               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.1.25.
            COM(2021) 26 final
            2021/0013(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának a nemzetközi közúti fuvarozást végző járművek személyzetének munkájáról szóló európai megállapodással foglalkozó szakértői csoportjában és a közúti közlekedéssel foglalkozó munkacsoportjában az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága (a továbbiakban: ENSZ EGB) keretében működő, a nemzetközi közúti fuvarozást végző járművek személyzetének munkájáról szóló európai megállapodással (a továbbiakban: AETR-megállapodás) foglalkozó szakértői csoportban, valamint az ENSZ EGB közúti közlekedéssel foglalkozó munkacsoportjában (a továbbiakban: SC.1) az AETR-megállapodás tervezett – az intelligens menetíró készülékekre vonatkozó műszaki előírásoknak a megállapodásba való belefoglalására irányuló – módosításával összefüggésben képviselendő álláspont.

               Az AETR-megállapodással foglalkozó szakértői csoportban folytatott egyeztetéseket és a menetíró készülékekkel kapcsolatos felülvizsgált szabályokat tartalmazó (EU) 2020/1054 rendelet
                  1
                hatálybalépését követően ki kell alakítani az Unió által az AETR-megállapodással foglalkozó szakértői csoport, valamint az ENSZ EGB közúti közlekedéssel foglalkozó munkacsoportja (SC.1) következő ülésein képviselendő álláspontot.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Az AETR-megállapodás

               A nemzetközi közúti fuvarozást végző járművek személyzetének munkájáról szóló európai megállapodás (a továbbiakban: AETR-megállapodás) célja a megállapodás szerződő felei által a hivatásos gépjárművezetők vezetési és pihenőidejével, valamint a menetíró készülékek kialakítására és beépítésére vonatkozó műszaki követelményekkel kapcsolatban alkalmazott jogszabályi keret összehangolása. Az AETR-megállapodás 1976. január 5-én lépett hatályba. Többször módosították, legutóbb 2010. szeptember 20-án.

               Valamennyi tagállam a megállapodás részes fele.

               2.2.Az AETR-megállapodással foglalkozó szakértői csoport és a közúti közlekedéssel foglalkozó munkacsoport

               Az AETR-megállapodással foglalkozó szakértői csoport egy műszaki szakértőkből álló informális csoport, amelyet az ENSZ EGB Szárazföldi Szállítási Bizottsága hozott létre a megállapodásra vonatkozó módosítási javaslatok kidolgozása céljából.

               A közúti közlekedéssel foglalkozó munkacsoportot (SC.1) szintén a Szárazföldi Szállítási Bizottság hozta létre azzal a céllal, hogy a közúti közlekedéssel kapcsolatos szabályok és követelmények összehangolása és egyszerűsítése révén előmozdítsa a nemzetközi közúti szállítás fejlesztését és megkönnyítését.

               Az AETR-megállapodás módosítására irányuló javaslatok hivatalos elfogadása a megállapodás 21. cikkével összhangban történik, amely szerint bármely szerződő fél javaslatot tehet az AETR-megállapodás módosítására. A javaslatokat az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkárához kell benyújtani. A szerződő feleknek ezt követően hat hónap áll rendelkezésükre, hogy kifogást emeljenek a javaslat ellen. A javaslatot elfogadottnak kell tekinteni, ha egyik szerződő fél sem ellenzi a szóban forgó módosításokat.

               A gyakorlatban az AETR-megállapodás módosítására irányuló minden javaslattal kapcsolatban először az SC.1-en belül egyeztetnek és jutnak megállapodásra, majd a módosításokat az egyik szerződő fél benyújtja az Egyesült Nemzetek Szervezete főtitkárának. Ha a javaslat a megállapodás melléklete 1., 2. vagy 3. függelékének vagy a megállapodás 1B. függeléke bevezető cikkeinek módosítására irányul, azt a megállapodás 22., 22a. és 22b. cikke értelmében az SC.1-nek a jelenlévő és szavazó szerződő felek egyszerű többségével kell elfogadnia.

               2.3.A tanácsi határozat szükségessége

               Az (EU) 2016/1877 tanácsi határozat
                  2
                által kialakított uniós álláspont a következő elemeket tartalmazta:

               –az AETR-megállapodás 22a. cikkének – amely arról rendelkezik, hogy a menetíró készülékre vonatkozó előírásokat automatikusan alkalmazzák az AETR-megállapodásra – elhagyása, és e mechanizmusnak a megállapodás 22. cikkében előírt eljárással való felváltása. A 22. cikkben megállapított eljárás csekély mértékű módosítása annak elkerülése céljából, hogy a menetíró készülékre vonatkozó előírások módosításaival szemben a szerződő felek mindössze egyharmada sikeresen kifogást emelhessen;

               –a megállapodás 14. cikkének módosítása annak érdekében, hogy az Unió csatlakozhasson a megállapodáshoz;

               –a megállapodás 10. cikkének módosítása a 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  3
                és az (EU) 2016/799 rendelet
                  4
                intelligens menetíró készülékekre vonatkozó műszaki előírásokat meghatározó 1C. mellékletére való hivatkozás beillesztése céljából.

               Ezenfelül a Tanács 2018. november 19-én elfogadta az (EU) 2018/1926 határozatot
                  5
               , amelyben meghatározza az AETR-megállapodás nem EU-tag szerződő felei által a TACHONET eDelivery technológiája alapján történő végrehajtásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontot.

               Tekintettel az AETR-megállapodással foglalkozó szakértői csoport 2021. februári, valamint a közúti közlekedéssel foglalkozó munkacsoport 2021. októberi soron következő ülésére, új uniós álláspontot kell kialakítani. Ezen új álláspontnak figyelembe kell vennie az AETR-megállapodással foglalkozó szakértői csoportban 2016 októbere óta folytatott megbeszéléseket és a menetíró készülékekről szóló 165/2014/EU rendeletet módosító (EU) 2020/1054 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  6
                2020. augusztus 20-i hatálybalépését.

               Az (EU) 2020/1054 rendelet úgy rendelkezik, hogy a jármű helyzetét automatikusan rögzíteni kell minden alkalommal, amikor a jármű átlépi valamely tagállam határát, illetve amikor a jármű be- vagy kirakodási műveletet végez. Ezen új követelmények szükségessé teszik az intelligens menetíró készülék egy új változatának (a továbbiakban: az intelligens menetíró készülék 2. verziója) kifejlesztését, amelyet legkésőbb két évvel azután, hogy a Bizottság elfogadja a műszaki előírásokat – azaz legkésőbb 2023 augusztusáig – be kell építeni az újonnan nyilvántartásba vett járművekbe. Továbbá az intelligens menetíró készülék 2. verzióját az újonnan nyilvántartásba vett járműveken felül az (EU) 2020/1054 rendelettel módosított 165/2014/EU rendelet 3. cikkének (4) bekezdésében említett előírásoknak megfelelő analóg menetíró készülékkel és digitális menetíró készülékkel felszerelt járművekre vonatkozó műszaki előírások hatálybalépésétől számított legkésőbb három éven belül, valamint az (EU) 2020/1054 rendelettel módosított 165/2014/EU rendelet 3. cikkének (4) bekezdése a) pontja szerinti, intelligens menetíró készülékkel felszerelt járművekre vonatkozó műszaki előírások hatálybalépésétől számított legkésőbb négy éven belül be kell építeni a nemzetközi fuvarozásban részt vevő valamennyi járműbe. Az uniós jog ezen fejleményeinek tükröződniük kell az AETR-megállapodásról folytatott megbeszélésekben.

               3.Aktuális helyzet – a tárgyalások fejleményei

               3.1.Az intelligens menetíró készülék használatának bevezetése az AETR-megállapodás révén

               2016 óta nem sikerült előrelépést elérni a megállapodás intézményi keretének reformja terén, különös tekintettel a 14. cikknek az EU megállapodáshoz való csatlakozása érdekében történő módosítására, valamint a 22. cikknek a menetíró készülékekre alkalmazandó előírások elfogadására vonatkozó szabályok tekintetében történő módosítására. E szempontokat az AETR-megállapodás nem EU-tag szerződő felei mindeddig ellenezték.

               Ugyanakkor a megállapodás valamennyi szerződő fele – a tagállamokat is beleértve – egybehangzóan kifejezésre juttatta azon igényét, hogy az intelligens menetíró készülékre vonatkozó műszaki előírásokat két okból a lehető leghamarabb bele kell foglalni a megállapodásba. Az első ok, hogy az AETR-megállapodás nem EU-tag szerződő feleinek a menetíró készülék legfejlettebb változatának alkalmazása révén az unióssal megegyező magas szintű előírásokat kell betartaniuk a járművezetők tevékenységének ellenőrzése tekintetében. Ebben az összefüggésben meg kell jegyezni, hogy az EU-ban 2019 júniusa óta nyilvántartásba vett járművek már intelligens menetíró készülékkel felszereltek, és az intelligens menetíró készülék 2. verzióját az I. mobilitási csomag részeként az (EU) 2020/1054 rendeletnek megfelelően a 3,5 tonnát meghaladó tömegű, újonnan nyilvántartásba vett tehergépkocsikban és autóbuszokban legkésőbb 2023 augusztusától alkalmazni fogják. A másik ok, hogy ha az intelligens menetíró készülékre vonatkozó műszaki előírásokat nem foglalják bele a megállapodásba, az AETR-megállapodás nem EU-tag szerződő felei elviekben megtagadhatják az olyan járművek területükre való belépését, amelyeket az Unióban vettek nyilvántartásba és rendelkeznek intelligens menetíró készülékkel.

               Ezért az AETR-megállapodással foglalkozó szakértői csoportban 2018 óta arra összpontosultak a megbeszélések, hogy az intelligens menetíró készülékre vonatkozó műszaki előírásokat foglalják bele a megállapodásba. Ennek nyomán sikerült egyetértésre jutni az intelligens menetíró készülékre vonatkozó műszaki előírásokat illetően, valamint azzal kapcsolatban is, hogy azokat milyen formában lenne célszerű belefoglalni a megállapodásba.

               E kialakult egyetértés eredményeképpen 2020. április 8-án Horvátország az EU nevében hivatalos beadványt nyújtott be az ENSZ EGB titkárságához annak érdekében, hogy az intelligens menetíró készülékre vonatkozó műszaki előírásokat belefoglalják a megállapodásba. E hivatalos beadvány a Bizottság által az (EU) 2016/799 végrehajtási rendeletben elfogadott műszaki előírásokon alapul, amelyeket csekély mértékben hozzáigazítottak az AETR-megállapodás kontextusához:

               –a „tagállamok” kifejezés helyébe a „szerződő felek” kifejezés, az „adatrögzítő készülék” kifejezés helyébe pedig az „ellenőrző készülék” kifejezés lép;

               –a DSRC (speciális célú, rövid hatótávolságú adatátvitel) adatátviteli teljesítménye és az ITS-interfészen keresztül továbbított adatok a hatályos nemzeti jogszabályoknak megfelelően korlátozhatók;

               –az uniós jogszabályokra való összes hivatkozást felváltják az azonos tartalmú nemzetközi – pl. ENSZ EGB-előírásokra való – hivatkozások.

               Ezenkívül a menetíró készülékekre vonatkozó előírásokban említett EN-szabványokat ISO-szabványokkal kell felváltani az AETR-megállapodásba beemelt, intelligens menetíró készülékekre vonatkozó előírások hatálybalépését követő öt éven belül.

               A fenti módosítások egyike sem befolyásolja az intelligens menetíró készülékek és alkatrészeik interoperabilitását.

               3.2.Az intelligens menetíró készülékre vonatkozó előírások alkalmazásának kezdőnapja

               Jóllehet jelentős előrelépés történt az intelligens menetíró készülékre vonatkozó előírások tartalmáról folytatott egyeztetések során, továbbra sem született megállapodás arról, hogy az AETR-megállapodás nem EU-tag szerződő felei esetében mikortól kellene ezeket az előírásokat kötelezően alkalmazni. Az Oroszországi Föderáció a megállapodás szóban forgó módosításának hatálybalépésétől számított négyéves átmeneti időszakra tart igényt, ami megegyezik azzal az időszakkal, amely az AETR-megállapodás szerződő feleinek rendelkezésére állt a menetíró készülékek korábbi verzióinak bevezetésére.

               Ez az átmeneti időszak számottevően késleltetné, hogy az AETR-megállapodás nem EU-tag szerződő felei alkalmazzák az intelligens menetíró készülékeket. Feltéve, hogy az SC.1 2021. októberi ülésén megállapodás születik az intelligens menetíró készülékre vonatkozó műszaki előírásokat és ezek alkalmazásának kezdőnapját illetően, továbbá figyelembe véve a szakértői csoport titkársága számára az előírások elfogadásáról szóló dosszié előkészítéséhez várhatóan szükséges időt, csakúgy mint a megállapodás 22. cikkében meghatározott hat hónapos elfogadási eljárást, az előírások elfogadására és a megállapodásba való belefoglalására legkorábban várhatóan 2022 júniusában kerülhet sor. Ha az előírások a módosítás hatálybalépése után négy évvel válnak kötelezővé, az AETR-megállapodás nem EU-tag szerződő felei 2026 júniusa előtt várhatóan nem kezdik el a területükön újonnan nyilvántartásba vett járművekbe beépíteni az intelligens menetíró készülékeket, ami az EU-hoz képest mintegy 7 év lemaradást eredményezne.

               4.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az intelligens menetíró készülék 2. verziójának a megállapodásba való belefoglalása a jármű helyzetének a menetíró készülékben való többszöri rögzítése révén hozzájárulna ahhoz, hogy az AETR-övezetben hatékonyabban érvényesüljenek a vezetési és pihenőidőre vonatkozó szabályok. Tekintettel arra, hogy 2025-ben az EU-ban nyilvántartásba vett minden járművet fel kell szerelni az intelligens menetíró készülék 2. verziójával
                  7
               , az intelligens menetíró készülék 2. verziójára vonatkozó előírásoknak a megállapodásba való belefoglalása hozzájárul annak elkerüléséhez is, hogy az intelligens menetíró készülék két különböző verziójával felszerelt járművek hosszú ideig továbbra is közlekedjenek az EU területén.

               Figyelembe véve, hogy az EU-ban újonnan nyilvántartásba vett járműveket körülbelül 2023 közepétől kezdődően fel kell szerelni az intelligens menetíró készülékek 2. verziójával, az EU elfogadhatónak tartja, hogy az intelligens menetíró készülékek 2. verzióját legkésőbb 2025 végéig építsék be az AETR-megállapodás nem EU-tag szerződő feleinél újonnan nyilvántartásba vett járművekbe. Az AETR-megállapodás nem EU-tag szerződő felei számára további kétéves átmeneti időszakot lehetne biztosítani ahhoz, hogy az EU területén fuvarozási tevékenységben részt vevő összes járműbe legkésőbb 2027 végéig beépítsék az intelligens menetíró készülék 2. verzióját.

               Az AETR-megállapodással foglalkozó szakértői csoport 2020. októberi ülésén a Bizottság ismertette az intelligens menetíró készülék 2. verziójának fő működési elveit és az Unió által az ENSZ EGB titkárságához 2020. április 8-án benyújtott (az intelligens menetíró készülék 1. verziójának megfelelő) előírásokban várhatóan bekövetkező módosításokat. A Bizottság által 2021-ben elfogadandó, az intelligens menetíró készülék 2. verziójának műszaki előírásairól szóló végrehajtási jogi aktus alapján az EU egy későbbi szakaszban – várhatóan az AETR-megállapodással foglalkozó szakértői csoport 2021. októberi ülésén – előterjeszt az AETR-megállapodáshoz egy felülvizsgált műszaki függeléket (1C. függelék), amely tartalmazza az intelligens menetíró készülékek 2. verziójára vonatkozó, a megállapodásba belefoglalandó műszaki előírásokat.

               Ezen túlmenően az (EU) 2016/1877 határozatban foglalt, az Európai Unió által képviselendő álláspont egyes vonatkozásai is módosításra szorulnak. A megállapodás 22. cikkét illetően az (EU) 2016/1877 határozatban rögzített uniós álláspont arról rendelkezett, hogy az Unió javasolja a szóban forgó cikk módosítását, többek között azt, hogy a megállapodás valamely módosítása elfogadottnak minősüljön, ha a szerződő felek illetékes hatóságainak legfeljebb a fele jelzi a főtitkár felé a módosítással szembeni kifogását, ellentétben az AETR-megállapodás szerinti jelenlegi, a szerződő felek módosításokkal szembeni kifogásemeléséhez szükséges egyharmados arányával. Az EU által javasolt módosítást az AETR-megállapodás nem EU-tag szerződő felei határozottan ellenezték. Ennek következtében a javaslat nem tartalmazza a 22. cikk szerinti jelenlegi eljárás módosítását.

               Ezen túlmenően, hasonlóképpen az (EU) 2016/1877 határozatban foglalt, az EU által képviselendő állásponttal összefüggésben, illetve az AETR-megállapodással foglalkozó szakértői csoportban folytatott egyeztetéseket követően, nem tűnik szükségesnek a megállapodás 22a. cikkének elhagyása, amely továbbra is alkalmazandó lesz a menetíró készülék korábbi verzióira.

               A megállapodás 14. cikkének az EU AETR-megállapodáshoz való csatlakozása érdekében történő – szintén az (EU) 2016/1877 tanácsi határozat tárgyát képező – módosítását érintően nem merültek fel új szempontok, ezért az EU továbbra is kérni fogja ezt a módosítást.

               Az EU az AETR-megállapodással foglalkozó szakértői csoport 2020. októberi ülésén ismertette az intelligens menetíró készülékkel és a főbb kiegészítő funkciókkal kapcsolatos előzetes álláspontját. Az EU ezen túlmenően kifejtette az intelligens menetíró készülék 2. verziója megállapodás szerinti bevezetésének időpontjaival kapcsolatos előzetes álláspontját is. Az EU megerősítette, hogy az AETR-megállapodással foglalkozó szakértői csoporton belül 2021. februárban folytatott egyeztetés figyelembevételével fogja a hivatalos uniós álláspontot benyújtani az ENSZ EGB titkárságának.

               Az intelligens menetíró készülék 2. verziójára vonatkozó előírásokkal kapcsolatos első javaslattervezetet az AETR-megállapodással foglalkozó szakértői csoport 2021. februári ülésén lehetne előterjeszteni.

               5.A javasolt módosítások összefoglalása

               5.1.A 10. cikknek az intelligens menetíró készülékre vonatkozó műszaki előírásokra való hivatkozás beillesztése érdekében történő módosítása

               Az intelligens menetíró készülék 2. verziójára vonatkozó műszaki előírásokat a megállapodás mellékletének új, 1C. függelékeként illesztik be a megállapodásba, ezért a 10. cikknek hivatkoznia kell ezekre az előírásokra, amelyek a megállapodás vonatkozó módosítása hatálybalépésének időpontjától a megállapodás követelményeinek megfelelőnek tekintendők.

               5.2.A 13. cikknek az intelligens menetíró készülék bevezetésére vonatkozó átmeneti időszak engedélyezése érdekében történő módosítása

               A 13. cikk négyéves átmeneti időszakot határoz meg, a menetíró készülékre vonatkozó műszaki előírások csak ezt követően válnak kötelezővé az AETR-megállapodás szerződő felei számára. Az intelligens menetíró készülék 2. verziója esetében az újonnan nyilvántartásba vett járműveket legkésőbb 2025. december 31-ig intelligens menetíró készülékkel kell felszerelni. A nemzetközi fuvarozásban használt járműveket legkésőbb 2027. december 31-ig kell intelligens menetíró készülékkel felszerelni.

               5.3.A 14. cikk módosítása annak érdekében, hogy regionális integrációs szervezetek csatlakozhassanak az AETR-megállapodáshoz

               A 14. cikk az ENSZ EGB tagállamaira és az ENSZ EGB-ben konzultációs joggal rendelkező államokra korlátozza az AETR-megállapodáshoz való csatlakozás lehetőségét. Ahhoz, hogy az EU csatlakozhasson az AETR-megállapodáshoz, oly módon kell módosítani a 14. cikket, hogy regionális integrációs szervezetek is csatlakozhassanak a megállapodáshoz.

               5.4.A 22. cikk módosítása az abban az intelligens menetíró készülékre vonatkozó műszaki előírások módosításai tekintetében meghatározott eljárás alkalmazása céljából

               A megállapodás 22. cikkében meghatározott eljárást az intelligens menetíró készülékek 2. verziójára – amelyet az új 1C. függelék fog meghatározni – is alkalmazni kell. A 22a. cikket változatlanul kell hagyni a megállapodásban, és továbbra is alkalmazni kell a digitális menetíró készülékekre.

               5.5.Az intelligens menetíró készülékre vonatkozó műszaki előírások 1C. függelékként való felvétele az AETR-megállapodásba

               Az intelligens menetíró készülék 2. verziójára vonatkozó műszaki előírások teljes szövegét a megállapodás mellékletének 1C. függelékeként bele kell foglalni a megállapodásba. Az 1C. függelékre vonatkozó uniós javaslat 2021-ben áll majd rendelkezésre. A javaslat alapját egyrészt azok az előírások képezik, amelyeket az Unió 2020. április 8-án nyújtott be (az intelligens menetíró készülék 1. verziója), másrészt azok az uniós előírások, amelyeket a Bizottság az (EU) 2020/1054 rendelet alapján 2021-ben fog elfogadni.

               5.6.A típusbizonyítvány módosítása az intelligens menetíró készülék és alkatrészei jóváhagyásának belefoglalása céljából

               A 2. függelék III. fejezetében szereplő típusbizonyítványt módosítani kell annak érdekében, hogy a típusbizonyítvány hatálya magában foglalja az 1C. függeléket, azaz kiterjedjen az intelligens menetíró készülékre is.

               6.Jogalap

               6.1.Eljárási jogalap

               6.1.1.Alapelvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése attól függetlenül alkalmazandó, hogy az Unió tagja-e a szóban forgó szervnek vagy részes fele-e a megállapodásnak
                  8
               .

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  9
               .

               6.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A közúti közlekedéssel foglalkozó munkacsoportot (SC.1) az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága hozta létre.

               A jogi aktus, amelyről a közúti közlekedéssel foglalkozó munkacsoportnak még azelőtt meg kell állapodnia, hogy a módosításokat a megállapodás 21. cikkének megfelelően elfogadásra benyújtanák az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkárához, joghatással bíró jogi aktus. Az AETR-megállapodás 14. cikkével összehangban a tervezett jogi aktus a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem is módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               6.2.Anyagi jogalap

               6.2.1.Alapelvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               6.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a közlekedéspolitikával kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja a 91. cikk.

               6.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 91. cikke, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével.

               7.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               A megállapodás módosításait elfogadásukat követően helyénvaló kihirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2021/0013 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának a nemzetközi közúti fuvarozást végző járművek személyzetének munkájáról szóló európai megállapodással foglalkozó szakértői csoportjában és a közúti közlekedéssel foglalkozó munkacsoportjában az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A nemzetközi közúti fuvarozást végző járművek személyzetének munkájáról szóló európai megállapodás
                  10
                (a továbbiakban: az AETR-megállapodás) 1976. január 5-én lépett hatályba. A megállapodás legutóbb 2010. szeptember 20-án módosult.

               (2)Az AETR-megállapodás 21. cikke értelmében a megállapodás módosítására tett javaslatokat bármely szerződő fél benyújthatja az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkárához. E javaslatokat az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága (a továbbiakban: ENSZ EGB) közúti közlekedéssel foglalkozó munkacsoportján (a továbbiakban: SC.1) belül egyeztetik, mielőtt benyújtjak őket az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkárához.

               (3)Az AETR-megállapodással foglalkozó szakértői csoport 2021 februárjára tervezett 25. ülésén, majd az SC.1 2021 októberére tervezett 116. ülésén várhatóan megvitatja az AETR-megállapodásnak az intelligens menetíró készülék elfogadására vonatkozó módosításait.

               (4)Az AETR-megállapodás 22a. cikke úgy rendelkezik, hogy a 3821/85/EGK tanácsi rendeletnek
                  11
                a digitális menetíró készülékeket érintő módosításait az AETR-megállapodás szerződő felei hivatalos egyeztetés vagy szavazás nélkül valamennyien automatikusan átveszik. Az a tény, hogy az AETR-megállapodás szerződő felei nem vesznek részt a digitális menetíró készülékre vonatkozó műszaki előírások kidolgozásának és elfogadásának folyamatában, egyes szerződő felek nagy fokú elégedetlenségét váltotta ki. A Bizottság a „Digitális menetíró készülék: útiterv a jövőbeli tevékenységekhez” című közleményében
                  12
                elismeri, hogy ez a mechanizmus veszélyezteti, hogy a nem EU-tag szerződő felek megfelelően és összehangoltan alkalmazzák a digitális menetíró készülékeket. Ezért az Unió érdekében áll, hogy módosuljon a digitális menetíró készülékekre vonatkozó döntéshozatali eljárás, továbbá az is, hogy az intelligens menetíró készülékre vonatkozó műszaki előírások AETR-megállapodásba történő beillesztése érdekében az AETR-megállapodással foglalkozó szakértői csoporton belül javaslatot tegyen a 22. cikk (1)–(3) bekezdésében meghatározott eljárás alkalmazására. Helyénvaló, ha a 22a. cikk a menetíró készülék korábbi verzióinak esetleges jövőbeli módosításai érdekében továbbra is hatályban marad.

               (5)Az AETR-megállapodás 10. cikke úgy rendelkezik, hogy azok a menetíró készülékek, amelyek kialakítására, beépítésére, használatára és tesztelésére a 3821/85/EGK rendeletnek megfelelően kerül sor, az AETR-megállapodás előírásainak megfelelőnek minősülnek. A 10. cikket módosítani kell annak érdekében, hogy tartalmazza az intelligens menetíró készülékre vonatkozó műszaki előírások hivatkozását, amely az AETR-megállapodás mellékletének 1C. függeléke hatálybalépésének időpontjától az AETR-megállapodás követelményeinek megfelelőnek tekintendő.

               (6)Az intelligens menetíró készülék AETR-megállapodás szerinti alkalmazásának pontos időpontját az AETR-megállapodás átmeneti rendelkezésekről szóló 13. cikkében kell meghatározni.

               (7)Az AETR-megállapodás 14. cikke csak az ENSZ EGB tagállamai és az ENSZ EGB-ben konzultációs joggal rendelkező államok számára teszi lehetővé az AETR-megállapodáshoz való csatlakozást. Ezért annak érdekében, hogy az Unió csatlakozhasson az AETR-megállapodáshoz, a 14. cikket módosítani kell oly módon, hogy az lehetővé tegye a regionális integrációs szervezetek AETR-megállapodáshoz való csatlakozását.

               (8)Számos érv szól amellett, hogy az Unió csatlakozzon az AETR-megállapodáshoz. Először is a nemzetközi közúti fuvarozást végző járművek személyzetének munkájához kapcsolódó ügyekben az Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik, amit a Bíróság a 22/70 sz. ügyben hozott ítéletével megerősített. Másodsorban az Unió csatlakozása biztosítaná az Unió érdekeinek hatékony képviseletét az AETR-megállapodáson belül. Végezetül pedig az AETR-megállapodás működésének és a javasolt döntéshozatali eljárásnak a sajátosságai indokolják, hogy az Unió szerződő fél legyen.

               (9)Az intelligens menetíró készülékre vonatkozó, az AETR-megállapodásba a megállapodás mellékletének 1C. függelékeként belefoglalandó műszaki előírásokat egyrészt az AETR-megállapodással foglalkozó szakértői csoporthoz az Unió által 2020. április 8-án benyújtott előírásoknak, másrészt azoknak az előírásoknak kell képezniük, amelyeket a Bizottság az (EU) 2020/1054 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  13
                alapján 2021-ben fog elfogadni.

               (10)Módosítani kell továbbá a digitális menetíró készülékeknek az AETR-megállapodás melléklete III. fejezetének 2. függelékében foglalt típusbizonyítványát oly módon, hogy az az intelligens menetíró készülékekre és azok alkatrészeire is alkalmazható legyen.

               (11)A közúti fuvarozásban használt menetíró készülékek (tachográfok) egész Európára kiterjedő harmonizációjának érdekében helyénvaló meghatározni az Unió által az AETR-megállapodással foglalkozó szakértői csoportban és a közúti közlekedéssel foglalkozó munkacsoportban képviselendő álláspontot.

               (12)Az Unió álláspontját az Unió azon tagállamai képviselik közösen eljárva, amelyek tagjai az AETR-megállapodással foglalkozó szakértői csoportnak és az ENSZ EGB közúti közlekedéssel foglalkozó munkacsoportjának,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A nemzetközi közúti fuvarozást végző járművek személyzetének munkájáról szóló európai megállapodással (AETR-megállapodással) foglalkozó szakértői csoport 25. ülésén, valamint az ENSZ EGB közúti közlekedéssel foglalkozó munkacsoportjának 116. ülésén az Unió által képviselendő álláspontnak összhangban kell állnia az AETR-megállapodásnak az e határozat mellékletében foglalt javasolt módosításaival.

               Az első bekezdésben említett álláspontot érintő alaki, illetve kismértékű változtatások az álláspont módosítása nélkül is elfogadhatók.

               2. cikk

               (1)Az 1. cikkben említett álláspontot az Unió azon tagállamai képviselik közösen eljárva, amelyek tagjai az AETR-megállapodással foglalkozó szakértői csoportnak és az ENSZ EGB közúti közlekedéssel foglalkozó munkacsoportjának.

               (2)A tagállamok a módosítási javaslatokról tájékoztatják az AETR-megállapodással foglalkozó szakértői csoportot.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/1054 rendelete (2020. július 15.) az 561/2006/EK rendeletnek a maximális napi és heti vezetési időre, a minimum szünetekre, valamint a napi és heti pihenőidőre vonatkozó minimumkövetelmények tekintetében és a 165/2014/EU rendeletnek a menetíró készülékkel történő helymeghatározás tekintetében történő módosításáról (HL L 249., 2020.7.15., 1. o.).

                     (2)

                        A Tanács (EU) 2016/1877 határozata (2016. október 17.) az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának a nemzetközi közúti fuvarozást végző járművek személyzetének munkájáról szóló európai megállapodással (AETR) foglalkozó szakértői csoportjában és a közúti közlekedéssel foglalkozó munkacsoportjában az Európai Unió által képviselendő álláspontról (HL L 288., 2016.10.22., 49. o.).

                     (3)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 165/2014/EU rendelete (2014. február 4.) a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről, a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló 3821/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 60., 2014.2.28., 1. o.).

                     (4)

                        A Bizottság (EU) 2016/799 végrehajtási rendelete (2016. március 18.) a menetíró készülékek és alkatrészeik kialakítására, tesztelésére, beépítésére, működtetésére és javítására vonatkozó követelményeket meghatározó 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 139., 2016.5.26., 1. o.).

                     (5)

                        A Tanács (EU) 2018/1926 határozata (2018. november 19.) az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának a nemzetközi közúti fuvarozást végző járművek személyzetének munkájáról szóló európai megállapodással foglalkozó szakértői csoportján belül az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról (HL L 313., 2018.12.10., 13. o.).

                     (6)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/1054 rendelete (2020. július 15.) az 561/2006/EK rendeletnek a maximális napi és heti vezetési időre, a minimum szünetekre, valamint a napi és heti pihenőidőre vonatkozó minimumkövetelmények tekintetében és a 165/2014/EU rendeletnek a menetíró készülékkel történő helymeghatározás tekintetében történő módosításáról (HL L 249., 2020.7.31., 1. o.).

                     (7)

                        Vö. az (EU) 2020/1054 rendelettel módosított 165/2014/EU rendelet 3. cikkének (4) és (4a) bekezdésével.

                     (8)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. pont.

                     (9)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (10)

                        HL L 95., 1978.4.8., 1. o.

                     (11)

                        A Tanács 3821/85/EGK rendelete (1985. december 20.) a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről (HL L 370., 1985.12.31., 8. o.).

                     (12)

                        COM(2011) 454 végleges.

                     (13)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/1054 rendelete (2020. július 15.) az 561/2006/EK rendeletnek a maximális napi és heti vezetési időre, a minimum szünetekre, valamint a napi és heti pihenőidőre vonatkozó minimumkövetelmények tekintetében és a 165/2014/EU rendeletnek a menetíró készülékkel történő helymeghatározás tekintetében történő módosításáról (HL L 249., 2020.7.31., 1. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.1.25.
            COM(2021) 26 final
            MELLÉKLET
            az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának a nemzetközi közúti fuvarozást végző járművek személyzetének munkájáról szóló európai megállapodással foglalkozó szakértői csoportjában és a közúti közlekedéssel foglalkozó munkacsoportjában az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               Az AETR-megállapodás a következőképpen módosul:

               1.Az 1. cikk a következő (x) ponttal egészül ki:

               „(x)
                     »regionális integrációs szervezet«: bármely olyan szervezet, amely egy adott régió szuverén államaiból áll, hatáskörrel rendelkezik bizonyos, e megállapodás által szabályozott területeken, és megfelelő felhatalmazással rendelkezik e megállapodás aláírására, megerősítésére, elfogadására, jóváhagyására vagy az ahhoz való csatlakozásra.”

               2.A 10. cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki:

               „4.
                     Az e megállapodás melléklete 1C. függelékének hatálybalépésétől kezdődően az (EU) 2016/799 bizottsági végrehajtási rendeletnek
                  1
               , az említett rendelet módosító jogi aktusainak, illetve a megállapodás melléklete 1C. függelékének megfelelő ellenőrző készülékkel rendelkező járművek a kialakítás, a beépítés, a használat és a tesztelés tekintetében az e megállapodásban előírt követelményeknek megfelelőnek tekintendők.”

               3.A 13. cikk (2) bekezdése a következő c) ponttal egészül ki:

               „(c)
                     Az 1C. függelék alkalmazása legkésőbb 2025. december 31-én válik kötelezővé azon országok esetében, amelyek e megállapodás szerződő felei. Következésképpen az e megállapodás hatálya alá tartozó, 2026. január 1-jétől kezdődően első alkalommal üzembe helyezett valamennyi járművet fel kell szerelni az új követelményeknek megfelelő digitális ellenőrző készülékkel. Azok a szerződő felek, amelyek e megállapodás vonatkozó módosításai hatálybalépésének napján országukban még nem hajtották végre ezeket a módosításokat, fogadják és ellenőrzik a területükön azokat a járműveket, amelyeket e megállapodás egy másik szerződő felénél vettek nyilvántartásba és amelyeket már felszereltek ilyen digitális ellenőrző készülékkel.

               2028. január 1-jétől a nemzetközi fuvarozásban használt összes járművet fel kell szerelni az 1C. függeléknek megfelelő digitális ellenőrző készülékkel.

               A szerződő felek megteszik a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy legkésőbb 2025. október 1-jéig ki tudják állítani az 1C. függelékben említett járművezetői kártyákat.”

               4.A 14. cikk a következőképpen módosul:

               a)a szöveg a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:

               „1a.
                     E megállapodás regionális integrációs szervezetek számára is nyitva áll aláírásra.

               Az 1. az 1B., az 1C., a 2. és a 3. függelék módosítása céljából a megállapodás szerződő felének minősülő regionális integrációs szervezet képviselője anélkül adja le a szervezetet alkotó tagállamok szavazatait, hogy a tagállamok jelenléte a szavazáskor szükséges lenne.”;

               b)az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

               „5.
                     Minden olyan állam vagy regionális integrációs szervezet tekintetében, amely a nyolcadik megerősítő vagy csatlakozási okirat e cikk (4) bekezdése szerinti letétbe helyezését követően erősíti meg ezt a megállapodást vagy csatlakozik ahhoz, ez a megállapodás száznyolcvan nappal azt követően lép hatályba, hogy az érintett állam vagy regionális integrációs szervezet letétbe helyezte megerősítési vagy csatlakozási okmányát.”

               5.A 22. cikk a következőképpen módosul:

               a)az (1) és (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

               „1.
                     E megállapodás mellékletének 1., 1C. és 2. függeléke az e cikkben meghatározott eljárással módosítható.

               (2)
                     Bármely szerződő fél kérésére az e megállapodás mellékletének 1., 1C. vagy 2. függelékére vonatkozóan előterjesztett módosítási javaslatot az Európai Gazdasági Bizottság közúti közlekedéssel foglalkozó fő munkacsoportja mérlegeli.”;

               b)a cikk a következő (6) bekezdéssel egészül ki:

               „6.
                     Amennyiben az e megállapodás mellékletének 1C. függelékére vonatkozó módosítási javaslat a megállapodás egyéb rendelkezéseinek módosítását teszi szükségessé, az 1C. függelék módosításai csak az említett egyéb rendelkezések 21. cikk szerinti módosításainak hatálybalépését követően léphetnek hatályba. Ilyen esetben, ha az 1C. függelék módosításait a megállapodás egyéb rendelkezéseinek módosításaival egyidejűleg nyújtják be, akkor hatálybalépésük időpontja a 21. cikkben előírt eljárás alkalmazásából következő időpont.”

               6.A szöveg egy új 1C. függelékkel egészül ki, amely a Bizottság által az (EU) 2020/1054 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  2
                szerint elfogadandó, az AETR-megállapodáshoz igazított műszaki előírásokon alapul.

               7.A 2. függelék III. fejezete (Az 1B. függelék szerinti termékek típusbizonyítványa) helyébe a következő szöveg lép:

               „III. Az 1B./1C. függelék szerinti termékek típusbizonyítványa (1)

               A szerződő fél a jóváhagyás kiadását követően az alábbi mintának megfelelő típusbizonyítványt állít ki a kérelmező részére. A szerződő felek e dokumentum másolatát használják arra, hogy értesítést küldjenek a többi szerződő fél részére a kiadott típusbizonyítványokról, illetve esetleges visszavonásukról.

               Az 1B./1C. függelék szerinti termékek típusbizonyítványa (1)

               Az illetékes hatóság megnevezése

               Az értesítés tárgya (2):

               Jóváhagyás

               Jóváhagyás visszavonása

               Ellenőrzőkészülék-típus

               Ellenőrzőkészülék-alkatrész (3)

               Járművezetői kártya

               Műhelykártya

               Vállalkozáskártya

               Ellenőri kártya

               Jóváhagyás száma………………………………

               (1)Védjegy vagy márkanév

               (2)A típus neve

               (3)A gyártó neve

               (4)A gyártó címe

               (5)A jóváhagyás iránti kérelem időpontja………………………………

               (6)Vizsgálólaboratórium(ok)

               (7)Jegyzőkönyvek dátuma és száma………………………………

               (8)Jóváhagyás dátuma

               (9)Jóváhagyás visszavonásának dátuma

               (10)Azon ellenőrző készülék alkatrészének vagy alkatrészeinek típusa, amellyel

               az adott alkatrész felhasználásra kerül………………………………

               (11)Kelt
                     .

               (12)Dátum………………………………

               (13)Mellékelt leíró dokumentumok………………………………

               (14)Megjegyzések (adott esetben plomba elhelyezését is ideértve)………………………………

                  ………………………………………………………………………..

                  ………………………………………………………………………..

                  ………………………..

                  (Aláírás)

               (1) Válassza ki az 1B. vagy 1C. függeléket.

               (2) Jelölje be a megfelelő négyzeteket.

               (3) Nevezze meg az értesítés tárgyát képező alkatrészt.”

                     (1)

                        A Bizottság (EU) 2016/799 végrehajtási rendelete (2016. március 18.) a menetíró készülékek és alkatrészeik kialakítására, tesztelésére, beépítésére, működtetésére és javítására vonatkozó követelményeket meghatározó 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 139., 2016.5.26., 1. o.).

                     (2)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/1054 rendelete (2020. július 15.) az 561/2006/EK rendeletnek a maximális napi és heti vezetési időre, a minimum szünetekre, valamint a napi és heti pihenőidőre vonatkozó minimumkövetelmények tekintetében és a 165/2014/EU rendeletnek a menetíró készülékkel történő helymeghatározás tekintetében történő módosításáról (HL L 249., 2020.7.31., 1. o.).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.5.22.
            COM(2019) 206 final
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            a Romániának, Olaszországnak és Ausztriának szóló segítségnyújtás céljából az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat háttere

               Ez a határozat az Európai Unió Szolidaritási Alapjának (EUSZA) 293 551 794 EUR összegű igénybevételét fedezi, azzal a céllal, hogy támogatást nyújtsanak Románia, Olaszország és Ausztria részére az ezen országokban 2018 folyamán bekövetkezett katasztrófák miatt. A javaslatot kísérő 3/2019. sz. költségvetés-módosítási tervezetben
                  1
                a Bizottság javasolja a szükséges kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok beállítását a 2019. évi általános költségvetésbe.

               2.Információk és feltételek

               2.1.Románia – áradás az északkeleti régióban 2018 nyarán

               2018. június közepétől augusztus elejéig Románia északkeleti régióját ismétlődő súlyos esőzések és az ezt követő kiterjedt áradások sújtották, amelyek jelentős károkat okoztak az infrastruktúrában és a háztartásokban, valamint a mezőgazdaságban.

               (1)Románia 2018. szeptember 7-én – az első károktól számított 12 hetes határidőn belül – az EUSZA-ból nyújtandó hozzájárulás iránti kérelmet nyújtott be. A kérelem az áradások által leginkább sújtott északkeleti régióra korlátozódott, ahol az első károkat június 16-án vették nyilvántartásba. Kérelmükben a román hatóságok bejelentették, hogy hamarosan aktualizált változatot küldenek, mivel az áradás hosszú időtartama miatt a kárfelmérés még nem fejeződött be.

               (2)A katasztrófa természeti eredetű.

               (3)A kérelmet a rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében foglalt „regionális természeti katasztrófára” vonatkozó kritériumok alapján terjesztették elő. A román hatóságok a szeptember 7-én benyújtott első kérelmükben 196,8 millió EUR-ra becsülték a teljes közvetlen kárt. Mivel ez az összeg az érintett északkeleti NUTS 2 szintű régió GDP-jének csupán 1,24 %-át teszi ki, az első kérelem nem teljesítette az EUSZA igénybevételéhez előírt lényeges feltételt, és ezért nem lett volna jogosult a Szolidaritási Alapból származó hozzájárulásra.

               (4)A román hatóságok a korábban bejelentettek szerint 2018. október 9-én módosított kérelmet nyújtottak be, amelyben a teljes közvetlen kár most már 327,7 millió EUR volt. Ez az összeg a regionális GDP 2,07 %-át teszi ki, és így meghaladja a regionális GDP 1,5 %-ában előírt küszöbértéket (vagyis az északkeleti régió esetében 238 millió EUR-t).

               (5)A Bizottság elemezte a módosított román kérelmet, és még mindig számos következetlenséget tárt fel. A Bizottság ezért pontosítást kért a román hatóságoktól, amelyet 2018. december 14-én nyújtottak be.

               (6)Kérelmükben a román hatóságok részletesen ismertetik a katasztrófa hatását. Június közepétől augusztus elejéig a súlyos esőzések ismétlődő hullámai áradásokat és jelentős károkat okoztak az infrastruktúrában, a mezőgazdaságban és a háztartásokban az északkeleti régió mind a hat megyéjében, különösen Neamtban, Bákóban és Suceavában. Károkat szenvedtek a védőgátak és töltések a belvízi vízfolyásokon, több mint 4 000 kilométernyi (országos és helyi) út és utca, a hidak, a szennyvíztelepek és csatornahálózatok, a villamosenergia- és gázelosztás, az ivóvíz- és öntözőrendszerek, 32 iskola és egyéb középületek.

               (7)A román hatóságok a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedések elszámolható költségeit 294 millió EUR-ra becsülték és intézkedéstípusokra bontották. A legnagyobb részt (több mint 154 millió EUR) a védelmi infrastruktúra (gátak) biztosításának költségei teszik ki, amelyet a közlekedési infrastruktúra helyreállításának több mint 127 millió EUR összegű költségei követnek.

               (8)Románia nem kérte előleg kifizetését.

               (9)A román hatóságok megerősítették, hogy az elszámolható költségeknek nincs biztosítási fedezete.

               (10)Az érintett régió az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) (2014–2020) szerinti „kevésbé fejlett régiónak” minősül. A román hatóságok kérelmükben nem jelezték a Bizottságnak, hogy az esb-alapok programjaiból forrásokat szándékoznak átcsoportosítani helyreállítási intézkedésekre.

               (11)Románia nem aktiválta az uniós polgári védelmi mechanizmust.

               (12)A katasztrófakockázat-megelőzésre és -kezelésre vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtása tekintetében jelenleg nincs folyamatban kötelezettségszegési eljárás az országgal szemben.

               2.2.Olaszország – szélsőséges időjárási események 2018 őszén

               2018. októberben és november elején az olasz régiók többségét az északi alpesi területektől egészen Szicíliáig ismétlődő súlyos esőzés és erős szél sújtotta, amely áradásokat és földcsuszamlásokat okozott. A közelmúltban így ez lett a legpusztítóbb őszi időszak, amely számos halálos áldozattal és jelentős fizikai károkkal járt.

               (1)Olaszország 2018. december 20-án – az október 2-án észlelt első károkat követő 12 hetes határidőn belül – a Szolidaritási Alapból nyújtandó pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet nyújtott be. Olaszország 2019. március 27-én saját kezdeményezésére aktualizált információkat nyújtott be, amelyek az érintett régiók közül háromra vonatkozóan magasabb kárbecslést tartalmaztak.

               (2)A katasztrófa természeti eredetű.

               (3)A kérelmet a rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében foglalt „regionális természeti katasztrófára” vonatkozó kritériumok alapján terjesztették elő. Az olasz hatóságok a katasztrófa okozta teljes közvetlen kárt 6,6 milliárd EUR-ra becsülik (aktualizált összeg). Ez az összeg az Olaszországra alkalmazandó 3,4 milliárd EUR összegű küszöbérték több mint 192 %-át teszi ki.

               (4)Kérelmükben az olasz hatóságok részletesen ismertetik a közelmúlt legsúlyosabb őszi idényét eredményező szélsőséges időjárási események által okozott pusztítás jellegét és nagyságrendjét. A jelentések szerint 34-en életüket vesztették, egy személy pedig eltűnt. A katasztrófa északon és délen is szinte az összes olasz régiót érintette, köztük a következőket: Friuli-Venezia Giulia, Trento és Bolzano/Bozen autonóm megyék, Liguria, Lombardia, Toszkána, Emilia-Romagna, Lazio, Campania, Calabria, Szicília, Szardínia és mindenekelőtt Veneto régió. Valle d'Aosta és Abruzzo kevesebb kárt jelentett.

               (5)A katasztrófa a földcsuszamlások és kidőlt fák révén jelentős fennakadásokat okozott különösen az állami, regionális, tartományi és önkormányzati szintű úthálózatban, és számos elszigetelt hegyvidéki és part menti önkormányzatot vágott el a külvilágtól. A legtöbb régiót vízelvezetési zavarok, lejtő- és földcsuszamlások, valamint árvizek sújtották. Az iskolák és egyéb közszolgáltatások működtetése megszakadt. A 200 km/h sebességig terjedő széllökések jelentős károkat okoztak az erdőkben (mintegy 8,5 millió köbméter faanyag), és súlyos következményekkel jártak a faiparban és a turizmusban (liftek, kunyhók stb. semmisültek meg). Különösen Venetóban mintegy 130 Natura 2000 védett terület szenvedett károkat több mint 414 000 hektárnyi földterületen. A jelentések szerint a víz szinte valamennyi régióban köz- és magánépületeket árasztott el. A szennyvíztisztító-telepek működése leállt. A villamosenergia- és gázhálózatok működése megszakadt.

               (6)A Bizottság elemzése szerint a kérelem tárgyát képező időszakban az időjárási események meteorológiai és hidrológiai szempontból egyetlen eseménynek tekinthetők. Az olasz hatóságok által bejelentett károk földrajzi kiterjedése és nagyságrendje a Kopernikusztól lekért műholdas katasztrófatérképek és a European Severe Storms Laboratory (az európai viharkutató hálózat) adatbázisa alapján megalapozottnak tűnik.

               (7)Olaszország a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedések elszámolható költségeit 1 700 millió EUR-ra becsülte és intézkedéstípusokra bontotta. Az elszámolható költségek legnagyobb részét (több mint 810 millió EUR) a védelmi infrastruktúra biztosításának költségei teszik ki. A második legnagyobb részt az infrastruktúra helyreállítási költségei teszik ki, több mint 478 millió EUR összegben.

               (8)Olaszország nem kérte előleg kifizetését.

               (9)Az olasz hatóságok megerősítették, hogy az elszámolható költségeknek nincs biztosítási fedezete.

               (10)Három érintett régió (Calabria, Campania és Szicília) az esb-alapok (2014–2020) szerinti „kevésbé fejlett régiónak”, két régió (Abruzzo és Szardínia) „átmeneti régiónak”, a többi kilenc pedig „fejlettebb régiónak” minősül. Az olasz hatóságok nem jelezték a Bizottságnak, hogy az esb-alapok programjaiból forrásokat szándékoznak átcsoportosítani helyreállítási intézkedésekre.

               (11)Olaszország nem kérelmezte az uniós polgári védelmi mechanizmus aktiválását, de a közös veszélyhelyzeti kommunikációs és tájékoztatási rendszeren (CECIS) keresztül tájékoztatta az Európai Veszélyhelyzet-reagálási Központot (ERCC).

               (12)A katasztrófakockázat-megelőzésre és -kezelésre vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtása tekintetében jelenleg nincs folyamatban kötelezettségszegési eljárás az országgal szemben.

               2.3.Ausztria – szélsőséges időjárási események 2018 őszén

               A 2018. október végén Olaszországot sújtó meteorológiai jelenségek több alpesi/déli régiót, különösen Karintiát és a kelet-tiroli régiót is érintették.

               (1)Ausztria 2019. január 14-én – a 2018. október 28-án észlelt első károkat követő 12 hetes határidőn belül – a Szolidaritási Alapból nyújtandó hozzájárulás iránti kérelmet nyújtott be. Ausztria 2019. február 20-án saját kezdeményezésére aktualizált információkat nyújtott be, amelyek az érintett régiókra vonatkozóan kissé magasabb kárbecslést tartalmaztak.

               (2)A katasztrófa természeti eredetű.

               (3)Az osztrák hatóságok a katasztrófa okozta teljes közvetlen kárt 326,2 millió EUR-ra becsülik. Ez az összeg jóval kisebb az Ausztriára 2018-ban alkalmazandó 2,1 milliárd EUR összegű, jelentős katasztrófára vonatkozó küszöbértéknél. Az összeg az ún. regionális katasztrófára vonatkozó küszöbértéknél, vagyis az érintett régiók kárarányával súlyozott regionális bruttó hazai termék 1,5 %-ánál is alacsonyabb. A rendelet feltételei szerint a katasztrófa sem „jelentős természeti katasztrófának”, sem „regionális természeti katasztrófának” nem minősül. Mivel azonban a katasztrófát ugyanazok az időjárási körülmények okozták, mint az olaszországi jelentős katasztrófát, az osztrák hatóságok kérelmüket a rendelet 2. cikkének (4) bekezdésében meghatározott „szomszédos országra vonatkozó rendelkezés” értelmében nyújtották be, amely szerint a Szolidaritási Alapból támogatás nyújtható egy támogatható államban bekövetkezett olyan természeti katasztrófa esetében is, amely egy szomszédos támogatható államban is bekövetkezett jelentős természeti katasztrófa.

               (4)Az osztrák hatóságok benyújtották a katasztrófa hatásának részletes leírását. A legnagyobb kár a legdélibb osztrák tartományban, Karintiában és a szomszédos kelet-tiroli tartományban következett be; mindkettő Olaszországgal határos alpesi terület. A korai árvíz-előrejelző rendszernek, a lakosság számára kibocsátott figyelmeztetéseknek és a polgári védelmi erők gyors beavatkozásának köszönhetően senki sem sérült meg, illetve senki sem vesztette életét. Elővigyázatossági intézkedésként számos települést evakuáltak. A 130 km/h sebességet is elérő széllel járó súlyos esőzések és viharok miatt azonban a víz épületeket árasztott el, jelentős járulékos károk keletkeztek az erdőkben, a földcsuszamlások pedig utakat vágtak el és áramkimaradást okoztak. Több napon át a veszélyhelyzeti szolgálatok – köztük a hadsereg – több mint 7 000 tagja és öt helikopter vett részt az intézkedésekben.

               (5)Ausztria a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedések elszámolható költségeit 214,5 millió EUR-ra becsülte és intézkedéstípusokra bontotta. Az elszámolható költségek legnagyobb részét (több mint 85 millió EUR) a védelmi infrastruktúra (folyami töltések) biztosításának költségei teszik ki. A második legnagyobb részt a talajerózió elleni intézkedések teszik ki, több mint 72 millió EUR összegben.

               (6)Az osztrák hatóságok nem kérték előleg kifizetését.

               (7)Az osztrák hatóságok megerősítették, hogy az elszámolható költségnek nincs biztosítási fedezete.

               (8)Az érintett régiók az európai strukturális és beruházási alapok (2014–2020) szerinti „fejlettebb régióknak” minősülnek. Kérelmükben az osztrák hatóságok jelezték, hogy a véderdők újratelepítése érdekében forrásokat szándékoznak felhasználni az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap által finanszírozott osztrák vidékfejlesztési programból.

               (9)Ausztria nem kérelmezte az uniós polgári védelmi mechanizmus aktiválását.

               (10)A katasztrófakockázat-megelőzésre és -kezelésre vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtása tekintetében jelenleg nincs folyamatban kötelezettségszegési eljárás az országgal szemben.

               2.5.Következtetés

               A fenti indokok alapján Románia, Olaszország és Ausztria kérelme megfelel az EUSZA igénybevételéhez előírt rendeleti feltételeknek.

               3.Finanszírozás az EUSZA 2019. évi költségvetési juttatásaiból

               A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  2
                (a továbbiakban: a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) és különösen annak 10. cikke – 2011. évi árakon – évi 500 000 000 EUR-s felső határig engedélyezi az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételét. Az EUSZA igénybevételének módozatait az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás
                  3
                (a továbbiakban: az intézményközi megállapodás) 11. pontja határozza meg.

               Mivel az EUSZA létrehozásának meghatározó oka a szolidaritás, a Bizottság azt az álláspontot képviseli, hogy a támogatást progresszív alapon kell nyújtani. Ez azt jelenti, hogy – a korábbi gyakorlatnak megfelelően – az EUSZA igénybevételét kiváltó „jelentős természeti kár” küszöbértékét (azaz a 2011. évi árakon számított GNI 0,6 %-a, illetve 3 milliárd EUR közül az alacsonyabbik összeget) meghaladó kárrészre magasabb támogatási intenzitást kell alkalmazni, mint a küszöbérték alatti kárrészre. A jelentős katasztrófák esetén odaítélt támogatás meghatározásához eddig a küszöbérték alatt a teljes közvetlen kár 2,5 %-át, a küszöbérték feletti részre pedig a teljes közvetlen kár 6 %-át használták. A regionális katasztrófák és a „szomszédos országokra” vonatkozó rendelkezés alapján elfogadott katasztrófák esetében az arány 2,5 %.

               A hozzájárulás nem haladhatja meg a támogatható intézkedések becsült összes költségét. A támogatást az EUSZA-ról szóló 2002–2003-as éves jelentésben meghatározott, és a Tanács és az Európai Parlament által elfogadott módszer alapján számítják ki.

               A Románia, Olaszország és Ausztria által benyújtott kérelmek alapján az EUSZA-ból nyújtandó támogatás a keletkezett teljes közvetlen kár becsült összértéke alapján a következő:

                        Tagállam

                        A katasztrófa minősítése

                        Teljes közvetlen kár

                        (millió EUR)

                        A „jelentős katasztrófa” küszöbértéke

                        (millió EUR)

                        A küszöbérték alatti közvetlen kár 2,5 %-a

                        (EUR)

                        A küszöbérték feletti közvetlen kár 6 %-a

                        (EUR)

                        A javasolt támogatás teljes összege

                        (EUR)

                        Kifizetett előlegek

                        (EUR)

                        ROMÁNIA

                        Regionális

                        (2. cikk, (3) bekezdés)

                        327,692

                        986,378

                        8 192 300

                        –

                        8 192 300

                        0

                        OLASZORSZÁG

                        Országos

                        (2. cikk, (2) bekezdés)

                        6 630,276

                        3 446,057

                        86 151 425

                        191 053 170

                        277 204 595

                        0

                        AUSZTRIA

                        Szomszédos ország

                        (2. cikk, (4) bekezdés)

                        326,196

                        2 118,701

                        8 154 899

                        –

                        8 154 899

                        0

                        ÖSSZESEN

                        293 551 794

                        0

               A többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 10. cikkének (1) bekezdésével összhangban az EUSZA igénybevételére rendelkezésre álló teljes összeg 2019 elején 851 082 072 EUR volt: az 585 829 691 EUR összegű 2019. évi költségvetési juttatásnak, valamint a 2018. évi költségvetési juttatásból fel nem használt és 2019-re átvitt 265 252 381 EUR-nak az összege.

               2019 e szakaszában 704 624 649 EUR vehető igénybe, ugyanis az EUSZA igénybevételére 2019 elején rendelkezésre álló teljes összegből (851 082 072 EUR) vissza kell tartani 146 457 423 EUR-t, mivel a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 10. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az adott évi költségvetési juttatás 25 %-ának október 1-jén még rendelkezésre kell állnia.

                        Az EUSZA finanszírozásának összefoglaló táblázata

                        Összeg

                        EUR

                        2019-re átvitt 2018. évi költségvetési juttatás

                        265 252 381

                        2019. évi költségvetési juttatás

                        585 829 691

                        ---------------

                        Rendelkezésre álló teljes összeg 2019 elején

                        851 082 072

                        Mínusz a 2019. évi költségvetési juttatás visszatartott 25 %-a

                        –146 457 423

                        ----------------

                        Jelenleg rendelkezésre álló maximális összeg (2018.+2019. évi költségvetési juttatás)

                        704 624 649

                        A Románia, Olaszország és Ausztria részére nyújtandó javasolt támogatás teljes összege

                        –293 551 794

                        ----------------

                        2019. október 1-jéig rendelkezésre álló fennmaradó összegek

                        411 072 855

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               a Romániának, Olaszországnak és Ausztriának szóló segítségnyújtás céljából az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre
                  4
                és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra
                  5
                és különösen annak 11. pontjára,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának (a továbbiakban: az alap) célja, hogy az Unió gyors, hatékony és rugalmas módon legyen képes a veszélyhelyzetekre reagálni és kifejezni szolidaritását a katasztrófa sújtotta régiók lakosságával.

               (2)Az alap éves maximális összege (2011-es árakon számítva) az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  6
                10. cikkében meghatározottaknak megfelelően 500 000 000 EUR.

               (3)Románia a jelentős áradásokat okozó szélsőséges időjárási események miatt 2018. szeptember 7-én kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére.

               (4)Olaszország a szélsőséges időjárási események miatt 2018. december 20-án kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére.

               (5)Ausztria a szélsőséges időjárási események miatt 2019. január 14-én kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére.

               (6)Románia, Olaszország és Ausztria kérelmei eleget tesznek az alapból származó pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan a 2012/2002/EK rendelet 4. cikkében megállapított követelményeknek.

               (7)Az alapot tehát a Romániának, Olaszországnak és Ausztriának nyújtandó pénzügyi hozzájárulás érdekében igénybe kell venni.

               (8)Az alap igénybevételéhez szükséges idő minimálisra csökkentése érdekében ez a határozat az elfogadásának napjától alkalmazandó,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió 2019-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének keretein belül az Európai Unió Szolidaritási Alapjából az alábbi összegek igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában:

               a) 8 192 300 EUR nyújtandó Románia részére;

               b) 277 204 595 EUR nyújtandó Olaszország részére;

               c) 8 154 899 EUR nyújtandó Ausztria részére.

               2. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

               Ezt a határozatot ... [az elfogadás dátuma]**-tól/-től kell alkalmazni.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                     (1)

                        COM(2019) 205, 2019.5.22.

                     (2)

                        HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

                     (3)

                        HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (4)

                        HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

                     (5)

                        HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (6)

                        A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.8.2.
            COM(2019) 361 final
            2019/0164(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Ciszjordánia és a Gázai-övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodáshoz csatolt, az Európai Unió és a Ciszjordánia és a Gázai-övezet Palesztin Nemzeti Hatósága közötti, az uniós programokban való részvétel alapelveiről szóló keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyvének az Európai Unió nevében történő megkötéséről

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               Az Európai Unió szomszédságában végbemenő reformok, modernizáció és átmenet elősegítését szolgáló intézkedések közé tartozik, hogy az ENP-partnerországok az európai szomszédságpolitika (ENP) keretében fokozatosan részt vehetnek bizonyos európai uniós programokban és ügynökségek munkájában. Ezt a lehetőséget az Európai Bizottság „Az európai szomszédságpolitikához tartozó partnerországok közösségi ügynökségekben és közösségi programokban való részvételét elősegítő általános megközelítésről” szóló 2006. decemberi közleményében
                  1
                bővebben is kifejtette.

               A Tanács 2007. március 5-i következtetéseiben
                  2
                jóváhagyta ezt a megközelítést.

               A közleményt és a 2007. március 5-i következtetéseket követően a Tanács 2007. június 18-án irányelveket bocsátott ki a Bizottság számára azon tárgyalásokhoz, amelyek az Algériával, Azerbajdzsánnal, Egyiptommal, Grúziával, Izraellel, Jordániával, Libanonnal, Marokkóval, Moldovával, Örményországgal, a Palesztin Nemzeti Hatósággal, Tunéziával és Ukrajnával megkötendő, a közösségi programokban
                  3
                való részvételüket szabályozó általános elvekre vonatkozó keretmegállapodásokra irányulnak.

               Az Európai Tanács 2007. júniusi ülésén
                  4
                megerősítették az ENP kiemelkedő fontosságát, és jóváhagyták az elért eredményekről szóló elnökségi jelentést
                  5
               , amelyet a 2007. június 18–19-i Tanács számára nyújtottak be a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetésekkel
                  6
                együtt. A jelentés emlékeztetett a kapcsolódó kiegészítő jegyzőkönyvek tárgyalására irányuló tanácsi irányelvekre.

               A Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, a 2011. június 20-i tanácsi következtetések által jóváhagyott közös közleménye
                  7
                hangsúlyozta továbbá az Unió arra irányuló szándékát, hogy elősegítse a partnerországok részvételét az uniós programokban.

               Eddig Algériával
                  8
               , Azerbajdzsánnal
                  9
               , Grúziával
                  10
               , Izraellel
                  11
               , Jordániával
                  12
               , Libanonnal
                  13
               , Marokkóval
                  14
               , Moldovával
                  15
               , Örményországgal
                  16
               , Tunéziával
                  17
                és Ukrajnával
                  18
                írtak alá jegyzőkönyvet, továbbá folyamatban van az Egyiptommal aláírandó jegyzőkönyv megvitatása. A Palesztin Nemzeti Hatóság 2018 szeptemberében az EU–Palesztin Nemzeti Hatóság vegyes bizottság ülésén érdeklődését fejezte ki egy keretmegállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv aláírása iránt annak érdekében, hogy lehetőség szerint teljes mértékben részt vegyen több uniós programban is.

               A jegyzőkönyv célja, hogy meghatározza mindazokat a pénzügyi és technikai szabályokat, amelyek lehetővé teszik, hogy a Palesztin Nemzeti Hatóság részt vegyen bizonyos uniós programokban. A jegyzőkönyv által létrehozott horizontális keret meghatározza a gazdasági, pénzügyi és technikai együttműködés alapelveit, továbbá lehetővé teszi a Palesztin Nemzeti Hatóság számára az Unió által a különböző uniós programok keretében biztosított – különösen pénzügyi – támogatáshoz való hozzájutást. E keret kizárólag azokra a programokra vonatkozik, amelyek esetében az adott létrehozó jogi aktus lehetővé teszi a Palesztin Nemzeti Hatóság részvételét. Ezért a jegyzőkönyv aláírása és ideiglenes alkalmazása nem jár a programok által érintett különböző ágazati szakpolitikákra vonatkozó hatáskörök gyakorlásával; e hatásköröket az ilyen programok létrehozásakor gyakorolják.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

                  Az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodást 1997. február 24-én írták alá, és 1997. július 1-jén lépett hatályba.

                  Az Európai Tanács 2004. június 17–18-i ülésén üdvözölte a Bizottság ENP-re vonatkozó javaslatait és jóváhagyta a Tanács 2004. június 14-i következtetéseit.

                  A Tanács 2007. március 5-én támogatását fejezte ki a Bizottság 2006. december 4-i közleményében körvonalazott általános és globális megközelítéssel kapcsolatban, amely elősegíti az ENP partnerországai számára az érdemeik alapján való részvételt azokban a közösségi ügynökségekben és közösségi programokban, amelyek esetében a jogalapok ezt lehetővé teszik.

               A közleményt és a 2007. március 5-i következtetéseket követően a Tanács 2007. június 18-án irányelveket bocsátott ki a Bizottság számára azon tárgyalásokhoz, amelyek az ENP-országokkal megkötendő, a közösségi programokban
                  19
                való részvételüket szabályozó általános elvekre vonatkozó keretmegállapodásokra irányulnak.

               A jegyzőkönyv megkötésének anyagi jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 209. cikke. Az eljárási jogalap az EUMSZ 218. cikkének (6) cikkének a) pontja és (7) bekezdése.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

                  Tárgytalan.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               A Palesztin Nemzeti Hatóság pénzügyileg hozzájárul az Európai Unió általános költségvetéséhez azokkal az egyedi programokkal összefüggésben, amelyekben a Palesztin Nemzeti Hatóság részt vesz.

               A Palesztin Nemzeti Hatóságnak az egyes programokban való részvételére vonatkozó egyedi feltételeket – különösen a fizetendő pénzügyi hozzájárulást – a Bizottság és a Palesztin Nemzeti Hatóság illetékes hatóságai közötti egyetértési megállapodásban kell meghatározni az érintett programok által meghatározott kritériumok alapján.

               A jegyzőkönyv 5. cikke szerint megkötött egyes egyetértési megállapodások az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban úgy rendelkeznek, hogy a pénzügyi és egyéb ellenőrzéseket – köztük az igazgatási vizsgálatokat – a Bizottság, az Európai Csalás Elleni Hivatal és a Számvevőszék hajtja végre vagy felügyeli.

               Részletes rendelkezéseket kell elfogadni a pénzügyi és egyéb ellenőrzéseket, közigazgatási intézkedéseket, szankciókat és a követelések beszedését illetően, amelyek a Bizottság, az Európai Csalás Elleni Hivatal és a Számvevőszék számára egyenlő jogköröket biztosítanak azokkal a jogkörökkel, amelyek révén az Unió területén letelepedett kedvezményezettekkel vagy szerződéses felekkel szemben rendelkeznek.

               5.EGYÉB ELEMEK

               E jegyzőkönyv hatálybalépését követően legfeljebb három évvel, és azt követően minden harmadik évben a Palesztin Nemzeti Hatóság uniós programokban való tényleges részvétele alapján a Felek felülvizsgálhatják e jegyzőkönyv végrehajtását.

               A Palesztin Nemzeti Hatóságnak az egyes programokban történő részvételére vonatkozó egyedi feltételeket – különös tekintettel a jelentéstételi és értékelési eljárásokra – a Bizottság és a Palesztin Nemzeti Hatóság illetékes hatóságai közötti egyetértési megállapodásban kell meghatározni az érintett programok által megjelölt kritériumok alapján.

               2019/0164 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Ciszjordánia és a Gázai-övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodáshoz csatolt, az Európai Unió és a Ciszjordánia és a Gázai-övezet Palesztin Nemzeti Hatósága közötti, az uniós programokban való részvétel alapelveiről szóló keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyvének az Európai Unió nevében történő megkötéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 209. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával és (7) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

               mivel:

               (1)Az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Ciszjordánia és a Gázai-övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodáshoz csatolt, az Európai Unió és a Ciszjordánia és a Gázai-övezet Palesztin Nemzeti Hatósága közötti, az uniós programokban való részvétel alapelveiről szóló keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyvének (a továbbiakban: jegyzőkönyv) az Unió nevében történő aláírására ...-án/-én került sor.

               (2)A jegyzőkönyv célja, hogy meghatározza mindazokat a pénzügyi és technikai szabályokat, amelyek lehetővé teszik, hogy Ciszjordánia és a Gázai-övezet Palesztin Nemzeti Hatósága részt vegyen bizonyos uniós programokban. A jegyzőkönyv által létrehozott horizontális keret meghatározza a gazdasági, pénzügyi és technikai együttműködési intézkedés alapelveit, továbbá lehetővé teszi a Palesztin Nemzeti Hatóság számára az Európai Unió által a különböző uniós programok keretében biztosított technikai – és különösen pénzügyi – támogatáshoz való hozzájutást. E keret kizárólag azokra az uniós programokra vonatkozik, amelyek esetében az adott létrehozó jogi aktus lehetővé teszi a Palesztin Nemzeti Hatóság részvételét. Ezért a jegyzőkönyv megkötése nem jár a programok által érintett különböző ágazati szakpolitikákra vonatkozó hatáskörök gyakorlásával; e hatásköröket a programok létrehozásakor gyakorolják.

               (3)A jegyzőkönyvet az Unió nevében jóvá kell hagyni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Ciszjordánia és a Gázai-övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodáshoz csatolt, az Európai Unió és a Ciszjordánia és a Gázai-övezet Palesztin Nemzeti Hatósága közötti, az uniós programokban való részvétel alapelveiről szóló keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyvet a Tanács az Unió nevében jóváhagyja
                  20
               .

               2. cikk

               A Tanács elnöke kijelöli azt a személyt, aki az Európai Unió nevében jogosult lesz megtenni a jegyzőkönyv
                  21
                10. cikkében előírt értesítést annak kifejezésére, hogy az Európai Unió a jegyzőkönyvet magára nézve jogilag kötelező erejűnek ismeri el.

               A jegyzőkönyv hatálybalépésének napját az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.

               3. cikk

               A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az Unió nevében meghatározza a Palesztin Nemzeti Hatóságnak az egyes programokban való részvételére alkalmazandó szabályokat és feltételeket, különösen a folyósítandó pénzügyi hozzájárulást. A Bizottság folyamatosan tájékoztatja az érintett tanácsi munkacsoportot.

               4. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        COM(2006) 724 final, 2006. december 4.

                     (2)

                        Az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsának 2007. március 5-i következtetései.

                     (3)

                        A 10412/07 számú tanácsi határozat (korlátozott terjesztésű) a Bizottság […] jegyzőkönyvek tárgyalására való felhatalmazásáról.

                     (4)

                        Elnökségi következtetések – Brüsszel, 2007. június 21–22., 11177/07 számú dokumentum.

                     (5)

                        A 10874/07 számú, „Az európai szomszédságpolitika megerősítéséről” szóló, az elért eredményekre vonatkozó elnökségi jelentés.

                     (6)

                        Az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa által 2007. június 18-án elfogadott 11016/07 számú, az európai szomszédságpolitika megerősítéséről szóló következtetések.

                     (7)

                        COM(2011) 303 final, 2011. május 25.

                     (8)

                        HL L 14., 2017.1.18., 2. o.

                     (9)

                        HL L 199., 2016.7.26., 1. o.

                     (10)

                        HL L 165., 2014.6.4., 16. o.

                     (11)

                        HL L 129., 2008.5.17., 39. o.

                     (12)

                        HL L 89., 2014.3.25., 6. o.

                     (13)

                        HL L 202., 2016.7.28., 3. o.

                     (14)

                        HL L 90., 2012.3.28., 1. o.

                     (15)

                        HL L 131., 2011.5.18., 1. o.

                     (16)

                        HL L 174., 2014.6.13., 1. o.

                     (17)

                        HL L 297., 2015.11.13., 1. o.

                     (18)

                        HL L 133., 2011.5.20., 1. o.

                     (19)

                        A 10412/07 számú tanácsi határozat (korlátozott terjesztésű) a Bizottság […] jegyzőkönyvek tárgyalására való felhatalmazásáról.

                     (20)

                        A jegyzőkönyv az aláírásról szóló határozattal együtt került közzétételre a [HL …] számában.

                     (21)

                        A jegyzőkönyv hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszi közzé.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.8.2.
            COM(2019) 361 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Ciszjordánia és a Gázai-övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodáshoz csatolt, az Európai Unió és a Ciszjordánia és a Gázai-övezet Palesztin Nemzeti Hatósága közötti, az uniós programokban való részvétel alapelveiről szóló keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyvének az Európai Unió nevében történő megkötéséről

               MELLÉKLET

               Jegyzőkönyv
                  az egyrészről az Európai Közösség,

               és másrészről Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti

               kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodáshoz csatolt,

               az Európai Unió és a Ciszjordánia és a Gázai-övezet Palesztin Nemzeti Hatósága közötti,

               az uniós programokban való részvétel alapelveiről szóló keretmegállapodásról

               AZ EURÓPAI UNIÓ, a továbbiakban: az Unió, egyrészről,

               valamint

               Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága, a továbbiakban: a Palesztin Nemzeti Hatóság, másrészről,

               (a továbbiakban: Felek),

               mivel:

               1.Az egyrészről az Európai Közösség, és másrészről Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodás (a továbbiakban: az ideiglenes társulási megállapodás) 1997. február 24-én aláírásra került, és 1997. július 1-jén hatályba lépett.

               2.Az Európai Tanács a 2004. június 17–18-i ülésén üdvözölte az Európai Bizottság európai szomszédságpolitikára (a továbbiakban: ENP) vonatkozó javaslatait, és jóváhagyta a 2004. június 14-i tanácsi következtetéseket.

               3.A Tanács ismételten támogatta e szakpolitikát.

               4.A Tanács 2007. március 5-én támogatását fejezte ki az Európai Bizottság 2006. december 4-i közleményében körvonalazott általános és globális megközelítéssel kapcsolatban, amely lehetővé teszi az ENP-partnerországok számára az érdemeik alapján való részvételt azokban a közösségi ügynökségekben és közösségi programokban, amelyek esetében a jogalapok ezt lehetővé teszik.

               5.A Palesztin Nemzeti Hatóság hangot adott azon szándékának, hogy számos uniós programban részt kíván venni.

               6.A Palesztin Nemzeti Hatóság egyes programokban való részvételének egyedi feltételeit – különös tekintettel a pénzügyi hozzájárulásra, valamint a jelentéstételi és az értékelési eljárásokra – az Európai Bizottság és a Palesztin Nemzeti Hatóság illetékes hatóságai közötti egyetértési megállapodásban kell meghatározni,

               A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

               1. cikk

               A Palesztin Nemzeti Hatóság részt vehet az Unió minden olyan jelenlegi és jövőbeni programjában, amely az e programokat elfogadó vonatkozó rendelkezések szerint nyitva áll számára.

               2. cikk

               A Palesztin Nemzeti Hatóság pénzügyileg hozzájárul az Európai Unió általános költségvetéséhez azokkal az adott programokkal összefüggésben, amelyekben részt vesz.

               3. cikk

               A Palesztin Nemzeti Hatóság képviselői megfigyelőként és a Palesztin Nemzeti Hatóságra vonatkozó pontokban részt vehetnek azon programok nyomon követéséért felelős irányítóbizottságokban, amelyekhez a Palesztin Nemzeti Hatóság pénzügyi hozzájárulást fizet.

               4. cikk

               A Palesztin Nemzeti Hatóság résztvevői által benyújtott projektekre és kezdeményezésekre a lehetőségek szerint az érintett programokra vonatkozó ugyanazon feltételek, szabályok és eljárások érvényesek, mint amelyeket a tagállamok esetében alkalmaznak.

               5. cikk

               A Palesztin Nemzeti Hatóságnak az egyes programokban történő részvételére vonatkozó egyedi feltételeket – különösen a fizetendő pénzügyi hozzájárulást, valamint a jelentési és értékelési eljárásokat – a Bizottság és a Palesztin Nemzeti Hatóság illetékes hatóságai közötti egyetértési megállapodásban kell meghatározni az érintett programok által meghatározott kritériumok alapján.

               Amennyiben a Palesztin Nemzeti Hatóság valamely uniós programban való részvétele kapcsán az Unió külső támogatására pályázik az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz létrehozásáról szóló, 2014. március 11-i 232/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján, vagy bármely hasonló, a Palesztin Nemzeti Hatóság számára az Unió külső támogatását biztosító, a jövőben esetlegesen elfogadandó rendelet alapján, úgy az Unió külső támogatásának a Palesztin Nemzeti Hatóság általi felhasználását szabályozó feltételeket a 232/2014/EU rendeletet tiszteletben tartó finanszírozási megállapodásban kell meghatározni.

               6. cikk

               Az 5. cikk szerint megkötött egyes egyetértési megállapodások az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i 2018/1046 (EU, Euratom) európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban úgy rendelkeznek, hogy a pénzügyi vagy egyéb ellenőrzéseket, ideértve az igazgatási vizsgálatokat is, az Európai Bizottság, az Európai Csalás Elleni Hivatal és a Számvevőszék végzi vagy felügyeli.

               Az Európai Bizottság, az Európai Csalás Elleni Hivatal és a Számvevőszék számára az Unióban székhellyel rendelkező kedvezményezettek vagy ajánlattevők tekintetében fennálló hatásköreikkel azonos hatáskörök megadására felhatalmazó részletes rendelkezéseket kell elfogadni a pénzügyi ellenőrzésről, az igazgatási vizsgálatokról, a visszafizettetésről, a pénzbüntetésről és az egyéb közigazgatási szankciókról.

               7. cikk

               E jegyzőkönyv arra az időtartamra alkalmazandó, amely alatt az ideiglenes társulási megállapodás hatályban van.

               E jegyzőkönyvet a Felek saját eljárásaiknak megfelelően írják alá és hagyják jóvá.

               E jegyzőkönyvet bármelyik Fél felmondhatja a másik Félhez intézett írásbeli értesítéssel. A jegyzőkönyv a felmondás napját követő hat hónap elteltével hatályát veszti.

               A jegyzőkönyv bármely Fél általi felmondása következtében történő megszűnése semmilyen hatással nem jár az 5. és 6. cikk szerint adott esetben lefolytatandó ellenőrzésekre.

               8. cikk

               E jegyzőkönyv hatálybalépését követően legfeljebb három évvel, és azt követően minden harmadik évben a Palesztin Nemzeti Hatóság uniós programokban való tényleges részvétele alapján a Felek felülvizsgálhatják e jegyzőkönyv végrehajtását.

               9. cikk

               Ezt a jegyzőkönyvet egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni, amelyeken az Európai Unió működéséről szóló szerződés alkalmazandó, az abban a szerződésben meghatározott feltételekkel, másrészről Ciszjordánia és a Gázai-övezet területén.

               10. cikk

               Ez a jegyzőkönyv az azt a napot követő hónap első napján lép hatályba, amikor a Felek diplomáciai csatornákon keresztül értesítik egymást az e célból szükséges eljárásaik lezárultáról.

               A jegyzőkönyv hatálybalépéséig a Felek megállapodnak abban, hogy e jegyzőkönyvet aláírásának napjától a jegyzőkönyv egy későbbi időpontban történő megkötéséig ideiglenesen alkalmazzák.

               11. cikk

               E jegyzőkönyv a megállapodás szerves részét képezi.

               12. cikk

               Ez a megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, észt, dán, finn, francia, görög, holland, horvát, ír, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén, valamint arab nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

               Kelt Brüsszelben, [dátum]

               az Európai Unió részéről

                     a Palesztin Nemzeti Hatóság

                     részéről