               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.9.27.
            COM(2019) 438 final
            2019/0205(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról[Kiterjesztett éghajlatváltozási együttműködés EU – Izland – Norvégia]
            (EGT-vonatkozású szöveg)

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  A belső piac működéséhez szükséges jogbiztonság és homogenitás biztosítása érdekében az EGT Vegyes Bizottságnak az összes vonatkozó uniós jogszabály elfogadását követően azokat a lehető leghamarabb bele kell foglalnia az EGT-megállapodásba, valamint lehetővé kell tennie az EGT-tag EFTA-államok számára, hogy részt vegyenek az EGT-vonatkozású uniós fellépésekben vagy programokban.

                  Az EGT Vegyes Bizottság határozattervezete (amely a tanácsi határozatjavaslat mellékletét képezi) módosítani kívánja az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvét annak érdekében, hogy az EGT-tag EFTA-államok (ez esetben Norvégia és Izland) együtt tudjanak működni az EU-val az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére irányuló, 2030-ra vonatkozó célkitűzéseik teljesítése érdekében, és ezt az EGT-n belül tegyék meg.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  A Vegyes Bizottság csatolt határozattervezete teljes mértékben összhangban áll az EGT-megállapodás azon céljával, hogy előmozdítsa a Szerződő Felek közötti kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok egyenlő versenyfeltételek melletti folyamatos és kiegyensúlyozott erősödését és az azonos szabályok betartását, egy homogén Európai Gazdasági Térség létrehozása érdekében.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  A Vegyes Bizottság határozata összhangban áll az Unió egyéb szakpolitikáival is, különösen azáltal, hogy az uniós belső piac homogenitásának védelmére irányul.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               Az EGT-megállapodásba belefoglalandó jogszabály az Európai Unió működéséről szóló szerződés 191. cikkén alapul, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével.

                  Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló 2894/94/EK tanácsi rendelet
                     1
                   1. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján kialakítja az ilyen határozatokról az Unió által képviselendő álláspontot.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  A javaslat megfelel a szubszidiaritás elvének a következők miatt:

                  E javaslat célját, nevezetesen a belső piac homogenitásának biztosítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért e cél a hatások miatt uniós szinten jobban megvalósítható.

               •Arányosság

                  Az arányosság elvének megfelelően ez a javaslat nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Az EGT-megállapodás 98. cikkének megfelelően a választott jogi aktus az EGT Vegyes Bizottság határozata. Az EGT Vegyes Bizottság biztosítja az EGT-megállapodás hatékony végrehajtását és érvényesülését. Ennek érdekében határozatokat kell hoznia az EGT-megállapodásban meghatározott esetekben.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

                  Tárgytalan.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Javasolt tehát az EGT-ről szóló megállapodás 31. jegyzőkönyvének módosítása, hogy az EGT-tag EFTA-államok részt vehessenek az uniós keretben. A javaslatnak előreláthatólag nincsenek költségvetési vonzatai.

               5.EGYÉB ELEMEK

               A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

               5.1.A 31. jegyzőkönyvbe való felvétel

               A 2003/87/EK irányelvet belefoglalták az EGT-megállapodás XX. mellékletébe, az (EU) 2018/410 módosító irányelvet pedig egy külön vegyes bizottsági határozat melléklete fogja tartalmazni.

               Az (EU) 2018/841 és az (EU) 2018/842 rendelet megállapítja az egyes államok által engedélyezett kibocsátási szinteket. E rendeletek szabályozzák a rugalmassági mechanizmusokhoz való hozzáférésüket is az érdemi kötelezettségeiknek való megfelelés tekintetében, és meghatározzák a földhasználathoz, a földhasználat-változtatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és -elnyelésnek az elszámolási módját. Nem írják elő az abban meghatározott célok eléréséhez szükséges eszközöket, és nem keletkeztetnek jogokat és kötelezettségeket gazdasági szereplők számára.

               Izland és Norvégia az EGT-megállapodás keretén belül – az (EU) 2018/841 és (EU) 2018/842 rendelet, valamint a 2003/87/EK irányelv alkalmazása és hatékony végrehajtása révén – teljesíteni kívánja az üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2030-ig történő csökkentésére vonatkozó célkitűzéseit. Az EGT-megállapodás VI. részével – beleértve az EGT-megállapodás 78. cikkét is – összhangban az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyve biztosítja a megfelelő keretet az Unió és az EGT-országok közötti, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködéshez.

               Az (EU) 2018/841 és az (EU) 2018/842 rendelet EGT-vívmányokba az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvének módosításával történő belefoglalása ugyanolyan jogi kötelezettségeket keletkeztet, mint az EGT-megállapodás valamely mellékletébe történő felvétel. A 31. jegyzőkönyvben foglalt jogi aktusoknak és rendelkezéseknek való megfelelést az EFTA Felügyeleti Hatóság és az EFTA-Bíróság ugyanolyan mértékben felügyelheti és hajthatja végre, mintha azokat egy mellékletbe illesztették volna, amennyiben a Szerződő Felek így állapodnak meg. Javasolt ezért az EGT-megállapodás VII. részének, azaz az EGT-megállapodás rendes felügyeleti és vitarendezési eljárásainak alkalmazása.

               Nem keletkeztet azonban kötelezettséget a későbbi jogi aktusok felvételére. Ez a megkülönböztetés lényeges Izland és Norvégia számára, mivel ez az együttműködési határozat kívül esik azon a területen, amelyre az EGT-megállapodás Szerződő Felei kötelezettséget vállalnak, hogy belefoglalják az EGT-vívmányokba.

               A felsorolt jogi aktusok és rendelkezések nem alkalmazandók Liechtensteinre.

               5.2.Indokolások és javasolt megoldások – az (EU) 2018/841 rendelet

               6. cikk (2) bekezdés – átállási időszak:

               Indokolás:

               Izland esetében 50 éves átállási időszakot alkalmaztak az erdősített területnek az Éghajlatváltozási Keretegyezményhez történő könyvelése céljából, amely az IPCC-iránymutatás alapján megfelelően indokolásra és felülvizsgálatra került.

               8. cikk (7) bekezdés – a nemzeti erdőgazdálkodási elszámolási tervek folyamata és határideje:

               Indokolás:

               A LULUCF-rendelet 8. cikke (7)–(8) bekezdésének felvétele és az EGT-megállapodás VII. része és 1. jegyzőkönyve alkalmazására vonatkozó általános kiigazítások következtében az EFTA-államok benyújtják a javasolt referenciaszinteket és kijelölik az EFTA Felügyeleti Hatóság szakértőit, de csak a vegyesbizottsági határozat hatálybalépését követően. Mindebből és a szakértői konzultációk során javasolt általános kiigazításból következik, hogy az Európai Bizottság és az EFTA Felügyeleti Hatóság ugyanolyan módon konzultál a kijelölt szakértőkkel, mint ahogyan az Európai Unió tagállamainak szakértőivel folytat konzultációt a Bizottság.

               Az EFTA Felügyeleti Hatóság és az Európai Bizottság együttműködik, információt cserél és konzultál egymással az EGT-megállapodás 109. cikkének és 1. jegyzőkönyvének megfelelően. Szükség esetén az ezen eljárásból eredő technikai értékelések és technikai ajánlások alapján az EFTA-államok közlik az EFTA Felügyeleti Hatósággal az erdőkre vonatkozó javasolt referenciaszintjeiket. Az ezen eljárásból eredő EFTA-államok erdőkre vonatkozó referenciaszintjeit az EFTA Felügyeleti Hatóság állapítja meg és a LULUCF-rendelet 8. cikkének (8) bekezdése szerinti felhatalmazáson alapuló bizottsági jogi aktusok kiigazításáról szóló vegyesbizottsági határozat foglalja bele az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvébe. Mivel ez az eljárás hivatalosan nem kezdődik e vegyesbizottsági határozat hatálybalépéséig és mivel az eljárás a 8. cikk (6)–(7) bekezdése értelmében több hónapig is eltart, a 8. cikk (7) bekezdésében az erdőkre vonatkozó javasolt felülvizsgált referenciaszintekre vonatkozóan említett határidőt úgy kell kiigazítani, hogy elegendő időt biztosítson az EFTA-államok és az EFTA Felügyeleti Hatóság számára, hogy az EFTA-államok tekintetében – az Európai Bizottsággal való szoros együttműködésben – véglegesítsék ezt az eljárást az erdőkre vonatkozó referenciaszintek tekintetében is.

               Az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EFTA-államok által közölt, erdőkre vonatkozó javasolt referenciaszintek közzétételére vonatkozó kötelezettsége nem következik egyértelműen az EGT-megállapodás 109. cikke és 1. jegyzőkönyve szerinti kötelezettségekből, és ezért a javasolt kiigazításban kifejezetten szerepel.

               13. cikk (2) bekezdés a) pont – hivatkozás az 525/2013/EU rendeletre:

               Indokolás:

               Az (EU) 2018/841 rendelet 13. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében az uniós tagállamoknak fel kell venniük folyamatban lévő vagy tervezett egyedi intézkedéseket annak érdekében, hogy az 525/2013/EU rendelet 4. cikkével összhangban benyújtott stratégiájukban biztosítsák az erdők jelentette nyelők és tározók kapacitásának fenntartását vagy adott esetben növelését annak céljából, hogy részt vehessenek az ugyanazon cikk szerinti, gazdálkodás alatt álló erdőterületre vonatkozó rugalmassági mechanizmus alkalmazásában. Mivel a vegyesbizottsági határozat csak a 2030-ra vonatkozó kibocsátáscsökkentési célkitűzésekhez kapcsolódik, az 525/2013/EU rendelet 4. cikke nem alkalmazandó az EFTA-államokra. Annak biztosítása érdekében, hogy az EFTA-államok a tagállamokkal azonos feltételek mellett vegyenek részt a gazdálkodás alatt álló erdőterületre vonatkozó rugalmassági mechanizmus alkalmazásában, a javasolt kiigazítás bevezeti azt a követelményt, hogy az EFTA-államok földhasználati, földhasználat-változtatási és erdőgazdálkodási ágazatukra vonatkozó meghatározott stratégiákat nyújtsanak be.

               15. cikk (2) bekezdés – Tájékoztatás az EFTA Felügyeleti Hatóságnak a központi tisztviselőtől:

               Indokolás:

               A javasolt kiigazítás tisztázza az EFTA Felügyeleti Hatóságnak a központi tisztviselővel kapcsolatban betöltött szerepét az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék létrehozásáról szóló rendelettel (a 389/2013/EU bizottsági rendelet) összhangban, amely az EGT-megállapodás XX. melléklete 21ana. pontjának részét képezi és az EGT céljainak megfelelően kiigazításra került. E kiigazításokból következik, hogy a valamely EFTA-állam joghatósága alá tartozó számlák esetében az EFTA Felügyeleti Hatóságot is be kell vonni. A javasolt kiigazítás összhangban áll az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EGT-megállapodás VII. részének és 1. jegyzőkönyvének alkalmazásáról szóló vegyesbizottsági határozatban szereplő általános kiigazítások értelmében vett szerepével is.

               II., III., IV. és VII. melléklet – táblázatok:

               Indokolás:

               Az Izlandra és Norvégiára vonatkozó releváns információkat a II., III. és VII. mellékletbe kell belefoglalni.

               A IV. melléklet A. szakaszának g) pontja megköveteli a következetességet az erdőkre vonatkozó referenciaszintek és az 525/2013/EU rendelet szerint jelentett előrejelzések között. Mivel az 525/2013/EU rendeletet nem foglalták bele az EGT-megállapodásba, Izland és Norvégia számára nem kötelező az 525/2013/EU rendelet szerinti előrejelzések bejelentése. Az előrejelzéseket azonban önkéntes alapon és Izland tekintetében az Izlandnak az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye Kiotói Jegyzőkönyvének második kötelezettségvállalási időszakában az Európai Unióra, annak tagállamaira és Izlandra háruló kötelezettségek közös teljesítésében való részvételéről szóló, egyrészről az Európai Unió, annak tagállamai, másrészről Izland közötti megállapodással
                  2
                összhangban jelentették az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek. Ezt a melléklet javasolt kiigazítása tisztázza.

               A 2026–2030 közötti időszakra vonatkozóan nincs szükség hasonló kiigazításra, mivel Norvégia és Izland az (EU) 2018/1999 rendelet 18. cikke szerint fogja jelenteni az előrejelzéseket.

               5.3.Indokolások és javasolt megoldások – az (EU) 2018/842 rendelet

               4. cikk (3) bekezdés – a 2005-ös bázisév meghatározása a közös kötelezettségvállalási rendelet által kijelölt pálya abszolút kibocsátási egységekben történő, 2030. évi végpontjának kiszámításához:

               Indokolás:

               Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2030-ra tervezett csökkentését az (EU) 2018/842 rendelet hatálya alá tartozó, felülvizsgált üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2005. évi szintje viszonylatában kell meghatározni, figyelmen kívül hagyva a 2003/87/EK irányelv (uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer, ETS) I. mellékletében felsorolt tevékenységekből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátást, valamint a 2005-ben működő és az EU ETS rendszerébe csak 2005 után felvett létesítmények hitelesített kibocsátásadatait. A közös kötelezettségvállalási rendelet (18) preambulumbekezdése szerint a 406/2009/EK határozatban alkalmazott megközelítést folytatni kell, amihez a 2020. évi éves kibocsátásjogosultsági egységet (ÉKJE) kell felhasználni. Mivel Norvégia és Izland ezzel nem rendelkezik, ezért éves kibocsátási jogosultságuk 2030-ra nem számítható ki ugyanolyan módszerrel, mint az uniós tagállamok esetében. A 4. cikk (3) bekezdését ezért ki kell igazítani Norvégia és Izland tekintetében a 2005. bázisévi kibocsátás meghatározásához alkalmazandó módszertan pontosítása érdekében, figyelembe véve a megállapodásban már szereplő kibocsátáskereskedelmi értékeket. Ez egyszerűsíteni fogja a 2021–2030 közötti évek tekintetében az ÉKJE-k kiszámítására és megállapítására vonatkozó végrehajtási jogi aktusok beépítését.

               Az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerről szóló 152/2012 EGT vegyesbizottsági határozat 2005-re vonatkozóan tartalmazza az EFTA-államok helyhez kötött kibocsátáskereskedelmi értékeit, amelyek 2013-tól bekerültek a kibocsátáskereskedelmi rendszerbe. Ezen adatok felhasználhatók a kibocsátáskereskedelmi rendszerről szóló irányelv hatálya alá tartozó ágazatok 2005. évi kibocsátásának kiszámításához, amennyiben az a közös kötelezettségvállalási rendelet szempontjából releváns.

               Az EFTA-államok tekintetében a 4. cikk (3) bekezdése értelmében a 2030-ra vonatkozó éves kibocsátási jogosultság megállapítása céljából figyelembe veendő 2005. évi kibocsátáskereskedelmi adatokat egy függelék tartalmazza, amelyet a IV. melléklet után kell beilleszteni.

               6. cikk (1) bekezdés – a közös kötelezettségvállalási rendeletnek való megfelelés értelmében törlendő egységek száma:

               Indokolás:

               A 6. cikk (1) bekezdése értelmében az EU ETS kibocsátási egységek közül a közös kötelezettségvállalási rendeletnek való megfelelés céljából együttesen figyelembe véve legfeljebb 100 milliót törölhetnek. Izland és Norvégia esetében a maximális értékeket is meg kell adni, lásd a javasolt vi. kiigazítást.

               12. cikk (2) bekezdés – Tájékoztatás az EFTA Felügyeleti Hatóságnak a központi tisztviselőtől:

               Indokolás:

               A javasolt kiigazítás tisztázza az EFTA Felügyeleti Hatóságnak a központi tisztviselővel kapcsolatban betöltött szerepét az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék létrehozásáról szóló rendelettel (a 389/2013/EU bizottsági rendelet) összhangban, amely az EGT-megállapodás XX. melléklete 21ana. pontjának részét képezi és az EGT céljainak megfelelően kiigazításra került. E kiigazításokból következik, hogy a valamely EFTA-állam joghatósága alá tartozó számlák esetében az EFTA Felügyeleti Hatóságot is be kell vonni. A javasolt kiigazítás összhangban áll az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EGT-megállapodás VII. részének és 1. jegyzőkönyvének alkalmazásáról szóló vegyesbizottsági határozatban szereplő általános kiigazítások értelmében vett szerepével is.

               I., II. és III. melléklet:

               Indokolás:

               Az Izlandra és Norvégiára vonatkozó releváns információkat az I., II. és III. mellékletbe kell belefoglalni. Ez az uniós tagállamokkal való egyenlő bánásmód elvén alapul, és összhangban áll a Bizottság által a közös kötelezettségvállalási rendeletre irányuló javaslatban (COM(2016) 482 final, 3. o.) kifejtett érveléssel és az azt alátámasztó hatásvizsgálattal.

               5.4.Indokolások és javasolt megoldások – az (EU) 2018/1999 rendelet

               i.–ii. kiigazítások – Vonatkozó cikkek és azok alkalmazása:

               Indokolás:

               Az (EU) 2018/1999 rendelet irányítási mechanizmust hoz létre az energiaunió 2030. évi és hosszú távú célkitűzéseinek elérése érdekében, összhangban az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodással. Az (EU) 2018/1999 rendelet a „Tiszta energia minden európainak” csomag része. Az (EU) 2018/1999 rendelet EGT-vonatkozású jelentőségének értékelésére a rendes EGT-eljárásokkal összhangban kerül majd sor. Ez a „Tiszta energia minden európainak” csomag értékelésének részeként történik majd.

               Az (EU) 2018/1999 rendelet olyan tervezési és jelentéstételi követelményeket tartalmaz, amelyek az (EU) 2018/841 és az (EU) 2018/842 rendeletben foglalt kötelezettségekre vonatkoznak. E követelmények többek között az 525/2013/EU rendelet helyébe lépnek, amelyet nem foglaltak az EGT-megállapodásba.

               A vegyesbizottsági határozat hatálya az Izland és Norvégia 2030. évi kibocsátáscsökkentési célkitűzéseinek végrehajtása szempontjából releváns jogszabályokra korlátozódik. Az (EU) 2018/1999 rendelet tartalmazza az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervekre, valamint az integrált energia- és éghajlat-politikai eredményjelentésekre vonatkozó rendelkezéseket. E rendelkezések túlmutatnak a vegyesbizottsági határozat hatályán, mivel magukban foglalják az energiával kapcsolatos célkitűzések és az energiaunió öt dimenziójában szereplő egyéb célkitűzések tervezését és az azokról való jelentéstételt is. E rendelkezések ezért nem szerepelnek a vegyesbizottsági határozatban.

               Izland és Norvégia azonban önként kötelezettséget vállalnak az iránt, hogy nemzeti terveket dolgoznak ki az (EU) 2018/841 és az (EU) 2018/842 rendeletben előírt és a vegyesbizottsági határozaton keresztül a 31. jegyzőkönyvbe foglalt kötelezettségek teljesítését szolgáló szakpolitikák és intézkedések meghatározására. A terveket 2019. december 31-ig meg fogják osztani az uniós tagállamokkal, a Bizottsággal és az EFTA Felügyeleti Hatósággal. Ezt Izland és Norvégia a(z) [e határozat] EGT vegyesbizottsági határozattal kapcsolatos nemzeti tervekről szóló nyilatkozatában állapítja meg.

               A vegyesbizottsági határozatban foglalt kötelezettségek átlátható és következetes nyomon követését, jelentéstételét és az azoknak való megfelelést szolgáló rendszer létrehozása érdekében javasolt felvenni az (EU) 2018/1999 rendelet azon rendelkezéseit, amelyek az (EU) 2018/841 és az (EU) 2018/842 rendelet végrehajtása szempontjából alapvető fontosságúak. Ez a kiegészítés nem érinti az (EU) 2018/1999 rendelet EGT-vonatkozásának értékelését. Az (EU) 2018/1999 rendelet alapvető rendelkezéseit érthető és jogilag megfelelő módon kell belefoglalni az EGT-megállapodásba. Javasolt oly módon eljárni, ahogyan a mezőgazdasági termékek piacának közös szervezéséről szóló uniós jogi aktusokból eredő, a borkereskedelemmel összefüggő rendelkezéseknek a megállapodás 47. jegyzőkönyvébe történő felvétele esetében tették. Ez azt jelenti, hogy fel kell sorolni az (EU) 2018/1999 rendelet azon cikkeit, amelyeket alkalmazni kell. Egyes rendelkezések esetében néhány kiigazításra lesz szükség, hogy illeszkedjenek a vegyesbizottsági határozat alkalmazási köréhez, míg mások változtatás nélkül bekerülnek majd a határozat hatálya alá.

               A benne foglalt cikkek biztosítani fogják a teljes körű jelentéstételt az üvegházhatást okozó gázok jegyzéke, az üvegházhatású gázokra vonatkozó szakpolitikák és intézkedések, valamint az előrejelzések tekintetében.

               Emellett a megfelelés biztosítása érdekében az (EU) 2018/841 és az (EU) 2018/842 rendeletnek megfelelő, átfogó felülvizsgálatok elvégzését szolgáló alapvető cikkeket is fel kell venni.

               A 2. cikk tartalmazza az (EU) 2018/1999 rendelet tekintetében alkalmazandó fogalommeghatározások jegyzékét. A jegyzékben szereplő fogalommeghatározások az (EU) 2018/841 és az (EU) 2018/842 rendelet végrehajtása szempontjából relevánsak. A jegyzékben szereplő fogalommeghatározások közül néhány olyan területekhez kapcsolódik, amelyek nem tartoznak a határozat hatálya alá. A kiigazítás a fogalommeghatározások alkalmazását e vegyesbizottsági határozat hatályára korlátozza.

               26. cikk (4) bekezdés – az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó jegyzék adatai:

               Indokolás:

               A 26. cikk (4) bekezdése előírja a tagállamok számára, hogy nyújtsák be az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó nemzeti jegyzéküket az UNFCCC részére. Az ilyen jelentések benyújtása kötelező az UNFCCC keretében. Izland és Norvégia az UNFCCC-től független felek. Izland és Norvégia az UNFCCC szerinti vonatkozó kötelezettségvállalásaikkal összhangban nyújtják be az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó nemzeti jegyzéküket.

               Mivel az (EU) 2018/841 és az (EU) 2018/842 rendeletnek való megfelelés szempontjából alapvető fontosságú, hogy az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó jegyzék végleges adatait minden év április 15-ig megküldjék az UNFCCC számára, a kiigazítás biztosítja, hogy Izland és Norvégia a bejelentett adatokról a tagállamokkal azonos napon másolatot küldjön az EFTA Felügyeleti Hatóságnak.

               41. cikk – a tagállamok és az Európai Unió közötti együttműködés:

               Indokolás:

               A 41. cikk az (EU) 2018/1999 rendelet hatálya alá tartozó kötelezettségek teljes terjedelmével összefüggésben szabályozza a tagállamok és az Unió közötti együttműködést. A kiigazítás biztosítja, hogy ez az együttműködés a vegyesbizottsági határozat hatályára korlátozódjon.

               42. cikk – Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség által nyújtott támogatás:

               Indokolás:

               A 42. cikk előírja, hogy az Európai Környezetvédelmi Ügynökség segíti a Bizottság munkáját a 15–21., a 26., a 28–29., a 37–39. és a 41. cikk tekintetében. A kiigazítás biztosítja, hogy ez a támogatás a vegyesbizottsági határozat hatályára korlátozódjon.

               5.5.Indokolások és javasolt megoldások – az (EU) 525/2013 rendelet

               7. cikk és a 19. cikk (1) és (3) bekezdése – leltáradatok és átfogó felülvizsgálat:

               Indokolás:

               Az átfogó felülvizsgálatnak az (EU) 2018/842 rendelet 4. cikkének (3) bekezdése szerinti 2020. évi elvégzése érdekében fel kell venni az 525/2013/EU rendelet két cikkének egyes részeit is. Az (EU) 2018/1999 rendelet 2021. január 1-jétől hatályon kívül fogja helyezni az 525/2013/EU rendeletet, így Izland és Norvégia esetében az (EU) 2018/1999 rendelet szerinti jelentéstételi kötelezettség 2021 előtt nem alkalmazandó. Ezért az 525/2013/EU rendelet két cikkének egyes részeit is fel kell venni a jegyzékhez szükséges adatok szolgáltatására vonatkozó kötelezettség megállapítása és a 2020. évi átfogó felülvizsgálat elvégzése érdekében.

               A szükséges cikkeket a vegyesbizottsági határozat tartalmazza egy olyan jegyzék formájában, amely felsorolja, mely cikkek alkalmazandók. A cikkek csak azon részei alkalmazandók, amelyek az (EU) 2018/842 rendelet végrehajtásához kapcsolódnak. Izland és Norvégia az (EU) 2018/842 rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében említett átfogó felülvizsgálat szempontjából releváns adatokat köteles benyújtani a 2020. évre vonatkozóan. Ezen túlmenően a 19. cikk (1) és (3) bekezdésének felvétele biztosítani fogja, hogy az átfogó felülvizsgálatot az említett bekezdésekben megállapított eljárásokkal összhangban végzik el.

               A rendelkezések csak annyiban alkalmazandók, amennyiben azok az (EU) 2018/842 rendelet végrehajtásához kapcsolódnak.

               5.6.Indokolások és javasolt megoldások – A 749/2014/EU rendelet végrehajtása

               A 3–5., 7–10., 12–14., 16., 29., 32–34. és 36–37. cikk, valamint az I–VIII. melléklet és a XVI. melléklet 2. táblázata:

               Indokolás:

               Mivel az 525/2013/EU rendelet 7. cikke, valamint 19. cikkének (1) és (3) bekezdése is az (EU) 2018/842 rendelet 4. cikkének (3) bekezdése szerinti átfogó felülvizsgálat részét képezik, a tagállamok által az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében jelentett információk felépítéséről, formátumáról, benyújtási eljárásáról és felülvizsgálatáról szóló 749/2014/EU végrehajtási rendelet végrehajtási cikkeit is fel kell venni.

               A rendelkezések csak annyiban alkalmazandók, amennyiben azok az (EU) 2018/842 rendelet végrehajtásához kapcsolódnak.

               5.7.Indokolás és javasolt megoldások – Általános kiigazítások (az EGT-megállapodás VII. részének és 1. jegyzőkönyvének alkalmazása, uniós jogi aktusokra való hivatkozások, bizottsági részvétel, szakértői konzultáció, az Európai Környezetvédelmi Ügynökség által nyújtott támogatás és a Liechtenstein tekintetében történő alkalmazás hiánya)

               Indokolás:

               Mivel az EGT-megállapodás 79. cikkének (3) bekezdéséből következik, hogy az EGT-megállapodás VII. része (Intézményi rendelkezések) csak az EGT-megállapodás VI. részére és 31. jegyzőkönyvére alkalmazandó, amennyiben konkrétan előírják, továbbá mivel konkrétan csak a döntéshozatali rendelkezések alkalmazását írja elő, amelyeket a (v. ö. 98. cikk), a b) kiigazítás javasolt a VII. rész alkalmazásának biztosítása és ezért az EFTA Felügyeleti Hatóság és az EFTA Bíróság általi nyomon követés és végrehajtás biztosítása érdekében, a 31. jegyzőkönyvbe való felvételt illetően fent említetteknek megfelelően.

               Mivel kezdetben az EGT-megállapodás horizontális kiigazításokról szóló 1. jegyzőkönyve csak az EGT-megállapodás mellékleteiben említett jogi aktusokban foglalt rendelkezésekre volt alkalmazandó, a c) kiigazítás javasolt annak érdekében, hogy az a vegyesbizottsági határozattal történő felvételükkel a 31. jegyzőkönyvben említett jogi aktusokban foglalt rendelkezésekre is alkalmazandó legyen.

               A vegyesbizottsági határozattal a 31. jegyzőkönyvbe felvett jogi aktusokban foglalt rendelkezések olyan európai vagy uniós jogszabályokra, jogi aktusokra, szabályokra, szakpolitikákra és intézkedésekre is hivatkoznak, amelyek nem képezik az EGT-megállapodás részét. A javaslat szerint a d) kiigazítás egyértelművé teszi, hogy csak olyan mértékben és formában alkalmazandók, amilyen mértékben a megállapodás részét képezik.

               A vegyesbizottsági határozatban előírt együttműködés végrehajtásához ugyanúgy szükséges az EFTA-államok Éghajlatváltozási Bizottságban való részvétele és az EFTA-államok szakértőivel folytatott konzultáció, mint az uniós tagállamok szakértőinek bevonása. Így például – mint azt az (EU) 2018/841 rendelet (LULUCF-rendelet) 8. cikke (7) bekezdésének javasolt kiigazításával kapcsolatban a nemzeti erdőgazdálkodási elszámolási tervek és az erdőkre vonatkozó referenciaszintek kialakítása tekintetében a fentiek is mutatják – szükség van az EFTA-államok szakértőivel folytatott konzultációra a szükséges hozzájárulás, a konzultációk és az együttműködés biztosítása érdekében, valamint ezáltal a 31. jegyzőkönyvbe foglalt jogi aktusok rendelkezéseinek e vegyesbizottsági határozattal történő egységes végrehajtása és alkalmazása érdekében. A javasolt e) és f) kiigazítás e tekintetben is biztosítja a részvételt és a konzultációt.

               Mivel az EGT-megállapodás VII. részének rendelkezései alkalmazandók, az EFTA Felügyeleti Hatóság nyomon fogja követni Izland és Norvégia vegyesbizottsági határozat szerinti kötelezettségeinek teljesítését. A javasolt g) kiigazítás biztosítja, hogy az Európai Környezetvédelmi Ügynökség segítse az EFTA Felügyeleti Hatóságot arra irányuló munkájában, hogy eleget tegyen a határozat szerinti kötelezettségeknek, ilyen például az Izland és Norvégia által szolgáltatott információkra vonatkozó átfogó felülvizsgálat és minőségbiztosítás elvégzése.

               Mivel csak Izland és Norvégia vesz részt a vegyesbizottsági határozatban előírt kiterjesztett együttműködésben, a javasolt h) kiigazítás úgy rendelkezik, hogy az nem alkalmazandó Liechtensteinre.

               2019/0205 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által
                  az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról

                  [Kiterjesztett éghajlatváltozási együttműködés EU – Izland – Norvégia]

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 191. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás
                  3
                (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén hatályba lépett.

               (2)Az EGT-megállapodás 98. cikke alapján az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvének módosításáról.

               (3)Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyve egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésre vonatkozó különös rendelkezéseket tartalmaz.

               (4)Helyénvaló kiterjeszteni az uniós intézkedések terén az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti együttműködést az (EU) 2018/841 és az (EU) 2018/842 rendeletre, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet, az 525/2013/EU rendelet és a 794/2014/EU végrehajtási rendelet kapcsolódó rendelkezéseire.

               (5)Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért módosítani kell annak érdekében, hogy e kiterjesztett együttműködés lehetővé váljon.

               (6)Ezért az EGT Vegyes Bizottságban az Unió által képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének javasolt módosításával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont az EGT Vegyes Bizottság határozatának az e határozathoz csatolt tervezetén alapul.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 305., 1994.11.30., 6–8. o.

                     (2)

                        HL L 207., 2015.8.4., 1. o.

                     (3)

                        HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.9.27.
            COM(2019) 438 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról[Kiterjesztett éghajlatváltozási együttműködés EU – Izland – Norvégia]

               MELLÉKLET

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG

               […] HATÁROZATA

               (…)

               az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításáról

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 86. és 98. cikkére,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió, Izland és Norvégia elkötelezték magukat az iránt, hogy csökkentik az üvegházhatású gázok teljes kibocsátását, tekintettel arra, hogy az iparosodás előtti szinthez viszonyított globális átlaghőmérséklet emelkedése 2°C alatt marad, és erőfeszítéseket tesznek annak érdekében, hogy a hőmérséklet-emelkedés az iparosodás előtti szinthez képest 1,5 °C-ra korlátozódjék.

               (2)Helyénvaló kiterjeszteni az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti együttműködést a földhasználathoz, a földhasználat-változtatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és -elnyelésnek a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretbe történő beillesztéséről, valamint az 525/2013/EU rendelet és az 529/2013/EU határozat módosításáról szóló, 2018. május 30-i (EU) 2018/841 európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  1
               .

               (3)Helyénvaló kiterjeszteni az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti együttműködést a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő, az éghajlat-politikai fellépéshez hozzájáruló éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az 525/2013/EU rendelet módosításáról szóló, 2018. május 30-i (EU) 2018/842 európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  2
               .

               (4)Helyénvaló kiterjeszteni az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti együttműködést az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  3
                egyes rendelkezéseire, amelyek alapvető fontosságúak az (EU) 2018/841 és az (EU) 2018/842 rendelet végrehajtása szempontjából.

               (5)Helyénvaló kiterjeszteni az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti együttműködést az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszerről, valamint a 280/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. május 21-i 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  4
                egyes rendelkezéseire, amelyek alapvető fontosságúak az (EU) 2018/842 rendelet végrehajtása szempontjából.

               (6)Helyénvaló kiterjeszteni az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti együttműködést a tagállamok által az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében jelentett információk felépítéséről, formátumáról, benyújtási eljárásáról és felülvizsgálatáról szóló, 2014. június 30-i 749/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet
                  5
                egyes rendelkezéseire, amelyek alapvető fontosságúak az (EU) 2018/842 rendelet végrehajtása szempontjából.

               (7)E határozattal Izland és Norvégia intézkedéseket tesz annak érdekében, hogy az 1990-es szinthez képest 2030-ig legalább 40 %-kal csökkentse az üvegházhatásúgáz-kibocsátásra irányuló célkitűzését.

               (8)E határozat nem érinti azt, hogy az EU, Izland és Norvégia hogyan hajtja végre a Párizsi Megállapodást.

               (9)Az EGT-megállapodás nem terjed ki költségvetési kérdésekre. Az (EU) 2018/842 rendelet 5. cikke (6) bekezdésének alkalmazása ezért nem érinti az EGT-megállapodás hatályát.

               (10)Az EFTA Felügyeleti Hatóságnak szorosan együtt kell működnie a Bizottsággal, amikor e határozat alapján az Izlanddal és Norvégiával kapcsolatos feladatok elvégzésére kérik fel.

               (11)Az EFTA Felügyeleti Hatóság és az EFTA-Bíróság e határozat szerinti hatásköre az ezúton vállalt kötelezettségekre korlátozódik.

               (12)Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért módosítani kell annak érdekében, hogy e kiterjesztett együttműködés lehetővé váljon,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvének 3. cikke (Környezet) a (7) bekezdés után a következő bekezdéssel egészül ki:

               „(8) a) Izland és Norvégia a 2021. január 1. és 2030. december 31. közötti időszakra vonatkozó, üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére irányuló célkitűzéseiket az alábbi jogi aktusoknak megfelelően teljesíti:

               –32018 R 0841: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/841 rendelete (2018. május 30.) a földhasználathoz, a földhasználat-változtatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és -elnyelésnek a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretbe történő beillesztéséről, valamint az 525/2013/EU rendelet és az 529/2013/EU határozat módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 1. o.).

               A rendeletet e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításoknak megfelelően kell értelmezni:

               i.A 6. cikk (2) bekezdésében Izland esetében a »30 év« kifejezés helyébe az »50 év« lép.

               ii.A 8. cikk (7) bekezdése a következő szöveggel egészül ki:

               »Az EFTA-államok a(z) xx/xxxx EGT vegyesbizottsági határozat [e határozat] hatálybalépésétől számított kilenc hónapon belül közlik az EFTA Felügyeleti Hatósággal az erdőkre vonatkozó javasolt referenciaszintjeiket a 2021–2025 közötti időszak tekintetében. Az EFTA Felügyeleti Hatóság közzéteszi az EFTA-államok által közölt erdőkre vonatkozó javasolt referenciaszinteket.«

               iii.A 13. cikk (2) bekezdésének a) pontja az EFTA-államok esetében a következőképpen módosul:

               «Az EFTA-állam földhasználati, földhasználat-változtatási és erdőgazdálkodási ágazatra vonatkozóan legalább 30 éves távlatú stratégiát nyújt be az alábbiakban foglaltaknak megfelelően, ideértve az erdők jelentette nyelők és tározók kapacitásának fenntartását vagy adott esetben növelését biztosító, folyamatban lévő vagy tervezett egyedi intézkedéseket is;

               1. 2020. január 1-jéig valamennyi EFTA-állam elkészíti és benyújtja a földhasználati, földhasználat-változtatási és erdőgazdálkodási ágazatra vonatkozó, legalább 30 éves távlatú stratégiáját.  Az EFTA-államoknak szükség esetén 2025. január 1-ig naprakésszé kell tenniük ezeket a stratégiákat.

               2. Az EFTA-államok stratégiái hozzájárulnak a következőkhöz:

               a) az UNFCCC és a Párizsi Megállapodás alapján az emberi eredetű üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére és nyelőnkénti eltávolítására, valamint a szénmegkötés növelésének előmozdítására vállalt kötelezettségek teljesítése;

               b) a Párizsi Megállapodás azon célkitűzésének a teljesítése, hogy a globális átlaghőmérséklet emelkedése 2 °C alatt maradjon az iparosodás előtti szinthez képest, valamint hogy erőfeszítéseket tegyenek annak érdekében, hogy a hőmérséklet-emelkedést az iparosodás előtti szint feletti 1,5 °C-ra korlátozzák;

               c) az üvegházhatásúgáz-kibocsátás hosszú távú csökkentésének és fokozottabb nyelőnkénti eltávolításának a megvalósítása a LULUCF-ágazat szempontjából releváns mértékben, összhangban azzal a célkitűzéssel, hogy – az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület szerint szükséges kibocsátáscsökkentésekkel összefüggésben – az EFTA-államok üvegházhatású gáz-kibocsátását költséghatékony módon csökkentse, és a Párizsi Megállapodásban meghatározott hőmérsékleti célok elérése érdekében fokozza a nyelőnkénti eltávolítást, hogy az üvegházhatású gázok emberi eredetű, forrásonkénti kibocsátása és nyelőnkénti eltávolítása között az évszázad második felében méltányossági alapon, továbbá a fenntartható fejlődéssel és a szegénység felszámolására irányuló erőfeszítésekkel összefüggésben egyensúly jöjjön létre.

               3. Az EFTA-államok stratégiái a következőkre terjednek ki:

               a) a földhasználat, a földhasználat-változás és az erdőgazdálkodás (LULUCF) területén végrehajtott kibocsátáscsökkentés és fokozottabb eltávolítás; figyelembe véve az ebből az ágazatból származó bioenergiát és bioanyagokat.

               b) A földhasználat, a földhasználat-változás és az erdőgazdálkodás szempontjából releváns mértékben más hosszú távú nemzeti célkitűzésekhez, tervezéshez, egyéb szakpolitikákhoz és intézkedésekhez fűződő kapcsolatok.

               4. Az EFTA-államok haladéktalanul tájékoztatják és a nyilvánosság számára elérhetővé teszik vonatkozó stratégiáikat és azok frissített változatait.

               5. Az EFTA Felügyeleti Hatóság értékeli, hogy az EFTA-államok stratégiái megfelelőek-e az e cikk szerinti teljesítés dokumentálására.

               6. Az EFTA-államok földhasználattal, földhasználat-változással és erdészeti ágazattal kapcsolatos stratégiáinak az alábbi elemeket kell tartalmazniuk:

               A. A STRATÉGIÁK KIDOLGOZÁSÁNAK ÁTTEKINTÉSE ÉS FOLYAMATA

               A.1. Vezetői összefoglaló

               A.2. Jogi és szakpolitikai környezet, beleértve adott esetben a 2040-re és 2050-re tervezett indikatív mérföldköveket

               B. TARTALOM

               B.1. FÖLDHASZNÁLAT, FÖLDHASZNÁLAT-VÁLTOZÁS ÉS ERDŐGAZDÁLKODÁS (LULUCF)

               B.1.1. Tervezett kibocsátáscsökkentés és az eltávolítás fokozása 2050-ig

               B.1.2. Amennyire lehetséges, a forrásonkénti és egyes üvegházhatásúgázokkénti várt kibocsátások

               B.1.3. Kibocsátáscsökkentési lehetőségek és a nyelők tervezett fejlesztési lehetőségei

               B.1.4. Az erdők jelentette nyelők és tározók kapacitásának fenntartása vagy adott esetben növelése szempontjából releváns mértékben; alkalmazkodási politikák és intézkedések

               B.1.5. Az erdei biomassza iránti piaci kereslettel kapcsolatos szempontok és a betakarításra gyakorolt hatás

               B.1.6. Szükség szerint a modellezés (a feltételezéseket is beleértve) részletei és/vagy elemzések, mutatók stb.».

               iv.A 15. cikk (2) bekezdése a következő szöveggel egészül ki:

               »A központi tisztviselő az EFTA-államok érintettsége esetén felel az e cikkben említett feladatok elvégzéséért. Az EFTA Felügyeleti Hatóságot tájékoztatni kell, ha a központi tisztviselő blokkol valamely, az EFTA-államokat érintő vagy általuk által végrehajtott ügyletet.»

               v.A II. mellékletben a táblázat a következővel egészül ki:

               »Izland 0,5102

               Norvégia 0,110 5»

               vi.A III. mellékletben a táblázat a következővel egészül ki:

               »Izland1990

               Norvégia1990»

               vii. A IV. melléklet A. szakaszának g) pontja a következő szöveggel egészül ki:

                     6
                  «Az EFTA-államok tekintetében a 2021–2025 közötti időszakra vonatkozó referenciaszintnek összhangban kell állnia az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek önkéntes alapon az 525/2013/EU rendelettel összhangban és – Izland esetében – az Izlandnak az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye Kiotói Jegyzőkönyvének második kötelezettségvállalási időszakában az Európai Unióra, annak tagállamaira és Izlandra háruló kötelezettségek közös teljesítésében való részvételéről szóló, egyrészről az Európai Unió, annak tagállamai, másrészről Izland közötti megállapodással összhangban jelentett előrejelzésekkel.»

               viii.A VII. mellékletben a táblázat a következővel egészül ki:

               »Izland–0,0224 –0,0045

               Norvégia–29,6–35,5»

               –32018 R 0842: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/842 rendelete (2018. május 30.) a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő, az éghajlat-politikai fellépéshez hozzájáruló éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az 525/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 26. o.).

               A rendeletet e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításoknak megfelelően kell értelmezni:

               i.A 4. cikk (3) bekezdése az EFTA államok tekintetében a következő szöveggel egészül ki:

               «Az EFTA-államok tekintetében, az e cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott, a 2021 és 2030 közötti évekre vonatkozó, tonna szén-dioxid-egyenértékben kifejezett éves kibocsátási jogosultságok meghatározása céljából a 2030. évi kibocsátási jogosultságok tekintetében a 2005. bázisév a 2005. évi teljes üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak a légi közlekedésből származó CO2-kibocsátást figyelmen kívül hagyó, átfogó felülvizsgálatából eredő, valamint az EU ETS-rendszer 2005. évi, a 2012. július 26-i 152/2012 EGT vegyesbizottsági határozat
                  7
                függelékének B. részében szereplő, a 2013-as ETS-rendszerben foglalt, helyhez kötött kibocsátáskereskedelmi értékei közötti különbségén alapul – amelyet a globális felmelegedési potenciálnak az (EU) 2018/1999 rendelet 26. cikke (6) bekezdésének b) pontjában említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban elfogadott, illetve az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület negyedik értékelő jelentésében (AR4) meghatározott, a globális felmelegedési potenciálhoz igazítottak – mindaddig, amíg a felhatalmazáson alapuló jogi aktus alkalmazandóvá nem válik. Az e cikk szerint a 2021 és 2030 közötti évekre vonatkozó éves kibocsátási jogosultságok meghatározása céljából figyelembe veendő, a 152/2012 EGT vegyesbizottsági határozatban (AR2) jelentett, a helyhez kötött uniós ETS-rendszer 2005. évi kibocsátási adatait és a globális felmelegedési potenciálra (AR4) vonatkozóan frissített értékeket tartalmazó azonos adatokat a függelék tartalmazza.»

               ii.A szöveg a IV. mellékletet követően a következőkkel egészül ki:

               „Függelék

               A 4. cikk (3) bekezdése szerint a 2021 és 2030 közötti évekre vonatkozó éves kibocsátási jogosultságok meghatározása céljából figyelembe veendő, a 152/2012 EGT vegyesbizottsági határozatban (AR2) jelentett, az EFTA-államok helyhez kötött uniós ETS-rendszerének 2005. évi kibocsátási adatai és a globális felmelegedési potenciálra (AR4) vonatkozóan frissített értékeket tartalmazó azonos adatok

               1. táblázat: 2005. évi ETS-kibocsátások Norvégia esetében:

                         Üvegházhatású gáz (tonna)

                        Szén-dioxid-egyenérték (AR2)

                        Szén-dioxid-egyenérték (AR4)

                        N2O/PFC

                        CO2

                        23 090 000

                        23 090 000

                        N2O

                        1 955 000

                        1 880 000

                        6 308

                        PFC

                        829 000

                        955 000

                        CF4

                        116 698

                        C2F6

                        7 616

                        Összesen

                        25 874 000

                        25 925 000

               2. táblázat: 2005. évi ETS-kibocsátások Izland esetében:

                        Üvegházhatású gáz (tonna)

                        Szén-dioxid-egyenérték (AR2)

                        Szén-dioxid-egyenérték (AR4)

                        N2O/PFC

                        CO2

                        909 132

                        909 132 01

                        PFC

                        26 709

                        31 105

                        CF4

                        3 508

                        C2F6

                        0,424

                        Összesen

                        935 841

                        940 237

               iii.A 6. cikk (1) bekezdésében a «100 milliót» szövegrész helyébe a «107 milliót» szöveg lép.

               iv.A 12. cikk (2) bekezdése a következő szöveggel egészül ki:

               »A központi tisztviselő az EFTA-államok érintettsége esetén felel az e cikkben említett feladatok elvégzéséért. Az EFTA Felügyeleti Hatóságot tájékoztatni kell, ha a központi tisztviselő blokkol valamely, az EFTA-államokat érintő vagy általuk végrehajtott ügyletet.»

               v.Az I. mellékletben a táblázat a következővel egészül ki:

               »Izland
                     – 29 %

               Norvégia
                     – 40 %»

               vi.A II. mellékletben a táblázat a következővel egészül ki:

               »Izland

                     4 %

               Norvégia

                     2 %»

               vii.A III. melléklet táblázata a következőképpen módosul:

               a)A táblázat a következő sorral egészül ki:

               »Izland

                     0,2

               Norvégia

                     1,6»

               b)A maximális összesítésre vonatkozó «280» szám helyébe a «281,8» szám lép.

               –32018 R 1999: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1999 rendelete (2018. december 11.) az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 328., 2018.12.21., 1. o.).».

               E rendelet alkalmazandó rendelkezéseinek felsorolása az alábbiakban található és azokat a jelen Megállapodás alkalmazásában a következő kiigazítással kell alkalmazni:

               i.A rendeletnek csak az alábbi rendelkezései alkalmazandók:

               A 2. cikk (1)–(10) bekezdése, a 2. cikk (12)–(13) bekezdése, a 2. cikk (15)–(17) bekezdése, a 18. cikk, a 26. cikk (2)–(7) bekezdése, a 29. cikk (5) bekezdésének b) pontja, a 37–42. cikk, a 44. cikk (1) bekezdésének a) pontja, (2)–(3) és (6) bekezdése, az 57–58. cikk, valamint az V–VII. és a XII–XIII. melléklet.

               ii.A 2. cikk (1)–(10) bekezdése, a 2. cikk (12)–(13) bekezdése, a 2. cikk (15)–(17) bekezdése – e bekezdés alkalmazásában csak annyiban alkalmazandók az EFTA-államokra, amennyiben azok az (EU) 2018/841 és az (EU) 2018/842 rendelet végrehajtásához kapcsolódnak.

               iii.A 26. cikk (4) bekezdése az EFTA-államok esetében a következőképpen módosul:

               «Izland és Norvégia minden év április 15-ig a (3) bekezdésnek megfelelően benyújtja az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az UNFCCC számára megküldött üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó jegyzék végleges adatainak másolatát.».

               iv.A 41. cikk kizárólag annyiban alkalmazandó az EFTA-államok tekintetében, amennyiben az e cikkben említett rendelkezéseket vagy azok részeit [e határozat] említi vagy rögzíti.

               v.Az EFTA-államok tekintetében a következő mondatot kell beilleszteni a 42. cikk első mondata után:

               «Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség az EFTA Felügyeleti Hatóság munkáját csak a 18. cikk, a 26. cikk (2)–(7) bekezdése, a 29. cikk (5) bekezdésének b) pontja, valamint a 37–39. és a 41. cikk tekintetében segíti.»

               –32013 R 0525: Az Európai Parlament és a Tanács 525/2013/EU rendelete (2013. május 21.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszerről, valamint a 280/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 165., 2013.6.18., 13. o.).

               E rendelet alkalmazandó rendelkezéseinek felsorolása az alábbiakban található és azokat a jelen Megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal kell alkalmazni:

               i.A rendeletnek csak az alábbi rendelkezései alkalmazandók:

               7. cikk, 19. cikk (1) bekezdése és 3. cikk.

               ii.A 7. cikk, a 19. cikk (1) és (3) bekezdése – e bekezdés alkalmazásában csak annyiban alkalmazandók az EFTA-államokra, amennyiben azok az (EU) 2018/842 rendelet végrehajtásához kapcsolódnak.

               –32014 R 0749: A Bizottság 749/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 30.) a tagállamok által az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében jelentett információk felépítéséről, formátumáról, benyújtási eljárásáról és felülvizsgálatáról (HL L 203., 2014.7.11., 23. o.).

               E rendelet alkalmazandó rendelkezéseinek felsorolása az alábbiakban található és azokat a jelen Megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal kell alkalmazni:

               i.A rendeletnek csak az alábbi rendelkezései alkalmazandók:

               A 3–5., a 7–10., a 12–14., a 16., a29., a 32–34., a 36–37. cikk, valamint az I–VIII. melléklet és a XVI. melléklet 2. táblázata.

               ii.A 3–5., a 7–10., a 12–14., a 16., a 29., a 32–34., a 36–37. cikk, valamint az I–VIII. melléklet és a XVI. melléklet 2. táblázata e bekezdés alkalmazásában csak annyiban alkalmazandó az EFTA-államokra, amennyiben azok az (EU) 2018/842 rendelet végrehajtásához kapcsolódnak.

               b)Az EGT-megállapodás 79. cikkének (3) bekezdése értelmében e bekezdésre a megállapodás VII. része (Intézményi rendelkezések) alkalmazandó.

               c)Az EGT-megállapodás 1. jegyzőkönyvét (Horizontális kiigazítások) értelemszerűen alkalmazni kell erre a bekezdésre.

               d)Az e bekezdésben említett vagy foglalt jogszabályokban és rendelkezésekben említett uniós jogszabályokra, jogi aktusokra, szabályokra, szakpolitikákra és intézkedésekre való hivatkozásokat olyan mértékben és formában kell alkalmazni, amilyen mértékben és formában a vonatkozó jogszabályok, jogi aktusok, szabályok, szakpolitikák és intézkedések beépülnek e megállapodásba.

               e)Izland és Norvégia az e bekezdésben említett vagy foglalt jogi aktusok és rendelkezések értelmében teljes mértékben részt vesz az Éghajlatváltozási Bizottság munkájában, de szavazati joggal nem rendelkezik.

               f) Amikor a Bizottság az e bekezdésben említett vagy foglalt jogi aktusoknak és rendelkezéseknek megfelelően konzultál a tagállamok által kijelölt szakértőkkel, ugyanezen az alapon konzultál az EFTA-államok által kijelölt szakértőkkel.

               g)Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség segíti munkájában az EFTA Felügyeleti Hatóságot az (EU) 2018/841 és az (EU) 2018/842 rendelet értelmében.

               h)Ez a bekezdés Liechtensteinre nem alkalmazandó.”

               2. cikk

               Ez a határozat […]-án/-én lép hatályba, feltéve, hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megtették
                  8*.

               3. cikk

               Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

               Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

                  az EGT Vegyes Bizottság részéről

                  az elnök

                  […]

                  az EGT Vegyes Bizottság

                  titkárai

                  […]

               Izland és Norvégia nyilatkozata

               az EGT Vegyes Bizottság [e határozat]-i határozatához kapcsolódó nemzeti tervekről

               Izland és Norvégia önkéntes alapon nemzeti terveket dolgoz ki, amelyekben leírja, hogy Izland és Norvégia miként szándékozik teljesíteni a vállalt kötelezettségeket, azáltal, hogy belefoglalják az alábbi jogi aktusokat az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvébe:

               –az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/841 rendelete (2018. május 30.) a földhasználathoz, a földhasználat-változtatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és -elnyelésnek a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretbe történő beillesztéséről, valamint az 525/2013/EU rendelet és az 529/2013/EU határozat módosításáról (LULUCF-rendelet) és

               –az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/842 rendelete (2018. május 30.) a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő, az éghajlat-politikai fellépéshez hozzájáruló éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az 525/2013/EU rendelet módosításáról (közös kötelezettségvállalási rendelet –ESR).

               Izland és Norvégia ki fogja dolgozni a vonatkozó nemzeti terveket, amelyeket 2019. december 31-ig az uniós tagállamok, az Európai Bizottság, az EFTA Felügyeleti Hatóság és a nyilvánosság rendelkezésére bocsát.

               A tervek az alábbi fő elemeket fogják tartalmazni:

               · A terv vezetői összefoglalója;

               ·A jelenlegi nemzeti éghajlat-változási politikák áttekintése;

               ·A nemzeti kibocsátáscsökkentési célkitűzés és a LULUCF-kötelezettségvállalás leírása;

               ·A vállaláselosztási célkitűzés és a LULUCF-kötelezettségvállalás elérése érdekében előirányzott főbb meglévő és tervezett szakpolitikák és intézkedések leírása;

               ·Az üvegházhatású gázok jelenlegi nemzeti kibocsátásának és elnyelésének, valamint a vállaláselosztási célkitűzésnek és a LULUCF-kötelezettségvállalásnak a már meglévő szakpolitikákon és intézkedéseken alapuló előrejelzések szerinti leírása;

               ·A tervezett nemzeti szakpolitikák és intézkedések hatásértékelése a vállaláselosztási cél és a LULUCF-kötelezettségvállalás teljesítése érdekében, a meglévő szakpolitikákon és intézkedéseken alapuló előrejelzésekkel való összevetés, valamint a meglévő és a tervezett szakpolitikák és intézkedések közötti kölcsönhatások leírása.

                     (1)

                        HL L 156., 2018.6.19., 1. o.

                     (2)

                        HL L 156., 2018.6.19., 26. o.

                     (3)

                        HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

                     (4)

                        HL L 165., 2013.6.18., 13. o.

                     (5)

                        HL L 203., 2014.7.11., 23. o.

                     (6)

                        HL L 207., 2015.8.4., 1. o.

                     (7)

                        HL L 309., 2012.11.8., 38. o.

                     (8)
                  *
                        [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.2.1.
            COM(2019) 56 final
            2019/0028(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) közgyűlésének 14. ülésén az OTIF Főtitkárának a 2019. április 8. napjától 2021. december 31. napjáig tartó időszakra történő megválasztására vonatkozóan az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               Ez a javaslat a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) közgyűlésének 2019. február 27. napján megrendezésre kerülő 14. ülésén az OTIF Főtitkárának a 2019. április 8. napjától 2021. december 31. napjáig tartó időszakra történő megválasztására vonatkozóan az Európai Unió nevében képviselendő álláspontot megállapító határozatra vonatkozik. Az üléssel kapcsolatos (aláírásokkal hitelesített) dokumentumok az OTIF webportálján érhetők el a következő linken:

                  http://extranet.otif.org/en/?page_id=1083

               2.A javaslat háttere

               2.1.A Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény (COTIF)

               A COTIF-egyezmény
                  1
                szabályozza az OTIF működését, illetve meghatározza célkitűzéseit, hatáskörét, az OTIF tagállamokkal fennálló kapcsolatát, valamint általában véve a tevékenységeit.

               Tartalmazza az egyezmény főszövegét, illetve az egységes vasúti jogszabályokat, azaz a műszaki és működési követelményeket, valamint a szerződésmintákat meghatározó hét függeléket: Nemzetközi vasúti személyszállítási szerződés; Nemzetközi vasúti árufuvarozási szerződés; Veszélyes áruk nemzetközi vasúti fuvarozása; Nemzetközi vasúti forgalomban engedélyezett járművekre vonatkozó szerződés; Nemzetközi vasúti forgalomban használt infrastruktúrára vonatkozó szerződés; A nemzetközi forgalomban használni tervezett vasúti berendezésekre vonatkozó műszaki szabványok érvényesítése és egységes műszaki előírások elfogadása; A nemzetközi forgalomban használt vasúti berendezések műszaki engedélyezése.

               A COTIF-egyezményhez 50 ország csatlakozott, köztük az Európai Unió 26 tagállama, azaz Ciprus és Málta kivételével valamennyi. Maga az Európai Unió is szerződő fél 2011 óta.

               2.2.Az Európai Unió és a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) közötti megállapodás

               2011. június 16-án a Tanács elfogadta az Európai Uniónak az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i nemzetközi vasúti fuvarozási egyezményhez (COTIF) való csatlakozásáról szóló, az Európai Unió és a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) közötti megállapodás aláírásáról és megkötéséről szóló 2013/103/EU tanácsi határozatot (HL L 51., 2013.2.23., 1. o.). A megállapodás 2011. július 1-jén lépett hatályba. A tanácsi határozat kimondja, hogy az OTIF ülésein az Európai Uniót a Bizottság képviseli. Tartalmaz továbbá egy uniós nyilatkozatot a hatáskör gyakorlásáról, valamint meghatározza a Tanács, a tagállamok és a Bizottság által az OTIF szerinti eljárások során alkalmazandó belső megállapodásokat.

               2.3.Az OTIF közgyűlése

               A közgyűlés az OTIF legfőbb döntéshozó szerve, amely határozatokat hoz az egyezmény módosítására irányuló javaslatokról. Az esettől függően az OTIF tagállamok kétharmadának vagy felének kell jóváhagynia a módosításokat azok elfogadásához.

               A COTIF-egyezmény 14. cikk 2. § c) pontja értelmében a Közgyűlés hatáskörébe tartozik a Főtitkár megválasztása három éves időtartamra, amely legfeljebb kétszer megújítható (COTIF 21. cikk 2. §). A közgyűlés eljárási szabályzata (21. cikk 2. §) úgy rendelkezik, hogy „Elvileg a Közgyűlés döntéseit a szavazás időpontjában a tárgyalóteremben képviselt összes szavazat többségével kell elfogadni.”

               Háromévente rendes ülést tart, továbbá rendkívüli üléseket tarthat. A közgyűlés utolsó ülése 2018 szeptemberében került megrendezésre
                  2
               .

               Az Európai Unió és/vagy a tagállamai a COTIF egyezmény rendelkezései, a közgyűlés eljárási szabályzata, valamint az Európai Unió COTIF-egyezményhez való csatlakozásáról szóló megállapodás rendelkezései szerint vesznek részt.

               2.4.Az OTIF közgyűlésének 14. ülésén várhatóan elfogadásra kerülő jogi aktusok

               2.4.1.Összefüggések és háttér

               A főtitkár hivatali ideje 2018. december 31. napján véget ért. Őt az OTIF 12. közgyűlése három évre választotta meg 2015 szeptemberében.

               A 2019. január 1. napjától 2021. december 31. napjáig tartó időszakra a főtitkárt a 13. közgyűlésnek kellett megválasztania 2018. szeptemberében. Azonban a tisztségre jelentkező egyetlen jelölt visszavonta jelentkezését, mivel 2019. január 1. napjától egyéb feladatokat vállalt, és a választást nem lehetett megtartani ezen az ülésen a tervezettek szerint.

               A 13. közgyűlés ezért utasította a főtitkárt, hogy 2019. február 27-re hívjon össze egy rendkívüli közgyűlést (14. ülés) egyetlen napirendi ponttal: a következő főtitkár megválasztása. A 13. közgyűlés elfogadta a főtitkári tisztségre vonatkozó pályázati felhívást, amelyet 2018. október 5-én tettek közzé, és 2019. január 5-i határidőt jelöltek meg a pályázatok megfelelő formában történő beérkezésére.

               A következő főtitkár 2019. április 8-án lép hivatalba.

               A 13. közgyűlés ideiglenes főtitkárként kijelölte továbbá Bas Leermakerst (jelenleg az OTIF műszaki osztályának vezetője) 2019. január 1-i hatállyal addig az időpontig, amikor az új megválasztott főtitkár hivatalba lép.

               2.4.2.Az OTIF főtitkári tisztségét betöltő személy képesítési profilja

               A pályázati felhívás mellékletében meghatározott képesítési profil a következő:

                        A pályázóknak a következő előírásoknak kell megfelelniük:

                        1. Egy OTIF-tagállam állampolgára, de nem feltétlenül a javaslatot tevő tagállam állampolgára.

                        2. Olyan személy, aki sok éves szakmai tapasztalattal rendelkezik különböző tevékenységi területeken, és aki már bizonyította képességeit nagy felelősséggel járó pozícióban.

                        3. Ismeri az OTIF mindhárom munkanyelvét (angol, francia, német), és képes könnyen és folyékonyan dokumentumokat készíteni az egyik munkanyelven. A pályázónak képesnek kell lennie a másik két nyelven megfelelő szinten kifejezni magát ahhoz, hogy tárgyalásokat vezethessen és érthető tervezeteket tudjon készíteni.

                        4. Az OTIF munkájához kapcsolódó tudományterületen – lehetőleg a jogi és politikai tudományok területén – rendelkezik végzettséggel; a nemzetközi közjogra, a vasúti szállítási jogra, a veszélyes áruk szállítására, általánosságban a vasúti szállításra és a szállítási logisztikára vonatkozó ismeretek előnyt jelentenének.

                        5. Bizonyítottan képes egy igazgatási szervezet, mint például az OTIF titkárságának vezetésére, a modern információs technológia használatára, több éves tapasztalattal rendelkezik személyzet irányításában a személyzeti jog alapelvei és konkrét szabályai alapján, valamint képes a szervezet pénzügyi ügyeinek irányítására.

                        6. Ismeri a nemzetközi szervezetek működésének módját, a diplomáciai tárgyalásokat, és szakmai tapasztalattal rendelkezik a nemzetközi közlekedési ágazatban.

                        7. Képes hatékonyan képviselni az OTIF-ot az [OTIF] tagállamokban, nemzetközi szinten – különösen konferenciákon – és nyilvánosan. Képes előadni nemzetközi konferenciákon.

                        8. Képes a gazdasági összefüggések és folyamatok átfogó megértésére (beleértve a nemzetközi összefüggéseket is) és bizonyított érdeklődést mutat a közlekedési ágazat és a vasutak iránt. A jogalkotási tevékenységben szerzett tapasztalat elengedhetetlen.

                        9. Legalább tízéves szakmai tapasztalat, lehetőleg valamely állami közigazgatásban, nemzetközi szervezetben, nemzetközi szövetségben, nemzetközi közlekedési ágazatban működő vállalkozásban, vagy oktatási és kutatási háttérrel. A pályázóknak legalább tíz éves tapasztalattal kell rendelkezniük nemzetközi téren, amelynek kapcsán képesnek kell lenniük annak bizonyítására, hogy jelentős döntéshozatali felelősséggel járó tevékenységeket végeztek.

                        10. Nemzetközi tárgyalásokban szerzett hosszú tapasztalat; a jelölteknek képesnek kell lenniük megbirkózni a nagyon magas munkaterheléssel, és hajlandónak kell lenniük számos és nagy igénybevétellel járó hivatalos utazásra.

                        A főtitkárnak ezen kívül dinamikus csapatjátékosnak, előretekintőnek, megközelíthetőnek és határozottnak kell lennie, és tapasztalattal kell rendelkeznie a más kultúrákkal való együttműködésben. A pályázóknak képesnek kell lenniük továbbá politikai, jogi, intézményi és pénzügyi elgondolások kidolgozására is.

               Magának a közgyűlésnek kell megvizsgálnia, hogy a kérelmezők megfelelnek-e a pályázati felhívás követelményeinek, és milyen mértékben. 2019.1.21-én az OTIF titkársága megküldte a pályázók hivatalos listáját és pályázati dossziéit, amelyeket a pályázati időszak alatt kapott.

               Az OTIF főtitkárának megválasztásáról a közgyűlés dönt egy szavazati eljárás útján, amely a fenti 2.3. szakaszban van leírva. Hatálya attól a naptól kezdődik, amikor az új megválasztott főtitkár hivatalba lép, alapesetben 2019. április 8-án. A közgyűlés döntése joghatásokkal jár a COTIF-egyezményben részes felekre, amint azt az alábbi 4. szakaszban részletesebben ismertetjük.

               3.Az Unió nevében képviselendő álláspont

               3.1.Az OTIF titkársága által hivatalosan közölt jelöltlista

               Az OTIF titkárságának 2019.1.21-i közlését követően az OTIF főtitkárának tisztségére a 2019. április 8-tól 2021. december 31-ig terjedő időszakra jelentkező jelöltek listája hivatalosan a következők szerint kerül megállapításra (a nevek ábécésorrendben szerepelnek):

               ·CRINIER Raphaël (pályázat benyújtója: Franciaország);

               ·D’ALFONSO Salvatore (pályázat benyújtója: Olaszország);

               ·EBNER Stefan (pályázat benyújtója: Ausztria);

               ·GROOT Hinne (pályázat benyújtója: Hollandia);

               ·KÜPPER Wolfgang (pályázat benyújtója: Németország).

               Megjegyzésre kerül, hogy mind az öt pályázatot az Európai Unió tagállamai nyújtották be.

               3.2.Javaslat az Unió nevében képviselendő álláspontra

               3.2.1.Az OTIF főtitkárának feladatai és az Uniónak a választáshoz fűződő érdeke

               3.2.1.1.Az OTIF főtitkárának feladatai

               Az OTIF főtitkárának feladatai túlmutatnak a COTIF-egyezmény irányításával, alkalmazásával és működésével kapcsolatos feladatokon. A főtitkár nevezetesen a következő funkciókat látja el:

               –A COTIF egyezmény 21. cikk 4. §-a a következőképpen rendelkezik: „A Főtitkár maga is javaslatot tehet az Egyezmény módosítására.”;

               –A főtitkár képviseli kifelé az OTIF-ot, dolgozza kim a munkaprogramot, a költségvetés tervezetét és a vezetői beszámolót, és kezeli a Szervezet pénzügyeit (COTIF egyezmény 21. cikk 3. § b), h) és i) pontja);

               Ezek a feladatok bizonyos mozgásteret biztosítanak a főtitkárnak;

               –Továbbá fontos, hogy a főtitkár diszkrét és független szerepet játszik a szerződő felek közötti viták rendezésében is. Ő „jószolgálatának felajánlásával megkísérli valamely érintett fél kérésére, hogy az Egyezmény magyarázatára vagy alkalmazására nézve felmerült vitákat a felek között rendezze” (COTIF egyezmény 21. cikk 3. § j) pontja);

               –A főtitkár továbbá „véleményt nyilvánít az érdekelt felek kérelmére, az Egyezmény értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vitákban” (COTIF egyezmény 21. cikk 3. § k) pontja).

               Ezért a személy megválasztása fontos következményekkel járhat a feladatok teljesítésének módjára, a tisztán technikai kérdéseken túl.

               Ez tükröződik a képesítési profilokban is. A jelöltnek többek között „nemzetközi tárgyalásokban szerzett hosszú tapasztalatot” és “politikai, jogi, intézményi és pénzügyi elgondolások kidolgozására való képességet” is fel kell mutatnia.

               3.2.1.2.Az Uniónak a választáshoz fűződő érdeke

               Az Uniónak jelentős érdeke fűződik az OTIF főtitkárának megválasztásához.

               Az OTIF tevékenységei az Unió hatáskörébe tartoznak, és azok közül sok kifejezetten az Unió kizárólagos külső hatáskörébe.

               A 2013/103/EU tanácsi határozat I. melléklete ezért tartalmaz egy függeléket, amely felsorolja a COTIF-egyezmény tárgyát képező témákkal kapcsolatban az adott időpontban létező uniós eszközöket; a lista több mint 20 uniós rendeletet és irányelvet tartalmaz, amelyek a gazdasági/piacra jutási, biztonsági, átjárhatósági és közszolgáltatási kötelezettségekre vonatkoznak.

               Néhány konkrét területen (pl. biztonság, a vasúti rendszerek kölcsönös átjárhatósága) az OTIF által kidolgozott egységes szabályok hatálya közvetlenül kapcsolódik az uniós vívmányok vasúti rendelkezéseihez, és szükség van pontos harmonizációra annak érdekében, hogy elkerülhetők legyenek a két követelménycsoport közötti konfliktusok vagy következetlenségek.

               A fenti magyarázatok
                  3
                mutatják, hogy a főtitkár számos területen jelentős mozgástérrel rendelkezik, különös tekintettel a javaslatok benyújtására és a viták rendezésére.

               Ezért a főtitkár intézkedése várhatóan az uniós vasúti politika fejlesztésével és alkalmazásával közvetlenül összefüggő területeken befolyásolhatja az OTIF működését. Hasonlóképpen, az Unióra várhatóan annak OTIF-tagi minőségében is hatással lehet.

               Figyelembe véve az Uniónak a főtitkár megválasztásához fűződő érdekét, az Uniónak álláspontot kell kialakítania a megválasztás tekintetében.

               3.2.2.A pályázatokról

               Az OTIF titkársága által közölt dokumentumok alapján úgy tűnik, hogy mind az öt jelölt teljesíti a pályázati felhíváshoz mellékelt képesítési profilban meghatározott követelményeket.

               Továbbá mind az öt jelöltet tagállamok javasolták, és mindannyian uniós állampolgárok.

               A tagállamok döntését vezérlő megfontolásokat ezen hátteret figyelembe véve kell kialakítani:

               Először is világossá kell tenni, hogy szavazatot csak olyan jelöltre lehet leadni, aki uniós állampolgár, akit az egyik tagállam javasolt, és aki teljesíti a képesítési profilban foglalt valamennyi követelményt. Bár a pályázatok beadási határideje lejárt, ez az első szempontrendszer megóv az utolsó pillanatban bekövetkező meglepetésektől. Másodszor, figyelembe véve az eseményhez fűződő konkrét uniós érdeket, a szavazatot arra a jelöltre kell leadni, aki a leginkább megfelel az említett érdek szempontjából releváns néhány szempontnak. E szempontok némelyike már megállapításra került a pályázati felhívásban. Egy másik szempont a pályázati felhívás követelményéhez kapcsolódik, de konkrétabb annál, figyelembe véve az Uniónak a választáshoz fűződő érdekét.

               Összességében a következő szempontlista javasolt:

                        Lehetséges kiválasztási szempontok

                        A pályázati felhívás követelményei

                        Uniós kompetenciák

                        A pályázati felhívás mellékletében kifejezetten nem említett szempont: Az Európai Unió intézményi keretének és az Unió vasúti vívmányainak és politikáinak ismerete (a pályázati felhívás mellékletének 4. pontjában említett követelményhez kapcsolódva)

                        Szakmai kompetenciák

                        A pályázati felhívás mellékletének 4., 5. és 6. pontjában említett szempontok

                        Általános kompetenciák

                        A pályázati felhívás mellékletének 8. és 9. pontjában említett szempontok, az említett mellékletben szereplő követelménylistát záró bekezdésben hivatkozott szempontokon túl:

                        Dinamikus csapatjátékos, előretekintő, megközelíthető és határozott, és tapasztalattal rendelkezik a más kultúrákkal való együttműködésben.

                        Politikai, jogi, intézményi és pénzügyi elgondolások kidolgozására való képesség.

               4. Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok.

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Az OTIF közgyűlése egy megállapodás, nevezetesen a COTIF-egyezmény által létrehozott szerv. Az OTIF főtitkárának megválasztása, amelyről az összehívott közgyűlés dönt, joghatással bíró jogi aktusnak minősül. A joghatások a főtitkárra ruházott feladatok miatt merülnek fel, amelyek túlmutatnak a nemzetközi megállapodás egyszerű kezelésén, alkalmazásán és működésén. A részletek a fenti 3.2.2.1. alszakaszban olvashatók. Az ebben az alszakaszban található magyarázatnak megfelelően a személy megválasztása fontos következményekkel járhat a feladatok teljesítésének módjára, a tisztán technikai kérdéseken túl. Tekintettel arra, hogy a főtitkár képes az egyezmény módosítására irányuló javaslatok benyújtására és a tagok közötti vitákba való beavatkozásra, politikai és jogi értelemben irányt mutat az OTIF tevékenységéhez.

               Ezen okokból megállapítható, hogy az OTIF főtitkárának megválasztása joghatással bír. Nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét. Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a vasúti fuvarozással kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 91. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 91. cikke, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2019/0028 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) közgyűlésének 14. ülésén az OTIF Főtitkárának a 2019. április 8. napjától 2021. december 31. napjáig tartó időszakra történő megválasztására vonatkozóan az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Unió a 2013/103/EU tanácsi határozattal
                  4
                csatlakozott az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i nemzetközi vasúti fuvarozási egyezményhez (a továbbiakban: a COTIF-egyezmény).

               (2)Az OTIF közgyűlése (a továbbiakban: közgyűlés) a COTIF-egyezmény 13. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban jött létre. Az Unió a közgyűlésben a COTIF egyezmény rendelkezései, a közgyűlés eljárási szabályzata, valamint az Európai Unió COTIF-egyezményhez való csatlakozásáról szóló megállapodás rendelkezései szerint vesz részt.

               (3)2019. február 27. napján megrendezésre kerülő 14. ülésén a közgyűlés várhatóan dönt az OTIF Főtitkárának a 2019. április 8. napjától 2021. december 31. napjáig tartó időszakra történő megválasztásáról.

               (4)Az Uniónak jelentős érdeke fűződik az OTIF főtitkárának megválasztásához. Az OTIF tevékenységei az Unió hatáskörébe tartoznak, és azok közül sok kifejezetten az Unió kizárólagos külső hatáskörébe. A főtitkár számos területen jelentős mozgástérrel rendelkezik, különös tekintettel a COTIF egyezmény módosítására vonatkozó javaslatok benyújtására és a viták rendezésére. Ezért a főtitkár intézkedése várhatóan az uniós vasúti politika fejlesztésével és alkalmazásával közvetlenül összefüggő területeken befolyásolhatja az OTIF működését. Hasonlóképpen, az Unióra várhatóan annak OTIF-tagi minőségében is hatással lehet. Figyelembe véve az Uniónak a főtitkár megválasztásához fűződő érdekét, az Uniónak álláspontot kell kialakítania a megválasztás tekintetében.

               (5)Az OTIF főtitkárának tisztségére a 2019. április 8-tól 2021. december 31-ig terjedő időszakra beérkezett mind az öt pályázatot tagállamok nyújtották be, és minden jelölt valamelyik tagállam állampolgára. Megállapítást nyert, hogy mind az öt jelölt megfelel az OTIF főtitkárának tisztségére vonatkozó képesítési profil követelményeinek.

               (6)Helyénvaló megállapítani az Unió nevében az OTIF 14. közgyűlésén képviselendő álláspontot, mivel a tervezett határozat olyan ügyre vonatkozik, amelyhez az Uniónak érdeke fűződik, amely az Unió hatáskörébe tartozik, és jogilag kötelező erejű hatást gyakorol rá.

               (7)A szavazatokat olyan jelöltre kell leadni, aki uniós állampolgár, akit az egyik tagállam javasolt, aki teljesíti az OTIF által kiadott pályázati felhívásban foglalt valamennyi követelményt, és aki a legjobban megfelel a választáshoz fűződő uniós érdekkel kapcsolatos szempontrendszernek.

               (8)Ezért az OTIF közgyűlésének 14. ülésén az Unió által képviselendő álláspontnak abban kell megnyilvánulnia, hogy az említett összes szempontnak megfelelően kell szavazni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1)Az OTIF közgyűlésének 14. ülésén az Unió nevében képviselendő álláspontnak abban kell megnyilvánulnia, hogy arra a jelöltre kell szavazni:

               a)aki uniós állampolgár, akit az egyik tagállam javasolt, aki teljesíti az OTIF főtitkárának a 2019. április 8. napjától 2021. december 31. napjáig tartó időszakra történő megválasztására vonatkozóan kiadott pályázati felhívásban foglalt valamennyi követelményt (SG-18106 számú dokumentum, 2018. október 5.), és

               b)aki a legjobban megfelel a következő szempontoknak:

               –az Európai Unió intézményi keretének és az Unió vasúti vívmányainak és politikáinak ismerete;

               –a pályázati felhívás mellékletének 4., 5., 6., 8. és 9. pontjában említett szempontok;

               –a pályázati felhívás mellékletében szereplő felsorolás alatti szempontok, vagyis a személy dinamikus csapatjátékos, előretekintő, megközelíthető és határozott, és tapasztalattal rendelkezik a más kultúrákkal való együttműködésben, valamint képes politikai, jogi, intézményi és pénzügyi elgondolások kidolgozására.

               (2)A tagállamoknak az (1) bekezdéssel összhangban kell leadniuk szavazatukat.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok és a Bizottság a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        1980. május 9-i nemzetközi vasúti fuvarozási egyezmény (COTIF), a 2006.7.1. napjától hatálya lépett vilniusi jegyzőkönyvvel módosítva.

                     (2)

                        A Tanács (EU) 2018/1296 határozata (2018. szeptember 18.) a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) 13. közgyűlésén a Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezménynek (COTIF) és függelékeinek egyes módosításaival kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról (HL L 243., 2018.9.27., 11. o.).

                     (3)

                        4.1. szakasz

                     (4)

                        A Tanács 2013/103/EU határozata (2011. június 16.) az Európai Uniónak az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i nemzetközi vasúti fuvarozási egyezményhez (COTIF) való csatlakozásáról szóló, az Európai Unió és a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet közötti megállapodás aláírásáról és megkötéséről (HL L 51., 2013.2.23., 1. o.).