               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.2.2.
            COM(2016) 43 final
            2016/0027(COD)
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            a 470–790 MHz-es frekvenciasáv Unión belüli használatáról
            {SWD(2016) 19 final}{SWD(2016) 20 final}

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat okai és céljai

                  Az európai digitális egységes piaci stratégia az egyetemes, jó minőségű összeköttetés jövőképét vázolja fel a vállalkozások és a nagyközönség számára. A stratégia tartalmazza a Bizottság „széles sávú szolgáltatások vidéki területeken történő nyújtásának biztosítására különösen alkalmas, és egyúttal az audiovizuális médiaterjesztés sajátos igényeit is kielégítő 694–790 MHz-es („700 MHz-es”) sáv összehangolt felszabadítására” vonatkozó konkrét javaslatait.

                  A vezeték nélküli kapcsolat a széles lefedettség és a nagy sebesség optimális együttesét kínáló, 1 GHz alatti sávokba eső spektrumhoz való hozzáférést igényel. A spektrumhasználat szempontjából hatékonyabb digitális televíziózási technológiákra való átállást követően az UHF műsorszóró sáv (470–862 MHz) 800 MHz-es részsávját (a 790–862 MHz-es frekvenciasávot, azaz a „digitális hozadékot”) jelölték ki elsőként a vezeték nélküli széles sávú szolgáltatások céljára való felhasználásra az Unióban. Jelenleg az UHF műsorszóró sáv a 470 MHz-től 790 MHZ-ig terjedő frekvenciatartományt tartalmazza (a továbbiakban: „UHF-sáv”). Ezt a sávot a digitális földfelszíni televíziózás (DTT) céljaira, valamint a műsorgyártáshoz és különleges események lebonyolításához (PMSE) használt audiofelszerelések („PMSE-audioberendezések”), elsősorban a vezeték nélküli mikrofonok működtetéséhez vesszük igénybe.

                  A 2012. évi Rádió-távközlési Világkonferencia (WRC-12), a Nemzetközi Távközlési Unió (ITU) kötelező erejű Rádiószabályzatot felülvizsgáló konferenciája úgy határozott, hogy 2015-től a 700 MHz-es sávot a műsorszóró és a mozgószolgálat számára kell kiosztani az 1. körzetben (Európában és Afrikában).

                  A 2015 novemberében megrendezett WRC-15 lezárta a 700 MHz-es sáv vezeték nélküli széles sávú szolgáltatások céljára történő használatának műszaki és szabályozási paramétereiről szóló nemzetközi tárgyalásokat. A 700 MHz-es frekvenciasáv következetes használata valamennyi ITU-körzetben
                     1
                   ritka lehetőséget kínál ennek a vezeték nélküli széles sávú szolgáltatások céljára használt frekvenciasávnak a csaknem globális harmonizációjára. A WRC-15 emellett fenntartotta a 470–694 MHz-es („700 MHz-es frekvenciatartomány alatti”) sáv műsorszóró szolgálat számára történő kizárólagos kiosztását az 1. körzetben.

                  2013-ban Neelie Kroes, a Bizottság alelnöke Pascal Lamy, volt európai biztost kérte fel az UHF-sáv jövőbeli használatára vonatkozó közös álláspont kialakítására létrehozott, a mobil-, a műsorszóró és a médiaszektor képviselőiből álló magas szintű munkacsoport elnökletére. Az elnök saját hatáskörében készített jelentésében (a „Lamy-jelentésben”) ajánlást fogalmazott meg a 700 MHz-es sáv vezeték nélküli széles sávú szolgáltatások céljára történő felhasználására (rendeltetésének módosítására) az európai audiovizuális modell fenntartása mellett, amelynek érdekében biztosítékokat kell nyújtani arra, hogy a 700 MHz-es frekvenciatartomány alatti sávba eső frekvenciák továbbra is használhatók lesznek a földfelszíni műsorszórás céljára.

                  A Bizottság által a Lamy-jelentésről tartott nyilvános konzultáció eredményeként megállapításra került, hogy az összehangolt uniós fellépés támogatást élvez. Ezzel párhuzamosan a rádiófrekvencia-politikával foglalkozó csoport (RSPG) elfogadott egy véleményt
                     2
                  , amely ugyancsak támogatja a vezeték nélküli széles sávú szolgáltatások 700 MHz-es frekvenciasávban történő nyújtásának összehangolt uniós megközelítését. Az RSPG-véleményben szereplő ajánlás szerint harmonizált műszaki feltételekhez és közös határidőhöz kellene kötni a 700 MHz-es sáv hatékony felhasználását és a 700 MHz-es frekvenciatartomány alatti sáv audiovizuális terjesztés céljára történő hosszú távú használatának biztosítását, a DTT céljára való rendelkezésre állását is ideértve.

                  Az európai érdekeltekkel folytatott konzultációs folyamat eredményeire és az ITU égisze alatt létrejött nemzetközi megállapodásokra válaszul a Bizottság kidolgozta az UHF sáv hosszú távú használatára vonatkozó uniós stratégiát. A stratégia támogatja a digitális egységes piacot, és hatékony rádióspektrum-gazdálkodást biztosít az UHF-sávban, amely tükrözi annak társadalmi, kulturális és gazdasági értékét. Az UHF-sávra vonatkozó stratégia három fő elemre tagolódik:

               a 700 MHz-es frekvenciasávban nyújtott vezeték nélküli széles sávú elektronikus hírközlési szolgáltatások technológia- és szolgáltatássemlegesség elvén alapuló harmonizált műszaki feltételei;

               a 700 MHz-es sáv vezeték nélküli széles sávú elektronikus hírközlési szolgáltatások céljára való hatékony, a fenti harmonizált műszaki feltételekkel összhangban történő felhasználás érdekében történő rendelkezésre bocsátásának egységes határideje és az átállást támogató koordinációs intézkedések;

               az audiovizuális médiaszolgáltatások (AVMS) terjesztésének elsőbbsége a 700 MHz-es frekvenciatartomány alatti sávban, ami a sáv felhasználásának rugalmas megközelítésével párosul; ezt a DTT piaci jelentőségének tagállamokban tapasztalható különbségei teszik szükségessé.

               •Összhang a javaslat által érintett területen már meglévő rendelkezésekkel

                  Ez a javaslat hozzájárul a vezeték nélküli széles sávú szolgáltatások esetében meghatározott 1200 MHz-es célszint eléréséhez, ami az Európai Parlament és a Tanács egy többéves rádióspektrum-politikai program (RSPP) létrehozásáról szóló 243/2012/EU határozatának egyik fő célkitűzése. A javaslat az RSPP célkitűzéseinek megfelelően az innovatív audiovizuális médiaszolgáltatások további fejlődését is támogatja, és összhangban áll az Engedélyezési irányelvvel
                     3
                   és a Keretirányelvvel
                     4
                  , különösen az utóbbi 9. és 9a. cikkével.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  Ez a jogalkotási intézkedés az EUMSZ 114. cikke alapján a belső piac működésének a biztosítására irányul.

               •A szubszidiaritás és az arányosság elve

                  A hatásvizsgálatban is kifejtettek szerint a szubszidiaritás és az arányosság szempontjából a javasolt határozatban szereplő megoldás a legjobb.

                  A szubszidiaritás elve teljesül, mivel a kezdeményezés célkitűzéseit a tagállamok önállóan nem tudnák elérni, ugyanakkor lehetővé teszi a nemzeti körülmények figyelembevételét (mind a 700 MHz-es, mind a 700 MHz-es frekvenciatartomány alatti sávban).

               Ha az EU el akarja kerülni az eltérő nemzeti megközelítéseket, és korlátozni akarja a határokon átnyúló zavarásokat, akkor döntenie kell arról, hogyan szándékozik a jövőben felhasználni a 700 MHz-es frekvenciasávot. Az UHF-sávra vonatkozó uniós szintű közös jogszabály hiánya hátrányos széttagoltságot okozna az UHF-sáv Unión belüli használata terén. A széttagoltság határokon átnyúló zavarásokhoz vezet, ami az EU lakosságának akár a 13%-át is érintheti.

               Ezért 2020-ig összehangoltan kell a 700 MHz-es sávot kijelölni és engedélyezni a vezeték nélküli szolgáltatások számára, és a 700 MHz-es frekvenciatartomány alatti sávot is összehangoltan kell kijelölni a tömegközönségnek nyújtott audiovizuális médiaszolgáltatásokat védő, rugalmas felhasználásra, továbbá a 700 MHz-es sáv jelenlegi DTT céljára való használatának a megszűntetéséhez szükséges, hatékonyabb technológiákba történő befektetéseket kell végrehajtani.

                  A 700 MHz-es frekvenciatartomány alatti sáv rugalmas használata az arányosság elvének is megfelel, mivel a probléma megoldásának és a célkitűzések elérésének a leghatékonyabb módját jelenti. A 700 MHz-es frekvenciatartomány alatti sáv teljes egészének felszabadítása a vezeték nélküli széles sávú szolgáltatások céljára például meghaladná azt a mértéket, amit az 1 GHz alatti spektrum iránti kereslet jelenleg szükségessé tesz ahhoz, hogy a vezeték nélküli adatforgalom iránti igény kielégíthető legyen. Ugyanakkor a rugalmas használat jogbiztonságot nyújt a 700 MHz-es frekvenciatartomány alatti sáv DTT céljára történő használhatóságát illetően azoknak a tagállamoknak, amelyek a jelenlegi DTT-kapacitásukat fenn kívánják tartani. Emellett a 676/2002/EK határozat szerint a rádióspektrum-bizottság nemzeti műszaki szakértőivel egyetértésben a spektrumhasználatra vonatkozó harmonizált műszaki feltételeket lehet megállapítani.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  A Bizottság UHF-sávra vonatkozó uniós stratégiája két jogi eszköz alapján kerül megvalósításra. Egy nem kötelező erejű intézkedés, mint amilyen például a Parlament és a Tanács ajánlása, nem tenné kötelezővé az uniós koordinációt, és a tagállamok fellépését sem követelné. A rendelettel szemben előnyt élvez a határozat, mivel ez az intézkedés kötelezettségeket ró a tagállamokra, de nem célja, hogy magánfelekre nézve közvetlenül alkalmazandó hatásokat fejtsen ki a tagállamokban. A határozat az irányelvnél is megfelelőbb, mivel az intézkedéstervezet nem határoz meg a nemzeti jogba átültetendő általános szabályrendszert, hanem csak korlátozott számú konkrét lépés megtételét írja elő a tagállamoknak. Az Európai Parlament és a Tanács RSPP-t létrehozó 243/2012/EU határozata 6. cikke (4) bekezdésében például hasonló, a tagállamok számára előírt kötelezettségek és tennivalók szerepelnek, az Európai Parlament és a Tanács korábban elfogadott 128/1999/EK, 626/2008/EK és 676/2002/EK határozatai pedig ugyancsak azt a célt szolgálták, hogy hasonló jellegű kötelezettségeket és tennivalókat írjanak elő a tagállamoknak.

                  Az EUMSZ 114. cikkének megfelelően ehhez az intézkedéshez bizottsági végrehajtási határozat készül, amelyet a 676/2002/EK
                     5
                   határozat értelmében komitológiai eljárás útján kell elfogadni, és a 700 MHz-es frekvenciasávot a CEPT
                     6
                   segítségével elfogadott harmonizált műszaki feltételek szerint kell a vezeték nélküli széles sávú elektronikus hírközlés céljára kijelölni és rendelkezésre bocsátani. A 800 MHz-es frekvenciasáv vezeték nélküli széles sávú elektronikus hírközlési szolgáltatások céljára történő harmonizálása ugyanezen megközelítés szerint történt az RSPP és a Bizottság 2010/267/EU
                     7
                   határozata alapján.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •Konzultáció az érdekelt felekkel

               Ez a javaslat a következő érdekeltektől származó anyagok figyelembevételével készült:

               a)a Lamy-jelentés
                  8
               , amelyet maga Pascal Lamy készített az általa elnökölt magas szintű munkacsoportban végzett munka alapján;

               b)hozzászólások a Lamy-jelentésről tartott nyilvános konzultációhoz
                  9
               ;

               c)az RSPG jelentése a műsorszórás 700 MHz-es sáv újrakiosztása esetében javasolt spektrumkoordinációs megközelítéséről
                  10
               ;

               d)az RSPG véleménye az UHF-sáv (470–790 MHz) Európai Unióban történő jövőbeli használatára vonatkozó hosszú távú stratégiáról.

               •Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása

                  Ehhez a javaslathoz két, a Bizottság számára kifejezetten erre a célra készített független tanulmány járult hozzá. Ezek a következők voltak:

               A 700 MHz-es frekvenciasáv vezeték nélküli széles sávú szolgáltatások céljára történő felhasználásának (rendeltetése módosításának) gazdasági és társadalmi hatása;

               A műsorszóró és a széles sávú szolgáltatások konvergenciájával kapcsolatos kihívások és lehetőségek, valamint a konvergencia hatása a spektrum- és hálózathasználatra.

                  A két tanulmány közül az első az átállás költségeit, a 700 MHz-es frekvenciasáv igénybevételével elért vezeték nélküli széles sávú lefedettség hatását és a DTT célú spektrumhasználat 700 MHz-es frekvenciatartomány alatti sávba történő átszervezésének társadalmi és kulturális vonatkozásait elemzi.

                  A második tanulmány a DTT és a vezeték nélküli széles sávú szolgáltatások 2020 utáni konvergenciájának a lehetőségeiről ad átfogó értékelést.

               •Hatásvizsgálat

                  2015. november 27-én a Szabályozásvizsgáló Testület
                     11
                   kedvező véleményt adott a Bizottság által elkészített hatásvizsgálatról.

                  A hatásvizsgálat négy szakpolitikai lehetőséget tekintett át:

               (1)Nincs uniós szintű fellépés.

               (2)A 700 MHz-es frekvenciasáv összehangolt kijelölése és engedélyezése a vezeték nélküli széles sávú szolgáltatások számára 2020-ra, és a 700 MHz-es frekvenciatartomány alatti sáv fenntartása a DDT céljaira és a PMSE-audioberendezések működtetéséhez.

               (3)A 700 MHz-es frekvenciasáv összehangolt kijelölése és engedélyezése a vezeték nélküli széles sávú szolgáltatások számára 2020-ra. A 700 MHz-es frekvenciatartomány alatti sáv összehangolt kijelölése a nemzeti igényektől függő rugalmas felhasználásra, ami biztosítaná a tömegközönségnek nyújtott audiovizuális médiaszolgáltatások folytatását (technológiasemleges módon), ideértve a szabadon igénybe vehető szolgáltatások terjesztését, valamint a spektrum igénybe vehetőségét a PMSE-audioberendezések felhasználói számára. A zavarások elkerülése érdekében a 700 MHz-es spektrum használatát műszaki szempontból a kizárólag lejövő irányú szolgáltatásokra kell korlátozni
                  12
               . Ez a lehetőség rendelkezés révén gondoskodna arról, hogy kidolgozásra kerüljön egy olyan, a PMSE-audioberendezésekre vonatkozó spektrumstratégia, amely választ ad az UHF-sávba eső spektrum elvesztésére.

               (4)A teljes UHF-sáv összehangolt kijelölése és engedélyezése a vezeték nélküli széles sávú szolgáltatások számára 2020-ra.

                  A Bizottság a 3. lehetőséget választotta ki a szakpolitikai célkitűzések elérésének általa előnyben részesített megoldásaként. Az előnyben részesített megoldás hozzájárul majd az uniós szintű spektrum- és kapcsolatcélok megvalósításához. A 700 MHz-es frekvenciasáv 800 MHz-es és a 900 MHz-es frekvenciasávokba eső spektrummal együtt a vezeték nélküli széles sávú szolgáltatások céljára történő felhasználása fellendítené a mobilhálózatok kapacitását. Ez egy reprezentatív, 3-4 szereplős versenypiacon nagy – legalább 30 Mb/s egy felhasználóra eső – átviteli sebességű egyetemes lefedettséget biztosítana. Azért is helyénvaló 2020-at megjelölni a 700 MHz-es frekvenciasáv rendeltetésének módosítására kitűzött közös határidőként, mert ez a dátum összhangban áll az ötödik generációs (5G) mobil távközlési szabvány bevezetésével. A 3. lehetőség ezenfelül jogbiztonságot nyújt a műsorszórók és a nagyközönség számára audiovizuális médiaszolgáltatásokat nyújtók, különösen a digitális földfelszíni műsorszórást végzők számára a spektrumhozzáférést illetően a 700 MHz-es frekvenciatartomány alatti sávban. A 700 MHz-es frekvenciatartomány alatti sávba eső frekvenciák rugalmas felhasználása megkönnyíti a zavarcsökkentést, és lehetővé teszi egy, a beruházást és az új üzleti modelleket támogató innovatív „ökoszisztéma” létrehozását.

                  A WRC-15 fent említett eredménye is a 3. lehetőséget támogatja mind a 700 MHz-es frekvenciasáv, mind a 700 MHz-es frekvenciatartomány alatti sáv vonatkozásában. Európában, Afrikában és a világ fennmaradó részén még számos helyen továbbra is kizárólag a műsorszóró szolgálat számára osztja ki a 700 MHz-es frekvenciatartomány alatti sávot.

                  A Bizottság pályázatára készült fent említett első tanulmány megállapította, hogy a 700 MHz-es sáv 2020-ban történő felszabadítása és új generációs földfelszíni műsorszóró technológiára való átállás becsült költsége 1,2–4,4 milliárd euró. Ezeknek a költségeknek a döntő része a végfelhasználóknál merül fel, amikor vevőkészüléküket a rendes megújítási ciklus vége előtt korszerűbbre cserélik. A PMSE-audioberendezések esetében a 2020-as átállás költsége 200 millió eurót tesz ki, ha azt vesszük alapul, hogy a PMSE-audioberendezések jelenlegi felhasználóinak 30%-a használja a 700 MHz-es frekvenciasávot. Az uniós országok azonban az állami támogatásra vonatkozó szabályokkal összhangban álló, technológiasemleges állami támogatási intézkedésekkel korlátozhatják ezeket a költségeket
                     13
                  . Becslések szerint a DTT-hálózatok alkalmassá tétele arra, hogy kisebb spektrumkapacitás mellett ugyanolyan mennyisége audiovizuális tartalmat továbbítsanak, körülbelül 890 millió euróba kerül. Ez elsősorban a jogosultak azzal kapcsolatban felmerülő költségeit tartalmazhatja, hogy használati jogaikat azok érvényességi időtartamának lejárta előtt módosítani kell. A költségek mérséklésére irányuló intézkedések bevezetését mérlegelő tagállamoknak tiszteletben kell tartaniuk a technológiasemlegesség elvét és Bizottság állami támogatásra vonatkozó döntéshozatali gyakorlatát
                     14
                  , valamint az európai uniós bíróságok kapcsolódó ítélkezési gyakorlatát
                     15
                  . Egyes esetekben a jogok visszavonásáért nyújtott kártérítés – amennyiben az elfogadott intézkedés nem haladja meg a visszavonás miatt keletkező sérelmet – bizonyos körülmények között összeegyeztethető lehet az Unió állami támogatásra vonatkozó jogszabályaival. Az RSPG szerint 14 tagállamban vagy korlátlan vagy 2020 után végződő időtartamra szóló használati jogokat adományoztak.

               A 800 és 900 MHz-es frekvenciasávokra nemrégiben kiírt spektrumárverések eredményeit figyelembevevő konzervatív becslés szerint a 700 MHz-es frekvenciasáv 2020-ra történő kiosztásából az EU 28 tagállamában összesen 11 milliárd euró körüli bevétel származna, amennyiben minden más körülmény változatlan marad.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               Az Uniót érintő különös költségvetési hatások nem várhatók.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  Az UHF-sávra vonatkozó stratégiával összhangban ez a javaslat meghatározza:

               a 700 MHz-es sáv vezeték nélküli széles sávú elektronikus hírközlési szolgáltatások céljára történő, uniós szinten harmonizált műszaki feltételeknek megfelelő felhasználására (rendeltetésének módosítására) kitűzött határidőket;

               az UHF-sávban lévő spektrum használatára való átállást megkönnyítő intézkedéseket;

               a 700 MHz-es frekvenciatartomány alatti sáv hosszú távú felhasználására vonatkozó intézkedéseket, bár ezek felülvizsgálat tárgyát képezik majd.

                  Az 1. cikk két kötelező közös határidőt tűz ki a tagállamok számára a 700 MHz-es sáv vezeték nélküli széles sávú szolgáltatások céljára történő felhasználásával (rendeltetésének módosításával) kapcsolatban:

               2017 végéig meg kell kötni a határokon átívelő koordinációra vonatkozó megállapodásokat;

               2020 közepéig lehetővé kell tenni a 700 MHz-es frekvenciasáv vezeték nélküli széles sávú elektronikus hírközlési szolgáltatások céljára való hatékony felhasználását a sávhasználat harmonizált műszaki feltételeiről szóló bizottsági végrehajtási határozatnak megfelelően
                  16
               .

                  Az 1. cikk előírja továbbá, hogy a közös uniós határidőket követően a 700 MHz-es frekvenciasáv vezeték nélküli széles sávú szolgáltatások céljára történő felhasználását határokon átívelően kell biztosítani.

                  A 2. cikk előírja a tagállamok számára a 700 MHz-es frekvenciasávra vonatkozó használati jogok forgalomképessé tételét. Ez összhangban áll a szakpolitikai célkitűzésekkel, valamint az RSPP
                     17
                   és a Keretirányelv rendelkezéseivel.

                  A 3. cikk előírja a tagállamok számára, hogy a 700 MHz-es frekvenciasáv vezeték nélküli széles sávú elektronikus hírközlési szolgáltatások céljára való használatára vonatkozó jogok adományozása során folytassanak nemzeti szintű konzultációt, és mérlegeljék a jó minőségű lakossági és területi lefedettséget biztosító intézkedések meghozatalát. A cél az UHF sáv társadalmi és gazdasági előnyeinek a kiaknázása a digitális szakadék áthidalásához való hozzájárulás és a mindenütt jelenlevő Tárgyak Internete létrejöttének a lehetővé tétele révén.

                  A 4. cikk a 700 MHz-es frekvenciatartomány alatti sáv hosszú távú felhasználásával foglalkozik. Előírja a tagállamok számára, hogy hosszú távon biztosítsák ennek a sávnak a használatát a tömegközönségnek (vagy a nagyközönségnek) nyújtott audiovizuális médiaszolgáltatások terjesztésére. Ennek magában kell foglalnia azt, hogy – a nemzeti prioritásoknak megfelelően – továbbra is használható legyen a vezeték nélküli PMSE-audioberendezések működtetésére.

                  A tagállamok kötelezettségei és a Keretirányelv 9. és 9a. cikkei közötti összhang biztosítása érdekében a 700 MHz-es frekvenciatartomány alatti sáv használatának a biztosítására vonatkozó kötelezettség az audiovizuális szolgáltatások tömegközönségnek történő nyújtására vonatkozik, nem pedig az alapul szolgáló vezeték nélküli technológia típusára vagy az elektronikus hírközlési szolgáltatás típusára. Ezért a 4. cikkben adott biztosíték bizonyosságot teremt a spektrumhozzáférést illetően, és lehetővé teszi a DTT, mint a nagyközönségnek nyújtott audiovizuális szolgáltatások földfelszíni terjesztésére szolgáló fő platform további fejlődését. A cikk a 700 MHz-es frekvenciatartomány alatti sáv más technológia vagy elektronikus hírközlési szolgáltatások céljára való használatát is lehetővé teszi, amennyiben azok kizárólag a lejövő irányú (azaz a hálózattól a fogadó végberendezés, például TV-készülék vagy táblagép felé irányuló) szolgáltatásokra korlátozódnak.

                  Az 5. cikk előírja a tagállamok számára a 700 MHz-es frekvenciasáv vezeték nélküli széles sávú szolgáltatások céljára történő felhasználására (rendeltetése módosítására) és az ahhoz kapcsolódó, a teljes UHF sávot érintő átállási folyamatra vonatkozó nemzeti útiterv elfogadását, amelyről az egész Uniót tájékoztatniuk kell. Ezt a rendelkezést az érdekeltek által elfogadott átállási útiterv indokolja (lásd a Lamy-jelentés 2. mellékletét). Az útiterv meghatározza azoknak az intézkedéseknek a körét, amelyeket a 700 MHz-es frekvenciasáv rendeltetésének módosításával összefüggésben az új DTT-technológiákra való átállás során mérlegelni kell. A cél annak biztosítása, hogy a nagyközönségre és a vállalkozásokra gyakorolt hatások egy átlátható folyamat alkalmazása révén korlátozhatók legyenek.

                  A 6. cikk előírja a Bizottságnak, hogy a tagállamokkal együttműködve 2025-ig végezze el a 700 MHz-es frekvenciatartomány alatti sávba eső frekvenciák használatának a felülvizsgálatát. A felülvizsgálat elvégzését követően a Bizottságnak be kell számolnia az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a következtetéseiről és minden olyan, a szabályozás módosítására vonatkozó javaslatról, amely például tartalmilag vagy formailag módosíthatja a biztosítékokat vagy azok időtartamát. A határozatnak ez a rendelkezése összhangban áll a Lamy-jelentésben szereplő ajánlással. A 700 MHz-es frekvenciatartomány alatti sávba eső frekvenciák használatának a felülvizsgálata során a Bizottságnak figyelembe kell vennie a sáv ITU 2023. évi Rádió-távközlési Világkonferenciájára tervezett felülvizsgálatát.

               2016/0027 (COD)

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               a 470–790 MHz-es frekvenciasáv Unión belüli használatáról

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

               tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére
                  18
               ,

               tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére
                  19
               ,

               rendes jogalkotási eljárás keretében,

               mivel:

               (1)Az Európai Parlament és a Tanács 243/2012/EU határozatával
                  20
                létrehozott többéves rádióspektrum-politikai program (RSPP) célul tűzte ki legalább 1200 MHz vezeték nélküli széles sávú elektronikus hírközlési szolgáltatásokra alkalmas spektrum legkésőbb 2015-ig történő azonosítását az Unióban, az innovatív audiovizuális médiaszolgáltatások további fejlődésének támogatását – megalapozott igény esetén – az ilyen szolgáltatások műholdas és földfelszíni nyújtásához szükséges elegendő spektrum biztosításán keresztül, továbbá elegendő spektrum biztosítását a műsorgyártás és a különleges események (PMSE) céljára.

               (2)Digitális egységes piaci (DSM) stratégiájában
                  21
                a Bizottság kiemeli a 694–790 MHz-es („700 MHz-es”) frekvenciasáv fontosságát a széles sávú szolgáltatások vidéki területeken történő nyújtásának biztosítása szempontjából, és hangsúlyozza, hogy ezt a frekvenciasávot összehangoltan kell felszabadítani úgy, hogy közben az audiovizuális médiaszolgáltatások terjesztésével kapcsolatos sajátos igényeket is ki kell elégíteni.

               (3)A 470–790 MHz-es frekvenciasávba eső spektrum értékes eszköz az egyetemes beltéri és kültéri lefedettséggel rendelkező vezeték nélküli hálózatok költséghatékony kiépítése szempontjából. Ezt a spektrumot jelenleg a digitális földfelszíni televíziózás (DTT) céljaira és a vezeték nélküli PMSE-audioberendezések működtetésére használjuk az Unióban. Támogatja a média, a kreatív és a kulturális szektorok fejlődését, amelyek nagymértékben támaszkodnak erre a spektrum-erőforrásra a tömegközönségnek történő vezeték nélküli tartalomszolgáltatás során.

               (4)Az Uniót is magában foglaló 1. körzetben a Nemzetközi Távközlési Unió Rádió-távközlési Világkonferencia által elfogadott Rádiószabályzat a 700 MHz-es frekvenciasávot megosztott elsődleges jelleggel a műsorszóró és a mozgószolgálat (a légi mozgó kivételével) részére osztotta ki, a 470–694 MHz-es („700 MHz-es frekvenciatartomány alatti”) sávot pedig elsődleges jelleggel kizárólag a műsorszóró szolgálat számára és másodlagos jelleggel a vezeték nélküli PMSE-audioberendezések működtetése céljára.

               (5)A gyorsan növekvő vezeték nélküli széles sávú forgalom szükségessé teszi a vezeték nélküli hálózati kapacitás bővítését. A 700 MHz-es frekvenciasávba eső spektrum egyaránt biztosítja a további kapacitást és az egyetemes lefedettséget, különösen a gazdaságilag kihívást jelentő vidéki és távoli területeken, a beltéri használat és a nagytávolságú gépek közötti kommunikáció esetében. Ebben az összefüggésben az Unión belüli jó minőségű földfelszíni vezeték nélküli lefedettség megteremtésére irányuló, az üzemeltetői engedélykötelezettségek legjobb nemzeti gyakorlatára épülő összehangolt intézkedéseknek a többéves rádióspektrum-politikai program azon célkitűzésének az elérésére kell törekednie, hogy 2020-ra minden polgár hozzáférhessen legalább 30 Mbps sebességű szélessávhoz. Ilyen módon az intézkedések előmozdítják az innovatív digitális szolgáltatásokat, és hosszú távú társadalmi és gazdasági előnyöket biztosítanak.

               (6)A közös frekvenciasávon belüli spektrum-megosztás egyrészt a kétirányú (felmenő és lejövő) vezeték nélküli széles sávú szolgáltatások, másrészt az egyirányú televíziós műsorszórás vagy a vezeték nélküli PMSE-audioberendezések működtetése között műszaki problémákat vet fel. Ez azt jelenti, hogy a 700 MHz-es frekvenciasáv kétirányú földfelszíni vezeték nélküli széles sávú elektronikus hírközlési szolgáltatások céljára való felhasználása (rendeltetésének módosítása) megfosztaná spektrum-erőforrásaik egy részétől a DTT és a vezeték nélküli PMSE-audioszolgáltatások felhasználóit. Ezért a DTT- és a PMSE-szektor kiszámítható szabályozást igényel, amely hosszú távon elegendő spektrumot tesz elérhetővé szolgáltatásaik fenntartható nyújtásának és fejlesztésének biztosításához, különös tekintettel a szabadon hozzáférhető televízióadásra. Nemzeti és uniós szintű intézkedésekre lehet szükség annak érdekében, hogy a vezeték nélküli PMSE-audioberendezések működtetéséhez további spektrum-erőforrást lehessen biztosítani a 470–790 MHz-es frekvenciasávon kívül.

               (7)Pascal Lamy, a 470–790 MHz-es frekvenciasáv jövőbeli felhasználásával foglalkozó magas szintű munkacsoport elnöke a Bizottságnak készített jelentésében (a „Lamy-jelentésben”)
                  22
                azt az ajánlást fogalmazta meg, hogy 2020-ra (+/- két év) lehetővé kellene tenni a 700 MHz-es frekvenciasáv vezeték nélküli széles sávú szolgáltatások céljára történő felhasználását. Ez elősegítené annak a célnak az elérését, hogy a DTT-re vonatkozó szabályozás hosszú távon kiszámítható legyen a 700 MHz-es frekvenciatartomány alatti sávba eső frekvenciákhoz való hozzáférés 2030-ig történő biztosítását illetően, bár ezt 2025-ig felül kellene vizsgálni. A 700 MHz-es frekvenciatartomány alatti sávban a nemzeti igényeknek megfelelő rugalmas, kizárólag lejövő irányú szolgáltatásokra korlátozott spektrumhasználatot ajánlott a Lamy-jelentés. A kizárólag lejövő irányú átvitelre való korlátozás azt jelenti, hogy a vezeték nélküli rendszerben annak technológiájától függetlenül csak egy irányban lehetséges az átvitel a központi infrastruktúrához tartozó állomásoktól, például a TV-toronytól vagy a mobil bázisállomástól a hordozható vagy mobil végberendezések, például a TV-készülékek vagy mobiltelefonok felé.

               (8)A rádiófrekvencia-politikával foglalkozó csoport (RSPG) a 470–790 MHz-es frekvenciasáv Unióban történő jövőbeli használatára vonatkozó hosszú távú stratégiáról szóló véleményében (az „RSPG-véleményben”) azt az ajánlást fogalmazza meg, hogy a 700 MHz-es sáv vezeték nélküli széles sávú elektronikus hírközlési szolgáltatások céljára történő hatékony felhasználásra való rendelkezésre bocsátására 2020 végéig egy, az Unió egészére vonatkozóan elfogadott, összehangolt megközelítés szerint történjen. Ez a 700 MHz-es frekvenciatartomány alatti sáv a kizárólag lejövő irányú audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására való rendelkezésre állásának hosszú távú, 2030-ig tartó biztosításával párosulna. Az RSPG különösen ajánlja a rugalmasság bevezetését annak érdekében, hogy a 700 MHz-es frekvenciatartomány alatti sáv a kizárólag lejövő irányú vezeték nélküli széles sávú elektronikus hírközlési szolgáltatások céljára is használható legyen.

               (9)Mivel néhány tagállam már megkezdte vagy be is fejezte a 700 MHz-es frekvenciasáv kétirányú földfelszíni vezeték nélküli széles sávú elektronikus hírközlési szolgáltatások céljára történő használatának a nemzeti engedélyezését, az Uniónak haladéktalanul intézkedéseket kell hoznia az egységes piac szétdarabolódásának a megelőzése érdekében. A 470–790 MHz frekvenciasáv jövőbeli használatát illetően egy olyan összehangolt megközelítésre van szükség, amely egyben a szabályozás kiszámíthatóságát is biztosítja, egyensúlyt teremt a tagállamok sokszínűsége és az egységes piaci célkitűzések között, és elősegíti egy egységes uniós álláspont képviseletét a nemzetközi színtéren. Ezzel összefüggésben a tagállamoknak elő kell írni a 700 MHz-es frekvenciasáv rendeltetésének kellő időben történő, az uniós és a nemzeti jogszabályoknak megfelelő módosítását.

               (10)A 700 MHz-es frekvenciasáv más alkalmazások céljára való használata az Unión kívüli országokban, amely nemzetközi megállapodások alapján vagy az ország területének a tagállami hatóságok által gyakorolt tényleges ellenőrzés hatókörén kívül eső részein megengedett, egyes tagállamokban korlátozhatja a sáv földfelszíni vezeték nélküli széles sávú elektronikus hírközlési szolgáltatások céljára történő használatát. Ez megakadályozhatja számukra az uniós szinten meghatározott közös menetrend betartását. Az érintett tagállamoknak meg kell tenniük minden, az ilyen korlátozások időtartamának és földrajzi kiterjedésének a minimalizálásához szükséges lépést, és szükség esetén – az RSPP 10. cikkének (2) bekezdése alapján – az Unió segítségét kérhetik. A 676/2002/EK határozat
                  23
                6. cikkének (2) bekezdése és 7. cikke értelmében a Bizottságot is tájékoztatniuk kell ezekről a korlátozásokról, és az információkat az 5. cikknek megfelelően közzé kell tenniük.

               (11)A lehető leghamarabb be kell vezetni a 700 MHz-es frekvenciasáv földfelszíni vezeték nélküli széles sávú elektronikus hírközlési szolgáltatások céljára történő használatának rugalmas engedélyezési rendszerét. Ennek keretében, a 2002/21/EK irányelv
                  24
                9., 9a. és 9b. cikkének az alkalmazásával összefüggésben a spektrumhasználati joggal rendelkezőknek lehetővé kell tenni meglévő jogaik eladását és bérbeadását.

               (12)A 2002/21/EK irányelv 9. és 9a. cikkének megfelelően a tagállamoknak lehetőség szerint rugalmas megközelítést kell alkalmazni, és a tömegközönségnek nyújtott audiovizuális médiaszolgáltatások terjesztésével kapcsolatos nemzeti igényeknek megfelelően lehetővé kell tenniük az olyan alternatív, kizárólag lejövő irányú felhasználási módok bevezetését a 700 MHz-es frekvenciatartomány alatti sávban, mint a földfelszíni vezeték nélküli széles sávú elektronikus hírközlési szolgáltatások. A 700 MHz-es frekvenciatartomány alatti sáv kizárólag lejövő irányú földfelszíni vezeték nélküli széles sávú elektronikus hírközlési szolgáltatások céljára való használatának lehetővé tétele során a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy – a 2006. évi Regionális Rádió-távközlési Konferencián
                  25
                született megállapodás rendelkezésének megfelelően – ez a felhasználási mód ne befolyásolja a 700 MHz-es frekvenciatartomány alatti sáv digitális földfelszíni műsorszórásra való használatát a szomszédos tagállamokban.

               (13)Mindenesetre a 470–694 MHz-es frekvenciasávba eső spektrum használatát legkésőbb 2025-ben ismét uniós szintű értékelésnek kell alávetni. Az értékelés során a frekvenciasáv 2023. évi Rádió-távközlési Világkonferenciájára tervezett felülvizsgálatát is figyelembe kell venni. A 700 MHz-es frekvenciatartomány alatti sáv használatának módosítása során mérlegelni kell a technológiai fejleményeket, a fogyasztói magatartást, a szabadon hozzáférhető televízióadás
                  26
                fenntartásának a jelentőségét és a közérdekű társadalmi, gazdasági és kulturális célkitűzéseket. Ezzel összefüggésben tanulmányozni kell azokat a műszaki és szabályozási feltételeket, amelyek lehetővé teszik a régi és az új spektrumhasználati módok együttes jelenlétét a 700 MHz-es frekvenciatartomány alatti sávban. Így biztosítható lenne a rugalmas és hatékony spektrumhasználat különböző tagállamok által alkalmazott megközelítéseinek az összhangja, és lehetővé válna a sáv használatára és a különböző használati módok együttes jelenlétére vonatkozó műszaki harmonizációs intézkedések elfogadása. A 676/2002/EK határozat lehetővé teszi ilyen vizsgálatok és intézkedések kidolgozását.

               (14)A tagállamoknak koherens nemzeti útiterveket kell elfogadniuk annak megkönnyítésére, hogy a 700 MHz-es frekvenciasáv úgy legyen használható a földfelszíni vezeték nélküli széles sávú elektronikus hírközlési szolgáltatások céljára, hogy közben biztosított legyen a sávban felszámolt televíziós műsorszóró szolgáltatások folytonossága. Az elfogadást követően a tagállamoknak átlátható módon közzé kell tenniük az útiterveket az Unióban. Az útiterveknek a frekvencia-újratervezéssel, a hálózatot és a végfelhasználói berendezéseket érintő műszaki fejlesztésekkel, a rádió- és egyéb berendezések párhuzamos jelenlétével, a meglévő és az új engedélyezési rendszerrel és – ahol átállási költségek felmerülnek – a többek között a végfelhasználóknál jelentkező költségek elkerülése érdekében nyújtható ellentételezésre vonatkozó tájékoztatással kapcsolatos tevékenységeket és határidőket kell tartalmazniuk. A DTT-szolgáltatásokat fenntartani kívánó tagállamoknak útitervükben különös figyelmet kell fordítaniuk a műsorszóró berendezések nagyobb spektrumhatékonyságú technológiák, például a korszerű videoformátumok (pl. HEVC) vagy jelátviteli technológiák (pl. DVB-T2) használatához szükséges felfejlesztésének a megkönnyítésére.

               (15)A 470–790 MHz-es frekvenciasávba eső spektrum használatára való átállás végrehajtásáért nyújtható ellentételezés alkalmazási körét és mechanizmusát a vonatkozó nemzeti rendelkezéseknek megfelelő elemzésnek kell alávetni a 2002/20/EK irányelv
                  27
                14. cikkében előírtak szerint, és összeegyeztethetőnek kell lenniük az EUMSZ 107. és 108. cikkének rendelkezéseivel.

               (16)Mivel a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani ennek a határozatnak a célkitűzését, azaz a 470–790 MHz-es frekvenciasávba eső spektrum használatára való összehangolt átállás biztosítását az Unióban a közös célkitűzéseknek megfelelően, ami ezért – léptéke és hatásai miatt – uniós szinten jobban megvalósítható, az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban az Unió fogadhat el intézkedéseket. Az ugyanebben a cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl a célkitűzése eléréséhez szükséges mértéket,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1)A tagállamoknak 2020. június 30-ig lehetővé kell tenniük a vezeték nélküli széles sávú elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek számára a 694–790 MHz-es frekvenciasáv használatát, de kizárólag a 676/2002/EK határozat 4. cikke értelmében a Bizottság által meghatározott harmonizált műszaki feltételeknek megfelelően. Szükség esetén a tagállamoknak a 2002/20/EK irányelvnek megfelelően le kell folytatniuk az engedélyezési folyamatot, vagy módosítaniuk kell a már meglévő spektrumhasználati jogokat az ilyen célú igénybevétel lehetővé tétele érdekében.

               (2)A 694–790 MHz-es frekvenciasáv (1) bekezdés szerinti használatának lehetővé tétele érdekében a tagállamoknak 2017. december 31-ig valamennyi szükséges, határokon átnyúló frekvenciakoordinációs megállapodást meg kell kötniük az Unión belül.

               (3)A tagállamokra nézve nem kötelező érvényűek az (1) és (2) bekezdés szerinti kötelezettségek azokon a földrajzi területeken, ahol a frekvenciakoordináció az Unión kívüli országokkal továbbra is megoldatlan, amennyiben a tagállamok minden lehetséges erőfeszítést megtesznek annak érdekében, hogy a megoldatlan koordináció minél rövidebb ideig álljon fenn, és minél kisebb földrajzi területet érintsen, és évente beszámolnak a Bizottságnak az eredményekről mindaddig, amíg a koordinációs problémák meg nem oldódnak. Ez a bekezdés a Ciprusi Köztársaság abból adódó spektrumkoordinációs problémáira is vonatkozik, hogy területének egy része felett a ciprusi kormány nem tud tényleges ellenőrzést gyakorolni.

               2. cikk

               A tagállamoknak 2022. június 30-ig lehetővé kell tenniük a 694–790 MHz-es frekvenciasávban az elektronikus hírközlési szolgáltatások céljára történő spektrumhasználatra vonatkozó jogok átruházását vagy bérbeadását.

               3. cikk

               A 694–790 MHz-es frekvenciasáv használatának az engedélyezése vagy a 694–790 MHz-es frekvenciasávra vonatkozó meglévő használati jogok módosítása során a tagállamoknak meg kell hozniuk a szükséges intézkedéseket ahhoz, hogy legalább 30 Mb/s sebesség melletti, jó minőségű lakossági és területi lefedettséget biztosítsanak bel- és kültéren egyaránt, ezen belül adott esetben az előre meghatározott nemzeti prioritási területeken és a fő földfelszíni közlekedési útvonalak mentén. Ezek az intézkedések tartalmazhatnak a hálózati infrastruktúra vagy a spektrum megosztását megkönnyítő vagy ösztönző, az uniós jogszabályoknak megfelelő feltételeket.

               E célból a tagállamoknak fel kell mérniük és konzultációra kell bocsátaniuk a frekvenciahasználati jogok feltételekhez kötésének a szükségességét a 694–790 MHz-es frekvenciasávban.

               4. cikk

               (1)A nemzeti műsorszórási igények alapján a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a 470–694 MHz-es frekvenciasáv részben vagy teljes egészében rendelkezésre álljon a tömegközönségnek nyújtott földfelszíni audiovizuális médiaszolgáltatások, azon belül a szabadon hozzáférhető televízióadás céljára és a vezeték nélküli PMSE-audioberendezések működtetéséhez. A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a 470–694 MHz-es frekvenciasáv területükön történő egyéb célú felhasználása ne vezessen az audiovizuális médiaszolgáltatások földfelszíni nyújtásának káros zavarásához a szomszédos tagállamban.

               (2)Ha a tagállamok a televíziós műsorszóró hálózatokon kívül más elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek számára is engedélyezik a 470–694 MHz-es frekvenciasávba eső spektrum használatát, azt a kizárólag lejövő irányú szolgáltatásokra kell korlátozni. Az ilyen használat nem érinti a nemzetközi megállapodásokból és az uniós jogszabályokból származó kötelezettségeket.

               5. cikk

               A tagállamoknak 2017. június 30-ig el kell fogadniuk és nyilvánosságra kell hozniuk az e határozat 1. és 4. cikke szerinti kötelezettségeik teljesítésének nemzeti tervét és menetrendjét („nemzeti útiterv”).

               Annak biztosítása érdekében, hogy a 694–790 MHz-es frekvenciasáv használata megfeleljen az 1. cikk (1) bekezdésének, a tagállamok nemzeti útitervének adott esetben tájékoztatást kell adnia azokról az intézkedésekről is, amelyek korlátozzák a közelgő átállás lakosságra és a vezeték nélküli PMSE-audioberendezések felhasználóira gyakorolt hatását, és elősegítik azt, hogy a televíziós műsorszóró hálózat együttműködő berendezései és vevőkészülékei kellő időben elérhetők legyenek a belső piacon.

               6. cikk

               A Bizottságnak a tagállamokkal együttműködésben 2025. január 1-ig értékelést kell végeznie, és be kell számolnia a Tanácsnak és a Parlamentnek a 470–694 MHz-es frekvenciasáv használatával kapcsolatos fejleményekről, figyelembe véve a sáv 1. és 4. cikk szerinti használatát befolyásoló társadalmi, gazdasági, kulturális és technológiai szempontokat. A jelentésben értékelni kell, hogy szükséges-e változtatni a 470–694 MHz-es frekvenciasáv vagy annak bármely része Unión belüli használatán.

               7. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő huszadik napon lép hatályba.

               8. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

                     (1)
                  2012 előtt a 3. körzetben a 700 MHz-es sávot, a 2. körzetben pedig a 698–790 MHz-es sávot osztották ki megosztott elsődleges jelleggel a mobilszolgáltatások részére.

                     (2)
                  RSPG15-595 final dokumentum, link:

                     http://rspg-spectrum.eu/wp-content/uploads/2013/05/RSPG15-595_final-RSPG_opinion_UHF.pdf

                  .

                     (3)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 7-i 2002/21/EK irányelve az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról (Keretirányelv) (HL L 108, 2002.04.24., 33. o.).

                     (4)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 7-i 2002/20/EK irányelve az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről (Engedélyezési irányelv) (HL L 108, 2002.04.24., 21. o.).

                     (5)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 7-i 676/2002/EK határozata az Európai Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról (Rádióspektrum-határozat) (HL L 108, 2002.4.24, 1. o.).

                     (6)
                  Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezlete.

                     (7)
                  A Bizottság 2010. május 6-i határozata az Európai Unióban az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek 790–862 MHz-es frekvenciasávú használatának harmonizált műszaki feltételeiről (HL L 117/95, 2010.5.11.).

                     (8)
                  Link:

                     http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/report-results-work-high-level-group-future-use-uhf-band

                  .

                     (9)
                  Link:

                     https://ec.europa.eu/eusurvey/runner/PublicConsultationLamyReport2014

                  .

                     (10)
                  RSPG13-524 rev1 dokumentum, link:

                     https://circabc.europa.eu/d/a/workspace/SpacesStore/614d3daf-76a0-402d-8133-77d2d3dd2518/RSPG13-524 %20rev1 %20Report_700MHz_reallocation_REV.pdf

                  .

                     (11)
                  Link:

                     http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/ia_carried_out/cia_2015_en.htm#cnect

                  .

                     (12)
                  Átvitel kizárólag a hálózati infrastruktúrától a vevő végberendezés, például TV-készülék vagy táblagép felé lehetséges.

                     (13)
                  A Bizottság több határozatban is jóváhagyta a fogyasztókra és a PMSE-berendezések felhasználóira gyakorolt hatás korlátozását célzó állami támogatást. Lásd többek között: N622/03 Digitalisierungsfonds — Ausztria, HL C 228, 2005.9.17.; A digitális földfelszíni televíziózás (DVB-T) bevezetése Berlin-Brandenburgban — Németország, HL L 200, 2006.7.22.; C24/04 Digitális földfelszíni televíziózás Svédországban, HL L 112, 2007.4.30.; C52/05 Digitális dekóderek Olaszországban, HL L 147, 2007.6.8.; N270/06 API-s digitális dekóderek támogatása — Olaszország, HL C 80, 2007.4.13.; N107/07 Az iDTV támogatása — Olaszország, HL C 246, 2007.10.20.; C34/06 A digitális földfelszíni televíziózás (DVB-T) bevezetése Észak-Rajna-Vesztfáliában, HL L 236, 2008.9.3.; SA.28685 Digitális televízióadások vétele Kantábriában — Spanyolország, HL C 119, 2012.4.24.; N671b/2009 — Digitális átállás Szlovákiában, HL C 39, 2011.2.8.

                     (14)
                  C 25/2004 állami támogatás, DVB-T Berlin Brandenburg; C 52/2005 állami támogatás, Digitális dekóderek; 2016. januárjára tervezett bizottsági határozat a Spanyol Királyság által bejelentett, a digitális hozadék felszabadításáért nyújtott kártérítéssel kapcsolatos SA.32619 állami támogatásról.

                     (15)
                  Az EB C-222/04 sz. Cassa di Risparmio di Firenze ügyben 2006. január 10-én hozott ítéletének 131. bekezdése; az EB C-126/01 sz. GEMO SA ügyben 2003. november 20-án hozott ítéletének 28. bekezdése; az EB C-53/00 sz. Ferring SA ügyben 2001. november 22-én hozott ítéletének 19 ff. bekezdése; az EB C-143/99 Adria-Wien Pipeline ügyben 2001. november 8-án hozott ítéletének 38. bekezdése; az EB C-310/99 sz. Olaszország kontra Bizottság ügyben hozott ítéletének 251. bekezdése; az EB T-109/01 sz. Fleuren Compost BV kontra Bizottság ügyben 2004. január 14-én hozott ítéletének 54. bekezdése; az EB C-251/97 sz. Franciaország kontra Bizottság ügyben 1999. október 5-én hozott ítéletének 40. bekezdése; a Törvényszék T-177/07 sz. Mediaset kontra Bizottság ügyben 2010 június 15-én hozott ítélete, az EB C-403/10 P sz. Mediaset kontra Bizottság ügyben 2011. július 28-án hozott ítélete; a Törvényszék T-21/06 sz. Németország kontra Bizottság ügyben a DVB-T – Berlin/Brandebourg vonatkozásában 2009. október 6-án hozott ítélete, a Törvényszék T-461/13 sz. Spanyolország kontra Bizottság, T-462/13 sz. Baszkföld és Itelazpi kontra Bizottság,

                     T-463/13

                   sz. Galicia kontra Bizottság és

                     T-464/13

                   sz. Retegal kontra Bizottság,

                     T-465/13

                   sz. Katalónia és CTTI kontra Bizottság,

                     T-487/13

                   sz. Navarra kontra Bizottság és végezetül a

                     T-541/13

                   sz. Abertis Telecom és Retevisión kontra Bizottság ügyekben hozott ítéletei.

                     (16)
                  Ezek a határidők összhangban állnak az RSPG-jelentéssel, az RSPG-véleménnyel és a Lamy-jelentéssel.

                     (17)
                  Vö. a 6. cikk (8) bekezdésével.

                     (18)
                  HL C , ,  o.

                     (19)
                  HL C , ,  o.

                     (20)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. március 14-i 243/2012/EU határozata egy többéves rádióspektrum-politikai program létrehozásáról (HL L 81, 2012.3.21., 7. o.).

                     (21)
                  Lásd

                     http://ec.europa.eu/priorities/digital-single-market/index_en.htm

                  .

                     (22)
                  A Pascal Lamy által készített jelentés elérhetősége:

                     https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/report-results-work-high-level-group-future-use-uhf-band

                  .

                     (23)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 7-i 676/2002/EK határozata az Európai Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról (Rádióspektrum-határozat) (HL L 108, 2002.4.24, 1. o.).

                     (24)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 7-i 2002/21/EK irányelve az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról (Keretirányelv) (HL L 108, 2002.04.24., 33. o.).

                     (25)
                  A Genfben tartott 2006. évi Regionális Rádió-távközlési Konferencia, melynek célja a 174–230 MHz-es és a 470–862 MHz-es frekvenciasávokban nyújtott digitális földfelszíni műsorszóró szolgáltatás megtervezése volt az 1. és 3. körzet egyes részei számára (RRC-06).

                     (26)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2010/13/EU irányelve (az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) szerinti értelemben véve.

                     (27)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 7-i 2002/20/EK irányelve az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről (Engedélyezési irányelv) (HL L 108, 2002.04.24., 21. o.).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.8.31.
            COM(2016) 548 final
            2016/0262(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a metil 2-[[1-(ciklohexilmetil)-1H-indol-3-karbonil]amino]-3,3-dimetilbutanoát (MDMB-CHMICA) új pszichoaktív anyag ellenőrzési intézkedéseknek való alávetéséről

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               Az új pszichoaktív anyagokra vonatkozó információcseréről, kockázatértékelésről és ellenőrzésről szóló 2005/387/IB tanácsi határozat
                  1
                háromlépcsős eljárást vezet be az új pszichoaktív anyagok ellenőrzési intézkedéseknek történő alávetésére Unió-szerte.

               A Kábítószer és Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja (EMCDDA) és az Europol 2016. április 15-én kiadta a 2005/387/IB tanácsi határozat 5. cikke szerinti közös jelentését. A Tanács 2016. május 26-án a Bizottság és tizenhárom tagállam felkérésére a fenti tanácsi határozat 6. cikkének (1) bekezdése szerint kérte az MDMB-CHMICA új pszichoaktív anyag használatával, előállításával és forgalmazásával felmerülő kockázatok értékelését, valamint a szervezett bűnözés szerepének és az anyag ellenőrzési intézkedéseknek való lehetséges alávetéséből eredő következményeknek a felmérését.

               Az MDMB-CHMICA kockázatértékelését az EMCDDA tudományos bizottsága végezte el a tanácsi határozat 6. cikke (2), (3) és (4) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban. A tudományos bizottság elnöke 2016. július 28-án nyújtotta be a kockázatértékelési jelentést a Bizottságnak és a Tanácsnak. A kockázatértékelés főbb eredményei a következők:

               Az MDMB-CHMICA szintetikus kannabinoid receptor agonistaként került besorolásra, ami egy több anyagot tartalmazó, vegyileg sokrétű, szintetikus kannabinoidok néven is ismert csoport. Az anyag legalább 2014 augusztusa óta jelen van az uniós kábítószerpiacon, és immár 23 tagállamban észlelték megjelenését.

               Az MDMB-CHMICA magas hatáserőssége és a vegyület erősen változó jelenléte a „legal high” termékekben a heveny toxicitás jelentős veszélyét eredményezi. Nyolc tagállam összesen 28 halálesetet és 25 heveny mérgezést jelentett az MDMB-CHMICA-hoz köthetően.

               A Bizottság a 2005/387/IB tanácsi határozat 8. cikkének (1) bekezdése szerint a kockázatértékelési jelentés átvételét követő hat héten belül kezdeményezést nyújt be a Tanácshoz az új pszichoaktív anyag ellenőrzési intézkedéseknek történő alávetéséről Unió-szerte, vagy jelentést terjeszt elő, amelyben megindokolja, miért nem tartja szükségesnek az ellenőrzési intézkedések bevezetését. A Bíróság C–317/13. és C–679/13. sz., egyesített ügyekben 2015. április 16-án hozott ítélete értelmében a 2005/387/IB tanácsi határozat 8. cikkének (1) bekezdésén alapuló jogi aktus elfogadása előtt konzultálni kell az Európai Parlamenttel.

               A kockázatértékelési jelentés megállapításai alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az anyagot indokolt ellenőrzési intézkedéseknek alávetni Unió-szerte. A kockázatértékelési jelentés szerint az MDMB-CHMICA kiváltotta heveny toxicitás az egyénben súlyos egészségkárosodást idézhet elő. Több jelentés is beszámolt arról, hogy az anyag használata adott esetben erőszakos és agresszív viselkedést válthat ki.

               2.A JAVASLAT CÉLJA

               E tanácsi határozatjavaslat célja a tagállamok felszólítása arra, hogy az MDMB-CHMICA-t vessék alá ellenőrzési intézkedéseknek és büntetőjogi szankcióknak az Egyesült Nemzetek Szervezete pszichotróp anyagokról szóló 1971. évi egyezménye szerinti kötelezettségeiken alapuló jogszabályaik előírásainak megfelelően.

               2016/0262 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a metil 2-[[1-(ciklohexilmetil)-1H-indol-3-karbonil]amino]-3,3-dimetilbutanoát (MDMB-CHMICA) új pszichoaktív anyag ellenőrzési intézkedéseknek való alávetéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az új pszichoaktív anyagokra vonatkozó információcseréről, kockázatértékelésről és ellenőrzésről szóló, 2005. május 10-i 2005/387/IB tanácsi határozatra
                  2
                és különösen annak 8. cikke (3) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament véleményére
                  3
               ,

               különleges jogalkotási eljárás keretében,

               mivel:

               (1)A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontjának (EMCDDA) kibővített tudományos bizottsága rendkívüli ülésén a 2005/387/IB tanácsi határozat 6. cikke alapján kockázatértékelési jelentést készített az MDMB-CHMICA új pszichoaktív anyagról, majd e jelentést 2016. július 28-án benyújtotta a Bizottságnak és a Tanácsnak.

               (2)Az MDMB-CHMICA szintetikus kannabinoid receptor agonistaként került besorolásra, ami egy több anyagot tartalmazó, vegyileg sokrétű, szintetikus kannabinoidok néven is ismert csoport. A szintetikus kannabinoid receptor agonisták működésüket tekintve hasonlítanak
                  a kannabisz legfőbb pszichoaktív hatóanyagához, a delta-9-tetrahidrokannabinolhoz (THC). Az Egyesült Nemzetek Szervezete pszichotrop anyagokról szóló 1971. évi egyezménye alapján ellenőrzött kannabinoid receptor agonisták: a kannabisz legfőbb hatóanyaga, a delta-9-tetrahidrokannabinol (Δ9-THC) és két szintetikus kannabinoid, a naftalin-1-il(1-pentil-1H-indol-3-il)metanon (JWH-018) és az 1-(5-fluorpentil)-1H-indol-3-il]-(naftalin-1-il)-metanon (AM-2201).

               (3)Az MDMB-CHMICA magas hatáserőssége és a vegyület erősen változó jelenléte a „legal high” termékekben a heveny toxicitás jelentős veszélyét eredményezi.

               (4)Az MDMB-CHMICA legalább 2014 augusztusa óta jelen van az uniós kábítószerpiacon, és immár 23 tagállamban észlelték megjelenését. Jellemzően kereskedelmi márkás „legal high” termékekként értékesítik kábítószer-fogyasztási kellékeket árusító boltok, valamint az interneten árulják a kannabisz „legális” helyettesítőjeként. A rendelkezésre álló információk arra engednek következtetni, hogy az MDMB-CHMICA-t ömlesztett por formájában állítják elő Kínában működő vegyipari vállalatok. Ezt követően az anyagot behozzák az Unióba, ahol vagy feldolgozzák és kereskedelmi dohánykeverékként csomagolják, vagy pedig por alakban értékesítik. Nem merült fel arra utaló adat, hogy az MDMB-CHMICA-t gyártanák az Unión belül.

               (5)Az MDMB-CHMICA-t általában dohányzás útján, gyógynövénykeverékként fogyasztják, amelyet a fogyasztók vagy használatra kész, kereskedelmi forgalomban kapható „legal high” termékként vásárolnak meg, vagy pedig – ritkább esetben – maguk állítanak elő. A kereskedelmi forgalomban kapható termékeken általában nem tüntetik fel, ha a termék MDMB-CHMICA-t vagy egyéb szintetikus kannabinoid receptort tartalmaz. Ezért számos az MDMB-CHMICA hatásának kitett fogyasztó adott esetben nem is tud róla, hogy használja a szert. Ezenfelül a fogyasztók nem feltétlenül vannak tisztában az elfogyasztott mennyiséggel sem. A gyártási folyamat során előfordulhat továbbá, hogy az anyag nem egyenletesen oszlik el a növényanyagban, így egyes termékek bizonyos részeiben erősen koncentrálódik a kannabinoid, ami növeli a heveny toxicitás és a tömeges mérgezés fellépésének veszélyét.

               (6)A rendelkezésre álló adatok arra engednek következtetni, hogy az MDMB-CHMICA-t kannabiszfogyasztók, „pszichonauták” és olyan személyek fogyasztják, akiket rendszeresen vonnak kábítószer-ellenőrzés alá (például börtönben fogvatartottak).

               (7)Jóllehet nincs konkrét információ az MDMB-CHMICA-nak a közvetlen társadalmi környezetre vagy a társadalom egészére gyakorolt hatásáról, számos jelentés beszámolt arról, hogy a szer használata adott esetben erőszakos és agresszív viselkedést válthat ki. Ezenkívül az MDMB-CHMICA kimutatása olyan esetekben, amikor fennáll a kábítószeres befolyásoltság alatti vezetés gyanúja, arra enged következtetni, hogy a szer további kockázatot jelent a közbiztonságra nézve.

               (8)Nyolc tagállam összesen 28 halálesetet és 25 heveny mérgezést jelentett az MDMB-CHMICA-hoz köthetően. Ha az MDMB-CHMICA szélesebb körben is hozzáférhetővé válik, és fogyasztása elterjed, jelentős hatással lehet az egyes személyek egészségére és a közegészségügyre.

               (9)Kevés jel utal arra, hogy a szervezett bűnözés szerepet játszana az MDMB-CHMICA Unión belüli előállításában, terjesztésében, kereskedelmében és a fogyasztók ellátásának biztosításában.

               (10)Az MDMB-CHMICA-t mint ellenőrizendő anyagot az Egyesült Nemzeteknek sem a kábítószerekről szóló, 1961. évi egységes egyezményében, sem a pszichotróp anyagokról szóló, 1971. évi egyezményében nem vették jegyzékbe. A szer azonban szerepel azon anyagok között, amelyek felülvizsgálatát mérlegeli a WHO kábítószer-függőséggel foglalkozó 38. szakértői bizottsága. Ez a bizottság ajánlásokat fogalmaz meg a kábítószerekkel foglalkozó ENSZ-bizottság felé az általa megfelelőnek ítélt, kábítószerek ellenőrzésére vonatkozó intézkedések tekintetében.

               (11)Az MDMB-CHMICA-nak megalapozott vagy elismert humán vagy állatgyógyászati orvosi alkalmazása nincs. Semmilyen jel nem utal arra, hogy az analitikus referenciaanyagokban, valamint – az anyag kábítószerpiacon való megjelenésének következményeképpen végzett – vegyi, farmakológiai és toxikológiai vizsgálatokra irányuló tudományos kutatásokban való használatán kívül bármilyen egyéb célra felhasználásra kerülne.

               (12)A kockázatértékelési jelentésből kiderül, hogy az MDMB-CHMICA-ra vonatkozóan rendelkezésre álló tudományos bizonyítékok érvényessége korlátozott, és további kutatásra lenne szükség. Ugyanakkor az egészségügyi és társadalmi kockázatokra vonatkozó, rendelkezésre álló bizonyítékok elegendő alapot szolgáltatnak ahhoz, hogy az MDMB-CHMICA-t ellenőrzési intézkedéseknek vessék alá Unió-szerte.

               (13)Mivel 10 tagállam az Egyesült Nemzetek Szervezete pszichotrop anyagokról szóló 1971. évi egyezménye szerinti kötelezettségeken alapuló jogszabályai előírásainak megfelelően szabályozza az MDMB-CHMICA-t, valamint öt tagállam alkalmaz egyéb jogszabályi intézkedéseket az anyag ellenőrzésére, segítene elkerülni a határon átnyúló bűnüldözés és igazságügyi együttműködés útjában álló akadályokat, valamint védelmet nyújtana az anyag elérhetősége és fogyasztása által jelentett kockázatokkal szemben, ha az említett anyagot Unió-szerte ellenőrzési intézkedéseknek vetnék alá.

               (14)Az Egyesült Királyságra nézve a 2005/387/IB határozat nem kötelező, ezért nem vesz részt ennek a 2005/387/IB határozatot végrehajtó határozatnak az elfogadásában, továbbá az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               a metil 2-[[1-(ciklohexilmetil)-1H-indol-3-karbonil]amino]-3,3-dimetilbutanoát (MDMB-CHMICA) új pszichoaktív anyagot ellenőrzési intézkedéseknek kell alávetni Unió-szerte.

               2. cikk

               A lehető leghamarabb, de legkésőbb [e határozat közzétételétől számított egy éven belül] a tagállamok nemzeti jogukkal összhangban megteszik a szükséges lépéseket, hogy az Egyesült Nemzetek Szervezete pszichotrop anyagokról szóló 1971. évi egyezménye szerinti kötelezettségeiken alapuló jogszabályaik előírásainak megfelelően az 1. cikkben említett anyagokat ellenőrzési intézkedések és büntetőjogi szankciók alá vonják.

               3. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

               Ezt a határozatot a Szerződéseknek megfelelően kell alkalmazni.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 127., 2005.5.20., 32. o.

                     (2)
                  HL L 127., 2005.5.20., 32. o.

                     (3)
                  HL C ., ., . o.


				|

		52014PC0631

			Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a tagállamok által az Európai Fejlesztési Alapba 2014-ben fizetendő, a 2014. évi harmadik részletet is magában foglaló pénzügyi hozzájárulásról /* COM/2014/0631 final - 2014/0292 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
A belső megállapodás és a 10. Európai
Fejlesztési Alapra (a továbbiakban: EFA) alkalmazandó pénzügyi szabályzat
eljárást határoz meg azon hozzájárulások lehívására, amelyeket a tagállamok az
EFA finanszírozására fizetnek be. A 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat
57. cikke (3) bekezdésének megfelelően ez a javaslat a következőket
tartalmazza:
–
a 2014. évre szóló hozzájárulás harmadik
részletének összege.
A 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat
57. cikkének (7) bekezdése szerint a fenti összegek tekintetében minden esetben
külön meg kell határozni a Bizottság, illetve az EBB által kezelt összeget.
Az EBB a 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi
szabályzat 145. cikkével összhangban megküldte a Bizottságnak az általa kezelt
eszközök kötelezettségvállalásaira és kifizetéseire vonatkozó aktualizált
becsléseket.
A pénzügyi szabályzat 58. cikkének (2)
bekezdése szerint a hozzájárulások lehívása során először a korábbi
EFA-kból rendelkezésre álló összegeket kell felhasználni egymás után. Így az e
javaslatban szereplő lehívások a Bizottság esetében a 10. EFA összegeire
vonatkoznak.
A 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat
57. cikkének (5) bekezdése szerint a Tanácsnak legkésőbb 21 naptári nappal
a bizottsági javaslat előterjesztését követően döntést kell hoznia
erről a javaslatról, és a tagállamoknak legkésőbb 21 naptári nappal a
tanácsi határozatról szóló értesítés kézhezvételét követően be kell
fizetniük a harmadik részletet.
A pénzügyi szabályzat 60. cikkének (1)
bekezdése úgy rendelkezik, hogy amennyiben a befizetendő hozzájárulások
egy adott részletét határidőre nem fizetik be, az érintett tagállamnak a
be nem fizetett összeg után kamatot kell fizetnie; a kamat fizetésére vonatkozó
rendelkezéseket ugyanaz a cikk részletezi.
2014/0292 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS HATÁROZATA
a tagállamok által az Európai Fejlesztési
Alapba 2014-ben fizetendő, a 2014. évi harmadik részletet is magában
foglaló pénzügyi hozzájárulásról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a tagállamok kormányainak a Tanács
keretében ülésező képviselői között az AKCS–EK partnerségi
megállapodással összhangban a 2008–2013 közötti időszakra vonatkozó
többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó közösségi támogatás
finanszírozásáról és az EK-Szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó
tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás
elosztásáról szóló belső megállapodásra[1]
(a továbbiakban: a belső megállapodás) és különösen annak 7. cikkére,
tekintettel a legutóbb 2011. április 11-én
módosított[2],
a 10. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló,
2008. február 18-i 215/2008/EK tanácsi rendeletre[3] (a továbbiakban: a 10.
EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat) és különösen annak 57. cikke (5)
bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)       A 10. EFA-ra alkalmazandó
pénzügyi szabályzat 57–61. cikkében meghatározott eljárás alapján a Bizottság
október 10-ig javaslatot terjeszt elő, amelyben feltünteti a) a 2014. évre
vonatkozó hozzájárulások harmadik részletének összegét, valamint b) a 2014.
évre vonatkozó hozzájárulásnak a tényleges igények alapján felülvizsgált éves
összegét, amennyiben – a belső megállapodás 7. cikkének (3) bekezdésével
összhangban – az éves összeg eltér a tényleges igényektől.
(2)       A Tanács a Bizottság
javaslata alapján 2013. november 8-án elfogadta határozatát, amely a 2014. évre
vonatkozó tagállami EFA-hozzájárulások éves összegét 3 250 000 000 EUR-ban
állapította meg. Az eredeti felosztás szerint a Bizottság része 3 100 000 000
EUR, az EBB része 150 000 000 EUR volt.
(3)       A 10. EFA-ra alkalmazandó
pénzügyi szabályzat 145. cikkének első bekezdésével összhangban az Európai
Beruházási Bank megküldte a Bizottságnak az általa kezelt eszközök
kötelezettségvállalásaira és kifizetéseire vonatkozó aktualizált becsléseket.
(4)       A Bizottság és az EBB kérését
követően a 2014-re vonatkozó teljes összeg tiszteletben tartja a 3 250 000
000 EUR-s felső határt, a különböző tagállami EFA-hozzájárulások új
felosztása mellett: i. a Bizottság része 3 144 308 777,01 EUR és ii. az EBB
része 105 691 222,99 EUR.
(5)       A 10. Európai Fejlesztési
Alapra (a továbbiakban: EFA) alkalmazandó pénzügyi szabályzat 58. cikkének (2)
bekezdése úgy rendelkezik, hogy a hozzájárulások lehívása során először a
korábbi EFA-kra meghatározott összegeket kell felhasználni.
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A mellékletben található táblázat tartalmazza
a tagállamok által a 2014. évre harmadik részletként a Bizottságnak
fizetendő EFA-hozzájárulásokat.
2. cikk
Ezt a határozatot elfogadásának napjától kell
alkalmazni.
3. cikk
Ennek a határozatnak a tagállamok a
címzettjei.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL L 247., 2006.9.9., 32. o.
[2]               HL L 102., 2011.4.16., 1. o.
[3]               HL L 78., 2008.3.19., 1. o.
MELLÉKLET
a következőhöz:
A TANÁCS HATÁROZATA
a tagállamok által az Európai
Fejlesztési Alapba 2014-ben fizetendő, a 2014. évi harmadik részletet is
magában foglaló pénzügyi hozzájárulásról

 Az EFA-hozzájárulások 2014. évi harmadik részlete (EUR-ban)
   ||   ||   ||   ||
 TAGÁLLAM || A 10. EFA-ra vonatkozó kulcs % || Harmadik részlet
 fizetve || fizetve || Összesen
 az EBB-nek || a Bizottságnak
 10. EFA || 10. EFA
 BELGIUM || 3,53 || 0,00 || 10 389 099,83 || 10 389 099,83
 DÁNIA || 2,00 || 0,00 || 5 886 175,54 || 5 886 175,54
 NÉMETORSZÁG || 20,50 || 0,00 || 60 333 299,29 || 60 333 299,29
 GÖRÖGORSZÁG || 1,47 || 0,00 || 4 326 339,02 || 4 326 339,02
 SPANYOLORSZÁG || 7,85 || 0,00 || 23 103 239,00 || 23 103 239,00
 FRANCIAORSZÁG || 19,55 || 0,00 || 57 537 365,91 || 57 537 365,91
 ÍRORSZÁG || 0,91 || 0,00 || 2 678 209,87 || 2 678 209,87
 OLASZORSZÁG || 12,86 || 0,00 || 37 848 108,72 || 37 848 108,72
 LUXEMBURG || 0,27 || 0,00 || 794 633,70 || 794 633,70
 HOLLANDIA || 4,85 || 0,00 || 14 273 975,68 || 14 273 975,68
 AUSZTRIA || 2,41 || 0,00 || 7 092 841,53 || 7 092 841,53
 PORTUGÁLIA || 1,15 || 0,00 || 3 384 550,94 || 3 384 550,94
 FINNORSZÁG || 1,47 || 0,00 || 4 326 339,02 || 4 326 339,02
 SVÉDORSZÁG || 2,74 || 0,00 || 8 064 060,49 || 8 064 060,49
 EGYESÜLT KIRÁLYSÁG || 14,82 || 0,00 || 43 616 560,75 || 43 616 560,75
 BULGÁRIA || 0,14 || 0,00 || 412 032,29 || 412 032,29
 CSEH KÖZTÁRSASÁG || 0,51 || 0,00 || 1 500 974,76 || 1 500 974,76
 ÉSZTORSZÁG || 0,05 || 0,00 || 147 154,39 || 147 154,39
 CIPRUS || 0,09 || 0,00 || 264 877,90 || 264 877,90
 LETTORSZÁG || 0,07 || 0,00 || 206 016,14 || 206 016,14
 LITVÁNIA || 0,12 || 0,00 || 353 170,53 || 353 170,53
 MAGYARORSZÁG || 0,55 || 0,00 || 1 618 698,27 || 1 618 698,27
 MÁLTA || 0,03 || 0,00 || 88 292,63 || 88 292,63
 LENGYELORSZÁG || 1,30 || 0,00 || 3 826 014,10 || 3 826 014,10
 ROMÁNIA || 0,37 || 0,00 || 1 088 942,47 || 1 088 942,47
 SZLOVÉNIA || 0,18 || 0,00 || 529 755,80 || 529 755,80
 SZLOVÁKIA || 0,21 || 0,00 || 618 048,43 || 618 048,43
 EU-27 ÖSSZESEN || 100,00 || 0,00 || 294 308 777,01 || 294 308 777,01


title: Javaslat a Tanács határozata egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való maximális koncentrációértékeinek meghatározása céljából a 2002/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról

text:
Avis juridique important

|

52004PC0606

Javaslat a tanács határozata egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való maximális koncentrációértékeinek meghatározása céljából a 2002/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról  /* COM/2004/0606 végleges */

Brüsszel, 23.9.2004COM(2004) 606 véglegesJavaslatA TANÁCS HATÁROZATAegyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való maximális koncentrációértékeinek meghatározása céljából a 2002/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁS1. Az egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról szóló 2002/95/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a 2006. július 1-jétől forgalomba hozott új elektromos és elektronikus berendezések ne tartalmazzanak ólmot, higanyt, kadmiumot, hat vegyértékű krómot, polibrómozott bifenileket (PBB) és polibrómozott difenil-étereket (PBDE).2. Az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontja előírja azoknak a maximális koncentrációértékeknek a meghatározását, amelyek megadják az elektromos és elektronikus berendezésekben használt különleges anyagokban és alkatrészekben a 4. cikk (1) bekezdésében említett anyagok megengedett mennyiségét. A Bizottság munkáját a hulladékokról szóló 75/442/EGK irányelv[1] 18. cikkével létrehozott bizottság segíti. Az eljárást a 2002/95/EK irányelv 7. cikke rögzíti.A Bizottság ennek megfelelően szavazás céljából határozattervezetet nyújtott be a hulladékokról szóló, 2004. június 10-i 75/442/EGK irányelv 18. cikkével létrehozott bizottsághoz. A határozattervezet nem kapott minősített többségű támogatást.Ebből következően a 75/442/EGK irányelv 18. cikkében rögzített eljárásnak megfelelően tanácsi határozatjavaslat kerül benyújtásra a Tanácshoz. Amennyiben a Tanács a javaslat beterjesztésének időpontjától számított három hónapon belül nem jár el, a javasolt intézkedéseket a Bizottság elfogadja.JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAegyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való maximális koncentrációértékeinek meghatározása céljából a 2002/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról szóló, 2003. január 27-i 2002/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre[2] és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,mivel:(1) Magától értetődő, hogy néhány esetben lehetetlen teljes mértékben elkerülni a nehézfémek és brómozott égésgátló anyagok használatát, ezért ólom, higany, kadmium, hat vegyértékű króm, polibrómozott bifenilek (PBB) és polibrómozott difenil-éterek (PBDE) bizonyos koncentrációértékeit engedélyezni kell az anyagokban.(2) A javasolt maximális koncentrációértékek létező, a vegyi anyagokról szóló közösségi jogszabályokon alapszanak, és ezen értékek tekintendők a legcélszerűbbeknek a magas szintű védelem biztosítása tekintetében.(3) Az 5. cikk (2) bekezdése értelmében a Bizottság kikérte elektromos és elektronikus berendezéseket előállítók, újrafeldolgozók, üzemeltetők, környezetvédelmi szervezetek, valamint alkalmazottak és fogyasztók szövetségei véleményét, és továbbította a megjegyzéseket a hulladékokról szóló, 1975. július 15-i 75/442/EGK tanácsi irányelv[3] 18. cikkével létrehozott bizottságnak,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA 2002/95/EK irányelv melléklete a következő megjegyzéssel egészül ki:"Az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontja alkalmazásában ólom, higany, kadmium, hat vegyértékű króm, polibrómozott bifenilek (PBB) és polibrómozott difenil-éterek (PBDE) 0,1 tömegszázalékos és a kadmium 0,01 tömegszázalékos koncentrációértékét engedélyezni kell homogén anyagokban."2. cikkEzt a határozatot 2006. július 1-jétől kell alkalmazni.3. cikkEnnek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, -án/-én.a Tanács részérőlaz elnök[1] A legutóbb az 1999/468/EK (HL L 184., 1999.7.17., 23. o.) tanácsi határozattal módosított irányelv.[2] HL L 37., 2003.2.13., 19. o.[3] HL L 194., 1975.7.25., 39. o. A legutóbb a 96/350/EK bizottsági határozattal (HL L 135., 1996.6.6., 32. o.) módosított irányelv.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52008PC0028

Javaslat a Tanács határozata az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó vámegyezmény (1975. évi TIR-egyezmény) módosításához a Közösség által elfoglalt álláspontról  /* COM/2008/0028 végleges - ACC 2008/0010 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 29.1.2008COM(2008) 28 végleges2008/0010 (ACC)JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAaz áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó vámegyezmény (1975. évi TIR-egyezmény) módosításához a Közösség által elfoglalt álláspontról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSA JAVASLAT HÁTTERE |110 | A javaslat indokai és célkitűzései Az 1975. november 14-én megkötött, az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó vámegyezményt (TIR-egyezmény) az Európai Gazdasági Közösség részéről a 2112/78/EGK tanácsi rendelettel hagyták jóvá. Az egyezmény a Közösségben 1983. június 20-án lépett hatályba. A javasolt határozat célja a TIR-egyezmény 3. cikkének új értelmező rendelkezéssel történő kiegészítése. E módosítás a TIR-eljárás keretében a saját kerekükön szállított személygépkocsik szállítására vonatkozik. A TIR Végrehajtó Testülete és a TIR-titkárság a 3. cikk a) pontjának iii. alpontjában szereplő rendelkezések különböző értelmezéseiről értesült: a javasolt új értelmező rendelkezés ezek tisztázása miatt szükséges. |120 | Általános összefüggések Az Egyesült Nemzetek Szervezetének genfi székhelyű Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ-EGB) által kezelt TIR-egyezmény vámtranziteljárást hozott létre az áruk nemzetközi közúti forgalmának bonyolítására. Az egyezmény lehetővé teszi, hogy a vám- és adófelfüggesztés alatt lévő áruk szállításuk közben a vámhatóságok minimális beavatkozása mellett jussanak át az országhatárokon. A TIR-rendszer az áruk nemzetközi mozgása hagyományosan meglévő akadályainak csökkentésével elősegíti a nemzetközi kereskedelem fejlődését. A forgalomban elszenvedett késések csökkentésével jelentős megtakarítások érhetők el a szállítási költségekben. A rendszer legfontosabb előnye, hogy a TIR egyezmény a nemzetközi garancialáncolaton keresztül viszonylag egyszerű hozzáférést biztosít az előírt garanciákhoz. Az utóbbi hónapok során a TIR Végrehajtó Testülete a 3. cikk a) pontjának iii. alpontjában szereplő, az „exportált és […] önjáró módon közlekedni képes járművekre vonatkozó rendelkezések különböző nemzeti értelmezéseiről értesült. Egyes szerződő felek láthatóan elfogadták, hogy a saját kerekükön közlekedő személygépkocsik az imént leírt kategóriába esnek, míg más szerződő országok nemzeti jogszabályai határozottan megtiltják a TIR-igazolványok személygépjárművek szállítása esetében történő használatát, ha a gépjármű nem képezi másik jármű rakományát. Ezek az értelmezésbeli eltérések olyan helyzetekhez vezettek, hogy személygépkocsiknak az egyik szerződő országba történő szállítására kibocsátották a TIR-igazolványt, amelyet azonban egy másik, útba eső szerződő ország vámhivatala elutasított. A véleménycserét követően a TIRExB (a TIR Végrehajtó Testülete) úgy gondolta, hogy a kérdés jogi szempontból tisztázásra szorul, és új értelmező rendelkezésre tett javaslatot. E javaslatot a szállítást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoport, valamint a TIR-egyezmény Intéző Bizottsága megvitatta, és ellenjavaslat nem merült fel. |139 | A javaslat által szabályozott területen meglévő rendelkezések A javaslat által szabályozott területen nincsenek meglévő rendelkezések. |140 | Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel A javasolt határozat összhangban van a közös kereskedelmi és közlekedési politikával. A közúti fuvarozást megkönnyítő TIR-rendszer lehetővé teszi az áruknak 67 szerződő ország területén történő átszállítását a vámhatóságok minimális beavatkozása mellett, valamint egy nemzetközi garancialáncolaton keresztül viszonylag egyszerű hozzáférést biztosít az előírt garanciákhoz. A TIR egyezmény révén elért egyszerűsítések összhangban vannak a felülvizsgált lisszaboni stratégiával. |KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |Konzultáció az érdekelt felekkel |211 | A konzultáció módszerei, az érintett főbb ágazatok és a válaszadók általános bemutatása A javaslatról folytatott konzultációkat a Közúti Fuvarozók Nemzetközi Egyesületével (International Road Transport Union), valamennyi garanciavállaló egyesülettel, a TIR Végrehajtó Testületével valamint a TIR-egyezmény szerződő feleinek vámhatóságaival tartották. Konzultációkat tartottak a Vámkódex Bizottság értekezletein, a szállítást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoport, valamint a TIR-egyezmény Intéző Bizottsága üléseinek keretén belül is. |212 | A válaszok összefoglalása és figyelembevételük módja Kedvező vélemény |Szakvélemények összegyűjtése és felhasználása |229 | Külső szakértők bevonására nem volt szükség. |230 | Hatásvizsgálat Az exportált és a saját kerekükön közlekedő személygépkocsikra kiadott TIR-igazolványok használatára vonatkozó szabályokat pontosan meg kell határozni, és ki kell fejteni a TIR-egyezményben. E módosítással biztosítható a 3. cikk a) pontja iii. alpontjának helyes értelmezése az egyezmény minden szerződő országában. Ily módon kiküszöbölhetők a fuvarozóknak az exportált és önjáró módon közlekedni képes gépkocsik vámvizsgálata kapcsán esetlegesen felmerülő nehézségei. |A JAVASLAT JOGI ELEMEI |305 | A javasolt intézkedés összefoglalása E módosítási javaslat célja a TIR-egyezmény 3. cikkének új értelmező rendelkezéssel való kiegészítése. |310 | Jogalap Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 133. cikke és 300. cikkének (2) bekezdése. |329 | A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ezért nem alkalmazható. |Az arányosság elve A javaslat a következő ok(ok) miatt felel meg az arányosság elvének: |331 | A javaslat megfelel az arányosság elvének. A javaslat egy nemzetközi egyezményt módosít, amely mint olyan tiszteletben tartja az arányosság elvét. |332 | A javaslat tárgya új értelmező rendelkezés felvétele. A módosítás célja a TIR-egyezmény 3. cikke a) pontja iii. alpontja pontos értelmezhetőségének biztosítása. |Az eszközök megválasztása |341 | Javasolt eszköz: határozat. |342 | Más eszközök nem lennének alkalmasak a következő ok(ok) miatt: A nemzetközi egyezményeket és azok módosításait általában határozattal vezetik be a közösségi jogrendszerbe. |KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK |409 | A javaslat nincs hatással a Közösség költségvetésére. |1.  2008/0010 (ACC)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó vámegyezmény (1975. évi TIR-egyezmény) módosításához a Közösség által elfoglalt álláspontrólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére, összefüggésben annak 300. cikke (2) bekezdésével,mivel:2.  Az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó 1975. november 14-i vámegyezményt (TIR-egyezmény) az Európai Gazdasági Közösség részéről az 1978. július 25-i 2112/78/EGK tanácsi rendelettel[1] hagyták jóvá, és 1983. június 20-án lépett hatályba[2] a Közösségben.3.  A TIR Végrehajtó Testülete komoly nehézségekről értesült az exportált és a saját kerekükön közlekedő személygépkocsikra kiadott TIR-igazolványok használatával kapcsolatban. Az a döntés született, hogy az egyezmény 3. cikke a) pontjának iii. alpontjához új értelmező rendelkezésre kell javaslatot tenni, amely korlátozza a személygépjárművek TIR-igazolvánnyal, önjáró módon történő fuvarozásának lehetőségét, mivel a TIR-eljárás ilyen árukra való kiterjesztése számos hátrányos következménnyel járhatna és megnövelné a visszaélés kockázatát.4.  A TIR-egyezmény Intéző Bizottsága 2007 szeptemberében úgy határozott, hogy a TIR-egyezmény 3. cikke a) pontja iii. alpontjának megfelelő alkalmazhatósága érdekében az említett cikkhez új értelmező rendelkezést kell felvenni. Ez az új értelmező rendelkezés célja a 3. cikknek az exportált és önjáró módon közlekedni képes járművekre vonatkozó rendelkezései különböző nemzeti értelmezéseinek kiküszöbölése.5.  Meg kell határozni a javasolt módosítással kapcsolatos közösségi álláspontot,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkAz Intéző Bizottságon belüli közösségi álláspont támogatja a jelen mellékletben található módosítástervezetet.2. cikkEnnek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETA szöveg új értelmező rendelkezéssel egészül ki :„03. a) iii. A 3. cikk a) pontja iii. alpontjának rendelkezései nem vonatkoznak az önjáró személygépjárművekre (HR-kód: 8703). Azonban a 3. cikk a) pontjának i. és ii. alpontjában említett egyéb járművek rakományaként személygépjárművek is szállíthatók TIR-igazolvánnyal.”[1] HL L 252., 1978.9.14.[2] HL L 31., 1983.2.2., 13. o.