				|

		52011PC0928

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az európai statisztikai programról (2013–2017) /* COM/2011/0928 végleges - 2011/0459 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
1.1.      A
javaslat okai és céljai
Az uniós szakpolitikák végrehajtása az EU,
valamint annak nemzeti és regionális szintű részegységei gazdasági,
társadalmi és környezeti helyzetére vonatkozó, összehasonlítható és megbízható statisztikai
információkat igényel. Az európai statisztikák nélkülözhetetlenek továbbá
ahhoz, hogy a közvélemény megértse Európát, valamint hogy a polgárok részt
vehessenek a demokratikus folyamatokban és megvitathassák az EU jelenét és
jövőjét.
Az elmúlt évek során az európai statisztikai
rendszer (ESR) számos kihívással szembesült. Először is az európai
statisztikák iránti igény folyamatos növekedést mutat, és valószínűtlen,
hogy ez a tendencia a jövőben megváltozna. Másrészről megváltozott a
statisztikák jellege – a tényeken alapuló döntéshozatal megköveteli, hogy a
statisztikák megfeleljenek az adott célhoz kapcsolódó minőségi
kritériumoknak, továbbá egyre erősödő igény tapasztalható az
összetett szakpolitikai területeket támogató komplex, többdimenziójú
statisztikák iránt. Harmadsorban az új – köztük közel valós idejű
információkat szolgáltató – információs piaci szereplők megjelenése
következtében az ESR részéről a jövőben a minőség, valamint –
rövid távú statisztikák esetén – különösen az időszerűség kap
prioritást. Negyedrészt a helyzet a tagállami és uniós szinten jelentkező
költségvetési korlátok, valamint a vállalkozások és a polgárok terheinek
további enyhítése iránti igény miatt még nagyobb kihívást jelent. A Bizottság
az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, „Az európai uniós statisztikák
előállításának módszeréről – kitekintés az elkövetkező
évtizedre” című közleménye[1],
valamint az annak végrehajtására irányuló ESR-stratégia[2] az ESR munkamódszerének
áttervezése révén történő hatékonyabbá és rugalmasabbá tételével igyekszik
kezelni mindezeket a kihívásokat. A közlemény és a közös ESR-stratégia
végrehajtása képezi az európai statisztikai program (ESP) alapját.
Ennek alapján az európai statisztikai
programra irányuló javaslat célja az európai statisztikák 2013 és 2017 között
történő fejlesztésének, készítésének és közzétételének általános keretét
adó, átfogó program létrehozása, és ezzel egyidejűleg az európai
statisztikák készítését szolgáló, a fenti közleményben részletezett új módszer
bevezetése.
1.2.      Háttér-információk
A többéves európai
statisztikai program létrehozásának jogalapja az európai statisztikákról szóló
223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[3] 13.
cikkének (1) bekezdése. A rendelet szerint az európai statisztikai programnak –
legfeljebb ötéves időszakra – biztosítania kell az európai statisztikák
fejlesztésének, készítésének és közzétételének keretét, valamint az
előirányzott intézkedések főbb területeit és célkitűzéseit.
Célja, hogy meghatározza az Európai Unió tevékenységeinek ellátásához szükséges
információkkal kapcsolatos prioritásokat. Ezeket az igényeket egyrészt az
előírt statisztikák előállításához uniós és nemzeti szinten szükséges
források függvényében, másrészt a válaszadók adatszolgáltatói terhei és a
kapcsolódó költségek alapján kell mérlegelni.
Az ESP célkitűzéseit részletesen a
223/2009/EK rendeletnek3 megfelelő éves munkaprogramok
fogalmazzák majd meg. A program eredményeiről időközi jelentés,
valamint a program időtartamának leteltét követően végső
értékelő jelentés készül.
1.3.      Meglévő
rendelkezések a javaslat által érintett területen
A jelenlegi, a
vonatkozó európai parlamenti és tanácsi határozattal elfogadott, a 2008 és 2012
közötti időszakra kiterjedő közösségi statisztikai program[4] a hetedik ilyen program.
1.4.      Összhang
az Unió egyéb szakpolitikáival
Az európai statisztikák elsődleges célja,
hogy megbízható, objektív, összehasonlítható és koherens tényadatokkal
alapozzák meg az európai szakpolitikák kidolgozását, nyomon követését és
értékelését.
A jelen javaslat összhangban van az uniós prioritásokkal, mivel az e
program keretében kifejlesztett, készített és közzétett statisztikák
hozzájárulnak az Unió kiemelt fontosságú szakpolitikái végrehajtásához, úgymint
az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó Európa 2020
stratégia[5], valamint a Bizottságnak a 2010 és 2014 közötti időszakra
kijelölt stratégiai prioritásai[6] által érintett egyéb szakpolitikák (a gazdasági kormányzás
megerősítése és integrálása, az éghajlatváltozás, a növekedés és a
társadalmi kohézió, a polgárok Európája, valamint a globalizáció).
2.           AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK
EREDMÉNYEI ÉS HATÁSVIZSGÁLATOK
2.1.      Konzultáció
az érdekeltekkel
A konzultáció módja, a legfontosabb
célterületek és a válaszadók köre
E javaslat előkészítését
megelőzően 2010 júliusában konzultációkra került sor az európai
statisztikák felhasználóival – azaz a Bizottság főigazgatóságaival, az
Európai Központi Bankkal és az európai statisztikai tanácsadó bizottsággal[7] – a 2013 és 2017 közötti
időszakban várható, az európai statisztikák iránti igényeikkel
kapcsolatban.
A tagállamok, az EFTA tagországai, valamint a
tagjelölt országok közvetlenül részt vettek a javaslat kidolgozásában. A
konzultáció a következőképpen zajlott:
Először, 2010 júliusában a statisztika
különböző szakterületeivel foglalkozó, az európai statisztikák
különböző statisztikai területeken tevékenykedő készítőit
képviselő igazgatói csoportokkal került sor konzultációkra a 2013 és 2017
közötti időszakra vonatkozó igényeikről .
Ezt követően a nemzeti statisztikai
intézetek főigazgatóival[8]
konzultáltak 2010. szeptember 29-én és 30-án tartott ülésükön a 2013 és 2017
közötti időszakra vonatkozó prioritásokról.
Az érdekeltekkel a 2013 és 2017 közötti
statisztikai igényeikről folytatott ESR-konzultációk eredményei alapján
külső és belső konzultáció céljából elkészítették a 2013 és 2017
közötti időszakra vonatkozó ESP első tervezetét. A tervezetet 2011
májusában terjesztették az európai statisztikai rendszer bizottsága
(ESR-bizottság) elé. Az európai statisztikai tanácsadó bizottsággal, a
monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottsággal
és az ESR programozási és koordinációs munkacsoportjával párhuzamos
konzultációk folytak.
Az észrevételek és felhasználásuk rövid
ismertetése
Az európai statisztikák felhasználói által
tett észrevételek rövid ismertetése
Az Eurostat az európai statisztikák iránti,
2013 és 2017 közötti igényekre vonatkozó tájékoztatási kérelmére a Bizottság
összesen 14 főigazgatósága, valamint az Európai Központi Bank adott
választ. A válaszadók többsége a hatáskörébe tartozó európai szakpolitikák
támogatásához szükséges statisztikákra vonatkozó részletes szükségleteket
sorolt fel. A javaslat ugyan kifejezetten nem említi e szükségletek
mindegyikét, azonban az Eurostat alaposan elemezte és figyelembe vette azokat a
program célkitűzéseinek megfogalmazása során.
Az európai statisztikák készítői által
tett észrevételek rövid ismertetése
Az Eurostat 2013 és 2017 közötti igényekre
vonatkozó tájékoztatási kérelmére összesen hat igazgatói csoport (a módszertani
igazgatói csoport, az informatikai igazgatói csoport, a szociális
statisztikákért felelős igazgatók, az igazgatók regionális, térbeli és
környezeti statisztikákról, valamint számlákról szóló ülése, az
Agrárstatisztikai Állandó Bizottság, valamint a vállalkozások statisztikáiért
felelős igazgatói csoport) válaszolt. Az igazgatói csoportok hangsúlyozták
az új statisztikák iránti növekvő igény és a rendelkezésre álló
korlátozott erőforrások közötti egyensúly megteremtésének szükségességét.
Ebben az összefüggésben a meglévő adatok felhasználásának maximalizálását
ajánlották az új adatgyűjtések elvégzése helyett, továbbá a meglévő
információk felhasználásának optimalizálása érdekében az egyéb
adatszolgáltatókkal folytatott kapcsolattartást, a szükséges adatszint
csökkentését, az adatgyűjtés hatékonyságának korszerű
IKT-technológiák alkalmazásával való fokozását, a különböző jogi aktusok
közötti összhang elemzését, valamint a statisztikai eszközök és a felhasználók
függetlenítését az egyedi felmérések különböző célokra történő
kidolgozása révén. Megemlítették továbbá annak szükségességét, hogy meg kell
erősíteni az Eurostat statisztikák készítésében betöltött koordinátori
szerepét. Ezeket, valamint más, konkrét észrevételeket a lehető legnagyobb
mértékben figyelembe vették az ESP célkitűzéseinek megfogalmazása során.
2010. szeptember 29–30-i ülésén a nemzeti
statisztikai intézetek főigazgatói támogatták az ESP tekintetében javasolt
megközelítést és az ESP kiemelt területeit, továbbá hangsúlyozta annak
szükségességét, hogy az ESP megfelelően rugalmasnak kell lennie,
lehetővé téve a konkrét intézkedéseknek az éves programozási ciklusba
történő belefoglalását. Az erőforrások mind nemzeti, mind európai
szinten tapasztalható nagyfokú korlátozottsága, valamint az adminisztratív
terhek további csökkentése iránti igény miatt a nemzeti statisztikai intézetek
főigazgatói kiemelték a prioritások stratégián alapuló megközelítés
szerinti meghatározásának fontosságát a következő többéves program
tekintetében.
Az ESP (2013–2017) első tervezetével
kapcsolatban tett főbb észrevételek rövid ismertetése
Az ESR-bizottság 2011 májusában tartott ülése
általánosságban támogatta a tervezett megközelítést.
Több küldöttség emelte ki az ESP ambiciózus
jellegét, és fejezte ki aggodalmát az erőforrások nemzeti szintű
korlátozottsága és az ESP-ben említett új kezdeményezések száma közötti
ellentmondás miatt.
Egyes küldöttségek elismerték ugyan a rugalmas
program szükségességét, azonban kétségségeiknek adtak hangot az ESP általános
jellegét és részletességének hiányát illetően, továbbá kiemelték a
jövőbeni éves munkaprogramokkal való összekapcsolásának szükségességét.
Bizonyos küldöttségek kételyeiket fejezték ki
azzal kapcsolatban, hogy reális-e az új kezdeményezések finanszírozása, amely
az európai statisztikák új készítési módszerének megnövekedett hatékonyságából
adódna. Néhány küldött arra mutatott rá, hogy meg kell fontolni az ilyen
megtakarítások elérésének egyéb módjait (pl. fokozott prioritásmeghatározás,
nagyobb hatékonyság, az igazgatási adatok jobb felhasználása, a technológia
nagyobb mértékű alkalmazása, valamint a bevált gyakorlatok megosztása).
Egyes küldöttségek kiemelték, hogy egyértelműbben
hangsúlyozni kell a válaszadói terhek csökkentésének szükségességét, egy
küldöttség pedig a prioritások meghatározására vonatkozó rész konkrét
intézkedések megfogalmazásával történő megerősítését javasolta.
Sok küldöttség jelezte, hogy a minőségi címkézés
tekintetében óvatos megközelítésre van szükség, , és részletekbe menő
tárgyalásokat szorgalmazott.
Számos küldöttség üdvözölte az ESR-en belüli
és azon túli partnerségek megerősítését, és hangsúlyozta a mind az ESR-en
belüli, mind a Központi Bankok Európai Rendszerével és más nemzetközi
szervezetekkel való fokozott együttműködés fontosságát.
A programozási és koordinációs munkacsoporttal
folytatott konzultációnak szintén a fenti szempontok voltak a főbb
eredményei.
A nemzeti statisztikai intézetek többsége
általánosságban támogatta az ESP-t, azonban egyesek fenntartásukat fejezték ki
az európai statisztikák készítésének új módszerére vonatkozó célkitűzés
megfogalmazásával, valamint a jogalkotási politikával kapcsolatban.
Konkrét megjegyzéseket tettek meghatározott
statisztikai területekre vonatkozóan, illetve pontosítást kértek az ESP
bizonyos részeivel kapcsolatban.
Az Eurostat részletesen elemezte és a 2013 és
2017 közötti időszakra vonatkozó ESP átdolgozott változatának
megfogalmazása során figyelembe vette az ESP tervezetével kapcsolatban
beérkezett összes észrevételt.
Annak érdekében, hogy általános és rugalmas,
az új fejlemények figyelembevételét lehetővé tevő tervezési
eszközként szolgálhasson, az ESP általános jelleggel meghatározza a következő
programozási időszakra elérendő stratégiai célkitűzéseket és
létrehozandó eredményeket.
Az ESP az Eurostat által a prioritások
meghatározásához kialakított stratégiai alapú megközelítés iránti
elkötelezettséget tükrözi. E megközelítés alapján a negatív prioritásokkal
kapcsolatos munka az éves munkaprogramok előkészítésének szerves részét
képezi, elvégzésére tehát sor kerül az ESP hatálya alá tartozó időszakban.
Az ESP a következő öt évre előirányozott intézkedések fő
területeinek és célkitűzéseinek meghatározásával biztosítja az európai
statisztikák fejlesztésének, készítésének és közzétételének általános keretét.
E célkitűzések részletesebb meghatározását és ütemezését az éves
munkaprogramok tartalmazzák. Ily módon egyértelmű kapcsolat jön létre az
ESP és az éves munkaprogramok között.
Az ESP teljes mértékben összhangban van az
ESR-bizottság által már elfogadott, az új statisztikakészítési módszerre
vonatkozó közös ESR-stratégiával; új elemeket nem vezettek be, és az ESP a
stratégia végrehajtását tükrözi.
2.2.      Szakértői
vélemények összegyűjtése és felhasználása
Az ESP előkészítése során külső
szakértőkkel is konzultáltak. Különösen az európai statisztikai tanácsadó
bizottságot, valamint a monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal
foglalkozó bizottságot kérték fel a programtervezet véleményezésére.
A programtervezettel kapcsolatban adott
véleményében az európai statisztikai tanácsadó bizottság kitért az
erőforrások korlátozottságának kérdésére, valamint a prioritásmeghatározás
folytatásának szükségességére, hogy azonosítani lehessen a negatív
prioritásokat. Az európai statisztikai tanácsadó bizottság ebben az
összefüggésben kiemelte a hatékonyságnövelés szükségességét a technológia
lehetőségeinek nagyobb mértékű alkalmazása és a más célokra gyűjtött
adatok kihasználása révén, és egyúttal elismerte, hogy problémát jelent az,
hogy a tagállami statisztikai rendszerek kiforrottsága eltérő. Az európai
statisztikai tanácsadó bizottság hangsúlyozta továbbá a tudásmegosztás
fontosságát, és szorgalmazta, hogy azt – az új kutatások költségeinek
csökkentése érdekében – ki kell terjeszteni a fejlesztési tevékenységekre is. A
bizottság ezenkívül rámutatott az adatok felhasználása maximalizálásának és a
meglévő adatok további integrációjának és felhasználásának fontosságára.
A programtervezettel kapcsolatos véleményében
a monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottság
általános támogatását fejezte ki az ESP-t illetően, valamint a monetáris,
pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikák fejlesztése és koordinációja
tekintetében meghatározott fő prioritások és célkitűzések
tekintetében is. A monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal
foglalkozó bizottság hangsúlyozta a statisztikai területek közötti és az ESR-en
belüli integráció fontosságát a többcélú statisztikák készítése szempontjából,
továbbá kiemelte annak szükségességét, hogy a globalizáció jelenségével
kapcsolatos statisztikai információk kidolgozására kell törekedni, és
rámutatott az adminisztratív adatok fokozott használatának, valamint a gazdaság
leginkább bővülő részeire történő nagyobb összpontosításnak a
fontosságára. Ezen túlmenően a monetáris, pénzügyi és
fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottság üdvözölte a statisztikai
megfeleltetési és adatkapcsolási technikák, valamint a szabványosított
informatikai eszközök szélesebb körű használatát. Végül a bizottság
hangsúlyozta a Központi Bankok Európai Rendszerével, valamint az európai és
nemzetközi szervezetekkel közös projektek és összehangolt fejlesztések
keretében történő megerősített együttműködés fontosságát.
Az Eurostat részletesen elemezte és a program
átdolgozott változatának megfogalmazása során figyelembe vette a külső
szakértőktől az ESP tervezetével kapcsolatban kapott összes
észrevételt.
2.3.      A
hatások és a következmények elemzése
A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás
elvének megfelelően előzetes értékelés készült annak érdekében, hogy
a program középpontjában a kijelölt célkitűzések hatékony elérése iránti
igény álljon, valamint hogy a költségvetési korlátokat már a program tervezési
szakaszától kezdődően figyelembe lehessen venni.
Az előzetes értékelés keretében
négy alternatívát határoztak meg:
Az ESP szempontjából először tekintetbe
vett alternatíva egy további ötéves – azaz 2013-tól 2017-ig tartó – program
elfogadására irányuló javaslat volt.
A jelenlegi, a 2008 és 2012 közötti
időszakra vonatkozó közösségi statisztikai program külön utalást tartalmaz
a következő többéves program időtartamára vonatkozóan, kimondva, hogy
a program időszakának figyelembe kell vennie az Európai Parlament
megbízatásának idejét. Az Európai Parlament jelenlegi megbízatása 2009
júliusától 2014 júniusáig tart, a következő megbízatási időszak pedig
2014 júliusában kezdődik és 2019 júniusában ér véget. Mivel a jelenlegi,
2008 és 2012 közötti közösségi statisztikai program 2012 végéig tart, mindez
azt jelentené, hogy új, kétéves átmeneti ESP-t (2013–2014) kellene kidolgozni,
vagy a jelenlegi, 2008 és 2012 közötti közösségi statisztikai programot kellene
kiterjeszteni 2014-ig.
A további lehetséges alternatívák között
szerepel harmadrészt a „zéró” alternatíva, azaz a 2013 és 2017 közötti ESP
kidolgozásának és elfogadásának mellőzése, valamint negyedrészt az a
lehetőség, amely szerint az információkat általánosságban más – azaz nem
feltétlenül az ESR-en belüli – statisztikakészítők szolgáltatják.
Ezután a hatásvizsgálat keretében a
különböző forgatókönyvek alapos mérlegelését és elemzését követően
háromra szűkítették az alternatívák számát, és ezek hatásait és
következményeit részletekbe menően megvizsgálták. E három alternatíva és
azok becsült hatásai a következők:
1. alternatíva: „zéró” alternatíva, az
európai statisztikai program mellőzése
Az európai statisztikai program által
biztosított jogi keretek hiányában az európai statisztikákat a Bizottság
különböző szolgálatai függetlenül, saját erőforrásaikra támaszkodva
gyűjtik és/vagy készítik az ESR intézményi adatszolgáltatói és/vagy
magánszférabeli adatszolgáltatók közreműködésével. Egy európai szintű
ötéves statisztikai program be nem vezetése a hosszú távú tervezés hiányát
vonná maga után, amely viszont a statisztikai információk fejlesztésének,
készítésének és közzétételének természetes előfeltétele. Európai
statisztikai program nélkül valószínűtlen a kijelölt célkitűzések
teljesítése. Ez esetben az európai statisztikák készítésének nem lenne jogi
kerete és működési költségvetése. A statisztikák felhasználóinak (a
Bizottság főigazgatóságainak, az EKB-nak stb.) összehangolatlan és a
kellő hatékonyságot nélkülöző módon maguknak kellene statisztikákat
készíteniük vagy beszerezniük, és az európai statisztikák minőségére
vonatkozóan nem lenne közösen elfogadott minőségi biztosíték. Európai
statisztikai program nélkül a statisztikák készítése költségvetés és átfogó
tervezés nélkül történne. Ez egyúttal növelné az egyének, háztartások,
vállalkozások, valamint az ESR keretében statisztikai adatszolgáltatással
foglalkozó intézmények válaszadói terheit.
2. alternatíva: a 2013 és 2017 közötti
ESP a 2008 és 2012 közötti közösségi statisztikai programot ismétli meg
Ez az alternatíva nem jár változással a
jelenlegi közösségi statisztikai program hatálya alá tartozó statisztikák
tekintetében. Ez a lehetőség alapforgatókönyvnek tekinthető, amely a
többi alternatíva viszonyítási alapjaként szolgál. A szolgáltatott statisztikák
a 2008 és 2012 közötti időszak szakpolitikai igényeinek felelnének meg, és
nem vennék figyelembe az új fejleményeket, valamint az Európai Unió új, kiemelt
politikáinak, például az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre
vonatkozó Európa 2020 stratégia, valamint a Bizottság által a 2010 és 2014
közötti időszakra kijelölt stratégiai prioritásokhoz kapcsolódó egyéb szakpolitikák
igényeit. E statisztikákat ezenkívül az úgynevezett „kályhacsőmodell”[9] alapján, azaz az európai
statisztikák készítését segítő új, a hatékonyság növelésére és a
minőség javítására irányuló módszer kihasználása nélkül állítanák
elő.
3. alternatíva: új ötéves európai
statisztikai program létrehozása
Az érintettek egy új, ötéves – azaz 2013-tól
2017-ig tartó – időszakot átfogó európai statisztikai program elfogadását
javasolják. Ezen alternatíva alapján az európai statisztikák jobban
megfelelnének a felhasználók igényeinek. Kölcsönösen elfogadott minőségi
garancia érvényesül majd, és a statisztikák készítése az új
statisztikakészítési módszernek köszönhetően költséghatékonyabb lesz. A
2013 és 2017 közötti időszakra vonatkozó ESP-ben meghatározott
célkitűzések összhangban lesznek a Bizottság stratégiai prioritásaival, és
foglalkozni fognak azon kihívásokkal, amelyekkel az európai statisztikai
rendszer az elkövetkező években szembesül.
2.3.4.   A kockázatok összegzése
Az 1. alternatíva nagy kockázatokkal jár, mivel
ebben az esetben az európai statisztikák készítésének nincsenek jogi keretei,
és így a statisztikák minősége, valamint a statisztikakészítés
hatékonysága nem biztosított. Ezekben az esetekben a statisztikákat a
különböző statisztikakészítők összehangolatlan módon állítanák
elő.
A 2. alternatívával járó kockázatok azzal
függnek össze, hogy a szolgáltatott statisztikák részben elavult szakpolitikai
prioritásoknak felelnének meg, és e statisztikákat hagyományos módszerrel –
azaz az európai statisztikák készítését szolgáló új, hatékonyságnövelést és
jobb minőséget biztosító módszer kihasználása nélkül – állítanák elő.
A nem megfelelő statisztikák számottevő költségekkel járnának.
A 3. alternatívával összefüggő kockázatok
viszonylag csekélynek tekinthetők, mivel ebben az esetben az európai
statisztikák a meghatározott jogi kereteken belül készülnének; biztosított
lenne tehát a statisztikák minősége és az előállítási módszer
hatékonysága, mivel az európai statisztikák fejlesztése, összegyűjtése és
közzététele összehangolt módon történne.
2.3.5.   Az előnyben részesített
alternatíva
A 3. alternatíva, azaz az új, ötéves, a 2013
és 2017 közötti időszakra vonatkozó ESP tűnik a legjobb választásnak,
mivel ez az egyetlen alternatíva, amely biztosítaná valamennyi kijelölt
célkitűzés megvalósulását, azaz i. a felhasználók igényeinek lefedettség,
időszerűség, összehasonlíthatóság és megbízhatóság szempontjából
megfelelő, jó minőségű statisztikák szolgáltatását, ii. a
statisztikai információk költséghatékony előállítását, valamint iii. a
válaszadók válaszadási és adminisztratív terheinek csökkentését.
Következésképpen a három alternatíva közül ez az egyetlen, amely képes
kielégítő választ adni az európai statisztikai rendszert érintő
valamennyi kihívásra.
E forgatókönyv szerint a következő ESP
2013. január 1-jén kezdődik és 2017. december 31-én ér véget.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
3.1.      A
javasolt intézkedés összefoglalása
A javaslat létrehozza a 2013-tól 2017-ig tartó
időszakra vonatkozó európai statisztikai programot. A program biztosítja
az európai statisztikák fejlesztésének, készítésének és közzétételének
általános keretét, valamint a programozási időszakra előirányozott
intézkedések fő területeit és célkitűzéseit.
3.2       Jogalap
Az európai statisztikák tekintetében a jogalapot
az Európai Unió működéséről szóló szerződés 338. cikke jelenti.
Az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében
intézkedéseket fogad el statisztikák készítésére vonatkozóan, amennyiben ez az
Unió tevékenységeinek ellátásához szükséges. E cikk meghatározza az európai
statisztikák készítésének követelményeit, és úgy rendelkezik, hogy ennek a
pártatlanság, a megbízhatóság, a tárgyilagosság, a tudományos függetlenség, a
költséghatékonyság jegyében és a statisztikai adatok bizalmas kezelésének
tiszteletben tartásával kell történnie.
3.3       A
szubszidiaritás elve
Mivel a javaslat nem tartozik az Európai Unió
kizárólagos hatáskörébe, a szubszidiaritás elve érvényesül.
A tagállamok nem tudják kielégítően
megvalósítani a javasolt intézkedés célját, nevezetesen az európai
statisztikáknak a 2013 és 2017 közötti időszakra vonatkozó ESP keretében
történő fejlesztését, készítését és közzétételét; ezért ez a cél uniós
szinten, európai uniós jogi aktus alapján jobban megvalósítható, mivel
kizárólag a Bizottság képes a statisztikai információk uniós szintű, az
ezen jogi aktus hatálya alá tartozó valamennyi statisztikai területre
kiterjedő, szükséges harmonizációjának összehangolására, míg magát az
adatgyűjtést a tagállamok végezhetik. Következésképpen az Európai Unió
intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás
elvének megfelelően.
3.4       Az
arányosság elve
A javaslat megfelel az arányosság elvének a
következők miatt:
Az arányosság elvének megfelelően e
rendelet a céljának eléréséhez szükséges minimumra korlátozódik, és nem lépi
túl a célhoz szükséges mértéket. A javaslat ötéves időszakra vonatkozó
célkitűzéseket állapít meg. E célkitűzések részletesebb meghatározását
és ütemezését a Bizottság a tagállamokkal szoros együttműködésben
kidolgozott és az ESR-bizottság véleményének figyelembevételével elfogadott
éves munkaprogramjai tartalmazzák. Ezenkívül az új statisztikai
követelményekről a tagállamok korai és közvetlen bevonásával kidolgozott
egyedi jogszabályok rendelkeznek.
3.5       A
jogi aktus típusának megválasztása
Javasolt aktus: rendelet.
Más eszközök nem felelnek meg a következő
ok(ok) miatt.
A javaslat célkitűzései és tartalma miatt
a rendelet a legmegfelelőbb jogi aktus.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK
Az uniós költségvetést terhelő teljes
összeg a program 2013-tól 2017-ig tartó időtartamára 299,4 millió EUR
(jelenlegi árakon), amelyből 57,3 millió EUR a 2007 és 2013 közötti,
242,1 millió EUR pedig a 2014 és 2017 közötti programozási időszakra
vonatkozik.
5.           OPCIONÁLIS ELEMEK
Felülvizsgálatra/módosításra/hatályvesztésre
vonatkozó rendelkezés
A javaslat felülvizsgálatra és hatályvesztésre
vonatkozó rendelkezést tartalmaz.
Európai Gazdasági Térség
A javasolt rendelet érinti az Európai
Gazdasági Térséget, ezért arra is ki kell terjeszteni.
2011/0459 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
az európai statisztikai programról
(2013–2017)
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 338. cikke (1)
bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamenteknek való továbbítását követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
Az európai statisztikákról szóló 223/2009/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet[10]
szerint többéves, az uniós intézkedések finanszírozásának keretét biztosító
európai statisztikai programot kell létrehozni.
(2)
Az említett rendeletnek megfelelően az európai
statisztikai programnak az európai statisztikák fejlesztésének, készítésének és
közzétételének keretét, valamint az előirányzott intézkedések főbb
területeit és célkitűzéseit kell biztosítania legfeljebb ötéves időszakra.
A programnak meg kell határoznia az Európai Unió tevékenységeinek ellátásához
szükséges információk iránti igényekkel kapcsolatos prioritásokat. Ezeket az
igényeket egyrészt az előírt statisztikák előállításához uniós és
nemzeti szinten szükséges források függvényében, másrészt az adatszolgáltatói
terhek és a válaszadók kapcsolódó költségei alapján kell mérlegelni.
(3)
Az európai statisztikáknak a többéves program
jogszabályi keretein belül történő fejlesztését, készítését és
közzétételét az Európai Unió statisztikai hatósága – azaz a Bizottság
(Eurostat) –, valamint a nemzeti statisztikai intézetek és más nemzeti
hatóságok között az európai statisztikai rendszerben megvalósított, szoros és
összehangolt együttműködés útján kell végezni[11].
(4)
Az e program keretében fejlesztett, készített és
közzétett statisztikáknak hozzá kell járulniuk az Európai Unió
működéséről szóló szerződésben megfogalmazott európai uniós
szakpolitikák, az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó
Európa 2020 stratégia[12],
valamint a 2010 és 2014 közötti időszakra kijelölt bizottsági stratégiai
prioritások (azaz a gazdasági kormányzás megerősítése és integrálása, az
éghajlatváltozás, az agrárpolitikai reform, a növekedés és a társadalmi
kohézió, a polgárok Európája, valamint a globalizáció[13]) által érintett egyéb
szakpolitikák végrehajtásához, és azokat az e program keretében finanszírozott
intézkedések révén kell előmozdítani azokban az esetekben, amelyekben az
Európai Unió egyértelmű hozzáadott értéket képes létrehozni.
(5)
Az elmúlt évek során az európai statisztikai
rendszer számos kihívással szembesült.
–
Először is az európai statisztikák iránti
igény folyamatos növekedést mutat, és valószínűtlen, hogy ez a tendencia a
jövőben megváltozna.
–
Másrészről megváltozott a statisztikák jellege
– a tényeken alapuló döntéshozatal megköveteli, hogy a statisztikák
megfeleljenek az adott célhoz kapcsolódó, magas minőségi követelményeknek,
továbbá egyre nagyobb igény tapasztalható az összetett szakpolitikai
területeket támogató komplex, többdimenziójú statisztikák iránt.
–
Harmadsorban az új – köztük közel valós idejű
információkat szolgáltató – információs piaci szereplők megjelenése
következtében az ESR részéről a jövőben a jó minőség, valamint –
rövid távú statisztikák esetén – a különösen az időszerűség kap
prioritást.
–
Negyedrészt a helyzet a tagállami és uniós szinten
jelentkező költségvetési korlátok, valamint a vállalkozások és a polgárok
terheinek további enyhítése iránti igény miatt még nagyobb kihívást jelent.
A Bizottság az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak
címzett, „Az európai uniós statisztikák előállításának módszeréről –
kitekintés az elkövetkező évtizedre” című közleménye[14], valamint az annak
végrehajtására irányuló ESR-stratégia[15]
az ESR munkamódszerének áttervezése révén történő hatékonyabbá és rugalmasabbá
tételével igyekszik kezelni mindezeket a kihívásokat. A közlemény végrehajtása
képezi az európai statisztikai program alapját.
(6)
Annak érdekében, hogy az európai statisztikák
előállításához a nemzeti és európai statisztikakészítők számára
korlátozottan rendelkezésre álló forrásokat jobban hozzá lehessen igazítani a
statisztikák iránti növekvő igényekhez, a Bizottságnak a többéves program
részleteit megfogalmazó éves statisztikai munkaprogramok előkészítése
során ki kell térnie a statisztikai prioritások alapos, a kevésbé fontos
követelményeket csökkentő és a meglévő folyamatokat
leegyszerűsítő, ugyanakkor a hivatalos statisztikák magas
minőségi elvárásait megtartó értékelésére. Figyelembe kell továbbá venni
az adatszolgáltatókra – így a vállalkozásokra, a központi, regionális vagy
helyi kormányzati egységekre, háztartásokra és magánszemélyekre – nehezedő
terheket.
(7)
Ebben az összefüggésben meg kell valósítani a
pénzügyi terhek ésszerű megosztását az európai uniós és a tagállami
költségvetések között. Az e rendelet által meghatározott pénzügyi kereten
túlmenően a nemzeti statisztikai intézeteknek és más nemzeti hatóságoknak
ezért nemzeti szinten megfelelő finanszírozásban kell részesülniük az e
program megvalósítása érdekében elfogadott egyes statisztikai intézkedések
végrehajtásához.
(8)
Az európai statisztikák e rendelet szerinti
fejlesztése, készítése és közzététele során a nemzeti és európai statisztikai
hivataloknak tiszteletben kell tartaniuk a nemzeti és közösségi statisztikai
hivatalok függetlenségéről, integritásáról és elszámoltathatóságáról
szóló, 2005. május 25-i bizottsági ajánláshoz mellékelt, európai statisztikákra
vonatkozó magatartási szabályzatban, valamint az Európai Parlamentnek és a
Tanácsnak címzett, az európai statisztikák szilárd minőségirányításáról
szóló, 2011. április 15-i bizottsági közleményben[16] meghatározott elveket.
(9)
Az európai statisztikákról szóló 223/2009/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet 15. cikke szerint megfelelő
pénzügyi struktúrát kell kidolgozni az együttműködési hálózatok
támogatására.
(10)
Rendelkezni kell az Európai Szabadkereskedelmi
Társulás Európai Gazdasági Térségben részt vevő országai (a továbbiakban
„EFTA-/EGT-országok”) programban történő részvételének lehetővé
tételéről. Rendelkezni kell továbbá más országok – különösen az Európai
Unió szomszédos országai, valamint az európai uniós tagságot kérelmező,
tagjelölt vagy csatlakozó országok – programban történő részvételének
lehetővé tételéről.
(11)
A program végrehajtásának összefüggésében adott
esetben ösztönözni kell a programban részt nem vevő harmadik országokkal
való együttműködést, figyelembe véve az adott országok és az Unió között
fennálló bármilyen vonatkozó megállapodást.
(12)
Annak érdekében, hogy az Európai Unió általános
költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló [...] rendelet [az új
költségvetési rendelet] []. cikkének megfelelően finanszírozási
határozatoknak minősüljenek, a Bizottság által a program végrehajtása
céljából elfogadott éves munkaprogramoknak meg kell határozniuk a célkitűzéseket,
a várható eredményeket, a végrehajtás módját és a teljes összegeket.
Tartalmazniuk kell emellett a finanszírozandó intézkedések leírását, az egyes
intézkedésekre előirányzott összegek megjelölését, valamint végrehajtásuk
tervezett menetrendjét is. A támogatások esetében ki kell térniük a
prioritásokra, az alapvető értékelési kritériumokra és a társfinanszírozás
maximális mértékére.
(13)
Mivel e rendelet célját – a 2013 és 2017 közötti
időszakra vonatkozó európai statisztikai program létrehozását – a
tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért e cél európai
uniós szinten jobban megvalósítható, az Európai Unió intézkedéseket hozhat a
Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az
említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem
lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.
(14)
A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének
megfelelően előzetes értékelés készült annak érdekében, hogy az e
rendelet által létrehozott program középpontjában a célkitűzések hatékony
elérése iránti igény álljon, valamint hogy a költségvetési korlátokat már a
program tervezési szakaszától kezdődően figyelembe lehessen venni. A
program keretében hozott intézkedések értékét és hatását rendszeresen
ellenőrizni és értékelni kell, többek között független, külső
értékelők általi értékelés révén. A program értékelése érdekében
mérhető célkitűzések megfogalmazására és mutatók kidolgozására került
sor.
(15)
Ez a rendelet meghatározza a program teljes
időtartamára vonatkozó pénzügyi keretet, amely az éves költségvetési
eljárás során az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a
költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és
eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás[17] 37. pontja szerint elsődleges
hivatkozási alapot jelent a költségvetési hatóság számára.
(16)
Az Európai Unió pénzügyi érdekeit arányos
intézkedésekkel kell védeni a teljes kiadási ciklusban, beleértve a
szabálytalanságok megelőzését, feltárását és kivizsgálását, az
elveszített, jogtalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzösszegek
visszafizettetését, valamint adott esetben bírságok alkalmazását.
(17)
A 223/2009/EK rendeletnek megfelelően az
európai statisztikai program tervezetét előzetes vizsgálat céljából
benyújtották az európai statisztikai rendszer bizottságának, a 234/2008/EK
európai parlamenti és tanácsi határozattal[18]
létrehozott európai statisztikai tanácsadó bizottságnak, valamint a 2006/856/EK
tanácsi határozattal[19]
létrehozott, monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó
bizottságnak,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az
európai statisztikai program létrehozása
Létrejön a 2013-tól 2017-ig tartó
időszakra vonatkozó európai statisztikai program (a továbbiakban:
program).
2. cikk
Hozzáadott
érték
A program hozzáadott értéke annak
biztosításában áll, hogy az európai statisztikák az uniós szakpolitikák
kidolgozásához, végrehajtásához, nyomon követéséhez és értékeléséhez szükséges
információkra összpontosítanak. Emellett a program hozzájárul az
erőforrások hatékony felhasználásához, mivel az általa támogatott
intézkedések lényeges mértékben hozzájárulnak a harmonizált, összehasonlítható
és megbízható statisztikai információk fejlesztéséhez, készítéséhez és
közzétételéhez.
3. cikk
Hatály
(1)          Ez a rendelet az európai
statisztikákról szóló 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 13. és
14. cikkének megfelelően biztosítja az európai statisztikák
fejlesztésének, készítésének és közzétételének programozási keretét, valamint a
2013 és 2017 közötti időszakra előirányozott intézkedések fő
területeit és célkitűzéseit.
(2)          Az európai vállalkozási és
kereskedelmi statisztikák modernizálásának programja[20] (a továbbiakban
„MEETS-program”) 2013. december 31-i lezárásáig a program nem terjed ki a
MEETS-program által előírt intézkedésekre, azonban tartalmaz 2014 és 2017
között végrehajtandó célkitűzéseket a vállalkozási és kereskedelmi
statisztikák területén.
4. cikk
Célkitűzések
(1)          A rendelet általános
célkitűzése, hogy az európai statisztikai rendszer az Európára vonatkozó,
magas színvonalú statisztikák vezető szolgáltatójának szerepét töltse be.
(2)          A program végrehajtása érdekében
tett statisztikai intézkedések során a következő egyedi célkitűzések
megvalósítására kell törekedni:
–
1. célkitűzés: a prioritásokat
megfelelően tükröző, az európai uniós szakpolitikák kidolgozását,
nyomon követését és értékelését támogató, jó minőségű statisztikai
információk szolgáltatása;
–
2. célkitűzés: az európai statisztikák
készítését segítő új, a hatékonyság növelésére és a minőség
javítására irányuló módszerek megvalósítása;
–
3. célkitűzés: az európai statisztikai
rendszeren belüli és azon túlmenő partnerség megerősítése annak
érdekében, hogy az ESR termelékenységét és a hivatalos statisztikák terén
világszinten betöltött vezető szerepét tovább lehessen javítani.
(3)          Az e cikkben említett
célkitűzések és a program végrehajtásának nyomon követését lehetővé
tevő mutatók részletes leírását a melléklet tartalmazza. A 223/2009/EK
rendeletnek megfelelően a célkitűzések éves szintű, részletes
tervezése szükséges, amelynek részét képezi egy, a folyamat szerves részét
képező prioritásmeghatározási mechanizmus. A célkitűzéseket az
európai statisztikai rendszer – azaz az Unió statisztikai hatósága, valamint a
nemzeti statisztikai intézetek és más nemzeti hatóságok közötti partnerség –
keretében folytatott, szoros és összehangolt együttműködés útján kell megvalósítani.
5. cikk
Statisztikai
irányítás és minőség
A programot az
európai statisztikákra vonatkozó magatartási szabályzat elveivel összhangban
hajtják végre a kiváló minőségű, harmonizált európai statisztikák
készítése és közzététele, valamint a teljes európai statisztikai rendszer
megfelelő működésének biztosítása céljából. A statisztikai válaszadók
adminisztratív terheinek csökkentéséhez való hozzájárulás érdekében
megfelelő intézkedéseket kell hozni az ESR-en belüli jó koordináció és hatékony
prioritásmeghatározás biztosítására. A nemzeti hatóságok és az Unió
statisztikai hatósága biztosítják, hogy az európai statisztikák megfeleljenek
az európai minőségi előírásoknak, és az Európai Unió intézményi
felhasználóinak, kormányzatainak, regionális hatóságainak, kutatóintézeteinek,
civil szervezeteinek, vállalkozásainak és lakosságának igényeit szolgálják.
6. cikk
Finanszírozás
(1)          A program végrehajtásához
rendelkezésre álló pénzügyi keretösszeg 299,4 millió EUR, amelyből 57,3
millió EUR a 2007 és 2013 közötti, 242,1 millió EUR pedig a 2014 és 2017
közötti programozási időszakhoz tartozik.
(2)          A Bizottság az uniós pénzügyi
támogatást az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési
rendeletről szóló XX/2012 rendeletnek megfelelően hajtja végre.
(3)          Az e rendelet által
meghatározott pénzügyi kereten túlmenően az e program végrehajtása
érdekében – különösen a nemzeti statisztikai intézetek vagy más nemzeti
hatóságok és a Bizottság (Eurostat) között létrejött megállapodások útján –
elfogadott egyes statisztikai intézkedések nemzeti szinten megfelelő
finanszírozásban részesülnek.
7. cikk
Adminisztratív
és technikai segítségnyújtás
A program számára
elkülönített pénzügyi keret a program irányításához és célkitűzései
eléréséhez szükséges előkészítési, nyomonkövetési, felügyeleti,
ellenőrzési és értékelési tevékenységek kiadásait is fedezheti, ideértve
különösen a tanulmányokat, a szakértői találkozókat, a statisztikai
szakértők díjazásával kapcsolatos kiadásokat, a tájékoztatási és
kommunikációs intézkedéseket, az információfeldolgozásra és -cserére
összpontosító informatikai hálózatokkal kapcsolatos kiadásokat, valamint a
technikai és adminisztratív segítségnyújtás minden egyéb, a Bizottság
részéről a program irányításával kapcsolatban felmerülő kiadásokat.
8. cikk
Éves
munkaprogramok
A program
végrehajtása érdekében a Bizottság a 223/2009/EK rendelet 17. cikkében
meghatározott követelményeknek megfelelő éves munkaprogramokat fogad el,
amelyek meghatározzák a célkitűzéseket és a várható eredményeket.
9. cikk
A
beavatkozások típusai
Az uniós pénzügyi
hozzájárulások támogatások vagy közbeszerzési szerződések, illetve a 2.
cikkben említett célkitűzések eléréséhez szükséges bármely egyéb
beavatkozások formájában nyújthatók.
10. cikk
Támogatható
intézkedések
(1)          Az uniós pénzügyi
hozzájárulások a 3. cikkben említett célkitűzések eléréséhez szükséges, az
európai statisztikák fejlesztésére, készítésére és közzétételére irányuló
intézkedéseket támogatnak. A 2. cikknek megfelelően az Európai Unió
számára magas hozzáadott értéket képviselő intézkedések elsőbbséget
élveznek.
(2)          A 223/2009/EK rendelet 15.
cikkének megfelelően az együttműködési hálózatok támogatására
irányuló pénzügyi hozzájárulás biztosítható az intézkedések számára nyújtott
támogatások formájában, és a támogatható költségek legfeljebb 95%-át fedezheti.

(3)          Adott esetben működési
támogatások ítélhetők oda a 11. cikk (3) bekezdésében említett
szervezetek működésének támogatására; ezek a támogatások nem haladhatják
meg a támogatható költségek 50%-át.
(4)          A tagállamok részéről a
felméréseken alapuló intézkedések végrehajtása során keletkező kiadások
finanszírozásához való hozzájárulásként egyösszegű kifizetés nyújtható – a
felmérésenként meghatározott felső határig – minden olyan adatállomány
után, amellyel kapcsolatban hiánytalan felmérési eredményeket továbbítanak a
Bizottságnak. Az összegeket a Bizottság rögzíti, megfelelően figyelembe
véve az adott felmérés összetettségét.
11. cikk
A
támogatásokra jogosult kedvezményezettek
(1)          A 223/2009/EK rendelet 5.
cikke (3) bekezdésének megfelelően az abban meghatározott
kedvezményezettek ajánlattételi felhívás nélkül is részesülhetnek támogatásban.
(2)          Az együttműködési
hálózatok – a költségvetési rendeletnek megfelelő ajánlattételi felhívás
nélkül – az 1. bekezdésben említett kedvezményezettekre és más szervekre
is kiterjedhetnek.
(3)          A 10. cikk
(3) bekezdésében említett működési támogatások olyan szervezeteknek
ítélhetők oda, amelyek az alábbi kritériumok mindegyikének megfelelnek:
a)           nem profitorientált szervezetek,
amelyek függetlenek az ipari, kereskedelmi, üzleti és más összeférhetetlen
érdekektől, és amelyek fő célkitűzésként és tevékenységként az
európai statisztikákra vonatkozó magatartási szabályzat végrehajtását, valamint
az európai statisztikák készítésének új, a hatékonyság növelésére és a
minőség javítására irányuló módszereinek végrehajtását segítik elő és
támogatják.
b)           a Bizottság számára kielégítő
beszámolót adtak tagságukról, belső szabályzatukról és finanszírozási
forrásaikról.
12. cikk
Az
Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme
(1)          A Bizottság megfelelő
intézkedésekkel – csalás, korrupció és más jogellenes cselekmények elleni
megelőző intézkedésekkel, hatásos ellenőrzésekkel,
szabálytalanság feltárása esetén a jogtalanul kifizetett összegek
visszafizettetésével, valamint szükség esetén hatékony, arányos és visszatartó
erejű szankciókkal – biztosítja, hogy az Európai Unió pénzügyi érdekei az
e rendelet alapján finanszírozott intézkedések végrehajtása során ne
sérüljenek.
(2)          A Bizottság és képviselői,
valamint a Számvevőszék jogosultak dokumentumalapú és helyszíni
ellenőrzést végezni az e rendelet keretében forrásokban részesülő
valamennyi kedvezményezettnél, vállalkozónál és alvállalkozónál.
Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) jogosult az
ilyen finanszírozással közvetlenül vagy közvetetten érintett gazdasági
szereplőknél a 2185/96/EK rendeletben előírt eljárásoknak
megfelelően helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezni annak
megállapítására, hogy történt-e e rendelet alapján finanszírozott támogatási
megállapodással, támogatási határozattal vagy szerződéssel összefüggésben
olyan csalás, korrupciós vagy más jogellenes cselekmény, amely az Európai Unió
pénzügyi érdekeit sérti.
Az első és második albekezdés sérelme nélkül
az e határozat végrehajtása keretében harmadik országokkal és nemzetközi
szervezetekkel kötött együttműködési megállapodásokban, az e rendelet
végrehajtása keretében létrejött támogatási megállapodásokban, támogatási
határozatokban és szerződésekben kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy
a Bizottság, a Számvevőszék és az OLAF elvégezheti az említett helyszíni
és egyéb ellenőrzéseket és vizsgálatokat.
13. cikk
Harmadik
országok részvétele a programban
Az alábbiak vehetnek részt az európai
statisztikai programban:
a)           az EFTA-/EGT-országok, az
EGT-megállapodásban meghatározott feltételekkel összhangban;
b)           az európai szomszédságpolitika
hatálya alá tartozó országok, az európai uniós tagságot kérelmező, arra
jelölt vagy a csatlakozási folyamatban részt vevő országok, valamint a
stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő nyugat-balkáni országok,
az ezen országokkal kötött megfelelő két- vagy többoldalú, az adott
országok európai uniós programokban való részvételének általános elveit
meghatározó megállapodásokban foglalt feltételekkel összhangban.
14. cikk
Jelentések
(1)          A Bizottság az európai
statisztikai rendszer bizottságával folytatott konzultációt követően
legkésőbb 2015 júniusáig időközi jelentést nyújt be az Európai
Parlamentnek és a Tanácsnak az elért eredményekről.
(2)          A Bizottság – az európai
statisztikai rendszer bizottságával folytatott konzultációt követően –
2018 végéig a program végrehajtásáról szóló végső értékelő jelentést
nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
15. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Kelt […],
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
MELLÉKLET
A 2013 és 2017 közötti európai statisztikai program
statisztikai infrastruktúrája és célkitűzései
Bevezető
Az uniós szakpolitikák végrehajtása az EU,
valamint annak nemzeti és regionális szintű részegységei gazdasági,
társadalmi és környezeti helyzetére vonatkozó, összehasonlítható és megbízható
statisztikai információkat igényel. Az európai statisztikák nélkülözhetetlenek
továbbá ahhoz, hogy a közvélemény megértse Európát, valamint hogy a polgárok
részt vehessenek a demokratikus folyamatokban és megvitathassák az EU jelenét
és jövőjét.
Az európai statisztikai program biztosítja az
európai statisztikák a 2013 és 2017 közötti időszakban történő
fejlesztésének, készítésének és közzétételének jogszabályi keretét.
Az európai statisztikákat e jogszabályi
keretek között az európai statisztikai rendszeren belül folytatott szoros és
összehangolt együttműködés útján fejlesztik, készítik és teszik közzé.
A program keretében fejlesztett, készített és
közzétett statisztikák hozzájárulnak az Európai Unió működéséről
szóló szerződésben, az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre
vonatkozó Európa 2020 stratégiában és annak megfelelő kiemelt
kezdeményezéseiben megfogalmazott európai uniós szakpolitikák, valamint a
Bizottság stratégiai prioritásai által érintett egyéb szakpolitikák
végrehajtásához.
Tekintettel arra, hogy a 2013 és 2017 közötti
ESP egy ötéves időszakot felölelő többéves program, valamint hogy az
európai statisztikai rendszer célja, hogy megőrizze a statisztika
területén betöltött kiemelkedő szerepét, a 2013 és 2017 közötti ESP
hatályát és célkitűzéseit tekintve ambiciózus; a program megvalósítása ugyanakkor
lépésenkénti megközelítés alapján történik.
Statisztikai infrastruktúra
Az ESP statisztikai információs
infrastruktúrát hoz létre. Ezt az infrastruktúrát a különböző
felhasználási módok széles körű és intenzív alkalmazására tekintettel kell
kialakítani.
Az európai statisztikai információk
előállítására vonatkozó döntések mozgatórugója a politikaalkotás, azonban
e statisztikáknak más döntéshozók, kutatók, vállalkozások, valamint
általánosságban az európai polgárok számára is hozzáférhetőeknek kell
lenniük, mivel közjavak, amelyekért a polgárok és a vállalkozások fizetnek,
akiknek szintén részesülniük kell a szolgáltatások előnyeiből. Ahhoz,
hogy az infrastruktúra teljesíthesse célját, olyan megalapozott koncepcionális
keret alapján kell megtervezni, amely egyrészt biztosítja a több célra való
alkalmasságot, másrészt lehetővé teszi a felhasználók átalakuló igényeihez
való rugalmas alkalmazkodást az elkövetkező évek során.
A statisztikai információk infrastruktúráját
az alábbi rész ismerteti:
A
STATISZTIKAI INFORMÁCIÓK INFRASTRUKTÚRÁJA
Magyarázat
Adatok: a
statisztikai hatóságok által hagyományos statisztikai tevékenységek útján
(mintavételes felmérésekkel, teljes körű felmérésekkel stb.) gyűjtött
adatok, illetve egyéb forrásokból származó, statisztikai célokra
újrafelhasznált adatok. Ezek az egyes szakpolitikai területek – pl. a
munkaerőpiac, a migráció vagy a mezőgazdaság – igényeire szabott
információk.
E fogalom magában
foglalja továbbá az igazgatási célból gyűjtött, azonban a statisztikai
hatóságok által statisztikai célokra felhasznált információkat is (ezeket
általában igazgatási forrásokból származó adatoknak nevezik).
Számviteli
rendszerek: nemzetközileg elfogadott szabályokon alapuló, koherens és integrált
számlák, mérlegek és táblázatok. A számviteli keretrendszer biztosítja a magas
fokú konzisztenciát és összehasonlíthatóságot; a statisztikai adatok az elemzés
és a politikaalkotás céljainak megfelelően kialakított formában állíthatók
össze és mutathatók be.
Mutatók: a mutatók
egy adott kulcsfontosságú kérdéssel vagy jelenséggel kapcsolatos, összefoglaló
jellegű értékek, amelyeket megfigyelt tények sorozata alapján állapítanak
meg. A mutatók segítségével meghatározható a viszonylagos helyzet, vagy
megjeleníthetők a pozitív vagy negatív irányú változások. A mutatók
általában közvetlen forrásként szolgálnak az uniós és globális szakpolitikák
számára. A stratégiai fontosságú szakpolitikai területeken a célkitűzések
meghatározásában és azok elérésének figyelemmel kísérésében van jelentőségük.
Ezen az átfogó rendszeren belül az ESP a
statisztikai információk három további csoportját különbözteti meg:
vállalkozások, polgárok Európája, valamint térinformatikai, környezeti,
mezőgazdasági és egyéb ágazati statisztikák.
Az uniós és vonatkozó globális szakpolitikák olyan eszközök, amelyek meghatározzák azokat a statisztikai
követelményeket, amelyekre az ESP az újratervezett szerkezeti felépítés és a
megfelelő statisztikakészítési folyamatok révén reagál. Ezért minden egyes
uniós és globális szakpolitika megjelenik a statisztikai infrastruktúra
különböző elemeiben, és az ESP azok mindegyikére vonatkozóan egyedi
tevékenységeket tartalmaz. Az elkövetkező évek során meghatározott új
szakpolitikákat a mutatók/számlák képzését segítő új módszerek
kialakításával fogják lefedni, amelyek a három pillér keretében
előállított statisztikai információkon alapulnak.
STATISZTIKAI
INFORMÁCIÓK – SZERKEZET ÉS DINAMIKA
Célkitűzések
A program általános célkitűzése, hogy az
európai statisztikai rendszer az Európára vonatkozó, magas színvonalú
statisztikák vezető szolgáltatójának szerepét töltse be; ennek
megvalósulása érdekében a következő egyedi célkitűzéseknek kell
teljesülniük:
–
1. célkitűzés: a prioritásokat
megfelelően tükröző, az európai uniós szakpolitikák kidolgozását,
nyomon követését és értékelését támogató, jó minőségű statisztikai
információk szolgáltatása;
–
2. célkitűzés: az európai statisztikák
készítését segítő új, a hatékonyság növelésére és a minőség
javítására irányuló módszerek megvalósítása;
–
3. célkitűzés: az európai statisztikai
rendszeren belüli és azon túlmenő partnerség megerősítése annak
érdekében, hogy az ESR termelékenységét és a hivatalos statisztikák terén
világszinten betöltött vezető szerepét tovább lehessen javítani.
Ezek az egyedi célkitűzések az alábbiakban
ismertetett kiemelt területre bonthatók fel. Az 1. célkitűzésre az „I.
Statisztikai források”, a 2. célkitűzésre a „II. Az uniós statisztikák
készítésének módszerei”, a 3. célkitűzésre pedig a „III. Partnerség”
című rész vonatkozik.
I.          STATISZTIKAI EREDMÉNYEK
MUTATÓK
1.1.      EURÓPA 2020
Az intelligens,
fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló Európa 2020 stratégiának a 2010.
júniusi Európai Tanács általi jóváhagyása jelentős mértékben befolyásolta
az Európai Uniót és a nemzeti szakpolitikákat az elkövetkező években
érintő stratégiai menetrendet. Ez a menetrend számos olyan kiemelt célt és
kezdeményezést határoz meg, amelyekkel kapcsolatban az ESR-nek több területre
(az innováció, a kutatás és a fejlesztés feltételeinek javítására, a foglalkoztatás
előmozdítása, az EU éghajlat-változási és energiaügyi célkitűzéseinek
teljesítése, az erőforrásokkal való hatékony gazdálkodás, az oktatás
színvonalának növelése – többek között a tanulmányi célú mobilitás –, az aktív
és egészséges időskor, valamint a társadalmi befogadásnak a szegénység
csökkentése általi előmozdítása) vonatkozó statisztikai mutatókat kell
szolgáltatnia.
Célkitűzés:
Jó minőségű statisztikai információk
szolgáltatása az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló
Európa 2020 stratégia végrehajtásának nyomon követéséhez.
A
célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni:
·
az Európa 2020 stratégia kiemelt céljaira vonatkozó
frissített, az Eurostat weboldalán elérhető mutatók (a foglalkoztatás, a
kutatás és fejlesztés, az innováció, az energia/éghajlatváltozás, az oktatás, a
környezetvédelem, a szociális védelem és a társadalmi befogadás területén);
·
statisztikák, melyek az Európa 2020 stratégia
kiemelt kezdeményezései végrehajtását segítenek nyomon követni;
·
további, az Európai Unió gazdasági, társadalmi és
környezetvédelmi politikájának előzetes és utólagos értékeléséhez
forrásként szolgáló mutatók.
1.2.      GAZDASÁGI KORMÁNYZÁS
A válság és a pénzügyi piacokon kialakult
feszültségek rámutattak az uniós gazdasági kormányzás megerősítésének
szükségességére. Az EU a gazdasági kormányzás és a koordináció terén már tett
döntő fontosságú lépéseket, melyek némelyike a folyamatban levő
statisztikai tevékenységek mellett jelentős statisztikai következményekkel
fog járni.
Célkitűzés:
Az uniós
döntéshozók és a lakosság számára lényeges új statisztikai információk
kidolgozása és a meglévők továbbfejlesztése a megerősített és
integrált uniós gazdasági kormányzás, valamint a Stabilitási és Növekedési
Paktumot és a gazdaságpolitikát integráló felügyeleti ciklus vonatkozásában.
A
célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni:
·
a makrogazdasági egyensúlyhiányt jelző
eredménytáblához és az azt megalapozó elemzéshez szükséges statisztikai adatok;
·
a továbbfejlesztett Stabilitási és Növekedési
Paktumhoz szükséges statisztikai adatok;
·
a versenyképesség mérésére szolgáló mutatók
kidolgozása és előállítása;
·
az előállítási lánc megbízható
minőségirányításának megvalósítása, amely a tagállami upstream
államháztartási adatokra és a mögöttes munkafolyamatokra is kiterjed.
Célkitűzés:
Az európai
döntéshozók megbízható statisztikákkal és mutatókkal való ellátása igazgatási
és szabályozási célokra, valamint az egyes uniós szakpolitikák terén tett
kötelezettségvállalások nyomon követéséhez.
A
célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni:
·
az igazgatási és szabályozási célokra szolgáló
statisztikák körét a felhasználókkal közösen határozzák meg és fogadják el,
ideértve a GNI- és héaalapú saját forrásokkal, a strukturális alapokkal,
valamint a díjazás és a nyugdíjak, továbbá a kétévenkénti kiküldetési
juttatások uniós személyzeti szabályzat szerinti kiszámítására vonatkozó
követelményekkel kapcsolatos statisztikák nyomon követését;
·
e mutatók megbízható minőségirányítási
keretének meghatározása, végrehajtása és ismertetése.
1.3       GAZDASÁGI GLOBALIZÁCIÓ
A pénzügyi válság hatásai, a határokon
átívelő áramlások növekedése és az előállítási folyamatok
szétaprózódása rámutatott a globalizálódott előállítás koherensebb
keretének és fokozott mérésének szükségességére.
Célkitűzés:
Az uniós döntéshozók és a lakosság számára a
gazdasági globalizációval és a globális értékláncokkal kapcsolatban
rendelkezésre álló mutatók és statisztikai információk javítása.
A
célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni:
·
a gazdasági globalizációra és a globális
értékláncokra – többek között a természeti erőforrások áramlásaira és az
azoktól való függőségre – vonatkozó meglévő mutatók frissítése és új
mutatók kidolgozása, valamint az Eurostat weboldalán való közzététele;
·
a globális értékláncok elemzése adott esetben
megfelelő, adatokra/eredményekre vonatkozó táblázatok, valamint
külkereskedelmi és vállalkozási statisztikák segítségével, ideértve a
mikroadatok összekapcsolását.
SZÁMVITELI KERETEK
„A GDP-n innen és túl” című bizottsági
közlemény, valamint a Stiglitz–Sen–Fitoussi-jelentés közzététele új lendületet
adott a statisztikai rendszer fő kihívása tekintetében: hozzájárult annak
megoldásához, hogy miként lehet több területet érintő kérdésekre vonatkozóan
jobb, az összetett társadalmi, környezeti és gazdasági jelenségeket leíró
integráltabb statisztikákhoz jutni a gazdasági termeléssel kapcsolatos
hagyományos méréseken túl. A számlák európai rendszere (ESA) valamennyi
gazdasági statisztika számára integrált és egységes keretet biztosít, amelyet
egyéb mutatókkal kell kiegészíteni annak érdekében, hogy átfogóbb információkat
szolgáltathasson a politikaalkotáshoz és a döntéshozatalhoz.
2.1       GAZDASÁGI ÉS TÁRSADALMI
TELJESÍTMÉNY
A gazdasági válság fokozta a gazdasági
ingadozások jobb megértését és elemzését lehetővé tevő, és ezáltal a
döntéshozatali folyamatot megkönnyítő, magas színvonalú makrogazdasági
mutatók szükségességét. Az egyre inkább globalizálódó előállítás egy, a
különböző területekről származó statisztikák értelmezését és
integrálását megkönnyítő, egységes keret kialakítását teszi szükségessé.
Célkitűzés:
A gazdasági teljesítmény kiegészítő
mérése a globalizáció, az életminőség, a gazdasági fenntarthatóság, az
egészség, a jólét és a társadalmi kohézió különböző dimenziói révén. A
globalizált statisztikakészítés elemzését szolgáló keret kidolgozása.
A
célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni:
·
a bevétel/fogyasztás háztartások közötti
megoszlására vonatkozó mutatók előállítása (a nemzeti számlákra vonatkozó
aggregátumoknak a háztartások körében végzett felmérések adataival való
egyeztetése útján);
·
éves, negyedéves és regionális nemzeti számlák
alkalmazása és összeállítása az ESA 1995/2010-nek megfelelően;
·
árakkal kapcsolatos időszerű és jó
minőségű statisztikák, különös tekintettel a harmonizált fogyasztói
árindexek összeállítására;
·
legalább két új terület (pl. kutatás és fejlesztés,
egészségügy, társadalmi számlák) tekintetében kidolgozott szatellitszámlák;
·
a növekedés és a termelékenység mérésére szolgáló
adatbázis létrehozása;
·
a globalizált statisztikakészítés elemzését
segítő koncepcionális keret kidolgozása.
Célkitűzés:
Kulcsfontosságú makrogazdasági és társadalmi
mutatók, valamint európai gazdasági főmutatók (Principal European Economic
Indicators, PEEI) biztosítása az uniós és globális statisztikai adatok iránti
igényeket kielégítő mutatók koherens készlete formájában, továbbá a PEEI-k
kiigazítása a felhasználók átalakuló igényeinek megfelelően.
A
célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni:
·
a kulcsfontosságú makrogazdasági, társadalmi és a
fenntartható fejlődéssel kapcsolatos mutatók rendszereinek összehangolt
kidolgozása;
·
harmonizált módszertan a kulcsfontosságú
makrogazdasági és társadalmi mutatók, valamint a PEEI-k tekintetében;
·
a mutatók nemzetközi összehasonlíthatóságának
továbbfejlesztése;
·
a mutatók értelmezését és közzétételét
megkönnyítő továbbfejlesztett eszközök;
·
valamennyi tagállam tekintetében rendelkezésre álló
harmonizált, lakásügyi és kapcsolódó statisztikák.
2.2       KÖRNYEZETI FENNTARTHATÓSÁG
A környezetnek a jelen és jövőbeni
nemzedékek érdekében történő védelme, megőrzése és javítása, valamint
az éghajlatváltozás hatásai elleni küzdelem kiemelt hangsúlyt kap az európai
témák között, és az uniós Szerződések célkitűzései közé tartozik.
Ahhoz, hogy az e területeken végrehajtott szakpolitikák hatásosak lehessenek,
különböző területekre vonatkozó statisztikai információkra van szükség.
Célkitűzés:
Környezeti számlák, valamint az
éghajlatváltozással kapcsolatos statisztikák rendelkezésre bocsátása,
figyelembe véve az e területen bekövetkező nemzetközi fejleményeket.
A
célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni:
·
A fő nemzeti számlák „szatellitszámláiként”
kidolgozott környezeti számlák egységes rendszere, amely információkat
szolgáltat a légköri kibocsátásokról, az energiafogyasztásról, valamint az
anyagi-természeti erőforrások és a víz áramlásairól és az azokból
rendelkezésre álló készletekről, az alapvető és kritikus nyersanyagok
kereskedelméről, a környezetvédelmi adókról és a környezetvédelemre fordított
kiadásokról, adott esetben ideértve a környezetkímélő
növekedést/beszerzést.
·
Olyan mutatók továbbfejlesztése, kidolgozása,
előállítása és terjesztése, amelyek az éghajlatváltozás okozta másodlagos
terhelésekre és hatásokra vonatkoznak, ideértve az egészségre gyakorolt
hatásokat, a sebezhető pontokat és az alkalmazkodás terén tett
előrelépéseket.
ADATOK
3.1       VÁLLALKOZÁSOK
Az európai vállalkozásokkal számos uniós
szakpolitika foglalkozik. A vállalkozások ugyanakkor alapadatokat is
szolgáltatnak. Ennek megfelelően nagy a kereslet a tágabb értelemben vett,
vállalkozásokra vonatkozó statisztikák iránt, amelyek célja nemcsak a
döntéshozatali folyamat támogatása, hanem annak biztosítása is, hogy az európai
polgárok és vállalkozások könnyebben megértsék a nagyvállalatokat, a közepes
méretű társaságokat és kkv-kat különbözőképpen kezelő
szakpolitikák hatásait, amihez egyre nagyobb szükség van részletes és
harmonizált statisztikákra. Ezzel egyidejűleg csökkenteni kell az
adminisztratív és adatszolgáltatási terheket.
Célkitűzés:
A statisztikakészítési folyamatok
hatékonyságának és eredményességének növelése. Minőségi statisztikák
szolgáltatása azon kulcsfontosságú területekkel kapcsolatban, amelyek
középpontjában a vállalkozások állnak; ilyenek például vállalkozásokkal
kapcsolatos statisztikák, a rövid távú mutatók, a vállalkozások humán
tőkébe és készségekbe történő befektetései, a nemzetközi ügyletek, a
globalizáció, az egységes piac figyelemmel kísérése, a K+F és az innováció,
valamint az idegenforgalom. Különös figyelmet kell fordítani az adatok
hozzáférhetőségére a magas hozzáadott értéket előállító ipari vagy
szolgáltatási ágazatokban.
A
célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni:
·
a statisztikai rendszerben vagy a társadalmi
szférában rendelkezésre álló adatok újrafelhasználása, valamint közös
infrastruktúra és eszközök létrehozása;
·
vállalkozásokkal kapcsolatos éves és évközi
statisztikai információk és mutatók szolgáltatása;
·
olyan statisztikai információk szolgáltatása,
amelyek Európának a világban betöltött szerepét, valamint az EU-nak a világ
többi részével fennálló kapcsolatát írják le;
·
statisztikai információk szolgáltatása a globális
értékláncok elemzéséhez, valamint az eurócsoportra vonatkozó olyan
nyilvántartás kidolgozása, amely a globalizációval kapcsolatos, több területet
érintő információk gyűjtésének alapjául szolgál;
·
új egyensúly megteremtése az áruk és szolgáltatások
kereskedelmében a szolgáltatásokra és intézkedésekre vonatkozó adatok jobb
elérhetősége révén, valamint olyan intézkedések, amelyek új egyensúlyt
teremtenek az árukról és szolgáltatásokról szóló statisztikai információk
terén;
·
az egységes piac figyelemmel kísérésére szolgáló
eszközök – például élelmiszerár-nyomonkövetési eszköz és az ahhoz kapcsolódó
mutatók – kidolgozása;
·
az innováció, valamint a kutatás és fejlesztés
terén elért teljesítmény kulcsfontosságú területeire vonatkozó minőségi
statisztikák szolgáltatása a szabadalmi lajstromok nagyobb mértékű
használata, valamint az egyedi mikroadatok fokozott kutatása és statisztikai
célú hasznosítása által;
·
az idegenforgalmi kínálatra és keresletre
vonatkozó, jó minőségű statisztikai információk szolgáltatása
optimalizált adatgyűjtés és az idegenforgalmi adatoknak más területekkel
való nagyobb mértékű integrációja által;
·
ésszerűsített adatgyűjtés a vállalati
szakmai továbbképzéssel kapcsolatban.
3.2       A POLGÁROK EURÓPÁJA
Az európai polgárok számos uniós
szakpolitikának állnak a középpontjában. Következésképpen a tágabb értelemben
vett társadalmi statisztikákra nagy szükség van a döntéshozatali folyamat
támogatásához, valamint ahhoz, hogy az európai polgárok könnyebben felmérhessék
az e szakpolitikák által a saját életükre gyakorolt hatást.
Célkitűzés:
Színvonalas statisztikák szolgáltatása a
szociálpolitika azon kulcsfontosságú területeire vonatkozóan, amelyek esetén a
polgárok érdekei állnak a középpontban; ilyenek például a társadalmi kohézió, a
szegénység, a demográfiai kihívások (különösen az idősek és a migráció
kapcsán), a munkaerőpiac, az oktatás és a képzés – ideértve a fiatalok
tanulmányi célú mobilitását –, a kultúra, a testmozgás, az életminőség, a
biztonság, az egészség, a fogyatékosság, a fogyasztás, a szabad mozgás és az
egységes piac, a fiatalok mobilitása, a technológiai innováció, valamint az
újfajta életviteli döntések.
A
célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni:
·
az európai társadalmi statisztikák konszolidált
alapinfrastruktúrája, ideértve több, felméréses és adminisztratív alapú
adatgyűjtési módszert;
·
a munkaerő- (LFS), valamint a jövedelmekre és
életkörülményekre vonatkozó (SILC) felmérések korszerűsítése, amelynek
összefüggésében felülvizsgálják valamennyi társadalmi felmérés –
elsősorban az LFS és a SILC statisztikák – tartalmát, kialakítását és
adatgyűjtési vonatkozásait (különösen az adatgyűjtés módját);
·
oktatásra és képzésre vonatkozó statisztikák
szolgáltatása, ideértve a felnőttoktatási felmérés (AES) állandó modulokká
átalakítás révén történő ésszerűsítését és korszerűsítését,
annak érdekében, hogy az megfeleljen az oktatási és képzési adatokkal szemben
támasztott elvárásoknak;
·
a testmozgással és a kultúrával kapcsolatos
statisztikák szolgáltatása;
·
a biztonsággal[21],
az egészséggel[22]
és a fogyatékossággal kapcsolatos statisztikák szolgáltatása;
·
a migrációs statisztikák általános alkalmazására
irányuló munkaprogram intézkedéseinek végrehajtása;
·
a társadalmi haladás mérésére szolgáló
életminőségi mutatók biztosítása.
3.3       TÉRINFORMATIKAI, KÖRNYEZETI,
MEZŐGAZDASÁGI ÉS EGYÉB ÁGAZATI STATISZTIKÁK
A statisztikák térbeli hivatkozásokkal
ellátott adatokkal és térinformatikai elemzéssel való összekapcsolása új, nagy
horderejű lehetőségeket nyit meg, amelyeket az ESR részletesen meg
fog vizsgálni. Az egyedi kérdésekre – például a kis területeket érintő
becslések bizalmas kezelésére és statisztikai érvényességére – kiemelt
figyelmet kell fordítani.
Az Európa 2020 stratégiát és az
éghajlatváltozási politikát támogató, energiára és közlekedésre vonatkozó, jó
minőségű statisztikák a jövőben különösen fontos szerepet fognak
játszani.
A mezőgazdaság a 2013 és 2017 közötti
időszakban megőrzi az európai szakpolitikák közötti kiemelt szerepét.
A statisztikai tevékenységeket erőteljesen befolyásolja majd a közös
agrárpolitika 2013 utáni alakulása. A hangsúlyt a környezeti,
biodiverzitással/ökoszisztémákkal kapcsolatos, gazdasági, az emberek
egészségére és biztonságára vonatkozó, valamint társadalmi dimenziókra
helyezik.
Célkitűzés:
A tényeken alapuló döntéshozatal támogatása a
társadalmi, gazdasági és környezeti statisztikákkal összekapcsolt
térinformációs adatok rugalmasabb és nagyobb mértékű felhasználása révén.
A
célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni:
·
az Európai Közösség térinformációs infrastruktúrája
(INSPIRE), és különösen az EU geoportáljának továbbfejlesztése, karbantartása
és működtetése;
·
földrajzi információknak a földhasználati
felmérésekre és távérzékelésre vonatkozó uniós programokkal
együttműködésben történő rendelkezésre bocsátása;
·
adott esetben a statisztikai adatok integrációja,
és ezáltal a célzott, térbeli és időbeli elemzésekhez szükséges
többforrásos, rugalmas infrastruktúra létrehozása.
Célkitűzés:
Jó minőségű környezeti statisztikák
szolgáltatása az uniós szakpolitika-kidolgozási folyamat támogatása érdekében.
A
célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni:
·
erőforrásokra – például hulladékra és
újrahasznosításra, vízre, nyersanyaglelőhelyekre,
ökoszisztéma-szolgáltatásokra és biodiverzitásra – vonatkozó kulcsfontosságú
nemzeti, illetve – ha mód van rá – regionális szintű környezeti
statisztikák, valamint az éghajlatváltozás enyhítésére és az ahhoz való
alkalmazkodásra irányuló, a helyitől az uniósig valamennyi vonatkozó
szinten hozott intézkedések és szakpolitikák támogatására szolgáló,
éghajlatváltozással kapcsolatos statisztikák.
Célkitűzés:
Jó minőségű, energiával és közlekedéssel
kapcsolatos statisztikák szolgáltatása az uniós szakpolitikák támogatása
érdekében.
A
célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni:
·
megújuló energiaforrásokra vonatkozó statisztikák
készítése és terjesztése;
·
energiamegtakarítással/energiahatékonysággal
kapcsolatos statisztikák készítése és terjesztése;
·
közlekedésbiztonsággal, az utasok mobilitásával, a
közúti forgalom mérésével és az intermodális áruszállítással kapcsolatos
statisztikák készítése és közzététele.
Célkitűzés:
Statisztikák fejlesztésével, készítésével és
közzétételével kapcsolatos, rendszeres tevékenységek révén jó
minőségű mezőgazdasági, halászati és erdészeti statisztikák
szolgáltatása olyan közös mezőgazdasági és halászati politika
kidolgozásához és figyelemmel kíséréséhez, amely a fenntarthatósághoz, valamint
a vidékfejlesztéshez kapcsolódó, kulcsfontosságú európai stratégiai
célkitűzéseket tükrözi.
A
célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni:
·
a mezőgazdasági adatok gyűjtésének
felülvizsgálata és egyszerűsítése a közös agrárpolitika 2013 utáni
felülvizsgálatával összhangban ;
·
a mezőgazdasági adatok gyűjtési
folyamatainak átalakítása, különösen a szolgáltatott adatok minőségének és
időszerűségének javítása érdekében;
·
földhasználati-/lefedettségiadat-kezelési rendszer
kidolgozása és megvalósítása;
·
a koherens agrár-környezeti mutatókra irányuló
adatgyűjtési rendszer megvalósítása;
·
megfelelő regionális bontás biztosítása;
·
az erdőgazdálkodási környezeti és gazdasági
számlák integrált rendszeréből (Integrated Environmental and Economic
Accounting for Forestry, IEEAF) származó, többek között az erdők
területére, a faállomány mennyiségére és értékére, valamint az erdészettel és a
fakitermeléssel kapcsolatos gazdasági számlákra vonatkozó kulcsfontosságú
erdészeti adatok alkalmazása és közzététele.
II.        AZ
UNIÓS STATISZTIKÁK KÉSZÍTÉSÉNEK MÓDSZEREI
Az ESR-nek jelenleg több kihívással is szembe
kell néznie: a jó minőségű statisztikák iránti egyre nagyobb
kereslet, a komplex, többdimenziójú statisztikák iránti növekvő igény, új információs
piaci szereplők megjelenése, a források korlátozottsága, a válaszadók
statisztikai terheinek további csökkentése iránti igény, valamint a
kommunikációs eszközök diverzifikációja. Ez a hivatalos európai statisztikák
készítése és közzététele módszereinek progresszív kiigazítását teszi
szükségessé.
1.         MINŐSÉGIRÁNYÍTÁS AZ ESR-BEN
Célkitűzések:
Az átdolgozott, európai statisztikákra
vonatkozó magatartási szabályzaton alapuló minőségirányítási rendszer
megvalósítása az ESR-ben, ideértve olyan új nyomon követési mechanizmusok
bevezetését, amelyek a tagállamokkal közösen elfogadott, a statisztikába vetett
bizalomra vonatkozó kötelezettségvállalások alapján értékelik a magatartási
szabályzatnak való megfelelést .
A magatartási szabályzat végrehajtásával kapcsolatos
bevált gyakorlatok megosztásának erősítése, valamint annak biztosítása,
hogy a minőségről szóló jelentéstétel a különböző felhasználói
igényekre összpontosítson.
A
célkitűzéseket az alábbiak révén valósítják meg:
·
a magatartási szabályzat teljes körű
végrehajtása;
·
megállapodás a tagállamokkal a statisztikába vetett
bizalomra vonatkozó kötelezettségvállalásokról;
·
az ESR és a KBER minőségbiztosítási keretének
összehangolása;
·
a felhasználók minőségről szóló
jelentéstétellel kapcsolatos igényeinek való megfelelés.
2.         A PRIORITÁSOK MEGHATÁROZÁSA ÉS EGYSZERŰSÍTÉS
Az európai statisztikai rendszernek egy
jelentős kihívással kell szembenéznie: meg kell találnia a módját, hogy a
tagállamok jelentősen csökkent költségvetése, valamint a Bizottság és a
tagállamok humánerőforrás-politikájában alkalmazott létszámstop mellett
miként elégítheti ki jó minőségű európai statisztikákkal a
statisztikák iránti növekvő keresletet. Az erőforrások európai és
tagállami korlátozottságára tekintettel fontos megerősíteni a prioritások
meghatározására irányuló és egyszerűsítési intézkedéseket, ami valamennyi
ESR-partner részéről elkötelezettséget igényel. Az éves munkaprogramok
előkészületeinek szerves részeként prioritásmeghatározási mechanizmust
vezettek be, amelyet a 2013 és 2017 közötti ESP folyamán alkalmaznak majd. Ez
többek között a meglévő statisztikai követelmények olyan éves
felülvizsgálatát foglalja magában, amely az adminisztratív jellegű
mechanizmus helyébe a felhasználók, statisztikakészítők és válaszadók
érdekeit figyelembe vevő stratégiai megközelítést helyezi.
Célkitűzés:
Az ESR
prioritásmeghatározási mechanizmusának megvalósítása a jelentéstételi
követelmények egyszerűsítése érdekében, valamint abból a célból, hogy az
ESR rugalmassága nőjön a statisztikák iránti új igényekhez való igazodás
érdekében, figyelembe véve a statisztikakészítők korlátait és a válaszadói
terheket.
A
célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni:
·
a prioritások meghatározása és az erőforrások
ennek megfelelően történő elosztása;
·
az ESR prioritásainak meghatározása az éves
munkaprogram részeként;
·
a felhasználókkal és statisztikakészítőkkel
folytatott konzultációk eredményeinek figyelembevétele az éves munkaprogramban;
·
a felhasználók tájékoztatása az
egyszerűsítendő statisztikai területekről és a
csökkentendő/megszüntetendő adatgyűjtésekről.
3.         TÖBBCÉLÚ STATISZTIKÁK ÉS A HATÉKONYSÁG NÖVELÉSE A
STATISZTIKAKÉSZÍTÉS SORÁN
Célkitűzések:
Olyan ESR működési felépítés fokozatos
bevezetése, amely az uniós statisztikák integráltabb elkészítését teszi
lehetővé, a statisztika-készítési módszerek és metaadatok harmonizálása és
szabványosítása, a statisztika-készítési folyamatok horizontális (statisztikai
területek közötti) és vertikális (ESR-partnerek közötti) integrációjának a
szubszidiaritás elvére tekintettel történő javítása az ESR-en belül,
többféle adatforrás használata és integrálása, többcélú statisztikák készítése.
A
célkitűzéseket az alábbiak révén valósítják meg:
·
a megfelelő igazgatási adatok nagyobb
mértékű felhasználása valamennyi statisztikai területen;
·
az európai statisztikák új adatforrásainak
meghatározása és használata;
·
az európai és nemzeti statisztikai hatóságok
nagyobb mértékű részvétele az igazgatási nyilvántartások tervezésében;
·
statisztikai megfeleltetési és adatkapcsolási technikák
szélesebb körű alkalmazása az uniós statisztikák kínálatának bővítése
érdekében;
·
a gyors szakpolitikai válaszadásra irányuló európai
megközelítés alkalmazása a statisztikák tekintetében;
·
az uniós statisztikák készítési folyamatainak az
ESR összehangolt intézkedései révén megvalósított, magasabb fokú integrációja;
·
a statisztikai koncepciók további harmonizálása a
statisztikai területek között;
·
rugalmas informatikai referenciainfrastruktúra és
műszaki szabványok kidolgozása és végrehajtása az interoperabilitás, az
adatok és metaadatok megosztása, valamint a közös adatmodellezés javítása
érdekében;
·
szabványos informatikai eszközök alkalmazása a
statisztikai munkafolyamatokban;
·
a harmonizált módszerek (köztük az
adatgyűjtésre vonatkozó, vegyes módszereket alkalmazó megközelítések) és
harmonizált metaadatok használatának és elérhetőségének növelése;
·
a vállalkozások statisztikai célú
nyilvántartásainak a vállalkozásokkal kapcsolatos valamennyi statisztikai
egység tárolásában és a nemzeti számviteli ágazatok adatforrásaként betöltött
szerepének megerősítése.
Célkitűzés:
Az ESR megfelelő működésének és
koherenciájának hatékony együttműködés és kommunikáció útján történő
biztosítása.
A
célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni:
·
az ESR-en belüli partnerség eredményes és hatékony
támogatása;
·
az ESR-en belüli teher- és munkamegosztás
folyamatainak meghatározása és végrehajtása;
·
az együttműködési hálózatok továbbfejlesztése
és működőképessé tétele.
4.         KÖZZÉTÉTEL ÉS TÁJÉKOZTATÁS
Célkitűzések:
Az ESR-nek az uniós statisztikák első
számú adatforrásává tétele valamennyi felhasználó – különösen a köz- és
magánszférabeli döntéshozók – számára az olyan jó minőségű
statisztikai tájékoztatási szolgáltatás révén, amely az európai statisztikákhoz
való szabad hozzáférés elvein alapul.
A statisztikák felhasználói és készítői
közötti párbeszéd elmélyítése és kiterjesztése a felhasználók jó
minőségű statisztikák iránti igényeinek kielégítése érdekében. A
felhasználók új fejlesztésekbe történő korai bevonása kulcsfontosságú az
ESR eredményességének és hatékonyságának javítása érdekében.
A közzétételi termékek körének bővítése
és ésszerűsítése annak érdekében, hogy azok megfeleljenek az új
technológiákat alkalmazó felhasználók igényeinek.
Költséghatékony és integrált, biztonságos
infrastruktúra kialakítása az ESR-en belül a hivatalos statisztikák bizalmas
adataihoz történő tudományos célú hozzáférés érdekében.
Nyilvános használatú állományok
előállításának megkezdése.
A
célkitűzéseket az alábbiak révén valósítják meg:
·
az ESR-nek az európai statisztikák felhasználóinak
első számú referenciájaként való elismerése;
·
integrált, biztonságos infrastruktúra bevezetése az
uniós mikroadatokhoz való hozzáféréshez;
·
olyan rendszer bevezetése, amely a felhasználóknak
a statisztikai információkhoz való azonnali hozzáférésre és az adatok
értelmezését segítő tanácsadásra irányuló kérelmeinek kezelésére szolgál;
·
a közzétételi termékeknek az új technológiákat
alkalmazó felhasználók igényeihez történő igazítása;
·
nagyobb számú statisztikai kimenet a több területet
érintő kérdések vonatkozásában;
·
az új (pl. SDMX-alapú) tájékoztatási és közzétételi
technológiák nagyobb mértékű használata;
·
a statisztikai kutatási célú mikroadat-készletek
nagyobb kínálata.
5.         KÉPZÉS, INNOVÁCIÓ ÉS KUTATÁS
Célkitűzések:
Az ESR-en belüli
tanulmányi és fejlesztési igények kielégítése képzések, valamint tanulmányi és
fejlesztési lehetőségek kombinációja révén .
Az ESR tagjai
közötti együttműködés javítása az ismeretek átadása terén, valamint a
statisztika-készítés bevált gyakorlatainak és közös, innovatív
megközelítéseinek megosztása és végrehajtása témájában.
A kutatói
közösségeknek a statisztika-készítési láncok fejlesztése, valamint a hivatalos
statisztikai információk minőségének javítása terén folytatott
tevékenységeinek, részvételének és közreműködésének megszervezése.
A
célkitűzéseket az alábbiak révén valósítják meg:
·
posztgraduális képzések (pl. hivatalos statisztikai
mesterképzés) kidolgozása;
·
a felhasználók igényeinek megfelelő képzési
programok biztosítása;
·
a kutatási projektek eredményeinek a statisztikák
készítése és közzététele tekintetében való alkalmazása;
·
az ESR-nek a statisztikai kutatóközösségek
referenciájaként való elismerése;
·
a kutatóközösségek széles körű bevonása a
hivatalos statisztikák területén folytatott kutatási tevékenységekbe;
·
az ESR-en belül a gyakorlatok megosztására és a
közös megoldások alkalmazására szolgáló, megfelelő eszközök bevezetése.
III.       PARTNERSÉG
AZ ESR-EN BELÜLI ÉS AZON TÚLI PARTNERSÉG
Célkitűzés:
Az ESR továbbfejlesztett irányítási keretének
megvalósítása.
A
célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni:
·
a statisztikára vonatkozó, felülvizsgált
jogszabályok végrehajtása, az Eurostat szerepéről szóló határozat;
·
teljes statisztikai területekre kiterjedő
keretrendeletek elfogadása.
Célkitűzés:
Az Eurostatnak az
Európai Unió Statisztikai Hivatalaként betöltött koordináló szerepének
továbbfejlesztése.
A
célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni:
·
az Eurostat a statisztikai vonatkozások
tekintetében már a korai szakaszban részt vesz valamennyi bizottsági
kezdeményezésben;
·
rendszeres, felső vezetői szintű
párbeszédek szervezése az érdekeltekkel.
Célkitűzés:
A Központi Bankok Európai Rendszerével,
valamint a statisztikai vagy igazgatási célú adatok előállításában részt
vevő európai és nemzetközi szervezetekkel való együttműködés
megerősítése közös projektek és összehangolt fejlesztések útján . Az
európai és a nemzetközi szabványok közötti összhang biztosítása.
A
célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni:
·
az ESR és a KBER közös minőségbiztosítási
keretének megvalósítása;
·
az Eurostat nemzetközi tanácsadói csoportokban való
egyre nagyobb mértékű részvétele;
·
az együttműködés új módjainak meghatározása és
megvalósítása;
·
Az új SNA-[23]/ESA-[24], SEEA-[25]/EEEA-[26] és fizetésimérleg-kézikönyv
végrehajtása.
Célkitűzés:
Statisztikai tanácsadási és statisztikai
segítségnyújtási tevékenységek harmadik országokban történő
előmozdítása és végrehajtása az EU külpolitikai prioritásaival
összhangban, különös tekintettel a bővítésre és az európai
szomszédságpolitikára.
A
célkitűzés megvalósítását az alábbiak fogják szolgálni:
·
az ESR vezető szerepének érvényesítése a
nemzetközi színtéren;
·
jó minőségű adatok szolgáltatása uniós
külpolitikai célokra;
·
a bizottsági szolgálatok támogatása a növekedési és
nemzetközi együttműködési politikák végrehajtásában, a nemzetközi
szervezetekkel fenntartott kapcsolataikban, valamint az Európán kívüli
régiókkal vagy országokkal közös statisztikai érdeket jelentő kérdések
terén;
·
a bővítési folyamatot és tárgyalásokat
támogató, vonatkozó statisztikai adatok közzététele;
·
az adathiányhoz vezető új tagállami eltérés
iránti kérelmek minimalizálása;
·
megállapodások/egyetértési megállapodások aláírása
harmadik országokkal;
·
technikai együttműködési programok tervezése
és megvalósítása;
·
az adatok harmonizációjára és közzétételére
összpontosító technikai segítségnyújtás.
PÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB
ADATAI
              1.1.    A javaslat/kezdeményezés címe
              1.2.    A
tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)
              1.3.    A
javaslat/kezdeményezés típusa
              1.4.    Célkitűzés(ek)
              1.5.    A
javaslat/kezdeményezés indoklása
              1.6.    Időtartam
és a pénzügyi hatás
              1.7.    Tervezett
irányítási módszer(ek)
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
              2.1.    A
nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
              2.2.    Irányító
és ellenőrző rendszer
              2.3.    A
csalások és a szabálytalanságok megelőzésre vonatkozó intézkedések
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT
PÉNZÜGYI HATÁSA
              3.1.    A
kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés
mely kiadási tételét/tételeit érintik
              3.2.    A
kiadásokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.1. A kiadásokra
gyakorolt becsült hatás összegzése
              3.2.2. Az operatív
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.3. Az igazgatási
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.4. A jelenlegi többéves
pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség
              3.2.5. Harmadik felek
részvétele a finanszírozásban
              3.3.    A bevételre gyakorolt becsült hatás
PÉNZÜGYI
KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ

1.
A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI
1.1.
A javaslat/kezdeményezés címe

Az
európai statisztikai programról (2013–2017) szóló európai parlamenti és tanácsi
rendeletre irányuló javaslat.

1.2.
A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú
költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[27]

Statisztika
(3403 – Statisztikai információk előállítása, 3480 – Igazgatási támogatás
az Eurostat számára, 3481 – Az Eurostat szakpolitikai stratégiája és
koordinálása).

1.3.
A javaslat/kezdeményezés típusa

þ A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul
¨ A
javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést
követő új intézkedésre irányul[28]
¨ A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására
irányul
¨ A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított
intézkedésre irányul

1.4.
Célkitűzések
1.4.1.
A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves
bizottsági stratégiai célkitűzések

A
javaslat összhangban van az Európai Unió prioritásaival, mivel az e program
keretében fejlesztett, készített és közzétett statisztikák hozzájárulnak az
Unió kiemelt fontosságú szakpolitikáinak – köztük az intelligens, fenntartható
és inkluzív növekedésre vonatkozó Európa 2020 stratégia, valamint a
Bizottságnak a 2010 és 2014 közötti időszakra kijelölt stratégiai
prioritásai (azaz a gazdaságirányítás megerősítése és integrálása, az
éghajlatváltozás, növekedés és társadalmi kohézió, a polgárok Európája,
valamint a globalizáció) által érintett egyéb szakpolitikák – végrehajtásához.

1.4.2.
Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú
irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett
tevékenység(ek)

1. konkrét célkitűzés: Az európai uniós
szakpolitikák kidolgozását, nyomon követését és értékelését támogató, jó
minőségű statisztikai információk szolgáltatása
A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés
keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)
3403
– Statisztikai információk előállítása
2. konkrét célkitűzés: Az európai
statisztikák új készítési módszerének megvalósítása
A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés
keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)
3403
– Statisztikai információk előállítása, 3480 – Igazgatási támogatás az
Eurostat számára, 3481 – Az Eurostat szakpolitikai stratégiája és koordinálása
3. konkrét célkitűzés: Az ESR-en belüli
és azon túli partnerség erősítése
3481
– Az Eurostat szakpolitikai stratégiája és koordinálása
A
részletesebb célkitűzéseket a Bizottság éves statisztikai munkaprogramjai
határozzák meg.

1.4.3.
Várható eredmény(ek) és hatás(ok)

Tüntesse fel, milyen
hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a
kedvezményezettekre/célcsoportokra.
Az Európai Parlamentre és a Tanácsra gyakorolt hatások: a hatások pozitívak, mivel az ESP összhangban van a
Szerződésekkel, a pénzügyi tervekkel és az Európai Unió szakpolitikai
prioritásaival, tükrözi az uniós szakpolitikákat megalapozó statisztikai
információk iránti igényeket; az ESP részét képezi egy, a prioritások
meghatározásának javítására, valamint a vállalkozások és a polgárok válaszadói
terheinek csökkentésére irányuló mechanizmus. A tagállamok részt vesznek az ESP
előkészületeiben. Az ESP végrehajtása során tiszteletben tartják a
szubszidiaritás elvét.
A biztosi testületre és a bizottsági szolgálatokra gyakorolt hatások: a hatások pozitívak, mivel az ESP összhangban van a
Szerződésekkel és a pénzügyi tervekkel; az ESP tükrözi az uniós
szakpolitikákat megalapozó statisztikai információk iránti igényeket, továbbá
annak részeként megbízható minőségirányítási rendszert valósítanak meg. Az
ESP hatékony értékelés, valamint a tevékenységalapú költségvetés-tervezésnek
megfelelő erőforrás-elosztási keret hatálya alá fog tartozni.
A nemzeti statisztikai intézetekre (köztük a nemzeti statisztikai
intézetek főigazgatóira, az ESR-bizottságra, a
partnerségi csoportra, az igazgatói csoportokra), valamint más, nemzeti
statisztikakészítőkre hatások: a hatások pozitívak, mivel az ESP részét
képezi egy, a prioritások meghatározásának javítására, valamint a vállalkozások
és a polgárok válaszadói terheinek csökkentésére irányuló mechanizmus. Az ESP a
vonatkozó bizottsági közlemény végrehajtására irányuló közös ESR-stratégiát
tükrözi. A tagállamok részt vesznek az ESP előkészületeiben. Az ESP
végrehajtása során tiszteletben tartják a szubszidiaritás elvét.
Az európai statisztikai tanácsadó bizottságra, az Európai Központi
Bankra, a monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó
bizottságra, valamint más, nem intézményi felhasználókra gyakorolt hatások: a hatások pozitívak, mivel az ESP-ben tükröződnek az uniós
szakpolitikákat megalapozó statisztikai információk iránti igények, a
felhasználók számára pedig biztosított, hogy a statisztikák az adott célra
alkalmasak (időszerűek és a felhasználók szakpolitikai igényeinek és
elvárásainak megfelelőek) legyenek.
Az Eurostatra gyakorolt hatások: a hatások
pozitívak, mivel az ESP összhangban van az európai uniós statisztikák
készítésének módszeréről szóló közleménnyel, annak részeként megbízható
minőségirányítási rendszert valósítanak meg, a koherens, strukturált éves
programozás és erőforrás-elosztás stabil keretét biztosítja, valamint
pontos képet ad az Eurostat fejlődésének irányáról, továbbá hatékony
értékelés tárgya lesz.

1.4.4.
Eredmény- és hatásmutatók

Tüntesse fel a
javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé
tevő mutatókat.
A
2013 és 2017 közötti időszakra vonatkozó ESP-ben felsorolt összes
célkitűzéshez feltüntetik a fő intézkedéseket és mutatókat. A 2013 és
2017 közötti ESP célkitűzéseit részletesebben az éves munkaprogramokban
tervezik meg, az eredményeket pedig a teljes programozási időszak folyamán
nyomon követik.
Az
Európára vonatkozó, magas színvonalú statisztikák vezető szolgáltatója
szerepének betöltésével kapcsolatos általános célkitűzést a
következők segítségével követik nyomon:
–
az Eurostat felhasználói elégedettségről készített felmérése, és különösen
az európai statisztikák általános minőségének „jó” vagy „nagyon jó”
értékelést adó felhasználók aránya.

1.5.
A javaslat/kezdeményezés indoklása
1.5.1.
Rövid vagy hosszú távon kielégítendő
szükséglet(ek)

A
többéves európai statisztikai program létrehozásának alapja az európai
statisztikákról szóló 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet3
13. cikkének (1) bekezdése, amely szerint az európai statisztikák
fejlesztésének, készítésének és közzétételének keretét, valamint a főbb
területeket és az előirányzott intézkedéseket az európai statisztikai
programnak kell biztosítania legfeljebb ötéves időszakra. A programnak meg
kell határoznia az Európai Unió tevékenységeinek ellátásához szükséges
információkkal kapcsolatos prioritásokat. A javaslat által megcélzott
kedvezményezettek az európai statisztikák készítői, azaz az Európai
Parlament és a Tanács, a Bizottság főigazgatóságai, az Európai Központi
Bank, a nemzeti statisztikai intézetek és az európai statisztikák egyéb,
tagállami készítői, az ESAC, a monetáris, pénzügyi és
fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottság (CMBF), továbbá más, nem
intézményi felhasználók, valamint természetesen a lakosság is.

1.5.2.
Az uniós részvételből adódó hozzáadott érték

A
politikai döntéshozóknak és a piaci szereplőknek döntéseik meghozatalához
és azok végrehajtásának nyomon követéséhez és értékeléséhez folyamatosan statisztikákra
van szükségük. A statisztikák a demokráciák és modern gazdaságok rendezett és
hatékony működésének alapvető fontosságú infrastruktúráját
biztosítják. Az Európai Uniónak küldetése teljesítéséhez magas színvonalú
statisztikai információs szolgáltatásra van szüksége. Az európai
statisztikáknak megbízhatónak, időszerűnek, valamint politikai
befolyástól mentesnek kell lenniük, és azokat alkalmas formában kell a
felhasználók rendelkezésére bocsátani. Ezenkívül előkészítésüknek nem szabad
túlzott terhet rónia az adatszolgáltatókra, gyűjtésüket pedig a
szubszidiaritás és az arányosság elvével összhangban kell végezni.
Az
Eurostat a nemzeti statisztikai hatóságokkal, valamint az egyes tagállamokban
az európai statisztikák fejlesztéséért, készítéséért és közzétételéért
felelős egyéb, nemzeti hatóságokkal közösen létrehozta az összefoglaló
néven ESR-nek nevezett partnerséget. Ennek a partnerségnek az EGT-országok is
tagjai. A tagállamok nemzeti és uniós célokra gyűjtenek adatokat és
állítanak össze statisztikákat.
Az
ESR olyan hálózatként működik, amelyben az Eurostat feladata, hogy a
nemzeti statisztikai hatóságokkal szoros együttműködésben mutassa az utat
a statisztikák harmonizációja terén. Az ESR tevékenysége elsősorban uniós
szakpolitikai területekre összpontosít, és a harmonizációt az uniós
szakpolitikák kibővítése nyomán szinte az összes statisztikai területre
kiterjesztették.
Az
ESR a lehetséges szinergiák kihasználása, valamint az erőfeszítések
közötti átfedések elkerülése céljából, és ezáltal a jövőbeni kihívásoknak
megfelelni képes, korszerű előállítási rendszer lehetőségének
megteremtése érdekében segíti az ismeretek és a bevált gyakorlatok tagállamok
közötti megosztását, valamint az új technológiák, közös eszközök és
együttműködési hálózatok kidolgozását.
A
harmonizációra, ésszerűsítésre és szabályozásra irányuló
erőfeszítések kezdeményezésére az európai uniós szint a legalkalmasabb,
ahol az ilyen projektek optimális hatékonysággal hajthatók végre.

1.5.3.
Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága

A
jelenlegi, 2008–2012-ig tartó közösségi statisztikai program4 egyik
fő korlátját az jelenti, hogy annak struktúráját ötéves időszakra
rögzítették, a célkitűzéseket pedig részletesen meghatározták. A jelenlegi
program elfogadása óta számos jelentős változás következett be.
Megváltozott az európai statisztikák készítésének alapvető jogi kerete.
Elfogadták az európai uniós statisztikák előállításának módszeréről
szóló közleményt, azt követően pedig a közös ESR-stratégiát, hatályba
lépett a Lisszaboni Szerződés, új Európai Bizottság lépett hivatalba (2010
januárjától 2014 decemberéig tartó hivatali idővel), több új szakpolitikai
kezdeményezést indítottak útnak (például az Európa 2020 stratégiát5),
és megerősítették az ESR irányítási struktúráját. A jelenlegi programban
ezen új fejlemények egyike sem jelenik meg, az részben elavulttá vált, és
ellentmondás tapasztalható a tervezett és a ténylegesen megvalósított
tevékenységek között. Mindez csökkenti a program végrehajtásáról szóló jelentés
relevanciáját, mivel a programban számos lényeges tevékenység nem jelenik meg,
ugyanakkor olyanokkal kapcsolatban is jelentést kell tenni, amelyeket az említ
ugyan, azonban azok végrehajtása már nincs folyamatban.
Az
európai statisztikai program előkészítésének folyamata tekintetében a
partnerségi csoport[29]
3. munkacsoportja a 2013–2017-ig tartó többéves programozási ciklust javasolta.
Azt is javasolták, hogy jelentősebb szerepet játsszanak az ESR-partnerek
(az ESR-bizottság, a DGINS, az igazgatói csoportok és az ESAC) a program
előkészítésének folyamatában.
Megemlítendő,
hogy a Bizottság az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, a közösség
2003-tól 2007-ig terjedő időszakra vonatkozó statisztikai
programjának utólagos értékeléséről szóló jelentése[30] a jövőbeni többéves
programokra vonatkozó ajánlásokat tartalmazott, nevezetesen a
következőket:
A közösségi statisztikai program és az éves munkaprogramok közötti
kapcsolat javítása. A közösségi statisztikai programot
olyan keretprogramként alakították ki, amely ötéves stratégiai elképzelést
fogalmaz meg, és amely a teljes időszak során az éves munkaprogramokkal
együtt biztosítja a közösségi stratégiai program rugalmasságát és
helytállóságát. A közösségi statisztikai program referenciaként történő
felhasználásával az éves munkaprogramoknak határozottan említést kell tenniük a
vonatkozó közösségi statisztikai programról, és azon kell alapulniuk.
A közösségi statisztikai program nyomon követésének javítása. A közösségi statisztikai program átfogó nyomon követését olyan
kulcsfontosságú mutatók meghatározásával kell végrehajtani, amelyek a
programidőszakban elegendő információt szolgáltatnak az operatív és a
stratégiai célkitűzések megvalósításáról.
A
Bizottság az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, a 2008–2012. évi
közösségi statisztikai program félidős értékeléséről szóló jelentése
olyan szempontokat emelt ki, amelyeket a jövőben figyelembe kell venni, és
ezek a következők:
– A
statisztikai információkra vonatkozó új igények meghatározása. Több és
kombinált adatforrásokat felhasználó, valamint a módszertant, fogalmakat és
fogalommeghatározásokat összehangoló, integráltabb megközelítésre van szükség.
– Az
ESR-en belüli partnerségek megerősítése. Kiemelték, hogy szükség van
több, különböző integrációs együttműködési modell tagállamokkal
történő kialakítására.
– A
tevékenységek prioritásainak újbóli meghatározására vonatkozó fogalmi
megközelítés, valamint a közösségi statisztikai program végrehajtásához
szükséges források elérhetőségének értékelését a válaszadói terhek és a
készítési költségek csökkentése érdekében szükségesnek ítélték.
Érdemes
megemlíteni, hogy a jelenlegi, 2008–2012-ig tartó közösségi statisztikai
programra kitért az Eurostat belső ellenőrzésének az értékelési
funkcióra vonatkozó ellenőrzési jelentése[31], amely
rámutatott a jelenlegi program előzetes értékelésének hiányára, valamint a
jövőbeni programok esetén ilyen értékelés a költségvetési rendeletnek[32] (27. cikk) és a végrehajtására vonatkozó szabályoknak[33] (21. cikk) megfelelő elvégzését ajánlotta.
A
túlzottan részletes programmal járó korlátoknak az új vagy változó politikai
prioritásokhoz és fejleményekhez való alkalmazkodás érdekében történő
elkerülése céljából a 2013 és 2017 közötti ESP-t olyan általános tervezési
eszközként alakították ki, amely a megvalósítandó célkitűzéseket és
intézkedéseket általános módon írja le, és ezáltal a részletes
célkitűzéseket és intézkedéseket megfogalmazó éves statisztikai
munkaprogramok kidolgozásához átfogó keretet biztosít. .
Mind
az ESR-en belül bekövetkezett változások, mind az európai uniós statisztikák
előállításának módszeréről szóló közlemény végrehajtása a
jövőbeni kihívásoknak való megfelelésre, valamint a kereslet és a források
közötti egyensúly megteremtésére irányuló kiemelt figyelmet kíván meg a 2013 és
2017 közötti európai statisztikai programtól. Az erős ESR-partnerség
elengedhetetlen, ezért az érdekeltekkel való szélesebb körű konzultációt
beépítették a program előkészítésére irányuló útitervbe.
A
korábbi tapasztalatokra építkezve a tervezési és jelentéstételi folyamatok
közötti összhang érdekében olyan mechanizmusokat vezetnek be, amelyek jobban
összekapcsolják a program célkitűzéseit az éves munkaprogramokkal,
valamint javítják a program végrehajtásának nyomon követését és értékelését.
A
2008 és 2012 közötti közösségi statisztikai program félidős értékelésében
tett ajánlásokat figyelembe vették a 2013 és 2017 közötti ESP
célkitűzéseinek és mutatóinak kidolgozása során. Így különösen előirányozták
a statisztikai követelmények prioritásainak a válaszadói terhek és a
statisztikakészítői költségek csökkentése érdekében történő újbóli
meghatározása tekintetében az ESR-bizottságnak 2010. november 18-án bemutatott
prioritásmeghatározási mechanizmus[34]
megvalósítását.
Végül
a költségvetési rendeletnek[35]
(27. cikk) és a végrehajtására vonatkozó szabályoknak[36] (21. cikk) megfelelően
elkészítették az előzetes értékelést.

1.5.4.
Összhang és lehetséges szinergia egyéb kapcsolódó
eszközökkel

A
jelenlegi, 2008-tól 2012-ig tartó közösségi statisztikai program mellett a 2009
és 2013 közötti időszakban egy másik többéves program, az európai
vállalkozási és kereskedelmi statisztikák modernizálása programjának (MEETS)
végrehajtása is folyamatban van. A programok irányítási hatékonysága
növelésének érdekében az Eurostat a jövőben kettő helyett egy
többéves program végrehajtása mellett döntött. Ennek megfelelően a
vállalkozási és kereskedelmi statisztikák területével kapcsolatos, 2013 utáni
célkitűzések, valamint a társadalmi statisztikák korszerűsítésére
vonatkozó intézkedések a 2013 és 2017 közötti ESP részét képezik.
Ezen
túlmenően az Eurostat az 1997. április 21-i 97/281/EK bizottsági
határozattal összhangban koordinációs szerepet lát el az európai statisztikák
készítése terén. A Bizottság főigazgatóságai és egyéb szolgálatai a
statisztikával kapcsolatos programjaik kidolgozásába már azok korai szakaszában
bevonják az Eurostatot.

1.6.
Időtartam és a pénzügyi hatás

þ A javaslat/kezdeményezés
határozott időtartamra vonatkozik
–
þ A javaslat/kezdeményezés
időtartama: 2013. [január 1-jétől] 2017. [december 31-ig]
–
þ 2013-tól 2017-ig a
kötelezettségvállalási előirányzatokra, 2013-tól 2021-ig a kifizetési
előirányzatokra gyakorolt pénzügyi hatás.
¨ A javaslat/kezdeményezés határozatlan
időtartamra vonatkozik
–
Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/-től
ÉÉÉÉ-ig,
–
azt követően: rendes ütem.

1.7.
Tervezett irányítási módszer(ek)[37]

þ Centralizált irányítás közvetlenül a Bizottság által
¨ Centralizált irányítás közvetetten a következőkre történő hatáskör-átruházással:
–
¨  végrehajtó ügynökségek
–
¨  a Közösségek által létrehozott szervek[38]
–
¨  tagállami közigazgatási/közfeladatot ellátó szervek
–
¨  az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön
intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke
szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott
személyek
¨ Megosztott irányítás
a tagállamokkal
¨ Decentralizált irányítás harmadik országokkal
þ Közös irányítás
nemzetközi szervezetekkel, különösen az OECD-vel, az Egyesült Nemzetekkel és a
Világbankkal.
Egynél több irányítási
módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a
„Megjegyzések” rovatban.
Megjegyzések
A 2008 és 2012
közötti közösségi statisztikai program végrehajtása során szerzett tapasztalatok
alapján a 2013 és 2017 közötti európai statisztikai program
célkitűzéseinek elérése érdekében adott esetben mérlegelik a nemzetközi
szervezetekkel történő közös irányítás korlátozott mértékű
alkalmazását.

2.
IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
2.1.
A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó
rendelkezések

Ismertesse a nyomon
követés és a jelentéstétel gyakoriságát és feltételeit.
A
2013 és 2017 közötti ESP előzetes értékelését az Eurostat stratégiai
tervezési osztálya a pénzügyi és a jogi osztály közreműködésével 2010
októbere és 2011 áprilisa között végezte el a költségvetési rendelet kiadási
programokra vonatkozó rendelkezései alapján. Az értékelést egyeztették a 2013
és 2017 közötti ESP előkészítésével foglalkozó, az Eurostat valamennyi
igazgatóságának osztályvezetői szintű képviselőiből álló,
belső munkacsoporttal, és az Eurostat 2011. április 12-i igazgatói ülésén
fogadták el.
Az
előzetes értékelés főbb megállapításait beépítették az indokolásba és
a pénzügyi kimutatásba. Az ESP kidolgozása során figyelembe vett, korábbi
tapasztalatokból levont tanulságokat a pénzügyi kimutatás „Hasonló korábbi
tapasztalatok tanulsága” című 1.5.3. része ismerteti. Az ESP
célkitűzéseit maga a javaslat tartalmazza. Az érdekeltekkel folytatott
konzultációk értékelésének eredményeit, az alternatív teljesítési
mechanizmusokat, a költséghatékonyság és a kockázatok elemzését az indokolás
„Az érdekeltekkel folytatott konzultáció eredményei és hatásvizsgálatok”
című 2. része mutatja be.
A
javaslat 2. cikke a 223/2009/EK rendeletnek megfelelően az ESP-nek a
Bizottság statisztikai munkaprogramjai útján történő, éves szintű
tervezését írja elő. Ezekről a programokról, valamint azok
finanszírozásáról a referencia-időszak során megvalósítandó kimeneteket és
eredményeket (célkitűzéseket és mutatókat) részletesen megfogalmazó
bizottsági határozatok rendelkeznek. A nyomon követést a források
felhasználásáról és a célkitűzések elérése terén tett előrehaladásról
szóló, rendszeres jelentések útján biztosítják.
A
jelentéstétel tekintetében az európai statisztikákról szóló rendelettel
összhangban időközi előrehaladási jelentés készítését, és annak az
ESR-bizottsággal folytatott konzultációt követően, de legkésőbb 2015
júniusában az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak történő benyújtását
tervezik.
A
program hatálya alá tartozó időszak végén az ESP-t utólagos értékelésnek
vetik alá. Az értékelési jelentésről egyeztetnek az ESR-bizottsággal, és
azt 2018 végéig nyújtják be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

2.2.
Irányító és ellenőrző rendszer
2.2.1.
Felismert kockázat(ok)

A
javasolt program irányítási módszere a Bizottság általi centralizált, közvetlen
irányítás, valamint korlátozott mértékben nemzetközi szervezetekkel
történő közös irányítás. Pénzügyi szempontból a programot különösen
statisztikai vagy informatikai szolgáltatásokra szakosodott vállalatokkal
kötött szerződések révén, valamint elsősorban a nemzeti statisztikai
hatóságok számára nyújtott támogatások útján hajtják végre. Az európai
statisztikákról szóló 223/2009/EK rendelet lehetővé teszi a támogatások e
hatóságoknak történő közvetlen odaítélését.
A
program végrehajtása tekintetében feltárt főbb kockázatok elsősorban
a támogatási eljárások irányításával függnek össze. A 2008 és 2012
közötti közösségi statisztikai program végrehajtása során szerzett tapasztalatok
azt mutatják, hogy bizonyos kedvezményezetteknek folyamatos nehézségei voltak a
felmerült költségek támogathatóságának megállapításához szükséges dokumentumok
benyújtása tekintetében.

2.2.2.
Tervezett ellenőrzési mód(ok)

A
belső ellenőrzési rendszer főbb elemei a következők: Minden
egyes pénzügyi ügylet operatív és pénzügyi vonatkozásainak
(jogszerűség, szabályszerűség, valamint hatékony és eredményes
pénzgazdálkodás) a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó szabályok
47. cikkének (3) bekezdése szerinti előzetes ellenőrzése. Az
előzetes ellenőrzések a tervezéstől és programozástól a
kötelezettségvállalásokig és kifizetésekig a teljes kiadási ciklusra
kiterjednek. Ezért a pénzügyi folyamatok minden egyes szereplőjének minden
pénzügyi ügylet tekintetében egyedi ellenőrzési listák alapján végzett
ellenőrzéseket kell alkalmaznia.
A
pénzügyi folyamatokon kívül megfelelő felügyelet, pénzügyi és
teljesítményalapú jelentéstétel, ellenőrzés és értékelés is hozzájárul a
program költségvetésének a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveivel
összhangban történő végrehajtásához, valamint a jogszerűség és a
szabályszerűség követelményének való megfelelés biztosításához.
Biztosítják, hogy fent említett biztosítékok kiegészítsék egymást annak érdekében,
hogy elkerüljék az erőfeszítések közötti átfedéseket és lehetővé
tegyék az ellenőrzések költséghatékony megvalósítását.
A
program keretében jóváhagyott valamennyi pénzügyi ügylet tekintetében végzett,
átfogó és kötelező ellenőrzések alapján a következő
kiegészítő ellenőrzési intézkedéseket alkalmazzák a támogatási
eljárások irányítására. A fent ismertetett előzetes ellenőrzések
mellett éves kockázatelemzésen alapuló, megerősített
előzetes és utólagos ellenőrzéseket végeznek. Mintavételen alapuló, megerősített
előzetes ellenőrzéseket, azaz a további alátámasztó
dokumentumokra vonatkozó, a társfinanszírozott támogatási intézkedések végleges
kifizetéseit megelőző, részletes ellenőrzéseket végeznek.
Ezenkívül a 2005 óta szerzett tapasztalatok alapján utólagos ellenőrzéseket
hajtanak végre annak vizsgálata érdekében, hogy a költségvetésből
finanszírozott műveleteket megfelelően hajtják-e végre, és különösen
hogy betartják-e az előzetes ellenőrzés tekintetében meghatározott
kritériumokat. Különös hangsúlyt fektetnek az adminisztráció bonyolultságának
és ezzel együtt a támogatások irányításával összefüggő hibák
valószínűségének csökkentésére. Ezt különösen a nagyobb projektekre való
összpontosítás (és a kis összegű támogatások korlátozása), az egyes
könyvvizsgálati tanúsítványokra vonatkozó követelmények, és végül, de nem
utolsósorban a tényleges költségeken alapuló kifizetések helyetti alternatívák
– azaz átalány- és egységköltség-alapú támogatások – bevezetése révén érik el.
Az ellenőrzések költségei és haszna: Úgy
tekintik, hogy a program ellenőrzési stratégiája a megfelelés
elmulasztásának kockázatát 2% alá csökkenti, ami összhangban van a 2010. évi
tevékenységi jelentés keretében végrehajtott értékeléssel. Mivel az új program
belső ellenőrzésre vonatkozó célkitűzése szerint átlagosan 2% az
a fennmaradó hibaarány, amely a 2013 és 2017 közötti teljes programozási
időszak során nem haladható meg, a belső ellenőrzési rendszert
és annak költségeit e célkitűzés elérésére megfelelőnek ítélik. Az
Eurostat Hivatal megítélése szerint a fent említett, megerősített
kiegészítő előzetes és utólagos ellenőrzések a program
költségvetésének körülbelül 1%-át teszik ki, ami hozzávetőlegesen
megegyezik az előző programon belüli aránnyal. Az ellenőrzések
jellege és intenzitása tekintetében a pénzügyi ügyletek 100%-a (és így a
költségvetés 100%-a) tartozik kötelező előzetes ellenőrzések
hatálya alá a költségvetési rendeletnek megfelelően. A fent
körvonalazottaknak megfelelően az éves kockázatelemzést követően a háttér-dokumentáció
részletes elemzésén alapuló ellenőrzéseket végeznek. Ezek a költségvetés
4–6%-át tehetik ki.

2.3.
A csalások és a szabálytalanságok megelőzésre
vonatkozó intézkedések

Tüntesse fel a
meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket.
A
szabályozási ellenőrzőmechanizmusok mindegyikének alkalmazása mellett
csalás elleni stratégiát is kidolgoznak a Bizottság 2011. június 24-én
elfogadott új, csalás elleni stratégiájának (CAFS) megfelelően többek
között annak biztosítása érdekében, hogy a belső csalás megelőzését
célzó ellenőrzések teljes mértékben összhangban legyenek a
CAFS-stratégiával, és a csalással kapcsolatos kockázatkezelési megközelítés a
csalás kockázatát magában hordozó területek, valamint a megfelelő
válaszlépések meghatározására irányuljon. Szükség szerint hálózatépítő
csoportokat és az európai statisztikai programmal kapcsolatos csalások
eseteinek elemzésére kijelölt megfelelő informatikai eszközöket hoznak
létre.
Az
Eurostat megfogalmazta az ESP végrehajtásához kapcsolódó, a 2013 és 2017
közötti időszakra vonatkozó ellenőrzési stratégiát. Az
egyszerűsítésnek, a költséghatékony nyomon követési eljárások
alkalmazásának, valamint a kockázatokon alapuló előzetes és utólagos
ellenőrzések végrehajtásának célja a csalás valószínűségének
csökkentése és annak megelőzéséhez való hozzájárulás. Az ellenőrzési
stratégia részét képezik a csalás megelőzésére irányuló, egyedi
figyelemfelkeltő intézkedések és kapcsolódó képzések is.

3.
A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
3.1.
A kiadások a többéves pénzügyi keret mely
fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik

–
Jelenlegi költségvetési kiadási tételek
A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül
pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás
 Szám [Megnevezés ……………………………….] || diff/nem diff. előirányzat ([39])   || EFTA-országoktól[40]   || tagjelölt országoktól[41] || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében
   ||   || diff./nem diff. előirányzat || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM
–
Létrehozandó új költségvetési tételek
A többéves pénzügyi
keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás
 Szám [Fejezet ……………..…………………..] || diff./nem diff. || EFTA-országoktól || tagjelölt országoktól || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében
 1A || 29.0205 Európai statisztikai program (2013–2017) || diff. || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM
 1A || 29.010405 Statisztikai információs politika – Igazgatási kiadások || nem diff. || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM

3.2.
A kiadásokra gyakorolt becsült hatás
3.2.1.
A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

Millió EUR (három tizedesjegyig). Minden adat
jelenlegi árakon értendő.
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || Szám || 1A. FEJEZET – Versenyképesség a növekedés és a foglalkoztatás szolgálatában (2013) 1. FEJEZET – Intelligens és inkluzív növekedés (2014-től)
 Eurostat ||   ||   || 2013. év[42]   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év és azután ||   || ÖSSZESEN
  Operatív előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 29.0205 || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 ||   ||   || 280,000
 Kifizetési előirányzatok || (2) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 ||   || 280,000
 Konkrét programok forrásaiból finanszírozott igazgatási jellegű előirányzatok[43] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 29.010405 ||   || (3) || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 ||   ||   || 19,334
 Az Eurostat ÖSSZES előirányzata || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 ||   ||   || 299,334
 Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 ||   || 299,334
  ÖSSZES operatív előirányzat || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 ||   ||   || 280,000
 Kifizetési előirányzatok || (5) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 ||   || 280,000
  Konkrét programok forrásaiból finanszírozott igazgatási jellegű előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || 3.500 || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 1a. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 ||   ||   || 299,334
 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 ||   || 299,334
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || „Igazgatási kiadások”
Millió EUR (három tizedesjegyig). Minden adat
jelenlegi árakon értendő.
   ||   ||   || 2013. év || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év és azután || ÖSSZESEN
 Eurostat ||
  Humánerőforrás || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 ||   || 456,530
  Egyéb igazgatási kiadások || 4,038 || 4,118 || 4,201 || 4,285 || 4,371 ||   || 21,013
 Eurostat ÖSSZESEN || Előirányzatok || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 ||   || 477,543
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 ||   || 477,543
Millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || 2013. év || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év és azután || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 152,644 || 154,141 || 155,400 || 156,704 || 157,988 ||   || 776,877
 Kifizetési előirányzatok || 104,224 || 124,121 || 139,305 || 151,305 || 155,992 || 102,207 || 776,877
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || Szám || 1A. FEJEZET – Versenyképesség a növekedés és a foglalkoztatás szolgálatában (2013) 1. FEJEZET – Intelligens és inkluzív növekedés (2014-től)
 Eurostat ||   ||   || 2013. év[44] || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év és azután ||   || ÖSSZESEN
  Operatív előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 29.0205 || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 ||   ||   || 280,000
 Kifizetési előirányzatok || (2) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 ||   || 280,000
 Konkrét programok forrásaiból finanszírozott igazgatási jellegű előirányzatok[45] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 29.010405 ||   || (3) || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 ||   ||   || 19,334
 Az Eurostat ÖSSZES előirányzata || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 ||   ||   || 299,334
 Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 ||   || 299,334
  ÖSSZES operatív előirányzat || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 ||   ||   || 280,000
 Kifizetési előirányzatok || (5) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 ||   || 280,000
  Konkrét programok forrásaiból finanszírozott igazgatási jellegű előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || 3.500 || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 1a. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 ||   ||   || 299,334
 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 ||   || 299,334
Amennyiben a
javaslat/kezdeményezés egynél több fejezetet érint:
  ÖSSZES operatív előirányzat || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Konkrét programok forrásaiból finanszírozott igazgatási jellegű előirányzatok ÖSSZESEN || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 1–4. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN (referenciaösszeg) || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || „Igazgatási kiadások”
Millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || 2013. év || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év és azután || ÖSSZESEN
 DG: ESTAT ||
  Humánerőforrás || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 ||   || 456,530
  Egyéb igazgatási kiadások || 4,038 || 4,118 || 4,201 || 4,285 || 4,371 ||   || 21,013
 Eurostat ÖSSZESEN || Előirányzatok || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 ||   || 477,543
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 ||   || 477,543
Millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || 2013. év || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év és azután || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 152,644 || 154,141 || 155,400 || 156,704 || 157,988 ||   || 776,877
 Kifizetési előirányzatok || 104,224 || 124,121 || 139,305 || 151,028 || 155,992 || 102,207 || 776,877

3.2.2.
Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült
hatás

–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív
előirányzatok felhasználását.
–
þ  A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok
felhasználását vonja maga után:
Kötelezettségvállalási előirányzatok millió
EUR-ban (három tizedesjegyig)
   || 2013. év || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || ÖSSZESEN ||
 TELJESÍTÉSEK ||
 || Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket   || Teljesítés típusa[46] || A teljesítés átlagos költsége || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma összesen || Összköltség ||
 1. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[47] Az európai uniós szakpolitikák kidolgozását, nyomon követését és értékelését támogató, jó minőségű statisztikai információk szolgáltatása ||
 || - Teljesítés || Statisztikai projektek || 0,315 || 90 || 24,210 || 85 || 24,694 || 67 || 21,270 || 62 || 21,704 || 58 || 22,129 || 362 || 114,007
 || A 1. konkrét célkitűzés részösszege || 90 || 24,210 || 85 || 24,694 || 67 || 21,270 || 62 || 21,704 || 58 || 22,129 || 362 || 114,007
 || 2. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS: Az európai statisztikák új készítési módszerének megvalósítása ||
 || - Teljesítés || Statisztikai projektek || 0,322 || 90 || 24,210 || 84 || 24,694 || 100 || 31,906 || 94 || 32,555 || 87 || 33,194 || 455 || 146,559
 || A 2. konkrét célkitűzés részösszege || 90 || 24,210 || 84 || 24,694 || 100 || 31,906 || 94 || 32,555 || 87 || 33,194 || 455 || 146,559
 || 3. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS: Az ESR-en belüli és azon túli partnerség erősítése ||
 || - Teljesítés || Statisztikai projektek || 0,308 || 20 || 5,380 || 19 || 5,488 || 9 || 2,798 || 8 || 2,856 || 7 || 2,912 || 63 || 19,434
 || A 3. konkrét célkitűzés részösszege || 20 || 5,380 || 19 || 5,488 || 9 || 2,798 || 8 || 2,856 || 7 || 2,912 || 63 || 19,434
 || ÖSSZKÖLTSÉG || 200 || 53,800 || 188 || 54,876 || 176 || 55,974 || 164 || 57,115 || 152 || 58,235 || 880 || 280,000

3.2.3.
Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt
becsült hatás
3.2.3.1.
Összegzés

–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási
előirányzatok felhasználását.
–
þ  A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok
felhasználását vonja maga után:
Millió EUR (három
tizedesjegyig)
   || 2013. év || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év és azután || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 ||   || 456,530
 Egyéb igazgatási kiadások || 4,038 || 4,118 || 4,201 || 4,285 || 4,371 ||   || 21,013
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 ||   || 477,543
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE[48] nem tartozó előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás || 2,752 || 2,752 || 2,752 || 2,752 || 2,752 ||   || 13,760
 Egyéb igazgatási jellegű kiadások (informatika, találkozók, tanulmányok, kiküldetések, előfizetések) || 0,748 || 1,089 || 1,167 || 1,246 || 1,324 ||   || 5,574
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE nem tartozó előirányzatok részösszege || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 ||   || 19,334
 ÖSSZESEN || 98,844 || 99,265 || 99,426 || 99,589 || 99,753 ||   || 496,877

3.2.3.2.
 Becsült humánerőforrás-szükségletek

–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást
–
r A
javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár:
A becsléseket teljes munkaidős
egyenértékben kell kifejezni
   || 2013. év || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év
  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek)
 29 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 655 || 655 || 655 || 655 || 655
 XX 01 01 02 (küldöttségeknél) || - || - || - || - || -
 XX 01 05 01 (közvetett kutatás) || - || - || - || - || -
 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) || - || - || - || - || -
  Külső személyi állomány (teljes munkaidős egyenértékben)
 29 01 02 01 (CA, INT, SNE a teljes keretből) || 118 || 118 || 118 || 118 || 118
 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA és SNE a küldöttségeknél) || - || - || - || - || -
 XX 01 04 yy || - a központban ||   ||   ||   ||   ||
 - a küldöttségeknél ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (A, INT, SNE – közvetett kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – közvetlen kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb költségvetési tételek (29 01 04 01) || 43 || 43 || 43 || 43 || 43
 ÖSSZESEN || 816 || 816 || 816 || 816 || 816
Az érintett szakpolitikai terület vagy
költségvetési cím: 29
A
humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló,
a fellépés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül
átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni; a források adott esetben a
meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az
éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt
további juttatásokkal.
Az elvégzendő
feladatok leírása:
 Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || Az elvégzendő feladatok elsősorban egyrészt módszertani munkát, másrészt a javasolt rendelet mellékleteiben meghatározott területekhez kapcsolódó statisztikai információk gyűjtését, validálását, feldolgozását és közzétételét foglalják magukban. Ezenkívül ide tartozik az Eurostat két horizontális, a tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó tevékenysége (az „Igazgatási támogatás az Eurostat számára” és „Az Eurostat szakpolitikai stratégiája és koordinálása”). ||
 Külső személyzet || A tisztviselők és az ideiglenes alkalmazottak támogatása a fent említett feladatok elvégzése során. ||

3.2.4.
A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való
összeegyeztethetőség

–
þ  A javaslat/kezdeményezés a 2013. évre vonatkozó előirányzatok
tekintetében összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel, a
2014–2017. évre vonatkozó előirányzatok tekintetében pedig a 2014 és 2020
közötti többéves pénzügyi kerettel.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt a többéves pénzügyi keret vonatkozó
fejezetének átdolgozása szükséges.
A közösségi statisztikák jelenlegi többéves pénzügyi
keretében 53,8 millió EUR összeget irányoznak elő a 2013. évre. A program 2013. évi végrehajtása összeegyeztethető ezzel az
összeggel.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz
alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[49].
Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett
költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.

3.2.5.
Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi
társfinanszírozást.
–
þ  A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült társfinanszírozást
irányozza elő:
Előirányzatok millió EUR-ban (három
tizedesjegyig)
   || 2013. év || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || Összesen
 Svájc hozzájárulása || 4,755 || 4,851 || 4,948 || 5,047 || 5,147 || 24,748
 Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN || 4,755 || 4,851 || 4,948 || 5,047 || 5,147 || 24,748

3.3.
A bevételre gyakorolt becsült hatás

–
þ  A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre.
–
¨  A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre
gyakorolt hatása a következő:
(a)
¨       a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást
¨         a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást
Millió EUR (három tizedesjegyig)
 Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[50]
 N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető
 …………. jogcímcsoport ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Az egyéb célhoz kötött
bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési
tétel(eke)t.
Ismertesse a bevételre gyakorolt hatás
számításának módszerét.
[1]               COM(2009) 404 végleges, 2009.8.10.
[2]               Az ESR-bizottság 2010.5.20-i ülésén mutatták be, a
dokumentum száma: 2010/05/6/EN.
[3]               HL L 87., 2009.3.31.,
164. o.
[4]               1578/2007/EK határozat,
HL L 344., 2007.12.28., 15. o.
[5]               COM(2010) 2020 végleges.
[6]               http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/president/pdf/press_20090903_en.pdf,
2009.9.3.
[7]               A 234/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal
létrehozott bizottság.
[8]               A nemzeti statisztikai intézetek főigazgatóinak konferenciáját
évente egyszer rendezik meg a statisztikai programmal, valamint az európai
statisztikák előállításának módszereivel és folyamataival összefüggő
témák megvitatására. A konferenciát minden évben más tagállam rendezi, és azon
a rendező állam főigazgatója elnököl.
[9]               A „kályhacsőmodell” szerint a statisztikákat
hagyományosan számos párhuzamos folyamat során, országonként (egyes esetekben
akár régiónként) és statisztikai területenként állítják elő. Az ilyen
modellekben minden egyes „kályhacső” egy külön statisztikai területnek
felel meg a hozzá tartozó adat-előállítási rendszerrel. Az egyes
területeken az adat-előállítás folyamata – a felmérés megtervezésétől
az adatgyűjtésen és az adatfeldolgozáson át a közzétételig – a többi területtől
függetlenül történik, és mindegyik területnek megvan a saját adatszolgáltatója
és megvannak a felhasználói csoportjai. A „kályhacsőmodellt” tükrözi a
statisztikai területek európai szintű szabályozásának módja is.
[10]             HL L 87., 2009.3.31., 164. o.
[11]             A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi
Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 5. cikkének sérelme nélkül.
[12]             COM(2010) 2020 végleges.
[13]             http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/president/pdf/press_20090903_en.pdf,
2009.9.3.
[14]             COM(2009) 404 végleges, 2009.8.10.
[15]             Az ESR-bizottság 2010.5.20-i ülésén mutatták be,
dokumentum száma: 2010/05/6/EN.
[16]             COM(2011) 211 végleges.
[17]             A jogalapra vonatkozó hivatkozást frissítik, amint az
Európai Parlamenttel kötendő új megállapodás elfogadásra kerül.
[18]             HL L 73., 2008.3.15.,
13. o.
[19]             HL L 332., 2006.11.30.,
21. o.
[20]             HL L 340., 2008.12.19.,
76. o.
[21]             Ebben az összefüggésben az Eurostatnak fel kell használnia
olyan, uniós finanszírozású projektek eredményeit, mint a sérülések európai nyomon követésére irányuló közös
fellépés (JAMIE) és a sérülésekre vonatkozó adatbázis (IDB).
[22]             A népegészségre és a munkahelyi egészségre és biztonságra
vonatkozó közösségi statisztikáról szóló, 2008. december 16-i 1338/2008/EK európai parlamenti és tanácsi
keretrendeletben elfogadottak szerint (egészségi állapot és az egészséget
meghatározó tényezők, egészségügyi ellátás, halálokok, munkabalesetek,
foglalkozási betegségek).
[23]             Nemzeti Számlák Rendszere (Egyesült Nemzetek).
[24]             Környezeti és Gazdasági Számlák Rendszere (Egyesült
Nemzetek), elfogadása 2012-ben várható.
[25]             Európai környezeti-gazdasági számlák
[26]             Európai Számlarendszer.
[27]             Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based
Management) – Tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity-Based
Budgeting).
[28]             A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a)
vagy b) pontja szerint.
[29]             A partnerségi csoport az ESR nemzeti statisztikai
intézetei főigazgatóinak csoportja, amelynek célja az ESR
fejlődésének elősegítése – elsősorban – az ESR-bizottság
munkájának támogatása révén.
[30]             COM(2009) 1 végleges.
[31]             A belső ellenőrzés ESTAT-2009-ESTAT-002
ellenőrzési jelentése, 2010.2.19.
[32]             Az Európai Közösségek általános költségvetésére
alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i
1605/2002/EK tanácsi rendelet egységes szerkezetbe foglalt változata.
[33]             Az Európai Közösségek általános költségvetésére
alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK tanácsi rendelet
végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002.
december 23-i 2342/2002/EK bizottsági rendelet egységes szerkezetbe foglalt
változata.
[34]             Az ESR-bizottság 2010. november 18-i ülésén mutatták be
(dokumentum száma: 2010/07/08b).
[35]             Az Európai Közösségek általános költségvetésére
alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i
1605/2002/EK tanácsi rendelet egységes szerkezetbe foglalt változata.
[36]             Az Európai Közösségek általános költségvetésére
alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK tanácsi rendelet
végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002.
december 23-i 2342/2002/EK bizottsági rendelet egységes szerkezetbe foglalt
változata.
[37]             Az irányítási módszerek részletei és a költségvetési
rendeletre vonatkozó hivatkozások a Költségvetési Főigazgatóság honlapján találhatók:
http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[38]             A költségvetési rendelet 185. cikkében foglaltaknak
megfelelően.
[39]             Differenciált/nem differenciált előirányzatok.
[40]             EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.
[41]             Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni
lehetséges tagjelölt országok.
[42]             Az
N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve.
[43]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[44]             Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának
első éve.
[45]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[46]             A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozik
(pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.).
[47]             Az 1.4.2. szakaszban („Konkrét célkitűzések…”)
feltüntetett célkitűzés.
[48]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[49]             Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.
[50]             A hagyományos saját források (vámok, cukorilletékek)
tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25%-kal (beszedési költségek)
csökkentett bruttó összegeket kell megadni.