title: Javaslat az Európai parlament és a Tanács rendelete az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszeripari enzimek és az élelmiszer-aromaanyagok egységes engedélyezési eljárásának létrehozásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0423

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 28.7.2006COM(2006) 423 végleges2006/0143 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszeripari enzimek és az élelmiszer-aromaanyagok egységes engedélyezési eljárásának létrehozásáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁS1) A JAVASLAT HÁTTERE |110 | ( A javaslat indítéka és célkitűzései A közösségi jogszabályoknak „a szántóföldtől a konyhaasztalig” elv alapján történő javítására tett erőfeszítések keretében az élelmiszerbiztonságról szóló fehér könyvben a Bizottság bejelentette az adalékanyagokra és az aromaanyagokkra vonatkozó hatályos jogszabályok naprakésszé tételére és kiegészítésére, valamint az élelmiszeripari enzimekre vonatkozó különös rendelkezések megállapítására irányuló szándékát (a fehér könyv 11. és 13. fellépése). Ez a javaslat a belső piac jó működésének biztosítását célozza, gondoskodva ezzel párhuzamosan az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszeripari enzimek és az élelmiszer-aromaanyagok vonatkozásában az élet és az emberi egészség védelmének magas szintjéről. Ennek érdekében központosított, hatékony, eredményes és átlátható egységes engedélyezési eljárást kíván létrehozni, amely az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) által végzett kockázatértékelésen, valamint egy olyan kockázatkezelésen alapul, amelynek során a Bizottság és a tagállamok szabályozási bizottsági eljárás keretében tevékenykednek. A Hatóság által végzett tudományos értékelések alapján a javaslat azzal a feladattal bízza meg a Bizottságot, hogy az érintett anyagok minden egyes kategóriájára nézve állítson fel egy generikus pozitív listát, amelyet vezetnie kell és naprakésszé kell tennie. Amennyiben egy anyagot felvesznek e listák egyikére, az azt jelenti, hogy felhasználása a közösségi piacon valamennyi gazdasági szereplő számára általánosan engedélyezett. |120 | ( Általános háttér A fehér könyvben meghatározott célkitűzések teljesítése érdekében, valamint az élelmiszerbiztonsággal, az emberi egészség védelmével és az érintett termékek szabad mozgásával kapcsolatos hatékonysági okok miatt a Bizottság ezzel párhuzamosan három másik rendelet-javaslatot dolgozott ki, amelyek ezen anyagok közösségi piaci forgalomba hozatalát összehangolt kritériumok teljesítésétől és engedély megadásától teszik függővé: 1. Javaslat az élelmiszer-adalékanyagokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre. 2. Javaslat az élelmiszeripari enzimekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre. 3. Javaslat az élelmiszerekben, illetve azok felületén való felhasználásra szánt aromaanyagokról és egyes ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre. A szóban forgó anyagokkal kapcsolatban javasolt új szabályozási keretet ki kell egészíteni egy egységes engedélyezési eljárás kialakításával, mivel a különböző meglévő nemzeti engedélyezési eljárások potenciálisan eltérő eredményekre vezethetnek, ami emiatt akadályozhatja az érintett anyagok szabad mozgását és torzíthatja a szabad versenyt. |130 | ( A javaslat által érintett területet szabályozó hatályos rendelkezések 1. Az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerekben felhasználásra engedélyezett élelmiszer-adalékanyagokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1988. december 21-i 89/107/EGK tanácsi irányelv. Az említett irányelv által meghatározott eljárás annyiban közelíti a jelenlegi javaslat által megállapított eljárást, hogy az az engedélyezett adalékanyagok közösségi szintű pozitív listájának felállítását tervezi. A jelenlegi javaslatban tervezett eljárástól különösen a következő szempontok tekintetében tér el: A meglévő eljárás annyiban túlhaladott, hogy az élelmiszerbiztonság tekintetében nem alkalmazza a kockázatok értékelésének új keretét, amelyet az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet határoz meg. Ahhoz, hogy egy adalékanyag felkerüljön a pozitív listára, együttdöntési eljárással elfogadott irányelv szükséges, a jelenlegi javaslat viszont eszközül a rendeletet, eljárásként pedig a komitológiai eljárást választja. 2. Az élelmiszerekben, illetve azok felületén használt vagy felhasználásra szánt aromaanyagokra vonatkozó közösségi eljárás megállapításáról szóló, 1996. október 28-i 2232/96/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet. Az említett rendelet által meghatározott eljárás annyiban közelíti a jelenlegi javaslat által megállapított eljárást, hogy megbízza a Bizottságot az aromaanyagok pozitív listájának felállításával, amelyet a komitológiai eljárásnak megfelelően kell elkészíteni. A jelenlegi javaslatban tervezett eljárástól több ponton, különösen a következő szempontok tekintetében tér el: A meglévő eljárás annyiban túlhaladott, hogy az élelmiszerbiztonság tekintetében nem alkalmazza a kockázatok értékelésének új keretét, amelyet a 178/2002/EK rendelet határoz meg. Az eljárás arra korlátozódik, hogy a tagállamok bejelentenek a Bizottságnak minden olyan aromaanyagot, amely a 88/388/EGK irányelvvel összhangban a területükön forgalomba hozott élelmiszerekben, illetve azok felületén felhasználásra elfogadott. A jelenlegi javaslattal szemben nem tervezi annak lehetőségét, hogy egy magán gazdasági szereplő engedélyezési kérelmet nyújthasson be. Az eljárás az aromaanyagok pozitív listájának felállításából áll, és nem tervezi annak naprakésszé tételét. A meglévő eljárás nem világos az új anyagokat, valamint az eljárás különböző szakaszaira vonatkozó különböző határidőket illetően. |140 | ( Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel A javasolt rendelet nemcsak hogy beilleszkedik a lisszaboni stratégia általános keretébe, de megfelel az egyszerűsítésre és a jobb szabályozásra vonatkozó bizottsági célkitűzéseknek is. |2) KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |( Konzultáció az érdekelt felekkel |211 | A konzultáció módszerei, a megcélzott főbb ágazatok és a válaszadók általános bemutatása A konzultáció módszereit és a konzultációba bevont szervezeteket részletesen ismerteti az adalékanyagokról, az enzimekről és az aromákról szóló egyes rendeletjavaslatok indokolás része. |212 | A válaszok összefoglalása és figyelembevételük módja A konzultációba bevont felek kedvezően fogadták az egyszerűsített, átlátható és eredményes egységes engedélyezési eljárás gondolatát. A tagállamok kritizálták azt, hogy az engedélyezési eljárásban kötelező továbbító szereplőként jelennek meg a Bizottság és az esetleges kérelmező között. Ezt a további eljárási mozzanatot az eljárást feleslegesen késleltető bürokratikus bonyolításnak tartják. A jelenlegi javaslat emiatt megszünteti a nemzeti hatóságok ezen „postaláda” szerepét az egységes eljárásban. Egyes fogyasztói szövetségek azon aggodalmuknak adtak hangot, hogy az együttdöntés komitológiai eljárásra való váltása csökkenti az átláthatóság jelenlegi szintjét az adalékanyagok engedélyezési eljárásában. Azért kívánatos azonban a komitológiai eljáráshoz folyamodni, mert a három anyagra nézve egységes eljárást alakít ki. Az adalékanyagok területén jelenleg alkalmazandó együttdöntési eljárás egyébként egyedi eset az élelmiszerjog egészén belül, anélkül, hogy az ezen eljáráshoz való folyamodást az adalékanyagok magasabb kockázati szintje indokolná. |( A szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |229 | Külső szakértő bevonása nem volt szükséges. |230 | ( Hatásvizsgálat A jelenlegi javaslatnak és a fontolóra vett lehetőségeknek nincsenek környezeti hatásai. 1. Intézkedések hiánya esetén: Gazdasági hatás Az adalékanyagok és az aromák jelenlegi engedélyezési mechanizmusai lassúak és túlhaladottak. Az aktuális jogszabályok hiányosságai és nem egyértelmű volta jogbizonytalanságot eredményeznek, ami fékezheti az ágazati innovációt és az új technológiai fejlesztéseket. Társadalmi hatás Az érintett anyagok biztonsági értékelésének eltérő nemzeti megközelítései a fogyasztóvédelem különböző szintjeit eredményezhetik. Ez a helyzetösszezavarhatja a fogyasztókat és megrendítheti a hatóságokba, a belső piacba és az élelmiszerjog tudományos megalapozottságába vetett bizalmukat. 2. Jogszabályi intézkedések hiánya esetén: Az e területen hozandó intézkedések természete az érintett ágazatokban hozott intézkedések természetének van alárendelve, illetve ahhoz kapcsolódik. Mivel az anyagok közösségi szintű általános engedélyezésének elve elfogadott, jogszabályi intézkedésre van szükség a hatékony és gyors egységes eljárás biztosítására. Gazdasági hatás A koordinációs megoldás (az érdekelt feleknek a követendő eljárásban való eligazítására iránymutatások, vagy közösségi kódex esetleges elfogadása) nem biztosítaná azt a védelmet és jogbiztonságot, amelyre az ágazatnak szüksége van. Ez egyébként ellentmondana annak a jogszabályi megközelítésnek, amelyet az egyéb élelmiszerek engedélyezésekor követnek. Ez a helyzet az ágazati innováció visszafogására való képességének mértékéig negatív gazdasági hatást gyakorolhatna. Társadalmi hatás A jogbizonytalanság a követendő eljárásoknál veszélyeztethetné a tudományos értékelés hatékonyságát és az emberi egészség védelmének szintjét. Ez a helyzet megingathatná a fogyasztók bizalmát. 3. Dereguláció Gazdasági hatás A dereguláció különböző nemzeti engedélyezési eljárások bevezetésével járna, amelyek a tagállamok illetékes hatóságai számára további adminisztratív terheket támasztanának. Másfelől pedig az érintett gazdasági szereplőknek külön engedélyezési kérelmet kellene benyújtaniuk minden olyan tagállamnak, ahol értékesíteni szeretnék a terméküket. Társadalmi hatás Az anyagok biztonsági értékelésének különböző eljárásai a fogyasztóvédelem különböző szintjeit eredményezhetik, ami összezavarhatja a fogyasztókat és megrendítheti a bizalmukat. |231 | A Bizottság elvégezte a jogalkotási és munkaprogramjában szereplő hatásvizsgálatot, az erről szóló jelentés a http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/additives/index_en.htm internetes oldalon található. |3) A JAVASLAT JOGI ELEMEI |305 | ( A javasolt intézkedések összefoglalása Ez a javaslat (az anyagok listájának létrehozásán keresztül) az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszeripari enzimek és az élelmiszer-aromaanyagok hatékony, eredményes és áttekinthető egységes engedélyezési eljárását tervezi. A közösségi engedély megadása a Hatóság tudományos véleményének alapján átlátható és központosított módon történik, amennyiben az ágazati élelmiszer-jogszabályokban meghatározott engedélyezési feltételeket teljesítik. Az engedélyezést a komitológia szabályai szerint elfogadott rendelet fogja szabályozni. |310 | ( Jogalap Az EK- Szerződés 95. cikke. Ez a javaslat a belső piac működésének feltételeit kívánja javítani, mivel a Közösség egészében fel lehet majd használni a javasolt eljárással összhangban engedélyezett termékeket. A tervezett rendelet az engedélyezett anyagok pozitív listájának formájában – amelyet a Bizottság a rendelet alapján állít össze – az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszeripari enzimek és az élelmiszer-aromaanyagok használatára vonatkozó tagállami jogszabályi rendelkezések összehangolását vonja maga után. |320 | ( A szubszidiaritás elve A szubszidiaritás elvét abban az esetben kell alkalmazni, ha a javaslat nem a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozó területre vonatkozik. |A javaslat célkitűzéseit a tagállamok nem tudják kielégítő mértékben megvalósítani a következő okok miatt: |321 | Ez a javaslat közösségi szintű központosított engedélyezési eljárást kíván létrehozni. A nemzeti jogalkotók ezt az eredményt nem tudnák elérni még akkor sem, ha egyidejűleg fogadnának el a javasolt rendelet tartalmával azonos nemzeti rendelkezéseket. Az engedélyezési eljárásra vonatkozó közösségi intézkedés kiegészít három másik e területen javasolt harmonizációs intézkedést. |323 | Ha minden tagállamban külön engedélyezési eljárást vezetnének be, az jelentősen megnehezítené az engedélyezési mechanizmusokat és felesleges adminisztratív terheket róna a tagállamok illetékes hatóságaira és a gazdasági szereplőkre. |A javaslat célkitűzéseit közösségi fellépés segítségével hatékonyabban lehet megvalósítani a következő okok miatt. |324 | A szóban forgó anyagok engedélyezési eljárására irányuló közösségi fellépés hatékonyabb a tagállamok fellépésénél, ugyanis teljes mértékben hasznot hajt majd az összes olyan gazdasági szereplőnek, aki az érintett termékeket a közösségi piacon értékesíti, valamint a fogyasztóknak, akik az összes tagállamban ugyanolyan védelmi szintet élvezhetnek majd. |325 | A megcélzott területen való közösségi fellépés hozzáadott értéket teremt a jogbiztonságot, az ágazat szereplőinek hatékonyságát, az eljárási egyszerűsítést, a belső piac működését és a fogyasztók védelmét illetően. |327 | A javaslat kizárólag azokkal az elemekkel foglalkozik, amelyek közvetlenül a központosított engedélyezési eljáráshoz kapcsolódnak. |A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének. |( Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következő okokból: |331 | A javasolt intézkedés eljárásjellegű és arra az elvre épül, hogy az érintett ágazatokban a piaci forgalomba hozatalt előzetes engedélyezés előzze meg. Egy esetleges „koordinációs” megoldás jelentősen megnehezítené az érintett anyagok engedélyezési eljárását. A javasolt jogi aktus nem lép túl a szóban forgó szabályozás által követett indokolt célkitűzés (a belső piac jó működése és az emberi egészség védelme) megvalósításához szükséges és alkalmas kereteken. |332 | A javasolt intézkedéssel létrehozandó eljárások ésszerűsítik azon engedélyezési dokumentációk feldolgozásának módozatait, amelyeket a Hatóság tudományos szempontból többségében (kivéve az enzimeket) már értékelt és amelyekkel a Bizottság már foglalkozott. Ez tehát hatással van a Bizottság és a Hatóság által jelenleg alkalmazott eljárásokra, de ez a hatás korlátozott mértékű. A javasolt intézkedés azonban jelentősen csökkenti majd a tagállamok adminisztratív terheit annak lehetővé tételével, hogy erőforrásaikat elsősorban a jogszabályok végrehajtására és az ellenőrzési tevékenységekre fordítsák. Az új szabályok lehetővé teszik a gazdasági szereplőknek, hogy egyetlen engedélyezési kérelem benyújtásával egy világos, átlátható, hatékony és gyors eljárás előnyeit évezzék. Az engedélyezett anyagok közösségi listájának felállítása és naprakésszé tétele várhatóan elősegíti majd az érintett termékek forgalmát is, és megerősíti a tájékoztatás színvonalát is e területen. |( Az eszközök megválasztása |341 | Javasolt eszköz(ök): rendelet. |342 | Egyéb eszközök nem lennének alkalmasak a következő okokból. A javasolt intézkedés természete az érintett ágazatokban hozott intézkedés természetének van alárendelve, illetve ahhoz kapcsolódik. Más megoldás (irányelv, magatartási kódex, iránymutatások) jelentősen megnehezítené az érintett anyagok engedélyezésének eljárását, és nem biztosítaná a szükséges jogbiztonságot. |4) KÖLTSÉGVETÉSI VONZAT |409 | A javaslat nincs kihatással a Közösség költségvetésére. |5) TOVÁBBI INFORMÁCIÓK |510 | ( Jogszabályok egyszerűsítése |511 | A javaslat egyszerűsíti a jogszabályi keretet, a (nemzeti vagy európai) hatóságok közigazgatási eljárásait, valamint a jogalanyokra és a magánszemélyekre vonatkozó közigazgatási eljárásokat. |512 | Az adalékanyagok, az enzimek és az aromák engedélyezésének eljárását egyetlen rendelet fogja ismertetni. |513 | A tagállamok illetékes hatóságai az engedélyezési eljárás valamennyi szakaszát figyelemmel követhetik majd, anélkül azonban, hogy felesleges adminisztratív terheik lennének. |514 | A központosított, átlátható és időben korlátozott eljárás teljes egészében az érintett gazdasági szereplők előnyére válik majd. Az engedélyezési eljárást jelentősen meggyorsítja majd, hogy az engedély megadása a közösségi listát frissítő rendeleti eszközzel történik. |515 | A javaslat szerepel a Bizottságnak a közösségi vívmányok frissítésére és egyszerűsítésére irányuló programjában, illetve a 2005/SANCO/034 hivatkozás szerinti munka- és jogalkotási programjában. |560 | ( Európai Gazdasági Térség Ez a jogszabálytervezet az EGT-megállapodás hatálya alá tartozó területet érint, ezért azt ki kell terjeszteni az Európai Gazdasági Térségre. |570 | ( A javaslat részletes magyarázata fejezetenként vagy cikkenként I. Fejezet: Általános elvek Az adalékanyagok, az enzimek és az aromák értékelésére és engedélyezésére egységes eljárást állítanak fel. Az eljárást úgy alakították ki, hogy egyszerű, gyors és hatékony legyen a megfelelő ügyintézés és a jogbiztonság elveinek tiszteletben tartása mellett. Középpontjában az engedélyezett anyagok – ágazati jogszabályokban meghatározott kritériumokon alapuló – listájának naprakésszé tétele áll, amelyet a Bizottság vezet és állít fel. II. Fejezet: Egységes eljárás A lista frissítésére irányuló kérelmeket a javasolt eljárás szerint a nemzeti hatóságok kiiktatásával közvetlenül a Bizottsághoz kell intézni. A kérelemmel kapcsolatos dokumentumokat a Bizottság továbbítja a Hatóságnak és a tagállamoknak valamint kikéri a Hatóság véleményét, amelyet annak hat hónapon belül kell megfogalmaznia. A javaslat a listafrissítési intézkedések elfogadására, azok kötelező erejének biztosítása érdekében a rendeletet tervezi jogi formaként, a komitológiai eljárással összhangban. A listának a jelenlegi rendeletjavaslat keretén belüli naprakésszé tételekor figyelembe kell venni a témához tartozó egyéb indokolt tényezőket. A határozathozatali eljárás megkezdésekor a Bizottság így kockázatkezelői minőségében olyan intézkedést javasolhat, amely eltér a Hatóság hatáskörében végzett kockázatértékelés eredményeitől. A Bizottságnak adott esetben meg kell indokolnia ezt az eltérést. Ez összhangban van a Codex Alimentarius általános kockázatelemzési elveivel. III. Fejezet: Egyéb rendelkezések Az egyes ágazati élelmiszer-jogszabályok jellegzetességeinek figyelembe vételére ez a javaslat feljogosítja a Bizottságot, hogy a Hatósággal folytatott konzultáció után állapítsa meg az eljárás különböző részleteit, az összetett és érzékeny ügyek esetére pedig bizonyos fokú rugalmasságot tervez. Valamennyi nem bizalmas információt nyilvánosságra kell hozni. A javaslat szerint szükségintézkedéseket kell elfogadni akkor, ha a tagállamok vagy a Bizottság megítélése szerint egy a jelenlegi javaslattal összhangban engedélyezett anyag súlyos veszélyt jelent az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre. |F-11958 |2006/0143 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszeripari enzimek és az élelmiszer-aromaanyagok egységes engedélyezési eljárásának létrehozásárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[1],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[2],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően,mivel:(1) A biztonságos és egészséges élelmiszerek szabad mozgása lényeges eleme a belső piacnak és jelentős mértékben hozzájárul az állampolgárok egészségéhez és jólétéhez, valamint szociális és gazdasági érdekeikhez.(2) A Közösség politikájának érvényesítése során gondoskodni kell az emberi élet és egészség magas szintű védelméről.(3) Az adalékanyagok, az enzimek és az aromák emberi élelmiszerben való használatát a közösségi piacon való forgalomba hozatal előtt biztonsági szempontból értékelni kell az emberi egészség védelmének érdekében.(4) Az élelmiszer-adalékanyagokról szóló, [XXX/2006/EK][3] [...]-i európai parlamenti és tanácsi rendelet, az élelmiszeripari enzimekről szóló, [YYY/2006/EK][4] [...]-i európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint az élelmiszer-aromaanyagokról és egyes ízesítő tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkről szóló, [ZZZ/2006/EK][5] [...]-i európai parlamenti és tanácsi rendelet az említett anyagok értékelésére és engedélyezésére vonatkozóan összehangolt kritériumokat és követelményeket határoz meg.(5) A ZZZ/2006/EK rendeletnek megfelelően biztonsági értékelésnek alávetendő élelmiszer-adalékanyagokat, élelmiszeripari enzimeket és élelmiszer-aromaanyagokat az egyes ágazati élelmiszer-jogszabályok által meghatározott feltételekkel összhangban csak akkor lehet forgalomba hozni és emberi élelmiszerben felhasználni, ha szerepelnek a közösségi listán.(6) Ezzel összefüggésben célszerűnek tűnik az anyagok e három kategóriájára nézve az értékelés és az engedélyezés olyan egységes közösségi eljárását kialakítani, amely hatékony, időben korlátozott és átlátható, megkönnyítve így ezen anyagok szabad mozgását a közösségi piacon.(7) Ezt az egységes eljárást a megfelelő ügyintézés és a jogbiztonság elveire kell alapozni, és ezeket az elveket tiszteletben tartva kell megvalósítani.(8) Ez a rendelet ilyen módon az anyagok engedélyezésének szabályozási keretét kiegészíti azzal, hogy meghatározza az eljárás különböző szakaszait, az azokra vonatkozó határidőket, az eljárás résztvevőinek feladatait és az alkalmazandó elveket. Az eljárás egyes elemeinél azonban figyelembe kell venni az egyes ágazati élelmiszer-jogszabályok jellegzetességeit.(9) A kockázatok élelmiszerbiztonsággal kapcsolatos értékelése keretének megfelelően – amelyet az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[6] határoz meg – az anyagok forgalomba hozatalát csak azt követően lehet engedélyezni, hogy a lehető legmagasabb színvonalú tudományos vizsgálatban értékelték azokat a kockázatokat, amelyeket az emberi egészségre nézve jelentenek. Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) hatáskörében végrehajtandó értékelést a Bizottság kockázatkezelési döntésének kell követnie, amelyre a Bizottság és a tagállamok közötti szoros együttműködést biztosító szabályozási eljárás keretében kerül sor.(10) Elismert, hogy a kockázatok tudományos értékelése egyes esetekben nem képes egymaga biztosítani az összes olyan információt, amelyekre a kockázatkezelési döntést kell alapozni, és hogy esetleg figyelembe kell venni a vizsgált kérdéshez tartozó egyéb indokolt tényezőket.(11) Az érintett ágazatok üzemeltetőinek, valamint a nyilvánosságnak a hatályos engedélyekről való tájékoztatására indokolt felállítani az engedélyezett anyagok listáját, amelyet a Bizottság vezet és tesz közzé.(12) A Hatóság működésének egyik alapelve az, hogy a küldetési területén működő tagállami szervezetek és a Hatóság hálózatban működnek.Következésképpen a Hatóság a véleményei kidolgozásához ahhoz a hálózathoz folyamodhat, amelyet a 178/2002/EK rendelet 36. cikke és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság küldetési területén működő szervezetek hálózatba szervezése vonatkozásában a 178/2002/EK rendelet végrehajtási szabályairól szóló, 2004. december 23-i 2230/2004/EK[7] bizottsági rendelet bocsátott a rendelkezésére.(13) Az anyagok egységes engedélyezési eljárásának teljesítenie kell a nyilvánosság által támasztott átláthatósági és tájékoztatási követelményeket, biztosítva ezzel párhuzamosan a kérelmezőnek azt a jogát, hogy megőrizzék egyes információk bizalmas voltát.(14) Tekintettel a 178/2002/EK rendelet 41. cikkére, a Hatóság birtokában lévő dokumentumokra alkalmazni kell az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK[8] európai parlamenti és tanácsi rendeletet.(15) A 178/2002/EK rendelet 53. és 54. cikke a Közösségből származó vagy harmadik országból behozott élelmiszerek vonatkozásában megállapítja a szükségintézkedések elfogadásának eljárásait. Az említett cikkek ilyen intézkedések hozatalára hatalmazzák fel a Bizottságot, amennyiben az élelmiszerek súlyos veszélyt jelenthetnek az emberek egészségére, az állatok egészségére vagy a környezetre, és az érintett tagállam (tagállamok) által hozott intézkedésekkel ezt a kockázatot nem lehet eredményesen csökkenteni.(16) A hatékonyság és a jogszabályi egyszerűsítés érdekében indokolt középtávon megvizsgálni annak lehetőségét, hogy az egységes eljárás hatályát kiterjesszék az egyéb meglévő élelmiszeripari szabályozásokra is.(17) Mivel e rendelet célkitűzéseit a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani a nemzeti jogszabályok és rendelkezések különbségei miatt, és ezért e célokat közösségi szinten jobban meg lehet valósítani, a Közösség a Szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. A szintén e cikkben megállapított arányosság elvével összhangban e rendelet nem lépi túl az e célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.(18) Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK[9] tanácsi határozattal összhangban kell elfogadni.ELFOGADTA EZT A RENDELETET:I. FEJEZET ÁLTALÁNOS ELVEK1. cikkTárgy és hatály1. Ez a rendelet megállapítja az élelmiszerekben, illetve azok felületén használt vagy felhasználásra szánt élelmiszer-adalékanyagok, élelmiszeripari enzimek, élelmiszer-aromaanyagok és élelmiszeraromaanyag-források (a továbbiakban: anyagok) egységes értékelési és engedélyezési eljárását (a továbbiakban: egységes eljárás), amely hozzájárul ezen anyagok szabad mozgásához a Közösségben.2. Az egységes eljárás meghatározza azon anyagok listája naprakésszé tételének eljárási szabályait, amelyek Közösségen belüli forgalomba hozatala a XXX/2005/EK, a YYY/2005/EK és a ZZZ/2005/EK rendelet (a továbbiakban: ágazati élelmiszer-jogszabályok) szerint engedélyezett.3. Mindegyik ágazati élelmiszer-jogszabály meghatározza azokat a kritériumokat, amelyek alapján az anyagok felkerülhetnek a 2. cikkben biztosított közösségi listára, valamint megállapítja a 7. cikkben említett rendelet tartalmát és szükség esetén a folyamatban lévő eljárásokra vonatkozó átmeneti rendelkezéseket.2. cikkAz anyagok közösségi listája1. Mindegyik ágazati élelmiszer-jogszabály keretében a közösségi forgalomba hozatalra engedélyezett anyagok egy olyan listán szerepelnek, amelynek tartalmát az adott jogszabály határozza meg (a továbbiakban: közösségi lista). A listát a Bizottság teszi naprakésszé. A listát az Európai Közösségek Hivatalos Lapjá ban teszik közzé.2. A közösségi lista naprakésszé tétele alatt a következőket kell érteni:a) egy anyag hozzáadása a közösségi listához;b) egy anyag törlése a közösségi listáról;c) egy adott anyag közösségi listán való szerepléséhez kapcsolódó feltételek, részletes leírások vagy korlátozások hozzáadása vagy módosítása.II. FEJEZETEGYSÉGES ELJÁRÁS3. cikkAz egységes eljárás fő szakaszai1. A közösségi lista naprakésszé tételére irányuló egységes eljárást a Bizottság kezdeményezi, vagy pedig egy kérelem indítja azt be. A kérelmet benyújthatja egy tagállam vagy egy érdekelt személy, aki több érdekelt személyt is képviselhet (a továbbiakban: a kérelmező), a 9. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett végrehajtási szabályokban előírt feltételek szerint.2. A Bizottság ezt megelőzően kikéri az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) véleményét, az 5. cikknek megfelelően.A 2. cikk (2) bekezdésének b) és c) pontja szerinti naprakésszé tételek esetén azonban a Bizottság csak akkor kéri ki a Hatóság véleményét, ha ezek a frissítések képesek hatást gyakorolni a közegészségre.3. Az egységes eljárás azzal zárul, hogy a Bizottság a 7. cikknek megfelelően rendeletet fogad el a naprakésszé tételről.4. A (3) bekezdéstől eltérve a Bizottság az eljárás bármelyik szakaszában véget vethet az egységes eljárásnak és eltekinthet a tervezett naprakésszé tételtől, ha megítélése szerint nem indokolt a frissítés. Adott esetben figyelembe veszi a Hatóság véleményét, a közösségi jogszabályok valamennyi vonatkozó rendelkezését és a vizsgált kérdés szempontjából hasznos egyéb indokolt tényezőket.A Bizottság ebben az esetben szükség esetén közvetlenül tájékoztatja a kérelmezőt, és levelében ismerteti azokat az okokat, amelyek miatt indokolatlannak tartja a naprakésszé tételt.4. cikkAz eljárás beindítása1. Amikor a Bizottsághoz a közösségi lista frissítésére irányuló kérelem érkezik, a Bizottság:a) a kérelem átvételét követő tizennégy munkanapon belül írásos kézhezvételi igazolást küld a kérelmezőnek;b) szükség esetén tájékoztatja a Hatóságot a kérelemről és véleménykérelmet nyújt be neki.A Bizottság a tagállamok számára hozzáférhetővé teszi a kérelmet.2. Amikor a Bizottság saját kezdeményezésére kezdi meg az eljárást, tájékoztatja arról a tagállamokat és szükség esetén véleménykérelmet terjeszt elő a Hatóságnak.5. cikkA Hatóság véleménye1. A Hatóság az érvényes kérelem beérkezését követő hat hónapon belül megfogalmazza véleményét.2. A Hatóság továbbítja véleményét a Bizottságnak és a tagállamoknak, valamint szükség esetén a kérelmezőnek.6. cikkA kockázatok értékelésére vonatkozó kiegészítő információk1. Azokban a megfelelően indokolt esetekben, amikor a Hatóság kiegészítő információkat kér a kérelmezőtől, az 5. cikk (1) bekezdésében említett határidő meghosszabbítható. A kérelmezővel folytatott konzultációt követően a Hatóság meghatározza az ezen információk biztosításának határidejét, és tájékoztatja a Bizottságot a szükséges határidő-hosszabbításról. Ha a Hatóság általi tájékoztatást követő nyolc munkanapon belül a Bizottság nem él kifogással, az 5. cikk (1) bekezdésében említett határidő automatikusan meghosszabbodik.2. Amennyiben a kiegészítő információkat nem nyújtják be az (1) bekezdésben említett meghosszabbított határidőig, a Hatóság a már rendelkezésre állított információk alapján véglegesíti a véleményét.3. Amikor a kérelmező saját kezdeményezésére nyújt be kiegészítő információkat, eljuttatja azokat a Hatóságnak és a Bizottságnak. A Hatóság ebben az esetben a kiindulási határidőn belül fogalmazza meg véleményét.4. A Hatóság elérhetővé teszi a tagállamok számára a kiegészítő információkat.7. cikk A közösségi lista naprakésszé tételeA Hatóság véleményét követő kilenc hónapon belül a Bizottság a 14. cikk (1) bekezdésében említett bizottságnak rendelettervezetet nyújt be a közösségi lista naprakésszé tételére, figyelembe véve a Hatóság véleményét, a közösségi jogszabályok valamennyi vonatkozó rendelkezését és a vizsgált kérdés szempontjából hasznos egyéb indokolt tényezőket.Ha a rendelettervezet nincs összhangban a Hatóság véleményével, a Bizottság magyarázattal szolgál ezen eltérésre nézve.A rendeletet a 14. cikk (2) bekezdése szerinti eljárással összhangban fogadják el.8. cikkA kockázatok kezelésére vonatkozó kiegészítő információk1. Amennyiben a Bizottság a kérelmezőtől a kockázatkezeléssel kapcsolatos kérdésekről kér kiegészítő információkat, a kérelmezővel egyeztetve meghatározza ezen információk benyújtásának határidejét. Ebben az esetben értelemszerűen meg lehet hosszabbítani a 7. cikkben említett határidőt.2. Amennyiben a kiegészítő információkat nem nyújtják be az (1) bekezdésben említett meghosszabbított határidőig, a Bizottság a már rendelkezésre állított információk alapján jár el.III. FEJEZETVEGYES RENDELKEZÉSEK9. cikkVégrehajtási szabályok1. A 14. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban az egyes ágazati élelmiszer-jogszabályok elfogadását követő legfeljebb huszonnégy hónapon belül el kell fogadni ezen rendelet végrehajtási szabályait, különösen a következők vonatkozásában:a) a 4. cikk (1) bekezdésében említett kérelem tartalma, elkészítése és bemutatása;b) a kérelem érvényessége ellenőrzésének szabályai;c) az 5. cikk szerinti hatósági véleményben szerepeltetendő információk természete.2. Az (1) bekezdés a) pontjában említett végrehajtási szabályok elfogadása céljából a Bizottság a Hatósággal konzultál, aki az ezen rendelet hatályba lépésének napját követő hat hónapon belül javaslatot terjeszt a Bizottság elé az érintett anyagok kockázatainak értékeléséhez szükséges adatokra vonatkozóan.10. cikkA határidők meghosszabbításaSaját kezdeményezésére vagy szükség esetén a Hatóság kérésére a Bizottság a 6. cikk (1) bekezdésének és a 8. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül meghosszabbíthatja az 5. cikk (1) bekezdésében és a 7. cikkben említett határidőket, ha az adott ügy jellege indokolttá teszi. Ilyenkor a Bizottság szükség esetén tájékoztatja a kérelmezőt a hosszabbításról és az azt alátámasztó indítékokról.11. cikkÁtláthatóságA Hatóság a 178/2002/EK rendelet 38. cikkének megfelelően biztosítja tevékenységeinek átláthatóságát. Véleményeit haladéktalanul nyilvánosságra hozza. Nyilvánosságra hozza továbbáa véleménykérelmeket, valamint a 6. cikk (1) bekezdésében említett határidő-hosszabbításokat.12. cikkTitkosság1. A kérelmező által közölt információk között bizalmas kezelés tárgyát képezhetik azok, amelyek nyilvánosságra hozatala jelentősen árthatna versenypozíciójának.Ugyanakkor nem minősülnek bizalmasnak a következő információk:a) a kérelmező neve és címe és az anyag neve;b) az anyag világos leírása, valamint a meghatározott élelmiszerekben vagy élelmiszerkategóriákban vagy azok felületén történő felhasználás feltételei;c) az anyagok biztonsági értékelése szempontjából fontos információk;d) adott esetben az elemzés módszere vagy módszerei.2. Az (1) bekezdés alkalmazásában a kérelmező a közölt információk között megjelöli azokat, amelyekre nézve bizalmas kezelést kíván. Ilyen esetekben igazolható indokolással kell szolgálni.3. A Bizottság meghatározza, hogy mely információk maradhatnak bizalmasak, és tájékoztatja erről a kérelmezőt.4. A bizottsági álláspont tudomásul vételét követően a kérelmezőnek három hét áll rendelkezésére ahhoz, hogy a közölt információk bizalmasságának megőrzése érdekében visszavonja kérelmét. Ezen időszak elteltéig az adatokat bizalmasan kezelik.5. A Bizottság, a Hatóság és a tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket az ezen rendelettel összefüggésben kapott információk megfelelő bizalmasságának biztosítása érdekében, kivéve azokat az információkat, amelyeket – ha a körülmények megkövetelik – nyilvánosságra kell hozni az emberi egészség, az állati egészség és a környezet védelmének érdekében.6. Amennyiben egy kérelmező visszavonja vagy visszavonta a kérelmét, a Hatóság, a Bizottság és a tagállamok tiszteletben tartják a kereskedelmi és ipari (valamint kutatási és fejlesztési) információk bizalmas jellegét, ideértve azokat az információkat is, amelyek bizalmas jellegére vonatkozóan eltér a Bizottság és a kérelmező álláspontja.7. Az (1)–(6) bekezdés alkalmazása nem sérti a Bizottság, a tagállamok és a Hatóság közötti információáramlást.13. cikkVészhelyzetekEgy a közösségi listán szereplő anyaggal kapcsolatos vészhelyzet fennállása esetén, elsősorban a Hatóság véleményének fényében intézkedések hozatalára kerül sor a 178/2002/EK rendelet 53. és 54. cikkében említett eljárásoknak megfelelően.14. cikkA bizottság1. A Bizottság munkáját a 178/2002/EK rendelet 58. cikkével létrehozott Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság segíti.2. Az e bekezdésre való hivatkozás esetén alkalmazni kell az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét, tiszteletben tartva ugyanezen határozat 8. cikkének rendelkezéseit is.Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében megállapított időszak három hónap.3. A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.15. cikkA tagállamok illetékes hatóságaiE rendelet hatálybalépése után legfeljebb hat hónappal a tagállamok az egyes ágazati élelmiszer-jogszabályok keretében eljuttatják a Bizottságnak és a Hatóságnak az egységes eljárásért felelős nemzeti hatóság nevét és címét, valamint megneveznek egy kapcsolattartót.IV. FEJEZETZÁRÓ RENDELKEZÉS16. cikkHatálybalépésEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjá ban való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.Ezt a rendeletet mindegyik ágazati élelmiszer-jogszabályra nézve a 9. cikk (1) bekezdésében említett intézkedések végrehajtásának napjától kell alkalmazni.A 9. cikket ezen rendelet hatályba lépésének napjától kell alkalmazni.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.Az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök[pic][pic][pic][pic][pic][pic] [1] HL C […]., [ …]., […]. o.[2] HL C […]., [ …]., […]. o.[3] HL L [...]., [...], [...]. o.[4] HL L [...]., [...], [...]. o.[5] HL L [...]., [...], [...]. o.[6] HL L 31., 2002.2.1., 1. o. A 1642/2003/EK rendelettel (HL L 245., 2003.9.29., 4. o.) módosított rendelet.[7] HL L 379., 2004.12.24. 64. o.[8] HL L 145., 2001.5.31. 43. o.[9] HL L 184., 1999.7.17. 23. o.


title: Javaslat a Tanács rendelete az 1493/1999/EK rendeletben nem meghatározott borászati eljárásokkal kezelt egyes Argentínából importált borok közvetlen emberi fogyasztásra történő kínálatának és értékesítésének engedélyezéséről szóló 527/2003/EK rendelet módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52005PC0437

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 20.09.2005COM(2005) 437 véglegesJavaslatA TANÁCS RENDELETEaz 1493/1999/EK rendeletben nem meghatározott borászati eljárásokkal kezelt egyes Argentínából importált borok közvetlen emberi fogyasztásra történő kínálatának és értékesítésének engedélyezéséről szóló 527/2003/EK rendelet módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁSAzok a harmadik országból származó borok, amelyeket közösségi szabályozás által nem engedélyezett borászati eljárásokkal kezeltek, csak abban az esetben bocsáthatók közvetlen emberi fogyasztásra a Közösségben, ha a Tanács kifejezett eltérésről dönt. Az eltérési eljárást a bo rpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK rendelet 45. cikke (2) bekezdése írja elő. Az Argentínából származó borokat almasavval keverhetik savtartalmuk szabályozása végett, ami Argentínában elfogadott borászati eljárás, de tiltott az Európai Unióban.A két fél – egyik részről a Közösség képviseletében a Bizottság, másik részről a Mercosur, amelyhez az Argentin Köztársaság is tartozik – borkereskedelmi megállapodás megkötése céljával tárgyalásokat folytat a borászati eljárások kölcsönös elismeréséről. Ezek a 2002-ben kezdeményezett tárgyalások még jelenleg is folynak. Helyénvaló erre az egyes argentin borok tekintetében fontos borászati eljárásra adott ideiglenes engedélynek a meghosszabbítása az említett tárgyalások lezárásaként létrejövő megállapodás hatálybalépéséig, és legkésőbb 2006. december 31-ig, annak jeleként, hogy a Bizottság a tárgyalásokhoz pozitívan és konstruktívan áll hozzá, valamint bármely lehetséges kereskedelmi bonyodalom elkerülése érdekében. Ennek a megállapodásnak gondoskodnia kellene arról, hogy Argentína számára lehetővé váljon az említett eljárás folyamatos alkalmazása.A Bizottság javasolja, hogy az Argentínából a Közösségbe behozott borokban engedélyezzék az almasavtartalmat a Közösség és a Mercosur (beleértve az Argentin Köztársaságot) között - lehetőség szerint - borkereskedelmi megállapodás megkötése céljából folyó tárgyalások lezárásáig.JavaslatA TANÁCS RENDELETEaz 1493/1999/EK rendeletben nem meghatározott borászati eljárásokkal kezelt egyes Argentínából importált borok közvetlen emberi fogyasztásra történő kínálatának és értékesítésének engedélyezéséről szóló 527/2003/EK rendelet módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 45. cikke (2) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,[2]mivel:(1) Az 1493/1999/EK rendelet 45. cikkének (1) bekezdésétől eltérve az 527/2003/EK tanácsi rendelet[3] lehetővé teszi azon argentin borok Közösségbe történő behozatalát, amelyek közösségi rendelkezésekkel nem engedélyezett borászati eljárás tárgyát képezték. Ez az engedély 2004. szeptember 30-án jár le.(2) A Bizottság által képviselt Közösség és a Mercosur között, amelynek Argentína is tagja, tárgyalások folynak egy borkereskedelmi megállapodásról. A tárgyalások során külön kitérnek a felek által alkalmazott borászati eljárásokra és a földrajzi jelzések védelmére.(3) A tárgyalások lefolytatásának megkönnyítése érdekében a tárgyalások eredményeként létrejövő megállapodás hatálybalépéséig, legkésőbb azonban 2006. december 31-ig engedélyezni kell az Argentínában előállított és a Közösségbe importált borok almasav hozzáadásával történő kezelését lehetővé tevő eltérést.(4) Következésképpen az 527/2003/EK rendeletet módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz 527/2003/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdése második albekezdésében 2005. szeptember 30-a helyébe 2006. december 31-e kerül.2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján lép hatályba.Ezt a rendeletet 2005. október 1-jétől kell alkalmazni.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, … -án/-én.a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 179., 1999.7.14., 1. o. A legutóbb az 1795/2003/EK bizottsági rendelettel (HL L 262., 2003.10.14., 13. o.) módosított rendelet.[2] HL C […] […], p.[3] HL L 78., 2003.3.25., 1. o. A legutóbb a 2067/2004/EK rendelettel (HL L 358., 2004.12.3., 1. o.) módosított rendelet.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52005PC0271

Javaslat a Tanács rendelete az Ukrajnából származó egyes acéltermékek importjára vonatkozó egyes korlátozások kezeléséről  /* COM/2005/0271 végleges - ACC 2005/0115 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 23.6.2005COM(2005) 271 végleges2005/0115 (ACC)JavaslatA TANÁCS RENDELETEaz Ukrajnából származó egyes acéltermékek importjára vonatkozó egyes korlátozások kezeléséről(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁSA JAVASLAT KÖRÜLMÉNYEINEK ÖSSZESSÉGE |A javaslat indokai és célkitűzései E tanácsi rendeletre vonatkozó javaslat biztosítja az EK és Ukrajna között létrejött, egyes acéltermékek kereskedelméről szóló megállapodás végrehajtásának szükséges jogszabályait. |Általános összefüggés A Közösség Ukrajnával megkötött partnerségi és együttműködési megállapodása (a továbbiakban: a PEM) biztosítja, hogy az egyes acéltermékek kereskedelmét a felek közötti megállapodás szabályozza. Az új megállapodásra vonatkozó tárgyalásokat lefolytatták, és egyes acéltermékek Közösségbe történő importjára vonatkozóan meghatározták a keretmennyiségeket; a megállapodás hatálybalépése napjától 2006. december 31-ig alkalmazandó, illetve Ukrajnának a WTO-hoz történő csatlakozásáig, amelyik időpont hamarabb következik be. |A javaslat tárgykörében meglévő rendelkezések A javaslat tárgykörében nincsenek meglévő rendelkezések. |Az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel való összhang Nem alkalmazható. |AZ ÉRDEKELT FELEKKEL TÖRTÉNő KONZULTÁCIÓ ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |Az érintett felekkel történő konzultáció |E rendelet határozza meg az acélágazatra vonatkozó nemzetközi kereskedelmi megállapodás megkötését követően a végrehajtási jogszabályokat. Hivatalos konzultációra nincs szükség. |A szakértelem összegyűjtése és alkalmazása |Nem volt szükség külső szakértők bevonására. |Hatásvizsgálat A hatásokat értékelték a nemzetközi megállapodás tárgyalásai során. Ezért nem volt tehát szükséges e végrehajtási intézkedés hatásvizsgálatát elvégezni. |A JAVASLAT JOGI ELEMEI |A javasolt intézkedés összefoglalása A tanácsi rendeletre vonatkozó javaslat biztosítja az EK és Ukrajna között létrejött, egyes acéltermékek kereskedelméről szóló megállapodás végrehajtásának szükséges joganyagát. |Jogalap Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 133. cikke. |A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. Így nem kerül alkalmazásra a szubszidiaritás elve. |Az arányosság elve A javaslat a következő ok(ok) miatt felel meg az arányosság elvének: |Az e rendelet által lefedett acéltermékek behozatala kontingens és behozatali engedély tárgyát képezi. Az EU-importőrök a megfelelő behozatali engedélyre vonatkozóan kérelmet nyújtanak be a hatáskörrel rendelkező EU-hatósághoz. A hatáskörrel rendelkező hatóság ellenőrzi, hogy a kérelmező által benyújtott dokumentumok megfelelőek-e, valamint egy központi adatbázissal elektronikusan egyeztetve megerősíti, hogy a kért mennyiségek elérhetők, majd kibocsátja a behozatali engedélyt. A végrehajtási mechanizmust úgy alakították ki, hogy a beavatkozó felek számát a lehető legkisebbre korlátozzák. A rendszer így meglehetősen könnyen áttekinthető, nagyon kevés bevont szinttel, a Bizottság szolgálatai pedig egyáltalán nem avatkoznak bele. |Hasonló nemzetközi megállapodásokat végrehajtó hasonló rendeletek évek óta hatályban vannak. A bevont felek által benyújtott módosító kérelmek hiánya úgy értelmezhető, hogy megerősítést nyer az a megállapítás, miszerint a szereplők és a nemzeti közigazgatások a rendszert ésszerűen áttekinthetőnek találják. |Az eszközök megválasztása |Javasolt eszköz: rendelet. |Egyéb eszközök nem lennének alkalmasak a következő ok(ok) miatt: Nincs más elérhető eszköz a nemzetközi kereskedelmi megállapodás végrehajtásához. |KÖLTSÉGVETÉSI VONATKOZÁSOK |A javaslat nem bír jelentőséggel a közösségi költségvetésre vonatkozóan. |TOVÁBBI INFORMÁCIÓK |A meglévő jogszabályok hatályon kívül helyezése A javaslat elfogadása a meglévő jogszabályok hatályon kívül helyezéséhez vezet majd. |Felülvizsgálati/módosítási/megszüntetési záradék |A javaslat tartalmaz felülvizsgálati záradékot. |A javaslat tartalmaz módosítási záradékot. |1.  2005/0115 (ACC)JavaslatA TANÁCS RENDELETEaz Ukrajnából származó egyes acéltermékek importjára vonatkozó egyes korlátozások kezelésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:(1) Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Ukrajna közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodás[1] (a továbbiakban: a PEM) 1998. március 1-jén hatályba lépett.(2) A PEM 22. cikkének (1) bekezdése meghatározza, hogy egyes acéltermékek kereskedelmét a 14. cikk kivételével a megállapodás III. címe, valamint egy mennyiségi megállapodás rendelkezései szabályozzák.(3) Az Európai Közösség és Ukrajna kormánya [ dátum ]-án/én megkötötte az egyes acéltermékek kereskedelméről szóló megállapodást[2] (a továbbiakban: a megállapodás).(4) A Közösségen belül biztosítani kell a megállapodás kikötései kezelésének eszközeit, figyelembe véve a hasonló szabályozásra vonatkozó előző megállapodásokból nyert tapasztalatot.(5) A kérdéses termékeket helyénvaló a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelettel[3] létrehozott kombinált nómenklatúra (a továbbiakban: KN) alapján besorolni.(6) Biztosítani kell a kérdéses termékek származásának ellenőrzését, továbbá az e célból létrehozott adminisztratív együttműködés megfelelő módszereit.(7) A megállapodás hatékony alkalmazása megköveteli a kérdéses termékek Közösségben történő szabad forgalomba bocsátására vonatkozó közösségi behozatali engedély kötelezettségének bevezetését, együttesen az ilyen közösségi behozatali engedélyek megadása kezelési rendszerének bevezetésével.(8) A vámszabadterületen elhelyezett vagy a vámraktárakat, ideiglenes importálást vagy aktív feldolgozást (felfüggesztő eljárás) szabályozó megállapodások alapján importált termékeket nem számítják bele a kérdéses termékekre megállapított keretmennyiségekbe.(9) E keretmennyiségek átlépésének megakadályozása érdekében létre kell hozni egy szabályozási eljárást, amely során a tagállamok illetékes hatóságai nem bocsátanak ki behozatali engedélyeket azt megelőzően, hogy megkapták a Bizottság előzetes jóváhagyását arról, hogy a kérdéses keretmennyiségen belül megfelelő mennyiségek maradnak elérhetők.(10) A megállapodás azzal a céllal hoz létre együttműködési rendszert Ukrajna és a Közösség között, hogy megakadályozza a rendelkezéseknek az átrakással, az útvonal-változtatással vagy egyéb módon megvalósuló kijátszását. Létre kell hozni egy konzultációs eljárást, amely során az érintett országgal megállapodásra lehet jutni a megfelelő keretmennyiség egyenlő mértékű kiigazítását illetően, amennyiben kiderül, hogy a megállapodást kijátszották. Ukrajna beleegyezett, hogy megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy minden kiigazítás hamar alkalmazásra kerüljön. Amennyiben a megadott határidőn belül nem sikerül megállapodásra jutni, a Közösség – amennyiben egyértelműen bizonyított a kijátszás ténye – egyenlő mértékű kiigazítást alkalmazhat.(11) Az e rendelet hatálya alá tartozó termékek Közösségbe irányuló importja 2005. január 1-től a Közösség és Ukrajna között az egyes acéltermékek kereskedelméről szóló, 2004. december 20-i 2266/2004/EK tanácsi rendelet[4] alapján kibocsátott engedélyhez kötött. A megállapodás biztosítja, hogy ezeket az importokat az e rendeletben a 2005. évre meghatározott keretmennyiségekbe beszámítsák.(12) Az egyértelműség kedvéért tehát a 2266/2004/EK rendeletet ezért e rendelettel kell felváltani,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. fejezetÁltalános rendelkezések1. cikk1. E rendeletet az I. mellékletben felsorolt, Ukrajnából származó acéltermékek Közösségbe irányuló importjaira kell alkalmazni.2. Az acéltermékeket az I. mellékletben meghatározott termékcsoportokba kell besorolni.3. Az (1) bekezdésben említett termékek származását a Közösségben hatályos szabályokkal összhangban kell meghatározni.4. Az (1) bekezdésben említett termékek származásának ellenőrzésére vonatkozó eljárásokat az II. és III. fejezet állapítja meg.2. cikk1. Az I. mellékletben felsorolt, Ukrajnából származó termékek Közösségbe történő importálása az V. mellékletben meghatározott éves keretmennyiségekbe tartozik. Az I. mellékletben felsorolt, Ukrajnából származó termékeknek a Közösségben történő szabad forgalomba bocsátása a II. mellékletben meghatározott származási bizonyítvány, valamint a tagállamok hatóságai által a 4. cikk rendelkezéseivel összhangban kibocsátott behozatali engedély bemutatásához kötött.Az engedélyezett importokat azon év keretmennyiségeibe kell beszámolni, amelyben a termékeket az exportáló országban berakodták.2. Annak biztosítása érdekében, hogy a behozatali engedéllyel ellátott mennyiségek semmiképpen se léphessék át az egyes termékcsoportokra meghatározott keretmennyiségeket, a tagállamok illetékes hatóságai csak azt követően bocsátanak ki behozatali engedélyeket, hogy a Bizottságtól megerősítést kaptak arról, hogy a szállító ország tekintetében a kérdéses acéltermékek megfelelő termékcsoportjának keretmennyiségén belül maradnak még elérhető mennyiségek, amelyekre vonatkozóan importőr(ök) már e hatóságokhoz kérelmet nyújtott(ak) be. A tagállamok e rendelet szempontjából illetékes hatóságainak felsorolása a IV. mellékletben található.3. A 2005. január 1. utáni időponton túl azon termékek importját, amelyekre a 2266/2004/EK rendelet alapján kértek engedélyt, az V. mellékletben a 2005. évre meghatározott megfelelő keretmennyiségekbe kell beszámítani.4. E rendelet alkalmazásában és alkalmazása időpontjától a termékek szállítását úgy kell tekinteni, hogy az az exportálás során használt szállítóeszközre történt rakodás napján valósult meg.3. cikk1. Az V. mellékletben említett keretmennyiségeket nem alkalmazzák a vámszabadterületen elhelyezett vagy a vámraktárakat, ideiglenes importálást vagy aktív feldolgozást (felfüggesztő eljárás) szabályozó megállapodások alapján importált termékek esetén.2. Amennyiben az (1) bekezdésben említett termékeket később változatlan formában, illetve megmunkálást vagy feldolgozást követően szabad forgalomba bocsátják, a 2. cikk (2) bekezdését kell alkalmazni, és az így kibocsátott termékeket be kell számítani az V. mellékletben meghatározott megfelelő keretmennyiségbe.4. cikk1. A 2. cikk (2) bekezdése alkalmazása céljából a behozatali engedély kibocsátása előtt a tagállamok illetékes hatóságai értesítik a Bizottságot a behozatali engedélyre vonatkozó kérelmekben található mennyiségekről; ezt alátámasztják a megkapott eredeti kiviteli engedélyekkel. Cserébe a Bizottság a megerősítésről értesítést küld, mely szerint a kért mennyiség(ek) importálás céljából abban az időrendi sorrendben érhetők el, amilyen sorrendben a tagállamok az értesítéseket megkapták.2. A Bizottsághoz benyújtott értesítésekben található kérelmek akkor érvényesek, ha minden egyes esetben egyértelműen meghatározzák az exportáló országot, az érintett termékcsoportot, az importálásra szánt mennyiségeket, a kiviteli engedély számát, a kvótaévet, valamint azt a tagállamot, amelyben a terméket szabad forgalomba kívánják bocsátani.3. Amennyiben lehetséges, a Bizottság megerősíti a tagállamok hatóságai számára a termékek egyes termékcsoportja esetén bejelentett kérelmekben feltüntetett teljes mennyiségeket. Továbbá a Bizottság azonnal kapcsolatba lép Ukrajna illetékes hatóságaival azokban az esetekben, amikor a bejelentett kérelmek túllépik a határértékeket, hogy magyarázatot és gyors megoldást találjanak.4. A tagállamok illetékes hatóságai azonnal értesítik a Bizottságot, ha olyan mennyiségről szereznek tudomást, amelyet nem használtak fel a behozatali engedély érvényességi ideje alatt. Az ilyen felhasználatlan mennyiségeket automatikusan az egyes termékcsoportok számára meghatározott teljes közösségi keretmennyiségbe utalják.5. Az (1)–(4) bekezdésben említett értesítések elektronikus úton, az e célból létrehozott integrált hálózat útján kerülnek közlésre, kivéve ha elkerülhetetlen technikai okokból ideiglenesen a kommunikáció egyéb módját kell alkalmazni.6. A behozatali engedélyeket vagy az ezzel egyenértékű okmányokat a II. fejezettel összhangban kell kibocsátani.7. A tagállamok illetékes hatóságai értesítik a Bizottságot a már kibocsátott behozatali engedélyek vagy az ezzel egyenértékű okmányok törléséről azokban az esetekben, amikor Ukrajna illetékes hatóságai a megfelelő kiviteli engedélyt visszavonták vagy törölték. Mindazonáltal, amennyiben Ukrajna illetékes hatóságai azután értesítették a kiviteli engedély visszavonásáról vagy törléséről a Bizottságot vagy a tagállam illetékes hatóságait, hogy az érintett terméket a Közösségbe importálták, a kérdéses mennyiségeket be kell számítani azon év keretmennyiségébe, amely során a termékek szállítása megvalósult.5. cikkA megállapodás 3. cikkének (3) és (4) bekezdése alkalmazása céljából a Bizottság felhatalmazást nyer, hogy elvégezze a szükséges kiigazításokat.6. cikk1. Amennyiben – a III. fejezetben meghatározott eljárásokkal összhangban elvégzett vizsgálatokat követően – a Bizottság észleli, hogy a birtokában lévő információ bizonyítékkal szolgál arra, hogy az I. mellékletben felsorolt, Ukrajnából származó termékeket átrakodták, útvonalát megváltoztatták vagy más módon, a 2. cikkben említett keretmennyiségek megkerülésével importálták a Közösségbe, valamint hogy a szükséges kiigazításokat el kell végezni, konzultációk megkezdését kéri annak érdekében, hogy a megfelelő keretmennyiségek egyenlő mértékű kiigazításáról megállapodást köthessenek.2. Az (1) bekezdésben említett konzultációk kimenetéig a Bizottság kérheti, hogy Ukrajna tegye meg a szükséges megelőző intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a konzultációkat követően a keretmennyiségek közösen megállapított kiigazítását arra az évre vonatkozóan végezzék el, amelyben a konzultációra vonatkozó igényt megküldték, illetve az azt követő évre vonatkozóan, ha a folyó év keretmennyiségei már kimerültek, amennyiben a kijátszásra egyértelmű bizonyíték áll rendelkezésre.3. Amennyiben a Közösség és Ukrajna nem tud kielégítő megoldást találni, és a Bizottság a kijátszást igazoló egyértelmű bizonyíték létéről szerez tudomást, a Bizottság a keretmennyiségből az Ukrajnából származó termékek mennyiségével egyező mennyiséget von le.7. cikkE rendelet semmiféleképpen nem keletkeztet kivételt azon megállapodás rendelkezései alól, amely mindenféle vita esetén érvényesül.II. fejezetA keretmennyiségek kezelése során alkalmazandó szabályok1. szakaszOSZTÁLYOZÁS8. cikkAz e rendelet hatálya alá tartozó termékek besorolása a 2658/87/EGK rendelettel létrehozott kombinált nómenklatúra (KN) alapján történik.9. cikkA Bizottság vagy egy tagállam kezdeményezésére a Vámkódex Bizottság vám- és statisztikai nómenklatúrával foglalkozó csoportja – amelyet a 2658/87/EGK rendelet hozott létre – az említett rendelet rendelkezéseivel összhangban sürgősen megvizsgál minden, az említett rendelet alá tartozó termékek kombinált nómenklatúrába történő besorolását érintő kérdést annak érdekében, hogy a termékek a megfelelő termékcsoportba kerüljenek besorolásra.10. cikkA Bizottság vállalja, hogy a kombinált nómenklatúrának (KN) és a TARIC-kódoknak az e rendelet hatálya alá tartozó termékeket érintő változásairól a Közösségben történő hatálybalépésük napja előtt legalább egy hónappal értesíti Ukrajnát.11. cikkA Bizottság vállalja, hogy az összes, a Közösségben hatályos eljárással összhangban elfogadott, az e rendelet hatálya alá tartozó termékek besorolását érintő határozatról az elfogadásuk napját követő legkésőbb egy hónappal értesíti Ukrajna illetékes hatóságait. Az értesítés a következőket tartalmazza:a) az érintett termékek leírását;b) az érintett termékcsoportot, a kombinált nómenklatúra kódot (KN-kód) és a TARIC-kódot;c) a határozatot kiváltó okokat.12. cikk1. Amennyiben a Közösségben hatályos eljárásokkal összhangban elfogadott, besorolásról szóló határozat megváltoztatja a besorolási gyakorlatot, vagy az e rendelet hatálya alá tartozó bármely termék termékcsoportjában okoz változást, a tagállamok illetékes hatóságai a bizottsági közlemény napjától számított 30 napos értesítési időt biztosítanak a határozat hatálybalépése előtt.2. A határozat hatálybalépése előtt szállított termékekre a korábbi besorolási gyakorlat vonatkozik, amennyiben a kérdéses árukat az említett naptól számított 60 napon belül importálás céljából beléptetik.13. cikkAmennyiben a 12. cikkben említett hatályos közösségi eljárásokkal összhangban elfogadott, besorolásról szóló határozat keretmennyiségek alá tartozó termékcsoportot tartalmaz, a Bizottság – amennyiben szükséges – a 9. cikkel összhangban, késedelem nélkül konzultációkat kezdeményez annak érdekében, hogy az V. mellékletben meghatározott keretmennyiségeknek megfelelő szükséges kiigazításokkal kapcsolatban megállapodásra jussanak.14. cikk1. Az e tárgyat érintő bármely más rendelkezés sérelme nélkül, amennyiben az e rendelet hatálya alá tartozó termékek importálásához szükséges okmányokban feltüntetett besorolás eltér az azon tagállam illetékes hatóságai által meghatározott besorolástól, ahová azokat importálni kívánják, a kérdéses termékek ideiglenesen olyan importmegállapodások hatálya alá esnek, amelyek az e rendelet rendelkezéseivel összhangban az említett hatóságok által meghatározott besorolás alapján rájuk alkalmazandók.2. A tagállamok illetékes hatóságai tájékoztatják a Bizottságot az (1) bekezdésben említett esetekről, megjelölve különösen:a) az érintett termékek mennyiségeit;b) b) a behozatali okmányokon feltüntetett termékcsoportot, valamint az illetékes hatóságok által fenntartottat;c) c) a kiviteli engedély számát és a feltüntetett kategóriát.3. A tagállamok illetékes hatóságai nem bocsátanak ki új behozatali engedélyt az újrabesorolást követően az V. mellékletben meghatározott közösségi keretmennyiség hatálya alá tartozó acéltermékekre vonatkozóan, amíg a 4. cikkben meghatározott eljárással összhangban megerősítést nem kapnak a Bizottságtól arról, hogy az importálandó mennyiségek elérhetők.4. A Bizottság értesíti az érintett exportáló országokat az e cikkben említett esetekről.15. cikkA 14. cikkben említett esetekben, valamint Ukrajna illetékes hatóságainál keletkezett, hasonló természetű esetekben a Bizottság – amennyiben szükséges – konzultációkat kezd Ukrajnával annak érdekében, hogy az eltérésben érintett termékek esetén feltétlenül alkalmazandó besorolást érintően megállapodásra jussanak.16. cikkA Bizottság – az importáló tagállamok vagy államok, valamint Ukrajna illetékes hatóságaival egyetértésben a 15. cikkben említett esetekben meghatározhatja az eltérésben érintett termékek esetén feltétlenül alkalmazandó besorolást.17. cikkAmennyiben a 14. cikkben említett eltérést nem lehet a 15. cikkel összhangban feloldani, a 2658/87/EGK rendelet 10. cikke rendelkezéseinek megfelelően a Bizottság a kombinált nómenklatúrában található termékek besorolását meghatározó intézkedést fogad el.2. szakaszA KERETMENNYISÉGEK KEZELÉSÉRE VONATKOZÓ KÉTSZERES ELLENŐRZÉSI RENDSZER18. cikk1. Ukrajna illetékes hatóságai kiviteli engedélyeket bocsátanak ki minden olyan acéltermék-szállítmány tekintetében, amely az V. mellékletben meghatározott keretmennyiségek alá tartozik, e keretmennyiségek felső határának erejéig.2. Az importőr bemutatja a 21. cikkben említett behozatali engedély kibocsátása céljából kiadott kiviteli engedély eredeti példányát.19. cikk1. A keretmennyiségeket érintő kiviteli engedélynek meg kell felelnie a II. mellékletben található mintának, és igazolnia kell többek között, hogy a kérdéses termékek mennyiségét beleszámolták az érintett termékcsoport számára meghatározott keretmennyiségbe.2. Az egyes kiviteli engedélyek az I. mellékletben felsorolt termékcsoportok közül csakis egyre vonatkoznak.20. cikkAz exportot bele kell számítani az azon év számára meghatározott keretmennyiségekbe, amely során a kiviteli engedélyben szereplő termékek a 2. cikk (4) bekezdése értelmében szállításra kerültek.21. cikk1. Amennyiben a Bizottság a 4. cikknek megfelelően megerősítette, hogy a kért mennyiség a kérdéses keretmennyiségen belül elérhető, a tagállamok illetékes hatóságai a megfelelő kiviteli engedély eredeti példányának bemutatását követő legfeljebb tíz munkanapon belül kibocsátják a behozatali engedélyt. A bemutatásnak legkésőbb a kiviteli engedélyben feltüntetett áruk szállítását követő év március 31-ig kell megtörténnie. A behozatali engedélyeket bármelyik tagállam illetékes hatóságai kibocsátják – tekintet nélkül a kiviteli engedélyen feltüntetett tagállamra –, amennyiben a Bizottság a 4. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően megerősítette, hogy a kért mennyiség a kérdéses keretmennyiségen belül elérhető.2. A behozatali engedélyek a kibocsátásuktól számított négy hónapig érvényesek. Az importőr kellően megindokolt kérésére a tagállam illetékes hatóságai kiterjeszthetik az érvényességi időtartamot egy további, legfeljebb négy hónapos időszakra.3. A behozatali engedélyeket a III. mellékletben meghatározott mintának megfelelően készítik el, és a Közösség vámterületének egészére érvényes.4. Az importőr által a behozatali engedély megszerzése érdekében tett nyilatkozata vagy kérelme tartalmazza:a) az exportőr teljes nevét és címét;b) az importőr teljes nevét és címét;c) c) az áruk pontos árumegnevezését és TARIC-kódját/kódjait;d) d) a termékek származási országát;e) a feladó országot;f) a megfelelő termékcsoportot és a kérdéses termékek számára meghatározott mennyiséget;g) a KN-kódonkénti nettó tömeget;h) a termékek cif-értékét a Közösség határán, KN-kódonként;i) amennyiben lehetséges, a fizetés és a szállítás dátumát, valamint a hajórakjegy és az adásvételi szerződés másolatát;j) a kiviteli engedély dátumát és számát;k) az adminisztrációs célokra használt bármely belső kódot;l) a dátumot és az importőr aláírását.5. Az importőrök nem kötelesek egy szállítmányban importálni a behozatali engedélyben szereplő teljes mennyiséget.6. A behozatali engedély kiadható elektronikusan is, feltéve hogy az érintett vámhivatalok számítógépes hálózaton keresztül hozzáférnek az okmányhoz.22. cikkA tagállamok hatóságai által kibocsátott behozatali engedélyek érvényessége a kiviteli engedélyek érvényességétől, valamint Ukrajna illetékes hatóságai által kibocsátott, a behozatali engedélyek megadása alapjául szolgáló kiviteli engedélyekben feltüntetett mennyiségektől függ.23. cikkA behozatali engedélyeket vagy az azokkal egyenértékű okmányokat a tagállamok illetékes hatóságai a 2. cikk (2) bekezdésével összhangban bocsátják ki a Közösségen belüli – bárhol is legyen a székhelye a Közösségen belül – bármely importőrt érintő megkülönböztetéstől mentesen, a jelenlegi szabályok alapján megkövetelt egyéb feltételek sérelme nélkül.24. cikk1. Amennyiben a Bizottság úgy találja, hogy az Ukrajna által az egyes termékcsoportokra kibocsátott kiviteli engedélyek által lefedett teljes mennyiségek bármely évben meghaladják a termékcsoportra megállapított keretmennyiséget, a tagállamok illetékes hatóságait a behozatali engedélyek további kibocsátása felfüggesztése érdekében azonnal tájékoztatni kell. Ebben az esetben a Bizottság haladéktalanul konzultációk tartását kezdeményezi.2. A tagállam illetékes hatóságai megtagadják az Ukrajnából származó azon termékekre megadott behozatali engedélyek kibocsátását, amelyekre az e fejezet rendelkezéseivel összhangban kibocsátott kiviteli engedélyek nem vonatkoznak.3. szakaszKÖZÖS RENDELKEZÉSEK25. cikk1. A 18. cikkben említett kiviteli engedélynek, valamint a 2. cikkben említett származási bizonyítványnak lehetnek további példányai, amelyeket ennek megfelelően jelölni kell. Ezen okmányok eredeti példányai és másolatai angol nyelven készülnek.2. Amennyiben az (1) bekezdésben említett okmányokat kézírással állítják ki, a rovatokat tintával és nyomtatott betűvel kell kitölteni.3. A kiviteli engedélyek vagy a velük egyenértékű okmányok, továbbá a származási bizonyítványok mérete 210 × 297 mm. A felhasznált papírnak fehér írópapírnak kell lennie a meghatározott méretben, mechanikai rostanyag nélkül, és tömege négyzetméterenként nem lehet kevesebb 25 grammnál. Minden résznek nyomtatott guilloche-mintájú háttérrel kell rendelkeznie, amely bármilyen mechanikus vagy vegyi hamisítást szemmel láthatóvá tesz.4. A tagállamok illetékes hatóságai kizárólag az eredeti példányt fogadják el importálás céljából érvényesnek az e rendelet rendelkezéseinek megfelelően.5. Minden kiviteli engedélyt vagy azzal egyenértékű okmányt, továbbá a származási bizonyítványokat az azonosításra szolgáló szabvány sorozatszámmal kell ellátni, amely lehet nyomtatott is.6. E sorozatszám a következő elemekből áll:– két, az exportáló országot jelölő betű a következők szerint:UA = Ukrajna– két, a rendeltetési tagállamot jelölő betű a következők szerint:BE = BelgiumCZ = Cseh KöztársaságDK = DániaDE = NémetországEE = ÉsztországEL = GörögországES = SpanyolországFR = FranciaországIE = ÍrországIT = OlaszországCY = CiprusLV = LettországLT = LitvániaLU = LuxemburgHU = MagyarországMT = MáltaNL = HollandiaAT = AusztriaPL = LengyelországPT = PortugáliaSI = SzlovéniaSK = SzlovákiaFI = FinnországSE = SvédországGB = Egyesült Királyság,– egy, a kvótaévet jelölő egyjegyű szám, amely a kérdéses évnek felel meg, pl.: az „5” 2005-nek,– egy, az exportáló ország kiállító hivatalát jelölő kétjegyű szám,– egy, a rendeltetési tagállamhoz rendelt 00001-től 99999-ig folytatólagosan következő ötjegyű szám.26. cikkA kiviteli engedély és a származási bizonyítvány kiállítható azoknak a termékeknek a szállítását követően is, amelyekre vonatkozik. Ilyen esetben feltüntetik rajtuk az „utólag kiállítva” bejegyzést.27. cikkA kiviteli engedély vagy származási bizonyítvány ellopása, elvesztése vagy megsemmisülése esetén az exportőr kérelmet nyújthat be ahhoz az illetékes hatósághoz, amely az okmányt kiállította, hogy a birtokában lévő kiviteli okmányok alapján állítson ki másodlatot. Az engedélyek vagy bizonyítványok így kiállított másodlatán feltüntetik a „másodlat” megnevezést.A másodlaton fel kell tüntetni az eredeti engedély vagy bizonyítvány kiállításának dátumát.4. szakaszKÖZÖSSÉGI BEHOZATALI ENGEDÉLY – KÖZÖS FORMANYOMTATVÁNY28. cikk1. A tagállamok illetékes hatóságai által a behozatali engedélyek kibocsátásánál alkalmazandó, a 21. cikkben említett űrlapnak meg kell felelnie a III. mellékletben meghatározott behozataliengedély-mintának.2. A behozatali engedélyek űrlapjai és azok kivonatai két példányban készülnek, az 1. számmal jelzett, a „Tulajdonos példánya” jelzéssel ellátottat a kérelmező számára kell kibocsátani, míg a 2. számmal jelzett, a „Kibocsátó hatóság példánya” jelzéssel ellátottat az engedélyt kibocsátó hatóság tartja meg. Adminisztratív célokból az illetékes hatóságok a 2. űrlaphoz további másolatokat adhatnak.3. Az űrlapokat fehér, mechanikai rostanyag nélküli, írás céljából készült papírra kell nyomtatni, és a papír tömegének négyzetméterenként 55 és 65 gramm közé kell esnie. Mérete 210 × 297 mm; a sorok közötti távolság 4,24 mm (egyhatod hüvelyk); az űrlapok formai követelményeit pontosan be kell tartani. Ezen felül az 1. számú példány – amely maga az engedély – mindkét oldalának piros, nyomtatott guilloche-mintájú háttérrel kell rendelkeznie, amely bármilyen mechanikus vagy vegyi hamisítást szemmel láthatóvá tesz.4. Az űrlapok nyomtatásáért a tagállamok felelősek. Az űrlapokat a tagállam által kijelölt, ugyanabban a tagállamban működő nyomdák is nyomtathatják. Ez utóbbi esetben mindenkor fel kell tüntetni az űrlapon a tagállam által történt kinevezésre utaló hivatkozást. Minden űrlapon szerepelnie kell a nyomda nevének és címének, illetve olyan jelnek, amely alapján a nyomda azonosítható.5. Kibocsátásuk időpontjában a behozatali engedélyek vagy kivonatok a tagállam illetékes hatóságai által meghatározott kibocsátási számot kapnak. A behozatali engedély számát elektronikus úton, a 4. cikkben meghatározott integrált hálózat útján közölni kell a Bizottsággal.6. Az engedélyeket és kivonatokat a kibocsátó tagállam hivatalos nyelvén, illetőleg hivatalos nyelvei egyikén állítják ki.7. A 10. rovatban az illetékes hatóságok feltüntetik a megfelelő acéltermékcsoportot.8. A kibocsátó szervek és a terhelést végző hatóságok jelzését bélyegzővel helyezik el az okmányokon. Mindazonáltal a perforálással nyert, betűkkel vagy számjegyekkel kombinált szárazbélyegzőt vagy az engedélyre való nyomtatást helyettesítheti a kibocsátó hatóság bélyegzője. A kibocsátó hatóságok az ilyen módon kihelyezett mennyiségek rögzítésére bármilyen hamisíthatatlan módszert alkalmazhatnak, hogy megakadályozzák számjegyek vagy utalások beírását.9. Az 1. és 2. számú másolat hátoldalán szerepel egy rovat, amelybe mennyiségeket írhatnak be a vámhivatalok az importot kísérő formalitások végeztével, illetőleg az illetékes közigazgatási hatóságok a kivonat kibocsátásakor. Amennyiben az engedélyen vagy annak kivonatán a terhelés számára fenntartott hely kevésnek bizonyul, az illetékes hatóságok egy vagy több pótlapot csatolhatnak az okmányhoz, amelyen az engedély vagy kivonat 1. és 2. számú példánya hátoldalán szereplőknek megfelelő rovatok találhatók. A terhelést végző hatóságok oly módon helyezik el a bélyegzőjüket, hogy annak egyik fele az engedélyen vagy annak kivonatán, a másik fele pedig a pótlapon helyezkedik el. Amennyiben egynél több pótlap van, egy további bélyegzőt is el kell helyezni oly módon, hogy keresztben helyezkedjen el minden lapon és az azt megelőző lapon.10. Az egy tagállam hatóságai által kibocsátott behozatali engedélyek és kivonatok, továbbá az eszközölt bejegyzések és láttamozások joghatása ugyanaz minden egyes tagállamban, mint az ezekben a tagállamokban kiadott dokumentumoké és eszközölt bejegyzéseké, illetve láttamozásoké.11. Az érintett tagállamok illetékes hatóságai – ha szükséges – előírhatják, hogy az engedélyek, valamint azok kivonatai tartalmát le kell fordítani az adott tagállam hivatalos nyelvére, vagy valamely hivatalos nyelvére.III. fejezetIgazgatási együttműködés29. cikkA Bizottság megküldi a tagállamok hatóságainak Ukrajna származási bizonyítványok és kiviteli engedélyek kibocsátására illetékes hatóságai nevét és címét, valamint az e hatóságok által használt bélyegzők mintáját.30. cikk1. A származási bizonyítványok vagy kiviteli engedélyek utólagos ellenőrzését szúrópróbaszerűen végzik el, illetőleg akkor, ha a tagállamok illetékes hatóságainak bármikor alapos oka van kételkedni a bizonyítvány vagy a kiviteli engedély valódiságában, illetve a kérdéses termék tényleges származására vonatkozó információ helyességében.Ilyen esetekben a Közösség illetékes hatóságai visszaküldik a származási bizonyítványt vagy a kiviteli engedélyt, illetve ezek másolatát Ukrajna illetékes hatóságainak, szükség szerint megadva a formai vagy lényegi okokat, amelyek igazolják a vizsgálat szükségességét. Amennyiben nyújtottak be számlát, azt vagy annak másolatát csatolni kell a származási bizonyítványhoz vagy a kiviteli engedélyhez, illetve azok másolatához. Az illetékes hatóságok minden olyan információt is továbbítanak, amelyek arra utalnak, hogy az említett származási bizonyítványon vagy kiviteli engedélyen megadott adatok helytelenek.2. Az (1) bekezdés rendelkezéseit továbbá alkalmazni kell a származási nyilatkozatok utólagos ellenőrzésénél is.3. Az (1) bekezdésnek megfelelően elvégzett utólagos ellenőrzések eredményeit legkésőbb három hónapon belül közlik a Közösség illetékes hatóságaival. A közölt információnak tartalmaznia kell, hogy a vitatott bizonyítvány, engedély vagy nyilatkozat a ténylegesen exportált termékekre vonatkozik-e, valamint hogy e fejezet alapján a termékek exportálhatók-e a Közösségbe. A Közösség illetékes hatóságai továbbá kérhetik a tények, és különösen az áruk tényleges származásának pontos megállapításához szükséges valamennyi irat másolatát.4. Amennyiben az ilyen ellenőrzések visszaélést vagy szabálytalanságokat tárnak fel a származási bizonyítványok használatában, az érintett tagállam tájékoztatja erről a Bizottságot. A Bizottság ezt az információt továbbítja a többi tagállamnak.5. Az e cikkben meghatározott szúrópróbaszerű ellenőrzési eljárás alkalmazása nem akadályozza a kérdéses termékek szabad forgalomba bocsátását.31. cikk1. Amennyiben a 30. cikkben említett ellenőrzési eljárás vagy a Közösség illetékes hatóságai számára hozzáférhető információ azt igazolja, hogy az e fejezet rendelkezéseit megsértik, az említett hatóságok felkérik Ukrajnát, hogy végezze vagy végeztesse el a szükséges vizsgálatokat azokkal az eljárásokkal kapcsolatban, amelyek e fejezet rendelkezéseit sértik, vagy ilyennek tűnnek a Közösség számára. E vizsgálatok eredményeit közölni kell a Közösség illetékes hatóságaival, beleértve bármilyen más vonatkozó információt is, amely lehetővé teszi az áruk tényleges származásának megállapítását.2. Az e fejezet rendelkezéseivel összhangban elvégzett eljárásoknak megfelelően a Közösség illetékes hatóságai Ukrajna illetékes hatóságaival bármely információt kicserélhetnek, amelyet e fejezet rendelkezései megsértésének megakadályozásában felhasználhatónak tartanak.3. Amennyiben bebizonyosodik, hogy e fejezet rendelkezéseit megsértették, a Bizottság szükségképpen ilyen intézkedéseket hozhat, hogy megakadályozza a rendelkezések megsértésének ismétlődését.32. cikkAz e fejezet rendelkezéseivel összhangban a tagállamok illetékes hatóságai által végzett eljárást a Bizottság koordinálja. A tagállamok illetékes hatóságai tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot az általuk elvégzett eljárásokról és azok eredményéről.IV. fejezetZáró rendelkezések33. cikkA 2266/2004/EK rendelet hatályát veszti.34. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, -án/-én.a Tanács részérőlaz elnökI. MELLÉKLETSA Síkhengerelt termékek |7208 51 98 10 | 7209 90 00 10 | 7212 50 90 13 |SA1. (tekercs) | 7208 51 98 91 | 7212 60 00 11 |7208 51 98 99 | 7210 11 00 10 | 7212 60 00 91 |7208 10 00 00 | 7208 52 91 10 | 7210 12 20 10 |7208 25 00 00 | 7208 52 91 90 | 7210 12 80 10 | 7219 21 10 00 |7208 26 00 00 | 7208 52 10 00 | 7210 20 00 10 | 7219 21 90 00 |7208 27 00 00 | 7208 52 99 00 | 7210 30 00 10 | 7219 22 10 00 |7208 36 00 00 | 7208 53 10 00 | 7210 41 00 10 | 7219 22 90 00 |7208 37 00 10 | 7210 49 00 10 | 7219 23 00 00 |7208 37 00 90 | 7211 13 00 00 | 7210 50 00 10 | 7219 24 00 00 |7208 38 00 10 | 7210 61 00 10 | 7219 31 00 00 |7208 38 00 90 | 7225 40 12 30 | 7210 69 00 10 | 7219 32 10 00 |7208 39 00 10 | 7225 40 40 00 | 7210 70 10 10 | 7219 32 90 00 |7208 39 00 90 | 7225 40 60 00 | 7210 70 80 10 | 7219 33 10 00 |7225 99 00 10 | 7210 90 30 10 | 7219 33 90 00 |7211 14 00 10 | 7210 90 40 10 | 7219 34 10 00 |7211 19 00 10 | 7210 90 80 91 | 7219 34 90 00 |7219 35 10 00 |7219 11 00 00 | SA3. (egyéb síkhengerelt termékek) | 7211 14 00 90 | 7219 35 90 00 |7219 12 10 00 | 7211 19 00 90 |7219 12 90 00 | 7208 40 00 90 | 7211 23 20 10 | 7225 40 12 90 |7219 13 10 00 | 7208 53 90 00 | 7211 23 30 10 | 7225 40 90 00 |7219 13 90 00 | 7208 54 00 00 | 7211 23 30 91 |7219 14 10 00 | 7208 90 00 10 | 7211 23 80 10 |7219 14 90 00 | 7211 23 80 91 |7209 15 00 00 | 7211 29 00 10 |7225 20 00 10 | 7209 16 10 00 | 7211 90 00 11 |7225 30 10 00 | 7209 16 90 00 |7225 30 90 00 | 7209 17 10 00 | 7212 10 10 00 |7209 17 90 00 | 7212 10 90 11 |SA2. (durvalemez) | 7209 18 10 00 | 7212 20 00 11 |7209 18 91 00 | 7212 30 00 11 |7208 40 00 10 | 7209 18 99 00 | 7212 40 20 10 |7208 51 20 10 | 7209 25 00 00 | 7212 40 20 91 |7208 51 20 91 | 7209 26 10 00 | 7212 40 80 11 |7208 51 20 93 | 7209 26 90 00 | 7212 50 20 11 |7208 51 20 97 | 7209 27 10 00 | 7212 50 30 11 |7208 51 20 98 | 7209 27 90 00 | 7212 50 40 11 |7208 51 91 10 | 7209 28 10 00 | 7212 50 61 11 |7208 51 91 90 | 7209 28 90 00 | 7212 50 69 11 |SB Rúd, szögvas, idomvas, szelvény |SB1. (rudak) | SB3. (egyéb rúd, szögvas, idomvas, szelvény) |7207 19 80 10 | 7207 19 12 10 | 7222 11 11 00 | 7301 10 00 00 |7207 20 80 10 | 7207 19 12 91 | 7222 11 19 00 |7207 19 12 99 | 7222 11 81 10 |7216 31 10 10 | 7207 20 52 00 | 7222 11 81 90 |7216 31 10 90 | 7222 11 89 10 |7216 31 90 00 | 7214 20 00 00 | 7222 11 89 90 |7216 32 11 00 | 7214 30 00 00 | 7222 19 10 00 |7216 32 19 00 | 7214 91 10 00 | 7222 19 90 00 |7216 32 91 00 | 7214 91 90 00 | 7222 30 97 10 |7216 32 99 00 | 7214 99 10 00 | 7222 40 10 00 |7216 33 10 00 | 7214 99 31 00 | 7222 40 90 10 |7216 33 90 00 | 7214 99 39 00 |7214 99 50 00 | 7224 90 02 89 |7214 99 71 10 | 7224 90 31 00 |SB2. (huzal) | 7214 99 71 90 | 7224 90 38 00 |7214 99 79 10 |7213 10 00 00 | 7214 99 79 90 | 7228 10 20 00 |7213 20 00 00 | 7214 99 95 10 | 7228 20 10 10 |7213 91 10 00 | 7214 99 95 90 | 7228 20 10 91 |7213 91 20 00 | 7228 20 91 10 |7213 91 41 00 | 7215 90 00 10 | 7228 20 91 90 |7213 91 49 00 | 7228 30 20 00 |7213 91 70 00 | 7216 10 00 00 | 7228 30 41 00 |7213 91 90 00 | 7216 21 00 00 | 7228 30 49 00 |7213 99 10 00 | 7216 22 00 00 | 7228 30 61 00 |7213 99 90 00 | 7216 40 10 00 | 7228 30 69 00 |7216 40 90 00 | 7228 30 70 00 |7221 00 10 00 | 7216 50 10 00 | 7228 30 89 00 |7221 00 90 00 | 7216 50 91 00 | 7228 60 20 10 |7227 10 00 00 | 7216 50 99 00 | 7228 60 80 10 |7227 20 00 00 | 7216 99 00 10 | 7228 70 10 00 |7227 90 10 00 | 7228 70 90 10 |7227 90 50 00 | 7218 99 20 00 | 7228 80 00 10 |7227 90 95 00 | 7228 80 00 90 |II. MELLÉKLETKIVITELI ENGEDÉLY(1) Tüntesse fel a nettó tömeget (kg), illetve a mennyiséget az előírt mértékegységgel, ha az más, mint a nettó tömeg. 2 Az értékesítési szerződésben szereplő pénznemben. | 1. Exportőr (név, teljes cím, ország) | EREDETI | 2. Szám |3. Év | 4. Termékcsoport |KIVITELI ENGEDÉLY (egyes acéltermékekre) |5. Címzett (név, teljes cím, ország) |6. Származási ország | 7. Rendeltetési ország |8. A szállítás helye és napja – szállítóeszköz | 9. Kiegészítő adatok |10. Árumegnevezés – gyártó | 11. TARIC-kód | 12. Mennyiség (1) | 13. Fob-érték (2) |14. AZ ILLETÉKES HATÓSÁG IGAZOLÁSA Alulírott igazolom, hogy a fent megnevezett áruk mennyiségét levonták a 4. rovatban megadott termékcsoport tekintetében a 3. rovatban feltüntetett évre vonatkozóan az egyes acéltermékeknek az Európai Közösséggel folytatott kereskedelmét szabályozó rendelkezések által megállapított keretmennyiségből. |15. Illetékes hatóság (név, teljes cím, ország) | Kelt …………………………. -ban/-ben ……………………………… -án/-én. (Aláírás) (Bélyegző) |KIVITELI ENGEDÉLY(1) Tüntesse fel a nettó tömeget (kg), illetve a mennyiséget az előírt mértékegységgel, ha az más, mint a nettó tömeg. 2 Az értékesítési szerződésben szereplő pénznemben. | 1. Exportőr (név, teljes cím, ország) | MÁSOLAT | 2. Szám |3. Év | 4. Termékcsoport |KIVITELI ENGEDÉLY (egyes acéltermékekre) |5. Címzett (név, teljes cím, ország) |6. Származási ország | 7. Rendeltetési ország |8. A szállítás helye és napja – szállítóeszköz | 9. Kiegészítő adatok |10. Árumegnevezés – gyártó | 11. TARIC-kód | 12. Mennyiség (1) | 13. Fob-érték (2) |14. AZ ILLETÉKES HATÓSÁG IGAZOLÁSA Alulírott igazolom, hogy a fent megnevezett áruk mennyiségét levonták a 4. rovatban megadott termékcsoport tekintetében a 3. rovatban feltüntetett évre vonatkozóan az egyes acéltermékeknek az Európai Közösséggel folytatott kereskedelmét szabályozó rendelkezések által megállapított keretmennyiségből. |15. Illetékes hatóság (név, teljes cím, ország) | Kelt …………………………. -ban/-ben ……………………………… -án/-én. (Aláírás) (Bélyegző) |SZÁRMAZÁSI BIZONYÍTVÁNY(1) Tüntesse fel a nettó tömeget (kg), illetve a mennyiséget az előírt mértékegységgel, ha az más, mint a nettó tömeg. 2 Az értékesítési szerződésben szereplő pénznemben. | 1. Exportőr (név, teljes cím, ország) | EREDETI | 2. Szám |3. Év | 4. Termékcsoport |SZÁRMAZÁSI BIZONYÍTVÁNY (egyes acéltermékekre) |5. Címzett (név, teljes cím, ország) |6. Származási ország | 7. Rendeltetési ország |8. A szállítás helye és napja – szállítóeszköz | 9. Kiegészítő adatok |10. Árumegnevezés – gyártó | 11. TARIC-kód | 12. Mennyiség (1) | 13. Fob-érték (2) |14. AZ ILLETÉKES HATÓSÁG IGAZOLÁSA Alulírott igazolom, hogy a fent megnevezett áruk a 6. rovatban feltüntetett országból származnak az Európai Közösség hatályos rendelkezéseinek megfelelően. |15. Illetékes hatóság (név, teljes cím, ország) | Kelt …………………………. -ban/-ben ……………………………… -án/-én. (Aláírás) (Bélyegző) |SZÁRMAZÁSI BIZONYÍTVÁNY(1) Tüntesse fel a nettó tömeget (kg), illetve a mennyiséget az előírt mértékegységgel, ha az más, mint a nettó tömeg. 2 Az értékesítési szerződésben szereplő pénznemben. | 1. Exportőr (név, teljes cím, ország) | MÁSOLAT | 2. Szám |3. Év | 4. Termékcsoport |SZÁRMAZÁSI BIZONYÍTVÁNY (egyes acéltermékekre) |5. Címzett (név, teljes cím, ország) |6. Származási ország | 7. Rendeltetési ország |8. A szállítás helye és napja – szállítóeszköz | 9. Kiegészítő adatok |10. Árumegnevezés – gyártó | 11. TARIC-kód | 12. Mennyiség (1) | 13. Fob-érték (2) |14. AZ ILLETÉKES HATÓSÁG IGAZOLÁSA Alulírott igazolom, hogy a fent megnevezett áruk a 6. rovatban feltüntetett országból származnak az Európai Közösség hatályos rendelkezéseinek megfelelően. |15. Illetékes hatóság (név, teljes cím, ország) | Kelt …………………………. -ban/-ben ……………………………… -án/-én. (Aláírás) (Bélyegző) |III. MELLÉKLETAz Európai Közösség behozatali engedélye1 | 1. Címzett (név, teljes cím, ország, HÉA-szám) | 2. Kibocsátási szám |Tulajdonos példánya | 3. Év |4. A kibocsátásért felelős hatóság (név, cím és telefonszám) |5. Nyilatkozattevő, illetőleg képviselője (név és teljes cím) | 6. Származási ország (és földrajzi nómenklatúrakódja) |7. Feladó ország (és földrajzi nómenklatúrakódja) |1 | 8. Az érvényesség utolsó napja |9. Árumegnevezés | 10. TARIC-kód |11. Kvótaegységben kifejezett mennyiség |12. Biztosíték/kezesség (értelemszerűen) |13. További részletek |14. Az illetékes hatóság általi láttamozás Kelt: ....................................................... (Aláírás) (Bélyegző) |15. HOZZÁRENDELÉSEK Jelölje a 17. oszlop 1. részében elérhető mennyiséget, valamint a 2. részéhez hozzárendelt mennyiséget. |16. Nettó mennyiség (nettó tömeg vagy az egység meghatározására szolgáló egyéb mértékegység) | 19. Vámokmány (űrlap és szám) vagy kivonat száma és a hozzárendelés napja | 20. Név, tagállam, a hozzárendelő hatóság bélyegzője és aláírása |17. Számjegyekkel | 18. A hozzárendelt mennyiségre vonatkozóan betűvel kiírva |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |A pótlapokat ide kell csatolni. |Az Európai Közösség behozatali engedélye2 | 1. Címzett (név, teljes cím, ország, HÉA-szám) | 2. Kibocsátási szám |A kibocsátó hatóság példánya | 3. Év |4. A kibocsátásért felelős hatóság (név, cím és telefonszám) |5. Nyilatkozattevő, illetőleg képviselője (név és teljes cím) | 6. Származási ország (és földrajzi nómenklatúrakódja) |7. Feladó ország (és földrajzi nómenklatúrakódja) |2 | 8. Az érvényesség utolsó napja |9. Árumegnevezés | 10. TARIC-kód |11. Kvótaegységben kifejezett mennyiség |12. Biztosíték/kezesség (értelemszerűen) |13. További részletek |14. Az illetékes hatóság általi láttamozás Kelt: ....................................................... (Aláírás) (Bélyegző) |15. HOZZÁRENDELÉSEK Jelölje a 17. oszlop 1. részében elérhető mennyiséget, valamint a 2. részéhez hozzárendelt mennyiséget. |16. Nettó mennyiség (nettó tömeg vagy az egység meghatározására szolgáló egyéb mértékegység) | 19. Vámokmány (űrlap és szám) vagy kivonat száma és a hozzárendelés napja | 20. Név, tagállam, a hozzárendelő hatóság bélyegzője és aláírása |17. Számjegyekkel | 18. A hozzárendelt mennyiségre vonatkozóan betűvel kiírva |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |A pótlapokat ide kell csatolni. |IV. MELLÉKLETLISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTESSEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮLISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDERLISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATENPÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRIΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝLIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIESLISTE DES AUTORITES NATIONALES COMPETENTESELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITA NAZIONALIVALSTU KOMPETENTO IESTAŽU SARAKSTSATSAKINGŲ NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ SĄRAŠASAZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJALISTA TA' L-AWTORITAJIET KOMPETENTI NAZZJONALILIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIESLISTA WLAŒCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCHLISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTESZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ŠTÁTNYCH ORGÁNOVSEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOVLUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTAFÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETERBELGIQUE/BELGIË Service public Fédéral Economie, P.M.E., Classes Moyennes & Energie Administration du potentiel économique Direction Industries (Textile – Diamant et autres secteurs) Rue du Progrès 50 B-1210 Bruxelles Fax: +32-2-2775309 | EESTI Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium Harju 11 EE-15072 Tallinn Fax: + 372-6313 660 |Federale Overheidsdienst Economie, K.M.O., Middenstand & Energie Bestuur Economisch Potentieel Directie Nijverheid (Textiel – Diamant en andere sectoren) Vooruitgangsstraat 50 B-1210 Brussel Fax: +32-2-2775309 | ΕΛΛΑΣ Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών Διεύθυνση Διεθνών Οικονομικών Ροών Κορνάρου 1 GR-105 63 Αθήνα Fax : + 301-328 60 94 |ČESKÁ REPUBLIKA Ministerstvo průmyslu a obchodu Licenční správa Na Františku 32 CZ-110 15 Praha 1 Fax: + 420-22421 21 33 | ESPAÑA Ministerio de Industria, Turismo y Comercio Secretaría General de Comercio Exterior Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales Paseo de la Castellana 162 E- 28046 Madrid Fax: + 34-91-349 38 31 |DANMARK Erhvervs- og Boligstyrelsen Økonomi- og Erhvervsministeriet Vejlsøvej 29 DK-8600 Silkeborg Fax: + 45-35-46 64 01 | FRANCE Ministère de l'Economie des Finances et de l'Industrie Direction Générale des Entreprises Sous-direction des Biens de Consommation Bureau Textile-Importations Le Bervil, 12 rue Villiot F-75572 Paris Cedex 12 Fax: + 33-1- 53 44 91 81 |DEUTSCHLAND Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, (BAFA) Frankfurter Strasse 29-35 D-65760 Eschborn 1 Fax: + 49-61-96 9 42 26 | IRELAND Department of Enterprise, Trade and Employment Import/ Export Licensing, Block C Earlsfort Centre Hatch Street IE-Dublin 2 Fax: + 353-1-631 25 62 |ITALIA Ministero delle Attivita Produttive Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi Viale America 341 I-00144 Roma Fax: +39-6-59 93 22 35 / 59 93 26 36 | ÖSTERREICH Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit Aussenwirtschaftsadministration Abteilung C2/2 Stubenring 1 A-1011 Wien Fax: + 43-1-7 11 00/ 83 86 |KYPROS Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού Υπηρεσία Εμπορίου Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ.6 CY-1421 Λευκωσία Φαξ: + 357-22-37 51 20 | POLSKA Ministerstwo Gospodarki, Pracy i Polityki Społecznej Plac Trzech Krzyży 3/5 PL- 00-507 Warszawa Fax: + 48-22-693 40 21 / 693 40 22 |LATVIJA Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija Brīvības iela 55 LV – 1519 Rīga Fax: + 371-728 08 82 | PORTUGAL Ministério das Finanças Direcção Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais sobre o Consumo Rua Terreiro do Trigo, Edifício da Alfândega de Lisboa PT- 1140-060 Lisboa Fax: + 351-218 814 261 |LIETUVA Lietuvos Respublikos ūkio ministerija Prekybos departamentas Gedimino pr. 38/2 LT- 01104 Vilnius Fax: + 370-5-26 23 974 | SLOVENIJA Ministrstvo za gospodarstvo Področje ekonomskih odnosov s tujino Kotnikova 5 SI-1000 Ljubljana Fax: + 386-1-478 36 11 |LUXEMBOURG Ministère des affaires étrangères Office des licences BP 113 L-2011 Luxembourg Fax: + 352-46 61 38 | SLOVENSKÁ REPUBLIKA Ministerstvo hospodárstva SR Odbor licencií Mierová 19 SK-827 15 Bratislava 212 Fax: + 421-2-43 42 39 19 |MAGYARORSZÁG Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal Margit krt. 85. HU-1024 Budapest Fax: + 36-1-336 73 02 | SUOMI Tullihallitus PL 512 FIN-00101 Helsinki Telekopio: + 358-20-492 28 52 |MALTA Diviżjoni għall -Kummerċ Servizzi Kummerċjali Lascaris MT-Valletta CMR02 Fax: + 356-25-69 02 99 | SVERIGE Kommerskollegium Box 6803 S-11386 Stockholm Fax: + 46-8-30 67 59 |NEDERLAND Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer Postbus 30003, Engelse Kamp 2 NL-9700 RD Groningen Fax : + 31-50-523 23 41 | UNITED KINGDOM Department of Trade and Industry Import Licensing Branch Queensway House - West Precinct Billingham UK-TS23 2NF Fax: + 44-1642-36 42 69 |V. MELLÉKLETMENNYISÉGI KORLÁTOZÁSOK(tonna)Termékek | 2005 | 2006 |SA. síkhengerelt termékek |SA1. Tekercsek | 150 000 | 153 750 |SA2. Durvalemez | 348 000 | 356 700 |SA3. Egyéb síkhengerelt termékek | 97 000 | 99 425 |SB. Rúd, szögvas, idomvas, szelvény |SB1. Rudak | 30 000 | 30 750 |SB2. Huzal | 125 000 | 128 125 |SB3. Egyéb rúd, szögvas, idomvas, szelvény | 230 000 | 235 750 |Megjegyzés: az SA és SB a kategóriákat jelöli.az SA1, SA2, SA3, SB1, SB2 és SB3 a termékcsoportokat jelöli.[1] HL L 49., 1998.2.19., 3. o.[2] Lásd ennek a Hivatalos Lapnak a(z) … oldalán.[3] HL L 256., 1987.9.7., 1. o. A legutóbb az 1989/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 344., 2004.11.20., 5. o.) módosított rendelet.[4] HL L 395., 2004.12.31., 20. o.