amikor az áru vevőjének képessége korlátozott a vásárlással kapcsolatos tartozásainak megfizetésére, az áruk átadója fenntarthatja annak tulajdonlását, és ennek a jognak a gyakorlását, valamint a vételárra vonatkozó igényt engedményezheti egy harmadik félnek - általában egy banknak -, egy olyan hitel biztosítékaként, amelyet a harmadik fél a vevőnek adott. Ha az áruk vevője beszünteti a hitellel kapcsolatos tartozásainak fizetését, a bank gyakorolja tulajdonosi jogát; ami azt jelenti, hogy az áruk átadása az eredeti vevőtől a banknak történik. Az ilyen esetben a bank rendszerint nem fizeti ki az eredeti vevőnek a neki történt átadás után járó forgalmi adót, hanem arra használja azt fel, hogy rendezze az eredeti vevőnek a hitellel kapcsolatos tartozását, ami azzal a következménnyel jár, hogy az osztrák adóügyi hatóságok a HÉÁ-t az eredeti vevőtől behajtani nem tudják. Még ha az eladás bevételeinek egy része az eredeti vevőhöz kerül is, arra még mindig nincs garancia, hogy az utóbbi ezeket a bevételeket a forgalmi adó megfizetésére használja majd fel. Ezért ez a második forgatókönyv hasonló a fentiekben megjelölt biztosíték érvényesítéséhez. Valójában ezeknek a forgatókönyveknek a többségében az eredeti vevők fizetésképtelenek vagy eltűnnek, mielőtt az osztrák adóigazgatás beazonosíthatná őket és behajthatná az ÁFÁ-t.8. A harmadik forgatókönyv a nyilvános árverés keretében egy másik HÉA-alanynak értékesített ingatlanvagyon átadására vonatkozik, annak a vállalkozásnak a bírósági felszámolása keretében, amely az ingatlanvagyon tulajdonosa volt. A jellemző esetek azok, amelyeknél az átadó az adókötelezettséget választotta, az átadás időpontjában azonban nincs olyan pénzügyi helyzetben, hogy az általa a vásárlónak kiszámlázott adót az adóhatóságoknak megfizesse. A vevő rendszerint gyakorolhatja levonási jogát, az átadó pedig nem fizet HÉÁ-t az adóügyi hatóságoknak. Az eredmény az, hogy az eladó hitelezői több pénzt kapnak vissza az adósuktól, mint amit szokásosan kapnának, ha az eladás HÉA-mentes lenne. Ez azonban hátrány az adóügyi hatóságok számára, akik a HÉÁ-t nem tudják az átadótól beszedni, mert az időközben fizetésképtelenséget jelentett be. Az osztrák közigazgatásnál felmerült problémák mértéke jogi intézkedéseket tesz szükségessé. Az ingatlanvagyon nagy értékű jószág; így az adóköteles összeg és a HÉA-veszteségek - akár egyetlen tranzakció kapcsán is - különösen magasak. Annak a választási lehetőségnek a megszüntetése, hogy az ingatlanvagyon átadása adóköteles legyen, nem megoldás. Az ingatlanvagyon értéke rendszerint tartalmaz rejtett HÉÁ-t, és a választási lehetőség fenntartására ezért szükség van ahhoz, hogy a hozzáadottérték-adó rendszere semleges maradjon. Ilyen háttér mellett úgy tűnik, hogy az átvevő tervbe vett HÉA-fizetési kötelezettsége valójában a leghelyénvalóbb megoldás az adott körülmények között és a kapcsolódó, különösen nagy fokú kockázat miatt. A kért eltérés elkerüli a HÉA elvesztését, mert nincs HÉA-fizetés az adóhatóság részéről az egyik érintett gazdasági szereplő részére. A megoldás elkerüli az átadó és az átvevő kettős adózási kötelezettségét is, ami nagyobb gazdasági kockázatot jelentene az átvevő számára, amennyiben készfizető kezes. A megoldás mentesíti az adóhatóságokat a nehézkes behajtási eljárásoktól, amely szerint csak az átvevőhöz tudnának fordulni, amikor az átadótól történő beszedés lehetetlennek bizonyul. Ez feleslegessé teszi egy harmadik személy - például egy közjegyző - az átadó és az átvevő számára általában magasabb költségeket eredményező adóügyi feladatvállalását. Mivel a gyakorlatban az eltérés csak adóalanyok közötti átadásokra vonatkozik majd, konkrét esetekre korlátozódik; tulajdonképpen annak a választási lehetőségnek a felhasználására, hogy az átadás adóköteles legyen, csak olyankor kerül sor, amikor az átvevő rendszerint gyakorolhatja a levonási jogát. Hasonló eltéréseket már megadtak Németországnak (a Tanács 2002. június 2-i 2002/439/EK - HL L 151/12, 2002. június 11. -, illetve 2004. március 30-i 2004/291/EK határozatai - HL L 94/59, 2004. március 30.).Javaslat: A TANÁCS HATÁROZATA Ausztria felhatalmazásáról a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló 77/388/EGK hatodik irányelv 21. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazásáraAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre,tekintettel a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló, 1977. május 17-i hatodik tanácsi irányelvre (77/388/EGK) - Közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapítás [2] - és különösen annak 27. cikkének 1. bekezdésére,[2]  HL L 145, 1977.6.13., 1. o., a legutóbb a 2003/92/EK irányelvvel (HL L 260, 2003.10.11., 8. o.) módosított irányelv.tekintettel a Bizottság javaslatára [3],[3]  HL C , , . o.Mivel:(1) A Bizottságnak benyújtott és a Bizottság Főtitkársága által 2004.03.03-án nyilvántartásba vett kérelemben az osztrák kormány felhatalmazást kért arra, hogy három, a 77/388/EGK irányelv 21. cikke (1) bekezdésének a) pontjától eltérő intézkedést vezessen be.(2) Az Ausztria által kérelmezett eltérés célja az, hogy az átvevő legyen kötelezett a hozzáadottérték-adó megfizetésére, három konkrét esetben: Először is, az egyik HÉA-adóalany által egy másiknak biztosítékként adott áruknak a biztosíték érvényesítésére történő átadása esetén; másodszor, a tulajdonjog fenntartásának egy megbízottra történő engedményezését és ennek a jognak a megbízott által történő gyakorlását követő áruátadás esetén; illetve harmadszor, az ingatlanvagyonnak bírósági úton, nyilvános árverés keretében egy másik HÉA-adóalanynak történő átadása esetén, ha az átadó a 6. irányelv 13. cikkének C része szerinti adózást választotta. A kérelmezett intézkedések olyan intézkedéseknek tekintendők, amelyek az adókijátszás vagy adókikerülés bizonyos típusainak megakadályozását szolgálják a megjelölt szektorokban,(3) Amikor árukat ad át fedezetként az egyik HÉA-adóalany a másiknak egy biztosíték érvényesítéseként, ez rendszerint egy olyan helyzetet tükröz, amelyben az árukat átadó kezes korlátozottan képes tartozásai, ezen belül adótartozásai rendezésére. Amikor a fedezet átvevője, aki az árukat átvette, jogait gyakorolja és a fedezetet egy harmadik félnek eladja, ez az eladás a kezestől a fedezet átvevőjének történő átadást is képez. Az ilyen forgatókönyveknél sok esetben a HÉA elvesztésére került sor, mert a fedezet átvevőjétől levonási jogát megtagadni nem lehetett, az átadó kezest viszont azért nem lehetett felelőssé tenni, mert fizetésképtelen volt, vagy eltűnt. Az osztrák közigazgatásnál felmerült problémák mértéke jogi intézkedéseket tesz szükségessé. Az átvevő tervbe vett HÉA-kötelezettsége csak a vállalkozásokra vonatkozik, amelyek általában gyakorolhatják levonási jogukat, és nem vonatkozik a magánszemélyekre. Hasonló eltérés megadása már megtörtént Németország számára (a Tanács 2002. június 2-i 2002/439/EK határozata [4]).[4]  HL L 151, 2002.6.11., 12. o.(4) Azokban az esetekben, amikor az áru vevőjének a vásárlással kapcsolatos tartozásainak megfizetésére való képessége korlátozott, az áruk átadója fenntartja annak tulajdonlását, és ennek a jognak a gyakorlását, valamint a vételárra vonatkozó igényt engedményezheti egy harmadik félnek - általában egy banknak - egy olyan hitel biztosítékaként, amelyet a bank a vevőnek adott. Ha az áruk vevője beszünteti a hitellel kapcsolatos tartozásainak fizetését, a bank gyakorolja tulajdonosi jogát; ami azt jelenti, hogy az áruk átadása az eredeti vevőtől a banknak történik. Egy ilyen esetben a bank rendszerint nem fizetné ki az eredeti vevőnek a neki történt átadás után járó forgalmi adót, hanem arra használná azt fel, hogy rendezze az eredeti vevőnek a hitellel kapcsolatos tartozását, ami azzal a következménnyel jár, hogy az adóügyi hatóságok HÉÁ-t veszítenek, mert az eredeti vevők általában fizetésképtelenek vagy még azelőtt eltűnnek, hogy az adóigazgatás beazonosíthatná őket és beszedhetné a HÉÁ-t. Ezért ez a forgatókönyv hasonló a fentiekben megjelölt biztosíték érvényesítéséhez.(5) HÉA-veszteségekre olyan esetekben is sor került, amikor az átadott ingatlanvagyont nyilvános árveréseken egy másik HÉA-adóalanynak adták el, az ingatlan tulajdonosaként szereplő vállalkozás bírósági felszámolásának során, amikor az átadó az adókötelezettséget választotta, annak ellenére, hogy az átadás időpontjában nem volt olyan pénzügyi helyzetben, hogy az általa a vásárlónak kiszámlázott adót az adóhatóságoknak megfizesse. A vevő rendszerint gyakorolhatta levonási jogát, az átadó pedig nem fizetett HÉÁ-t az adóügyi hatóságoknak. Az osztrák közigazgatásnál felmerült problémák mértéke jogi intézkedéseket tesz szükségessé. Az ingatlanvagyon nagy értékű jószág; így az adóköteles összeg és a HÉA-veszteségek - akár egyetlen tranzakció kapcsán is - különösen magasak. Az ingatlanvagyon értéke rendszerint tartalmaz rejtett HÉÁ-t, és a választási lehetőség fenntartására szükség van ahhoz, hogy a hozzáadottérték-adó rendszere semleges maradjon. Ilyen háttér mellett úgy tűnik, hogy az átvevő tervbe vett HÉA-fizetési kötelezettsége valójában a leghelyénvalóbb megoldás az adott körülmények között és a kapcsolódó, különösen nagy fokú kockázat miatt. A kért eltérés elkerüli a HÉA elvesztését, mert nincs HÉA-fizetés az adóhatóság részéről az egyik érintett gazdasági szereplő részére. A megoldás elkerüli az átadó és az átvevő kettős adózási kötelezettségét is, ami nagyobb fokú gazdasági kockázatot jelentene az átvevő számára, valamint nehézkes beszedési eljárásokat az adóhatóságoknak, amelyek csak az átvevőhöz fordulhatnának, ha az átadótól történő beszedés lehetetlennek bizonyult. Elkerüli egy harmadik személy - például egy közjegyző - adóügyi feladatvállalását, ami általában az átadó és az átvevő számára magasabb költségeket eredményezne. Mivel a gyakorlatban az eltérés csak adóalanyok közötti átadásokra vonatkozik majd, konkrét esetekre korlátozódik. Hasonló eltéréseket már megadtak Németországnak (a Tanács 2002. június 2-i 2002/439/EK [5], illetve 2004. március 30-i 2004/291/EK [6] határozatai).[5]  HL L 151, 2002.6.11., 12. o.[6]  HL L 94, 2004.3.30., 59. o.(6) A kérdéses eltérés nem befolyásolja a végső fogyasztás szakaszában fizetendő hozzáadottérték-adó összegét, illetve nincs hátrányos hatása az Európai Közösségek hozzáadottérték-adóból képződő saját forrásairaELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA legutóbb annak 28g. cikkével módosított 77/388/EGK irányelv 21. cikk (1) bekezdésének a) pontjától eltérően, Ausztria ezennel fel van hatalmazva arra, hogy az áruátadások ennek a határozatnak a 2. cikkében meghatározott átvevőjét jelölje meg a hozzáadottérték-adó megfizetésére kötelezett személyként.2. cikkA következő esetekben az átadás átvevője jelölhető meg hozzáadottérték-adó fizetésére kötelezett személyként:1. Biztosítékként adott áruk átadása az egyik HÉA-adóalany által egy másiknak, a biztosíték érvényesítéseként;2. Áruk átadása a tulajdonjog fenntartásának egy megbízottra történő engedményezését és ennek a jognak a megbízott által történő gyakorlását követően;3. Nyilvános árverés keretében értékesített ingatlanvagyon átadása egy másik HÉA-alanynak, annak a vállalkozásnak a bírósági felszámolása keretében, amely az eladott ingatlanvagyon tulajdonosa volt, amennyiben az átadó érvényesítette azt a jogát, hogy az átadásra adót számítson fel.3. cikkEnnek a határozatnak az érvénye 2008. december 31-én lejár.4. cikkEnnek a határozatnak a címzettje Ausztria.Készült Brüsszelben,A Tanács részérőlElnök


				|

		52012PC0661

			Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA Portugáliának a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 168., 193. és 250. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazásának meghosszabbítására történő felhatalmazásáról szóló 2010/39/EU határozat módosításáról /* COM/2012/0661 final - 2012/0314 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
A javaslat okai és céljai
A közös hozzáadottértékadó-rendszerről
szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK irányelv 395. cikkének (1) bekezdése
értelmében a Tanács a Bizottság javaslata alapján bármely tagállamot
egyhangúlag felhatalmazhatja arra, hogy az irányelvben foglaltaktól eltérő
különös intézkedéseket alkalmazzon az adókivetésre vonatkozó eljárás
egyszerűsítése vagy az adócsalás és -kikerülés egyes típusainak
megelőzése érdekében.
A Bizottság által 2012. április 18-án iktatott
levél útján a Portugál Köztársaság felhatalmazást kért egy, a 2006/112/EK
irányelv 168., 193. és 250. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazásának
folytatására, amelynek révén különleges választható szabályozást alkalmaznak a
házaló kereskedelemre vonatkozóan.
A 2006/112/EK irányelv 395. cikke (2)
bekezdésének megfelelően a Bizottság 2012. június 1-jén kelt levelében
tájékoztatta a többi tagállamot a Portugál Köztársaság kérelméről. A
Bizottság 2012. június 6-án kelt levelében értesítette a Portugál Köztársaságot
arról, hogy birtokában van a kérés elbírálásához szükséges valamennyi
információnak.
Háttér-információk
A 2006/112/EK irányelv 168. cikke
előírja, hogy az adóalany jogosult levonni az adóköteles tevékenységek
céljából történt beszerzésekre kivetett héát. A 2006/112/EK irányelv 193. cikke
előírja, hogy a 194–199. cikkben és a 202. cikkben meghatározott esetek
kivételével a héát az adóztatandó termékértékesítést vagy szolgáltatást
végző adóalany köteles megfizetni. A 2006/112/EK irányelv 250. cikkének
(1) bekezdése előírja, hogy valamennyi adóalanynak egy minden olyan adatot
tartalmazó héabevallást kell benyújtania, amely a fizetendő adó,
valamint az érvényesítendő adólevonás összegének megállapításához
szükséges, beleértve – amennyiben ez az adóalap megállapításához szükséges – az
adó és a levonások alapjául szolgáló ügyletek összértékét, továbbá az
adómentes ügyletek értékét is.
A Portugál Köztársaság által alkalmazott
intézkedés azonban eltér a fent említett rendelkezésektől. Ez a különös és
önként választható szabályozás azokat a házaló kereskedelem ágazatában tevékeny
vállalkozásokat érinti, amelyek eleget tesznek bizonyos feltételeknek, és az
említett szabályozás alkalmazására felhatalmazást kapnak az illetékes
adóhatóságoktól. A szóban forgó vállalkozások közbeiktatott viszonteladókat
vesznek igénybe, termékeiket közvetlenül ezen viszonteladók számára
értékesítik, akik pedig ugyanazon termékeket közvetlenül a végső
fogyasztóknak értékesítik.
A 2006/112/EK irányelv 193. cikkétől
eltérve a szabályozás hatálya alá tartozó vállalkozásoknak kell megfizetniük a
viszonteladóik által a végső fogyasztóknak értékesített termékekre
kivetett héát. A 2006/112/EK irányelv 168. cikkétől eltérve az említett
vállalkozások a részükre értékesített megfelelő árukra vonatkozóan
jogosultak levonni a viszonteladóik által fizetendő vagy fizetett héa
összegét. A 2006/112/EK irányelv 250. cikkétől eltérve a viszonteladóknak
az engedéllyel rendelkező vállalkozások által részükre értékesített árukra
és ezen áruk végső fogyasztóknak történő értékesítésére vonatkozó
héabevallási kötelezettsége áthárul az engedéllyel rendelkező
vállalkozásra.
Csupán olyan vállalkozások rendelkezhetnek
engedéllyel az említett különös szabályozás alkalmazására, amelyek árbevétele
teljes egészében saját nevükben és saját javukra eljáró viszonteladók által
végzett házaló kereskedelemből származik, feltéve, hogy minden
értékesített termék szerepel a végső fogyasztás szakaszában alkalmazott
árak előre meghatározott jegyzékében, és a vállalkozás a termékeit
közvetlenül olyan viszonteladóknak értékesíti, akik azokat közvetlenül a
végső fogyasztóknak értékesítik tovább.
A Portugál Köztársaság eltérő
intézkedését eredetileg a 2004/738/EK tanácsi határozat[1]
engedélyezte 2009. december 31-ig, majd a 2010/39/EU tanácsi határozat[2] ismét
engedélyezte 2012. december 31-ig.
A Portugál Köztársaság jelen kérelmében arról
tájékoztatta a Bizottságot, hogy azon okok, amelyek alapján a Tanács meghozta a
2010/39/EU határozatot, még érvényesek, és kifejtette, hogy a mostanáig
alkalmazandó különös intézkedés a héabehajtás egyszerűsítése és a
hatékonyabb héaellenőrzés fenntartása tekintetében nagyon hasznosnak
bizonyult ezen ágazatban.
Az eltéréseket általában a különös intézkedés
megfelelőségének és hatékonyságának megítélése érdekében csak korlátozott
időre engedélyezik. Ezzel kapcsolatban a Portugál Köztársaság által
nyújtott információk alapján a Bizottság úgy látja, hogy a szóban forgó különös
intézkedés mind az adóigazgatások, mind pedig a vállalkozások számára
egyszerűsítést jelent, mivel az elsősorban a héával kapcsolatos
jogszabályokban meghatározott követelmények betartásához megfelelő
struktúrával vagy szervezeti kapacitással nem rendelkező, nagyon kis
adóalanyokra vonatkozik. A végső fogyasztás szintjén fizetendő adó
összegét mindez csak elhanyagolható mértékben befolyásolja. Ennélfogva
helyénvaló meghosszabbítani az eltérő intézkedés hatályát.
Az időbeli hatály meghosszabbítását
ugyanakkor indokolt időben korlátozni, lehetővé téve ezáltal annak
értékelését, hogy az eltérés alapjául szolgáló feltételek továbbra is fennállnak-e.
Ezért javasolt 2015 végéig meghosszabbítani az eltérést és felkérni a Portugál
Köztársaságot, hogy a meghosszabbítási kérelemmel együtt 2015. április 1-jéig
nyújtson be egy, a különös intézkedés alkalmazásának felülvizsgálatáról szóló
jelentést, amennyiben fontolóra veszi az intézkedés 2015-ön túli
meghosszabbítását.
Meglévő rendelkezések a javaslat
által érintett területen
Tárgytalan.
Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival
és célkitűzéseivel
Tárgytalan.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL
FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI
Konzultáció az érdekeltekkel
Nem releváns.
Szakértői vélemények
összegyűjtése és felhasználása
Külső szakértők bevonására nem volt
szükség.
Hatásvizsgálat
A javaslat célja az adókivetésre vonatkozó
eljárás egyszerűsítése, emiatt pedig kedvező hatással lehet a
vállalkozásokra és a közigazgatásra. A Portugál Köztársaság megállapította,
hogy ez a megoldás megfelelő intézkedés.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
A javaslat összefoglalása
A javaslat célja, hogy felhatalmazza a
Portugál Köztársaságot a 2006/112/EK irányelv 168., 193. és 250. cikkétől
eltérő intézkedés alkalmazásának meghosszabbítására, hogy lehetővé
váljék az egyes engedéllyel rendelkező vállalkozásokra történő
héakiszabás a közbeiktatott viszonteladók által a végső fogyasztóknak
értékesített termékekre vonatkozóan, biztosítva az említett engedéllyel
rendelkező vállalkozások számára azon jogosultságot, hogy levonhassák a
vonatkozó áruk után a viszonteladók által fizetendő, illetőleg
megfizetett héát, valamint áthárítva az engedéllyel rendelkező
vállalkozásokra a viszonteladóknak az engedéllyel rendelkező vállalkozások
által a viszonteladók részére és általuk a végső fogyasztók részére
értékesített árukra vonatkozó héabevallási kötelezettségét.
Az alkalmazást és az eltérést tartalmazó
intézkedés szükségességét a Portugál Köztársaságnak minden meghosszabbítás
iránti kérelem alkalmával felül kell vizsgálnia és jelentenie kell. A határozat
az abban meghatározott időpontban hatályát fogja veszteni.
Jogalap
A közös hozzáadottértékadó-rendszerről
szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv 395. cikkének (1)
bekezdése.
A szubszidiaritás elve
A javaslat az Unió kizárólagos hatáskörébe
tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható.
Az arányosság elve
A javaslat megfelel az arányosság elvének a
következők miatt:
E határozat tárgya felhatalmazás nyújtása egy
tagállam számára annak saját kérelmére, és nem jelent semmilyen
kötelezettséget.
Mivel az eltérés alkalmazási köre korlátozott,
a különös intézkedés arányban áll a kitűzött céllal.
A jogi aktus típusának megválasztása
Javasolt aktus: tanácsi határozat.
Más jogi aktus nem felelne meg a
következők miatt:
A 2006/112/EK irányelv 395. cikke értelmében a
hozzáadottérték-adóra vonatkozó közös szabályoktól kizárólag abban az esetben
lehet eltérni, ha arra a Tanács a Bizottság javaslata alapján egyhangúlag
felhatalmazást ad. A tanácsi határozat az egyetlen megfelelő eszköz, mivel
annak címzettje egy adott tagállam is lehet.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK
A javaslat nem érinti hátrányosan az Unió
héából származó saját forrásait.
5.           OPCIONÁLIS ELEMEK
A javaslat felülvizsgálatra és megszüntetésre
vonatkozó rendelkezést tartalmaz.
2012/0314 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS HATÁROZATA
Portugáliának a közös
hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 168., 193. és
250. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazásának meghosszabbítására
történő felhatalmazásáról szóló 2010/39/EU határozat módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a közös
hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK
tanácsi irányelvre[3]
és különösen annak 395. cikke (1) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)
A Bizottságnál 2012. április 18-án iktatott
levelében Portugália felhatalmazást kért a korábban a 2010/39/EU tanácsi határozattal[4]
engedélyezett, a 2006/112/EK irányelvnek a levonási jogot, az adófizetésre
kötelezett személyt és a héabevallás benyújtására vonatkozó kötelezettséget
szabályozó rendelkezéseitől való eltérésre irányuló különös intézkedés
további alkalmazására.
(2)
A 2006/112/EK irányelv 395. cikke
(2) bekezdése második albekezdésének megfelelően a Bizottság 2012.
június 1-jén kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot Portugália
kérelméről. A Bizottság 2012. június 6-án kelt levelében
értesítette Portugáliát arról, hogy birtokában van a kérelem elbírálásához
szükséges valamennyi információnak.
(3)
A Portugália által alkalmazott eltérő
intézkedés annyiban tér el a 2006/112/EK irányelv rendelkezéseitől, hogy
különleges választható szabályozás alkalmazását teszi lehetővé azon, a
házaló kereskedelemben tevékeny vállalkozások számára, amelyek eleget tesznek
bizonyos feltételeknek, és amennyiben az illetékes adóhatóságok arra
felhatalmazást adtak. A szóban forgó vállalkozások különleges üzleti modellt
alkalmazva termékeiket közvetlenül közbeiktatott viszonteladók számára
értékesítik, akik pedig ugyanazon termékeket közvetlenül a végső
fogyasztóknak értékesítik.
(4)
A különös intézkedés abban tér el a 2006/112/EK
irányelvnek 168. cikkétől, amely az adóalany részére adóköteles tevékenységéhez
felhasznált termékek és szolgáltatások után általa fizetendő héa
levonására vonatkozó jogát szabályozza, hogy az említett vállalkozásoknak jogot
biztosít a viszonteladóik által fizetendő vagy fizetett, a részükre
értékesített megfelelő árukra vonatkozó héa összegének levonására.
(5)
A különös intézkedés eltér a 2006/112/EK irányelv
193. cikkétől, amely oly módon szabályozza a héafizetési kötelezettséget,
hogy megállapítja, melyek azok a vállalkozások, amelyekre a szabályozás
alkalmazandó és amelyeknek meg kell fizetniük a termékeknek a viszonteladóik
által a végső fogyasztóknak történő értékesítésére kivetett héát.
(6)
A különös intézkedés eltér a 2006/112/EK irányelv
250. cikkétől, amely oly módon szabályozza a viszonteladók héabevallási
kötelezettségét, hogy áthárítja a vállalkozások által részükre értékesített
árukra és ezen áruk végső fogyasztóknak történő értékesítésére
vonatkozó héabevallási kötelezettséget a vállalkozásokra.
(7)
A különös intézkedés csupán olyan vállalkozásokra
alkalmazható, amelyek árbevétele teljes egészében saját nevükben és saját
javukra eljáró viszonteladók által végzett házaló kereskedelemből
származik, feltéve, hogy a vállalkozás által értékesített minden termék
szerepel a végső fogyasztás szakaszában alkalmazott árak előre meghatározott
jegyzékében, és hogy a vállalkozás termékeit közvetlenül olyan viszonteladóknak
értékesíti, akik azokat közvetlenül a végső fogyasztóknak értékesítik
tovább.
(8)
E különös szabályozás révén biztosítható, hogy a
szóban forgó vállalkozásoktól származó termékek értékesítése után a
kiskereskedelmi értékesítési szakaszban beszedett héa valóban az
államkincstárba kerüljön, megelőzve ezzel az adócsalást. E szabályozás
révén ezenkívül az adóigazgatás szempontjából egyszerűbbé tehető ezen
adó beszedése, és csökkenthetők a viszonteladóknak a héa kapcsán
felmerülő kötelezettségei.
(9)
A Portugália által szolgáltatott információk
alapján a szóban forgó különös intézkedés jelenlegi alkalmazását indokoló jogi
helyzet és tényállás nem változott és továbbra is fennáll. Portugália ezért
felhatalmazást kap e különös intézkedés alkalmazásának
2015. december 31-ig terjedő, korlátozott időtartamra szóló
meghosszabbítására annak érdekében, hogy lehetővé váljon az eltérő
intézkedés szükségességének és eredményességének felülvizsgálata.
(10)
Amennyiben Portugália szükségesnek tartja az
intézkedés 2015-ön túli meghosszabbítását, a hosszabbítás iránti kérelemmel
együtt legkésőbb 2015. március 31-ig jelentést terjeszt a Bizottság elé az
intézkedés alkalmazásáról annak érdekében, hogy elegendő időt
biztosítson egyrészt a Bizottság számára a kérelem megvizsgálására, másrészt
amennyiben a Bizottság javaslatot terjeszt elő a témában, a Tanács számára
a javaslat elfogadására.
(11)
Az eltérés a végső fogyasztás szintjén
beszedett adó összegét általában véve elhanyagolható mértékben befolyásolja, és
nem lesz negatív hatással az Unió hozzáadottérték-adóból származó saját
forrásaira.
(12)
A 2010/39/EU határozatot ezért ennek
megfelelően módosítani kell,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2010/39/EU határozat 4. cikke helyébe az
alábbi lép:
„4. cikk
(1)          Ez a határozat 2015. december 31-én
hatályát veszti.
(2)          Az e határozatban említett különös
intézkedés időbeli hatályának meghosszabbítására vonatkozó kérelmet
legkésőbb 2015. március 31-ig kell benyújtani a Bizottsághoz.
E kérelmet egy, a különös intézkedés alkalmazásáról szóló jelentésnek kell
kísérnie.”
2. cikk
Ezt a határozatot 2013. január 1-jétől
kell alkalmazni.
3. cikk
Ennek a
határozatnak a Portugál Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL L
325., 2004.10.28., 62. o.
[2]               HL L 19.,
2010.1.23., 5. o.
[3]               HL 347.,
2006.12.11., 1. o.
[4]               HL L 19.,
2010.1.23., 5. o.


title: Javaslat: a Tanács határozata a Bulgáriában fennálló túlzott hiányról

text:
   HU
HU    HU
 ---pagebreak---    EURÓPAI BIZOTTSÁG
                                Brüsszel, 2010.7.6.
                                SEC(2010) 882 végleges
                      Javaslat:
           A TANÁCS HATÁROZATA
       a Bulgáriában fennálló túlzott hiányról
HU                                                     HU
 ---pagebreak---                                                 INDOKOLÁS
   1.        A     STABILITÁSI ÉS        NÖVEKEDÉSI        PAKTUM        ALKALMAZÁSA        A   JELENLEGI
             VÁLSÁGHELYZETBEN
   Számos EU-tagállam államháztartási hiánya jelenleg meghaladja a Szerződésben a GDP 3 %-
   ában megállapított referenciaértéket. A hiány és az adósságállomány gyakran jelentős mértékű
   növekedését a 2008/2009-es, példa nélküli globális pénzügyi válság és gazdasági visszaesés
   összefüggésében kell vizsgálni. Számos tényező játszik itt szerepet. Először, a gazdasági
   visszaesés az adóbevételek csökkenésével és a szociális kiadások (például a munkanélküli
   ellátások) emelkedésével jár együtt. Másodszor, a Bizottság – miután felismerte, hogy a
   költségvetési politikának a jelenlegi rendkívüli gazdasági helyzetben kiemelkedő jelentősége
   van – 2008 novemberében közzétette európai gazdaságélénkítési tervét, amelyben
   költségvetési ösztönzők alkalmazását indítványozta; a tervet az Európai Tanács decemberben
   jóváhagyta. A terv hangsúlyozta, hogy az ösztönzésnek időszerűnek, célzottnak és
   átmenetinek kell lennie, továbbá tekintettel kell lennie az egyes tagállamok
   államháztartásának fenntarthatósága és a versenyképesség terén mutatkozó különbségekre.
   Emellett az ösztönzőket a gazdasági feltételek javulásakor le kell állítani. Végül, számos
   ország tett intézkedéseket a pénzügyi ágazat stabilizálása céljából, amelyek közül némelyik
   befolyásolta az államadósság alakulását vagy a jövőben a hiány és az adósságállomány
   növekedésével járhat, bár az állami támogatások néhány költsége később megtérülhet.
   A Stabilitási és Növekedési Paktum előírja, hogy a Bizottságnak kezdeményeznie kell a
   túlzott hiány esetén követendő eljárást, ha egy tagállamban a hiány meghaladja a GDP 3 %-
   ában kifejezett referenciaértéket. A Stabilitási és Növekedési Paktum 2005-ös módosításának
   többek között az volt a célja, hogy a túlzott hiány esetén követendő eljárás valamennyi
   szakaszában vegyék teljes mértékben figyelembe mindenekelőtt a gazdasági és költségvetési
   hátteret. A Stabilitási és Növekedési Paktum így támogatja azokat az állami intézkedéseket,
   amelyek a gazdasági helyzet figyelembevétele mellett a stabil költségvetés mihamarabbi
   visszaállítását célozzák, és ezáltal biztosítják az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát.
   2.        A TÚLZOTT HIÁNY ESETÉN KÖVETENDŐ ELJÁRÁS EDDIGI LÉPÉSEI
   Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikke meghatározza a túlzott hiány esetén
   követendő eljárást. Ezt az eljárást tovább részletezi a túlzott hiány esetén követendő eljárás
   végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK tanácsi rendelet1, amely
   a Stabilitási és Növekedési Paktum része.
   A Szerződés 126. cikkének (2) bekezdése szerint a Bizottság a költségvetési fegyelem
   betartását két kritérium alapján kíséri figyelemmel, nevezetesen: a) a tervezett vagy tényleges
   költségvetési hiánynak a bruttó hazai termékhez (GDP) viszonyított aránya túllépi-e a 3 %-
   ban meghatározott referenciaértéket (kivéve ha az arány jelentős mértékben és folyamatosan
   csökkent, és elért egy, a referenciaértékhez közeli szintet; vagy a referenciaérték túllépése
   1
           HL L 209., 1997.8.2., 6. o. A jelentés figyelembe veszi „A Stabilitási és Növekedési Paktum
           végrehajtásának részletes leírása, valamint iránymutatások a stabilitási és konvergenciaprogramok
           tartalmára és formájára vonatkozóan” című véleményt is, amelyet az ECOFIN-Tanács 2009. november
           10-én fogadott el. A dokumentum az alábbi weboldalon olvasható:
           http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm.
HU                                                      2                                                    HU
 ---pagebreak---    csak kivételes és átmeneti, és az arány közel marad a referenciaértékhez); és b) az
   államadósságnak a bruttó hazai termékhez viszonyított aránya túllépi-e a 60 %-ban
   meghatározott referenciaértéket (kivéve ha az arány elegendő mértékben csökken, és kielégítő
   ütemben közelít a referenciaértékhez).
   A 126. cikk (3) bekezdése kiköti, hogy ha egy tagállam nem felel meg az egyik vagy mindkét
   kritériummal kapcsolatos követelményeknek, a Bizottság erről jelentést készít. A Bizottság
   jelentése „figyelembe veszi, hogy a költségvetési hiány meghaladja-e az állami beruházások
   kiadásait, valamint minden egyéb érdemleges tényezőt, beleértve a tagállam középtávú
   gazdasági és költségvetési helyzetét”.
   A bolgár hatóságok által 2010 áprilisában bejelentett2 és ezt követően az Eurostat által
   megerősített3 adatok alapján, valamint a Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzését
   figyelembe véve, a Bizottság 2010. május 12-én a 126. cikk (3) bekezdése értelmében
   jelentést fogadott el Bulgáriára vonatkozóan4.
   Ezt követően a Szerződés 126. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Gazdasági és
   Pénzügyi Bizottság 2010. május 27-én véleményezte a Bizottság jelentését.
   3.        A TÚLZOTT HIÁNY FENNÁLLÁSA
   A bolgár hatóságok által 2010 áprilisában bejelentett adatok alapján a bulgáriai
   államháztartási hiány 2009-ben elérte a GDP 3,9 %-át, tehát túllépte a GDP 3 %-ában
   meghatározott referenciaértéket. A 126. cikk (3) bekezdése alapján készített bizottsági
   jelentés szerint a hiány nem maradt közel a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértékhez,
   de a Szerződés, valamint a Stabilitási és Növekedési Paktum értelmében a referenciaérték
   túllépése kivételesnek tekinthető. A túllépés elsősorban a Szerződés és a Stabilitási és
   Növekedési Paktum feltételeinek megfelelő jelentős mértékű gazdasági visszaesés eredménye,
   mivel a világméretű gazdasági és pénzügyi válság súlyosan visszavetette Bulgária gazdaságát,
   és a GDP éves csökkenése 2009-ben elérte az 5 %-ot. Emellett a referenciaérték túllépése
   átmenetinek tekinthető. A Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzése alapján –
   változatlan politikát feltételezve – az államháztartási hiány már 2010-ben a referenciaérték alá
   csökken a gazdaság stabilizálásának köszönhetően, valamint a kormány által 2010. március
   végén bejelentett költségvetési konszolidációs intézkedések eredményeként. A bolgár
   hatóságok a 2010. június 22-én benyújtott bejelentésben a 2010-re tervezett hiányt tovább, a
   GDP 3,8 %-ára módosították, ami a referenciaérték felett marad, és nem ahhoz közel. A
   Szerződés hiányra vonatkozó kritériuma nem teljesül.
   A túlzotthiány-eljárás keretében tett 2010. áprilisi bejelentés adatai szerint a bruttó
   államadósság jóval a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték alatt marad, és 2009-ben
   a GDP 14,8 %-a volt. A Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzése alapján az
   2
           A 479/2009/EK tanácsi rendelet értelmében a tagállamok évente kétszer tájékoztatják a Bizottságot az
           államháztartási hiányra és az adósság szintjére vonatkozó tervezett és tényleges adatokról. Bulgária
           legutolsó bejelentése elérhető a következő weboldalon:
           http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_
           notification_tables.
   3
           Eurostat News Release, 2010. április 22-i 55/2010. szám.
   4
           A Bulgáriára vonatkozó, a túlzott hiány esetén követendő eljáráshoz kapcsolódó dokumentumok a
           következő weboldalon találhatók:
           http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.
HU                                                        3                                                         HU
 ---pagebreak---    adósságráta a 2010–2011-es időszakban várhatóan növekedni fog, de a GDP 19 %-a alatt
   marad. A bolgár hatóságok a 2010. június 22-én benyújtott bejelentésben a 2010-re tervezett
   adósságot tovább, a GDP 15,3 %-ára módosították. A Szerződés adósságra vonatkozó
   kritériuma teljesül.
   A Szerződés és a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseivel összhangban a Bizottság
   jelentésében elemezte az „érdemleges tényezőket” is. A Stabilitási és Növekedési Paktumnak
   megfelelően ezek csak akkor vehetők figyelembe a túlzott hiány fennállását megállapító
   határozathoz vezető lépések során, ha a hiány esetében teljesül a kettős feltétel, vagyis a hiány
   közel marad a referenciaértékhez és átmeneti. Bulgária esetében a kettős feltétel nem teljesül.
   Ebben az esetben az érdemleges tényezők összességében kedvezőnek tűnnek.
   A Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak a Szerződés 126. cikkének (4) bekezdése szerinti
   véleménye összhangban van a Bizottságnak a 126. cikk (3) bekezdése szerinti, a túlzott hiány
   fennállásáról szóló jelentésében megfogalmazott értékeléssel.
   A Bizottság a 126. cikk (3) bekezdése szerinti jelentésének, valamint a Gazdasági és Pénzügyi
   Bizottság 126. cikk (4) bekezdése szerinti véleményének figyelembevételével úgy ítéli meg,
   hogy Bulgáriában túlzott hiány áll fenn. Ennek a véleménynek, amelyet a Bizottság 2010.
   május 12-én fogadott el, a Szerződés 126. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Tanács a
   címzettje. A Bizottság azt javasolja, hogy a Tanács a 126. cikk (6) bekezdésével összhangban
   hozza meg a vonatkozó határozatot. Emellett a Bizottság a Szerződés 126. cikke (7)
   bekezdésének megfelelően a Tanács elé terjeszti a túlzott hiány megszüntetése céljából
   Bulgáriának szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlását.
   4.       A TÚLZOTT HIÁNY MEGSZÜNTETÉSÉRE VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK
   Az 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (4) bekezdése szerint a 126. cikk (7)
   bekezdésével összhangban tett tanácsi ajánlásnak az érintett tagállam számára legfeljebb hat
   hónapos határidőt kell megállapítania eredményes intézkedések meghozatalára, továbbá
   határidőt kell megállapítania a túlzott hiány megszüntetésére vonatkozóan is, amelyet „az
   annak megállapítását követő évben kell teljesíteni, kivéve ha különleges körülmények állnak
   fenn”. A rendelet 2. cikkének (6) bekezdéséből adódik, hogy a Szerződés 126. cikkének (3)
   bekezdése alapján készített bizottsági jelentésben említett érdemleges tényezőket figyelembe
   kell venni annak eldöntésekor, hogy fennállnak-e különleges körülmények. A rendelet 3.
   cikkének (4) bekezdése meghatározza, hogy a Tanácsnak javasolnia kell, hogy a tagállam „az
   egyszeri és ideiglenes intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított egyenlegében érje el az
   éves minimális, viszonyítási alapként a GDP legalább 0,5 %-át kitevő javulást a túlzott hiány
   ajánlásban szereplő határidőn belüli kiigazításának biztosítása érdekében”.
   Bulgária esetében az 1467/97/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében meghatározott, és a
   124. cikk (3) bekezdése szerinti bizottsági jelentésben megvizsgált érdemleges tényezők
   kedvezőnek minősülnek. Mindazonáltal nem utalnak arra, hogy különleges körülmények
   állnak fenn, amelyek indokolnák a hiány megszüntetésére kitűzött határidőtől való eltérést.
   Emellett a Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzése szerint a világméretű gazdasági
   és pénzügyi válság miatt fellépő 2009-es jelentős visszaesést követően a reál-GDP
   növekedése várhatóan fokozatosan helyreáll, és 2011-re eléri a 2,7 %-ot. A túlzotthiány-
   eljárás keretében a bolgár hatóságok által tett 2010. áprilisi bejelentés alapján az
   államháztartási hiány várhatóan 2010-ben a referenciaérték alá, a GDP 2 %-ára csökken, és
   ezt tovább erősíti a reál-GDP növekedésének helyreállása 1 %-ra, valamint a 2010. március
HU                                                4                                                  HU
 ---pagebreak---    31-től végrehajtott, a GDP 2,25 %-át kitevő további konszolidációs csomag. A Bizottság
   szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2010-ben várhatóan
   a GDP 2,8 %-ára javul, majd 2011-ben – változatlan politikát feltételezve, valamint a
   növekedési kilátások várt fokozatos javulására és a bejelentett konszolidációs intézkedések
   költségvetési hatásának körültekintő értékelésére alapozva – a GDP 2,2 %-ára csökken. A
   bolgár hatóságok júniusban elvégezték a 2010. évi költségvetés évközi felülvizsgálatát, és a
   GDP 3,8 %-ára növelték a tervezett államháztartási hiányt. A felülvizsgálatra annak
   eredményeként került sor, hogy szükségessé vált a tervezett államháztartási bevételek erős
   lefelé irányuló kiigazítása annak nyomán, hogy 2010. első pár hónapja nagyon gyenge
   adatokat mutatott az adóbevételekre vonatkozóan. A felülvizsgálat célja az automatikus
   stabilizátorok megfelelő működésének biztosítása, valamint a belföldi és nemzetközi
   gazdasági kihívások pontosabb bemutatása. A Bizottság szolgálatainak előrejelzése, valamint
   a legfrissebb költségvetési és gazdasági fejlemények alapján a bolgár hatóságoknak el kell
   kerülniük, hogy a 2010-es hiány túllépje a GDP 3,8 %-át, és legkésőbb 2011-ig meg kell
   szüntetniük a túlzott hiányt, ami 2011-ben GDP-arányosan mintegy 0,75 százalékpontos
   strukturális konszolidációs erőfeszítést tesz szükségessé.
   Úgy tűnik, hogy a hiány 2009-ben bekövetkezett váratlan megugrása a visszaesés negatív
   költségvetési hatása mellett a kiadástervezésre és a végrehajtás eredményelszámoláson
   alapuló ellenőrzésére vonatkozó eljárások hiányosságaival is összefügg. Azok a nagy összegű
   fizetési kötelezettségvállalások, amelyeket az előző kormány által a 2009. júliusi
   választásokat megelőzően kötött szerződések mellékletei tartalmaztak, nem voltak betervezve
   a költségvetésben, és a költségvetési egyenleg további romlását idézték elő. A negatív
   eredmény azt a tényt is tükrözi, hogy a közelmúltbeli kedvező gazdasági időszakot nem
   használták ki teljes mértékben a közkiadások hatékonyságának növelését célzó mélyreható
   reformokra. A válság előtti időszakban Bulgáriának előnyére vált az élénk gazdasági
   tevékenységből és a kifejezetten adóintenzív növekedési struktúrából eredő jelentős váratlan
   bevétel. Ugyanakkor e váratlan bevétel egy részét ahelyett, hogy teljes egészében
   megtakarították volna, arra használták fel, hogy viszonylag nagymértékű ad hoc
   nyugdíjemeléseket és a közszféra béreinek – a termelékenységnövekedést jóval meghaladó –
   emeléseit, valamint az adókulcs és a társadalombiztosítási járulékok csökkentését
   finanszírozzák.
   A költségvetés-tervezés hároméves időszakán belül a középtávú költségvetési keret nem
   kötelező jellege, valamint a hatékony kiadásellenőrzési mechanizmusok és a kiadási
   szabályok hiánya megakadályozta azt, hogy a költségvetés még erősebbé váljon, és ezáltal
   tompítsa a visszaesésnek az államháztartásra mért negatív hatását. Emellett a meglévő
   költségvetési keret a kormány számára némi diszkrecionális kiadási hatáskör érvényesítését
   teszi lehetővé, ami aláássa a költségvetési átláthatóságot és az elszámoltathatóságot. Az
   egészségügyi ágazatban szükséges reformok végrehajtásának a hiánya ismételten kórházi
   fizetési hátralékok felhalmozódásához és a kiadások ebből fakadó túllépéséhez vezetett. A
   nyugdíjjárulék mértékének többszöri csökkentése – kiegészülve a nyugdíjemelésekkel és az
   ellensúlyozó reformintézkedések hiányával – a nyugdíjkiadások jelentős emelkedését idézte
   elő, kockáztatva a rendszer fenntarthatóságát. Az oktatási rendszer és a közigazgatás
   reformjának előmozdítása hozzájárulna az adminisztratív kapacitás és a képzettségi szint
   növeléséhez, a közkiadások hatékonyságának javításához és általa a szükséges költségvetési
   konszolidáció megvalósításához.
   A túlzott hiány esetén követendő eljárás alatti fokozott felügyelet érdekében – amely a túlzott
   hiány megszüntetésére kitűzött határidőre tekintettel szükségesnek tűnik – rendszeresen és
   kellő időben nyomon kell követni a túlzott hiány megszüntetésére szolgáló költségvetési
   konszolidációs stratégia végrehajtásában elért előrehaladást. Ezzel összefüggésben célszerű
HU                                                  5                                              HU
 ---pagebreak---    lenne, ha a túlzott hiány esetén követendő eljárás megszüntetéséig Bulgária
   konvergenciaprogramjának aktualizálásában külön fejezetet szentelnének e témának.
                      Kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések
                                                                       2007      2008     2009      2010   2011     2012    2013
                              Reál-GDP
                                                                        6,2       6,0      –5,0      0,0    2,7      n.a.    n.a.
                           (%-os változás)
                          Kibocsátási rés1, 2
                                                                        4,3       5,0      –2,9     –4,8   –4,0      n.a.    n.a.
                    (a potenciális GDP %-ában)
                      Államháztartási egyenleg
                                                                        0,1       1,8      –3,9     –2,8   –2,2      n.a.    n.a.
                          (a GDP %-ában)
                        Elsődleges egyenleg
                                                                        1,1       2,7      –3,1     –2,0   –1,4      n.a.    n.a.
                          (a GDP %-ában)
                  Ciklikusan kiigazított egyenleg1
                                                                       –1,5       0,0      –2,8     –1,1   –0,8      n.a.    n.a.
                          (a GDP %-ában)
                       Strukturális egyenleg3
                                                                        1,8       0,0      –2,8     –1,1   –0,8      n.a.    n.a.
                          (a GDP %-ában)
                        Bruttó államadósság
                                                                       18,2      14,1      14,8     17,4   18,8      n.a.    n.a.
                          (a GDP %-ában)
    Megjegyzések:
    1
      Kibocsátási rések és ciklikusan kiigazított egyenlegek a programokból, ahogy a Bizottság szolgálatai a programokban szereplő
    információk alapján újraszámították.
    2
      A 2009–2011 közötti időszakra vonatkozóan 3,4 %-os, 3,1 %-os és 2,9 %-os potenciális növekedés alapján.
    3
      Ciklikusan kiigazított egyenleg, egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül. A legújabb programban és a Bizottság
    szolgálatainak őszi előrejelzésében nincsenek egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések.
    Forrás:
    a Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai.
HU                                                                6                                                            HU
 ---pagebreak---                                                  Javaslat:
                                        A TANÁCS HATÁROZATA
                                 a Bulgáriában fennálló túlzott hiányról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (6)
   bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel a Bulgária által tett észrevételekre,
   mivel:
   (1)     Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikke szerint a tagállamoknak
           kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt.
   (2)     A Stabilitási és Növekedési Paktum az árstabilitás és az erős, fenntartható,
           munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként a rendezett államháztartás
           célkitűzésén alapul.
   (3)     A Szerződés 126. cikke szerinti túlzott hiány esetén követendő eljárás, amelyet a
           túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és
           pontosításáról szóló 1467/97/EK tanácsi rendelet5 (amely a Stabilitási és Növekedési
           Paktum része) részletez, előírja, hogy a túlzott hiány fennállását határozatban kell
           megállapítani. A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról
           szóló jegyzőkönyv további rendelkezéseket állapít meg a túlzott hiány esetén
           követendő eljárás végrehajtásához. A 479/2009/EK tanácsi rendelet6 megállapítja az
           említett jegyzőkönyv rendelkezésének alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat
           és meghatározásokat.
   (4)     A Paktum 2005-ös reformja a Paktum eredményességének és közgazdasági
           megalapozottságának fokozását és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának
           védelmét tűzte ki célul, továbbá azt, hogy a túlzott hiány esetén követendő eljárás
           valamennyi szakaszában vegyék teljes mértékben figyelembe mindenekelőtt a
           gazdasági és költségvetési hátteret. A Stabilitási és Növekedési Paktum így támogatja
           azokat az állami intézkedéseket, amelyek a gazdasági helyzet figyelembevétele mellett
           a stabil költségvetés mihamarabbi visszaállítását célozzák.
   5
           HL L 209., 1997.8.2., 6. o.
   6
           HL L 145., 2009.6.10., 1. o.
HU                                                   7                                           HU
 ---pagebreak---    (5) A Szerződés 126. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság véleményt terjeszt a
       Tanács elé, ha úgy ítéli meg, hogy valamely tagállamban túlzott hiány áll fenn vagy
       következhet be. A 126. cikk (3) bekezdése szerinti jelentését, valamint a Gazdasági és
       Pénzügyi Bizottság véleményét figyelembe véve, a Bizottság a 126. cikk (4)
       bekezdésével összhangban megállapította, hogy Bulgáriában túlzott hiány áll fenn.
       Ezért [2010. július 6-án] a Bizottság Bulgária vonatkozásában ennek megfelelő
       véleményt terjesztett a Tanács elé7.
   (6) A Szerződés 126. cikkének (6) bekezdése szerint a Tanácsnak figyelembe kell vennie
       az érintett tagállam esetleges észrevételeit, mielőtt egy általános értékelés alapján
       határozna arról, hogy fennáll-e túlzott hiány. Bulgária esetében ez az általános
       értékelés a következő megállapításokat eredményezi.
   (7) A bolgár hatóságok által 2010 áprilisában bejelentett adatok alapján a bulgáriai
       államháztartási hiány 2009-ben elérte a GDP 3,9 %-át, tehát túllépte a GDP 3 %-ában
       meghatározott referenciaértéket. A hiány nem maradt közel a GDP 3 %-ában
       meghatározott referenciaértékhez, de a Szerződés, valamint a Stabilitási és Növekedési
       Paktum értelmében a referenciaérték túllépése kivételesnek tekinthető. A túllépés
       elsősorban a Szerződés és a Stabilitási és Növekedési Paktum feltételeinek megfelelő
       jelentős mértékű gazdasági visszaesés eredménye, mivel a világméretű gazdasági és
       pénzügyi válság súlyosan visszavetette Bulgária gazdaságát, és a GDP éves
       csökkenése 2009-ben elérte az 5 %-ot. A Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi
       előrejelzése alapján az államháztartási hiány már 2010-ben a referenciaérték alá
       csökken a gazdaság stabilizálásának köszönhetően, valamint a kormány által vállalt
       költségvetési konszolidációs intézkedések eredményeként. Azonban figyelembe véve
       a módosított 2010-es hiánycélt (a bolgár hatóságok által tett 2010. június 22-i
       bejelentés alapján a GDP 3,8 %-a), amely jóval meghaladja a Bizottság szolgálatainak
       tavaszi előrejelzésében szereplő, a GDP 2,8 %-át kitevő értéket, a referenciaérték
       túllépése lehet, hogy nem lesz átmeneti. A Szerződés hiányra vonatkozó kritériuma
       nem teljesül.
   (8) A bolgár hatóságok által 2010 áprilisában bejelentett adatok alapján a bruttó
       államadósság jóval a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték alatt marad, és
       2009-ben a GDP 14,8 %-a volt. A Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzése
       alapján az adósságráta a 2010–2011-es időszakban várhatóan növekedni fog, de a
       GDP 19 %-a alatt marad. A bolgár hatóságok a 2010. június 22-én benyújtott
       bejelentésben a 2010-re tervezett adósságot tovább, a GDP 15,3 %-ára módosították.
       A Szerződés adósságra vonatkozó kritériuma teljesül.
   (9) Az 1467/97/EK rendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően az „érdemleges
       tényezők” csak akkor vehetők figyelembe a 126. cikk (6) bekezdése szerinti túlzott
       hiány fennállását megállapító tanácsi határozatban, ha a kettős feltétel – vagyis hogy a
       hiány közel marad a referenciaértékhez és a referenciaérték túllépése átmeneti – teljes
       mértékben teljesül. Bulgária esetében a kettős feltétel nem teljesül, ezért az említett
       határozathoz vezető lépések során érdemleges tényezők figyelembevételére nem kerül
       sor,
   7
       A Bulgáriára vonatkozó, a túlzott hiány esetén követendő eljáráshoz kapcsolódó dokumentumok a
       következő weboldalon találhatók:
       http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.
HU                                                  8                                                HU
 ---pagebreak---    ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
                                              1. cikk
   Az általános értékelésből következik, hogy Bulgáriában túlzott hiány áll fenn.
                                              2. cikk
   Ennek a határozatnak a Bolgár Köztársaság a címzettje.
   Kelt Brüsszelben,
                                              a Tanács részéről
                                              az elnök
HU                                               9                                HU


Fontos jogi nyilatkozat

|

52008PC0678

Javaslat: a Tanács határozata az olajrepcének a harmadik országokban 2005-ig történő értékesítéséből származó, géntechnológiával módosított T 45 olajrepcét (ACS-BNØØ8-2) tartalmazó vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről  /* COM/2008/0678 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 30.10.2008COM(2008) 678 véglegesJavaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz olajrepcének a harmadik országokban 2005-ig történő értékesítéséből származó, géntechnológiával módosított T 45 olajrepcét (ACS-BNØØ8-2) tartalmazó vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSA tanácsi határozatra irányuló mellékelt javaslat a géntechnológiával módosított T 45 olajrepcét tartalmazó vagy abból előállított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozik, amelyek forgalomba hozatalát illetően a Bayer CropScience AG 2005. október 28-án kérelmet nyújtott be az Egyesült Királyság illetékes hatóságához a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK rendelet alapján.A mellékelt javaslat kiterjed a T45 olajrepcét tartalmazó egyéb olyan termékek forgalomba hozatalára is, amelyeket a termesztésen kívül ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más olajrepcét.A kérelmező a kérelemben és értesítés útján tájékoztatta a Bizottságot, hogy a T45 olajrepce vetőmagjának értékesítését a 2005-ös ültetési időszakot követően megszüntették.Ezért a kérelem egyetlen célja, hogy kiterjedjen az említett időszakot követően harmadik országokban való termelésből származó T45 olajrepcére.2008. március 5-én az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikke értelmében kedvező véleményt adott ki, és arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínű, hogy a kérelemben megnevezett, T45 olajrepcét tartalmazó vagy abból előállított termékek forgalomba hozatala kedvezőtlen hatást gyakorolna az emberek vagy állatok egészségére, illetve a környezetre.Ezen előzmények alapján a Bizottság 2008. július 14-én szavazás céljából az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság elé terjesztette a géntechnológiával módosított T45 olajrepcét tartalmazó vagy abból előállított termékek közösségi piacon történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló határozattervezetet. Az Állandó Bizottság nem nyilvánított véleményt: 10 tagállam (146 szavazattal) támogatta a tervezetet, 12 tagállam (167 szavazattal) ellene szavazott, és 5 tagállam (32 szavazattal) tartózkodott a szavazástól.Ezért az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkének (2) bekezdése értelmében és a 2006/512/EK tanácsi határozattal módosított 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikkével összhangban a Bizottságnak javaslatot kell benyújtania a Tanácsnak a meghozandó intézkedésekről, amelyről a Tanácsnak három hónapon belül minősített többséggel döntést kell hoznia, valamint tájékoztatnia kell a Parlamentet.Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz olajrepcének a harmadik országokban 2005-ig történő értékesítéséből származó, géntechnológiával módosított T 45 olajrepcét (ACS-BNØØ8-2) tartalmazó vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)(EGT-vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke (3) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:(1) 2005. október 28-án a Bayer CropScience AG az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be az Egyesült Királyság illetékes hatóságának a T45 olajrepcét tartalmazó vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan.(2) A kérelem kiterjed a T45 olajrepcét tartalmazó egyéb olyan termékek forgalomba hozatalára is, amelyeket a termesztésen kívül ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más olajrepcét. Ezért az 1829/2003/EK rendelet 5. cikke (5) bekezdésével és 17. cikke (5) bekezdésével összhangban a kérelem tartalmazza a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[2] III. és IV. mellékletében előírt adatokat és információkat, valamint a 2001/18/EK irányelv II. mellékletében megállapított elvekkel összhangban elvégzett kockázatértékelésről szóló információkat és következtetéseket.(3) 2007. április 17-én a Bayer CropScience AG az 1829/2003/EK rendelet 8. cikke (4) bekezdésével és 20. cikke (4) bekezdésével összhangban kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a T45 olajrepcéből előállított meglévő termékek (T45 olajrepcéből előállított élelmiszer-adalékanyagok és takarmány-alapanyagok) engedélyeztetésére.(4) A kérelmező a kérelmekben és értesítés útján tájékoztatta a Bizottságot, hogy a T45 olajrepce magjának értékesítését a 2005-ös ültetési időszakot követően megszüntették.(5) Ezért e kérelmek egyetlen célja, hogy kiterjedjenek az említett időszakot követően harmadik országokban való termelésből származó T45 olajrepcére.(6) 2008. március 5-én az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikke értelmében egybehangzóan kedvező véleményt nyilvánított[3] mindkét kérelemről, és arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínű, hogy a kérelemben meghatározott T45 olajrepcét tartalmazó vagy abból előállított termékek (a továbbiakban: termékek) forgalomba hozatala kedvezőtlen hatást gyakorolna az emberek vagy állatok egészségére, illetve a környezetre. Véleményében az EFSA – a rendelet 6. cikke (4) bekezdésében és 18. cikke (4) bekezdésében előírtaknak megfelelően – az illetékes nemzeti hatóságokkal folytatott konzultáció keretében a tagállamok által felvetett minden kérdést és aggályt figyelembe vett.(7) Az EFSA arra a következtetésre jutott, hogy a PAT fehérje előfordulásán kívül a T45 olajrepcéből származó vetőmag biológiai szempontból releváns összetételbeli vagy agronómiai változását nem állapították meg, ezért nincs szükség az élelmiszer/takarmány egészének állatokon történő további ártalmatlansági vizsgálatára (pl. patkányokon végzett 90 napos toxicitási vizsgálat).(8) Véleményében az EFSA továbbá arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmező által benyújtott, általános felügyeleti tervből álló, a környezeti hatások megfigyelésére irányuló terv összhangban van a termékek tervezett felhasználásával. Az olajrepce-vetőmagok fizikai tulajdonságai és szállítási módszerei miatt azonban az EFSA azt ajánlotta, hogy hozzanak létre megfelelő irányítási rendszereket a transzgénikus olajrepce esetleges elvesztésének és kiömlésének minimalizálása érdekében a szállítás, a tárolás, a kezelés és a feldolgozás alatt. A kérelmező által benyújtott felügyeleti tervet az EFSA-ajánlás figyelembevétele érdekében módosították.(9) A T45 olajrepcének a forgalomból való fokozatos kivonása ellenőrzése érdekében az importált termékekben való előfordulásáról rendszeresen jelentést kell készíteni.(10) E megfontolásokat figyelembe véve helyénvaló engedélyezni a T45 olajrepce-vetőmagnak 2005-ig a harmadik országokban való értékesítéséből származó T45 olajrepce termékekben való előfordulását.(11) A géntechnológiával módosított szervezetek egyedi azonosítóinak kialakítására és hozzárendelésére szolgáló rendszer létrehozásáról szóló, 2004. január 14-i 65/2004/EK bizottsági rendeletben[4] előírtaknak megfelelően minden egyes GMO-hoz (géntechnológiával módosított szervezethez) egyedi azonosítót kell hozzárendelni.(12) Az EFSA véleménye alapján úgy tűnik, hogy a T45 olajrepcét tartalmazó vagy abból előállított élelmiszerekre, élelmiszer-összetevőkre és takarmányokra vonatkozóan nincs szükség különleges címkézési előírásokra azokon kívül, amelyeket az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdése és 25. cikkének (2) bekezdése előír. Annak biztosítására azonban, hogy a termékeket az e határozat által előírt engedély hatáskörének megfelelően használják fel, a GMO-t tartalmazó takarmány, illetve az engedélyre irányuló kérelem tárgyát képező GMO-t tartalmazó élelmiszeren és takarmányon kívüli többi termék címkézésének egyértelműen utalnia kell arra, hogy a szóban forgó termékeket nem lehet termesztésre használni.(13) Hasonlóképpen, az EFSA véleménye nem indokolja a forgalomba hozatalra és/vagy a felhasználásra és a kezelésre – beleértve a forgalomba hozatal utáni felügyeleti követelményeket is – vonatkozóan különleges feltételek vagy korlátozások bevezetését, sem azt, hogy az 1829/2003/EK rendelet 6. cikke (5) bekezdésének e) pontjában, illetve 18. cikke (5) bekezdésének e) pontjában előírtaknak megfelelően a különleges ökológiai rendszerek/környezet és/vagy földrajzi területek védelmére irányulóan különleges feltételeket vezessenek be.(14) A termékek engedélyezésére vonatkozó minden információt be kell jegyezni a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok 1829/2003/EK rendeletben előírt közösségi nyilvántartásába.(15) A géntechnológiával módosított szervezetek nyomon követhetőségéről és címkézéséről, és a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított élelmiszer- és takarmánytermékek nyomon követhetőségéről, valamint a 2001/18/EK irányelv módosításáról szóló, 2003. szeptember 22-i 1830/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[5] 4. cikkének (6) bekezdése meghatározza a GMO-ból álló vagy azt tartalmazó termékek címkézésére vonatkozó követelményeket.(16) E határozatról a biológiai biztonsággal foglalkozó információs központon keresztül értesíteni kell a biológiai sokféleségről szóló egyezmény biológiai biztonságról szóló Cartagena jegyzőkönyvének szerződő feleit, a géntechnológiával módosított szervezetek országhatárokon történő átviteléről szóló, 2003. július 15-i 1946/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[6] 9. cikkének (1) bekezdésével és 15. cikke (2) bekezdésének c) pontjával összhangban.(17) A kérelmezőt tájékoztatták az e határozatban előírt intézkedésekről.(18) Az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikk Géntechnológiával módosított szervezet és egyedi azonosítóA 65/2004/EK rendelet értelmében a géntechnológiával módosított T45 olajrepcét ( Brassica napus L.) e határozat melléklete b) pontjának megfelelően az ACS-BNØØ8-2 egyedi azonosítóval látják el.2. cikk Engedélyezés(1) E határozat célja, hogy engedélyezze az ACS BNØØ8-2 olajrepce-vetőmag harmadik országokban 2005-ig történő közvetlen vagy közvetett értékesítéséből származó ACS-BNØØ8-2 olajrepcének a (2) bekezdésben említett termékekben való előfordulását.(2) Az 1829/2003/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének és 16. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában az e határozatban megállapított feltételeknek megfelelően a következő termékek engedélyezhetők:a) ACS-BNØØ8-2 olajrepcét tartalmazó vagy abból előállított élelmiszerek és élelmiszer-összetevők;b) ACS-BNØØ8-2 olajrepcét tartalmazó vagy abból előállított takarmány;c) ACS-BNØØ8-2 olajrepcét tartalmazó élelmiszeren és takarmányon kívüli olyan termékek, amelyeket a termesztés kivételével ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más olajrepcét.3. cikk Címkézés(1) Az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében és 25. cikkének (2) bekezdésében, illetve az 1830/2003/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdésében megállapított címkézési előírások alkalmazásában a „szervezet neve” „olajrepce”.(2) A 2. cikk (2) bekezdésének b) és c) pontjában említett, ACS-BNØØ8-2 olajrepcét tartalmazó termékek címkéjén vagy a termékeket kísérő dokumentumokon fel kell tüntetni a „nem termesztésre” szöveget.4. cikk A környezeti hatások megfigyelése(1) Az engedély jogosultja biztosítja a melléklet h) pontjában meghatározott, a környezeti hatásokra vonatkozó felügyeleti terv kidolgozását és végrehajtását.(2) Az engedély jogosultja évente jelentést nyújt be a Bizottsághoz a megfigyelést célzó intézkedések során meghatározott tevékenységek végrehajtásáról és eredményeiről.5. cikk A forgalomból való kivonás ellenőrzése(1) Az engedély jogosultja biztosítja, hogy az Európai Unióba importált, olyan harmadik országból érkező szállítmányokon, amelyben 2005-ig még értékesítették a ACS-BNØØ8-2 olajrepce-vetőmagot, mintavételt végeznek az ACS-BNØØ8-2 előfordulásának kimutatása céljából.(2) Az olajrepcéből való mintavételhez használt módszernek nemzetközileg elismertnek kell lennie. A vizsgálatot az e határozat mellékletében meghatározott validált kimutatási módszerrel kell elvégezni megfelelően akkreditált laboratóriumban.(3) Az engedély jogosultja a 4. cikk (2) bekezdésében említett jelentésekkel együtt éves jelentéseket nyújt be a Bizottságnak az ACS-BNØØ8-2 olajrepce előfordulásának figyelemmel kísérését célzó tevékenységekről.6. cikkKözösségi nyilvántartásAz e határozat mellékletében szereplő információkat be kell jegyezni a géntechnológiával módosított élelmiszereknek és takarmányoknak az 1829/2003/EK rendelet 28. cikkében előírt közösségi nyilvántartásába.7. cikkAz engedély jogosultjaAz engedély jogosultja: a Bayer Cropscience AG.8. cikkÉrvényességE határozat az értesítés napjától számított 10 évig alkalmazandó.9. cikkCímzettE határozat címzettje a Bayer CropScience AG, Alfred-Nobel-Str. 50, D - 40789 Monheim am Rhein, Németország.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETa) A kérelmező és az engedély jogosultja:Név: Bayer CropScience AGCím: Alfred-Nobel-Strasse 50, D - 40789 Monheim am Rhein – Németországb) A termékek megnevezése és meghatározása:(1) ACS-BNØØ8-2 olajrepcét tartalmazó vagy abból előállított élelmiszerek és élelmiszer-összetevők;(2) ACS-BNØØ8-2 olajrepcét tartalmazó vagy abból előállított takarmány;(3) ACS-BNØØ8-2 olajrepcét tartalmazó élelmiszeren és takarmányon kívüli olyan termékek, amelyeket a termesztés kivételével ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más olajrepcét.A kérelemben leírtaknak megfelelően, a genetikailag módosított ACS-BNØØ8-2 olajrepce PAT fehérjét tartalmaz, amely ellenállást biztosít a glufozinát-ammónium gyomirtó szerrel szemben.c) Címkézés:(1) Az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében és 25. cikkének (2) bekezdésében, illetve az 1830/2003/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdésében megállapított címkézési előírások alkalmazásában a „szervezet neve” „olajrepce”.(2) Az e határozat 2. cikke (2) bekezdésének b) és c) pontjában említett, ACS-BNØØ8-2 olajrepcét tartalmazó termékek címkéjén vagy a termékeket kísérő dokumentumokon fel kell tüntetni a „nem termesztésre” szöveget.d) Kimutatási módszer:-  Eseményspecifikus, valós idejű PCR-alapú módszer az ACS-BNØØ8-2 olajrepce mennyiségi meghatározására-  Vetőmagon hitelesítette az 1829/2003/EK rendelet alapján létrehozott közösségi referencialaboratórium, a hitelesítési jelentés az alábbi internetcímen olvasható: http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm-  Referenciaanyag: AOCS 0208-A, amely az American Oil Chemists Society-n keresztül az alábbi internetes címen érhető el: http://www.aocs.org/tech/crm/bayer_canola.cfme) Egyedi azonosító:ACS-BNØØ8-2A biológiai sokféleségről szóló egyezmény biológiai biztonságról szóló Cartagena jegyzőkönyvének II. melléklete szerint előírt információ:Biológiai biztonsággal foglalkozó információs központ, a bejegyzés azonosítószáma: lásd [ értesítéskor töltendő ki ]g) A termékek forgalomba hozatalának, felhasználásának vagy kezelésének feltételei vagy korlátozásai:Nem szükséges.h) Felügyeleti tervA 2001/18/EK irányelv VII. mellékletének megfelelően a környezeti hatások felügyeletét célzó terv.[Hivatkozás: az interneten közzétett terv ]i) Az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerek forgalomba hozatalát követő felügyeleti követelményekNem szükséges.Megjegyzés: idővel szükségessé válhat a vonatkozó dokumentumok internetes hivatkozásainak módosítása. Ezeket a módosításokat a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok közösségi nyilvántartásának frissítésével teszik közzé. [1] HL L 268., 2003.10.18., 1. o.[2] HL L 106., 2001.4.17., 1. o.[3] http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620786239.htm[4] HL L 10., 2004.1.16., 5. o.[5] HL L 268., 2003.10.18., 24. o.[6] HL L 287., 2003.11.5., 1. o.