				|

		52014PC0111

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ón, tantál, volfrám, ezek ércei és arany felelősségteljes importőrei körében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánc tekintetében alkalmazott öntanúsítás uniós rendszerének létrehozásáról /* COM/2014/0111 final - 2014/0059 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
A javaslat
indokai és célkitűzései
A javaslat fő célkitűzése, hogy
elősegítse a fegyveres csoportok és biztonsági erők[1] konfliktusok által
érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványokból
befolyó bevételekből történő finanszírozásának csökkentését, az uniós
vállalatoknak az említett területekről származó ón, tantál, volfrám és
arany tekintetében folytatott felelősségteljes beszerzési gyakorlatának
támogatása és további előmozdítása révén. A javaslat alapját a kellő
gondosság elvének meglévő nemzetközi keretei és normái képezik.
Háttér-információk
Napjainkban több nemzetközi intézkedés van
érvényben az ásványok fegyveres konfliktusok által sújtott vagy veszélyeztetett
területeken történő felelősségteljes beszerzésének
előmozdítására. Közülük a két legismertebb a 2011-ben elfogadott Az
OECD útmutatása a konfliktusok által érintett vagy nagy kockázatot jelentő
térségekből származó ásványok felelősségteljes ellátási lánca
tekintetében követendő kellő gondosságról (a továbbiakban: az
OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatása), valamint az Egyesült Államok
által 2010-ben elfogadott, tőzsdei reformról és
fogyasztóvédelemről szóló Dodd–Frank-törvény 1502. szakasza.
Az előbbi nem ország- vagy
régióspecifikus, és megállapítja a felelősségteljes beszerzési
lehetőségek kialakításában érdekelt országok által követendő
folyamatot. A kellő gondosságról szóló útmutatás amellett, hogy
elsősorban az OECD joghatósága alá tartozó vállalatoknak szól, olyan
vállalatok számára is inspirációt jelent, amelyek az arany, ón, tantál és
volfrám tekintetében az ásványok ellátási láncában jelentős átalakító vagy
kereskedelmi szerepük kapcsán készek igazodni az útmutatáshoz. Az EU 2011-ben
az OECD keretében politikai kötelezettséget vállalt, hogy támogatja az
útmutatás szélesebb körű alkalmazását.
A Dodd–Frank-törvény a Kongói Demokratikus
Köztársaságra és annak kilenc szomszédos államára összpontosít. A törvény 1502.
szakasza a „konfliktusövezetből származó ásványokat”[2] használó, az USA tőzsdéin
jegyzett vállalatok számára előírja, hogy a Biztonsági Bizottságnak
bejelentsék az említett ásványok származási helyét és a kellő gondosság
érdekében hozott intézkedéseket. E jelentésekhez részletes ismeretekkel kell
rendelkezni az ellátási láncról. Az Egyesült Államokban bejegyzett vállalatok
egyre gyakrabban fordulnak beszállítóikhoz – köztük az EU-hoz – a szóban forgó
információkért és a kellő gondosság igazolásáért. Az üzleti szféra többek
között úgy reagált a törvényre, hogy kerüli a Közép-Afrikával folytatott
kereskedelmet, ami hatással van az arany, ónérc, tantál és volfrám helyi
piacaira. A jogszerűen kitermelt ásványok piacra kerülése az USA-ban és az
EU-ban némi nehézségbe ütközik.
A konfliktusövezetből származó ásványok
kereskedelme igen jól dokumentált a Kongói Demokratikus Köztársaság esetében,
és az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1952 (2010) számú határozatának tárgyát
képezi. A jelenség azonban számos esetben jelentkezik Afrikában, Ázsiában és
Latin-Amerikában is, és a kérdéssel az OECD-n kívül ugyancsak foglalkoznak.
2013 júniusában a G8-csoport vezetői kifejezésre juttatták
elkötelezettségüket[3]
a nyersanyag-kitermelő iparág átláthatóságának fokozása mellett.
Az Európai Bizottság és az Európai Unió
külügyi és biztonságpolitikai főképviselője a fenti tényezők
figyelembevételével azon munkálkodtak, hogy kidolgozzák az ásványok
felelősségteljes beszerzésének átfogó uniós keretét. A munka egyrészt
annak a 2010-es európai parlamenti állásfoglalásnak a nyomán folyik, amely
felszólítja az EU-t, hogy az egyesült államokbeli jogszabályhoz hasonlóan
alkosson jogszabályt, másrészt azokat a 2011-es és 2012-es közleményeket[4] követi, amelyekben a
Bizottság bejelentette, hogy szándékában áll megvizsgálni, miként javítható az
ellátási lánc átláthatósága. A jogalkotási javaslatot ezért közlemény kíséri,
mely részletesen ismerteti a probléma lehető legszélesebb körű
kezelése érdekében alkalmazható egyéb szakpolitikai intézkedéseket.
Meglévő
rendelkezések a javaslat által érintett területen
A természeti erőforrások, a pénzügyi
átláthatóság, a nemzetközi gyémántkereskedelem konfliktusérzékeny szabályozása
és az erdészet területén meglévő uniós kezdeményezések:
–
A Tanács 2002. december 20-i 2368/2002/EK rendelete
a nyers gyémántok nemzetközi kereskedelmében a kimberleyi folyamat tanúsítási
rendszere végrehajtásáról
–
Az Európai Parlament és a Tanács 2010. október 20-i
995/2010/EU rendelete a fát és fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci
szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról
–
Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i
2013/34/EU irányelve a meghatározott típusú vállalkozások éves pénzügyi
kimutatásairól, összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásairól és a
kapcsolódó beszámolókról, a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
módosításáról, valamint a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv hatályon
kívül helyezéséről.
Összhang az Unió
egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel
A javaslat amellett,
hogy összhangban áll az alább felsorolt szakpolitikákkal és célokkal, hozzá
kíván járulni az EU külpolitikai célkitűzéseihez, a jobb kormányzás
fejlesztési stratégiájához, a természeti erőforrásoknak a konfliktusok
által érintett vagy nagy kockázatot jelentő ásványianyag-kitermelő
térségekben folyó kiaknázása és az uniós vállalkozások tekintetében a
fenntartható gazdálkodáshoz és a bűnüldözéshez, továbbá a társadalmi felelősséggel
kapcsolatos vállalati politikákhoz, melyek ajánlások révén ösztönzik a
vállalatokat arra, hogy csökkentsék a társadalomra esetlegesen gyakorolt
kedvezőtlen hatásaikat, és szenteljenek figyelmet a lehetséges emberi jogi
visszaéléseknek.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL
FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI
Konzultáció az
érdekelt felekkel
2012 decembere és 2013 júniusa között széles
körű egyeztetési folyamat zajlott, mely magában foglalt egy, a
nyilvánosság bevonásával tartott internetes konzultációt, valamint az
érdekeltek részvételével tartott számos találkozót. 2013. szeptember közepén
kiválasztott piaci szereplők bevonásával készült el az ásványok
felelősségteljes beszerzése kapcsán a kellő gondosságnak való
megfelelés költségeire, hasznára és kapcsolódó hatásaira vonatkozó
hatástanulmány végleges változata.
A nyilvános konzultáció és a hatástanulmány
végleges jelentésének összefoglaló eredményei e javaslathoz hasonlóan
elérhetők a Bizottság weboldalán.
A nyilvános konzultáció és a hatástanulmány
eredményeinek figyelembevételével a Bizottság hatásvizsgálatot folytatott a
javasolt szakpolitikai lehetőségekről; az eredményeket jelentésben
tették közzé. A Bizottság az alábbi hat opciót vizsgálta meg:
·
1. opció – Önálló uniós közlemény
Ez az opció a Bizottság és az Európai Unió
külügyi és biztonságpolitikai főképviselője közös közleményében
összegzett intézkedésekből áll, melyek a következők: i. nemzeti
kapcsolattartó pontok és az Enterprise Europe Network ösztönöznék az OECD
kellő gondosságra vonatkozó útmutatásának alkalmazását; ii. uniós
közbeszerzés: szerződésteljesítési záradékok alkalmazása az érintett
termékekre (pl. számítógépekre, mobiltelefonokra) vonatkozó bizottsági és uniós
tagállami közbeszerzési szerződésekben; iii. pénzügyi támogatás a
meglévő OECD-programok számára; iv. bizottsági támogatás az európai ágazat
által kibocsátott szándéknyilatkozatoknak, és v. kormányközi fellépések.
·
2. opció – „Puha” jogi megközelítés
Ez az opció az 1. opció alatt ismertetett
intézkedéseket kombinálja a Tanács azon ajánlásával, hogy az OECD kellő
gondosságra vonatkozó útmutatásával kapcsolatos tudatosság fokozása mellett
ösztönözzék annak önkéntes alkalmazását is az uniós vállalkozások körében,
különösen a harmadik országok kötelező rendszereinek hatályán kívül
eső vállalkozások esetében.
·
3. opció – Az OECD kellő gondosságra
vonatkozó útmutatása alapján kidolgozott „felelősségteljes uniós
importőr” tanúsítás keretében kötelezettségeket megállapító rendelet –
ÖNKÉNTES VÁLTOZAT
Ez az opció az 1. opció alatt ismertetett
intézkedéseket kombinálja egy rendelettel, melynek célcsoportját az ónt,
tantált, volfrámércet, volfrámot és aranyat behozó uniós importőrök
képezik, tekintet nélkül a termékek származási helyére. A rendelet az OECD
kellő gondosságra vonatkozó útmutatása alapján határozza meg azon uniós
importőrök kötelezettségeit, akik megfelelési nyilatkozat révén
öntanúsítás alapján vállalják, hogy megfelelnek az ónt, tantált, volfrámércet,
volfrámot és aranyat behozó felelősségteljes importőr minősítésnek.

Annak ellenére, hogy a rendelet alkalmazása
önkéntes, az öntanúsítást vállaló uniós importőrök kötelesek az OECD
kellő gondosságra vonatkozó útmutatásának valamennyi elemét átvenni az
irányítási rendszerükbe az alábbiak révén: i. ellenőrző és átláthatósági
rendszer működtetése az ásványok ellátási láncának teljes hosszán, mely
többek között kiterjed az ásványok származási országára, valamint a
kohókra/finomítókra; ii. az OECD ellátási láncban alkalmazott szakpolitikai
modellje szempontjából kockázatot jelentő tényezők azonosítása és
értékelése az ellátási láncban; iii. az azonosított kockázatokkal szembeni
fellépés érdekében stratégia kidolgozása és végrehajtása; iv. független
harmadik féltől származó ellenőrzési garancia a kellő gondosság
elvének megfelelő ellátási lánccal kapcsolatban; és v. nyilvános
jelentéstétel a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncról.
Az uniós öntanúsító importőröknek évente
tájékoztatniuk kell az illetékes tagállami hatóságokat az ellátási láncukban
szereplő kohók/finomítók megnevezéséről és földrajzi
elhelyezkedéséről. Ennek alapján létrehozzák az EU-ban letelepedett vagy
ide szállító felelősségteljes kohók/finomítók uniós jegyzékét.
A rendszert három év elteltével – vagy
amennyiben a rendelkezésre álló információk lehetővé teszik, korábban –
értékelésnek vetik alá; az eredményeket a jövőbeli uniós megközelítés
döntéshozatali igényeihez és a szabályozási keret módosításaihoz fogják
felhasználni, és a rendszert adott esetben további hatásvizsgálat alapján
kötelezővé teszik.
·
4. opció – Az OECD kellő gondosságra
vonatkozó útmutatásán alapuló „felelősségteljes uniós importőr”
tanúsítás szerinti kötelezettségeket megállapító rendelet – KÖTELEZŐ
VÁLTOZAT
Ez az opció az 1. opció alatt ismertetett
intézkedéseket kombinálja a 3. opció szerinti rendelet kötelezően
alkalmazandó változatával, melynek értelmében az ónt, tantált, volfrámércet,
volfrámot és aranyat behozó valamennyi uniós importőrt a rendeletben
megállapított kötelezettségek hatálya alá vonnának.
·
5. opció – Az Unióban bejegyzett vállalatok
tekintetében az OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatásán alapuló
kötelezettségeket megállapító irányelv
Ez az opció az 1. opció alatt ismertetett
intézkedéseket irányelvvel kombinálja, melynek célcsoportját az a közel
1 000, Unióban bejegyzett vállalat képezi, melyek ellátási láncukban ónt,
tantált, volfrámot és aranyat használnak fel, tekintet nélkül ezek származási
helyére.
Az irányelv arra kötelezné az Unióban
bejegyzett vállalatokat, hogy az OECD kellő gondosságra vonatkozó
útmutatását a következők révén építsék be irányítási rendszerükbe: i)
ellenőrző és átláthatósági rendszer működtetése az ásványok
teljes ellátási lánca tekintetében, mely többek között kiterjed az ásványok
származási országára, valamint a kohókra/finomítókra; ii. az OECD ellátási
láncban alkalmazott szakpolitikai modellje szempontjából kockázatot
jelentő tényezők azonosítása és értékelése az ellátási láncban; iii.
az azonosított kockázatokkal szembeni fellépés érdekében stratégia kidolgozása és
végrehajtása; iv. az Unióban bejegyzett vállalatok kellő gondosság elvének
megfelelő ellátási láncának független harmadik fél általi
ellenőrzésének lefolytatása; és v. nyilvános jelentéstétel a kellő
gondosság elvének megfelelő ellátási láncról.
Az Unióban bejegyzett vállalatoknak az
illetékes tagállami hatóságok rendelkezésére kell bocsátaniuk a független
harmadik fél által elvégzett ellenőrzés eredményét.
·
6. opció – Importtilalom abban az esetben, ha az
ásványi érceket behozó uniós importőrnek nem áll módjában igazolni, hogy
megfelel az OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatásának
Ez az opció az 1. opció alatt ismertetett
intézkedéseket tartalmazza, és emellett előírná az uniós
importőröknek, hogy kötelező jelleggel igazolják, hogy megfelelnek az
OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatásának. Amennyiben az illetékes
tagállami hatóságok rendelkezésre bocsátják a megfelelés igazolását, az
importőrök jogosultak az uniós piacra lépni.
Ez az opció a nyers gyémántok kereskedelmével
kapcsolatos kimberley-i folyamat tanúsítási rendszerének megközelítését,
valamint az EK-Szerződés 133. cikkén (jelenleg az EUMSZ 207. cikke)
alapuló, a nyers gyémántok importjára és exportjára alkalmazandó szabályokat
megállapító, 2002. december 20-i 2368/2002/EK tanácsi rendeletet követné. Ebben
az esetben nemzetközi megállapodás is alátámasztja az úgynevezett
„konfliktusövezetből származó gyémántok” importtilalmát.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
A javaslat
összefoglalása
A javasolt fellépés a 3. opció. Ez az opció az
ónt, tantált, volfrámot, ezek érceit és aranyat az uniós piacra behozó
valamennyi uniós piaci szereplőre összpontosít. Meghatározza azokat a
feltételeket, amelyek mellett az említett szereplők öntanúsítás alapján a
szóban forgó ásványok és fémek felelősségteljes importőreinek
minősülnek. A javaslat alapját a kellő gondosság elvének kerete
képezi, mely lehetővé teszi, hogy az uniós importőrök alkalmazhassák
az OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatásában megállapított
alapelveket és folyamatokat, ezáltal kezelhessék a fegyveres csoportok és
biztonsági erők finanszírozása jelentette kockázatot, továbbá
csökkenthessék az egyéb kedvezőtlen hatásokat, köztük a szóban forgó
ásványok kitermelésével, szállításával és kereskedelmével kapcsolatos súlyos
visszaéléseket.
A kellő gondosság elvének kerete a
rendelet hatálya alá tartozó ásványok és fémek felelősségteljes
importőreitől megköveteli, hogy erős vállalatirányítási
rendszert hozzanak létre; azonosítsák és értékeljék az ellátási láncban
jelentkező kockázatokat; az azonosított kockázatokkal szembeni fellépés
érdekében dolgozzanak ki és hajtsanak végre stratégiát; az ellátási lánc
meghatározott pontjain folytassák le a kellő gondosság elvének
megfelelő ellátási lánc független harmadik fél általi ellenőrzését;
és tegyenek jelentést a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási
láncról.
Ezen felül a szóban forgó ásványok és fémek
felelősségteljes importőreinek adott esetben évente rendelkezésre
kell bocsátaniuk az ellátási láncukban szereplő valamennyi kohó/finomító
megnevezését, valamint a független harmadik féltől származó
ellenőrzési garanciát, és ezeket továbbítaniuk kell az illetékes tagállami
hatóságoknak és a downstream vásárlóknak, kellően figyelembe véve az
üzleti titoktartást és egyéb versennyel kapcsolatos megfontolásokat.
A javaslat célja, hogy oly módon segítse
elő a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő
térségekből származó ásványokból befolyó bevételekből a fegyveres
csoportok és biztonsági erők részére juttatott finanszírozás csökkentését,
hogy egyrészt arra ösztönzi a rendelet hatálya alá tartozó, érintett
területekről származó, ásványokat és fémeket importáló uniós piaci
szereplőket, hogy tevékenységüket felelősségteljesen végezzék,
másrészt megkönnyítse a downstream vásárlók kellő gondosság érdekében tett
erőfeszítéseit.
Az illetékes hatóságok rendelkezésére
bocsátott információk alapján az EU az OECD-vel folytatott konzultációt
követően évente nyilvánosságra hozza a rendeletnek megfelelő
beszerzést folytató, felelősségteljes kohók és finomítók jegyzékét.
Jogalap
Az Európai Unió működéséről szóló
szerződés 207. cikke.
A szubszidiaritás
és az arányosság elve
A javaslat az Unió kizárólagos hatáskörébe
tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazandó. Megjegyzendő
azonban, hogy a fent ismertetett problémák fényében az egyedi tagállami
fellépésekhez viszonyítva az uniós szintű fellépés szélesebb körű
kritikus tömeget és globális közvetett hatást von maga után.
Az arányosság elve megköveteli, hogy a
beavatkozás a célkitűzések eléréséhez szükséges intézkedésekre irányuljon,
és ne lépje túl az azok eléréséhez szükséges mértéket. A szakpolitikai
lehetőségek megállapításától és értékelésétől a jelen javaslat
megszövegezéséig a javaslat előkészítése ezen elv szerint zajlott.
A jogi aktus
típusának megválasztása
A javasolt jogi eszköz a rendelet, mivel ez
biztosítja a tagállamok közötti legmagasabb szintű harmonizációt, továbbá
kellő hatáskört biztosít az érintett piaci szereplők vonatkozásában,
valamint kellőképpen hatékony a kohók és finomítók azonosítása tekintetében.

4.           KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK
Ennek a javaslatnak korlátozott mértékű
pénzügyi kihatása van az Unió költségvetésére (adminisztratív célok).
2014/0059 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot
jelentő térségekből származó ón, tantál, volfrám, ezek ércei és arany
felelősségteljes importőrei körében a kellő gondosság elvének
megfelelő ellátási lánc tekintetében alkalmazott öntanúsítás uniós
rendszerének létrehozásáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
A konfliktusok által érintett vagy nagy kockázatot
jelentő térségekben található ásványkincsek – bár a fejlesztés
szempontjából óriási lehetőséget jelentenek – ellentmondás tárgyát
képezhetik, amennyiben a belőlük származó bevételt a fejlesztésre, jó
kormányzásra és jogállamiságra irányuló nemzeti erőfeszítéseket aláásó
erőszakos konfliktusok kirobbantására vagy fenntartására fordítják. Ezeken
a területeken a konfliktusok és az ásványok illegális kitermelése közötti
kapcsolódás megszakítása kritikus jelentőséggel bír a béke és a stabilitás
szempontjából.
(2)
A kérdés olyan erőforrásokban gazdag régiókat
érint, ahol a kormányok és a nemzetközi szervezetek az üzleti élet
szereplőivel és civil társadalmi szervezetekkel karöltve kívánnak választ
találni a fegyveres csoportok és biztonsági erők finanszírozásának
minimalizálására való törekvés jelentette kihívásra.
(3)
Az Unió aktív szerepet vállal a Gazdasági
Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) egyik kezdeményezésében,
melynek célja a konfliktusok által érintett régiókból származó ásványok
felelősségteljes beszerzésének előmozdítása, melynek eredményeképpen
kormányzati támogatást élvező, számos érdekelt fél bevonásával zajló
folyamat jött létre, amely Az OECD útmutatása a konfliktusok által érintett
vagy nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványok
felelősségteljes ellátási lánca tekintetében követendő kellő
gondosságról (a továbbiakban: az OECD kellő gondosságra vonatkozó
útmutatása[5])
elfogadását eredményezte, beleértve az ónra, tantálra, volfrámra és aranyra
vonatkozó kiegészítéseket. Az OECD 2011. májusi miniszteri ülése az említett
útmutatás alkalmazásának aktív előmozdítását szorgalmazta.
(4)
A felelősségteljes beszerzés fogalma szerepel
az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó iránymutatásában[6], és összhangban áll az
üzleti és emberi jogok tekintetében irányadó 2011. évi ENSZ-alapelvekkel[7] is. E dokumentumok
célja, hogy előmozdítsák a kellő gondosság elvének megfelelő
ellátási láncra jellemző gyakorlatokat azokban az esetekben, amikor a
vállalkozások konfliktusok vagy instabilitás által sújtott régiókból folytatnak
beszerzéseket. A legmagasabb nemzetközi szinten az ENSZ Biztonsági Tanácsának
1952 (2010) számú határozata kifejezetten a Kongói Demokratikus Köztársaságra
és az azzal szomszédos közép-afrikai országokra összpontosít, felszólítva a
kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánc betartására; az ENSZ
Kongói Demokratikus Köztársasággal foglalkozó szakértői csoportja a
Biztonsági Tanács 1952 (2010) számú határozata nyomán szintén az OECD
kellő gondosságra vonatkozó útmutatásának való megfelelésre hív fel.
(5)
A többoldalú kezdeményezések mellett a Nagy-tavak
régió állam- és kormányfői 2010. december 15-én Lusakában politikai
elkötelezettséget vállaltak a régió természeti erőforrásainak illegális
kiaknázása elleni küzdelem mellett, továbbá jóváhagytak többek között egy, az
OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatásán alapuló regionális tanúsítási
mechanizmust.
(6)
A Bizottság 2008-as közleményében[8] megállapította, hogy a
nyersanyagokhoz való megbízható és torzítatlan piacon való
beszerezhetősége fontos tényező az Unió versenyképessége
szempontjából. A nyersanyag-politikai kezdeményezés olyan integrált stratégia,
melynek célja, hogy a nem energetikai célú és nem mezőgazdasági
nyersanyagokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos különböző kihívásokra
feleljen. A kezdeményezés felismeri és előmozdítja a pénzügyek és az
ellátási lánc átláthatóságát, és ösztönzi a vállalati társadalmi
felelősségvállalás normáinak alkalmazását.
(7)
Az Európai Parlament 2010. október 7-én
állásfoglalást fogadott el, melyben az Egyesült Államok
„konfliktusövezetből származó ásványokról” szóló jogszabályához, azaz a
tőzsdei reformról és fogyasztóvédelemről szóló Dodd–Frank-törvény
1502. szakaszához hasonló jogszabály meghozatalára kéri fel az Uniót; továbbá a
Bizottság 2011-es[9]
és 2012-es[10]
közleményeiben bejelentette, hogy szándékában áll megvizsgálni, miként
javítható az ellátási lánc átláthatósága, ideértve a kellő gondossággal
kapcsolatos szempontokat is. A Bizottság az utóbbi közleményben – az OECD 2011.
májusi miniszteri ülésén vállalt elkötelezettségével összhangban – síkra szállt
az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó iránymutatásának, valamint az
OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatásának fokozott támogatása és
alkalmazása mellett, az OECD-tagok körén kívül is.
(8)
Uniós polgárok és civil társadalmi szereplők
felhívták a figyelmet arra, hogy az uniós joghatóság alatt működő
vállalatok nem vonhatók felelősségre a konfliktusok által érintett
régiókból származó ásványok illegális kitermeléséhez és kereskedelméhez
fűződő esetleges kapcsolatuk miatt. Következésképpen a
fogyasztási cikkekben esetlegesen előforduló ilyen ásványok a fogyasztókat
összefüggésbe hozzák Unión kívüli konfliktusokkal. Ebből adódóan uniós
állampolgárok petíciók révén kérelmezték, hogy terjesszenek olyan
jogszabályjavaslatot az Európai Palament és a Tanács elé, amely alapján az ENSZ
és az OECD útmutatásainak megfelelően felelősségre vonhatók a vállalatok.
(9)
E rendelet összefüggésében a kellő gondosság
elvének megfelelő ellátási lánc folyamatos, proaktív és reaktív folyamat,
melynek révén az üzleti élet szereplői figyelemmel kísérik és
nyilvántartják beszerzéseiket és értékesítéseiket annak érdekében, hogy
semmiképpen ne járuljanak hozzá konfliktusokhoz és azok kedvezőtlen
hatásaihoz.
(10)
A kellő gondosság elvének megfelelő
ellátási láncra jellemző vállalati gyakorlatok harmadik fél által végzett
ellenőrzése a downstream vállalatok számára kedvező módon garantálja
a hitelességet, és hozzájárul a downstream vállalatok kellő gondossággal
kapcsolatos gyakorlatainak javításához.
(11)
A kellő gondosság elvének megfelelő
ellátási láncra jellemző vállalati szakpolitikákról és gyakorlatokról
szóló nyilvános jelentések biztosítják a nyilvánosság vállalati intézkedésekkel
szembeni bizalmának kialakításához szükséges átláthatóságot.
(12)
A nyilvános konzultáció során uniós vállalatok is
kifejezésre juttatták az ásványok felelősségteljes beszerzése iránti
érdeklődésüket, és olyan jelenleg folyó ágazati programokról számoltak be,
melyek kialakításakor a vállalati társadalmi felelősségvállalás
célkitűzéseit, az ügyfelek kéréseit vagy beszállítóik biztonságát
tartották szem előtt. Ugyanakkor uniós vállalatok a kellő gondosság
elvének megfelelő ellátási lánc megvalósításával kapcsolatban a rengeteg –
gyakran nem kellően tájékozott vagy etikailag közömbös – piaci
szereplőt érintő, kiterjedt és összetett globális láncokból
eredő számos nehézségről is beszámoltak. A Bizottságnak figyelemmel
kell kísérnie a felelősségteljes beszerzés jelentette költségeket és azok
versenyképességre gyakorolt hatását, különösen a kkv-k tekintetében.
(13)
A kohók és a finomítók jelentős állomások az
ásványok globális ellátási láncában, mivel jellemzően ezek jelentik az
utolsó szakaszt, melyben a kellő gondosság hatékonyan biztosítható az
ásványok származási helyével és a felügyeleti lánccal kapcsolatos információk
gyűjtése, nyilvánosságra hozatala és ellenőrzése révén. Gyakori
álláspont, hogy ezen átalakítási szakaszt követően lehetetlen az ásványok
származási helyét visszamenőlegesen azonosítani. A felelősségteljes
kohók és finomítók uniós jegyzéke ebből adódóan átláthatóságot és
bizonyosságot biztosítana a downstream vállalatok számára a kellő
gondosság elvének megfelelő ellátási láncra jellemző gyakorlatok
tekintetében.
(14)
Az illetékes tagállami hatóságok feladata
megfelelő utólagos ellenőrzésekkel biztosítani a
felelősségteljes importőrök öntanúsításának egységes megfelelését,
ellenőrizve, hogy a rendelet hatálya alá tartozó ásványok és/vagy fémek
öntanúsító felelősségteljes importőrei teljesítik-e a kellő
gondosság elvének megfelelő ellátási lánccal kapcsolatos
kötelezettségeket. Az ilyen ellenőrzésekről készült nyilvántartást
legalább öt évig meg kell őrizni. A tagállamoknak meg kell állapítaniuk az
e rendelet rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szabályokat.
(15)
E rendelet megfelelő végrehajtásának
biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni.
A felelősségteljes kohók és finomítók jegyzékével és az illetékes
tagállami hatóságok jegyzékével kapcsolatos végrehajtási hatásköröket a
182/2011/EU rendelettel[11]összhangban
kell gyakorolni.
(16)
A Bizottság a Tanács és az Európai Parlament
számára rendszeresen jelentést készít a rendszer hatásairól. A Bizottság a
hatálybalépést követő legkésőbb három éven belül, majd azt
követően hatévenként felülvizsgálja e rendelet működését és
hatékonyságát, beleértve a rendelet hatálya alá eső, konfliktusok által
érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványok
felelősségteljes beszerzésének előmozdítását. A jelentéseket –
szükség esetén – megfelelő jogalkotási javaslatok kísérhetik, melyek
tartalmazhatnak kötelező intézkedéseket,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy
és hatály
(1)
E rendelet létrehozza a kellő gondosság
elvének megfelelő ellátási láncra vonatkozó uniós öntanúsítás rendszerét
annak érdekében, hogy korlátozza a fegyveres csoportok és biztonsági erők[12] ón, tantál, volfrám,
ezek ércei és arany kereskedelméből adódó lehetőségeit. A rendeletet
célja, hogy átláthatóságot és bizonyosságot biztosítson a konfliktusok által
érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből beszerzést folytató
importőrök, kohók és finomítók ellátási gyakorlatai tekintetében.
(2)
Ez a rendelet megállapítja a kellő gondosság
elvének megfelelő ellátási láncra vonatkozó kötelezettségeket azokra az
uniós importőrökre vonatkozóan, akik öntanúsítás alapján az I.
mellékletben rögzített ónt, tantált, volfrámot és aranyat tartalmazó vagy abból
álló ásványokat vagy fémeket behozó felelősségteljes importőrnek
kívánnak minősülni.
2. cikk
Fogalommeghatározások
Fogalommeghatározások e rendelet
alkalmazásában:
a)           „ásvány”: ónt, tantált, volfrámot és
aranyat tartalmazó ércek és koncentrátumok, az I. mellékletben meghatározottak
szerint;
b)           „fém”: ónt, tantált, volfrámot és
aranyat tartalmazó vagy ezekből álló fém, az I. mellékletben
meghatározottak szerint;
c)           „ásványok ellátási lánca”: az
ásványok kitermelési helyétől a késztermékben történő
felhasználásukig tartó folyamatban a szállításban és feldolgozásban érintett
tevékenységek, szervezetek, szereplők, technológiák, információk,
erőforrások és szolgáltatások rendszere;
d)           „a felügyeleti lánc vagy az ellátási
lánc nyomkövethetőségi rendszere”: az ellátási láncban érintett ásványok
és fémek felügyeletét ellátó, egymást váltó gazdálkodó egységek nyilvántartása;
e)           „konfliktusok által érintett és nagy
kockázatot jelentő térségek”: fegyveres konfliktus vagy bizonytalan,
konfliktus utáni helyzet jellemezte térségek, valamint gyenge vagy nem létező
kormányzás és biztonság – például bukott államok, a nemzetközi jogszabályok
széles körű és rendszeres megsértése, ezen belül az emberi jogokkal való
visszaélés – jellemezte térségek;
f)            „downstream”: a fémek ellátási
láncának a kohóktól vagy finomítóktól a végfelhasználásig tartó szakasza;
g)           „importőr”: bármely természetes
vagy jogi személy, aki az e rendelet hatálya alá tartozó ásványokat vagy
fémeket jelent be szabad forgalomba bocsátásra a 2913/1992/EGK tanácsi rendelet[13] 79. cikke értelmében;
h)           „felelősségteljes
importőr”: bármely importőr, aki az e rendeletben meghatározott
szabályok szerinti öntanúsítás mellett dönt;
i)            „öntanúsítás”: nyilatkozat, mely
szerint az érintett teljesíti az irányítási rendszerekhez, kockázatkezeléshez,
harmadik fél által folytatott ellenőrzéshez és nyilvánosságra hozatalhoz
kapcsolódó kötelezettségeit az e rendeletben rögzítetteknek megfelelően;
j)            „panaszkezelési mechanizmus”: korai
kockázattudatosítási előrejelző mechanizmus, mely lehetővé teszi
bármely érdekelt fél vagy visszaélést jelentő személy számára, hogy
aggodalmát fejezze ki a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot
jelentő térségekben az ásványok kitermelésének, kereskedelmének,
kezelésének és exportjának körülményeivel kapcsolatosan;
k)           „az ellátási láncban alkalmazott
szakpolitikai modell”: megfelel az OECD kellő gondosságra vonatkozó
útmutatása II. mellékletének, mely ismerteti a konfliktusok által érintett és
nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványok kitermelésével,
kereskedelmével, kezelésével és exportjával kapcsolatosan adott esetben
felmerülő jelentős kedvezőtlen hatások kockázatait;
l)            „kockázatkezelési terv”: az
importőr írásbeli válasza az ellátási láncban azonosított kockázatokra, az
OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatásának[14] III. melléklete
alapján;
m)          „olvasztás és finomítás”: kohászati
kitermelési módok, melyek különböző feldolgozási szakaszokat foglalnak
magukban annak érdekében, hogy fémet állítsanak elő annak ércéből
vagy koncentrátumából;
n)           „upstream”: az ásványok ellátási
láncának a kitermelési helyüktől a kohókig, köztük a finomítókig tartó
szakasza;
o)           „a kellő gondosság elvének
megfelelő ellátási lánc”: az ónt, tantált, volfrámot és ezek érceit,
valamint aranyat behozó felelősségteljes importőrök irányítási rendszerekhez,
kockázatkezeléshez, harmadik fél által folytatott ellenőrzésekhez és
nyilvánosságra hozatalhoz kapcsolódó kötelezettségei, melyek célja, hogy
azonosítsa és kezelje a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot
jelentő térségekhez fűződő tényleges és lehetséges
kockázatokat a beszerzési tevékenységeikkel összefüggő kedvezőtlen
hatások megelőzése vagy mérséklése érdekében;
p)           „felelősségteljes kohók vagy
finomítók”: a felelősségteljes importőrök ellátási láncában
szereplő kohók vagy finomítók;
q)           „illetékes tagállami hatóságok”: egy
vagy több hatóság, melyet ellenőrzési hatáskörrel és ismeretekkel ruháznak
fel a nyersanyagok és az ipari folyamatok vonatkozásában.
3. cikk
A
felelősségteljes importőr minősítés öntanúsítás alapján
(1)
A rendelet hatálya alá tartozó bármely ásvány- vagy
fémimportőr öntanúsítás alapján felelősségteljes importőrnek
minősülhet, amennyiben nyilatkozatot tesz valamely illetékes tagállami
hatóságnak, hogy teljesíti a kellő gondosság elvének megfelelő
ellátási lánc tekintetében az e rendeletben rögzített kötelezettségeket. A
nyilatkozat dokumentációt tartalmaz, melyben az importőr megerősíti,
hogy teljesíti a kötelezettségeket, továbbá mellékeli a független harmadik fél
által folytatott ellenőrzések eredményeit.
(2)
Az illetékes tagállami hatóságok megfelelő
utólagos ellenőrzéseket folytatnak annak biztosítása érdekében, hogy a
rendelet hatálya alá tartozó ásvány vagy fém behozatalát végző, öntanúsító
felelősségteljes importőrök megfeleljenek az e rendelet 4., 5., 6. és
7. cikke szerinti kötelezettségeiknek.
4. cikk
Az
irányítási rendszerrel kapcsolatos kötelezettségek
Az e rendelet hatálya alá tartozó ásványokat
vagy fémeket behozó felelősségteljes importőrök:
a)           eljárást alakítanak ki az
esetlegesen konfliktusok által érintett vagy nagy kockázatot jelentő
térségekből származó ásványok és fémek ellátási láncára vonatkozóan,
melyet egyértelműen kommunikálnak a beszállítók és a nyilvánosság felé,
b)           az ellátási láncban alkalmazott
szakpolitikába beépítik azokat a normákat, melyeknek megfelelően a
kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánc kialakítása
összhangban áll az ellátási láncban alkalmazott szakpolitikai modellben az OECD
kellő gondosságra vonatkozó útmutatása II. mellékletének megfelelően
megállapított normákkal,
c)           belső irányítási rendszereiket
úgy alakítják ki, hogy azok támogassák a kellő gondosság elvének
megfelelő ellátási láncot, ehhez vezető beosztású munkatársaikat
megbízzák a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánc folyamatainak
felügyeletével és a nyilvántartások legalább 5 évig történő
megőrzésével,
d)           oly módon erősítik
kapcsolataikat a beszállítókkal, hogy szerződéseikbe és megállapodásaikba a
kellő gondosságra vonatkozó OECD-útmutatás II. mellékletének
megfelelően beépítik az ellátási láncban alkalmazott szakpolitikájukat,
e)           panaszkezelési mechanizmust hoznak
létre vállalati szinten, amely korai kockázattudatosítási előrejelző
rendszerként szolgál, vagy e célból más vállalatokkal vagy szervezetekkel
együttműködnek, vagy egyszerűsítik a külső szakértő vagy
szerv (pl. ombudsman) igénybevételének lehetőségét,
f)            ásványok tekintetében felügyeleti
láncot vagy az ellátási láncra vonatkozó nyomkövethetőségi rendszert
hoznak létre, mely dokumentációval alátámasztva az alábbi információkat
bocsátja rendelkezésre:
i.       az ásvány megnevezése, beleértve a
kereskedelmi nevet és a típust,
ii.      az importőr beszállítójának neve és
címe,
iii.     az ásványok származási országa,
iv.     a kitermelés térfogatban vagy tömegben
kifejezett mennyisége és időpontja,
v.      amennyiben az ásványok konfliktusok által
érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származnak, további
információk, többek között a bányákról, ahonnan az ásványok származnak;
helyszínek, ahol az ásványokat konszolidálják, kereskedelembe vonják és feldolgozzák;
valamint az OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatásában rögzített,
upstream vállalatoknak szóló konkrét ajánlásaival összhangban kifizetett adók,
díjak és jogdíjak.
g)           a fémek tekintetében a felügyeleti
láncra vagy az ellátási láncra vonatkozó nyomkövethetőségi rendszert
hoznak létre, mely dokumentációval alátámasztva az alábbi információkat
bocsátja rendelkezésre:
i.       a fém megnevezése, beleértve a
kereskedelmi nevet és a típust,
ii.      az importőr beszállítójának neve és
címe,
iii.     az importőr ellátási láncában
szereplő kohók vagy finomítók megnevezése és címe,
iv.     a kohók vagy finomítók harmadik fél által
készített ellenőrzési jelentéseinek nyilvántartása,
v.      a kohók vagy finomítók ellátási láncában
alkalmazott ásványok származási országa,
vi.     amennyiben konfliktusok által érintett és
nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványok képezik
valamely fém alapját, az OECD kellő gondosságra vonatkozó útmutatásában
rögzített, downstream vállalatoknak szóló konkrét ajánlásaival összhangban
további információkat kell rendelkezésre bocsátani.
5. cikk
Kockázatkezelési
kötelezettségek
(1)
Az e rendelet hatálya alá tartozó ásványokat vagy
fémeket behozó felelősségteljes importőrök:
a)      az ásványok ellátási láncában a 4.
cikknek megfelelően rendelkezésre bocsátott információk alapján az
ellátási láncban alkalmazott szakpolitikájuk normáival összevetve azonosítják
és értékelik a kedvezőtlen hatások kockázatait, az OECD kellő
gondosságra vonatkozó útmutatása II. mellékletének, valamint kellő gondosságra
vonatkozó ajánlásainak megfelelően,
b)      az azonosított kockázatokkal szembeni
fellépés érdekében stratégiát hajtanak végre, melynek célja a kedvezőtlen
hatások megelőzése vagy mérséklése az alábbiak révén:
i.        jelentéstétel az ellátási lánc
kockázatértékelésének eredményeiről a megbízott vezető beosztású
munkatársak számára,
ii.       az OECD kellő gondosságra
vonatkozó útmutatása II. mellékletének, valamint kellő gondosságra
vonatkozó ajánlásainak megfelelő kockázatkezelő intézkedések
elfogadása, figyelembe véve befolyásoló képességüket, továbbá szükség esetén a
megfelelő lépések révén nyomás gyakorlása a beszállítókra, akik a
leghatékonyabban előzhetik meg vagy csökkenthetik az azonosított
kockázatot, az alábbi lehetőségek valamelyike révén:
a)       a kereskedelem fenntartása, mérhető
kockázatcsökkentő intézkedések párhuzamos életbe léptetése mellett,
b)      a kereskedelem ideiglenes felfüggesztése,
mérhető kockázatcsökkentő intézkedésekre való folyamatos törekvés
mellett, vagy
c)       sikertelen kockázatcsökkentő
erőfeszítéseket követően a kapcsolat megszakítása a beszállítóval,
iii.      kockázatkezelési terv végrehajtása, a
kockázatcsökkentő intézkedések eredményének figyelemmel kísérése és nyomon
követése, jelentéstétel a megbízott vezető beosztású munkatársaknak,
valamint sikertelen kockázatcsökkentő erőfeszítéseket követően a
beszállítóval való kapcsolat felfüggesztésének vagy megszakításának fontolóra
vétele,
iv.      további tény- és kockázatértékelés
folytatása a kockázatcsökkentést igénylő esetekben, illetve megváltozott
körülmények következtében.
(2)
Amennyiben egy felelősségteljes importőr
kockázatcsökkentő intézkedésekre törekszik a kereskedelem fenntartása vagy
a kereskedelem ideiglenesen felfüggesztése mellett, konzultációt folytat
beszállítókkal és az érintett felekkel, beleértve a helyi és központi
kormányzati hatóságokat, nemzetközi vagy civil társadalmi szervezeteket és az
érintett harmadik feleket, és e felekkel a kockázatkezelési terven belül
mérhető kockázatcsökkentésre irányuló stratégiában állapodik meg.
(3)
A felelősségteljes importőrök a
kockázatkezelési terven belüli, konfliktusokra és nagy kockázatokra érzékeny
kockázatcsökkentő stratégiák kidolgozása érdekében az OECD kellő
gondosságra vonatkozó útmutatása III. mellékletében található intézkedésekre és
mutatókra támaszkodnak, továbbá mérik a fokozatos javulást.
6. cikk
A
harmadik fél által folytatott ellenőrzésekre vonatkozó kötelezettségek
Az e rendelet hatálya alá tartozó ásványokat
vagy fémeket behozó felelősségteljes importőrök független harmadik
fél bevonásával folytatnak ellenőrzéseket.
A független harmadik fél által folytatott
ellenőrzés
a)           a rendelet hatálya alá tartozó
ásványok vagy fémek tekintetében az ellenőrzés hatókörébe vonja a
felelősségteljes importőrnek a kellő gondosság elvének
megfelelő ellátási lánc végrehajtásához alkalmazott valamennyi
tevékenységét, folyamatát és rendszerét, beleértve a felelősségteljes
importőr irányítási rendszerét, kockázatkezelését és nyilvánosságra
hozatali gyakorlatát,
b)           az ellenőrzés
célkitűzéseként a felelősségteljes importőr kellő gondosság
elvének megfelelő ellátási láncra jellemző gyakorlatainak az e
rendelet 4., 5., 6. és 7. cikkével való összhangját határozza meg,
c)           az OECD kellő gondosságra
vonatkozó útmutatásában rögzítetteknek megfelelően tiszteletben tartja a
függetlenség, kompetencia és elszámoltathatóság ellenőrzési alapelveit.
7. cikk
Nyilvánosságrahozatali
kötelezettségek
(1)
Az e rendelet hatálya alá tartozó ásványokat vagy
fémeket behozó felelősségteljes importőr minden évben legkésőbb
március 31-ig benyújtja az előző naptári évet felölelő alábbi
dokumentációt az illetékes tagállami hatóságnak:
a)      az importőr neve, címe, valamennyi
elérhetőségi adata és kereskedelmi tevékenységeinek ismertetése,
b)      nyilatkozat a 4., 5., 6. és 7. cikkben
megállapított kötelezettségeknek való megfelelésről,
c)      az e rendelet 6. cikke szerinti,
független harmadik fél által folytatott ellenőrzések.
(2)
A konfliktusok által érintett és nagy kockázatot
jelentő térségekből származó ásványoknak a megvásárolt ásványok
összmennyiségéhez viszonyított arányát tekintve az e rendelet hatálya alá
tartozó ásványokat behozó felelősségteljes importőr minden évben
legkésőbb március 31-ig benyújtja az előző naptári évet
felölelő dokumentációt az illetékes tagállami hatóságnak, melyet az e
rendelet 6. cikke szerinti, független harmadik fél által folytatott
ellenőrzések is alátámasztanak.
(3)
Az e rendelet hatálya alá tartozó fémeket behozó
felelősségteljes importőr minden évben legkésőbb március 31-ig
benyújtja az előző naptári évet felölelő alábbi dokumentációt az
illetékes tagállami hatóságnak:
a)      az importőr ellátási láncában
szereplő valamennyi kohó vagy finomító megnevezése és címe,
b)      az importőr ellátási láncában
szereplő valamennyi felelősségteljes kohó vagy finomító tekintetében
független harmadik fél által, a rendelet 6. cikkében megállapított hatókörrel,
célkitűzéssel és alapelvekkel összhangban folytatott ellenőrzések,
c)      a konfliktusok által érintett és nagy
kockázatot jelentő térségekből származó ásványoknak a megvásárolt
ásványok összmennyiségéhez viszonyított aránya minden egyes említett kohó vagy
finomító esetében, melyet független harmadik fél által folytatott
ellenőrzések is alátámasztanak.
(4)
A rendelet hatálya alá tartozó ásványokat vagy
fémeket behozó felelősségteljes importőr a vele közvetlen kapcsolatban
lévő downstream vásárlók számára rendelkezésre bocsátja a kellő
gondosság elvének megfelelő ellátási láncra vonatkozóan megszerzett és
aktualizált összes információt, kellően figyelembe véve az üzleti
titoktartást és egyéb versennyel kapcsolatos megfontolásokat.
(5)
Az e rendelet hatálya alá tartozó ásványokat vagy
fémeket behozó felelősségteljes importőrök a lehető legszélesebb
körben – többek között az interneten is – nyilvánosságra hozzák jelentéseiket,
továbbá évenként jelentést tesznek a kellő gondosság elvének
megfelelő ellátási láncukban a felelősségteljes beszerzés érdekében
alkalmazott szakpolitikákról és gyakorlatokról. A jelentés tartalmazza a
felelősségteljes importőr 4. és 5. cikkben meghatározott, irányítási
rendszerrel és kockázatkezeléssel kapcsolatos kötelezettségeinek végrehajtása
terén tett intézkedéseit, valamint a harmadik fél által folytatott
ellenőrzéseknek az ellenőrzést végző fél nevét is tartalmazó
összefoglaló jelentését, kellően figyelembe véve az üzleti titoktartást és
egyéb versennyel kapcsolatos megfontolásokat.
(6)
A tagállami illetékes hatóság az (1), (2) és (3)
bekezdésben említett benyújtott dokumentáció kézhezvételétől számított két
hónapon belül kézhezvételi értesítést ad ki.
8. cikk
A
felelősségteljes kohók és finomítók jegyzéke
(1)
A 15. cikkben említett tagállami jelentésekben
rendelkezésre bocsátott információk alapján a Bizottság határozatot fogad el és
hoz nyilvánosságra, mely felsorolja az e rendelet hatálya alá tartozó
ásványokat felhasználó felelősségteljes kohók és finomítók megnevezését és
címét.
(2)
A Bizottság az (1) bekezdésben említett jegyzékben
azonosítja azokat a felelősségteljes kohókat és finomítókat, amelyek –
legalább részben – konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő
térségekből folytatnak beszerzést.
(3)
A Bizottság a II. mellékletben szereplő
sablon, valamint a 13. cikk (2) bekezdésében említett eljárás alapján fogadja
el a jegyzéket. A Bizottság konzultációt folytat az OECD Titkárságával.
(4)
A Bizottság kellő időben aktualizálja a
jegyzékben foglalt információkat. A Bizottság törli azon kohók és finomítók
nevét a jegyzékből, amelyeket a tagállamok a 14. cikk (3) bekezdésével
összhangban nem ismernek el felelősségteljes importőrként, illetve
azon kohók és finomítók nevét, amelyek olyan importőr ellátási láncában
szerepelnek, amelyet a tagállamok nem ismernek el felelősségteljes
importőrként.
9. cikk
Illetékes
tagállami hatóságok
(1)
Minden tagállam kijelöl egy vagy több illetékes
hatóságot, amely felelős e rendelet alkalmazásáért.
A tagállamok
legkésőbb 3 hónappal a rendelet hatálybalépését követően
tájékoztatják a Bizottságot az illetékes hatóságok nevéről és
címéről. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az illetékes hatóságok
nevében vagy címében bekövetkező bármely változásról.
(2)
A Bizottság határozatot hoz az illetékes hatóságok
jegyzékének a III. mellékletben található sablon, valamint a 13. cikk (2)
bekezdésében említett eljárás alapján történő – többek között internetes –
nyilvánosságra hozataláról. A Bizottság a jegyzéket rendszeresen aktualizálja.
(3)
Az illetékes hatóságok gondoskodnak e rendelet
hatékony és Unió-szerte egységes végrehajtásáról.
10. cikk
A
felelősségteljes importőrök utólagos ellenőrzése
(1)
Az illetékes tagállami hatóságok megfelelő
utólagos ellenőrzéseket folytatnak annak biztosítása érdekében, hogy a
rendelet hatálya alá tartozó ásványokat vagy fémeket behozó öntanúsító
felelősségteljes importőrök megfeleljenek az e rendelet 4., 5., 6. és
7. cikke szerinti kötelezettségeiknek.
(2)
Az (1) bekezdésben említett ellenőrzéseket
kockázatalapú megközelítés alapján végzik. Ezenkívül ellenőrzésekre akkor
is sor kerülhet, ha az illetékes hatóság releváns információ birtokába jut –
beleértve a harmadik felek által felvetett, indokolással alátámasztott
aggályokat is – a felelősségteljes importőrök e rendeletnek való
megfelelésére vonatkozóan.
(3)
Az (1) bekezdésben említett ellenőrzések
többek között a következőkre terjednek ki:
a)      a felelősségteljes importőrnek
a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánccal kapcsolatos
kötelezettségei végrehajtásának vizsgálata, beleértve az irányítási rendszert,
a kockázatkezelést, a független harmadik fél által folytatott ellenőrzést
és a nyilvánosságra hozatali gyakorlatot,
b)      a kellő gondosság elvének
megfelelő ellátási lánccal kapcsolatos kötelezettségeknek való megfelelést
alátámasztó dokumentáció és nyilvántartások vizsgálata,
c)      az ellenőrzésekre vonatkozó
kötelezettségek vizsgálata a 6. cikkben megállapított hatókörrel,
célkitűzéssel és alapelvekkel összhangban,
d)      helyszíni ellenőrzések.
(4)
A felelősségteljes importőrök minden
szükséges segítséget megadnak az (1) bekezdés szerinti ellenőrzések
elvégzésének elősegítéséhez, különösen a létesítményekbe való bejárás
lehetősége, valamint a dokumentációba és a nyilvántartásokba való
betekintés tekintetében.
11. cikk
A
felelősségteljes importőrök ellenőrzéseinek nyilvántartása
Az illetékes hatóságok nyilvántartást vezetnek
a 10. cikk (1) bekezdésében említett ellenőrzésekről, feltüntetve
különösen azok jellegét és eredményeit, valamint a korrekciós intézkedésre vonatkozó,
a 14. cikk (2) bekezdése szerinti értesítésekről.
Az illetékes hatóságok
ellenőrzéseiről készült nyilvántartásokat legalább öt évig meg kell
őrizni.
12. cikk
A
hatóságok együttműködése
(1)
Az illetékes hatóságok, köztük a vámhatóságok,
információt cserélnek az öntanúsítással és az elvégzett utólagos
ellenőrzésekkel kapcsolatos kérdésekről.
(2)
Az illetékes hatóságok a többi tagállam illetékes
hatóságaival és a Bizottsággal információt cserélnek a 10. cikkben
említett utólagos ellenőrzések révén feltárt hiányosságokról, valamint a
14. cikk alapján a rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szabályokról.
(3)
A hatóságok közötti kommunikáció teljes mértékben
tiszteletben tartja az adatvédelemről szóló 95/46/EK irányelvet, és a
45/2001/EK rendeletet, valamint a 2913/92/EGK tanácsi rendelet bizalmas
információk nyilvánosságra hozatalára vonatkozó rendelkezéseit.
13. cikk
Bizottsági
eljárásrend
(1)
A Bizottság munkáját egy bizottság segíti. Ez a
bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.
(2)
Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a
182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.
Ha a bizottságnak írásbeli eljárásban kell
véleményt nyilvánítania, az ilyen eljárást eredmény nélkül lezárják abban az
esetben, ha a véleménynyilvánításra megállapított határidőn belül az elnök
így határoz, vagy a bizottsági tagok többsége ezt kéri.
14. cikk
A
rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szabályok
(1)
A tagállamok megállapítják az e rendelet
rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szabályokat.
(2)
E rendelet rendelkezéseinek megsértése esetén az
illetékes tagállami hatóságok korrekciós intézkedésre vonatkozó értesítést
adnak ki a felelősségteljes importőrnek.
(3)
Amennyiben a felelősségteljes importőr
nem tesz megfelelő korrekciós intézkedéseket, az illetékes hatóság
értesítést ad ki az importőrnek, melyben jelzi, hogy az e rendelet hatálya
alá tartozó ásványok vagy fémek tekintetében nem ismeri el
felelősségteljes importőri tanúsítványát, és erről tájékoztatja
a Bizottságot is.
(4)
A tagállamok értesítik a Bizottságot
e szabályokról, és haladéktalanul közlik a Bizottsággal az ezeket
érintő minden későbbi módosítást is.
15. cikk
Jelentéstétel
és felülvizsgálat
(1)
A tagállamok minden évben legkésőbb június
30-ig jelentést nyújtanak be a Bizottságnak e rendelet előző naptári
évben történő végrehajtásáról, beleértve a felelősségteljes
importőrökkel kapcsolatos, a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontjában, a 7.
cikk (2) bekezdésében, valamint a 7. cikk (3) bekezdésének a) és c) pontjában
meghatározott bármely információt.
(2)
Ezen információk alapján a Bizottság jelentést
készít, amelyet háromévente benyújt az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
(3)
A Bizottság három évvel e rendelet hatálybalépését
követően, majd azt követően hatévenként felülvizsgálja e rendelet
működését és hatékonyságát, beleértve a hatálya alá eső, konfliktusok
által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó
ásványok felelősségteljes beszerzésének előmozdítását. A Bizottság
vizsgálati jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
16. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes
egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
 PÉNZÜGYI KIMUTATÁS
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
FŐBB ADATAI
              1.1.    A javaslat/kezdeményezés címe
              1.2.    A
tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)
              1.3.    A
javaslat/kezdeményezés típusa
              1.4.    Célkitűzés(ek)

              1.5.    A
javaslat/kezdeményezés indoklása
              1.6.    Az
intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama
              1.7.    Tervezett
irányítási módszer(ek)
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
              2.1.    A
nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
              2.2.    Irányítási
és kontrollrendszer
              2.3.    A
csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
              3.1.    A
többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely
kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások?
              3.2.    A
kiadásokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.1. A kiadásokra
gyakorolt becsült hatás összegzése
              3.2.2. Az operatív
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.3. Az igazgatási
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.4. A jelenlegi többéves
pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség
              3.2.5. Harmadik felek
részvétele a finanszírozásban
              3.3.    A bevételre gyakorolt becsült
pénzügyi hatás
PÉNZÜGYI
KIMUTATÁS

1.
A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI
1.1.
A javaslat/kezdeményezés címe

Az
Európai Parlament és a Tanács rendelete a konfliktusok által érintett és nagy
kockázatot jelentő térségekből származó ón, tantál, volfrám, ezek
ércei és arany felelősségteljes importőrei körében a kellő
gondosság elvének megfelelő ellátási lánc tekintetében alkalmazott
öntanúsítás uniós rendszerének létrehozásáról

1.2.
A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú
költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[15]

20
Kereskedelempolitika

1.3.
A javaslat/kezdeményezés típusa

X A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre
irányul
¨ A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő
intézkedést követő új intézkedésre irányul[16]
¨ A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására
irányul
¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően
módosított intézkedésre irányul

1.4.
Célkitűzés(ek)
1.4.1.
A javaslat/kezdeményezés által érintett
többéves bizottsági stratégiai célkitűzés(ek)

A
fenntartható gazdasági, szociális és környezeti fejlődés elősegítése,
különösen a fejlődő országok tekintetében.

1.4.2.
Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú
irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett
tevékenység(ek)

… sz. konkrét célkitűzés
3
A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés
keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)
A
fenntartható gazdasági, szociális és környezeti fejlődés elősegítése,
a környezetbarát és inkluzív növekedésre összpontosítva, különösen a fejlődő
országok tekintetében.

1.4.3.
Várható eredmény(ek) és hatás(ok)

Tüntesse fel, milyen
hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a
kedvezményezettekre/célcsoportokra.
N/A

1.4.4.
Eredmény- és hatásmutatók

Tüntesse fel a
javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé
tevő mutatókat.
N/A

1.5.
A javaslat/kezdeményezés indoklása
1.5.1.
Rövid vagy hosszú távon kielégítendő
szükséglet(ek)

N/A

1.5.2.
Az uniós részvételből adódó többletérték

N/A

1.5.3.
Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága

N/A

1.5.4.
Egyéb pénzügyi eszközökkel való
összeegyeztethetőség és lehetséges szinergia

N/A

1.6.
Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

¨ A javaslat/kezdeményezés határozott
időtartamra vonatkozik
–
¨  A javaslat/kezdeményezés időtartama: ÉÉÉÉ [HH/NN]-tól/-től
ÉÉÉÉ [HH/NN]-ig
–
¨  Pénzügyi hatás: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig
X A
javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik
–
Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig
–
azt követően: rendes ütem.

1.7.
Tervezett irányítási módszer(ek)

A 2014. évi költségvetéstől kezdve:
X Bizottság általi közvetlen
irányítás
–
x a Bizottság szervezeti
egységein keresztül, ideértve az uniós küldöttségek személyzetét
–
¨  végrehajtó ügynökségen keresztül
¨ Megosztott irányítás
a tagállamokkal
¨ Közvetett irányítás, a végrehajtási feladatokat az alábbiaknak delegálva:
–
¨ harmadik országok vagy az általuk kijelölt szervek
–
¨ nemzetközi szervezetek és ügynökségeik (nevezze meg)
–
¨az EBB és az Európai Beruházási Alap
–
¨ a költségvetési rendelet 208. és 209. cikkében említett szervek
–
¨ közjogi szervek
–
¨ magánjog alapján működő, közfeladatot ellátó szervek, olyan
mértékben, amennyiben megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtanak;
–
¨ a valamely tagállam magánjoga alapján működő, köz- és
magánszféra közötti partnerség végrehajtásával megbízott és megfelelő
pénzügyi garanciákat nyújtó szervek;
–
¨ az EUSZ V. címének értelmében a KKBP terén konkrét fellépések
végrehajtásával megbízott, és a vonatkozó alap-jogiaktusban meghatározott
személyek.
–       Egynél több irányítási módszer feltüntetése
esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a „Megjegyzések” rovatban.
Megjegyzések
N/A

2.
IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
2.1.
A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó
rendelkezések

Ismertesse a
rendelkezések gyakoriságát és feltételeit.
A
Kereskedelmi Főigazgatóságnál alkalmazott standard nyomonkövetési és
felügyeleti mechanizmusok alkalmazandók, többek között a tavaszi/őszi
felülvizsgálatok, a forrásokról szóló jelentés, valamint a heti pénzügyi
jelentés.

2.2.
Irányítási és kontrollrendszer
2.2.1.
Felismert kockázat(ok)

Konkrét
kockázatokat nem azonosítottak.

2.2.2.
A működő belső kontrollrendszerrel
kapcsolatos információk.

Az
érintett kiadások igazgatását a Kereskedelmi Főigazgatóságon belül
kialakított általános belső kontrollrendszer irányítja.

2.2.3.
Az ellenőrzések költsége és haszna, a várt
hibaarány értékelése.

A
várt hibaarány nulla.

2.3.
A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére
vonatkozó intézkedések

Tüntesse fel a
meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket.
A
Kereskedelmi Főigazgatóság 2013 novemberében elfogadott csalás elleni
stratégiája alkalmazandó.

3.
A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
3.1.
A többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit
és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások?

·      Jelenlegi költségvetési tételek
A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül
pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás
 Szám A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE || diff./nem diff. ([17])   || EFTA-országoktól[18]   || tagjelölt országoktól[19]   || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében
   || […][XX.YY.YY.YY]   || nem diff. || NEM || NEM || NEM || NEM
·      Létrehozandó új költségvetési tételek
A többéves pénzügyi
keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás
 Szám […][Megnevezés………………………………………...……….] || diff./nem diff. || EFTA-országoktól || tagjelölt országoktól || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében
   || […][XX.YY.YY.YY]   ||   || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM

3.2.
A kiadásokra gyakorolt becsült hatás
3.2.1.
A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

millió EUR (három tizedesjegyig)
 A többéves pénzügyi keret fejezete  || Szám || […][Megnevezés………………………………………...……….]
 FŐIGAZGATÓSÁG: <…….> ||   ||   || N. év[20] || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN
  Operatív előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Költségvetési tétel száma || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || (2) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Költségvetési tétel száma || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || (2 a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[21]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Költségvetési tétel száma ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A[z]<...> Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret <….> FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Amennyiben a javaslat/kezdeményezés több fejezetet is
érint:
  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 1–4. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN (Referenciaösszeg) || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret fejezete   || 5 || „Igazgatási kiadások”
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || 2021. év || ÖSSZESEN ||
 KERESKEDELMI FŐIGAZGATÓSÁG: ||   ||   ||   ||
  Humánerőforrás || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 2,1 ||   ||   ||
  Egyéb igazgatási kiadások || 0,26 || 0,06 || 0,06 || 0,06 || 0,06 || 0,06 || 0,06 || 0,62 ||   ||   ||
 KERESKEDELMI FŐIGAZGATÓSÁG ÖSSZESEN || Előirányzatok || 0,56 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 2,72 ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN   || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 0,56 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 2,72
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év ||   || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN   || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 0,56 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 2,72
 Kifizetési előirányzatok || 0,56 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 2,72

3.2.2.
Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült
hatás

–
x   A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után
operatív előirányzatok felhasználását
–
¨  A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok
felhasználását vonja maga után:
Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR
(három tizedesjegyig)
 Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket   ò ||   ||   || N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN
 TELJESÍTÉSEK
 Típus[22]   || Átlagos költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Összesített szám || Összköltség
 1. sz. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[23]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 1. sz. konkrét célkitűzés részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2. sz. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2. sz. konkrét célkitűzés részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZKÖLTSÉG ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt
becsült hatás
3.2.3.1.
Összegzés

–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási
előirányzatok felhasználását.
–
X  A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási
előirányzatok felhasználását vonja maga után:
millió EUR (három
tizedesjegyig)
   || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || 2021. év || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 2,1
 Egyéb igazgatási kiadások || 0,26 || 0,06 || 0,06 || 0,06 || 0,06 || 0,06 || 0,06 || 0,62
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || 0,56 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 2,72
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE[24] bele nem tartozó előirányzatok   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb igazgatási kiadások ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZESEN || 0,56 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 2,72
A
humánerőforrással kapcsolatos előirányzat-igényeket az adott
főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt
előirányzatokkal és/vagy az adott főigazgatóságon belüli
átcsoportosítással kell teljesíteni. A források adott esetben a költségvetési
korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás
keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal.

3.2.3.2.
 Becsült
humánerőforrás-szükségletek

–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást.
–
X  A javaslat/kezdeményezés az alábbi
humánerőforrás-igénnyel jár:
A becsléseket teljes munkaidős
egyenértékben kell kifejezni
   || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || N. év
  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak) ||   ||
 XX 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 2,5 || 2,5 || 2,5 || 2,5 || 2,5
 XX 01 01 02 (a küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (közvetett kutatás) ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) ||   ||   ||   ||   ||
  Külső munkatársak teljes munkaidős egyenértékben (FTE) kifejezve[25]   ||
 XX 01 02 01 (AC, END, INT a teljes keretből) ||   ||   ||   ||   ||
 XX01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[26]   || – a központban   ||   ||   ||   ||   ||
 – a küldöttségeknél ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (AC, END, INT közvetett kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (AC, INT, END közvetlen kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZESEN || 2,5 || 2,5 || 2,5 || 2,5 || 2,5
20 az érintett
szakpolitikai terület vagy költségvetési cím.
A humánerőforrás-igényeknek
az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához
rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül átcsoportosított
személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a meglévő költségvetési
korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás
keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal.
Az elvégzendő
feladatok leírása:
 Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || A közbeszerzési kézikönyv szövegezése és végrehajtása 1 teljes munkaidős egyenértékben (FTE) kifejezett munkatársat tenne szükségessé több egymást követő éven át. Emellett a rendelet 1,5 FTE-t tenne szükségessé a végrehajtási iránymutatással kapcsolatos feladatok vonatkozásában.
 Külső munkatársak ||

3.2.4.
A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való
összeegyeztethetőség

–
X  A javaslat/kezdeményezés
összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a többéves pénzügyi keret
vonatkozó fejezetének átprogramozása.
Fejtse ki, miként kell átprogramozni a pénzügyi
keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő
összegeket.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz
alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[27].
Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett
fejezeteket és költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.

3.2.5.
Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

–
A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő
harmadik felek általi társfinanszírozást.
–
A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült
társfinanszírozást irányozza elő:
előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)
   || N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || Összesen
 Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás

–
X  A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi
hatása a bevételre.
–
¨  A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre
gyakorolt hatása a következő:
¨         a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást
¨         a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást
millió EUR (három tizedesjegyig)
 Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[28]
 N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető
 … jogcímcsoport ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Az egyéb címzett
bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési
tétel(eke)t.
Ismertesse a bevételre
gyakorolt hatás számításának módszerét.
[1]               A
„fegyveres csoportok és biztonsági erők” az OECD kellő gondosságra
vonatkozó útmutatása (OECD (2013) II. mellékletében meghatározottak szerint
értendő, Az OECD útmutatása a konfliktusok által érintett vagy nagy
kockázatot jelentő térségekből származó ásványok
felelősségteljes ellátási lánca tekintetében követendő kellő
gondosságról: második kiadás, OECD Publishing. http://dx.doi.org/10.1787/9789264185050-en.

[2]               Az USA Dodd–Frank-törvényének fogalommeghatározása
szerint a „konfliktusövezetből származó ásvány” a következőket fedi:
kolumbit-tantalit vagy koltán (az a fémérc, amelyből a tantált vonják ki);
kassziterit (az a fémérc, amelyből az ónt vonják ki); arany; volframit (az
a fémérc, amelyből a volfrámot vonják ki), vagy ezek származékai,
melyekből konfliktusokat finanszíroznak a Kongói Demokratikus
Köztársaságban, Angolában, Burundiban, a Közép-afrikai Köztársaságban, a Kongói
Köztársaságban, Ruandában, Dél-Szudánban, Tanzániában, Ugandában és Zambiában.
[3]               A G8-csoport vezetőinek Lough Erne-i
csúcstalálkozója, záróközlemény, 40. bekezdés, 2013. június 18.
[4]               Az árupiacokkal és nyersanyagokkal kapcsolatos
kihívásokkal való szembenézés, COM(2011) 25 final, valamint Kereskedelem,
növekedés és fejlődés, COM(2012) 22 final.
[5]               Az OECD
útmutatása a konfliktusok által érintett vagy nagy kockázatot jelentő
térségekből származó ásványok felelősségteljes ellátási lánca
tekintetében követendő kellő gondosságról: második kiadás, OECD Publishing  (OECD (2013).
http://dx.doi.org/10.1787/9789264185050-en.
[6]               Az OECD multinacionális
vállalkozásokra vonatkozó iránymutatása, OECD, 2011.
[7]               Az üzleti és emberi jogok
tekintetében irányadó ENSZ-alapelvek, az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának
Hivatala, New York – Genf, 2011.
[8]               Nyersanyag-politikai
kezdeményezés – az európai gazdasági növekedés és foglalkoztatás kritikus
szükségleteinek kielégítése COM(2008) 699
[9]               Az árupiacokkal és
nyersanyagokkal kapcsolatos kihívásokkal való szembenézés, COM(2011)
25 FINAL.
[10]             Kereskedelem, növekedés és
fejlődés, COM(2012) 22 FINAL.
[11]             Az Európai
Parlament és a Tanács 2011. február 16-i 182/2011/EU rendelete a Bizottság
végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési
mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55.,
2011.2.28., 13.o.).
[12]             A „fegyveres
csoportok és biztonsági erők" Az OECD útmutatása a konfliktusok
által érintett vagy nagy kockázatot jelentő térségekből származó
ásványok felelősségteljes ellátási lánca tekintetében követendő
kellő gondosságról II. mellékletében meghatározottak szerint
értendő: második kiadás, OECD Publishing  (OECD (2013).
http://dx.doi.org/10.1787/9789264185050-en.
[13]             A Tanács 1992. október 12-i 2913/92/EGK rendelete a
Közösségi Vámkódex létrehozásáról (HL L 302., 1992.10.19., 1. o.).
[14]             második
kiadás, OECD Publishing  (OECD
(2013). http://dx.doi.org/10.1787/9789264185050-en.
[15]             Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based
Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based
Budgeting).
[16]             A költségvetési rendelet 54. cikke
(2) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint.
[17]             Diff. = Differenciált előirányzatok / Non-Diff. = Nem
differenciált előirányzatok.
[18]             EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.
[19]             Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni
potenciális tagjelölt országok.
[20]             Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának
első éve.
[21]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[22]             A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra
vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza
kilométerben stb.).
[23]             Az 1.4.2. szakaszban („Konkrét célkitűzések...”)
feltüntetett célkitűzés.
[24]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[25]             AC=szerződéses alkalmazott; AL=helyi alkalmazott;
END=kirendelt nemzeti szakértő; INT=kölcsönmunkaerő (átmeneti
alkalmazott); JED=küldöttségi pályakezdő szakértő.
[26]             Az operatív előirányzatokból finanszírozott
külső munkatársakra vonatkozó részleges felső határérték (korábban:
BA-tételek).
[27]             Lásd a 2007–2013-as időszakra szóló intézményközi
megállapodás 19. és 24. pontját.
[28]             A tradicionális saját források (vámok, cukorilletékek)
tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek)
csökkentett bruttó összegeket kell megadni.
I. MELLÉKLET
A
rendelet hatálya alá tartozó ásványok és fémek jegyzéke a Kombinált
Nómenklatúra besorolása szerint
 KN-kód || Árumegnevezés
 2609 00 00 || Ónérc, dúsított is
 2611 00 00 || Volfrámérc, dúsított is
 2615 90 00 || Tantálérc, dúsított is
 2616 90 00 || Aranyérc, dúsított is
 2825 90 40 || Volfrám-oxidok és -hidroxidok
 2849 90 30 || Volfrám-karbidok
 2849 90 50 || Tantál-karbidok
 7108 || Arany, megmunkálatlanul vagy félgyártmány vagy por alakban
 8001 || Megmunkálatlan ón
 8003 00 00 || Ónrúd, -profil és -huzal
 8007 00 || Más áru ónból
 8101 10 00 || Volfrámpor
 8101 94 00   || Megmunkálatlan volfrám, beleértve a zsugorított rudat is
 8101 96 00 || Volfrámhuzal
 8101 99 || Más volfrámrúd, a zsugorított rúd kivételével, profil, lap, lemez, szalag és fólia; más
 8103 20 00 || Megmunkálatlan tantál, beleértve a zsugorított rudat is; por
 8103 90 || Más tantálúd, a zsugorított rúd kivételével, profil, huzal, lap, lemez, szalag és fólia; más
   ||
II. MELLÉKLET
A felelősségteljes kohók és finomítók 8. cikkben említett
jegyzékének sablonja
 A. oszlop: || A kohók vagy finomítók megnevezése ábécérendben
 B. oszlop: || A kohó vagy finomító címe
 C. oszlop: || (*) jelölés, amennyiben a kohó vagy finomító konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből szerez be fémeket
 A. || B. || C.
III. MELLÉKLET
Az illetékes tagállami hatóságok 9. cikkben említett jegyzéke
 A. oszlop: || Tagállamok megnevezése ábécérendben
 B. oszlop: || Az illetékes hatóság megnevezése
 C. oszlop: || Az illetékes hatóság címe
 A. || B. || C.


|

52010PC0488

/* COM/2010/0488 végleges - COD 2010/0255 */  Javaslat: AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az átmeneti technikai intézkedéseknek a 2010. január 1-jétől 2011. június 30-ig tartó időszakra történő meghatározásáról szóló 1288/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról

	[pic] | EUROPEAN COMMISSIONEURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2010.9.23.COM(2010) 488 végleges2010/0255 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz átmeneti technikai intézkedéseknek a 2010. január 1-jétől 2011. június 30-ig tartó időszakra történő meghatározásáról szóló 1288/2009/EK tanácsi rendelet módosításárólINDOKOLÁSA Bizottság 2008. június 4-én tanácsi rendeletre irányuló javaslatot[1] terjesztett elő a halászati erőforrások technikai intézkedések révén történő megóvására vonatkozóan. A javaslat célja az volt, hogy felváltsa a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló 850/98/EK tanácsi rendeletet[2], valamint a bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében alkalmazandó halászati lehetőségeknek és a kapcsolódó feltételeknek a 2009. évre történő meghatározásáról szóló 43/2009/EK tanácsi rendelet[3] III. mellékletében megállapított egyes átmeneti technikai intézkedéseket.A javasolt tanácsi rendeletet nem fogadták el azon időpont előtt, amikor a 43/2009/EK tanácsi rendelet III. mellékletében előírt intézkedések érvényüket veszítették. A jogbiztonság céljából, valamint a tengeri erőforrások megfelelő védelme és kezelése érdekében elfogadták az átmeneti technikai intézkedéseknek a 2010. január 1-jétől 2011. június 30-ig tartó időszakra történő meghatározásáról szóló 1288/2009/EK tanácsi rendeletet[4], amely előírta, hogy a 43/2009/EK tanácsi rendelet III. mellékletében megállapított átmeneti technikai intézkedéseket egy 18 hónapos átmeneti időszakban továbbra is alkalmazni kell.Tekintettel a Lisszaboni Szerződésből eredő új követelményekre, a Bizottság 2010-ben visszavonta a halászati erőforrások technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatát. A technikai intézkedések alapelveit a közös halászati politika folyamatban lévő reformja keretében készülő új alaprendelet fogja átvenni. Az erre irányuló javaslat előterjesztésére várhatóan 2011 harmadik negyedévében kerül sor.Az 1288/2009/EK rendelet 2011. június 30-én hatályát veszti. Tekintettel arra, hogy jelenleg nincs hatályban állandó technikai intézkedéseket előíró jogi aktus, továbbá a jogbiztonság és a tengeri erőforrások védelmének biztosítása érdekében helyénvaló az említett rendelet időbeli hatályát újabb 18 hónappal 2013. január 1-jéig meghosszabbítani.A javaslatnak nincsenek az Európai Unió költségvetését érintő vonzatai.2010/0255 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz átmeneti technikai intézkedéseknek a 2010. január 1-jétől 2011. június 30-ig tartó időszakra történő meghatározásáról szóló 1288/2009/EK tanácsi rendelet módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[5],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[6],a javaslat nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,a rendes jogalkotási eljárásnak megfelelően,mivel:1.  Az átmeneti technikai intézkedéseknek a 2010. január 1-jétől 2011. június 30-ig tartó időszakra történő meghatározásáról szóló, 2009. november 27-i 1288/2009/EK tanácsi rendelet[7] előírja a 43/2009/EK tanácsi rendelet III. mellékletében megállapított átmeneti technikai intézkedések alkalmazásának folytatását, lehetővé téve ezáltal, hogy a szóban forgó intézkedések alkalmazandók maradjanak mindaddig, amíg a halászati erőforrások technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló, 2008. június 4-i rendeletre irányuló javaslat[8] alapján elfogadásra nem kerülnek állandó intézkedések.2.  Figyelemmel a közös halászati politika soron következő reformjára, valamint az állandó technikai intézkedések tartalma és hatálya tekintetében e reform fontosságára, a szóban forgó intézkedések elfogadását indokolt elhalasztani addig, amíg az Európai Parlament és a Tanács döntést nem hoz egy olyan új, a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló rendeletről, amely 2013. január 1-jével a 2371/2002/EK rendelet helyébe lép.3.  A tengeri erőforrások megfelelő védelmének és kezelésének biztosítása érdekében a jelenleg hatályos technikai intézkedéseket az említett időpontig továbbra is alkalmazni kell.4.  Mivel az 1288/2009/EK rendeletben megállapított átmeneti technikai intézkedések alkalmazása 2011. július 1-jén megszűnik, a hivatkozott rendelet időbeli hatályát helyénvaló 2013. január 1-jéig meghosszabbítani.ELFOGADTA EZT A RENDELETET:Egyetlen cikkAz 1288/2009/EK rendelet a következőképpen módosul:5.  Az 1. cikk a következőképpen módosul:a) Az (1) bekezdésben a „2011. június 30-ig” szövegrész helyébe a „2013. január 1-jéig” szövegrész lép.b) A (2) bekezdés a következőképpen módosul:i. az a) pont a következőképpen módosul:-  az i. alpontban „a 6.8. pont második bekezdésében” szövegrészt el kell hagyni,-  a ii. alpontban a „2010. január 1-jétől 2011. június 30-ig” szövegrész helyébe a „2010. január 1-jétől 2013. január 1-jéig” szövegrész lép,-  a iv. alpontban a „2011. június 30-ig” szöveg helyébe a „2013. január 1-jéig” szöveg lép,-  az v. alpontban a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:„Az érintett tagállamoknak legkésőbb a program végrehajtása szerinti év június 30. napjáig előzetes jelentést kell benyújtaniuk a Bizottság részére a megfigyelőprogram alá tartozó hajók által kifogott és visszadobott teljes mennyiségről. Az adott naptári évre vonatkozó zárójelentést legkésőbb a szóban forgó naptári évet követő év február 1-jéig kell benyújtani.”,-  a szöveg a következő vi. alponttal egészül ki:„vi. a 6.8. pont második bekezdése helyébe a következő szöveg lép: »Az érintett tagállamoknak a próbák és kísérletek eredményeit legkésőbb azon év szeptember 30. napjáig kell benyújtaniuk, amelyben a próbákat és kísérleteket elvégezték.«;ii. az e) pontban „a 2010-es és a 2011-es évben egyaránt” szövegrészt el kell hagyni;iii. a h) pontban a „2010.” évet el kell hagyni.6.  A 2. cikkben a „2011. június 30-ig” szöveg helyébe a „2013. január 1-jéig” szöveg lép.Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök […] […] [1] COM(2008) 324 végleges[2] HL L 125., 1998.4.27., 1. o.[3] HL L 22., 2009.1.26., 1. o.[4] HL L 347., 2009.12.24., 6. o.[5] […], […], […] o.[6] […], […], […] o.[7] HL L 347., 2009.12.24., 6. o.[8] COM(2008) 324 végleges