               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.11.25.
            COM(2021) 719 final
            2021/0383(NLE)

            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a tagállamoknak a számítástechnikai bűnözésről szóló egyezményhez csatolt, a megerősített együttműködésről és az elektronikus bizonyítékok átadásáról szóló második kiegészítő jegyzőkönyvnek az Európai Unió érdekében történő megerősítésére való felhatalmazásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT TÁRGYA

               E javaslat tárgya az Európa Tanács számítástechnikai bűnözésről szóló budapesti egyezményéhez csatolt, a megerősített együttműködésről és az elektronikus bizonyítékok átadásáról szóló második kiegészítő jegyzőkönyvnek (a továbbiakban: a jegyzőkönyv)
                  1
                az Európai Unió érdekében történő megerősítésére a tagállamoknak adott felhatalmazásról szóló határozat. A jegyzőkönyv célja, hogy nemzetközi szintű közös szabályok megállapítása révén megerősítse a kiberbűnözéssel kapcsolatos együttműködést, valamint javítsa az elektronikus bizonyítékok gyűjtését a bűnügyi nyomozások vagy büntetőeljárások során.

               Ez a javaslat kiegészíti a tagállamoknak a jegyzőkönyv Európai Unió érdekében történő aláírására történő felhatalmazásáról szóló európai tanácsi határozatra irányuló, különálló bizottsági javaslatot.

               A kiberbűnözés továbbra is jelentős kihívás elé állítja társadalmunkat. A bűnüldöző és igazságügyi hatóságok erőfeszítései ellenére egyre gyakoribbak és egyre összetettebbé válnak a kibertámadások, köztük a zsarolóvírus-támadások.
                  2
                Az internet határok nélküli jellegéből fakadóan a kiberbűnözéssel kapcsolatos nyomozások szinte minden esetben határokon átnyúlók, ezért szoros együttműködést tesznek szükségessé a különböző országok hatóságai között.

               Az elektronikus bizonyítékok egyre nagyobb jelentőséggel bírnak a bűnügyi nyomozások szempontjából. A Bizottság becslése szerint napjainkban a bűnüldöző és igazságügyi hatóságoknak a bűnügyi – többek között a kiberbűnözéssel kapcsolatos – nyomozások 85 %-a során van szükségük elektronikus bizonyítékokhoz való hozzáférésre.
                  3
                Bármely bűncselekmény tekintetében egyre elterjedtebb, hogy a bizonyítékokat elektronikus formában, külföldi joghatóságokban tárolják a szolgáltatók, és a hatékony büntető igazságszolgáltatási válasz megfelelő intézkedéseket követel meg az ilyen bizonyítékok beszerzésére vonatkozóan, a jogállamiság tiszteletben tartása érdekében.

               Világszerte, nemzeti, uniós
                  4
                és nemzetközi szinten – többek között a jegyzőkönyv révén – egyaránt megfigyelhető a nyomozásokhoz szükséges elektronikus bizonyítékokhoz való határokon átnyúló hozzáférés javítására irányuló törekvés. Fontos, hogy a szabályok nemzetközi viszonylatban is összeegyeztethetők legyenek, így elkerülve a kollíziót az elektronikus bizonyítékokhoz való határokon átnyúló hozzáférést igénylő esetekben.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.Háttér-információk

                  Az Európa Tanács számítástechnikai bűnözésről szóló budapesti egyezményének (CETS 185. sz.) (a továbbiakban: az egyezmény) célja a számítógépes hálózatok felhasználásával elkövetett bűncselekmények elleni küzdelem előmozdítása. Az egyezmény olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek (1) összehangolják a bűncselekmények nemzeti büntető anyagi jogi elemeit és a kiberbűnözés terén meglévő kapcsolódó rendelkezéseket, (2) meghatározzák az ilyen bűncselekmények, valamint a számítógépes rendszer segítségével elkövetett más bűncselekmények vagy elektronikus bizonyítékokhoz kapcsolódó bűncselekmények nyomozásához és büntetőeljárás alá vonásához szükséges nemzeti büntető eljárásjogi hatásköröket, valamint (3) gyors és hatékony nemzetközi együttműködési rendszer létrehozását célozzák.

                  Az egyezmény nyitott az Európa Tanács tagállamai és meghívás alapján a tagsággal nem rendelkező országok számára is. Jelenleg 66 ország az egyezmény részes Fele, köztük az Európai Unió 26 tagállama.
                     5
                   Az egyezmény nem irányozza elő, hogy az Európai Unió csatlakozhat az egyezményhez. Mindazonáltal az Európai Unió megfigyelő szervezetként rész vesz a számítástechnikai bűnözésről szóló egyezmény bizottságában (T-CY).
                     6

                  Az ENSZ szintjén zajló, egy kiberbűnözésről szóló új egyezményre irányuló tárgyalások érdekében tett erőfeszítések
                     7
                   ellenére a kiberbűnözés elleni küzdelem terén továbbra is a budapesti egyezmény számít a legfontosabb multilaterális egyezménynek. Az Unió következetesen támogatja az egyezményt
                     8
                  , többek között a kapacitásépítési programok finanszírozása keretében.
                     9

                  A felhőben található bizonyítékokkal foglalkozó csoport javaslatai
                     10
                   nyomán a számítástechnikai bűnözésről szóló egyezmény bizottsága több ajánlást is elfogadott annak érdekében, hogy – többek között a számítástechnikai bűnözésről szóló egyezményhez csatolt, a megerősített nemzetközi együttműködésről szóló második kiegészítő jegyzőkönyvről való egyeztetés révén – kezeljék az azzal járó kihívást, hogy a kiberbűnözéssel és egyéb bűncselekményekkel kapcsolatos elektronikus bizonyítékokat egyre inkább külföldi joghatóságok alá tartozó szolgáltatók birtokolják, miközben a bűnüldöző szervek hatásköreit továbbra is területi határok korlátozzák. A számítástechnikai bűnözésről szóló egyezmény bizottsága 2017 júniusában jóváhagyta a második kiegészítő jegyzőkönyv 2017 szeptembere és 2019 decembere közötti elkészítésére vonatkozó megbízást.
                     11
                   Tekintettel arra, hogy az egyeztetések lezárásához több időre van szükség, valamint arra, hogy a Covid19-világjárvány 2020-ban és 2021-ben korlátozta az erőfeszítéseket, a számítástechnikai bűnözésről szóló egyezmény bizottsága később kétszer, először 2020 decemberéig, majd 2021 májusáig meghosszabbította a megbízatást.

                  Az Európai Tanács 2018. október 18-i következtetéseiben
                     12
                   megfogalmazott felhívás nyomán a Bizottság 2019. február 5-én ajánlást fogadott el a Bizottságnak az Európa Tanács számítástechnikai bűnözésről szóló egyezményének második kiegészítő jegyzőkönyvére vonatkozó tárgyalásokon az Európai Unió nevében való részvétele engedélyezéséről szóló tanácsi határozatról.
                     13
                   Az európai adatvédelmi biztos 2019. április 2-án véleményt fogadott el az ajánlásról.
                     14
                   Az Európai Unió Tanácsa 2019. június 6-i határozatával engedélyezte, hogy a Bizottság az Európai Unió nevében részt vegyen a második kiegészítő jegyzőkönyvre vonatkozó tárgyalásokon.
                     15

                  Amint az a biztonsági unióra vonatkozó 2020. évi uniós stratégiában
                     16
                  , a digitális évtizedre vonatkozó 2020. évi uniós kiberbiztonsági stratégiában
                     17
                   és a szervezett bűnözésre vonatkozó 2021. évi uniós stratégiában
                     18
                   is szerepel, a Bizottság elkötelezte magát a jegyzőkönyvről folytatott tárgyalások gyors és sikeres lezárása mellett. Az Európai Parlament a digitális évtizedre vonatkozó uniós kiberbiztonsági stratégiáról szóló 2021. évi állásfoglalásában
                     19
                   szintén elismerte, hogy le kell zárni a jegyzőkönyvvel kapcsolatos munkát.

               Az Európai Unió Tanácsának határozatával összhangban a Bizottság az Európai Unió nevében részt vett a jegyzőkönyvre vonatkozó tárgyalásokon. A Bizottság következetesen konzultált az uniós álláspontról a tárgyalással foglalkozó tanácsi különbizottsággal.

               Az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodással
                  20
                összhangban a Bizottság írásbeli jelentések és szóbeli előadások útján is tájékoztatta az Európai Parlamentet a tárgyalások állásáról.

                  A 2021. május 28-i plenáris ülésen a számítástechnikai bűnözésről szóló egyezmény bizottsága saját szintjén jóváhagyta a jegyzőkönyv tervezetét, és azt elfogadás céljából továbbította az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának.
                     21
                   Az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága 2021. november 17-én elfogadta a jegyzőkönyvet.

               2.2.A második kiegészítő jegyzőkönyv

                  A jegyzőkönyv célja, hogy javítsa a kiberbűnözéssel kapcsolatos együttműködést és a bűncselekményre vonatkozó bizonyítékok elektronikus formában, konkrét bűnügyi nyomozás vagy büntetőeljárás céljából történő gyűjtését. A jegyzőkönyv elismeri, hogy fokozni kell és hatékonyabbá kell tenni az államok közötti, illetve a magánszektorral folytatott együttműködést, továbbá növelni kell az egyértelműséget és jogbiztonságot a szolgáltatók és más jogalanyok számára arra vonatkozóan, hogy milyen körülmények között válaszolhatnak a más részes Felek büntető igazságszolgáltatási hatóságaitól kapott, elektronikus bizonyítékok átadására irányuló megkeresésekre.

                  A jegyzőkönyv azt is elismeri, hogy a büntető igazságszolgáltatási célokból folytatott hatékony, határokon átnyúló együttműködés – többek között a közigazgatási szervek és a magánszektorbeli szereplők között – megfelelő feltételeket és szigorú biztosítékokat követel meg az alapvető jogok védelme terén. E célból a jegyzőkönyv jogalapú megközelítést alkalmaz, és a nemzetközi emberi jogi eszközökkel – köztük az Európa Tanács 1950. évi, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményével – összhangban álló feltételeket és biztosítékokat ír elő. Mivel az elektronikus bizonyítékok gyakran személyes adatokat érintenek, a jegyzőkönyv szigorú biztosítékokat irányoz elő a magánélet és a személyes adatok védelmére vonatkozóan.

                  A következő albekezdésekben említett rendelkezések különös jelentőséggel bírnak a jegyzőkönyv szempontjából. A jegyzőkönyvet részletes magyarázó jelentés kíséri. Bár a magyarázó jelentés nem minősül a jegyzőkönyv hiteles értelmezését biztosító eszköznek, célja, hogy a Felek számára iránymutatást és támogatást nyújtson a jegyzőkönyv alkalmazására vonatkozóan.
                     22

               2.2.1.Közös rendelkezések

                  A jegyzőkönyv I. fejezete tartalmazza a közös rendelkezéseket. A 2. cikk az egyezmény hatályával összhangban meghatározza a jegyzőkönyv alkalmazási körét: a jegyzőkönyv a számítógépes rendszerekkel és adatokkal összefüggő bűncselekményekkel kapcsolatos konkrét bűnügyi nyomozások vagy büntetőeljárások, valamint egy bűncselekmény elektronikus formátumú bizonyítékainak gyűjtése esetén alkalmazandó.

                  A 3. cikk tartalmazza a „központi hatóságok”, az „illetékes hatóságok”, a „veszélyhelyzetek”, a „személyes adatok” és az „átadó Fél” fogalommeghatározását. A jegyzőkönyvre vonatkozóan ezek a fogalommeghatározások az egyezményben szereplő fogalommeghatározásokkal együtt alkalmazandók.

                  A 4. cikk meghatározza, hogy a Felek mely nyelveken nyújthatnak be a jegyzőkönyv szerinti felhívásokat, megkereséseket vagy értesítéseket.

               2.2.2.Együttműködési intézkedések

                  A jegyzőkönyv II. fejezete rendelkezik az együttműködés megerősítését szolgáló intézkedésekről. Először is, az 5. cikk (1) bekezdése előirányozza a Felek számára a jegyzőkönyvön alapuló, lehető legnagyobb mértékű együttműködést. Az 5. cikk (2)–(5) bekezdése meghatározza a jegyzőkönyv rendelkezéseinek a meglévő kölcsönös segítségnyújtási szerződések, illetve megállapodások tekintetében történő alkalmazását. Az 5. cikk (7) bekezdése kimondja, hogy a II. fejezetben foglalt intézkedések nem korlátozzák a Felek közötti, illetve a Felek és a szolgáltatók vagy más jogalanyok közötti, más alkalmazandó megállapodáson, megegyezésen, gyakorlaton vagy belső jogon alapuló együttműködést.

                  A 6. cikk alapot biztosít az egyik Fél illetékes hatóságai és egy másik Fél területén lévő, doménnév-bejegyzési szolgáltatásokat nyújtó jogalanyok közötti közvetlen együttműködéshez a doménnév-bejegyzési adatok átadása céljából.

                  A 7. cikk alapot biztosít az egyik Fél illetékes hatóságai és egy másik Fél területén lévő szolgáltatók közötti közvetlen együttműködéshez az előfizetői adatok átadása céljából.

                  A 8. cikk alapot biztosít a hatóságok közötti megerősített együttműködéshez a számítógépes adatok átadása céljából.

                  A 9. cikk alapot biztosít a hatóságok közötti együttműködéshez a számítógépes adatok veszélyhelyzetben történő átadása céljából.

                  A 10. cikk alapot biztosít a veszélyhelyzeti kölcsönös jogsegélyhez.

                  A 11. cikk alapot biztosít a videokonferencia útján történő együttműködéshez.

                  A 12. cikk alapot biztosít a közös nyomozásokhoz és a közös nyomozócsoportok létrehozásához.

               2.2.3.Biztosítékok

                  A jegyzőkönyv jogalapú megközelítést alkalmaz, egyedi feltételekkel és biztosítékokkal kiegészítve, amelyek közül néhány beépül a konkrét együttműködési intézkedésekbe, valamint a jegyzőkönyv III. fejezetébe. A jegyzőkönyv 13. cikke előírja a Felek számára, hogy a hatáskörök és az eljárások tekintetében érvényesítsék az alapvető jogok megfelelő szintű védelmét, ami az egyezmény 15. cikkével összhangban biztosítja az arányosság elvének alkalmazását.

                  A jegyzőkönyv 14. cikke rendelkezik a személyes adatok védelméről a jegyzőkönyv 3. cikkében meghatározottak szerint, a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló egyezményt módosító jegyzőkönyvvel (CETS 223. sz.) (módosított 108. sz. egyezmény) és az uniós joggal összhangban.

                  Ennek alapján a 14. cikk (2)–(15) bekezdése meghatározza az alapvető adatvédelmi elveket, köztük a célhoz kötöttséget, a jogalapot, az adatminőséget és a különleges adatkategóriák kezelésére alkalmazandó szabályokat, az adatkezelők kötelezettségeit, többek között a megőrzéssel, a nyilvántartás vezetésével, a biztonsággal és az újbóli továbbítással kapcsolatban, az érvényesíthető egyéni jogokat, többek között az értesítéssel, a hozzáféréssel, a helyesbítéssel és az automatizált döntéshozatallal kapcsolatban, az egy vagy több hatóság általi független és hatékony felügyeletet, valamint a közigazgatási és bírósági jogorvoslatot. A biztosítékok az együttműködésnek a jegyzőkönyvben meghatározott valamennyi formájára kiterjednek, és szükség esetén kiigazításokkal alkalmazandók a közvetlen együttműködés sajátosságainak figyelembevétele érdekében (pl. a jogsértés bejelentésével összefüggésben). Egyes egyéni jogok gyakorlása késleltethető, korlátozható vagy megtagadható, amennyiben az fontos közérdekű célok eléréséhez szükséges és arányos, különösen a folyamatban lévő bűnügyi nyomozások veszélyeztetésének elkerülése érdekében, ami az uniós joggal is összhangban van.

                  A jegyzőkönyv 14. cikkét a jegyzőkönyv 23. cikkével összefüggésben kell értelmezni. A 23. cikk fokozza a jegyzőkönyvben foglalt biztosítékok hatékonyságát azáltal, hogy a számítástechnikai bűnözésről szóló egyezmény bizottsága számára előírja a jegyzőkönyv rendelkezéseinek érvényre juttatása érdekében hozott nemzeti jogalkotási intézkedések végrehajtásának és alkalmazásának értékelését. A 23. cikk (3) bekezdése kifejezetten kimondja, hogy a 14. cikknek a Felek általi végrehajtását akkor kell értékelni, amikor az egyezmény tíz Fele jelezte, hogy magára nézve kötelező erejűnek ismeri el a jegyzőkönyvet.

                  A 14. cikk (15) bekezdése szerinti további biztosítékként, amennyiben az egyik Fél alapos bizonyítékkal rendelkezik arra vonatkozóan, hogy egy másik Fél rendszeresen vagy lényegesen megsérti a jegyzőkönyvben meghatározott biztosítékokat, felfüggesztheti a személyes adatok e Fél részére történő továbbítását konzultációt követően (amelyre sürgős esetben nincs szükség). A felfüggesztés előtt továbbított valamennyi személyes adatot továbbra is a jegyzőkönyvnek megfelelően kell kezelni.

                  Végül, tekintettel a jegyzőkönyv többoldalú jellegére, a jegyzőkönyv 14. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja lehetővé teszi a Felek számára, hogy kétoldalú kapcsolataikban bizonyos feltételek mellett a jegyzőkönyv alapján átadott személyes adatok védelmének alternatív módjairól állapodjanak meg. Míg a személyes adatokat átvevő Felekre főszabályként a 14. cikk (2)–(15) bekezdésében foglalt biztosítékok alkalmazandók, az 14. cikk (1) bekezdésének b) pontja alapján azok a Felek, amelyek kölcsönösen egy, a személyes adatok védelmére vonatkozó, az érintett Felek joga szerint alkalmazandó követelményeknek megfelelő, átfogó keretet létrehozó nemzetközi megállapodás hatálya alá tartoznak, erre a keretre is támaszkodhatnak. Ez vonatkozik például a módosított 108. számú egyezményre (azon Felek esetében, amelyek lehetővé teszik az említett egyezmény szerinti, más Feleknek történő adattovábbítást) vagy az EU–USA keretmegállapodásra (annak alkalmazási körén belül, azaz a személyes adatok hatóságok közötti továbbításakor, valamint – az Egyesült Államok és az EU közötti egyedi adattovábbítási megállapodás esetén – a hatóságok és a szolgáltatók közötti közvetlen együttműködés tekintetében). Ezen túlmenően a 14. cikk (1) bekezdésének c) pontja alapján a Felek kölcsönösen megállapíthatják, hogy a személyes adatok átadására az érintett Felek közötti egyéb megállapodások vagy megegyezések alapján kerüljön sor. Az uniós tagállamok a jegyzőkönyv szerinti adattovábbítás tekintetében csak akkor hivatkozhatnak ilyen alternatív megállapodásra vagy megegyezésre, ha az adattovábbítás megfelel az uniós adatvédelmi jog követelményeinek, nevezetesen az (EU) 2016/680 irányelv (a bűnüldözésben érvényesítendő adatvédelemről szóló irányelv) V. fejezetének és (a hatóságok és a szolgáltatók közötti, a jegyzőkönyv 6. és 7. cikke szerinti közvetlen együttműködés tekintetében) az (EU) 2016/679 rendelet (általános adatvédelmi rendelet) V. fejezetének.

               2.2.4.Záró rendelkezések

               A jegyzőkönyv IV. fejezete tartalmazza a záró rendelkezéseket. Többek között a 15. cikk (1) bekezdésének a) pontja biztosítja, hogy a Felek – az egyezmény 39. cikkének (2) bekezdésével összhangban – más módon is kialakíthassák a jegyzőkönyvben szabályozott kérdéseket érintő kapcsolataikat. A 15. cikk (1) bekezdésének b) pontja biztosítja, hogy azok az uniós tagállamok, amelyek a jegyzőkönyv Felei, kölcsönös kapcsolataikban továbbra is alkalmazhassák az uniós jogot. A 15. cikk (2) bekezdése azt is meghatározza, hogy az egyezmény 39. cikkének (3) bekezdése alkalmazandó a jegyzőkönyvre.

               A 16. cikk (3) bekezdése kimondja, hogy a jegyzőkönyv akkor lép hatályba, amikor az egyezmény öt Fele jelezte, hogy magára nézve kötelező erejűnek ismeri el a jegyzőkönyvet.

               A 19. cikk (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Felek fenntartással élhetnek a 7. cikk (9) bekezdésének a) és b) pontjával, a 8. cikk (13) bekezdésével és a 17. cikkel kapcsolatban. A 19. cikk (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Felek nyilatkozatot tehetnek a 7. cikk (2) bekezdésének b) pontjával és (8) bekezdésével, a 8. cikk (11) bekezdésével, a 9. cikk (1) bekezdésének b) pontjával és (5) bekezdésével, a 10. cikk (9) bekezdésével, a 12. cikk (3) bekezdésével és a 18. cikk (2) bekezdésével kapcsolatban. A 19. cikk (3) bekezdése előírja, hogy a Feleknek meg kell tenniük a 7. cikk (5) bekezdésének a) és e) pontjában, a 8. cikk (4) bekezdésében és (10) bekezdésének a) és b) pontjában, a 14. cikk (7) bekezdésének c) és (10) bekezdésének b) pontjában, valamint a 17. cikk (2) bekezdésében meghatározott nyilatkozatokat, értesítéseket vagy közleményeket.

               A 23. cikk (1) bekezdése alapot biztosít ahhoz, hogy a Felek az egyezmény 46. cikkével összhangban konzultációt folytassanak, többek között a számítástechnikai bűnözésről szóló egyezmény bizottsága keretében. A 23. cikk (2) bekezdése alapot biztosít a jegyzőkönyvben foglalt rendelkezések alkalmazásának és végrehajtásának értékeléséhez is. A 23. cikk (3) bekezdése biztosítja, hogy az adatvédelemről szóló 14. cikk alkalmazásának és végrehajtásának értékelése akkor kezdődjön, amikor tíz Fél jelezte, hogy magára nézve kötelező erejűnek ismeri el a jegyzőkönyvet.

               2.3.A területre vonatkozó uniós jog és szakpolitika

               A jegyzőkönyv által szabályozott területet nagyban lefedik az EUMSZ 82. cikkének (1) bekezdésén és 16. cikkén alapuló közös szabályok. A jelenlegi európai uniós jogi keret magában foglal kifejezetten a bűnüldözésre és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködésre irányuló eszközöket, amilyen például a büntetőügyekben kibocsátott európai nyomozási határozatról szóló 2014/41/EU irányelv, az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény és a közös nyomozócsoportokról szóló 2002/465/IB tanácsi kerethatározat. A külkapcsolatok terén az Európai Unió számos kétoldalú megállapodást kötött harmadik országokkal, amelyek közé tartozik például az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok, az Európai Unió és Japán, illetve az Európai Unió, valamint Norvégia és Izland közötti kölcsönös jogsegélyről szóló megállapodás. A hatályos európai uniós jogi keret magában foglalja az Európai Ügyészség (a továbbiakban: az EPPO) létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről szóló (EU) 2017/1939 rendeletet is. A megerősített együttműködésben részt vevő tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az EPPO az (EU) 2017/1939 rendelet 22., 23. és 25. cikkében meghatározott hatásköreinek gyakorlása során ugyanolyan módon kezdeményezhesse a jegyzőkönyv szerinti együttműködést, mint e tagállamok nemzeti ügyészei. Ezek az eszközök és megállapodások különösen a jegyzőkönyv 8., 9., 10., 11. és 12. cikkéhez kapcsolódnak.

               Ezenfelül az Unió több irányelvet is elfogadott a gyanúsítottak és a vádlottak eljárási jogainak megerősítése érdekében.
                  23
                Ezek az eszközök különösen a jegyzőkönyv 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12. és 13. cikkéhez kapcsolódnak. Egy sor biztosíték kifejezetten a személyes adatok védelmére vonatkozik, amely az uniós Szerződésekben és az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített alapvető jog. A személyes adatok kizárólag az (EU) 2016/679 rendelettel (általános adatvédelmi rendelet) és az (EU) 2016/680 irányelvvel (a bűnüldözésben érvényesítendő adatvédelemről szóló irányelv) összhangban kezelhetők. A magán- és a családi élet, az otthon és a kapcsolattartás tiszteletben tartásához fűződő, mindenkit megillető alapvető jog lényeges elemként magában foglalja a kapcsolattartás bizalmasságának tiszteletben tartását. Az elektronikus hírközlési adatok kizárólag a 2002/58/EK irányelvvel (elektronikus hírközlési irányelv) összhangban kezelhetők. Ezek az eszközök különösen a jegyzőkönyv 14. cikkéhez kapcsolódnak.

                  A jegyzőkönyv 14. cikkének (2)–(15) bekezdése megfelelő adatvédelmi biztosítékokat ír elő az uniós adatvédelmi szabályok, különösen az általános adatvédelmi rendelet 46. cikke és a bűnüldözésben érvényesítendő adatvédelemről szóló irányelv 37. cikke, valamint az Európai Bíróság vonatkozó ítélkezési gyakorlata értelmében. Az uniós jogi követelményekkel
                     24
                   összhangban és a jegyzőkönyv 14. cikkében meghatározott biztosítékok hatékonyságának garantálása érdekében a tagállamoknak – bizonyos korlátozások mellett, például a folyamatban lévő nyomozások veszélyeztetésének elkerülése érdekében – gondoskodniuk kell azon személyek értesítéséről, akiknek az adatait továbbították. A jegyzőkönyv 14. cikke (11) bekezdésének c) pontja alapot biztosít a tagállamoknak e követelmény teljesítéséhez.

                  A jegyzőkönyv 14. cikke (1) bekezdésének az uniós adatvédelmi szabályokkal való összeegyeztethetősége azt is megköveteli, hogy a tagállamok mérlegeljék a következőket a jegyzőkönyv alapján átadott személyes adatok megfelelő védelmének biztosítására vonatkozó lehetőségeket illetően. Az érintett Felek jogszabályainak alkalmazandó követelményeivel összhangban a személyes adatok védelmére vonatkozó átfogó keretet létrehozó egyéb nemzetközi megállapodások tekintetében a 14. cikk (1) bekezdésének b) pontja értelmében a tagállamoknak figyelembe kell venniük, hogy a közvetlen együttműködés terén az EU–USA keretmegállapodást további biztosítékokkal kell kiegészíteni, amelyeket az Egyesült Államok és az EU, illetve az uniós tagállamok közötti külön adattovábbítási megállapodásban kell meghatározni, és amelyek figyelembe veszik, hogy milyen egyedi követelményeket támaszt az elektronikus bizonyítékoknak közvetlenül a szolgáltatók általi, nem pedig a hatóságok közötti továbbítása.
                     25

                  Emellett a jegyzőkönyv 14. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a tagállamoknak figyelembe kell venniük, hogy a módosított 108. sz. egyezményben részes uniós tagállamok számára az egyezmény önmagában nem nyújt megfelelő alapot a jegyzőkönyv keretében az említett egyezmény más Felei részére történő, határokon átnyúló adattovábbításhoz. E tekintetben figyelembe kell venniük a módosított 108. sz. egyezmény 14. cikke (1) bekezdésének utolsó mondatát.
                     26

                  Végezetül, a 14. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti egyéb megállapodások vagy megegyezések tekintetében a tagállamoknak úgy kell tekinteniük, hogy csak akkor támaszkodhatnak ilyen egyéb megállapodásokra vagy megegyezésekre, ha az Európai Bizottság az (EU) 2016/679 általános adatvédelmi rendelet 45. cikke vagy a bűnüldözésben érvényesítendő adatvédelemről szóló (EU) 2016/680 irányelv 36. cikke alapján az érintett harmadik ország tekintetében megfelelőségi határozatot fogadott el, amely kiterjed az adott adattovábbításra, vagy ha az ilyen egyéb megállapodás vagy megegyezés maga ír elő megfelelő adatvédelmi biztosítékokat az általános adatvédelmi rendelet 46. cikke vagy a bűnüldözésben érvényesítendő adatvédelmi biztosítékokról szóló irányelv 37. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében.

               Az érintett területre vonatkozó uniós jognak nem csupán a jelenlegi állapotát, hanem jövőbeli alakulását is figyelembe kell venni, amennyiben az az elemzés idején előre látható. A jegyzőkönyv hatálya alá tartozó terület közvetlenül releváns az uniós jog előre látható jövőbeli alakulása szempontjából. E tekintetben meg kell említeni az elektronikus bizonyítékokhoz való határokon átnyúló hozzáférésről szóló, 2018. áprilisi bizottsági javaslatokat.
                  27
                Ezek az eszközök különösen a jegyzőkönyv 6. és 7. cikkéhez kapcsolódnak.

               A tárgyalásokon az Unió nevében való részvétel során a Bizottság biztosította, hogy a jegyzőkönyv teljes mértékben összeegyeztethető legyen az uniós joggal és a tagállamok abból eredő kötelezettségeivel. A Bizottság biztosította, hogy a jegyzőkönyv rendelkezései lehetővé tegyék a tagállamok számára, hogy tiszteletben tartsák az uniós Szerződésekben és az Alapjogi Chartában foglalt alapvető jogokat, szabadságokat és az uniós jog általános elveit, ideértve az arányosságot, az eljárási jogokat, az ártatlanság vélelmét és a büntetőeljárás alá vont személyek védelemhez való jogát, továbbá a magánélet tiszteletben tartásához való jogot, valamint a személyes adatok és az elektronikus hírközlési adatok védelmét az ilyen adatok kezelése, többek között az Európai Unión kívüli országok bűnüldöző hatóságai részére történő továbbítás során, illetve a bűnüldöző és igazságügyi hatóságok e tekintetben fennálló kötelezettségeit. A Bizottság szintén figyelembe vette az európai adatvédelmi biztos
                  28
                és az Európai Adatvédelmi Testület véleményét
                  29
               .

               A Bizottság továbbá gondoskodott arról, hogy a jegyzőkönyv rendelkezései és az elektronikus bizonyítékokra vonatkozó bizottsági javaslatok összeegyeztethetők legyenek – figyelembe véve többek között a jogszabálytervezet alakulását a társjogalkotókkal folytatott egyeztetés során –, valamint arról, hogy a jegyzőkönyv ne vezessen kollízióhoz. A Bizottság gondoskodott arról, hogy a jegyzőkönyv megfelelő biztosítékokat tartalmazzon az adatok és a magánélet védelme terén, amelyek lehetővé teszik az uniós szolgáltatók számára az adatvédelemre és a magánélet védelmére vonatkozó uniós jogszabályokban előírt kötelezettségeik teljesítését, amennyiben a jegyzőkönyv jogalapot biztosít a jegyzőkönyv valamely nem uniós Felének hatósága által kibocsátott, személyes adatok vagy elektronikus hírközlési adatok átadására irányuló felhívás vagy megkeresés nyomán történő adattovábbításhoz.

               2.4.Fenntartások, nyilatkozatok, értesítések és közlemények, valamint egyéb megfontolások

               A jegyzőkönyv alapot biztosít a Felek számára ahhoz, hogy bizonyos fenntartásokkal éljenek, valamint hogy nyilatkozatokat, értesítéseket vagy közleményeket tegyenek bizonyos cikkekkel kapcsolatban. A tagállamoknak egységes megközelítést kell alkalmazniuk bizonyos fenntartások, nyilatkozatok, értesítések és közlemények tekintetében, az e határozat mellékletében meghatározottak szerint. A jegyzőkönyv végrehajtása és az uniós jog összeegyeztethetőségének biztosítása érdekében az uniós tagállamoknak az alább ismertetett álláspontot kell képviselniük az említett fenntartások és nyilatkozatok tekintetében. Amennyiben a jegyzőkönyv egyéb fenntartások, nyilatkozatok, értesítések vagy közlemények alapjául szolgál, ez a javaslat felhatalmazza a tagállamokat a mérlegelésre és saját fenntartások, nyilatkozatok, értesítések vagy közlemények megtételére.

               A jegyzőkönyv rendelkezései és a vonatkozó uniós jogszabályok és szakpolitikák összeegyeztethetőségének biztosítása érdekében a tagállamok nem élhetnek a 7. cikk (9) bekezdésének a)
                  30
                és b) pontja
                  31
                szerinti fenntartásokkal. Ezen túlmenően a tagállamoknak meg kell tenniük a 7. cikk (2) bekezdésének b) pontja
                  32
                szerinti nyilatkozatot, valamint a 7. cikk (5) bekezdésének a) pontja
                  33
                szerinti értesítést. E fenntartásoktól való eltekintés, valamint a nyilatkozat és az értesítés megtétele fontos annak biztosításához, hogy a jegyzőkönyv összeegyeztethető legyen a Bizottság elektronikus bizonyítékokra vonatkozó jogalkotási javaslataival, figyelemmel többek között a jogszabálytervezetek alakulására a társjogalkotókkal folytatott egyeztetés során.

               Ezen túlmenően annak biztosítása érdekében, hogy az uniós tagállamok az uniós tagállamoktól eltérő Felekkel folytatott együttműködés során egységesen alkalmazzák a jegyzőkönyvet, a Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy ne éljenek a 8. cikk (13) bekezdése
                  34
                szerinti fenntartással, többek között azért sem, mert az ilyen fenntartásnak kölcsönös hatása lenne
                  35
               . A tagállamoknak meg kell tenniük a 8. cikk (4) bekezdése szerinti nyilatkozatot annak biztosítása érdekében, hogy a felhívások érvényesíthetők legyenek abban az esetben, ha az arányosság és a szükségesség értékeléséhez további alátámasztó információkra van szükség, például a szóban forgó ügy körülményeire vonatkozóan.
                  36

               A Bizottság emellett arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a jegyzőkönyv hatékony alkalmazásának biztosítása érdekében tartózkodjanak a 9. cikk (1) bekezdésének b) pontja
                  37
                szerinti nyilatkozat megtételétől.

               A tagállamoknak a jegyzőkönyv hatékony alkalmazásának biztosítása érdekében meg kell tenniük a 7. cikk (5) bekezdésének e) pontja
                  38
               , a 8. cikk (10) bekezdésének a) és b) pontja
                  39
               , a 14. cikk (7) bekezdésének c) pontja, valamint (10) bekezdésének b) pontja szerinti értesítéseket.
                  40

               Végezetül a tagállamoknak az 14. cikk (11) bekezdésének c) pontja alapján meg kell hozniuk a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a fogadó Fél az adattovábbításkor tájékoztatást kapjon az uniós jog szerinti azon kötelezettségéről, hogy értesítenie kell azt a személyt, akire az adatok vonatkoznak
                  41
               , valamint megfelelő elérhetőséget kell megadnia annak érdekében, hogy a fogadó Fél tájékoztathassa az uniós tagállam illetékes hatóságát, amint a titoktartási korlátozások már nem alkalmazandók és kibocsátható az értesítés.

               2.5.A javaslat oka

               A jegyzőkönyv akkor lép hatályba, amikor az 16. cikk (1) és (2) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban öt Fél jelezte, hogy magára nézve kötelező erejűnek ismeri el a jegyzőkönyvet. A jegyzőkönyv ünnepélyes aláírása 2022 márciusában esedékes.

               Az uniós tagállamoknak meg kell tenniük minden szükséges lépést a jegyzőkönyv gyors hatálybalépése és megerősítése érdekében, ami több szempontból is nagy jelentőséggel bír.

               Először is, a jegyzőkönyv biztosítani fogja, hogy a bűnüldöző és igazságügyi hatóságok megfelelőbb helyzetben legyenek a bűnügyi nyomozásokhoz szükséges elektronikus bizonyítékok beszerzése szempontjából. Tekintettel arra, hogy a bűnügyi nyomozások során egyre nő az elektronikus bizonyítékok jelentősége, sürgősen szükség van arra, hogy a bűnüldöző és igazságügyi hatóságok megfelelő eszközökkel rendelkezzenek az elektronikus bizonyítékokhoz való hatékony hozzáférés megszerzéséhez, ami biztosítja az online bűnözés elleni hatékony fellépésüket.

               Másodszor, a jegyzőkönyv biztosítani fogja, hogy az elektronikus bizonyítékokhoz való hozzáférés megszerzésére irányuló ilyen intézkedéseket olyan módon alkalmazzák, amely lehetővé teszi a tagállamok számára az alapvető jogok tiszteletben tartását, beleértve a büntetőeljárási jogokat, a magánélethez való jogot és a személyes adatok védelméhez való jogot is. Egyértelmű nemzetközi szintű szabályok hiányában a meglévő gyakorlatok kihívást jelenthetnek a jogbiztonság, az átláthatóság, az elszámoltathatóság, valamint a nyomozások során a gyanúsítottakat megillető alapvető jogok és eljárási garanciák tiszteletben tartása tekintetében.

               Harmadszor, a jegyzőkönyv feloldja és megelőzi a mind a hatóságokat, mind a magánszektorbeli szolgáltatókat és más jogalanyokat érintő kollíziókat azáltal, hogy nemzetközi szinten összeegyeztethető szabályokat ír elő az elektronikus bizonyítékokhoz való határokon átnyúló hozzáférésre vonatkozóan.

               Negyedszer, a jegyzőkönyv alátámasztja, hogy az egyezmény továbbra is nagy jelentőséggel bír a kiberbűnözés elleni küzdelem fő multilaterális kereteként. Ez kulcsfontosságú lesz az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének az információs és kommunikációs technológiák bűnelkövetési célú felhasználása elleni küzdelemről szóló, 2019. decemberi 74/247. sz. határozatát követő folyamatban. Az említett határozat egy nyitott, ad hoc kormányközi szakértői bizottságot hozott létre az információs és kommunikációs technológiák bűnelkövetési célú felhasználása elleni küzdelemről szóló átfogó nemzetközi egyezmény kidolgozása céljából.

               3.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               ·Jogalap

                  Az Unió azon hatásköre, hogy jogszabályokat alkosson az igazságügyi vagy azzal egyenértékű hatóságok közötti, a büntetőeljárások lefolytatásával és a határozatok végrehajtásával kapcsolatos együttműködés megkönnyítését érintő kérdésekben, az EUMSZ 82. cikkének (1) bekezdésén alapul. Az Unió hatásköre a személyes adatok védelmét érintő kérdésekben az EUMSZ 16. cikkén alapul.

                  Az EUMSZ 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban az Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik nemzetközi megállapodás megkötésére, amennyiben az a közös uniós szabályokat érintheti, vagy azok alkalmazási körét megváltoztathatja. A jegyzőkönyv rendelkezései olyan területhez tartoznak, amelyet nagyrészt lefednek a közös szabályok a fenti 2.3. szakaszban foglaltak szerint.

               A jegyzőkönyv így az Unió kizárólagos külső hatáskörébe tartozik. A jegyzőkönyvnek a tagállamok általi, az Unió érdekében történő megerősítésére tehát az EUMSZ 16. cikke, 82. cikkének (1) bekezdése és 218. cikkének (6) bekezdése alapján kerülhet sor.

               ·Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               Tárgytalan.

               ·Arányosság

               Az e javaslathoz kapcsolódó, a fenti 2.5. szakaszban ismertetett uniós célkitűzések csakis kötelező erejű nemzetközi megállapodás megkötésével érhetők el, amely rendelkezik a szükséges együttműködési intézkedésekről, miközben biztosítja az alapvető jogok megfelelő védelmét. A jegyzőkönyv teljesíti ezt a célkitűzést. A jegyzőkönyv rendelkezései a fő célkitűzések eléréséhez szükséges mértékre korlátozódnak. Az egyoldalú fellépés nem jelent alternatívát, mivel nem nyújtana kielégítő alapot a nem uniós országokkal folytatott együttműködéshez, és nem lenne képes biztosítani az alapvető jogok szükséges védelmét. Emellett egy, a jegyzőkönyvhöz hasonló, az Unió által megtárgyalt többoldalú megállapodás alkalmazása hatékonyabb, mint kétoldalú tárgyalások kezdeményezése az egyes nem uniós országokkal. Feltételezve, hogy az egyezmény mind a 66 Fele, valamint a jövőbeli új Felek is megerősítik a jegyzőkönyvet, a jegyzőkönyv közös jogi keretet fog biztosítani az uniós tagállamok számára a legfontosabb nemzetközi partnereikkel a bűnözés elleni küzdelem terén folytatott együttműködéshez.

               ·A jogi aktus típusának megválasztása

               Tárgytalan.

               4.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               ·A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan.

               ·Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  Az Európa Tanács a jegyzőkönyvről szóló tárgyalásokkal kapcsolatban hat nyilvános konzultációt szervezett 2018 júliusában és novemberében, 2019 februárjában és novemberében, 2020 decemberében, valamint 2021 májusában.
                     42
                   A Felek figyelembe vették az e konzultációk keretében tett észrevételeket.

               A Bizottság az Unió nevében eljáró tárgyalóként az adatvédelmi hatóságokkal is egyeztetett, és 2019 és 2021 során célirányos konzultációkat szervezett civil társadalmi szervezetek, szolgáltatók és szakmai szövetségek bevonásával. A Bizottság figyelembe vette az e megbeszélések keretében elhangzottakat.

               ·Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  A tárgyalások során a Bizottság következetesen egyeztetett a tárgyalásokkal foglalkozó tanácsi különbizottsággal, összhangban a Bizottságnak a tárgyalásokon az Unió nevében történő részvételére való felhatalmazásáról szóló, 2019. június 6-i tanácsi határozattal, ami lehetőséget biztosított a tagállami szakértők számára, hogy hozzájáruljanak az uniós álláspont kialakításának folyamatához. A Bizottság Unió nevében való részvételén túlmenően több tagállami szakértő is részt vett a tárgyalásokon. Emellett az érdekelt felekkel folytatott konzultációkra is sor került (lásd fent).

               ·Hatásvizsgálat

                  2017–2018-ban hatásvizsgálat készült a Bizottság elektronikus bizonyítékokra vonatkozó javaslataihoz.
                     43
                  . Ebben az összefüggésben a számítástechnikai bűnözésről szóló budapesti egyezmény második kiegészítő jegyzőkönyvéről szóló megállapodásra irányuló tárgyalások az előnyben részesített lehetőség részét képezték. A releváns hatásokat a jelen indokolás is ismerteti.

               ·Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  A jegyzőkönyv hatással lehet a szolgáltatók bizonyos kategóriáira, köztük a kis- és középvállalkozásokra (kkv-k), mivel a jegyzőkönyv értelmében elektronikus bizonyítékok átadására vonatkozó megkeresések és felhívások intézhetők hozzájuk. Mindazonáltal ezek a szolgáltatók már jelenleg is gyakran kapnak ilyen megkereséseket más meglévő csatornákon keresztül, olykor különböző hatóságok által továbbítva, többek között az egyezmény
                     44
                  , a kölcsönös jogsegélyről szóló egyéb szerződések vagy más keretek, köztük a több érdekelt félre kiterjedő internetirányítási politikák
                     45
                   alapján. Emellett a szolgáltatók, köztük a kkv-k számára előnyös lesz a nemzetközi szintű egyértelmű jogi keret és a jegyzőkönyvre vonatkozóan valamennyi Fél által alkalmazott közös megközelítés.

               ·Alapjogok

                  A jegyzőkönyv szerinti együttműködési eszközök valószínűleg érintik az alapvető jogokat, amennyiben egy személy adatai büntetőeljárás keretében közölhetők, ideértve például a tisztességes eljáráshoz való jogot, a magánélet tiszteletben tartásához való jogot és a személyes adatok védelméhez való jogot. A jegyzőkönyv jogalapú megközelítést alkalmaz, és a nemzetközi emberi jogi eszközökkel – köztük az Európa Tanács 1950. évi, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményével – összhangban álló feltételeket és biztosítékokat ír elő. A jegyzőkönyv konkrét adatvédelmi biztosítékokról rendelkezik. Szükség esetén a jegyzőkönyv alapot biztosít a Felek számára bizonyos fenntartások, nyilatkozatok vagy értesítések megtételéhez, és rögzíti, hogy meghatározott helyzetekben milyen indokból tagadható meg a megkeresést követő együttműködés. Ez biztosítja a jegyzőkönyvnek az Európai Unió Alapjogi Chartájával való összeegyeztethetőségét.

               5.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést érintő vonzatai. A jegyzőkönyv végrehajtása egyszeri költségekkel járhat a tagállamok számára, és a tagállami hatóságok magasabb költségekkel szembesülhetnek az ügyek számának várható növekedése miatt.

               6.EGYÉB ELEMEK

               ·Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  Nincs végrehajtási terv, mivel az aláírást és a megerősítést követően a tagállamoknak végre kell hajtaniuk a jegyzőkönyvet.

                  A nyomon követés tekintetében a Bizottság részt fog venni a számítástechnikai bűnözésről szóló egyezmény bizottságának ülésein, ahol az Európai Unió megfigyelő szervezetként képviselteti magát.

               2021/0383 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a tagállamoknak a számítástechnikai bűnözésről szóló egyezményhez csatolt, a megerősített együttműködésről és az elektronikus bizonyítékok átadásáról szóló második kiegészítő jegyzőkönyvnek az Európai Unió érdekében történő megerősítésére való felhatalmazásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 16. cikkére, 82. cikke (1) bekezdésére és 218. cikke (6) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

               mivel:

               (1)A Tanács 2019. június 9-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy az Unió nevében részt vegyen az Európa Tanács számítástechnikai bűnözésről szóló budapesti egyezményének második kiegészítő jegyzőkönyvére irányuló tárgyalásokon.

               (2)Az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága 2021. november 17-én elfogadta a számítástechnikai bűnözésről szóló egyezményhez csatolt, a megerősített együttműködésről és az elektronikus bizonyítékok átadásáról szóló második kiegészítő jegyzőkönyv (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) szövegét, és a jegyzőkönyvet a tervek szerint 2022 márciusában megnyitják aláírásra.

               (3)A jegyzőkönyv rendelkezései olyan területhez tartoznak, amelyet nagyrészt lefednek az EUMSZ 3. cikkének (2) bekezdése szerinti közös szabályok, köztük a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködést megkönnyítő eszközök, amelyek garantálják az eljárási jogi minimumszabályokat, valamint az adatvédelemre és a magánélet védelmére vonatkozó biztosítékokat.

               (4)A Bizottság emellett jogalkotási javaslatot nyújtott be a büntetőügybeli elektronikus bizonyítékokra vonatkozó, közlésre és megőrzésre kötelező európai határozatokról szóló rendeletre (COM(2018) 225 final), valamint a jogi képviselőknek a büntetőeljárásban bizonyítékok összegyűjtése céljából történő kinevezéséről szóló harmonizált szabályok meghatározásáról szóló irányelvre (COM(2018) 226 final), amelyek közvetlenül a másik tagállamban működő szolgáltató képviselőjének címzendő, kötelező érvényű, határokon átnyúló közlésre és megőrzésre kötelező európai határozatokat vezetnek be.

               (5)Az Unió nevében a tárgyalásokon való részvétele révén a Bizottság gondoskodott arról, hogy a második kiegészítő jegyzőkönyv összeegyeztethető legyen az Európai Unió releváns közös szabályaival.

               (6)Számos fenntartás, nyilatkozat, értesítés és közlemény bír jelentőséggel annak biztosítása szempontjából, hogy a jegyzőkönyv összeegyeztethető legyen az uniós joggal és szakpolitikákkal, hogy az uniós tagállamok egységesen alkalmazzák a jegyzőkönyvet a nem uniós Felek viszonylatában, valamint hogy a jegyzőkönyv alkalmazása hatékony legyen.

               (7)Tekintettel arra, hogy a jegyzőkönyv rendelkezik az elektronikus bizonyítékokhoz való határokon átnyúló hozzáférés javítását szolgáló gyors eljárásokról és a biztosítékok magas szintjéről, a hatálybalépés hozzájárul majd a kiberbűnözés és a bűnözés egyéb formái elleni globális szintű küzdelemhez a jegyzőkönyvben részes uniós tagállamok és nem uniós államok közötti együttműködés elősegítése révén, biztosítja az egyének magas szintű védelmét, és kezeli a kollíziókat.

               (8)Mivel a jegyzőkönyv az (EU) 2016/679 rendelet és az (EU) 2016/680 irányelv szerinti, a személyes adatok nemzetközi továbbítására vonatkozó követelményekkel összhangban megfelelő biztosítékokat ír elő, hatálybalépése hozzájárul az uniós adatvédelmi normák globális szintű előmozdításához, megkönnyíti a jegyzőkönyvben részes uniós tagállamok és nem uniós államok közötti adatáramlást, és biztosítja, hogy az uniós tagállamok eleget tegyenek az uniós adatvédelmi szabályok szerinti kötelezettségeiknek.

               (9)A gyors hatálybalépés emellett megszilárdítja az Európa Tanács budapesti egyezményének a kiberbűnözés elleni küzdelem fő multilaterális kereteként betöltött szerepét.

               (10)Az Európai Unió nem válhat a jegyzőkönyv részes Felévé, mivel mind a jegyzőkönyv, mind az Európa Tanács számítástechnikai bűnözésről szóló egyezménye kizárólag államok számára áll nyitva.

               (11)Ezért a tagállamokat fel kell hatalmazni arra, hogy az Unió érdekében együttesen eljárva megerősítsék a jegyzőkönyvet.

               (12)Az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet 42. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság egyeztetett az európai adatvédelmi biztossal, aki …-án/-én véleményt nyilvánított.

               (13)[Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban, az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, Írország nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.]

               [VAGY]

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Írország [a ...-án/-én kelt levelében] bejelentette, hogy részt kíván venni ennek a határozatnak az elfogadásában és alkalmazásában.]

               (14)Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A tagállamok felhatalmazást kapnak arra, hogy az Európai Unió érdekében megerősítsék a számítástechnikai bűnözésről szóló egyezményhez csatolt, a megerősített együttműködésről és az elektronikus bizonyítékok átadásáról szóló második kiegészítő jegyzőkönyvet (a továbbiakban: a jegyzőkönyv).

               2. cikk

               A jegyzőkönyv megerősítésekor a tagállamok megteszik a mellékletben foglalt fenntartásokat, nyilatkozatokat, értesítéseket vagy közleményeket.

               3. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               4. cikk

               Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

               5. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A jegyzőkönyv szövege e javaslat mellékletében található.

                     (2)

                        Az Európai Unió súlyos és szervezett bűnözés általi fenyegetettségének 2021. évi értékelése (EU SOCTA 2021).

                     (3)

                        SWD(2018) 118 final.

                     (4)

                        COM(2018) 225 és 226 final.

                     (5)

                        Minden uniós tagállam Írország kivételével, amely aláírta, de nem erősítette meg az egyezményt, azonban kötelezettséget vállalt a csatlakozásra.

                     (6)

                        A számítástechnikai bűnözésről szóló egyezmény bizottságának eljárási szabályzata (T-CY (2013)25 rev), elérhető a következő internetcímen: www.coe.int/cybercrime.

                     (7)

                        Az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének (ENSZ-közgyűlés) 74/247. sz. határozata (2019. december) az információs és kommunikációs technológiák bűncselekmények céljára való felhasználása elleni küzdelemről.

                     (8)

                        JOIN(2020) 81 final.

                     (9)

                        Lásd például: a kiberbűnözés elleni kibővített globális fellépés (GLACY)+, https://www.coe.int/en/web/cybercrime/glacyplus

                     (10)

                        A számítástechnikai bűnözésről szóló egyezmény bizottsága felhőben található bizonyítékokkal foglalkozó csoportjának zárójelentése: A felhőben található elektronikus bizonyítékokhoz való hozzáférés a büntető igazságszolgáltatás által: a T-CY által mérlegelendő ajánlások, 2016. szeptember 16.

                     (11)

                        https://rm.coe.int/t-cy-terms-of-reference-protocol/1680a03690

                     (12)

                        https://www.consilium.europa.eu/hu/press/press-releases/2018/10/18/20181018-european-council-conslusions/#

                     (13)

                        COM(2019) 71 final.

                     (14)

                        Az európai adatvédelmi biztos 3/2019. sz. véleménye a számítástechnikai bűnözésről szóló budapesti egyezmény második kiegészítő jegyzőkönyvére irányuló tárgyalásokon való részvételről (2019. április 2.).

                     (15)

                        A Tanács 9116/19 hivatkozási számú határozata.

                     (16)

                        COM(2020) 605 final.

                     (17)

                        JOIN(2020) 81 final.

                     (18)

                        COM(2021) 170 final.

                     (19)

                        Az Európai Parlament 2021. június 10-i állásfoglalása a digitális évtizedre vonatkozó uniós kiberbiztonsági stratégiáról.

                     (20)

                        Hivatkozás: L 304/47.

                     (21)

                        https://rm.coe.int/0900001680a2aa42

                     (22)

                        Lásd a jegyzőkönyvhöz kapcsolódó magyarázó jelentés (2) bekezdését.

                     (23)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2010/64/EU irányelve (2010. október 20.) a büntetőeljárás során igénybe vehető tolmácsoláshoz és fordításhoz való jogról (HL L 280., 2010.10.26., 1. o.); az Európai Parlament és a Tanács 2012/13/EU irányelve (2012. május 22.) a büntetőeljárás során a tájékoztatáshoz való jogról (HL L 142., 2012.6.1., 1. o.); az Európai Parlament és a Tanács 2013/48/EU irányelve (2013. október 22.) a büntetőeljárás során és az európai elfogatóparancshoz kapcsolódó eljárásokban ügyvédi segítség igénybevételéhez való jogról, valamint valamely harmadik félnek a szabadságelvonáskor történő tájékoztatásához való jogról és a szabadságelvonás ideje alatt harmadik felekkel és a konzuli hatóságokkal való kommunikációhoz való jogról (HL L 294., 2013.11.6., 1. o.); az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1919 irányelve (2016. október 26.) a büntetőeljárások során a gyanúsítottak és a vádlottak, valamint az európai elfogatóparancshoz kapcsolódó eljárásokban a keresett személyek költségmentességéről (HL L 297., 2016.11.4., 1. o.); az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/800 irányelve (2016. május 11.) a büntetőeljárás során gyanúsított vagy vádlott gyermekek részére nyújtandó eljárási biztosítékokról (HL L 132., 2016.5.21., 1. o.); az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/343 irányelve (2016. március 9.) a büntetőeljárás során az ártatlanság vélelme egyes vonatkozásainak és a tárgyaláson való jelenlét jogának megerősítéséről (HL L 65., 2016.3.11., 1. o.); az Európai Parlament és a Tanács 2012/13/EU irányelve (2012. május 22.) a büntetőeljárás során a tájékoztatáshoz való jogról.

                     (24)

                        Lásd: a Bíróság (nagytanács) 1/15. sz. véleménye, ECLI:EU:C:2017:592, 220. pont. Lásd még: az Európai Adatvédelmi Testület hozzájárulása az Európa Tanács számítástechnikai bűnözésről szóló egyezménye (budapesti egyezmény) második kiegészítő jegyzőkönyvének tervezetéről folytatott konzultációhoz, 2019. november 13., 6. o. („Az illetékes nemzeti hatóságoknak, amelyek számára hozzáférést biztosítottak az adatokhoz, az alkalmazandó nemzeti eljárások szerint értesíteniük kell az érintett személyeket, amint az értesítés már nem veszélyezteti az említett hatóságok által folytatott nyomozásokat. [...] Az értesítésre azért van szükség, hogy az érintett személyek gyakorolhassák többek között a jogorvoslathoz való jogukat és az adataik kezelésével kapcsolatos adatvédelmi jogaikat”).

                     (25)

                        Ezért az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti, a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködésre vonatkozó elektronikus bizonyítékokhoz való határon átnyúló hozzáférésről szóló megállapodásra irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló, 2019. május 21-i tanácsi határozathoz (9114/19) mellékelt tárgyalási irányelvek számos további adatvédelmi biztosítékot tartalmaznak. A tárgyalási irányelvek kifejezetten előírják, hogy „[a] megállapodásnak az adatvédelmi keretmegállapodást további biztosítékokkal kell kiegészítenie, amelyek figyelembe veszik az érintett adatkategóriák érzékenységének szintjét, valamint az elektronikus bizonyítékoknak – a hatóságok közötti továbbítás helyett – közvetlenül a szolgáltatók általi továbbítására vonatkozó egyedi követelményeket.”

                     (26)

                        Lásd még: a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló egyezményt módosító jegyzőkönyvet kísérő magyarázó jelentés, 2018. október 10., 106. és 107. pont.

                     (27)

                        COM(2018) 225 és 226 final.

                     (28)

                        Az európai adatvédelmi biztos 3/2019. sz. véleménye (2019. április 2.) a számítástechnikai bűnözésről szóló budapesti egyezmény második kiegészítő jegyzőkönyvére irányuló tárgyalásokon való részvételről.

                     (29)

                        Beleértve a következőket: az Európai Adatvédelmi Testület hozzájárulása az Európa Tanács számítástechnikai bűnözésről szóló egyezménye (budapesti egyezmény) második kiegészítő jegyzőkönyvének tervezetéről folytatott konzultációhoz (2019. november 13.); 02/201. sz. nyilatkozat az Európa Tanács számítástechnikai bűnözésről szóló egyezményéhez (budapesti egyezmény) tartozó második kiegészítő jegyzőkönyv új rendelkezéseinek tervezetéről (elfogadás időpontja: 2021. február 2.); az Európai Adatvédelmi Testület hozzájárulása az Európa Tanács számítástechnikai bűnözésről szóló budapesti egyezménye második kiegészítő jegyzőkönyvének tervezetéről folytatott konzultációk hatodik fordulójához (2021. május 4.).

                     (30)

                        Annak lehetősége, hogy a Felek fenntartsák a 7. cikk (az előfizetői adatok átadása) alkalmazásától való eltekintés jogát.

                     (31)

                        Annak lehetősége, hogy a Felek fenntartsák a 7. cikk (az előfizetői adatok átadása) alkalmazásától való eltekintés jogát bizonyos típusú hozzáférési számok tekintetében, amennyiben a cikk alkalmazása nem összeegyeztethető nemzeti jogrendszerük alapelveivel.

                     (32)

                        Annak lehetősége, hogy a Felek nyilatkozzanak arról, hogy a 7. cikk (1) bekezdése (az előfizetői adatok átadása) szerinti felhívás kibocsátását ügyésznek vagy más igazságügyi hatóságnak kell végrehajtania vagy felügyelnie, vagy azt más módon, független felügyelet mellett kell végrehajtani.

                     (33)

                        Annak lehetősége, hogy a Felek értesítsék az Európa Tanács főtitkárát arról, hogy a 7. cikk (1) bekezdése (az előfizetői adatok közlése) szerint a saját területén lévő szolgáltató számára kiadott felhívás esetén a Fél minden esetben vagy meghatározott körülmények között megköveteli a felhívásról, a kiegészítő információkról és a nyomozással vagy eljárással kapcsolatos tényállásról való egyidejű értesítést.

                     (34)

                        Annak lehetősége, hogy a Felek fenntartsák a 8. cikk (másik Fél által kiadott felhívás érvényre juttatása) alkalmazásától való eltekintés jogát a forgalmi adatok tekintetében.

                     (35)

                        Lásd: a jegyzőkönyvet kísérő magyarázó jelentés (147) bekezdése, amely kimondja, hogy „[a]z a Fél, amely fenntartással él e cikkel kapcsolatban, nem nyújthat be más Feleknek forgalmi adatok továbbítására vonatkozó felhívást a [8. cikk] (1) bekezdése alapján”.

                     (36)

                        Annak lehetősége, hogy a Felek nyilatkozzanak arról, hogy a 8. cikk (1) bekezdése (a másik Fél által kibocsátott felhívások érvényre juttatása) szerinti felhívások érvényre juttatásához további alátámasztó információkra van szükség.

                     (37)

                        Annak lehetősége, hogy a Felek nyilatkozzanak arról, hogy nem tesznek eleget a 9. cikk (1) bekezdésének a) pontja (a számítástechnikai adatok gyorsított átadása veszélyhelyzetben) szerinti azon megkereséseknek, amelyek kizárólag az előfizetői adatok átadására irányulnak.

                     (38)

                        Annak lehetősége, hogy a Felek közöljék a 7. cikk (5) bekezdésének a) pontja szerinti értesítések fogadására kijelölt hatóság elérhetőségét, és elvégezzék a 7. cikk (5) bekezdésének b), c) és d) pontjában (az előfizetői adatok átadása) foglalt intézkedéseket.

                     (39)

                        Annak lehetősége, hogy a Felek közöljék a 8. cikk (a másik Fél által kibocsátott felhívások érvényre juttatása) szerinti felhívások kibocsátására és fogadására kijelölt hatóságok elérhetőségét. Az (EU) 2017/1939 rendeletben foglalt követelményekkel összhangban az Európai Ügyészség (EPPO) létrehozására irányuló megerősített együttműködésben részt vevő tagállamoknak az EPPO-t is be kell vonniuk a kommunikációba.

                     (40)

                        Annak lehetősége, hogy a Felek közöljék azon hatóságot vagy hatóságokat, amelyet vagy amelyeket biztonsági esemény esetén értesíteni kell, vagy amelyhez vagy amelyekhez egy másik állam vagy nemzetközi szervezet részére történő újbóli továbbítás esetén előzetes engedélyért kell folyamodni.

                     (41)

                        Lásd a fenti 24. lábjegyzetet.

                     (42)

                        https://www.coe.int/en/web/cybercrime/protocol-consultations

                     (43)

                        SWD(2018) 118 final.

                     (44)

                        Lásd például: a számítástechnikai bűnözésről szóló egyezmény bizottságának 10. iránymutató feljegyzése (2017. március 1.) az előfizetői információk közlésére való kötelezésről (a budapesti egyezmény 18. cikke).

                     (45)

                        Lásd például: a Bejegyzett Nevek és Számok Internetszervezete (ICANN) Igazgatóságának állásfoglalása (2019. május 15.) a gTLD nyilvántartási adatokra alkalmazandó ideiglenes előírásokra vonatkozó ajánlásokról, elérhető a következő internetcímen: www.icann.org

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.11.25.
            COM(2021) 719 final

            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            a tagállamoknak a számítástechnikai bűnözésről szóló egyezményhez csatolt, a megerősített együttműködésről és az elektronikus bizonyítékok átadásáról szóló második kiegészítő jegyzőkönyvnek az Európai Unió érdekében történő megerősítésére való felhatalmazásáról

               MELLÉKLET

               A jegyzőkönyv Unió érdekében történő megerősítésekor a tagállamok a következő fenntartásokat, nyilatkozatokat, értesítéseket vagy közleményeket, valamint egyéb megfontolásokat teszik.

               1.Fenntartások

               Az Európa Tanács számítástechnikai bűnözésről szóló budapesti egyezményéhez csatolt, a megerősített együttműködésről és az elektronikus bizonyítékok átadásáról szóló második kiegészítő jegyzőkönyv (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) a 19. cikke (1) bekezdésével összhangban lehetővé teszi a Felek számára az arra vonatkozó nyilatkozat megtételét, hogy fenntartással élnek a jegyzőkönyv több cikkével kapcsolatban.

               A tagállamok tartózkodnak azon joguk fenntartásától, hogy a 7. cikk (9) bekezdésének a) pontja alapján ne alkalmazzák a 7. cikket (az előfizetői adatok átadása).

               A tagállamok tartózkodnak azon joguk fenntartásától, hogy a 7. cikk (9) bekezdésének b) pontja alapján bizonyos típusú hozzáférési számok tekintetében ne alkalmazzák a 7. cikket (az előfizetői adatok átadása).

               A tagállamokat arra ösztönzik, hogy tartózkodjanak azon joguk fenntartásától, hogy a 8. cikk (13) bekezdése alapján a forgalmi adatok tekintetében ne alkalmazzák a 8. cikket (egy másik Fél által kiadott felhívás érvényesítése).

               Amennyiben a 19. cikk (1) bekezdése más fenntartások alapjául szolgál, a tagállamok mérlegelhetnek és tehetnek saját fenntartásokat.

               2.Nyilatkozatok

               A jegyzőkönyv azt is lehetővé teszi a Felek számára a 19. cikk (2) bekezdésével összhangban, hogy a jegyzőkönyv több cikkével kapcsolatban nyilatkozatot tegyenek.

               A tagállamok a 7. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerinti nyilatkozatot tesznek, amelyben jelzik, hogy a területükön lévő szolgáltatóknak szóló felhívásokat ügyész vagy más igazságügyi hatóság által vagy annak felügyelete mellett kell kiadni, vagy más módon, független felügyelet mellett kell kiadni. Ennek megfelelően a tagállamok a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okirat letétbe helyezésekor a következő nyilatkozatot teszik:

               „A 7. cikk (1) bekezdése szerinti felhívást ügyész vagy más igazságügyi hatóság által vagy annak felügyelete mellett kell kiadni, vagy más módon, független felügyelet mellett kell kiadni.”

               A tagállamokat arra ösztönzik, hogy tartózkodjanak a 9. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti arra vonatkozó nyilatkozat megtételétől, hogy nem tesznek eleget a 9. cikk (1) bekezdésének a) pontja (a számítógépes adatok gyorsított átadása veszélyhelyzetben) szerinti azon megkereséseknek, amelyek kizárólag az előfizetői adatok átadására irányulnak.

               Amennyiben a 19. cikk (2) bekezdése más nyilatkozatok alapjául szolgál, a tagállamok mérlegelhetnek és tehetnek saját nyilatkozatokat.

               3.Nyilatkozatok, értesítések vagy közlemények

               A jegyzőkönyv azt is előírja a Felek számára a 19. cikk (3) bekezdésével összhangban, hogy a jegyzőkönyv több cikkével kapcsolatban nyilatkozatokat, értesítéseket vagy közleményeket tegyenek.

               A tagállamok értesítést küldenek arról, hogy a 7. cikk (1) bekezdése alapján a területükön lévő szolgáltatónak szóló felhívás kiadásával egyidejűleg értesítést kell küldeni a 7. cikk (5) bekezdésének a) pontja szerint a felhívásról, a kiegészítő információkról és a nyomozással vagy eljárással kapcsolatos tények összefoglalásáról. Ennek megfelelően a tagállamok az aláíráskor vagy a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratuk letétbe helyezésekor a következő értesítést küldik az Európa Tanács főtitkárának:

               „Amikor a 7. cikk (1) bekezdése alapján a [tagállam] területén lévő szolgáltató részére felhívást adnak ki, minden esetben előírjuk a felhívásról, a kiegészítő információkról és a nyomozással vagy eljárással kapcsolatos tények összefoglalásáról való egyidejű értesítést .”

               A 7. cikk (5) bekezdésének e) pontja értelmében a tagállamok egyetlen hatóságot jelölnek ki a 7. cikk (5) bekezdésének a) pontja szerinti értesítés fogadására és az (5) bekezdés b), c) és d) pontjában leírt intézkedések végrehajtására, valamint közlik e hatóság elérhetőségét.

               A tagállamok a 8. cikk (4) bekezdése értelmében nyilatkoznak arról, hogy a 8. cikk (1) bekezdése szerinti felhívások érvényesítéséhez további alátámasztó információkra van szükség. Ennek megfelelően a tagállamok az aláíráskor, illetve a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratuk letétbe helyezésekor a következő nyilatkozatot teszik:

               „A 8. cikk (1) bekezdése szerinti felhívások érvényesítéséhez további alátámasztó információkra van szükség. A szükséges további alátámasztó információk a felhívás körülményeitől és a kapcsolódó nyomozástól vagy eljárástól függően kerülnek meghatározásra.”

               A tagállamok közlik és naprakészen tartják a 8. cikk (10) bekezdésének a) pontja alapján a 8. cikk szerinti felhívás kiadására kijelölt hatóságok, valamint a 8. cikk (10) bekezdésének b) pontja alapján a 8. cikk szerinti felhívás átvételére kijelölt hatóságok elérhetőségét. Az Európai Ügyészség (a továbbiakban: EPPO) létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről szóló (EU) 2017/1939 rendelettel létrehozott megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok – az (EU) 2017/1939 rendelet 22., 23. és 25. cikkében meghatározott hatásköreinek gyakorlására figyelemmel – az EPPO-t is felveszik a 8. cikk (10) bekezdésének a) és b) pontja szerint bejelentett hatóságok közé.

               A tagállamok közlik az 14. cikk (7) bekezdésének c) pontja szerint a biztonsági eseményekkel kapcsolatban értesítendő hatóságot vagy hatóságokat.

               A tagállamok közlik a jegyzőkönyv alapján kapott adatoknak egy másik állam vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbításával kapcsolatban a 14. cikk (10) bekezdésének b) pontja szerinti felhatalmazás megadására jogosult hatóságot vagy hatóságokat.

               Amennyiben a 19. cikk (3) bekezdése más nyilatkozatok, értesítések vagy közlemények alapjául szolgál, a tagállamok mérlegelhetnek és tehetnek saját nyilatkozatokat, értesítéseket vagy közleményeket.

               4.Egyéb szempontok

               Az Európai Ügyészség (a továbbiakban: EPPO) létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről szóló (EU) 2017/1939 rendelettel létrehozott megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok biztosítják, hogy az EPPO – az (EU) 2017/1939 rendelet 22., 23. és 25. cikkében meghatározott hatásköreinek gyakorlására figyelemmel – a tagállamok nemzeti ügyészeivel megegyező módon kérhesse a jegyzőkönyv szerinti együttműködést.

               A tagállamok biztosítják, hogy a jegyzőkönyv céljából történő adattovábbításkor az átvevő Fél tájékoztatást kapjon arról, hogy a jegyzőkönyv 14. cikke (11) bekezdésének c) pontja értelmében belső jogi keretük előírja azon egyén személyes értesítését, akinek az adatait átadják

               Az EU–USA keretmegállapodás alapján történő nemzetközi adattovábbítás tekintetében a tagállamok a jegyzőkönyv 14. cikke (1) bekezdésének b) pontja alkalmazásában közlik az Egyesült Államok illetékes hatóságaival, hogy a megállapodás alkalmazandó a személyes adatoknak az illetékes hatóságok közötti, a jegyzőkönyv alapján történő kölcsönös továbbítására. A tagállamok azonban figyelembe veszik, hogy a megállapodást olyan további biztosítékokkal kell kiegészíteni, amelyek figyelembe veszik az elektronikus bizonyítékoknak közvetlenül a szolgáltatók általi – tehát nem a hatóságok közötti – továbbítására vonatkozó egyedi követelményeket, ahogy arról a jegyzőkönyv is rendelkezik. Ennek megfelelően a tagállamok az aláíráskor, illetve a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratuk letétbe helyezésekor a következő közleményt teszik az Egyesült Államok illetékes hatóságai felé:

               „Az Európa Tanács számítástechnikai bűnözésről szóló egyezményéhez csatolt második kiegészítő jegyzőkönyve 14. cikke (1) bekezdésének b) pontja alkalmazásában úgy tekintjük, hogy az EU–USA keretmegállapodás alkalmazandó a személyes adatoknak a jegyzőkönyv alapján az illetékes hatóságok közötti kölcsönös továbbítására. A területünkön lévő szolgáltatók és az Egyesült Államok hatóságai közötti, a jegyzőkönyv szerinti adattovábbításra vonatkozóan a keretmegállapodás csak egy további, konkrét továbbítási megegyezéssel együtt alkalmazandó, amely figyelembe veszi az elektronikus bizonyítékoknak a szolgáltatók általi, nem pedig hatóságok közötti átadására vonatkozó egyedi követelményeket.”

               A tagállamok biztosítják, hogy a jegyzőkönyv 14. cikke (1) bekezdésének c) pontja alkalmazásában csak akkor támaszkodnak egyéb megállapodásokra vagy megegyezésekre, ha az Európai Bizottság az (EU) 2016/679 általános adatvédelmi rendelet 45. cikke vagy a bűnüldözésben érvényesítendő adatvédelemről szóló (EU) 2016/680 irányelv 36. cikke alapján az érintett harmadik ország tekintetében megfelelőségi határozatot fogadott el, amely kiterjed az adott adattovábbításra, vagy ha az ilyen egyéb megállapodás vagy megegyezés maga ír elő megfelelő adatvédelmi biztosítékokat az általános adatvédelmi rendelet 46. cikke vagy a bűnüldözésben érvényesítendő adatvédelmi biztosítékokról szóló irányelv 37. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.11.25.
            COM(2021) 719 final

            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            a tagállamoknak a számítástechnikai bűnözésről szóló egyezményhez csatolt, a megerősített együttműködésről és az elektronikus bizonyítékok átadásáról szóló második kiegészítő jegyzőkönyvnek az Európai Unió érdekében történő megerősítésére való felhatalmazásáról

               MELLÉKLET […]

               A számítástechnikai bűnözésről szóló egyezményhez csatolt második kiegészítő jegyzőkönyv a megerősített együttműködésről és az elektronikus bizonyítékok átadásáról

               Preambulum

               Az Európa Tanács tagállamai és a 2001. november 23-án Budapesten aláírásra megnyitott, a számítástechnikai bűnözésről szóló egyezmény (ETS 185. sz. egyezmény, a továbbiakban: az egyezmény) egyéb részes és aláíró államai,

               Szem előtt tartva az egyezmény hatókörét és hatását a világ valamennyi térségében;

               Emlékeztetve arra, hogy az egyezményhez már csatoltak egy kiegészítő jegyzőkönyvet a számítástechnikai rendszereken keresztül elkövetett rasszista és idegengyűlölő cselekmények bűncselekménnyé nyilvánításáról (ETS 189. sz.), melyet 2003. január 28-án Strasbourgban nyitottak meg aláírásra (a továbbiakban: az első jegyzőkönyv), amely az említett jegyzőkönyv Feleire alkalmazandó;

               Figyelembe véve az Európa Tanács büntetőügyekben folytatott együttműködésről szóló meglévő szerződéseit, valamint az egyezmény Felei között meglévő, a büntetőügyekben folytatott együttműködésről szóló egyéb megegyezéseket;

               Tekintettel továbbá a (CETS 223. sz.) módosító jegyzőkönyvvel módosított, az egyéneknek a személyes adatok gépi feldolgozása során való védelméről szóló egyezményre (ETS 108. sz.), amelyet 2018. október 10-én Strasbourgban nyitottak meg aláírásra, és amelyhez való csatlakozásra bármelyik állam felkérhető;

               Elismerve az információs és kommunikációs technológia – többek között az internetes szolgáltatások – használatának térnyerését, valamint a kiberbűnözés terjedését, amely fenyegetést jelent a demokráciára és a jogállamiságra, sőt számos állam szerint az emberi jogokra nézve is;

               Elismerve továbbá a kiberbűnözés áldozatainak egyre növekvő számát, és annak fontosságát, hogy igazságot szolgáltassanak ezen áldozatoknak;

               Emlékeztetve arra, hogy a kormányok felelőssége, hogy megvédjék a társadalmat és az egyéneket a bűnözéssel szemben, nemcsak offline, hanem online is, többek között hatékony bűnügyi nyomozások és büntetőeljárások révén;

               Tudatában annak, hogy a bűncselekmények bizonyítékait egyre gyakrabban elektronikus formában tárolják külföldi, egyszerre több vagy ismeretlen joghatóságok számítógépes rendszereiben, és meggyőződve arról, hogy további intézkedésekre van szükség az ilyen bizonyítékok jogszerű megszerzése érdekében a hatékony büntető igazságszolgáltatási válaszlépések lehetővé tétele és a jogállamiság fenntartása céljából;

               Felismerve az államok és a magánszektor közötti fokozott és hatékonyabb együttműködés szükségességét, és hogy ebben az összefüggésben nagyobb egyértelműségre és jogbiztonságra van szükség a szolgáltatók és más jogalanyok számára azon körülmények tekintetében, amelyek fennállása esetén válaszolhatnak másik Felek büntető igazságszolgáltatási hatóságaitól érkező, elektronikus adatok átadására irányuló közvetlen kérelmekre;

               Törekedve ezért arra, hogy az illetékes hatóságok között tovább javuljon az együttműködés a kiberbűnözéssel és a bármilyen bűncselekményre vonatkozó bizonyítékok elektronikus formában, konkrét bűnügyi nyomozások vagy büntetőeljárások céljából történő gyűjtésével kapcsolatban olyan további eszközök révén, amelyek az illetékes hatóságok közötti hatékonyabb kölcsönös jogsegéllyel vagy a köztük megvalósuló együttműködés más formáival, veszélyhelyzetben való együttműködéssel, továbbá az illetékes hatóságok és szolgáltatók, valamint a releváns információkat birtokló vagy ellenőrző más jogalanyok közötti közvetlen együttműködéssel kapcsolatosak;

               Meggyőződve arról, hogy a büntető igazságszolgáltatási célokat szolgáló hatékony, határokon átnyúló – többek között az állami és a magánszektor közötti – együttműködést előmozdítják az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelmére irányulóhatékony feltételek és biztosítékok;

               Elismerve, hogy a bűnügyi nyomozásokhoz szükséges elektronikus bizonyítékok gyűjtése gyakran személyes adatokat érint, és elismerve, hogy számos Fél alkotmányos és nemzetközi kötelezettségeinek teljesítése érdekében köteles védeni a magánéletet és a személyes adatokat; valamint

               Szem előtt tartva, hogy olyan feltételekhez és biztosítékokhoz kell kötni a kiberbűnözés elleni hatékony büntető igazságszolgáltatási intézkedéseket és az elektronikus bizonyítékok gyűjtését, amelyek biztosítják az emberi jogok és alapvető szabadságok megfelelő védelmét, beleértve az államok által az olyan alkalmazandó nemzetközi emberi jogi okmányok alapján vállalt kötelezettségekből eredő jogokat, mint például az Európa Tanács keretében létrejött 1950. évi emberi jogok európai egyezménye (ETS 5. sz.), az Egyesült Nemzetek 1966. évi Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya, az emberi jogok és a népek jogainak 1981. évi afrikai chartája, az 1969. évi Emberi Jogok Amerikai Egyezménye és más nemzetközi emberi jogi megállapodások,

               a következőképpen állapodtak meg:

               I. fejezet – Általános rendelkezések

               1. cikk
                     – Cél

               E jegyzőkönyv célja a következő:

               a.
                     az egyezmény kiegészítése e jegyzőkönyv Felei tekintetében; valamint

               b.
                     az első jegyzőkönyv kiegészítése e jegyzőkönyv azon Felei tekintetében, amelyek az első jegyzőkönyvnek is Felei.

               2. cikk
                     – Alkalmazási kör

               1.
                     Amennyiben e jegyzőkönyv másként nem rendelkezik, az e jegyzőkönyvben leírt intézkedések alkalmazandók:

               a.
                     az egyezmény azon Felei tekintetében, amelyek e jegyzőkönyv Felei, a számítógépes rendszerekkel és adatokkal összefüggő bűncselekményekkel kapcsolatos konkrét bűnügyi nyomozások vagy büntetőeljárások, valamint egy bűncselekmény elektronikus formátumú bizonyítékainak gyűjtése esetén; valamint

               b.
                     az első jegyzőkönyv azon Felei tekintetében, amelyek e jegyzőkönyv Felei, az első jegyzőkönyv alapján meghatározott bűncselekményekkel kapcsolatos konkrét bűnügyi nyomozások vagy büntetőeljárások esetén.

               2.
                     Minden Fél jogalkotási és egyéb intézkedéseket tesz, amennyiben azok az e jegyzőkönyvben meghatározott kötelezettségek teljesítéséhez szükségesek.

               3. cikk
                     – Fogalommeghatározások

               1.
                     Az egyezmény 1. cikkében és 18. cikkének (3) bekezdésében foglalt fogalommeghatározások alkalmazandók erre a jegyzőkönyvre is.

               2.
                     E jegyzőkönyv alkalmazásában a következő kiegészítő fogalommeghatározások alkalmazandók:

               a.
                     „központi hatóság”: az érintett Felek között hatályban lévő egységes vagy kölcsönös jogszabályok alapján kölcsönös segítségnyújtási szerződés vagy megállapodás alapján kijelölt hatóság vagy hatóságok, vagy ennek hiányában az egyik Fél által az egyezmény 27. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint kijelölt hatóság vagy hatóságok;

               b.
                     „illetékes hatóság”: igazságügyi, közigazgatási vagy egyéb bűnüldöző hatóság, amelyet a belső jog felhatalmaz arra, hogy elrendelje, engedélyezze vagy végrehajtsa az e jegyzőkönyv szerinti intézkedéseket konkrét bűnügyi nyomozásokkal vagy büntetőeljárásokkal kapcsolatos bizonyítékok gyűjtése vagy benyújtása céljából;

               c.
                     „veszélyhelyzet”: olyan helyzet, amelyben valamely természetes személy életét vagy biztonságát jelentős és közvetlen veszély fenyegeti;

               d.
                     „személyes adat”: bármely olyan információ, amely azonosított vagy azonosítható természetes személyre vonatkozik;

               e.
                     „átadó Fél”: az a Fél, amely kérésre vagy közös nyomozócsoport keretében továbbítja az adatokat, vagy a II. fejezet 2. szakaszának alkalmazásában az a Fél, amelynek területén a doménnév-bejegyzési szolgáltatásokat nyújtó továbbító szolgáltató vagy jogalany található.

               4. cikk
                     – Nyelv

               1.
                     A valamely Félhez benyújtott kérelmeket, felhívásokat és kísérő információkat a megkeresett Fél vagy a 7. cikk (5) bekezdése szerint értesített Fél számára elfogadható nyelven kell megszövegezni, vagy azokhoz csatolni kell az ilyen nyelven készült fordítást.

               2.
                     A 7. cikk szerinti felhívásokat és a 6. cikk szerinti kérelmeket, valamint az azokat kísérő információkat:

               a.
                     a másik Fél azon nyelvén kell kiadni, amelyen a szolgáltató vagy jogalany a hasonló belföldi eljárásokat kezeli;

               b.
                     a szolgáltató vagy jogalany számára elfogadható más nyelven kell kiadni; vagy

               c.
                     a (2) bekezdés a) vagy b) pontja szerinti nyelvek egyikén készült fordítással együtt kell kiadni.

               II. fejezet – A megerősített együttműködést szolgáló intézkedések

               1. szakasz – A II. fejezetre alkalmazandó általános elvek

               5. cikk
                     – A II. fejezetre alkalmazandó általános elvek

               1.
                     A Felek e fejezet rendelkezéseivel összhangban a lehető legnagyobb mértékben együttműködnek.

               2.
                     E fejezet 2. szakasza a 6. és a 7. cikket tartalmazza. Olyan eljárásokról rendelkezik, amelyek javítják a másik Fél területén lévő szolgáltatókkal és jogalanyokkal folytatott közvetlen együttműködést. A 2. szakasz attól függetlenül alkalmazandó, hogy létezik-e kölcsönös segítségnyújtási szerződés vagy megállapodás az érintett Felek között hatályban lévő egységes vagy kölcsönös jogszabályok alapján.

               3.
                     E fejezet 3. szakasza a 8. és a 9. cikket tartalmazza. Eljárásokat ír elő a tárolt számítógépes adatok átadása terén a hatóságok között folytatott nemzetközi együttműködés megerősítésére. A 3. szakasz attól függetlenül alkalmazandó, hogy létezik-e kölcsönös segítségnyújtási szerződés vagy megállapodás a megkereső és a megkeresett Felek között hatályban lévő egységes vagy kölcsönös jogszabályok alapján.

               4.
                     E fejezet 4. szakasza a 10. cikket tartalmazza. A veszélyhelyzeti kölcsönös segítségnyújtásra vonatkozó eljárásokról rendelkezik. A 4. szakasz attól függetlenül alkalmazandó, hogy létezik-e kölcsönös segítségnyújtási szerződés vagy megállapodás a megkereső és a megkeresett Felek között hatályban lévő egységes vagy kölcsönös jogszabályok alapján.

               5.
                     E fejezet 5. szakasza a 11. és a 12. cikket tartalmazza. Az 5. szakasz akkor alkalmazandó, ha nem létezik kölcsönös segítségnyújtási szerződés vagy megállapodás a megkereső és a megkeresett Fél között hatályban lévő egységes vagy kölcsönös jogszabályok alapján. Az 5. szakasz rendelkezései nem alkalmazandók, amennyiben ilyen szerződés vagy megállapodás létezik, a 12. cikk (7) bekezdésében előírtak kivételével. Az érintett Felek azonban kölcsönösen dönthetnek úgy, hogy az 5. szakasz rendelkezéseit alkalmazzák az említett szerződés vagy megállapodás helyett, ha az ezt nem tiltja.

               6.
                     Amennyiben e jegyzőkönyv rendelkezéseivel összhangban a megkeresett Fél számára megengedett, hogy az együttműködést a kettős büntethetőséghez kösse, e feltétel teljesítettnek tekintendő, függetlenül attól, hogy a megkeresett Fél jogszabályai a megkereső Félhez képest a bűncselekményt ugyanazon bűncselekmény-kategóriába sorolják-e, vagy a bűncselekményt azonos terminológiával határozzák-e meg, ha azon bűncselekmény alapjául szolgáló cselekmény, amellyel kapcsolatban segítséget kérnek, a megkeresett Fél saját jogszabályai szerint bűncselekménynek minősül.

               7.
                     E fejezet rendelkezései nem korlátozzák a Felek közötti, illetve a Felek és a szolgáltatók vagy más jogalanyok közötti, más alkalmazandó megállapodáson, megegyezésen, gyakorlaton vagy belső jogon alapuló együttműködést.

               2. szakasz – A másik Fél területén lévő szolgáltatókkal és jogalanyokkal folytatott közvetlen együttműködés megerősítését szolgáló eljárások

               6. cikk
                     – Doménnévbejegyzésre vonatkozó tájékoztatás kérése

               1.
                     Minden Fél megteszi azokat a jogalkotási és egyéb intézkedéseket, melyek illetékes hatóságaik arra való felhatalmazásához szükségesek, hogy konkrét bűnügyi nyomozás vagy büntetőeljárás céljából egy másik Fél területén doménnév-bejegyzési szolgáltatásokat nyújtó jogalany számára a jogalany birtokában vagy ellenőrzése alatt lévő információk átadása iránti kérelmet bocsássanak ki, hogy azonosíthassák a doménnév bejegyzését igénylő felet vagy kapcsolatba léphessenek vele.

               2.
                     Minden Fél megteszi azon jogalkotási és egyéb intézkedéseket, amelyek szükségesek lehetnek ahhoz, hogy a területén lévő jogalanyok az (1) bekezdés szerinti kérelemre válaszul átadhassák ezeket az információkat, a belső jog által előírt észszerű feltételek mellett.

               3.
                     Az (1) bekezdés szerinti kérelem a következőket tartalmazza:

               a.
                     a kérelem kiadásának időpontja, valamint a kérelmet kiadó illetékes hatóság megnevezése és elérhetősége;

               b.
                     az a doménnév, amelyre vonatkozóan információt kérnek, valamint a kért információk részletes felsorolása, beleértve a konkrét adatelemeket is;

               c.
                     nyilatkozat arról, hogy a kérelmet e jegyzőkönyv alapján nyújtották be, hogy az információra azért van szükség, mert az egy konkrét bűnügyi nyomozás vagy büntetőeljárás szempontjából releváns, és hogy az információt kizárólag az adott bűnügyi nyomozás vagy büntetőeljárás céljából használják fel; valamint

               d.
                     az információk átadásának határideje és módja, valamint egyéb különleges eljárási utasítások.

               4.
                     Amennyiben a jogalany számára elfogadható, a Felek az (1) bekezdés szerinti kérelmet elektronikus formában is benyújthatják. Előírható a biztonság és a hitelesítés megfelelő szintjeire vonatkozó követelmény.

               5.
                     Abban az esetben, ha az (1) bekezdésben leírt jogalany nem működik együtt, a megkereső Fél kérheti, hogy a jogalany indokolja meg a kért információ átadásának elmulasztását. A megkereső Fél konzultációt kezdeményezhet azzal a Féllel, amelynek területén a jogalany található, az információ megszerzése érdekében rendelkezésre álló intézkedések meghatározása céljából.

               6.
                     E jegyzőkönyv aláírásakor, a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratának letétbe helyezésekor vagy bármely más időpontban az egyes Felek tájékoztatják az Európa Tanács főtitkárát az (5) bekezdés szerinti konzultációra kijelölt hatóságról.

               7.
                     Az Európa Tanács főtitkára létrehozza és naprakészen tartja a Felek által a (6) bekezdés alapján kijelölt hatóságok nyilvántartását. Az egyes Felek biztosítják, hogy a nyilvántartáshoz általuk megadott adatok mindenkor helyesek legyenek.

               7. cikk
                     – Az előfizetői adatok átadása

               1.
                     Minden Fél megteszi azon jogalkotási és egyéb intézkedéseket, melyek ahhoz szükségesek, hogy illetékes hatóságai felhatalmazást kapjanak arra, hogy közvetlenül egy másik Fél területén lévő szolgáltatónak szóló felhívást adjanak ki annak érdekében, hogy az adott szolgáltató birtokában vagy ellenőrzése alatt lévő meghatározott tárolt előfizetői adatokat átadják, amennyiben az előfizetői adatokra a felhívást kiadó Fél konkrét bűnügyi nyomozásaihoz vagy büntetőeljárásaihoz van szükség.

               2.
                     a. Minden Fél megteszi azon jogalkotási és egyéb intézkedéseket, melyek ahhoz szükségesek, hogy a területén lévő szolgáltatók az (1) bekezdés szerinti felhívásra válaszul átadhassák az előfizetői adatokat.

               b.
                     E jegyzőkönyv aláírásakor, vagy a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratának letétbe helyezésekor bármely Fél – a területén lévő szolgáltatóknak kiadott felhívások tekintetében – a következő nyilatkozatot teheti: „A 7. cikk (1) bekezdése szerinti felhívást ügyész vagy más igazságügyi hatóság által vagy annak felügyelete mellett kell kiadni, vagy más módon független felügyelet mellett kell kiadni”.

               3.
                     Az (1) bekezdés szerinti felhívásnak a következőket kell tartalmaznia:

               a.
                     a kiadó hatóság és a kiadás dátuma;

               b.
                     nyilatkozat arról, hogy a felhívást e jegyzőkönyv alapján állították ki;

               c.
                     az értesítendő szolgáltató(k) neve és címe;

               d.
                     a bűnügyi nyomozás vagy büntetőeljárás tárgyát képező bűncselekmény(ek);

               e.
                     a konkrét előfizetői adatokat kérő hatóság, ha az nem azonos a felhívást kiadó hatósággal; valamint

               f.
                     a kért konkrét előfizetői adatok részletes leírása.

               4.
                     Az (1) bekezdés szerinti felhíváshoz a következő kiegészítő információkat kell csatolni:

               a.
                     azok a belső jogi jogalapok, amelyek felhatalmazzák a hatóságot a felhívás kiadására;

               b.
                     hivatkozás a nyomozás vagy a büntetőeljárás alá vont bűncselekményre vonatkozó jogi rendelkezésekre és alkalmazandó szankciókra;

               c.
                     annak a hatóságnak az elérhetősége, amely számára a szolgáltatónak át kell adnia az előfizetői adatot, amelytől további tájékoztatást kérhet, vagy amely számára más módon kell választ adnia;

               d.
                     az előfizetői adatok átadásának határideje és módja;

               e.
                     az a tény, hogy kérték-e már az adatok megőrzését, feltüntetve a megőrzés időpontját és az esetlegesen alkalmazandó hivatkozási számokat;

               f.
                     bármely különleges eljárási utasítás;

               g.
                     adott esetben nyilatkozat arról, hogy az (5) bekezdés szerinti egyidejű értesítés megtörtént; valamint

               h.
                     minden egyéb olyan információ, amely segíthet az előfizetői adat átadásának végrehajtásában.

               5.
                     a. Bármely Fél – e jegyzőkönyv aláírásakor vagy a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratának letétbe helyezésekor és bármely más időpontban – értesítheti az Európa Tanács főtitkárát arról, hogy az (1) bekezdés alapján a területén lévő szolgáltatónak szóló felhívás kiadásakor a Fél minden esetben vagy meghatározott körülmények között igényt tart a felhívásról való egyidejű értesítésre, valamint a kiegészítő információkra és a nyomozással vagy eljárással kapcsolatos tények összefoglalójára.

               b.
                     Függetlenül attól, hogy valamely Fél előírja-e az (5) bekezdés a) pontja szerinti értesítést, előírhatja a szolgáltató számára, hogy az átadást megelőzően meghatározott körülmények között konzultáljon a Fél hatóságaival.

               c.
                     Az (5) bekezdés a) pontja szerint értesített vagy az (5) bekezdés b) pontja alapján megkeresett hatóságok indokolatlan késedelem nélkül utasíthatják a szolgáltatót, hogy ne adja át az előfizetői adatokat, ha:

               i.
                     az átadás sértheti az adott Fél területén folytatott bűnügyi nyomozást vagy büntetőeljárást; vagy

               ii.
                     az egyezmény 25. cikkének (4) bekezdése és 27. cikkének (4) bekezdése értelmében megtagadási okok lennének alkalmazandók, ha az előfizetői adatok átadását kölcsönös segítségnyújtás útján kérték volna.

               d.
                     Az (5) bekezdés a) pontja szerint értesített vagy az (5) bekezdés b) pontja alapján megkeresett hatóságok:

               i.
                     az (5) bekezdés c) pontjának alkalmazása céljából további információkat kérhetnek a (4) bekezdés c) pontjában említett hatóságtól, és azokat az említett hatóság hozzájárulása nélkül nem adhatják át a szolgáltatónak; valamint

               ii.
                     haladéktalanul tájékoztatják a (4) bekezdés c) pontjában említett hatóságot, ha a szolgáltatót arra utasították, hogy ne adja át az előfizetői adatokat, és ezt megindokolják.

               e.
                     A Felek egyetlen hatóságot jelölnek ki az (5) bekezdés a) pontja szerinti értesítések fogadására, valamint az (5) bekezdés b), c) és d) pontja szerinti intézkedések megtételére. A Felek az Európa Tanács főtitkárának az (5) bekezdés a) pontja szerinti első értesítése alkalmával tájékoztatják a főtitkárt az említett hatóság elérhetőségeiről.

               f.
                     Az Európa Tanács főtitkára létrehozza és naprakészen tartja a Felek által az (5) bekezdés e) pontja alapján kijelölt hatóságok nyilvántartását és benne azt, hogy e hatóságok kérik-e és ha igen, milyen körülmények esetén kérik az (5) bekezdés a) pontja szerinti értesítésüket. Az egyes Felek gondoskodnak róla, hogy a nyilvántartáshoz általuk megadott adatok mindenkor helyesek legyenek.

               6.
                     Amennyiben a szolgáltató számára elfogadható, a Felek az (1) bekezdés szerinti felhívást és a (4) bekezdés szerinti kiegészítő információkat elektronikus formában is kiadhatják. A Felek az (5) bekezdés szerinti értesítéseket és kiegészítő információkat elektronikus formában is kiadhatják. Előírható a biztonság és a hitelesítés megfelelő szintjeire vonatkozó követelmény.

               7.
                     Ha a szolgáltató arról tájékoztatja a (4) bekezdés c) pontja szerinti hatóságot, hogy a kért előfizetői adatot nem adja át, vagy ha az (1) bekezdés szerinti felhívás nyomán nem adja át az előfizetői adatokat a felhívás kézhezvételétől számított harminc napon belül vagy a (4) bekezdés d) pontjában meghatározott határidőn belül, a kettő közül a későbbi határidőt figyelembe véve, a felhívást kiadó Fél illetékes hatóságai csak a 8. cikk szerint vagy a kölcsönös segítségnyújtás egyéb formái útján próbálhatnak érvényt szerezni a felhívásnak. A Felek kérhetik, hogy a szolgáltató indokolja meg a felhívásban kért előfizetői adatok átadásának megtagadását.

               8.
                     Bármely Fél e jegyzőkönyv aláírásakor vagy a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratának letétbe helyezésekor nyilatkozhat arról, hogy a felhívást kiadó Félnek a 8. cikk szerinti eljárást megelőzően kérnie kell a szolgáltatótól az előfizetői adatok átadását, kivéve, ha a felhívást kiadó Fél észszerű magyarázatot ad arra, hogy ezt nem miért tette meg.

               9.
                     E jegyzőkönyv aláírásakor, illetve a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okirat letétbe helyezésekor bármely Fél:

               a.
                     fenntarthatja magának a jogot arra, hogy ne alkalmazza ezt a cikket; vagy

               b.
                     amennyiben bizonyos típusú hozzáférési számok e cikk szerinti átadása összeegyeztethetetlen lenne a belső jogrendszerének alapelveivel, fenntarthatja magának a jogot arra, hogy ezt a cikket ne alkalmazza ezekre a számokra.

               3. szakasz – A tárolt számítógépes adatok átadása terén a hatóságok közötti nemzetközi együttműködés megerősítését szolgáló eljárások

               8. cikk
                     – Egy másik Fél által kiadott, előfizetői adatok és forgalmi adatok gyors előállítására vonatkozó felhívások érvényesítése

               1.
                     Minden Fél megteszi azokat a jogalkotási és egyéb intézkedéseket, melyek illetékes hatóságainak arra történő felhatalmazásához szükségesek, hogy egy másik Félnek szóló kérelem részeként kiadandó felhívást adjanak ki annak érdekében, hogy a megkeresett Fél területén lévő szolgáltatót meghatározott és tárolt, a szolgáltató birtokában és ellenőrzése alatt lévő olyan

               a.
                     előfizetői adatok, valamint

               b.
                     forgalmi adatok közlésére kötelezzék,

               amelyek a Fél konkrét bűnügyi nyomozásaihoz vagy büntetőeljárásaihoz szükségesek.

               2.
                     Minden Fél megteszi azon jogalkotási és egyéb intézkedéseket, amelyek szükségesek lehetnek a kérelmező Fél által az (1) bekezdés alapján kiadott felhívás érvényesítéséhez.

               3.
                     Kérelmében a megkereső Fél kiadja az (1) bekezdés szerinti felhívást, az alátámasztó információkat és a különleges eljárási utasításokat a megkeresett Félnek.

               a.
                     A felhívásban meg kell határozni a következőket:

               i.
                     a felhívést kiadó hatóság és a felhívás kiadásának dátuma;

               ii.
                     nyilatkozat arról, hogy a felhívást e jegyzőkönyv alapján adták ki;

               iii.
                     az értesítendő szolgáltató(k) neve és címe;

               iv.
                     a bűnügyi nyomozás vagy büntetőeljárás tárgyát képező bűncselekmény(ek);

               v.
                     az információkat vagy adatokat kérő hatóság, ha az nem azonos a felhívást kiadó hatósággal; valamint

               vi.
                     a kért konkrét információk vagy adatok részletes leírása.

               b.
                     Az alátámasztó információknak, amelyeket a megkeresett Fél rendelkezésére bocsátottak a felhívás érvényesítésének elősegítése céljából, és amelyek a megkereső Fél hozzájárulása nélkül nem közölhetők a szolgáltatóval, a következőket kell meghatározniuk:

               i.
                     azok a belső jogi jogalapok, amelyek felhatalmazzák a hatóságot a felhívás kiadására;

               ii.
                     a nyomozás vagy büntetőeljárás alá vont bűncselekmény(ek)re vonatkozó jogi rendelkezések és alkalmazandó szankciók;

               iii.
                     az ok, amiért a megkereső Fél úgy véli, hogy az adatok a szolgáltató birtokában vannak vagy ellenőrzése alatt állnak;

               iv.
                     a nyomozással vagy eljárással kapcsolatos tényállás rövid ismertetése;

               v.
                     az információk vagy adatok relevanciája a nyomozás vagy az eljárás szempontjából;

               vi.
                     azon hatóság vagy hatóságok elérhetőségei, amelyek további információkat szolgáltathatnak;

               vii.
                     az a tény, hogy kérték-e már az információk vagy adatok megőrzését, feltüntetve a megőrzés időpontját és az esetleges vonatkozó hivatkozási számokat; valamint

               viii.
                     az a tény, hogy az információt vagy adatokat más módon kérték-e már, és ha igen, milyen módon.

               c.
                     A megkereső Fél kérheti, hogy a megkeresett Fél különleges eljárási utasításokat hajtson végre.

               4.
                     Bármely Fél e jegyzőkönyv aláírásakor vagy a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratának letétbe helyezésekor és bármely más időpontban nyilatkozhat arról, hogy az (1) bekezdés szerinti felhívások érvényesítéséhez további alátámasztó információkra van szükség.

               5.
                     A megkeresett Fél elfogadja az elektronikus formában érkező kérelmeket. A kérelem fogadása előtt megfelelő szintű biztonságot és hitelesítést követelhet meg.

               6.
                     a. A megkeresett Fél a (3) és (4) bekezdésben meghatározott valamennyi információ kézhezvételétől számított legfeljebb negyvenöt napon belül észszerű erőfeszítést tesz a szolgáltató értesítésére, és elrendeli a kért információk vagy adatok átadását:

               i.
                     előfizetői adatok esetében húsz napon belül; valamint

               ii.
                     forgalmi adatok esetében negyvenöt napon belül.

               b. A megkeresett Fél biztosítja az információk vagy adatok indokolatlan késedelem nélküli továbbítását a megkereső Fél részére.

               7.
                     Ha a megkeresett Fél a kért módon nem tud eleget tenni a (3) bekezdés c) pontja szerinti utasításoknak, erről haladéktalanul tájékoztatja a megkereső Felet, és adott esetben meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett eleget tudna tenni az utasításoknak, és ezt követően a megkereső Fél meghatározza, hogy a kérelmet ennek ellenére teljesíteni kell-e.

               8.
                     A megkeresett Fél megtagadhatja a kérelem teljesítését az egyezmény 25. cikkének (4) bekezdésében vagy 27. cikkének (4) bekezdésében meghatározott okokból, vagy a kérelem teljesítésének lehetővé tételéhez szükségesnek ítélt feltételeket szabhat. A megkeresett Fél az egyezmény 27. cikkének (5) bekezdésében meghatározott okokból elhalaszthatja a kérelmek teljesítését. A megkeresett Fél a lehető leghamarabb értesíti a megkereső Felet az elutasításról, a feltételekről vagy a halasztásról. A megkeresett Fél tájékoztatja a megkereső Felet a kérelem teljesítését valószínűsíthetően jelentősen késleltető egyéb körülményekről is. Az egyezmény 28. cikke (2) bekezdésének b) pontja alkalmazandó erre a cikkre.

               9.
                     a. Ha a megkereső Fél nem tudja teljesíteni a megkeresett Fél által a (8) bekezdés szerint előírt valamelyik feltételt, erről haladéktalanul tájékoztatja a megkeresett Felet. A megkeresett Fél ezt követően meghatározza, hogy az információt vagy dolgot ennek ellenére át kell-e adni.

               b. Ha a megkereső Fél elfogadja a feltételt, akkor köteles annak eleget tenni. A megkeresett Fél, amely ilyen feltétel mellett ad át információt vagy dolgot, kérheti, hogy a megkereső Fél a feltétellel kapcsolatban pontosan közölje, hogy az információt vagy a dolgot mire kívánja felhasználni.

               10.
                     Minden Fél e jegyzőkönyv aláírása vagy a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratok letétbe helyezése alkalmával közli az Európa Tanács főtitkárával, majd naprakészen tartja azon hatóságok elérhetőségét, amelyeket kijelölt:

               a.
                     felhívás kiadására e cikk alapján; valamint

               b.
                     felhívás fogadására e cikk alapján.

               11.
                     E jegyzőkönyv aláírásakor, illetve a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratának letétbe helyezésekor bármely Fél nyilatkozhat azon követelményéről hogy a többi Fél e cikk szerinti kérelmeit a kérelmező Fél központi hatósága vagy az érintett Felek által kölcsönösen meghatározott más hatóság nyújtsa be hozzá.

               12.
                     Az Európa Tanács főtitkára létrehozza és naprakészen tartja a Felek által a (10) bekezdés alapján kijelölt hatóságok nyilvántartását. Az egyes Felek biztosítják, hogy a nyilvántartáshoz általuk megadott adatok mindenkor helyesek legyenek.

               13.
                     E jegyzőkönyv aláírásakor, illetve a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okirat letétbe helyezésekor bármely Fél fenntarthatja a jogot arra, hogy a forgalmi adatokra ne alkalmazza ezt a cikket.

               9. cikk
                     – Tárolt számítógépes adatok gyorsított átadása veszélyhelyzetben

               1.
                     a. Minden Fél megteszi azon jogalkotási és egyéb intézkedéseket, amelyek veszélyhelyzetben szükségesek lehetnek ahhoz, hogy az egyezmény 35. cikkében említett 24/7 hálózat kapcsolattartási pontja (a továbbiakban: kapcsolattartási pont) kölcsönös segítségnyújtás iránti megkeresés nélkül továbbítson egy kérelmet egy másik Fél kapcsolattartási pontjához vagy fogadjon kérelmet egy másik Fél kapcsolattartási pontjától olyan azonnali segítségkérés esetén, melynek célja az adott Fél területén lévő szolgáltató birtokában vagy ellenőrzése alatt lévő tárolt, meghatározott számítógépes adatok gyorsított átadása.

               b. A Felek e jegyzőkönyv aláírásakor vagy a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratuk letétbe helyezésekor nyilatkozhatnak arról, hogy nem tesznek eleget az (1) bekezdés a) pontja szerinti, kizárólag az előfizetői adatok átadására irányuló kéréseknek.

               2.
                     Minden Fél megteszi az ahhoz szükséges jogalkotási és egyéb intézkedéseket, hogy az (1) bekezdésnek megfelelően lehetséges legyen, hogy:

               a.
                     hatóságai az (1) bekezdés szerinti kérelmet követően adatokat kérjenek a területén lévő szolgáltatóktól;

               b.
                     a területén lévő szolgáltató a (2) bekezdés a) pontja szerinti kérelemre válaszolva átadja a Fél hatóságainak a kért adatokat; valamint

               c.
                     hatóságai a kért adatokat átadják a megkereső Félnek.

               3.
                     Az (1) bekezdés szerinti kérelemnek a következőket kell tartalmaznia:

               a.
                     az adatokat kérő illetékes hatóság és a kérelem kiadásának dátuma;

               b.
                     nyilatkozat arról, hogy a kérelmet e jegyzőkönyv alapján állították ki;

               c.
                     a kért adatokat birtokló vagy ellenőrző szolgáltató(k) neve és címe;

               d.
                     a bűnügyi nyomozás vagy büntetőeljárás tárgyát képező bűncselekmény(ek) és hivatkozás a kapcsolódó jogi rendelkezésekre és az alkalmazandó szankciókra;

               e.
                     elegendő tényadat annak bizonyításához, hogy veszélyhelyzet áll fenn, és hogy a kért adatok hogyan kapcsolódnak e veszélyhelyzethez;

               f.
                     a kért adatok részletes leírása;

               g.
                     bármely különleges eljárási utasítás; valamint

               h.
                     minden egyéb olyan információ, amely segíthet a kért adatok átadásának végrehajtásában.

               4.
                     A megkeresett Fél elfogadja az elektronikus formában érkező kérelmet. A Felek a szóban továbbított kérelmeket is elfogadhatják, és elektronikus formában történő megerősítést kérhetnek. A kérelem fogadása előtt megfelelő szintű biztonságot és hitelesítést követelhet meg.

               5.
                     E jegyzőkönyv aláírásakor, illetve megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratának letétbe helyezésekor bármely Fél nyilatkozhat arról, hogy a kérelem teljesítését követően megköveteli a kérelmező Felektől, hogy a kérelmet és az annak alátámasztására továbbított kiegészítő információkat a megkeresett Fél által meghatározott formátumban és csatornán keresztül nyújtsák be, ami magában foglalhatja a kölcsönös segítségnyújtást is.

               6.
                     A megkeresett Fél gyorsított eljárásban tájékoztatja a megkereső Felet az (1) bekezdés szerinti kérelemre vonatkozó döntéséről, és adott esetben meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett az adatokat rendelkezésre bocsátaná, valamint az együttműködés egyéb lehetséges formáit.

               7.
                     a. Ha a megkereső Fél nem tudja teljesíteni a megkeresett Fél által a (6) bekezdés szerint előírt valamelyik feltételt, erről haladéktalanul tájékoztatja a megkeresett Felet. A megkeresett Fél ezt követően meghatározza, hogy az információt vagy dolgot ennek ellenére át kell-e adni. Ha a megkereső Fél elfogadja a feltételt, akkor köteles annak eleget tenni.

               b. A megkeresett Fél, amely ilyen feltétel mellett ad át információt vagy dolgot, kérheti, hogy a megkereső Fél a feltétellel kapcsolatban pontosan közölje, hogy az információt vagy a dolgot mire kívánja felhasználni.

               4. szakasz – Veszélyhelyzeti kölcsönös segítségnyújtásra vonatkozó eljárások

               10. cikk
                     – Veszélyhelyzeti kölcsönös segítségnyújtás

               1.
                     A Felek gyorsított eljárásban kérhetnek kölcsönös segítségnyújtást, amennyiben úgy ítélik meg, hogy veszélyhelyzet áll fenn. Az e cikk szerinti kérelemnek a többi kötelező elem mellett ismertetnie kell a veszélyhelyzet fennállását alátámasztó tényeket és azt, hogy a kért segítség hogyan kapcsolódik e veszélyhelyzethez.

               2.
                     A megkeresett Fél elfogadja az elektronikus formában érkező ilyen kérelmet. A kérelem fogadása előtt megfelelő szintű biztonságot és hitelesítést követelhet meg.

               3.
                     A megkeresett Fél gyorsított eljárásban kiegészítő információkat kérhet a kérelem értékelése céljából. A megkereső Fél ezeket a kiegészítő információkat gyorsított eljárásban rendelkezésre bocsátja.

               4.
                     Miután meggyőződött a veszélyhelyzet fennállásáról és a kölcsönös segítségnyújtás egyéb követelményeinek teljesüléséről, a megkeresett Fél gyorsított eljárásban válaszol a kérelemre.

               5.
                     Mindegyik Fél biztosítja, hogy a központi hatóságában vagy a kölcsönös jogsegély iránti kérelmek megválaszolásáért felelős egyéb hatóságokban napi huszonnégy órán keresztül, a hét minden napján rendelkezésre álljon egy személy az e cikk szerinti kérelem megválaszolására.

               6.
                     A megkereső és a megkeresett Fél központi hatósága vagy a kölcsönös segítségnyújtásért felelős más hatóságai kölcsönösen meghatározhatják, hogy az e cikk szerinti kérelem teljesítésének eredménye vagy annak előzetes változata a kérelemhez használt csatornától eltérő csatornán is a megkereső Fél rendelkezésére bocsátható.

               7.
                     A megkereső Fél és a megkeresett Fél között hatályban lévő egységes vagy kölcsönös jogi szabályozáson alapuló kölcsönös segítségnyújtásról szóló szerződés vagy megegyezés hiányában az egyezmény 27. cikke (2) bekezdésének b) pontját és (3)–(8) bekezdését, valamint 28. cikkének (2)–(4) bekezdése alkalmazandó erre a cikkre.

               8.
                     Amennyiben létezik ilyen szerződés vagy megállapodás, ezt a cikket ki kell egészíteni az ilyen szerződés vagy megállapodás rendelkezéseivel, kivéve, ha az érintett Felek kölcsönösen úgy döntenek, hogy ahelyett az egyezménynek az e cikk (7) bekezdésében említett bármely vagy valamennyi rendelkezését alkalmazzák.

               9.
                     E jegyzőkönyv aláírásakor, illetve megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratának letétbe helyezésekor bármely Fél nyilatkozhat arról, hogy a kérelmek elküldhetők közvetlenül az igazságügyi hatóságainak, vagy a Nemzetközi Bűnügyi Rendőrség Szervezete (INTERPOL) csatornáin keresztül, vagy az egyezmény 35. cikke alapján létrehozott, a hét minden napján 24 órában elérhető kapcsolattartási pontnak. Minden ilyen esetben a megkereső Fél központi hatóságaegyidejűleg másolatot küld a megkeresett Fél központi hatóságának. Ha a kérelmet közvetlenül a megkeresett Fél igazságügyi hatóságának küldik, és az nem rendelkezik hatáskörrel a kérelem teljesítésére, a hatóság hivatalból továbbítja a kérelmet az illetékes nemzeti hatósághoz, és erről közvetlenül tájékoztatja a megkereső Felet.

               5. szakasz – Hatályos nemzetközi megállapodások hiányában folytatott nemzetközi együttműködéssel kapcsolatos eljárások

               11. cikk
                     – Videokonferencia

               1.
                     A megkereső Fél kérheti, és a megkeresett Fél engedélyezheti, hogy egy tanú vagy szakértő videokonferencia útján nyilatkozzon és tegyen tanúvallomást. A megkereső Fél és a megkeresett Fél konzultál a kérelem végrehajtásával kapcsolatban esetlegesen felmerülő kérdések megoldásának megkönnyítése érdekében, beleértve adott esetben az alábbiakat: az elnöklő Fél meghatározása; azon hatóságok és személyek, amelyek jelenléte szükséges; az a tény, hogy az egyik vagy mindkét Fél előír-e valamilyen esküt, illetve ad-e figyelmeztetést vagy utasítást a tanúnak vagy szakértőnek; a tanú vagy szakértő kihallgatásának módja; a tanút vagy a szakértőt megillető jogok megfelelő biztosításának módja; a kiváltság vagy mentesség iránti kérelmek kezelése; a kérdésekkel vagy válaszokkal szembeni kifogások kezelése; valamint hogy az egyik vagy mindkét Fél köteles-e nyújtani fordítási, tolmácsolási és átírási szolgáltatásokat.

               2.
                     a. A megkeresett és a megkereső Fél központi hatóságai e cikk alkalmazásában közvetlenül kommunikálnak egymással. A megkeresett Fél elfogadhatja az elektronikus formában érkező kérelmet. A kérelem fogadása előtt megfelelő szintű biztonságot és hitelesítést követelhet meg.

               b. A megkeresett Fél tájékoztatja a megkereső Felet annak okairól, hogy miért mulasztja el vagy miért késlelteti a kérelem végrehajtását. Az egyezmény 27. cikkének (8) bekezdése alkalmazandó erre a cikkre. Bármely egyéb olyan feltétel sérelme nélkül, amelyet a megkeresett Fél e cikkel összhangban előírhat, e cikkre az egyezmény 28. cikkének (2)–(4) bekezdése alkalmazandó.

               3.
                     Az e cikk alapján segítséget nyújtó megkeresett Fél törekszik azon személy jelenlétének biztosítására, akinek a tanúvallomását vagy nyilatkozatát kérik. Adott esetben a megkeresett Fél – a jogszabályai szerint lehetséges mértékben – megteheti a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a tanút vagy szakértőt arra kötelezze, hogy meghatározott időpontban és helyen megjelenjen a megkeresett Félnél.

               4.
                     A videokonferencia lefolytatására vonatkozóan a megkereső Fél által meghatározott eljárásokat kell követni, kivéve, ha azok nem egyeztethetők össze a megkeresett Fél belső jogával. Összeegyeztethetetlenség esetén, vagy amennyiben az eljárást a megkereső Fél nem határozta meg, a megkeresett Fél a saját belső joga szerinti eljárást alkalmazza, kivéve, ha a megkereső és a megkeresett Fél kölcsönösen másként határoz.

               5.
                     A megkereső Fél belső joga szerinti hatáskörök sérelme nélkül, amennyiben a videokonferencia során a tanú vagy szakértő:

               a.
                     szándékosan hamis nyilatkozatot tesz abban az esetben, amikor a megkeresett Fél a belső jogával összhangban a valóságnak megfelelő tanúvallomásra kötelezte az érintett személyt;

               b.
                     megtagadja a tanúvallomást abban az esetben, amikor a megkeresett Fél a belső jogával összhangban tanúvallomásra kötelezte az érintett személyt; vagy

               c.
                     az ilyen eljárások során a megkeresett Fél belső joga által tiltott egyéb kötelességszegést követ el;

               a személy a megkeresett Fél területén ugyanolyan módon szankcionálható, mintha az ilyen cselekményt a megkeresett Fél belső eljárása során követte volna el.

               6.
                     a. Amennyiben a megkereső Fél és a megkeresett Fél kölcsönösen másként nem határoz, a megkeresett Fél viseli az e cikk szerinti kérelem végrehajtásával kapcsolatos valamennyi költséget, kivéve a következőket:

               i.
                     a szakértő tanúk díjai;

               ii.
                     a fordítás, tolmácsolás és átírás költségei; valamint

               iii.
                     rendkívüli költségek.

               b. Amennyiben egy kérelem teljesítése rendkívüli költségekkel járna, a megkereső Fél és a megkeresett Fél konzultációt folytat annak meghatározása céljából, hogy milyen feltételekkel teljesíthető a kérelem.

               7.
                     Amennyiben a megkereső Fél és a megkeresett Fél kölcsönösen megállapodik, úgy:

               a.
                     e cikk rendelkezései audiokonferencia lebonyolítása céljából is alkalmazhatók;

               b.
                     a videokonferencia-technológia az (1) bekezdésben leírtaktól eltérő célokra vagy kihallgatásokra, köztük a személyek vagy tárgyak azonosítására is használható.

               8.
                     Amennyiben a megkeresett Fél engedélyezi a gyanúsított vagy vádlott kihallgatását, különleges feltételeket és biztosítékokat írhat elő az ilyen személy tanúvallomásának vagy nyilatkozatának felvétele, illetve az ilyen személy értesítése vagy a vele kapcsolatban alkalmazott eljárási intézkedések tekintetében.

               12. cikk
                     – Közös nyomozócsoportok és közös nyomozások

               1.
                     Közös megállapodással két vagy több Fél illetékes hatóságai közös nyomozócsoportot hozhatnak létre és működtethetnek területükön a bűnügyi nyomozások vagy büntetőeljárások megkönnyítése érdekében, amennyiben a fokozott koordináció különösen hasznosnak bizonyul. Az illetékes hatóságokat az érintett Felek határozzák meg.

               2.
                     A közös nyomozócsoportok működését szabályozó eljárások és feltételek – például azok konkrét céljai; összetétele; feladatai; időtartama és az esetleges időtartam-hosszabbítások; működésének helyszíne; szervezete; az információk vagy bizonyítékok összegyűjtésének, továbbításának és felhasználásának feltételei; a titoktartási feltételek; valamint valamely Fél részt vevő hatóságainak egy másik Fél területén folytatott nyomozási tevékenységekben való részvételére vonatkozó feltételek – az említett illetékes hatóságok közötti megállapodás tárgyát képezik.

               3.
                     Bármely Fél e jegyzőkönyv aláírásakor vagy a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratának letétbe helyezésekor nyilatkozhat arról, hogy központi hatóságának alá kell írnia a csoportot létrehozó megállapodást, vagy ahhoz más módon hozzá kell járulnia.

               4.
                     Ezek az illetékes és részt vevő hatóságok közvetlenül kommunikálnak egymással, azzal a kivétellel, hogy a Felek közösen más megfelelő kommunikációs csatornákat is meghatározhatnak, amennyiben rendkívüli körülmények fokozott központi koordinációt tesznek szükségessé.

               5.
                     Amennyiben az érintett Felek egyikének területén nyomozati intézkedésekre van szükség, az adott Fél részt vevő hatóságai felkérhetik saját hatóságaikatezen intézkedések meghozatalára anélkül, hogy a többi Félnek kölcsönös segítségnyújtás iránti kérelmet kellene benyújtania. Ezeket az intézkedéseket az adott Fél hatóságai hajtják végre a területén, a belső jog értelmében a nemzeti nyomozásokra alkalmazandó feltételeknek megfelelően.

               6.
                     Az egyik Fél részt vevő hatóságai által a többi érintett Fél részt vevő hatóságai számára szolgáltatott információk vagy bizonyítékok felhasználása megtagadható vagy korlátozható az (1) és (2) bekezdésben említett megállapodásban meghatározott módon. Amennyiben a megállapodás nem határozza meg a felhasználás megtagadására vagy korlátozására vonatkozó feltételeket, a Felek felhasználhatják a rendelkezésre bocsátott információkat vagy bizonyítékokat:

               a.
                     abból a célból, amelyből a megállapodást megkötötték;

               b.
                     a megállapodás hatályán kívül eső bűncselekmények felderítése, kivizsgálása és büntetőeljárás alá vonása céljából, az információt vagy bizonyítékot szolgáltató hatóságok előzetes hozzájárulásával. Nem szükséges azonban hozzájárulás, ha az információt vagy bizonyítékot felhasználó Fél alapvető jogelvei megkövetelik, hogy az információt vagy bizonyítékot egy vádlott jogainak védelme érdekében felfedje a büntetőeljárás során. Ebben az esetben az említett hatóságok indokolatlan késedelem nélkül értesítik az információt vagy bizonyítékot szolgáltató hatóságokat; vagy

               c.
                     veszélyhelyzet megelőzése céljából. Ebben az esetben az információt vagy bizonyítékot kézhez vevő részt vevő hatóságok – eltérő közös megegyezés hiányában – indokolatlan késedelem nélkül értesítik az információt vagy bizonyítékot szolgáltató részt vevő hatóságokat.

               7.
                     Az (1) és (2) bekezdésben említett megállapodás hiányában a közös nyomozások eseti alapon kölcsönösen elfogadott feltételek mellett is lefolytathatók. Ez a bekezdés attól függetlenül alkalmazandó, hogy létezik-e az érintett Felek között kölcsönös segítségnyújtási szerződés vagy megállapodás a hatályban lévő egységes vagy kölcsönös jogszabályok alapján.

               III. fejezet – Feltételek és biztosítékok

               13. cikk
                     – Feltételek és biztosítékok

               Az egyezmény 15. cikkével összhangban mindegyik Fél biztosítja, hogy az e jegyzőkönyvben előírt hatáskörök és eljárások megállapítása, végrehajtása és alkalmazása során érvényesüljenek a saját belső jogában előírt feltételek és biztosítékok, amelyek biztosítják az emberi jogok és szabadságok megfelelő védelmét.

               14. cikk
                     – A személyes adatok védelme

               1. Alkalmazási kör

               a.
                     Amennyiben az (1) bekezdés b) és c) pontja másként nem rendelkezik, a Felek az e jegyzőkönyv alapján kapott személyes adatokat e cikk (2)–(15) bekezdésének megfelelően kezelik.

               b.
                     Amennyiben a személyes adatoknak az e jegyzőkönyv szerinti átvételekor az átadó Felet és az átvevő Felet egyaránt köti egy olyan nemzetközi megállapodás, amely a személyes adatok védelmére vonatkozó, a személyes adatoknak a bűncselekmények megelőzése, felderítése, kivizsgálása és büntetőeljárás alá vonása céljából való továbbítására vonatkozó átfogó keretet hoz létre e Felek között, és amely úgy rendelkezik, hogy a személyes adatoknak az említett megállapodás szerinti kezelése megfelel az érintett Felek adatvédelmi jogszabályaiban foglalt követelményeknek, akkor az ilyen megállapodás alkalmazási körébe tartozó intézkedések esetében a (2)–(15) bekezdés helyett az ilyen megállapodás feltételei alkalmazandók a jegyzőkönyv alapján átvett személyes adatokra, kivéve, ha az érintett Felek másként állapodnak meg.

               c.
                     Ha az átadó Felet és az átvevő Felet az (1) bekezdés b) pontjában említett megállapodás nem köti kölcsönösen, akkor kölcsönösen megállapíthatják, hogy a (2)–(15) bekezdés helyett az érintett Felek közötti más megállapodások vagy megegyezések alapján kerülhet sor a személyes adatok e jegyzőkönyv alapján történő átadására.

               d.
                     Mindegyik Fél köteles úgy tekinteni, hogy a személyes adatoknak az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti kezelése megfelel a személyes adatok nemzetközi továbbítása esetén a személyes adatok védelmére vonatkozó jogi keretének, és e jogi keret értelmében nincs szükség más adattovábbítási engedélyre. A Felek adatvédelmi okokból csak a (15) bekezdésben meghatározott feltételek alapján utasíthatják el vagy akadályozhatják meg az e jegyzőkönyv alapján egy másik Fél részére történő adattovábbítást, amennyiben az (1) bekezdés a) pontja alkalmazandó; vagy az (1) bekezdés b) vagy c) pontjában említett megállapodás vagy egyezség feltételei alapján, amennyiben az említett pontok valamelyike alkalmazandó.

               e.
                     E cikk egyetlen rendelkezése sem akadályozza a Feleket abban, hogy szigorúbb biztosítékokat alkalmazzanak az e jegyzőkönyv alapján kapott személyes adatoknak a saját hatóságaik általi kezelésére.

               2.
                     Cél és felhasználás

               a.
                     Az a Fél, amely átvette a személyes adatokat, azokat a 2. cikkben leírt célokból kezeli. Nem kezelheti tovább a személyes adatokat az említettekkel össze nem egyeztethető célból, és nem kezelheti tovább az adatokat, ha a belső jogi kerete ezt nem engedélyezi. Ez a cikk nem érinti az átadó Fél azon lehetőségét, hogy e jegyzőkönyv alapján konkrét esetben további feltételeket írjon elő, azonban ezek a feltételek nem tartalmazhatnak általános adatvédelmi feltételeket.

               b.
                     Az átvevő Fél belső jogi keretei között biztosítja, hogy a kért és kezelt személyes adatok relevánsak legyenek az ilyen adatkezelés céljai szempontjából, és a szükséges mértékre korlátozódjanak.

               3.
                     Minőség és adatintegritás

               Mindegyik Fél észszerű lépéseket tesz annak biztosítására, hogy a személyes adatokat olyan pontossággal és teljességgel tárolják, és azokat olyan mértékben naprakészen tartsák, amennyire az a személyes adatok jogszerű kezeléséhez szükséges és megfelelő, figyelembe véve kezelésük céljait.

               4.
                     Különleges adatok

               Faji vagy etnikai származásra, politikai véleményre, vallási vagy egyéb meggyőződésre vagy szakszervezeti tagságra utaló adatok, genetikai adatok, a kapcsolódó kockázatokra tekintettel érzékenynek tekintett biometrikus adatok, vagy az egészséget vagy szexuális életet érintő személyes adatok valamely Fél általi kezelésére csak megfelelő biztosítékok mellett kerülhet sor az ilyen adatok felhasználásának indokolatlan hátrányos hatásainak kockázata, különösen a jogellenes hátrányos megkülönböztetés elleni védelem érdekében.

               5.
                     Adatmegőrzési időszak

               A Felek a személyes adatokat csak annyi ideig őrzik meg, ameddig az a (2) bekezdés szerinti adatkezelés céljai szempontjából szükséges és helyénvaló. E kötelezettség teljesítése érdekében belső jogi kereteikben konkrét megőrzési időszakokat vagy az adatok további megőrzésének szükségességére vonatkozó időszakos felülvizsgálatot írnak elő.

               6.
                     Automatizált döntések

               A személyes adatok által érintett egyének releváns érdekeit jelentősen sértő döntések nem alapulhatnak kizárólag a személyes adatok automatizált kezelésén, kivéve akkor, ha ezt a belső jog megfelelő, az emberi beavatkozás lehetőségére is kiterjedő biztosítékok mellett engedélyezi.

               7.
                     Adatbiztonság és biztonsági események

               a.
                     Az egyes Felek biztosítják, hogy megfelelő technológiai, fizikai és szervezeti intézkedések álljanak rendelkezésre a személyes adatok védelme érdekében, különös tekintettel az adatvesztés, a véletlen vagy jogosulatlan hozzáférés, az adatközlés, a módosítás vagy a megsemmisülés (a továbbiakban: biztonsági esemény) elleni védelemre.

               b.
                     Az egyéneket vagy a másik Felet érintő fizikai vagy nem fizikai kár jelentős kockázatával járó biztonsági esemény észlelésekor az átvevő Fél haladéktalanul értékeli a károk valószínűségét és mértékét, és haladéktalanul megteszi a megfelelő intézkedéseket azok enyhítésére. Az említett intézkedések kiterjednek az átadó hatóság értesítésére, vagy a II. fejezet 2. szakaszának alkalmazásában a (7) bekezdés c) pontja szerint kijelölt hatóság vagy hatóságok értesítésére. Az értesítés azonban megfelelő korlátozásokat tartalmazhat az értesítés továbbadására vonatkozóan; a továbbadás késleltethető vagy mellőzhető, ha az ilyen értesítés veszélyeztetheti a nemzetbiztonságot, vagy késleltethető, ha az ilyen értesítés veszélyeztetheti a közbiztonság védelmét szolgáló intézkedéseket. Az ilyen intézkedések magukban foglalják az érintett egyén értesítését is, kivéve, ha a Fél megfelelő intézkedései nyomán megszűnt a jelentős kockázat. Az egyén értesítése a (12) bekezdés a) pontjának i. alpontjában foglalt feltételek mellett késleltethető vagy mellőzhető. Az értesített Fél konzultációt vagy további információkat kérhet az eseménnyel és az arra adott válasszal kapcsolatban.

               c.
                     Minden Fél e jegyzőkönyv aláírása vagy a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratának letétbe helyezése alkalmával értesíti az Európa Tanács főtitkárát arról, hogy a (7) bekezdés b) pontja szerint mely hatóságot vagy hatóságokat kell értesíteni a II. fejezet 2. szakaszának alkalmazásában. A megadott információk ezt követően módosíthatók.

               8.
                     Nyilvántartások vezetése

               Minden Fél nyilvántartást vezet vagy egyéb megfelelő eszközöket alkalmaz annak szemléltetése céljából, hogy egy adott ügyben milyen módon valósul meg az egyének személyes adataihoz való hozzáférés, valamint azok felhasználása és átadása.

               9.
                     Újbóli megosztás egy Félen belül

               a.
                     Amennyiben az egyik Fél hatósága az eredetileg e jegyzőkönyv alapján kapott személyes adatokat átadja e Fél egy másik hatóságának, az említett másik hatóság e cikkel összhangban kezeli azokat, a (9) bekezdés b) pontjára is figyelemmel.

               b.
                     A (9) bekezdés a) pontjától eltérve az a Fél, amely a 17. cikk értelmében fenntartással élt, továbbíthatja a kapott személyes adatokat szövetségi tartományainak vagy hasonló területi egységeinek, feltéve, hogy a Fél intézkedéseket hozott annak érdekében, hogy az átvevő hatóságok továbbra is hatékonyan védjék az adatokat azáltal, hogy az e cikkben előírttal összehasonlítható szintű adatvédelmet biztosítanak.

               c.
                     Amennyiben e bekezdés nem megfelelő végrehajtására utaló jelek merülnek fel, az átadó Fél konzultációt és releváns tájékoztatást kérhet ezekkel kapcsolatban.

               10.
                     Újbóli továbbítás egy másik állam vagy nemzetközi szervezet részére

               a.
                     Az átvevő Fél a személyes adatokat csak az átadó hatóság vagy – a II. fejezet 2. szakaszának alkalmazásában – a (10) bekezdés b) pontja szerint kijelölt hatóság vagy hatóságok előzetes engedélyével továbbíthatja egy másik államnak vagy nemzetközi szervezetnek.

               b.
                     Minden Fél e jegyzőkönyv aláírása vagy a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratának letétbe helyezése alkalmával értesíti az Európa Tanács főtitkárát arról, hogy mely hatóság jogosult vagy mely hatóságok jogosultak ilyen engedély megadására a II. fejezet 2. szakaszának alkalmazásában. A megadott információk ezt követően módosíthatók.

               11.
                     Átláthatóság és értesítés

               a.
                     Az egyes Felek általános közlemények közzététele vagy személyes értesítés útján az alábbiakról értesítik azt az egyént, akinek a személyes adatait gyűjtötték:

               i.
                     az adatkezelés jogalapja és célja(i);

               ii.
                     adott esetben az (5) bekezdés szerinti megőrzési vagy felülvizsgálati időszakok;

               iii.
                     azon címzettek vagy címzettkategóriák, akiknek az ilyen adatokat átadják; valamint

               iv.
                     a rendelkezésre álló hozzáférési, helyesbítési és jogorvoslati lehetőségek.

               b.
                     A Felek a (12) bekezdés a) pontjának i. alpontjában meghatározott feltételek szerint bármely személyes értesítési kötelezettséget belső jogi keretük alapján észszerű korlátozásoknak vethetnek alá.

               c.
                     Amennyiben az átadó Fél belső jogi kerete előírja annak az egyénnek a személyes értesítését, akinek az adatait egy másik Fél rendelkezésére bocsátották, az átadó Fél intézkedéseket hoz annak érdekében, hogy a másik Felet az adattovábbításkor tájékoztassák erről a követelményről és a megfelelő elérhetőségi adatokról. A személyes értesítéstől eltekintenek, ha a másik Fél az adatok átadásának bizalmas kezelését kérte, amennyiben fennállnak a (12) bekezdés a) pontjának i. alpontjában meghatározott korlátozások feltételei. Amint ezek a korlátozások már nem alkalmazandók, és sor kerülhet a személyes értesítésre, a másik Fél intézkedéseket hoz annak érdekében, hogy az átadó Felet tájékoztassák erről. Amennyiben még nem tájékoztatták, az átadó Fél jogosult kérelmet intézni az átvevő Félhez, amely tájékoztatja az átadó Felet a korlátozás fenntartásának szükségességéről.

               12.
                     Hozzáférés és helyesbítés

               a.
                     Mindegyik Fél biztosítja, hogy minden olyan egyén, akinek a személyes adatait e jegyzőkönyv alapján átvették, jogosult legyen arra, hogy a rá vonatkozó belső jogi keretben meghatározott eljárásokkal összhangban és indokolatlan késedelem nélkül kérje és megkapja a következőket:

               i.
                     az adott egyénről vezetett, személyes adatokat tartalmazó dokumentáció írásos vagy elektronikus másolata, rendelkezésre álló információk az adatkezelés jogalapjáról és céljáról, az adatmegőrzés időtartamáról és az adatok címzettjeiről vagy címzettkategóriáiról (a továbbiakban: hozzáférés), valamint az elérhető jogorvoslati lehetőségekre vonatkozó információk; feltéve, hogy egy konkrét esetben a hozzáférésre a belső jogi keret által megengedett arányos korlátozások vonatkozhatnak, amelyek a határozathozatal időpontjában mások jogainak és szabadságainak vagy fontos közérdekű céloknak a védelméhez szükségesek, és amelyek kellően figyelembe veszik az érintett egyén jogos érdekeit;

               ii. helyesbítés, ha az egyén személyes adatai pontatlanok vagy azokat nem megfelelően kezelték; a helyesbítés – indokolt és észszerű esetben, a helyesbítés indokainak és az adatkezelés sajátos körülményeinek figyelembevételével – magában foglalja a javítást, a kiegészítést, a törlést vagy az anonimizálást, az adatkezelés korlátozását vagy a zárolást.

               b.
                     Amennyiben a hozzáférést vagy helyesbítést megtagadják vagy korlátozzák, a Fél írásban – akár elektronikus úton –, indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja az érintett egyént a megtagadásról vagy a korlátozásról. A Fél ismerteti az ilyen megtagadás vagy korlátozás indokait, és tájékoztatást nyújt az elérhető jogorvoslati lehetőségekről. A hozzáférés megszerzése során felmerülő költségeket észszerű és nem túlzott mértékűre kell korlátozni.

               13.
                     Bírósági és bíróságon kívüli jogorvoslatok

               Mindegyik Fél hatékony bírósági és bíróságon kívüli jogorvoslati lehetőségeket biztosít e cikk megsértése esetén.

               14.
                     Felügyelet

               Mindegyik Fél rendelkezik egy vagy több olyan hatósággal, amely önállóan vagy együttesen független és hatékony felügyeleti feladatokat és hatásköröket lát el az e cikkben meghatározott intézkedések tekintetében. Az egyedül vagy együttesen eljáró hatóságok feladatai és hatáskörei magukban foglalják a vizsgálati hatásköröket, a panaszok kivizsgálására vonatkozó hatáskört és a korrekciós intézkedések meghozatalára való képességet.

               15.
                     Konzultáció és felfüggesztés

               Az egyik Fél felfüggesztheti a személyes adatok másik Fél részére történő továbbítását, ha alapos bizonyítékkal rendelkezik arra vonatkozóan, hogy a másik Fél rendszeresen vagy lényegesen megsérti e cikk rendelkezéseit, vagy hogy súlyos jogsértés közvetlen veszélye áll fenn. Észszerű tájékoztatás nélkül nem függesztheti fel az adatátadást, és a felfüggesztésre csak azt követően kerülhet sor, hogy az érintett Feleknek észszerű konzultációs időszakot követően nem sikerült megoldást találniuk. Az egyik Fél azonban ideiglenesen felfüggesztheti az átadást e cikk rendelkezéseinek olyan szisztematikus vagy lényeges megsértése esetén, amely jelentős és közvetlen kockázatot jelent egy természetes személy életére vagy biztonságára nézve, vagy a hírnév megsértésének vagy anyagi kár okozásának jelentős és közvetlen kockázatával jár – ilyen esetben erről haladéktalanul értesíti a másik Felet, és konzultációt kezd vele. Ha a konzultáció nem vezetett eredményre, a másik Fél kölcsönösen felfüggesztheti az adattovábbítást, ha alapos bizonyítékkal rendelkezik arra vonatkozóan, hogy a felfüggesztő Fél általi felfüggesztés ellentétes volt e bekezdés rendelkezéseivel. A felfüggesztő Fél megszünteti a felfüggesztést, amint a felfüggesztést indokoló jogsértést orvosolták; minden kölcsönös felfüggesztést fel kell oldani ebben az időpontban. A felfüggesztés előtt továbbított valamennyi személyes adatot továbbra is e jegyzőkönyvnek megfelelően kell kezelni.

               IV. fejezet – Záró rendelkezések

               15. cikk
                     – E jegyzőkönyv hatásai

               1.
                     a. Az egyezmény 39. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó erre a jegyzőkönyvre.

               b.
                     Azon Felek, amelyek az Európai Unió tagjai, kölcsönös kapcsolataikban az e jegyzőkönyvben tárgyalt kérdésekre irányadó európai uniós jogot alkalmazhatják.

               c.
                     Az (1) bekezdés b) pontja nem érinti e jegyzőkönyv teljes körű alkalmazását az Európai Unió tagállamaitól eltérő Felek és más Felek között.

               2.
                     Az egyezmény 39. cikkének (3) bekezdése alkalmazandó erre a jegyzőkönyvre.

               16. cikk
                     – Aláírás és hatálybalépés

               1.
                     E jegyzőkönyv aláírásra nyitva áll az Egyezmény azon Felei számára, amelyek a következők révén kifejezik azzal való egyetértésüket, hogy a jegyzőkönyvet magukra nézve kötelezőnek ismerik el:

               a.
                     aláírás a megerősítés, elfogadás vagy jóváhagyás fenntartása nélkül; vagy

               b.
                     aláírás a megerősítés, elfogadás vagy jóváhagyás fenntartásával, melyet megerősítés, elfogadás, illetve jóváhagyás követ.

               2.
                     A megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratokat az Európa Tanács főtitkáránál kell letétbe helyezni.

               3.
                     E jegyzőkönyv attól a naptól számított három hónapos időszak lejártát követő hónap első napján lép hatályba, amikor az egyezmény öt Fele az e cikk (1) és (2) bekezdésében foglalt rendelkezések szerint kifejezte egyetértését azzal, hogy a jegyzőkönyvet magára nézve kötelezőnek ismeri el.

               4.
                     Az egyezmény mindazon Feleinek vonatkozásában, amelyek ezt követően fejezik ki egyetértésüket azzal, hogy a jegyzőkönyvet magukra nézve kötelezőnek ismerik el, a jegyzőkönyv az attól a naptól számított három hónapos időszak lejártát követő hónap első napján lép hatályba, amikor a Fél az e cikk (1) és (2) bekezdésében foglalt rendelkezések szerint kifejezte egyetértését azzal, hogy a jegyzőkönyvet magára nézve kötelezőnek ismeri el.

               17. cikk
                     – Szövetségi záradék

               1.
                     Egy szövetségi állam fenntarthatja magának a jogot arra, hogy a jelen jegyzőkönyvben meghatározott kötelezettségeket annyiban vállalja, amennyiben azok összeegyeztethetők a központi kormányzat és a szövetségi tartományok vagy más hasonló területi egységek viszonyát meghatározó alapvető elvekkel, feltéve, hogy:

               a.
                     a jegyzőkönyv alkalmazandó a szövetségi állam központi kormányzatára;

               b.
                     az ilyen fenntartás nem érinti a más Felek által a II. fejezet rendelkezéseivel összhangban kezdeményezett együttműködés biztosítására vonatkozó kötelezettségeket; valamint

               c.
                     a 13. cikk rendelkezései alkalmazandók a szövetségi államot alkotó tartományokra vagy más hasonló területi egységekre.

               2.
                     Egy másik Fél megakadályozhatja a területén lévő hatóságokat, szolgáltatókat vagy jogalanyokat abban, hogy az (1) bekezdés szerinti fenntartással élő szövetségi állam tartománya vagy más hasonló területi egysége által közvetlenül benyújtott kérelemre vagy felhívásra válaszként együttműködjenek, kivéve, ha ez a szövetségi állam értesíti az Európa Tanács főtitkárát arról, hogy valamely tartomány vagy más hasonló területi egység alkalmazza az e jegyzőkönyv szerint az adott szövetségi államra alkalmazandó kötelezettségeket. Az Európa Tanács főtitkára nyilvántartást vezet az ilyen értesítésekről és naprakészen tartja azt.

               3.
                     Egy másik Fél az (1) bekezdés szerinti fenntartásra hivatkozva nem akadályozhatja meg a területén lévő hatóságokat, szolgáltatókat vagy jogalanyokat abban, hogy együttműködjenek valamely tartománnyal vagy más hasonló területi egységgel, amennyiben a kérelem vagy felhívás a központi kormányzaton keresztül érkezik, vagy amennyiben a 12. cikk szerint közös nyomozócsoportról szóló megállapodást kötöttek a központi kormányzat részvételével. Ilyen helyzetekben a központi kormányzat gondoskodik a jegyzőkönyv alkalmazandó kötelezettségeinek teljesítéséről, feltéve, hogy a szövetségi tartományoknak vagy hasonló területi egységeknek átadott személyes adatok védelme tekintetében csak a 14. cikk (9) bekezdésében foglalt feltételek, vagy adott esetben az 14. cikk (1) bekezdésének b) vagy c) pontjában meghatározott megállapodás vagy megegyezés feltételei alkalmazandók.

               4.
                     Ha a jegyzőkönyv rendelkezéseinek alkalmazása az egyes szövetségi tartományok vagy más hasonló területi egységek joghatósága alá tartozik, amelyek ugyanakkor a szövetségi alkotmányos rendszer alapján nem kötelesek jogalkotási intézkedéseket hozni, a központi kormányzat tájékoztatja az ilyen tartományok illetékes hatóságait az említett rendelkezésekről, közli támogató véleményét, és ösztönzi őket arra, hogy hozzanak megfelelő intézkedéseket azok végrehajtása érdekében.

               18. cikk
                     – Területi alkalmazás

               1.
                     Ezt a jegyzőkönyv a valamely Fél által az egyezmény 38. cikkének (1) vagy (2) bekezdése szerint tett nyilatkozatban meghatározott területre vagy területekre alkalmazandó, amennyiben ezt a nyilatkozatot a 38. cikk (3) bekezdése alapján nem vonták vissza.

               2.
                     E jegyzőkönyv aláírásakor, illetve a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okirat letétbe helyezésekor bármelyik Fél kinyilváníthatja, hogy e jegyzőkönyv nem alkalmazandó a Fél által az egyezmény 38. cikke (1) és/vagy (2) bekezdése szerint tett nyilatkozatban meghatározott egy vagy több területre.

               3.
                     A jelen cikk (2) bekezdése alapján tett, meghatározott területre vonatkozó nyilatkozatok az Európa Tanács főtitkárához címzett értesítéssel visszavonhatók. A visszavonás a főtitkárnak címzett értesítés kézhezvételét követő három hónapos időszak lejártát követő hónap első napján lép hatályba.

               19. cikk
                     – Fenntartások és nyilatkozatok

               1.
                     E jegyzőkönyv aláírása vagy a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratának letétbe helyezése alkalmával az egyezmény bármelyik Fele az Európa Tanács főtitkárához címzett írásbeli nyilatkozatában kinyilváníthatja, hogy igénybe veszi a jelen jegyzőkönyv 7. cikke (9) bekezdésének a) és b) pontja, 8. cikkének (13) bekezdése és 17. cikke szerinti fenntartás(oka)t. Más fenntartással nem lehet élni.

               2.
                     Az Európa Tanács főtitkárának címzett írásbeli értesítéssel az egyezmény bármely Fele e jegyzőkönyv aláírásakor vagy a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratának letétbe helyezésekor megteheti a jegyzőkönyv 7. cikke (2) bekezdésének b) pontjában és (8) bekezdésében, 8. cikkének (11) bekezdésében, 9. cikke (1) bekezdésének b) pontjában és (5) bekezdésében, 10. cikkének (9) bekezdésében, 12. cikkének (3) bekezdésében, valamint 18. cikkének (2) bekezdésében meghatározott nyilatkozato(ka)t.

               3.
                     Az Európa Tanács főtitkárához címzett írásbeli értesítéssel az egyezmény bármely Fele megteszi a jegyzőkönyv 7. cikke (5) bekezdésének a) és e) pontjában, 8. cikke (4) bekezdésében és (10) bekezdésének a) és b) pontjában, 14. cikke (7) bekezdésének c) pontjában és (10) bekezdésének b) pontjában, valamint 17. cikkének (2) bekezdésében meghatározott nyilatkozato(ka)t, értesítéseket vagy közleményeket az abban foglalt feltételeknek megfelelően.

               20. cikk
                     – A fenntartások státusza és visszavonása

               1.
                     Bármely Fél a 19. cikk (1) bekezdésében foglaltakkal összhangban tett fenntartását, amint a körülmények lehetővé teszik, részben vagy egészben visszavonja. Az ilyen visszavonás az Európa Tanács főtitkárához címzett értesítés kézhezvételének napján lép hatályba. Ha az értesítés kimondja, hogy a fenntartás visszavonása a benne meghatározott későbbi, a főtitkár általi kézhezvételt követő időpontban lép hatályba, akkor a visszavonás abban a későbbi időpontban lép hatályba.

               2.
                     Az Európa Tanács főtitkára rendszeresen tájékoztatást kérhet a fenntartás(ok) visszavonásának kilátásairól azoktól a Felektől, amelyek a 19. cikk (1) bekezdése szerinti fenntartás(oka)t tettek.

               21. cikk
                     – Módosítások

               1.
                     A jegyzőkönyv bármelyik Fele indítványozhatja e jegyzőkönyv módosítását; az Európa Tanács főtitkára valamennyi módosító indítványról értesíti az Európa Tanács tagállamait és az egyezmény Feleit és aláíróit, továbbá minden olyan államot, amelyet felkértek az egyezményhez való csatlakozásra.

               2.
                     Minden módosítási indítványt közölni kell a Büntetőjogi Kérdésekkel Foglalkozó Európai Bizottsággal (CDPC) is, mely az indítványozott módosítással kapcsolatos véleményét közli a Miniszteri Bizottsággal.

               3.
                     A Miniszteri Bizottság megvizsgálja a módosító indítványt és a CDPC által előterjesztett véleményt, majd az egyezmény Feleivel folytatott konzultációt követően elfogadhatja a módosítást.

               4.
                     A Miniszteri Bizottság által a (3) bekezdés szerint elfogadott módosítás szövegét elfogadás céljából meg kell küldeni a jegyzőkönyv Feleinek.

               5.
                     A (3) bekezdésnek megfelelően elfogadott bármely módosítás az azt követő harmincadik napon lép hatályba, hogy e jegyzőkönyv Felei értesítették a főtitkárt annak elfogadásról.

               22. cikk
                     – Vitarendezés

               Az egyezmény 45. cikke alkalmazandó erre a jegyzőkönyvre.

               23. cikk
                     – A Felekkel folytatott konzultációk és a végrehajtás értékelése

               1.
                     Az egyezmény 46. cikke alkalmazandó erre a jegyzőkönyvre.

               2.
                     A Felek rendszeresen értékelik e jegyzőkönyv rendelkezéseinek gyakorlati alkalmazását és végrehajtását. A számítástechnikai bűnözésről szóló egyezmény bizottsága 2020. október 16-án felülvizsgált eljárási szabályzatának 2. cikke értelemszerűen alkalmazandó. A Felek először e jegyzőkönyv hatálybalépését követően öt évvel vizsgálják felül és módosíthatják konszenzussal az említett cikkben foglalt eljárásokat, ahogyan azok e jegyzőkönyvre alkalmazandók.

               3.
                     A 14. cikk felülvizsgálata akkor kezdődik, amikor az egyezmény tíz Fele jelezte, hogy magára nézve kötelező erejűnek ismeri el ezt a jegyzőkönyvet.

               24. cikk
                     – Felmondás

               1.
                     Jelen jegyzőkönyvet bármely Fél bármikor felmondhatja az Európa Tanács főtitkárához címzett értesítéssel.

               2.
                     A felmondás a főtitkárhoz címzett értesítés kézhezvételét követő három hónap utáni naptári hónap első napján lép hatályba.

               3.
                     Az egyezménynek a jegyzőkönyv valamely Fele általi felmondása e jegyzőkönyv felmondásának minősül.

               4.
                     A felmondás hatálybalépésének napja előtt továbbított valamennyi információt vagy bizonyítékot továbbra is e jegyzőkönyvnek megfelelően kell kezelni.

               25. cikk
                     – Értesítés

               Az Európa Tanács főtitkára értesíti az Európa Tanács tagállamait, az egyezmény Feleit és aláíróit, valamint valamennyi, az egyezményhez csatlakozásra meghívott államot:

               a.
                     minden egyes aláírásról;

               b.
                     minden megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okirat letétbe helyezéséről;

               c.
                     e jegyzőkönyv bármely, a 16. cikk (3) és (4) bekezdése szerinti hatálybalépési időpontjáról;

               d.
                     a 19. cikk alapján tett minden egyes nyilatkozatról vagy fenntartásról, vagy a 20. cikk alapján tett minden egyes fenntartásvisszavonásról;

               e.
                     e jegyzőkönyvvel kapcsolatos minden egyéb aktusról, értesítésről vagy tájékoztatásról.

               Fentiek hiteléül az erre kellően felhatalmazott alulírottak aláírták ezt a jegyzőkönyvet.

               Kelt [HELY]-ban/-ben, [DÁTUM]-án/-én angol és francia nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles; egyetlen példányban, amelyet az Európa Tanács levéltárában kell elhelyezni. Az Európa Tanács főtitkára hiteles másolatot küld az Európa Tanács minden tagállamának, az egyezmény Feleinek és aláíróinak, valamint valamennyi, az egyezményhez csatlakozásra meghívott államnak.