				|

		52013PC0263

			Javaslat A TANÁCS RENDELETE a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 990/2011/EU végrehajtási rendeletnek az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követő módosításáról /* COM/2013/0263 final - 2013/0138 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
 A javaslat háttere
   || A javaslat okai és céljai A javaslat tárgya az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) alkalmazása a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó kerékpárok behozatalára kivetett hatályos dömpingellenes vámra vonatkozó időközi felülvizsgálat során. ||
   || Háttér-információk Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben készült, és az alaprendeletben megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően elvégzett vizsgálat eredményeként jött létre.
   || Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A 2474/93/EGK rendelettel[1] a Tanács 30,6 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínából származó kerékpárok behozatalára. Az alaprendelet 13. cikkének megfelelően a kijátszás feltárását célzó vizsgálatot követően ezt a vámot a 71/97/EK tanácsi rendelet[2] kiterjesztette a Kínából származó egyes kerékpáralkatrészek behozatalára is. Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács az 1524/2000/EK rendelettel[3] úgy határozott, hogy az említett intézkedéseket fenn kell tartani. Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követően a Tanács az 1095/2005/EK rendelettel[4] úgy határozott, hogy a hatályos dömpingellenes vámot 48,5 %-ra emeli. Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács a 990/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel[5] úgy határozott, hogy az említett intézkedéseket fenn kell tartani.
   || Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Tárgytalan.
 Konzultáció az érdekeltekkel; hatásvizsgálat
   || Konzultáció az érdekelt felekkel
   || Az eljárásban érintett érdekelt felek az alaprendelet rendelkezéseinek megfelelően lehetőséget kaptak arra, hogy a vizsgálat során megvédjék érdekeiket.
   || Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása
   || Külső szakértők bevonására nem volt szükség.
   || Hatásvizsgálat Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, azonban tartalmazza a vizsgálandó feltételek teljes körű listáját.
 A javaslat jogi elemei
   || A javaslat összefoglalása A Bizottság 2012. március 9-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés útján bejelentette a Kínából származó kerékpárok behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések időközi felülvizsgálatának megindítását. A felülvizsgálatot a Bizottság hivatalból indította meg. A felülvizsgálat feltárta, hogy a dömping és a kár tekintetében a körülmények nem változtak jelentősen, ezért a dömping ellensúlyozásához szükség van az intézkedés további fenntartására. Megállapítást nyert továbbá, hogy a dömpingellenes intézkedések megszüntetése a dömping folytatódásához és az uniós gazdasági ágazatot érő jelentős kárhoz vezetne. Megállapítást nyert továbbá, hogy az intézkedések fenntartása nem ellentétes az Unió érdekeivel. Ami a három együttműködő exportáló gyártót illeti, a vizsgálat során kiderült, hogy a körülmények tartósan megváltoztak, és ezért az őket érintő egyedi dömpingkülönbözeteket módosítani kell. Ezért javasolt, hogy a 990/2011/EU végrehajtási rendelet módosítása érdekében a Tanács fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot, melyet legkésőbb 2013. június 5-ig közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
   || Jogalap Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet.
   || A szubszidiaritás elve A javaslat az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható.
   || Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt:
   || Az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet írja le, és nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak.
   || Nem szükséges annak feltüntetése, hogy az Unióra, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, a gazdasági szereplőkre és a polgárokra háruló pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható, és milyen mértékben arányos a javaslat célkitűzésével.
   || A jogi aktus típusának megválasztása
   || Javasolt aktus: rendelet.
   || Más jogi aktus nem felelne meg a következők miatt: Az alaprendelet nem rendelkezik alternatív lehetőségekről.
 Költségvetési hatások
   || A javaslat nincs hatással az uniós költségvetésre.
2013/0138 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS RENDELETE
a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok
behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló
990/2011/EU végrehajtási rendeletnek az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3)
bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követő módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ
TANÁCSA,
tekintettel az Európai
Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai
Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt
behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i
1225/2009/EK tanácsi rendeletre[6]
(a továbbiakban: alaprendelet), és különösen annak 9. cikke (4)
bekezdésére, valamint 11. cikkének (3), (5) és (6) bekezdésére,
tekintettel az Európai
Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) javaslatára, amelyet a tanácsadó
bizottsággal folytatott konzultációt követően terjesztett elő,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1.           Hatályos intézkedések
(1)       A
Tanács a 2474/93/EGK rendelettel[7] 30,6 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai
Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó
kerékpárok behozatalára (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat). Az alaprendelet
13. cikkének megfelelően a kijátszás feltárását célzó vizsgálatot
követően ezt a vámot a 71/97/EK tanácsi rendelet[8] kiterjesztette a Kínából származó egyes kerékpáralkatrészekre is.
Ezenkívül az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján
mentességi rendszer létrehozásáról született döntés. A rendszerre vonatkozó
részleteket a 88/97/EK bizottsági rendelet[9] határozta meg. A kiterjesztett vám alóli mentességet megszerezni
kívánó uniós kerékpárgyártóknak meg kell felelniük az alaprendelet 13. cikkének
(2) bekezdésében foglalt feltételeknek, vagyis a tevékenységük során
felhasznált kínai kerékpáralkatrészek arányának 60 % alatt kell maradnia, vagy
pedig a behozott alkatrészekhez hozzáadott értéknek több mint 25 %-nak kell
lennie. Mindeddig több mint 250 esetben szereztek mentességet a gyártók.
(2)       Az alaprendelet
11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot
követően a Tanács az 1524/2000/EK rendelettel[10]
úgy határozott, hogy az említett intézkedéseket fenn kell tartani.
(3)       Az
alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot
(a továbbiakban: módosítást eredményező időközi felülvizsgálat)
követően a Tanács az 1095/2005/EK rendelettel[11] úgy határozott, hogy a hatályos dömpingellenes vámot 48,5 %-ra emeli.
(4)       Az alaprendelet 13. cikke (4)
bekezdésének és 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően a kijátszás elleni
intézkedések felülvizsgálatát követően a Tanács a 171/2008/EK[12]
rendelettel úgy döntött, hogy fenntartja a Kínából származó kerékpárok
behozatalára kivetett dömpingellenes vám kiterjesztését a Kínából származó
egyes kerékpáralkatrészek behozatalára.
(5)       Az
alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési
felülvizsgálatot követően a Tanács a 990/2011/EU tanácsi végrehajtási
rendelettel[13] (a továbbiakban: a korábbi vizsgálat) úgy határozott, hogy az említett
intézkedéseket fenn kell tartani.
2.           A vizsgálat hivatalból
történő megindítása
(6)       A 2011-es hatályvesztési
felülvizsgálatot követően a Bizottság rendelkezésére álló bizonyítékok azt
mutatták, hogy a meglévő intézkedések elrendeléséhez vezető
körülmények a dömping és a kár tekintetében megváltozhattak, és ezek a
változások tartósnak bizonyulhatnak.
(7)       A
Bizottság rendelkezésére álló meggyőző bizonyítékok szerint a Kínában
működő kerékpárgyártókra alkalmazott exportkvótarendszer, amely miatt
az exportáló gyártók nem részesülhettek piacgazdasági elbánásban a módosítást
eredményező időközi felülvizsgálatban, 2011 januárjában
megszűnt.
(8)       Ezenfelül az uniós gazdasági ágazat struktúrájában is
történtek változások. Számos uniós gyártó ugyanis a teljes gyártási ciklust
(részleges) összeszerelési műveletekkel váltotta fel, melyek során
importált alkatrészeket használnak fel.
(9)       Emellett az Európai Unió 2004
és 2007 közötti bővítéseinek eredményeként jelentős számú gyártó
csatlakozott az uniós kerékpárágazathoz. Ezenfelül azon gyártók közül, akik már
a két bővítést megelőzően is az uniós gazdasági ágazat részét
képezték, sokan költöztették át gyártólétesítményeiket az újonnan csatlakozott
tagállamokba, illetve hoztak ott létre újakat. Ennek eredményeképpen az uniós
gazdasági ágazat költségszintje megváltozhatott.
(10)     Végezetül, a kár
megszüntetéséhez szükséges jelenlegi szintet az acélból készült kerékpárok
alapján számították ki, a jelek szerint azonban a kerékpárok nagy része az
utóbbi időben alumíniumötvözetekből készül.
(11)     A fent említett fejlemények
tartósnak tűntek, ezért indokolttá tették a kárral és a dömpinggel
kapcsolatos megállapítások újraértékelését.
(12)     Ráadásul a mentességi rendszer
előnyeit élvező vállalatok száma gyors ütemben növekszik, anélkül,
hogy a rendszert 1997-es bevezetése óta módosították volna. Ezenfelül a
dömpingellenes intézkedések alól mentes alkatrészek behozatalának nyomon
követését végző rendszer meglehetősen bonyolulttá és nehézkessé vált,
ami veszélyt jelenthet annak hatékonyságára.
(13)     Miután a Bizottság a tanácsadó
bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy
elegendő meggyőző bizonyíték áll rendelkezésre az alaprendelet
11. cikkének (3) bekezdése szerinti vizsgálat megindításához, 2012. március
9-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel[14]
(a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a
Kínából származó kerékpárok behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések
időközi felülvizsgálatának hivatalból történő megindítását.
3.           A
kijátszás feltárását célzó párhuzamos vizsgálat
(14)     A Bizottság 2012. szeptember
25-én a 875/2012/EU rendelettel[15] vizsgálatot
kezdeményezett a Kínából származó kerékpárok behozatalára vonatkozó 990/2011/EU
tanácsi végrehajtási rendelet által elrendelt dömpingellenes intézkedéseknek az
Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában feladott, akár
Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából származóként, akár nem
ilyenként bejelentett kerékpárok behozatala által megvalósuló esetleges
kijátszására és az ilyen behozatalok nyilvántartásba vételének elrendelésére
vonatkozóan (a továbbiakban: a kijátszás feltárását célzó vizsgálat).
(15)     2013 májusában a Tanács az XXX/2013/EU rendelettel[16]
(a továbbiakban: a kijátszásellenes rendelet) kiterjesztette a Kínából származó
kerékpárok behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedéseket az
Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában feladott, akár
Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából származóként, akár nem
ilyenként bejelentett kerékpárok behozatalára, mivel megállapítást nyer, hogy e
behozatalok átrakodás és/vagy összeszerelési műveletek révén az
alaprendelet 13. cikkének (1) és (2) bekezdése értelmében kijátsszák az
intézkedéseket.
4.           Párhuzamos
szubvencióellenes vizsgálat
(16)     2012. április 27-én a
Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés[17]
útján bejelentette a Kínából származó kerékpárok Unióba történő
behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megindítását (a továbbiakban:
szubvencióellenes vizsgálat).
(17)     2012 novemberében a Bizottság
az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés[18]
útján bejelentette, hogy a kijátszás feltárását célzó vizsgálat megállapításai
felhasználhatók a fenti (14) és (15) preambulumbekezdésekben hivatkozott
szubvencióellenes eljárásában.
(18)     2013 májusában a Bizottság az xxx/2013/EU rendelettel intézkedések
alkalmazása nélkül megszüntette a szubvencióellenes vizsgálatot[19].
5.           A vizsgálatban érintett felek
(19)     A vizsgálat megindításáról a
Bizottság hivatalosan tájékoztatta az ismert uniós gyártókat, az uniós gyártók
ismert szervezeteit, az ismert kínai exportáló gyártókat és a kínai gyártók egy
szervezetét, az érintett ország képviselőit, az ismert importőröket
és az importőrök ismert szervezeteit, a kerékpáralkatrészek ismert uniós
gyártóit és szervezeteiket, valamint a felhasználók ismert szervezeteit. Az
érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló
értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat
és szóbeli meghallgatást kérjenek.
(20)     Tekintettel az érintett
exportáló gyártók, uniós gyártók és független importőrök nyilvánvalóan
nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17.
cikkével összhangban történő mintavételt rendeltek el. A Bizottság – annak
érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen,
kiválaszthassa a mintát – felkért minden exportáló gyártót és azok ismert
szervezeteit, valamint minden uniós gyártót és független importőrt arra,
hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és az eljárás megindításáról szóló
értesítésben foglaltaknak megfelelően nyújtson alapvető információkat
az érintett termékre vonatkozó tevékenységéről 2011. január 1. és 2011.
december 31. között.
(21)     Mivel az érintett ország
képviselői a vizsgálat megindításakor nem jelentkeztek, a Bizottság
megkeresett körülbelül 70, a bizottsági szolgálatok számára a korábbi
vizsgálatból már ismert kínai vállalatot. Egy későbbi szakaszban, amikor a
fenti (16) preambulumbekezdésben hivatkozott szubvencióellenes vizsgálatot
kezdeményezték, a Bizottság körülbelül további 300 kínai exportáló gyártót
azonosított, amelyekkel a jelen időközi felülvizsgálattal összefüggésben
is kapcsolatba lépett.
(22)     A Bizottság együttműködés
elérését célzó erőfeszítései ellenére csak nyolc kínai exportáló gyártó
vállalkozáscsoport jelentkezett, amelyek közül csak négy számolt be az Unióba
irányuló exportról a lenti (37) preambulumbekezdésben meghatározott
felülvizsgálati időszak során, amely a felülvizsgálati időszak során
a Kínából származó összesített kerékpárimportnak kevesebb mint 4 %-át tette ki.

(23)     A fentiek alapján úgy
határoztak, hogy a kínai exportáló gyártókat illetően nincs szükség
mintavételre.
(24)     Ahogy a lenti (63)–(64) és (131)
preambulumbekezdésben szerepel, egy kínai exportáló csoport, a Giant China
esetében indokolt volt az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének alkalmazása.
Következésképpen a kínai exportáló gyártók részéről tanúsított
együttműködés még tovább csökkent.
(25)     A lenti (32)–(35)
preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően az uniós gyártókból álló
mintát választottak ki.
(26)     A lenti (36)
preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően a Bizottság úgy
határozott, hogy a független importőrök tekintetében nem szükséges mintavétel.
(27)     A
Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett félnek, valamint
minden egyéb olyan félnek, amely ezt az eljárás megindításáról szóló
értesítésben meghatározott határidőn belül kérte, nevezetesen a
mintavételbe bevont uniós gyártóknak, a kínai együttműködő exportáló
gyártóknak, a lenti (36) preambulumbekezdésben leírtak szerint jelentkezett
független importőröknek, és az ismert uniós kerékpáralkatrész-gyártóknak.
(28)     Négy kínai exportáló gyártó
vállalatcsoport és képviselőjük, a mintába bekerült nyolc uniós gyártó,
egy felhasználói szervezet és az uniós gyártók nyolc szervezete, 53
kerékpáralkatrész-gyártó, és a kerékpáralkatrész-gyártók egy szervezete adott
válaszokat a kérdőívekre, valamint nyújtott be egyéb beadványokat. A megkeresett
független importőrök egyike sem adott választ a kérdőívre.
(29)     A
Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a dömping, az ebből
eredő kár, az okozati összefüggés és az uniós érdek megállapításához
szükséges valamennyi információt, és ellenőrzést végzett a következő
vállalatok telephelyén:
(a)
Uniós kerékpárgyártók
–
Accell Hunland, Magyarország
–
Decathlon RGVS, Portugália
–
Denver srl, Olaszország,
–
SC Eurosport DHS, Románia
–
Koninklijke Gazelle, Hollandia
–
Maxcom Ltd, Bulgária
–
MIFA, Németország;
–
Sprick Rowery, Lengyelország
(b)
Uniós
kerékpáralkatrész-gyártók
–
Chimsport, Románia
–
Telai Olagnero, Olaszország,
(c)
Kínai exportáló gyártók
–
Ideal (Dong Guan) Bike Co.,
–
Oyama Bicycles (Taicang) Co.,
–
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co.,
(30)     Mivel olyan kínai exportáló
gyártók tekintetében is meg kellett állapítani a rendes értéket, amelyek nem
részesülhettek piacgazdasági elbánásban, a következő vállalatok
telephelyén tettek ellenőrző látogatást azzal a céllal, hogy egy
analóg országból származó adatok alapján állapítsák meg a rendes értéket:
–
Distribuidora de Bicicletas
Benotto, S.A. DE C.V., Mexikóváros, Mexikó,
–
Bicicletas Magistroni,
Mexikóváros, Mexikó,
–
Bicicletas Mercurio SA DE CV,
San Luis Potosí, Mexikó.
(31)     Az alapvető tények és
szempontok ismertetését (a továbbiakban: ismertetés) követően egyes felek
úgy érveltek, hogy a felek számára az észrevételezésre biztosított időszak
nem volt megfelelő. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a feleknek
elegendő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy észrevételeket
tegyenek, az alaprendelet 20. cikke (5) bekezdésének megfelelően. Ezért a
Bizottság az észrevételt elutasította.
6.           Mintavétel az uniós gyártók körében
(32)     Az eljárás megindításáról
szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy
uniós gyártókból álló mintát. A minta a vizsgálat megkezdése előtt ismert
több mint 380 uniós gyártó közül nyolc vállalatból állt, amelyeket különösen az
uniós gyártás és értékesítés azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján
választottak ki, amely a földrajzi kiterjedésre figyelemmel a rendelkezésre
álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható. A minta kiterjedt a
legnagyobb gyártó országokra, a gyártási mennyiségek alapján. Minden ilyen
ország esetében a mintában szereplő vállalatok a legnagyobb
együttműködő gyártók közül kerültek ki. A minta emellett tartalmazott
a legnagyobb együttműködő vállalatcsoportokhoz tartozó jogi
személyeket is. Ebben az esetben különös figyelmet fordítottak arra, hogy
egyenlő számú vállalatot szerepeltessenek a mintában a régi és az új
tagállamokból.
(33)     A
minta a felülvizsgálati időszak alatti teljes becsült uniós gyártás és értékesítés
körülbelül 25 %-át képviselte. Az érdekelt feleket felkérték, hogy
tanulmányozzák az aktát, és az eljárás megindításáról szóló értesítés
közzétételétől számított 15 napon belül nyilvánítsanak véleményt arról,
megfelelőnek találják-e a választást. A Bizottság minden olyan érdekelt
fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki kérelmezte, és aki
ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(34)     Egyes érdekelt felek
kifogásolták az uniós gyártókat érintő mintavételt. Állításuk szerint: i.
az ideiglenes mintában csak az érintett vállalatcsoportokhoz tartozó egyes
jogalanyok szerepeltek, nem pedig valamennyi, a szóban forgó terméket gyártó
teljes gazdasági egységet alkotó jogi személy; és ii. a javaslat tartalmazott
egy olyan vállalatot, amely az utóbbi időben vesztséggel működött,
holott az uniós gyártók ezen időszak folyamán sikeresen működtek.
Emellett azt állították, hogy e veszteségek nem kapcsolódtak az érintett
termékhez.
(35)     Ezeket az érveket az alábbi
indokok alapján elutasították: i. A nagyobb csoportokhoz tartozó olyan jogi
személyeket, amelyekről megállapították, hogy a csoport más
leányvállalataitól függetlenül működnek, az uniós gazdasági ágazat
képviselőinek tekintették, és ezért nem volt szükség arra, hogy az egész
csoportot egységesen vizsgálják. ii. Az érintett fél nem bizonyította azon
állítását, amely szerint a mintába felvett, és állítólagosan veszteségeket
elszenvedő vállalat nem reprezentálta az uniós gazdasági ágazatot. Végül, bár a
kiválasztott mintának reprezentálnia kell az uniós gazdasági ágazatot, a
kiválasztott vállalatoknak nem szükségképpen kell homogénnek lenniük. E fél ezen
állítását tehát el kell utasítani.
7.           Mintavétel
a független importőrök körében
(36)     Az eljárás megindításáról
szóló értesítés független importőrökre vonatkozó mintavételről is
rendelkezett. Valamennyi ismert független importőrt megkeresték az eljárás
megindításakor. Figyelemmel a mintavétel során beérkezett kis számú válaszra, a
Bizottság nem választott ki mintát. Valamennyi jelentkező független
importőrt felkértek az együttműködésre, és kérdőívet küldtek
számukra. A független importőrök egyike sem válaszolt a kérdőívre, és
más módon sem működött együtt a jelen vizsgálatban.
8.           Vizsgálati
időszak
(37)     A dömpingre és a kárra
vonatkozó vizsgálat a 2011. január 1. és 2011. december 31. közötti
időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár
elemzése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata 2008 januárjától a
felülvizsgálati időszak végéig tartott (a továbbiakban: figyelembe vett
időszak).
B. AZ ÉRINTETT
TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1.           Érintett
termék
(38)     A jelen felülvizsgálat tárgyát
képező termék a motorral nem rendelkező, jelenleg a 8712 00 30 és az
ex 8712 00 70 KN-kód alá tartozó, Kínából származó kétkerekű és más
kerékpárok (beleértve a háromkerekű szállító kerékpárokat, de bele nem
értve az egykerekűeket) (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát
képező termék).
(39)     A korábbi vizsgálathoz
hasonlóan a kerékpárokat a következő kategóriákba sorolták:
–
A. ATB (24″ vagy
26″ átmérőjű terepkerékpárok, beleértve a hegyikerékpárokat),
–
B. 26″ vagy 28″
átmérőjű trekking-/városi/hibrid/VTC-/túrakerékpárok,
–
C. 16″ vagy 20″
átmérőjű ifjúsági crosskerékpárok (BMX) és gyermekkerékpárok,
–
D. más kerékpárok (kivéve az
egykerekűeket).
(40)     A fent meghatározott
valamennyi kerékpártípusnak ugyanazok az alapvető fizikai és műszaki
jellemzői. Ezeket hasonló értékesítési csatornákon keresztül adják el az
uniós piacon, így például szakosodott kiskereskedők, sportáruházláncok és
nagybani forgalmazók útján. Mivel a kerékpárok alapvető alkalmazása és
használata azonos, azok nagy részben felcserélhetők, és ezért a
különböző kategóriájú modellek versenyeznek egymással. Ennek alapján
megállapítást nyert, hogy az összes kategória egyetlen terméket alkot.
(41)     Az egyik fél érvelése szerint
a különböző kerékpártípusok jellemzői és felhasználási célja
jelentősen eltér, ahogy áraik is jelentősen különböznek, így a
fogyasztók szempontjából e különböző kerékpártípusok nem
felcserélhetők. Emellett úgy érvelt, hogy az acél- és az
alumínium-kerékpárok nem tekinthetők felcserélhetőeknek, és áruk is
különböző.
(42)     Érvelése alátámasztása
érdekében a fél előterjesztett egy, az öt különböző terméktípus
alapvető fizikai és műszaki jellemzőiről, használatáról,
valamint felcserélhetőségéről szóló tanulmányt. Meg kell jegyezni,
hogy a tanulmány állítólag 36 személy válaszain alapult, ám nem
egyértelmű, hogy milyen módon választották ki a válaszadókat. Emellett úgy
tűnik, hogy a tanulmány kifejezetten a jelen vizsgálat céljára készült. A
tanulmány nem tartalmaz semmilyen számszerűsíthető adatot. Meg kell
jegyezni, hogy a tanulmány tartalma láthatóan fogyasztók és/vagy
kerékpárgyártók nyilatkozatain alapul, nem pedig ellenőrizhető
bizonyítékokon. Ennélfogva a tanulmány eredményeinek reprezentativitása
megkérdőjelezhető.
(43)     A fél nem nyújtott be
semmilyen más, állításait alátámasztó bizonyítékot.
(44)     A vizsgálat
megerősítette, hogy a fent meghatározott valamennyi kerékpártípusnak
ugyanazok az alapvető fizikai és műszaki jellemzői.
Megállapítást nyert különösen az, hogy a különböző nyersanyagok használata
nincs hatással egy kerékpár alapvető jellemzőire. Noha az acél és az
alumínium egyes műszaki tulajdonságai, mint például a súlya, eltérő,
az acélból és az alumíniumból készült kerékpárok alapvető jellemzői
hasonlóak.
(45)     Ehhez hasonlóan a fél nem
nyújtott be konkrét bizonyítékot arra, hogy egyfelől az acélból,
másfelől az alumíniumból készült kerékpárok valóban más alapvető
fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek.
(46)     A sajátos alkalmazás,
használat és fogyasztói felfogás tekintetében a jelen vizsgálat
megerősítette, hogy minden kerékpárnak ugyanazok az alapvető
alkalmazásai, és lényegében ugyanazt a funkciót tölti be. Noha igaz, hogy a
különböző kategóriák elsősorban más végfelhasználói elvárás
teljesítését célozzák, a végfelhasználók azonban egy bizonyos kategóriába
tartozó kerékpárt rendszerint sokféle módon használnak.
(47)     Ebből következik, hogy a
különböző kategóriák végfelhasználók általi használata és fogyasztói
felfogásai alapján nem léteznek egyértelmű választóvonalak.
(48)     Emellett a gyártás,
forgalmazás és elszámolások tekintetében az uniós gyártók gyakran maguk sem
tesznek különbséget a különböző kategóriába sorolt kerékpárok között.
Valójában gyakran hasonló gyártási eljárásaik vannak valamennyi különböző
kerékpár-kategóriájukra.
(49)     Emellett a különböző
kategóriába tartozó kerékpárokat hasonló értékesítési csatornákon keresztül
adják el az uniós piacon, így például szakosodott kiskereskedők,
sportáruházláncok és nagybani forgalmazók útján.
(50)     Ennek alapján megállapítást
nyert, hogy az összes kategória egyetlen terméket alkot.
(51)     Az egyik fél felvetette azt,
hogy a jelen vizsgálat a fenti (38) preambulumbekezdésben megállapítottak
szerint két KN-kódra vonatkozik, míg a korábbi vizsgálat a fenti (5)
preambulumbekezdésben megállapítottak szerint három KN-kódra vonatkozott,
mégpedig a 8712 00 10, 8712 00 30 és ex 8712 00 80 KN-kódokra. E tekintetben
meg kell jegyezni, hogy a kódok módosulása a Kombinált Nómenklatúra 2012.
január 1‑jétől hatályos, az 1006/2012/EU rendelet[20]
által előírt módosításának eredménye.
(52)     Ezzel összefüggésben a fél azt
állította, hogy a golyóscsapágy nélküli kerékpárokat nem lehet egységes
terméknek tekinteni a golyóscsapággyal rendelkező kerékpárokkal.
Ugyanakkor a vizsgálat azt mutatta, hogy a golyóscsapágy nélküli kerékpároknak
és a golyóscsapággyal rendelkező kerékpároknak ugyanazok a műszaki
jellemzői és ugyanaz a használatuk. Emellett a fél semmilyen bizonyítékkal
nem támasztotta alá állítását, így azt el kellett utasítani.
(53)     Ezenfelül a fél úgy érvelt,
hogy az érintett termékre vonatkozó két KN-kód között jelentős különbség
van az Eurostat által rögzített átlagos importárak tekintetében. E tekintetben
a lenti (157) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint hangsúlyozni kell,
hogy a termékösszetétel miatt az Eurostat által rögzített átlagos árak csak az
ártrendek jelzésére alkalmasak, de nem használhatók a különböző országok
és az Unió eladási árainak összehasonlítására.
(54)     Az ismertetést követően az
egyik fél megismételte azon állítását, amely szerint a jelen vizsgálat hatálya
alá tartozó különböző kerékpártípusok nem hasonló termékek, és azt
állította, hogy valós bizonyítékokat terjesztett elő az alapanyagokat, a
fizikai jelleget, a technológiai jellemzőket és a végfelhasználást
érintő azon különbségek alátámasztására, amelyek a különböző
kerékpártípusok között állítólag fennállnak.
(55)     E tekintetben meg kell
jegyezni, hogy a fél által állítása szerint előterjesztett valós
bizonyíték valójában a Bizottság által a fenti (42) preambulumbekezdésben
értékelt tanulmány. Megfelelő értékelés után a Bizottság azt állapította
meg, hogy a tanulmány eredményeinek reprezentativitása a fenti (42) preambulumbekezdésben
hivatkozott indokok miatt megkérdőjelezhető.
(56)     A felek azt állították, hogy a
fél által a 16 hüvelykes és az alatti méretű kerékkel rendelkező
kerékpárként meghatározott gyermekkerékpárokat ki kell zárni a vizsgálat
hatálya alá tartozó termékek köréből. Ezek az állítások azon a
feltételezésen alapultak, amely szerint különösen a használatuk tartama és a
jellemzők egyszerűsége alapján e kerékpárok világosan elkülöníthetők
a más típusú, a jelen vizsgálat hatálya alá tartozó kerékpároktól.
(57)     Ugyanakkor ezeket az
állításokat a Bizottság nem tekintette elégségesnek ahhoz, hogy a 16 hüvelykes
és az alatti méretű kerékkel rendelkező kerékpárokat kizárja az
érintett termék meghatározásából, mivel azokat nem támasztották alá elegendő
olyan bizonyítékkal, amely azt bizonyította volna, hogy a jelen vizsgálatban
egyértelmű választóvonalat lehet húzni a 16 hüvelykes és az alatti
méretű kerékkel rendelkező kerékpárok, valamint az egyéb, a vizsgálat
hatálya alá tartozó kerékpárok között. Valójában éppen ellenkezőleg, az
nyert megállapítást, hogy a 16 hüvelykes és az alatti méretű kerékkel
rendelkező kerékpárok alapvető fizikai és műszaki tulajdonságai megegyeznek
az érintett termék – emberi erővel, pedál révén meghajtott, egynél több,
vázhoz erősített kerékkel rendelkező jármű – alapvető
fizikai és műszaki tulajdonságaival, és ez sokkal fontosabb, mint
bármilyen különbség (vagyis lényegileg a kerék mérete). Ezenfelül kitűnt,
hogy a gyártás, az értékesítési csatornák, valamint az ügyfélszolgálat nem tért
el alapvetően a vizsgálat alatt álló egyéb kerékpártípusokhoz képest. Az a
puszta tény, hogy a 16 hüvelykes és az alatti méretű kerékkel
rendelkező kerékpárok elkülönülő termék-alcsoportot alkotnak az
érintett termékkörön belül, nem indokolja, hogy azokat kizárják a
termékkörből. Valójában megállapítást nyert, hogy nincs egyértelmű
választóvonal a 16 hüvelykes és az alatti méretű kerékkel rendelkező
kerékpárok és az érintett termék között, hanem jelentős átfedés áll fenn
az érintett termék meghatározása tekintetében, amely szerint az egy emberi
erővel, pedál révén meghajtott, egynél több, vázhoz erősített
kerékkel rendelkező jármű, amelyet lényegileg közlekedésre és
sportolásra használnak. E tekintetben a vizsgálat rávilágított arra, hogy az
egyik együttműködő kínai exportáló gyártó ténylegesen exportál az
Unióba 12 hüvelykes kerékkel rendelkező kerékpárokat, amelyek nem
szükségképpen minősülnek gyermekkerékpároknak, hanem olyan, felnőttek
által használt összecsukható kerékpárok, amelyek esetében a tárolás fontos
jellemzője a kerékpároknak.
(58)     Ennélfogva a 16 hüvelykes és
az alatti méretű kerékkel rendelkező kerékpároknak a vizsgálat
hatálya alól történő kizárására irányuló kérelmet a Bizottság
elutasította.
2.           Hasonló termék
(59)     Az uniós gazdasági ágazat
által gyártott, az uniós piacon értékesített kerékpárok, az analóg országban
gyártott és annak piacán értékesített kerékpárok, valamint a Kínából származó,
az uniós piacra importált kerékpárok alapvető fizikai és műszaki
jellemzői és felhasználása megegyezik, ennélfogva azokat az alaprendelet
1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek kell tekinteni.
C. DÖMPING
1.           Piacgazdasági elbánás
1.1.        A piacgazdasági elbánás
feltételeinek vizsgálata
(60)     Az alaprendelet 2. cikke (7)
bekezdésének b) pontja értelmében a Kínából származó behozatalra vonatkozó
dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)–(6)
bekezdésével összhangban állapítják meg azon gyártók tekintetében,
amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke
(7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat. Ezek a kritériumok
röviden és kizárólag tájékoztatás céljából a következőképpen foglalhatók
össze:
–
a vállalati döntéseket piaci
jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a
költségek a piaci értékeket tükrözik,
–
a cégek világos alapvető
számviteli nyilvántartásokkal rendelkeznek, amelyeket független eljárás során
auditálnak a nemzetközi számviteli standardokkal (IAS) összhangban, és minden
célra azokat alkalmazzák;
–
nincsenek a korábbi, nem
piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások;
–
a csődre és a
tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok garantálják a stabilitást és a
jogbiztonságot; és
–
a valutaváltásokat piaci
árfolyamon végzik.
(61)     Ebben a vizsgálatban
valamennyi, a vizsgálatban eredetileg együttműködő exportáló csoport
piacgazdasági elbánást kért az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja
értelmében, és a megadott határidőn belül válaszolt a piacgazdasági
elbánás iránti kérelemre vonatkozó formanyomtatványra.
(62)     A
Bizottság valamennyi, a vizsgálatban eredetileg együttműködő
exportáló csoport tekintetében felkutatott minden szükségesnek ítélt
információt, és a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben benyújtott valamennyi
információt ellenőrizte az egyes csoportok telephelyein.
(63)     Az
egyik csoport, a Giant China válaszát úgy tekintették, hogy az súlyosan
hiányos, mivel nem tartalmazott minden előírt információt a csoport
szerkezetét illetően, a Bizottság arra irányuló erőfeszítései
ellenére, hogy beszerezze a szükséges információkat a csoporttól.
(64)     Az alaprendelet 18. cikke (1)
bekezdésében előírtak szerint a Giant China-t tájékoztatták a
rendelkezésre álló tények vele szemben való várható felhasználásáról, és
felkérték, hogy tegyen észrevételeket. Mivel azonban a Giant China megtagadta a
szükséges információk szolgáltatását a Bizottság számára, az alaprendelet 18.
cikke (1) bekezdését alkalmazták, és a Bizottság elutasította a piacgazdasági
elbánás iránti kérelmet.
(65)     Emellett a vizsgálat arra a
megállapításra jutott, hogy a kínai vállalatcsoportok egyikének sem adható
piacgazdasági elbánás, mivel egyikük sem teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7)
bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumok mindegyikét, méghozzá a
következő okok miatt.
1. kritérium
(66)     Egyetlen
együttműködő exportáló csoport sem tudta igazolni, hogy teljesíti az
1. kritériumot, mivel a fő nyersanyagok (acél és alumínium) tekintetében
hozott döntéseknél állami beavatkozásra került sor. Az acél és alumínium ára az
érintett termék gyártási költségének legalább 20–25 %-át jelenti az
együttműködő exportáló csoportok számára. Számos vállalat teljes
mértékben vertikálisan integrált, vagyis alumíniumtömböket vagy acélt vásárolnak,
amelyből csöveket állítanak elő a vázak, illetve villák gyártásához,
amelyekből végül a kerékpárokat állítják elő.
(67)     A vizsgálat bebizonyította,
hogy a három együttműködő kínai exportáló gyártó csoport az érintett
termék gyártására felhasznált acélt és alumíniumot a kínai belföldi piacon
szerezte be.
(68)     Az árak az állami
ellenőrzés alatt álló sanghaji színesfémtőzsde (a továbbiakban a
tőzsde vagy SHFE) alumíniumárain alapulnak. Ezen az állami
Értékpapírszabályozói Bizottság ellenőrzése alatt álló zártkörű
tőzsdén csak a Kínában bejegyzett vállalatok és kínai állampolgárok
kereskedhetnek. A tőzsde működését szabályozó számos előírás a
tőzsde alacsony változékonyságához és a piaci értéket nem tükröző
áraihoz járul hozzá: a napi áringadozás az előző kereskedési nap
elszámolóáraihoz képest legfeljebb 4 %-os lehet, kevés üzletet kötnek (az egyes
hónapok 15. napjáig), határidős ügyleteket legfeljebb 12 hónapos
futamidővel lehet kötni, továbbá az ügyleti költségeket a tőzsde és a
brókerek egyaránt felszámítják.
(69)     Ezenkívül a tőzsdei
ügyletek jellemzője, hogy az árukat Kína területén kizárólag jóváhagyott
raktárakba lehet szállítani, eltérően a nemzetközi tőzsdéktől,
ahonnan az árukat a világ bármely részére szállíthatják. A tőzsde kizárólag
fizikai termékek kereskedésére szolgál (származékos termékeket nem lehet
értékesíteni), ami teljes mértékben elszigeteli a kínai alumíniumpiacot. Ennek
következtében az arbitrázs a világszerte referenciának számító londoni
fémtőzsdével (LME) vagy más piacokkal gyakorlatilag nem lehetséges, így a
tőzsde a világ többi piacától teljesen elszigetelten működik. Emiatt
a piacok közötti arbitrázs nem lehetséges. A felülvizsgálati időszak során
a nyersalumínium árai a helyszíni ár alapján összehasonítva körülbelül 7 %-kal
voltak alacsonyabbak az SHFE-en (a héát nem számítva), mint a londoni
fémtőzsdén (a héát szintén nem számítva).
(70)     Az Állami Tartalékiroda és más
állami szervek a nyersalumínium eladásában és vételében is részt vesznek, így
az állam az SHFE működésébe az árképzési mechanizmusa révén is
beavatkozik. Emellett az állam az SHFE szabályai révén napi árplafonokat is
megállapít, amelyeket az állami szabályozó szervezet, a kínai
Értékpapír-szabályozói Bizottság (CSRC) jóváhagyott.
(71)     Kína azáltal támogatja az
alumíniumtermékek feldolgozását, hogy részleges héa-visszatérítést biztosít
számos alumíniumtermék kivitele után (a kerékpárok esetében az arány 15 %); míg
a nyersalumínium kivitele esetén nincs visszatérítés. Ez a kínai ipar arra való
ösztönzésére irányul, hogy tovább dolgozzák fel az alumíniumot, és közvetlen
hatással van a nyersalumínium hozzáférhetőségére és árára a belföldi
piacon. Ezenfelül a vizsgálat során kiderült, hogy az exportra szánt
nyersalumínium 17 %-os adó alá esik, míg a kerékpárok exportját nem terheli
kiviteli adó. Ez megerősíti azt a megállapítást, amely szerint a kínai
állam beavatkozik az alumínium belföldi piacán. Ezek az eszközök leszorító
hatással vannak a belföldi árakra, arra ösztönözve a belföldi ipart, hogy
alumíniumot tartalmazó végtermékeket gyártson (mint az érintett termék), mint a
belföldi, mind az exportpiacok számára.
(72)     A piac működését az is
torzítja továbbá, hogy a kínai állam a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság
részét képező Állami Tartalékiroda révén beavatkozik a piac
működésébe. 2008 végén és 2009 elején az Állami Tartalékiroda
nyersalumínium-készleteket kezdett felvásárolni a kínai alumíniumkohóktól, hogy
élénkítse az árucikk árát. Az Állami Tartalékiroda a nyersalumíniumot a
Bloomberg jelentése[21] szerint 2010
novemberének elején értékesítette ismét a piacon. A Xinhua Hírügynökség 2008
decemberében számolt be a készletek felhalmozására irányuló
intézkedésekről, amelyek révén az árak stabilizálása érdekében a terv
szerint 300 000 tonna alumíniumot halmoznának fel a piaci árnál 10 %-kal
magasabb árakon[22]. Az Állami
Tartalékiroda felhalmozási tervének részét képezte a több kínai kohóból való
beszerzés, noha körülbelül a felét Aluminium Corporation of China Ltd.-től
kívánták beszerezni. A fentiek bizonyítják, hogy a kínai állam elsődleges
szerepet játszik a nyersalumínium árának meghatározásában, és hogy beavatkozik
a piacon.
(73)     A fent említett jelentős
állami beavatkozásra vonatkozó nyilvánvaló célkitűzést többek között a 12.
ötéves alumíniumipari fejlesztési terv (2011–2015) is alátámasztja, amelynek
keretében a kínai kormány egyértelműen kinyilvánítja a szándékát arra
vonatkozóan, hogy az „adó- és exportadó-visszatérítéseket és egyéb gazdasági
eszközöket ki kívánja igazítani és szigorúan szabályozni kívánja az expanzió
mértékét, illetve az elsődleges termékek kivitelét”. Ez a terv a korábbi
alumíniumipari tervben foglalt politikát folytatja. Az említett tervek
végrehajtása már több éve tart és az eddig bemutatottak szerint a
felülvizsgálati időszakban számos végrehajtási intézkedést
foganatosítottak.
(74)     Ilyen módon a
nyersalumínium-árak tekintetében a kínai állam által előidézett többszörös
torzítás kihat a nyersanyagárakra. A gyártók számára ezek a torzulások ráadásul
előnyösek olyan értelemben, hogy az alapanyagokat rendszerint a kínai
piacon a helyi beszállítóktól szerzik be alapvetően a kínai azonnali
piacok árai (vagy az SHFE-árak) alapján. A felülvizsgálati időszakban ezek
az árak a világpiaci áraknál mintegy 7 %-kal voltak alacsonyabbak. Amennyiben a
kínai piac árai az állami beavatkozás eredményeként magasabbak, akkor a kínai
vállalatok elméletileg bizonyos mennyiségeket a londoni fémtőzsde árain is
vásárolhatnak, azonban a külföldi gazdasági szereplők számára a kínai
beszerzés nem megengedett.
(75)     Levonható tehát az a
következtetés, hogy a kínai alumíniumpiac a jelentős állami beavatkozás
miatt torzult.
(76)     A kínai állam acélágazatba
való beavatkozását mutatja az a tény, hogy a nagy kínai acélgyártók túlnyomó
többsége állami tulajdonban van, és a beépített acélipari kapacitást és
gyártást befolyásolják a különféle ötéves ipari tervek, különösen a vas- és
acélágazatra vonatkozó jelenlegi, 12. ötéves terv (2011–2015).
(77)     Az állam jelentős
ellenőrzést gyakorol a nyersanyagok piaca felett is. A kokszra (az
acélgyártáshoz szükséges legfontosabb nyersanyaggal, a vasérccel együtt)
mennyiségi exportkorlátozások és 40 %-os exportvám vonatkozik. Levonható tehát
az a következtetés, hogy a kínai acélpiac a jelentős állami beavatkozás
miatt torzult.
(78)     A Bizottság által lefolytatott
dömpingellenes vizsgálat[23]
megerősítette az állami beavatkozás jelentőségét a csövek ágazatában
is, amelyek az acélkerékpárok gyártásánál használt fő nyersanyagot
jelentik.
(79)     Levonható tehát az a
következtetés, hogy a kínai alumíniumpiac a jelentős állami beavatkozás
miatt torzult.
(80)     Ilyen körülmények között egyik
vállalat sem tudta bizonyítani, hogy a nyersanyagbeszerzéssel kapcsolatos
döntéseit nem jelentős állami beavatkozás mellett hozza meg, és hogy a
főbb ráfordítások költségei alapvetően a piaci értékeket tükrözik.
Így nem tudták azt igazolni, hogy az 1. kritérium követelményeinek megfelelnek.
(81)     A többi négy kritérium
tekintetében a három együttműködő kínai exportáló gyártó be tudta
bizonyítani, hogy megfelelnek a fennmaradó kritériumoknak.
(82)     Az 1.
kritériumra vonatkozó fenti megállapítások fényében a Bizottság a tanácsadó
bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy a
piacgazdasági elbánást meg kell tagadni a három együttműködő kínai
exportáló gyártó vállalatcsoporttól.
(83)     A Bizottság a piacgazdasági
elbánással kapcsolatos megállapításokat az érintett kínai vállalatokkal és a
panaszossal hivatalosan közölte. Az érintettek arra is lehetőséget kaptak,
hogy írásban ismertessék véleményüket, és meghallgatást kérjenek, amennyiben
erre különleges okaik vannak.
1.2.        A felek észrevételei
(84)     A piacgazdasági elbánással
kapcsolatos közlést követően az egyik vállalat úgy érvelt, hogy
piacgazdasági elbánás megtagadása a kínai kerékpár-ágazaton, mint egészen alapul,
nem pedig az egyes vállalatokon. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy noha a
Bizottság a kínai acél- és alumínium-ágazat értékelését végezte el,
egyértelmű kapcsolat áll fenn a kínai acél- és alumíniumpiac, és az acél-
és alumíniumtermékek együttműködő csoportok által nyersanyagként való
megvásárlása között.
(85)     Emellett a fél érvelése
szerint a kínai kerékpárgyártók acélra és alumíniumra vonatkozó árelőnye
jelentéktelen, mivel csak 1,4 % és 1,75 % közötti értéket jelent, ha figyelembe
vesszük, hogy a nyersalumínium és az acél a kerékpárok gyártási költségeinek
20–25 %-át jelenti, és hogy a londoni fémtőzsde és az SHFE árkülönbsége a
felülvizsgálati időszak során 7 % volt.
(86)     E tekintetben hangsúlyozni
kell, hogy az elemzés központi tényezője a nyersanyag aránya a gyártási
költségekben (amely ebben az esetben jelentős volt, mivel a gyártási
költségnek legalább 20–25 %-át képviselte), valamint az a tény, hogy az
alapanyag piaca Kínában torzult. A torzulás által a vállalat költségeire
gyakorolt pontos számszerű hatás nem tekinthető döntő
tényezőnek.
(87)     Emellett az érvelés szerint a
Bizottság egy másik vizsgálatban az érintett termék gyártása során felhasznált
közvetlen nyersanyagok árait elemezte, nem pedig az elsődleges nyersanyag
árát, és ezért a jelen ügyben a Bizottságnak a közvetlen nyersanyag – vagyis a
sajtolt alumíniumötvözet – árait érintő állami beavatkozást kellett volna
értékelnie, nem pedig a nyersalumínium – az elsődleges nyersanyag – árával
kapcsolatos állami beavatkozást.
(88)     Ebben a tekintetben
megjegyzendő, hogy minden vizsgálatot saját érdemi kérdései alapján
elemeznek. Ezenfelül az a tény, hogy a nyersalumínium piacát az állam
ellenőrzi, azt jelzi, hogy a közbenső alumíniumtermékek piaca szintén
nem piacgazdasági feltételek szerint működik, vagyis nem a kínálatnak és a
keresletnek megfelelően. Az állítást ezért a Bizottság elutasította.
(89)     Az érvelés továbbá azt
tartalmazta, hogy a SHFE és a londoni fémtőzsde nyersalumínium-árai
közötti különbség adott esetben nem eredményezi a sajtolt alumíniumötvözet
árának eltérését a megfelelő piacok között, valamint, hogy figyelembe kell
venni az olyan tényezőket, mint a gyártási hatékonyság, a
maradványkapacitás és a környezetvédelmi kötelezettségek.
(90)     E tekintetben hangsúlyozni
kell, hogy ennek az állításnak az igazolására semmiféle bizonyíték sem
érkezett. Az azt alátámasztó bizonyíték hiányában a Bizottság nem tudta
elemezni és ellenőrizni ezt az állítást, amit ezért el kellett utasítani.
(91)     Emellett azt állították, hogy
annak figyelmen kívül hagyásával, hogy több későbbi közbenső termék
van, a Bizottság nem vette figyelembe a kerékpár-végtermék árazásának tényleges
jellemzőit és tényezőit. Különösen mivel a kerékpárt (ellentétben a
nyersalumíniummal) közvetlenül a végfelhasználónak értékesítik, a nyersanyag
árától eltérő tényezők határozzák meg a kerékpárok árát, mint például
a kerékpár sajátos műszaki tulajdonságai és a fogyasztói kereslet.
(92)     Ugyanakkor nem szolgáltattak
konkrét adatokat ezen figyelembeveendő jellemzőkről és tényezőkről,
így a Bizottság azokra nem tehetett észrevételt.
(93)     Egy érdekelt azt is állította,
hogy a Bizottság tévesen értékelte azokat az elveket, amelyek alapján az SHFE
működik. Az érvelés szerint a kínai Értékpapír-szabályozói Bizottság az
SHFE funkcióit a franciaországi Autorité des marchés financiers-hez (a
továbbiakban: AMF) és az egyesült királyságbeli Financial Services
Authority-hoz (a továbbiakban: FSA) hasonlóan szabályozza, valamint, hogy a
kínai Értékpapír-szabályozói Bizottság szerepe és sajátos
szabályozói/felügyeleti intézkedései összhangban vannak a G-20-ak elveivel.
Ebből következően a kínai Értékpapír-szabályozói Bizottság szerepén
és az SHFE működésén alapuló, a piacgazdasági elbánásra vonatkozó
következtetések megalapozatlanok.
(94)     Meg kell jegyezni, hogy a
vállalat elmulasztotta figyelembe venni azt a tény, hogy míg az FSA[24]
és az AMF[25] független
nem kormányzati szervezetek, addig a kínai Értékpapír-szabályozói Bizottság
minisztériumi szintű szervezeti egység, amely közvetlenül az Államtanács
alárendeltségében működik[26]. Az
Államtanács az államhatalom legfőbb végrehajtó szerve, valamint a
legmagasabb szintű államigazgatási szerv[27]. Ez egy
másik példa arra, hogy az állam aktívan részt vesz a kínai alumíniumpiac
szabályozásában. Ami a G-20-ak elveinek aló megfelelést illeti, a vállalat
pusztán nyilatkozatot nyújtott be, anélkül, hogy valóban kifejtette volna az
általa hivatkozott elveket. Az érvet ezért elutasították.
(95)     Emellett egy vállalat nem
értett egyet a Bizottság értékelésével, amely szerint az arbitrázs a világszerte
referenciának számító londoni fémtőzsdével vagy más piacokkal és az
SHFE-vel gyakorlatilag nem lehetséges, így az SHFE a világ többi piacától
teljesen elszigetelten működik.
(96)     Meg kell jegyezni, hogy ez
ellentmond annak, hogy a vállalat elfogadta az SHFE és a londoni fémtőzsde
közötti árkülönbséget azon időszak során, amikor az SHFE ára magasabb
volt, mint a londoni fémtőzsde árai, azzal érvelve, hogy ezen időszak
folyamán a kínai gyártók többet fizettek az alumíniumtermékekért, mint az uniós
gyártók.
(97)     Emellett a vállalat úgy
érvelt, hogy 2010-től az SHFE lehetővé tette az alumínium fizikai
szállítását a sanghaji szabadkereskedelmi övezetben található vámraktárakba.
Ebből következik, hogy e nyilatkozat nem mond ellent Bizottság értékelésének,
amely szerint az árukat Kína területén kizárólag az SHFE által jóváhagyott
raktárakba lehet szállítani, eltérően a nemzetközi tőzsdéktől,
ahonnan az árukat a világ bármely részére szállíthatják, hanem megerősíti
azt.
(98)     A további érvek szerint az SHFE
határidős piac, és az alumíniumra vonatkozó határidős ügyleteket 1991
óta kötnek az SHFE-n, így a Bizottság értékelése, amely szerint az SHFE-n nem
értékesítenek származékos termékeket, téves.
(99)     Az SHFE valóban határidős
piac. Ugyanakkor az SHFE-n kötött határidős ügyleteket fizikai
szállítással rendezik. A fizikai szállítás nélküli származékos termékek, vagyis
a ténylegesen nem teljesített, hanem a teljesítés időpontja előtt
eladott ügyletek Kínában korlátozás alá esnek, és ezért az SHFE pusztán fizikai
kereskedési platform, amely elszigeteli a kínai alumíniumpiacot.
(100)   Emellett úgy érveltek, hogy a
Bizottságnak a héa/adóintézkedések és a nyersalumíniumra irányuló raktározási
intézkedések által a kerékpárok árazására gyakorolt hatással kapcsolatos
érvelése közgazdaságilag kétséges, indokolása pedig hiányos.
(101)   Ugyanakkor, mivel a vállalat
nem fejtette ki, hogy a Bizottság elemzéséből milyen elemek hiányoznak,
valamint állítását egyéb módon sem támasztotta alá, így a Bizottság azokra nem
tehetett észrevételt.
(102)   Emellett, olyan érvelést is
megfogalmaztak, amely szerint hasonlóságok állnak fenn Kína iparpolitikája és
az EU szakpolitikái között, valamint, hogy a Bizottság nem bizonyította, hogy
Kína iparpolitikája bármilyen közvetlen vagy jelentős hatással lenne a
kínai exportáló kerékpárgyártók alapanyagokkal kapcsolatos döntéseire, a
kerékpárgyártásukra vagy értékesítési műveleteikre.
(103)   E tekintetben meg kell
jegyezni, hogy a vállalat nem jelölte meg, hogy milyen uniós szakpolitikákra
hivatkozik, ezért a Bizottság erre az állításra nem tud észrevételt tenni.
Emellett azon állítást illetően, amely szerint nem bizonyították, hogy a
kínai iparpolitika jelentős hatást gyakorolt a kínai exportáló
kerékpárgyártók alapanyagokkal kapcsolatos döntéseire, a kerékpárgyártásukra
vagy értékesítési műveleteikre, meg kell jegyezni, hogy a kínai
alumíniumágazatban az ötéves terv létezése és az elszigetelt tőzsdén
kereskedett alumínium árának – amely a kerékpár összesített gyártási
költségének 20–25 %-át teszi ki – torzulásai egyértelmű kapcsolatot
jeleznek a kínai iparpolitika és a kínai exportáló kerékpárgyártók
alapanyagokkal kapcsolatos döntései, a kerékpárgyártásuk és értékesítési
műveleteik között.
(104)   Olyan érvelés is
megfogalmazódott, amely szerint a Bizottság megsértette az alaprendeletben
meghatározott három hónapos határidőt. E tekintetben meg kell jegyezni,
hogy mivel a kínai exportőrök együttműködése igen alacsony
szintű volt, a Bizottság különleges erőfeszítéseket tett annak
érdekében, hogy nagyobb fokú együttműködést érjen el, azáltal, hogy nagy
számú további, a vizsgálat későbbi szakaszában azonosított exportőrt
keresett meg. Ennek eredményeként nem volt lehetőség a piacgazdasági
elbánás meghatározására a kikötött időszakon belül. A Bizottság továbbá
emlékeztet arra, hogy a Törvényszék[28] nemrégiben
kimondta, hogy a piacgazdasági elbánással kapcsolatban az alaprendelet 2. cikke
(7) bekezdésének c) pontjában meghatározott három hónapos határidő letelte
után hozott döntés önmagában nem elegendő ahhoz, hogy a dömpingellenes
intézkedéseket előíró rendelet megsemmisítését eredményezze. Azt is meg
kell jegyezni, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdését időközben
módosították, oly módon, hogy a Bizottságnak csak a mintában szereplő
vállalkozások esetében kell elvégeznie a piacgazdasági elbánás meghatározását,
és a meghatározást rendes esetben a vizsgálat megkezdésétől számított hét
hónapon, de minden esetben legkésőbb nyolc hónapon belül kell elvégezni[29].
E módosítást valamennyi új és valamennyi folyamatban lévő vizsgálat során
alkalmazni kell, beleértve a jelen vizsgálatot is. A meghatározásokat a
vizsgálat megkezdésétől számított nyolc hónapon belül végezték el.
(105)   Figyelemmel a fentiekre, a
három hónapos határidő megsértésére vonatkozó állítást a Bizottság ezennel
elutasítja.
1.3.        A felek kérelme
(106)   Egy fél azt kérte, hogy
elemezzék azon kínai gyártók piacgazdasági elbánás iránti kérelmeit is, amelyek
felhagytak az Unióba irányuló kivitellel. Állítása szerint e gyártók csak a
2005-ben bevezetett dömpingellenes vámok miatt hagytak fel az Unióba irányuló
kivitellel.
(107)   E tekintetben hangsúlyozni
kell, hogy a dömpinggel és a kárral kapcsolatos megállapítások az alaprendelet
6. cikke (1) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban megállapított
felülvizsgálati időszakra vonatkoznak. Ez azt jelenti, hogy az exportáló
gyártóktól a rendes érték és az exportár megállapítása érdekében gyűjtött
adatok szintén kizárólag erre az időszakra vonatkoznak. A piacgazdasági
elbánásra vonatkozó elemzést a kínai exportáló gyártók rendes értékének
meghatározásával összefüggésben végezték el, amelyet ezután összehasonlítottak
ugyanezen időszak exportárával. Ha egy gyártó nem exportálta az érintett
terméket a felülvizsgálati időszak alatt, lehetetlen az exportár
megállapítása és a dömpingkülönbözet kiszámítása. Ennélfogva nincs ok a
piacgazdasági elbánás vizsgálatára egy olyan gyártó tekintetében, amely nem
exportálta az érintett terméket a felülvizsgálati időszak alatt.
Ugyanakkor emlékeztetni kell arra, hogy minden exportáló gyártónak
lehetősége van „időközi vizsgálatot” kérni, annak érdekében, hogy az
alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján felülvizsgálják helyzetét,
illetve azoknak az exportáló gyártóknak, amelyek nem exportálták az érintett
terméket az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszakban,
lehetőségük van ugyanazon rendelet 11. cikkének (4) bekezdése alapján „új
exportőrre vonatkozó felülvizsgálatot” kérni.
(108)   Ezenfelül kérelmében a fél
hivatkozott az Európai Közösségek Bíróságának Brosmann-ügyben hozott ítéletére
is[30],
és úgy tűnt, arra utal, hogy ennek alapján a kínai gyártóknak
lehetővé kellene tenni, hogy piacgazdasági elbánás iránti kérelmeket
nyújtsanak be akkor is, ha nem exportálják az érintett terméket az Unióba az
aktuális vizsgálati időszak alatt. Meg kell állapítani, hogy az ítélet nem
az olyan exportáló gyártók által benyújtott piacgazdasági elbánásra irányuló
kérelmekre vonatkozik, amelyek nem exportáltak a vizsgálati időszak alatt,
és így az a jelen összefüggésben nem releváns.
(109)   Következésképpen ezt a kérelmet
a Bizottság elutasította.
(110)   Arra is hivatkoztak, hogy a
felülvizsgálati időszak során uniós exporttal nem rendelkező
vállalatok exportárait az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdése alapján kell
meghatározni, vagyis bármely ésszerű alapon.
(111)   E tekintetben meg kell
jegyezni, hogy az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése nem utal
arra egyértelműen, hogy exportárat kell képezni az érintett ország gyártói
számára, amennyiben semekkora mennyiséget sem exportálnak az Unióba.
Ellenkezőleg, az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése az
importált termék viszonteladási árára hivatkozik, mint az exportár képzésének,
és az importálás és a viszonteladás között felmerülő minden költségen
végrehajtott kiigazítások alapjára, ami azt jelenti, hogy az Unióba irányuló
importra ténylegesen sor kerül. A rendelkezés első mondatában a „bármely
egyéb ésszerű alap” olyan sajátos esetekre utal, amelyekben az
előbbi, ott említett módszerek nem alkalmazhatók. Ez nem változtat semmit
azon, hogy az említett cikk magában foglalja, hogy a felülvizsgálati
időszak során történt behozatal az Unióba.
1.4.        Következtetés
(112)   A fentiek alapján egyetlen,
piacgazdasági elbánást kérelmező kínai vállalatcsoport sem tudta igazolni
az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított
kritériumoknak való megfelelést. Ezért az a döntés született, hogy a
piacgazdasági elbánást egyetlen vállalatcsoport sem kaphatja meg.
2.           Egyéni
elbánás
(113)   A 2012. szeptember 6-án
hatályba lépett 765/2012/EU rendelettel[31] az Európai
Parlament és a Tanács módosította az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdését. A
765/2012/EU rendelet 2. cikke úgy rendelkezett, hogy a módosítást csak a
hatálybalépését követően indított vizsgálatokra kell alkalmazni.
Következésképpen, mivel a jelen vizsgálatot 2012. március 9-én indították meg,
a módosítást a jelen vizsgálatra nem kell alkalmazni.
(114)   Az
alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint adott esetben országos
vámot kell megállapítani az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének hatálya alá
tartozó országok esetében, kivéve ha az említett vállalatok az alaprendelet 9.
cikkének (5) bekezdésével összhangban igazolni tudják, hogy exportáraik és az
értékesítései mennyiségek és feltételek megállapítására szabadon került sor, a
valutaváltás piaci árfolyamon történik, és az állami befolyás nem teszi
lehetővé az intézkedések megkerülését, ha az exportőrökre eltérő
vámmértékek vonatkoznak.
(115)   A piacgazdasági elbánást
kérő három együttműködő exportáló csoport egyéni elbánást is
kért arra az esetre, ha nem kapják meg a piacgazdasági elbánást. A
rendelkezésre álló információk alapján megállapítást nyert, hogy mindhárom
kínai csoport megfelel az egyéni elbánáshoz szükséges valamennyi
előírásnak.
3.           Rendes érték
3.1.        Analóg ország
(116)   Az alaprendelet 2. cikke (7)
bekezdésének a) pontja értelmében a piacgazdasági elbánásban nem részesülő
exportáló gyártók esetében a rendes értéket a belföldi árak alapján vagy az
analóg ország kiszámított rendes értéke alapján állapítják meg.
(117)   E célból az eljárás megindításáról
szóló értesítésben a Bizottság Mexikót ajánlotta, amely a Kínát érintő
korábbi vizsgálat során szintén analóg ország volt.
(118)   Minden érdekelt félnek megadták
a lehetőséget, hogy észrevételt tegyen az analóg ország tervezett
kiválasztására.
(119)   Az egyik fél érvelése szerint
Mexikó nem a legjobb választás, mint analóg ország, Tajvan viszont jobb lenne,
mivel Tajvan nagy kerékpárgyártó, jobban hasonlít Kínára, mint Mexikó, és ez
valószínűleg megbízhatóbb rendes értéket eredményez.
(120)   A Bizottság 15 ország
tekintetében próbált meg együttműködést elérni, ezek Banglades, Kanada,
Kambodzsa, India, Indonézia, Malajzia, Mexikó, Norvégia, Fülöp-szigetek, Srí
Lanka, Tajvan, Thaiföld, Tunézia, Törökország és az USA.
(121)   A Bizottság csak három mexikói
kerékpárgyártótól kapott választ a kérdőívre, amelyek ahhoz is
hozzájárultak, hogy válaszaik helytállóságát a telephelyeiken
ellenőrizzék. A megkeresett más országokban további vállalatok nem
működtek együtt. E három gyártó belföldi értékesítései a mexikói piac több
mint 30 %-át jelentik, amelyet 2011-ben 1,7 millió darabra becsülnek. Több mint
14 gyártó és számos importőr működik versenykörnyezetben. 2011-ban a
kerékpárbehozatal főként Kínából (több mint 60 %) és Tajvanból (20 %) származott.
Ezek a behozatalok a helyi piac mintegy 5 %-át jelentették (forrás: az ANAFABI,
a mexikói kerékpárgyártók szövetségének éves jelentése).
(122)   A mexikói piac érintett
termékre vonatkozó profilja, a gazdasági szereplők száma, a belföldi
verseny és a gyártási folyamat jellemzői alátámasztották, hogy Mexikó
továbbra is megfelelő analóg országnak tekinthető. A fentiekre
tekintettel a mexikói piac reprezentatívnak és versenyhelyzetben lévőnek
volt tekinthető. Ezért megállapították, hogy Mexikó megfelelő analóg
ország.
3.2.        A rendes érték meghatározása
az analóg országban
(123)   Az alaprendelet 2. cikke (7)
bekezdésének a) pontja értelmében a rendes értéket az alábbiak szerint, az
analóg ország gyártóitól kapott ellenőrzött információk alapján állapítják
meg.
(124)   A vizsgálat kimutatta, hogy az
érintett terméket reprezentatív mennyiségben értékesítették a mexikói
belső piacon.
(125)   Emellett elemezték, hogy
tekinthető-e úgy, hogy azt az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése
értelmében szokásos kereskedelmi forgalomban értékesítik. Ez úgy történt, hogy
a Bizottság minden terméktípus esetében megállapította, mekkora volt a
felülvizsgálati időszakban a hazai piacon független fogyasztóknak történt
nyereséges értékesítés aránya.
(126)   Amennyiben a kiszámított
gyártási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron értékesített
terméktípus értékesítési volumene az adott típus teljes értékesítési
volumenének több mint 80 %-a volt, és ahol az adott terméktípus súlyozott
átlagára megegyezett a gyártási költséggel vagy azt meghaladta, a rendes érték
alapja a tényleges belföldi ár volt. Ezt az árat a felülvizsgálati időszak
során az adott terméktípus tekintetében végzett valamennyi belföldi értékesítés
súlyozott átlagáraként számították ki, az értékesítés nyereségességére való tekintet
nélkül.
(127)   Amennyiben egy terméktípus
nyereséges értékesítési volumene az adott típus teljes értékesítési volumenének
legfeljebb 80 %-a, vagy ha az adott típus súlyozott átlagára a gyártási költség
alatt maradt, a rendes érték alapja a tényleges belföldi ár, amelyet kizárólag
az adott terméktípus nyereséges értékesítésének súlyozott átlagaként
számítanak.
(128)   Emellett a vizsgálat során nem
derült fény olyan terméktípusra, amelynek esetében nyereséges értékesítés nem
történt.
4.           Exportár
(129)   Minden olyan esetben, amikor az
érintett terméket független fogyasztók számára exportálták az Unióban, az
exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése, vagyis a ténylegesen
megfizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg.
(130)   Amennyiben
az értékesítés egy kapcsolatban álló importőrön vagy kereskedőn
keresztül történt, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével
összhangban a kapcsolatban álló importőr által az első független
fogyasztó felé felszámított újraértékesítési ár alapján képezték. A behozatal
és a viszonteladás között felmerült költségek, többek között az értékesítési,
általános és adminisztratív költségek, valamint a nyereség vonatkozásában
kiigazításokat végeztek. A haszonkulcs tekintetében az érintett termék
független importőre/kereskedője által realizált nyereséget vették
alapul, mivel az exportáló gyártó és a vele kapcsolatban álló
importőr/kereskedő között fennálló kapcsolat miatt az
importőr/kereskedő tényleges hasznát nem tekintették megbízhatónak.
(131)   Ahogy a fenti (63) és (64)
preambulumbekezdésekben megállapítottuk, a Giant China megtagadta a csoport
szerkezetére vonatkozó szükséges információk és a Kínában az érintett termék
gyártásában és értékesítésében résztvevő Jinshan Development and Construction
Ltd (a továbbiakban: Jinshan csoport) részét képező vállalatok által a
felülvizsgálati időszakban az érintett termék gyártásához, az Unióba
irányuló exportértékesítéseinek mennyiségéhez és áraihoz kapcsolódó lényeges
információk szolgáltatását a bizottsági szolgálatok számára, ezért az exportár
tekintetében az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdését alkalmazták.
(132)   A Giant China kifogásolta az
alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének alkalmazását mind a piacgazdasági
elbánás elutasítása, mind a rendelkezésre álló tények exportár-számításokra
való alkalmazása tekintetében. Érvelésük szerint a Bizottság által kért
információ nem volt szükséges a dömpingkülönbözet kiszámításához. E tekintetben
a Giant China úgy érvelt, hogy a Kínában található Jinshan csoporttól kért
információ nem volt releváns a piacgazdasági elbánás mérlegelése, illetve az
exportárra vonatkozó számítások szempontjából, mivel az csak nagyon közvetetten
kapcsolódott a Giant China-hoz és kapcsolt vállalkozásaihoz (a továbbiakban:
Giant csoport).
(133)   Ugyanakkor a vizsgálat
megerősítette, hogy a Giant csoport egyik leányvállalata – amely aktívan
gyártotta és exportálta az érintett terméket az Unióba a felülvizsgálati
időszak egy része alatt –, név szerint a Shanghai Giant & Phoenix
Bicycles Co Ltd (a továbbiakban: GP) közös részesedés, szerkezeti és
ügyvezetési kapcsolatok révén kapcsolódott a Jinshan csoporthoz, és hogy e
csoport részt vett az érintett termék gyártásában és értékesítésében. Az
érintett termék Kínában történő gyártásában és forgalmazásában
résztvevő, a Jinshan csoportba tartozó vállalatok által a piacgazdasági
elbánás igénylésére szolgáló űrlapra és a dömpingellenes kérdőívre
adott válaszok hiányában nem értékelhető, hogy az érintett termék Jinshan
csoport általi gyártása és forgalmazása milyen mértékben hatott ki az exportár
meghatározására a GP, és ebből következően a Giant mint teljes
csoport tekintetében. Emellett nem lehetett megvizsgálni, hogy teljesültek-e az
alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában szereplő feltételek. Az
e tekintetben tanúsított együttműködés hiányára figyelemmel a Giant China
állításait el kellett utasítani.
(134)   Ezenfelül a Giant China úgy
érvelt, hogy csak akkor kell figyelembe venni az egyéb exportáló gyártókra
vonatkozó árinformációkat egy exportáló gyártó egyedi különbözetének
kiszámításánál, ha a Giant csoport és a Jinshan csoport a szoros pénzügyi,
üzleti és ügyvezetési kapcsolatokra figyelemmel egységes jogalanyt alkot.
(135)   Az iratokban található
bizonyítékok megerősítik azt a megállapítást, amely szerint a GP és a
Jinshan csoport összekapcsolódik és közöttük szoros kapcsolat áll fenn a közös
részesedés, szerkezeti és ügyvezetési kapcsolatok tekintetében. A GP-hez
kapcsolódó valamennyi féllel, különösen azokkal a kínai exportáló
kerékpárgyártókkal kapcsolatos teljes körű információk hiányában, amelyek
a Jinshan csoport leányvállalatai, lehetetlen teljes körű és megbízható
számításokat végezni az exportárral kapcsolatban, és így megoldani az egyedi
különbözet kiszámítását a GP, és ebből következően a Giant mint
teljes csoport tekintetében.
(136)   Az az állítás is
megfogalmazódott, hogy a kért információ ésszerűtlen terhet jelentett a
Giant China számára, és hogy az a tőle telhető legjobban
együttműködött a vizsgálat során. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a
végleges ismertetésre tett észrevételekig nem terjesztettek elő azt
alátámasztó bizonyítékot, hogy a Giant China bármilyen erőfeszítést tett
volna a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben és a dömpingellenes
kérdőívben kért, az érintett termék gyártásában és forgalmazásában
résztvevő, a Jinshan csoport részét képező vállalatokra vonatkozó
információk összegyűjtése érdekében. A vizsgálat során a Giant China
előadta, hogy nem volt szükség a kért információ szolgáltatására, azonban
nem állította, hogy az ilyen információ beszerzése ésszerűtlenül terhes. A
Giant China az állítólagos erőfeszítések kapcsán csak a végső
ismertetést követően terjesztett elő bizonyítékokat, olyan
szakaszban, amikor az ilyen információkat már nem lehetett ellenőrizni. E
bizonyítékokat tehát már nem lehetett figyelembe venni.
(137)   A Giant China előadta,
hogy semmiképpen sem állt fenn bármilyen potenciális dömpingellenes intézkedés
kijátszásának veszélye, például azáltal, hogy átcsoportosítják a gyártást a két
csoport között, mivel a GP, a két csoportot összekötő egyetlen kapocs 2011
szeptemberében abbahagyta működését. E tekintetben meg kell jegyezni ‑
ahogy azt a Giant China is megerősítette ‑, hogy a felülvizsgálati
időszak végén a GP még létezett mint jogi személy. Ennélfogva a gyártási
tevékenységet bármikor folytatni lehetett volna a jövőben, és az a tény,
hogy a GP állítólag abbahagyta tevékenységét 2011 szeptemberében, nem releváns.
Emellett a Giant China úgy érvelt, hogy a kijátszás kockázatát más módon is kezelni
lehetett volna, vagyis a lenti (276) és (277) preambulumbekezdésben hivatkozott
monitoring-kikötés révén. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a
monitoring-kikötés csak a nem kapcsolódó vállalkozásokra vonatkozik, így az
azzal járó kockázatok nem azonos jellegűek, és ugyanazok az orvoslási
módok nem alkalmazhatók.
(138)   Emellett a Giant China úgy
érvelt, hogy a GP kínai helyiségeiben helyszíni vizsgálatot kellett volna
tartani a GP 2011 szeptemberét követő gyártási és értékesítési
tevékenységének ellenőrzése érdekében. E tekintetben meg kell jegyezni,
hogy a Bizottság nem tekintette relevánsnak, hogy a GP abbahagyta-e
tevékenységét 2011 szeptemberét követően. Valójában még ha így is állt
volna a helyzet, a GP bármikor folytathatta volna kerékpár-gyártási és
értékesítési tevékenységét, és a helyszíni ellenőrzés nem csökkentette
volna ennek kockázatát.
(139)   Ezenfelül a Giant China
előterjesztett néhány bizonyítékot, amelyek azt támasztották alá, hogy a
Giant csoport részesedését a GP-ben 2013. március 30-án eladták. Meg kell
ugyanakkor jegyezni, hogy erre az ügyletre a felülvizsgálati időszak után
került sor, és összefüggésben a vizsgálat előrehaladott szakaszával, ezt
az információt nem lehetett ellenőrizni, illetve az nem is releváns a jelen
vizsgálat keretében. E tekintetben, ha a Giant a részvények eladására
figyelemmel helyzetének felülvizsgálatát kéri, ezt az alaprendelet
rendelkezéseivel összhangban megfelelő időben mérlegelni lehet.
(140)   Ugyanezekben a beadványokban a
Giant China további felvilágosításokat nyújtott az alaprendelet 18. cikke (1)
bekezdésének alkalmazását alátámasztó bizottsági értékeléssel kapcsolatban.
Ezek azonban nem voltak alkalmasak az eredeti bizottsági értékelés
megváltoztatására.
(141)   Ennélfogva a Bizottság
megerősíti az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének a Giant csoporttal
összefüggésben történő alkalmazására vonatkozó megállapításokat.
5.           Összehasonlítás
(142)   A rendes értéket és az
exportárat gyártelepi paritáson hasonlították össze. A rendes érték és az
exportár tisztességes összehasonlítása érdekében – az alaprendelet 2. cikke
(10) bekezdésének megfelelően – kiigazítások formájában biztosították az
árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a
figyelembevételét. Adott esetben kiigazításokat alkalmaztak a közvetett adók,
az árengedmények, a kereskedelmi szintek, a szállítási, biztosítási, kezelési
és járulékos költségek, csomagolási, bank- és hitelköltségek, valamint a
jutalékok esetében, amennyiben úgy ítélték meg, hogy azok ésszerűek,
pontosak és bizonyítékokkal alátámasztottak.
6.           Dömpingkülönbözet
6.1.        Az
együttműködő exportáló gyártók esetében
(143)   A három együttműködő
vállalat esetében a dömpingkülönbözetek megállapítására úgy került sor, hogy az
együttműködő mexikói gyártók tekintetében megállapított súlyozott
átlagos rendes értéket összehasonlították az egyes vállalatok Unióba irányuló
exportjára vonatkozó súlyozott átlagos exportárral, az alaprendelet 2. cikkének
(11) és (12) bekezdése szerint.
(144)   A vámfizetés előtti, uniós
határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet a
következő:
             Vállalatok ||             Dömpingkülönbözet
             Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd. ||             19,2%
             Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. ||             20,9%
              Ideal (Dong Guan) Bike Co., Ltd. ||             0%
6.2.        Az
összes többi exportáló gyártó esetében
(145)   Mivel a kínai
együttműködés, ahogy azt a fenti (22) és (24) preambulumbekezdésekben
megállapítottuk, nagyon alacsony szintű volt, az együttműködő
vállalatokra vonatkozó megállapítások nem tekinthetők reprezentatívnak az
ország szempontjából. Ezért az egész országra kiterjedő, minden más kínai
exportáló gyártóra alkalmazandó dömpingkülönbözetet nem lehet felülvizsgálni.
(146)   Ezért
az egész országra kiterjedő dömpingkülönbözetet a jelen rendelet
változatlanul fenntartja, az 1095/2005/EK tanácsi rendelet által megállapított
48,5 %-ban.
D. AZ UNIÓS
GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
1.           Az uniós gyártás és az uniós
gazdasági ágazat
(147)   Becslések szerint hasonló
terméket az Unióban 380 ismert gyártó gyárt. Emellett az uniós gyártók hat nemzeti
szervezete jelentkezett.
(148)   Minden rendelkezésre álló
információ, többek között az uniós gyártóktól és a nemzeti szervezetektől
gyűjtött adatok, valamint a Bizottság rendelkezésére álló gyártási
statisztikai adatok is felhasználásra kerültek a teljes uniós gyártás
megállapítása céljából, amely a felülvizsgálati időszak során 11 millió
kerékpárt tett ki.
(149)   Az alaprendelet 4. cikkének (1)
bekezdése, valamint 5. cikkének (4) bekezdése értelmében a teljes uniós
gyártást képviselő uniós gyártók alkotják az uniós gazdasági ágazatot (a
továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).
(150)   Ahogy azt fent jeleztük,
figyelemmel az együttműködő uniós gyártók nagy számára, nyolc uniós
gyártóból álló minta került kiválasztásra, amely a hasonló termék
felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós gazdasági ágazat általi
gyártásának és értékesítésének körülbelül 25 %-át képviseli. Valamennyi, a
mintába bekerült uniós gyártó a fenti (1) preambulumbekezdésben leírt
mentességi rendszer előnyeiből részesül.
E. AZ UNIÓS PIAC
HELYZETE
1.           Uniós
fogyasztás
(151)   Az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek helyzetét a
mintavételi kérdőívre adott válaszok alapján a gyártóktól begyűjtött
adatok és az uniós kerékpárgyártók különböző szervezeteitől
gyűjtött adatok alapján mérték fel.
(152)   Az uniós fogyasztást a teljes
uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon végrehajtott eladásaira (lásd a (151)
preambulumbekezdésben szereplő becsléseket) és a többi országból származó
behozatalokra vonatkozó Eurostat-adatokra alapozva állapították meg.
(153)   A felülvizsgálati időszak
során az uniós fogyasztás a 2008-as 22 459 062 darabról
20 116 602 darabra, vagyis a figyelembe vett időszak alatt 10
%-kal csökkent. Ez főként egy 8 %-os visszaesés eredménye 2008 és 2009
között, miközben a fogyasztás ezután stabil maradt, és a felülvizsgálati
időszak alatt is csak enyhén csökkent (2 %). 2009-ben a piacot különösen
befolyásolta a gazdasági válság hatása, és azóta sem állt helyre. A 2011-es
újabb visszaesést főként az aktuális gazdasági hangulatot jellemző
továbbra is óvatos fogyasztói költekezés okozta.
 1. táblázat
 Fogyasztás
   || 2008 || 2009 || 2010 || 2011
 Mennyiség (darab) ||   ||   ||   ||
 + Teljes behozatal || 10 017 616 || 8 974 906 || 9 734 143 || 8 840 362
 + Az uniós piacon értékesített uniós gyártás || 12 441 446 || 11 604 072 || 10 946 875 || 11 276 240
 = Fogyasztás || 22 459 062 || 20 578 978 || 20 681 018 || 20 116 602
 Index (2008 = 100) || 100 || 92 || 92 || 90
 Forrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok.
2.           A Kínából származó behozatal
2.1.        A
Kínából származó kerékpárok dömpingelt behozatalának mennyisége és piaci
részesedése
(154)   Az
érintett termék Kínából származó behozatalának mennyiségét az Eurostat által
szolgáltatott statisztikai adatok alapján állapították meg. A Kínából származó
behozatal mennyisége meredeken zuhant 2008 és 2009 között, 941 522
darabról 597 339 darabra, vagyis 37 %-kal. 2010-ben a behozatal nőtt,
a felülvizsgálati időszakban azonban ismét csökkent, elérve az
581 459 darabot. A kínai behozatal jelentős csökkenése egybeesett a
gazdasági válsággal, és azóta sem tért magához. A figyelembe vett időszak
során a kínai behozatal összességében 38 %-kal csökkent.
(155)   A kínai
piaci részesedés ennek megfelelően a felülvizsgálati időszakban a
2008-as 4,2 %-ról 2,9 %-ra csökkent. A piaci részesedés csökkenését részben
ellensúlyozta az uniós fogyasztás csökkenése.
(156)   Ugyanakkor hangsúlyozni kell,
hogy a kínai behozatal viszonylag alacsony és csökkenő piaci részesedését
a fenti (14) és (15) preambulumbekezdésben említett, a kijátszás feltárását
célzó, párhuzamosan folyó vizsgálat megállapításaival összefüggésben kell
vizsgálni (lásd a lenti (223) és (224) preambulumbekezdést).
 2. táblázat
 A Kínából származó behozatal
   || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak
 Az érintett országból származó behozatal mennyisége (darab) || 941 522 || 597 339 || 627 120 || 581 459
 Index (2008 = 100) || 100 || 63 || 67 || 62
 Az érintett országból származó behozatal piaci részesedése || 4,2% || 2,9% || 3,0% || 2,9%
 Forrás: Eurostat.
3.           Az érintett behozatal árai
3.1.        Az
árak alakulása
(157)   Ahogy az az 1095/2005/EK
tanácsi rendeletben szerepel[32], az
Eurostat adatait a következő okok miatt lehet csak korlátozott mértékben
felhasználni a 2008 és a felülvizsgálati időszak közötti időszak
dömpingelt behozatalai ártrendjeinek a meghatározásához:
(158)   Az Eurostat adatain alapuló
importárak nem veszik figyelembe a különböző terméktípusokat, és az
érintett termék különböző terméktípusai közötti lényeges árkülönbségeket.
Az országonkénti átlagárakat erősen befolyásolja az ország
termékösszetétele. Emellett az együttműködő exportőrök
behozatalainak modellenkénti összehasonlítása során még ugyanazon terméktípuson
és modellen belül is jelentős, a kerékpárok alkatrészeitől függő
árkülönbségek vannak. Ezért az Eurostat statisztikáiban található árak továbbra
sem döntőek e vizsgálat szempontjából. Az Eurostat Kínára vonatkozó, a
továbbiakban indexszel jelölt importárai csak az ártrendek jelzésére alkalmasak,
de nem használhatók a különböző országok és az Unió eladási árainak
összehasonlítására.
(159)   Az Eurostat adatai szerint a
kínai importárak – a továbbiakban indexszel jelölt – súlyozott átlaga a 3.
táblázatban szereplő adatoknak megfelelően jelentősen nőtt
a figyelembe vett időszak során. Ugyanakkor anélkül, hogy tudnánk, milyen
típusú kerékpárokat importáltak Kínából, valamint, hogy történt-e elmozdulás a
termékösszetételben az egyes évek között, nem lehet következtetést levonni.
 3. táblázat
 A Kínából származó importár
   || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak
 A Kínából származó importár ||   ||   ||   ||
 Index (2008 = 100) || 100 || 173 || 217 || 214
 Forrás: Eurostat.
3.2.        Áralákínálás
(160)   Azon
együttműködő exportáló gyártók áralákínálását, amelyek esetében a
dömpinget megállapították, tényleges ellenőrzött exportárai (CIF uniós
határparitás) alapján számították ki, dömpingellenes vámmal együtt, és anélkül
is. Az uniós gazdasági ágazat vonatkozó releváns eladási árai az uniós
független fogyasztók számára történő eladások árai, amelyeket szükség
esetén gyártelepi szintre igazítottak ki. A felülvizsgálati időszak alatt
– a kérdőívben meghatározott különböző terméktípusok alapján –
áralákínálást csak egy exportáló gyártó esetében állapítottak meg, és az 61 %
volt a dömpingellenes vám nélkül, és 44 % azzal együtt.
(161)   Mivel a kínai exportáló gyártók
együttműködése nagyon alacsony szintű volt, és az
együttműködő vállalatokra vonatkozó megállapítások nem
tekinthetők reprezentatívnak az ország szempontjából, valamint az Eurostat
által rögzített átlagos ár nem tekinthető döntőnek, a Bizottság úgy
tekintette, hogy mivel más megbízhatóbb információk nem álltak rendelkezésre, a
fenti (3) preambulumbekezdésben hivatkozott 1095/2005/EK tanácsi rendelet által
elvégzett utolsó hatályvesztési felülvizsgálat során megállapított
áralákínálási szinteket kell referenciaként felhasználni Kína országos
áralákínálásának megállapítása során, vagyis a dömpingellenes vám levonása után
53 %-ot, azzal együtt pedig 39 %-ot.
4.           Az uniós ágazat gazdasági
helyzete
(162)   Ahogy azt a fenti (8), (9) és (10)
preambulumbekezdésekben jeleztük, a jelen vizsgálat azt elemezte, hogy beállt-e
olyan változás az uniós gazdasági ágazat helyzetében, amely indokolja a
módosítást eredményező időközi felülvizsgálat kárra vonatkozó
megállapításai újraértékelésének szükségességét. A vizsgálat a
következőket erősítette meg: i. A globális tendenciának
megfelelően az uniós kerékpárgyártás főként olyan kerékpáralkatrészek
munkaigényes összeszereléséből áll, amelyeket a fogyasztói igényeknek
megfelelően terveznek és szereznek be különböző forrásokból. ii. A
vizsgálat megállapította, hogy a gyártási költség leszorítása érdekében az
uniós gazdasági ágazat folyamatos erőfeszítést tesz az összeszerelési
folyamat automatizálása és áramvonalasítása érdekében. Emellett a módosítást
eredményező időközi felülvizsgálat vizsgálati időszakához
viszonyítva egyes uniós gyártók hasznot húztak Közép-Európa és Kelet-Európa
viszonylag alacsonyabb munkaerő-költségeiből. A Bizottság
rendelkezésére álló gyártási statisztikák megerősítik ezt a tendenciát.
iii. A vizsgálat megerősítette, hogy nyersanyagként előnyben
részesítik az alumíniumötvözetet, míg az acél maradt a fő nyersanyag az
alsóbb kategóriás modellek és a gyermekkerékpárok esetében. E változások fényében
az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének vizsgálata az alábbiak szerint
történt.
(163)   A Bizottság az alaprendelet 3.
cikkének (5) bekezdése alapján minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és
mutatót megvizsgált, amelyek az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolják.

(164)   A kár elemzése céljából a
következőképpen állapították meg a kármutatókat:
·
a makrogazdasági mutatókat
(gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci
részesedés, foglalkoztatás, termelékenység, növekedés, a dömpingkülönbözetek
nagysága, valamint a gazdasági ágazat felépülése a korábbi dömping hatása alól)
vizsgálatát az uniós gyártás egészének szintjén az összes uniós gyártó
tekintetében, az uniós gyártók nemzeti szervezeteitől és az egyes uniós
gyártóktól beszerzett információk alapján végezték el. Ezeket a tényezőket
lehetőség szerint összevetették a releváns hivatalos statisztikák által
szolgáltatott átfogó adatokkal.
·
a mikrogazdasági mutatókat
(készletek, értékesítési egységárak, gyártási költségek, pénzforgalom,
nyereségesség, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség,
beruházások és bérek) a mintába bekerült uniós gyártók esetében az általuk
szolgáltatott információk alapján elemezték.
Makrogazdasági mutatók
(a)
Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás

(165)   A figyelembe vett időszak
során az uniós gazdasági ágazat gyártása folyamatosan csökkent, gyorsabb
ütemben, mint az uniós fogyasztás, ahogy az a fenti (153) preambulumbekezdésben
található 1. táblázatban is látható. A gyártás a 2008-as 13 541 244
darabról 11 026 646 darabra csökkent a felülvizsgálati
időszakban, ami 19 %-os csökkenést jelent.
 4. táblázat
 A teljes uniós gyártás
   || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak
 Mennyiség (darab) ||   ||   ||   ||
 Gyártás ||  13 541 244 ||  12 778 305 ||  11,682,329 ||  11,026,646
 Index (2008 = 100) || 100 || 94 || 86 || 81
 Forrás: a kérdőívre adott válaszok, vonatkozó hivatalos statisztikák.
(166)   A
gyártási kapacitás 2008 és a felülvizsgálati időszak között 5 %-kal
csökkent, ami részben ellensúlyozza a gyártás 19 %-os visszaesése által a
kapacitáskihasználási rátára gyakorolt hatást. Az utóbbi 14 százalékponttal
esett ugyanezen időszak során, a felülvizsgálati időszak alatt elérve
a 74 %-ot.
 5. táblázat
 Gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás
   || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak
 Mennyiség (darab) ||   ||   ||   ||
 Gyártási kapacitás ||  15 804 000 ||  15 660 000 ||  15 150 000 ||  15 000 000
 Index (2008 = 100) || 100 || 99 || 96 || 95
 Kapacitáskihasználás || 86% || 82% || 77% || 74%
 Index (2008 = 100) || 100 || 95 || 90 || 86
 Forrás: a kérdőívre adott válaszok, vonatkozó hivatalos statisztikák.
(b)
Értékesítési volumen
(167)   Összességében az uniós
gazdasági ágazat értékesítési volumene az uniós piacon az uniós fogyasztáshoz
hasonlóan csökkent, a figyelembe vett időszak során 9 %-kal zsugorodva, a
2008-as 12 441 446 darabról a felülvizsgálati időszakban
11 276 240 darabra csökkenve. 2009 és 2010 között ugyanakkor az
értékesítések tovább csökkentek, miközben a fogyasztás stabil maradt, ami
tükröződik az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének 2010-es
csökkenésében, ahogy azt a lenti (168) preambulumbekezdésben szereplő 7.
táblázat is mutatja. A felülvizsgálati időszakban az értékesítések
mennyisége megint nőtt, de nem érte el a 2008-as szintjét.
 6. táblázat
 Az uniós gazdasági ágazat értékesítései az Unióban
   || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak
 Mennyiség (darab) ||  12 441 446 ||  11 604 072 ||  10 946 875 ||  11 276 240
 Index (2008 = 100) || 100 || 93 || 88 || 91
 Forrás: a kérdőívre adott válaszok, vonatkozó hivatalos statisztikák.
(c)
Piaci részesedés
(168)   Az uniós gazdasági ágazat piaci
részesedése a 2008-as 55,4 %-ról 56,1 %-ra nőtt a felülvizsgálati
időszak során, ami 0,7 százalékpontos növekedést jelent a felülvizsgálati
időszak alatt. A csekély 0,7 százalékpontos javulás a figyelembe vett időszakban
egy jelentős esést is tartalmazott a 2009-es 56,4 %-ról a 2010-es 52,9
%-ra. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének általános növekedése – az
értékesítések csökkenő mennyisége mellett (lásd a fenti (167)
preambulumbekezdést) – a fogyasztás általános visszaesésével magyarázható (lásd
a fenti (153) preambulumbekezdést).
 7. táblázat
 Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése
   || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak
 Uniós piaci részesedés || 55,4% || 56,4% || 52,9% || 56,1%
 Index (2008 = 100) || 100 || 102 || 96 || 101
 Forrás: a kérdőívre adott válaszok, vonatkozó hivatalos statisztikák.
(d)
Foglalkoztatás és
termelékenység
(169)   A közvetlen foglalkoztatás a
2008-as 14 197 alkalmazottról a felülvizsgálati időszakban
11 783-ra csökkent. E csökkenés a gyártási mennyiség visszaesését követte.

(170)   Összességében a termelékenység
2 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A gyártás 2008 és 2009
közötti visszaesése, ugyanezen időszak állandó foglalkoztatásával együtt a
termelékenység visszaesését eredményezte 2008 és 2009 között. Ezt a
termelékenység növekedése követte 2009 és 2010 között, ami ugyanezen
időszak során az ágazat szerkezetátalakításával és a hatékonyabb gyártási
folyamatokba való befektetésekkel magyarázható. A gyártási mennyiség
felülvizsgálati időszak alatti további csökkenése, amely a foglalkoztatás
területén mutatkozó kevésbé meredek visszaeséssel párosult, a termelékenység
további csökkenését eredményezte a felülvizsgálati időszak során.
 8. táblázat
 Teljes uniós foglalkoztatás és termelékenység
   || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak
 Foglalkoztatottak száma ||  14 197 ||  14 147 ||  12 067 ||  11 783
 Index (2008 = 100) || 100 || 100 || 85 || 83
 Termelékenység (darab/év) || 954 || 903 || 968 || 936
 Index (2008 = 100) ||  100 || 95 || 102 || 98
 Forrás: a kérdőívre adott válaszok, vonatkozó hivatalos statisztikák.
(e)
Növekedés
(171)   A figyelembe vett időszak
során a fogyasztás 10 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat piaci
részesedése viszonylag állandó maradt (csak enyhén, vagyis +0,7 százalékponttal
nőtt a figyelembe vett időszak során, ahogy azt a (168)
preambulumbekezdésben vázoltuk). A csökkenő uniós piac azt jelenti, hogy
az uniós gyártóknak nincs lehetőségük arra, hogy bármilyen
növekedésből előnye tegyenek szert.
(f)
A dömpingkülönbözet
nagysága
(172)   A Kínából származó dömping a
felülvizsgálati időszakban folytatódott, ahogy azt a fenti (143)–(145)
preambulumbekezdésben kifejtettük. Figyelemmel Kína jelentős
többletkapacitására (lásd a lenti (203) preambulumbekezdést), és a
megállapított kijátszást (lásd a lenti (223) és (224) preambulumbekezdést), a
tényleges dömpingkülönbözetek által az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás
nem minősíthető elhanyagolhatónak.
(g)
A gazdasági ágazat
felépülése a korábbi dömping hatása alól
(173)   A Bizottság megvizsgálta, hogy
az uniós gazdasági ágazat kiheverte-e a korábbi dömping hatásait. Megállapítást
nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat nem heverte ki a korábbi dömping
hatásait, amit különösen a nyereségesség folyamatosan alacsony szintje és a
kapacitáskihasználás csökkenése jelzett. Az uniós gazdasági ágazat felépülését
gátolták a bizonyított kijátszási gyakorlatok is (lásd a lenti (223) és (224)
preambulumbekezdést).
Mikrogazdasági mutatók
(h)
Készletek
(174)   A felülvizsgálati időszak
végére az uniós gyártók kerékpárkészletei 517 977 darabot tettek ki, amely
nagyrészt stabil a 2008-as szinthez képest, a 2008 és 2009 közötti 25 %-os
visszaesés ellenére.
(175)   Egyes uniós gyártók igen
korlátozott szintű készletekkel rendelkeztek, mivel teljes gyártási
mennyiségüket a csoportjukon belüli kapcsolt vállalkozásoknak értékesítették. Emellett
megállapítást nyert, hogy az uniós gyártók főként vevői
megrendelésekre gyártanak. E tényezők torzították a készletek alakulását a
figyelembe vett időszak során, így e mutató nem tekinthető
relevánsnak.
 9. táblázat
 Készletek
   || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak
 Mennyiség (darab) ||   ||   ||   ||
 Zárókészletek ||  519 832 ||  390 398 ||  522 779 ||  517 977
 Index (2008 = 100) || 100 || 75 || 101 || 100
 Forrás: kitöltött kérdőívek.
(i)
Eladási árak és
költségek
(176)   Az átlagos uniós eladási ár
gyártelepi paritáson stabil maradt a figyelembe vett időszak során, a 2008
és 2009 közötti 3 %-os emelkedés ellenére. A felülvizsgálati időszakban az
eladási ár ismét a 2008-as szintre esett.
 10. táblázat
 Uniós értékesítési egységárak
   || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak
 Értékesítési egységárak az EU-ban (EUR) || 144 || 149 || 146 || 144
 Index (2008 = 100) || 100 || 103 || 102 || 100
 Forrás: kitöltött kérdőívek.
(177)   A gyártási költség kiszámítása
az uniós gyártók által előállított hasonló termék összes típusának
súlyozott átlaga alapján történt. Összességében a gyártási költség enyhén, 2
%-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, ahogy az a lenti 11.
táblázatban látható.
 11. táblázat
 Egységenkénti előállítási költség
   || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak
 Egységenkénti előállítási költség (EUR/darab) || 141 || 147 || 146 || 145
 Index (2008 = 100) || 100 || 104 || 103 || 102
 Forrás: kitöltött kérdőívek.
(j)
Nyereségesség
(178)   A Bizottság a nyereségességi
szinteket a független fogyasztóknak történő értékesítések alapján
állapította meg. Az uniós gazdasági ágazat 2010 és a felülvizsgálati
időszak között majdnem elérte a nyereségküszöböt. Egészében véve a
nyereségesség csökkent a figyelembe vett időszak során, a 2008-as 1,9 %‑ról
a felülvizsgálati időszakban -0,1 %-ra csökkenve.
 12. táblázat
 Nyereségesség
   || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak
 Az uniós értékesítések nyereségessége || 1,9% || 1,6% || 0,3% || -0,1%
 Index (2008 = 100) || 100 || 100 || 98 || 98
 Forrás: kitöltött kérdőívek.
(k)
Beruházások és a
beruházások megtérülése
(179)   A beruházások lényegesen, 16
%-kal nőttek a figyelembe vett időszakban, a 2008-as 7 952 150
EUR-ról a felülvizsgálati időszak alatti 9 263 184 EUR-ra. Ez az
uniós gazdasági ágazat arra irányuló folyamatos erőfeszítéseit tükrözi,
hogy fokozza a gyártási folyamat hatékonyságát, és versenyképes maradjon.
(180)   A beruházások megtérülése a
nyereségességhez hasonló tendenciát követett. 2008-ban a beruházások
megtérülése pozitív (14 %) volt, a felülvizsgálati időszakban azonban -1
%-ra csökkent.
 13. táblázat
 Beruházások és a beruházások megtérülése
   || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak
 Beruházások (ezer EUR) ||  7 952 150 ||  9 421 745 ||  19 288 284 ||  9 263 184
 Index (2008 = 100) || 100 || 118 || 243 || 116
 Befektetések megtérülése || 14% || 11% || 2% || -1%
 Forrás: kitöltött kérdőívek.
(l)
Pénzforgalom és
tőkebevonási képesség
(181)   A pénzforgalom hasonlóan
alakult, mint a nyereségesség, azonban a figyelembe vett időszak során
pozitív maradt. Ezt a lenti 14. táblázat a forgalom százalékában fejezi ki.
(182)   Csak a nagyobb csoportok részét
képező uniós gyártók nem számoltak be különösebb problémákról a
tőkebevonást illetően. Az olyan uniós gyártók, amelyek nem képezték
részét nagyobb csoportoknak, az alacsony nyereségességhez és a mind a
beszállítókkal, mind a fogyasztókkal szembeni üzleti feltételek romlásához
kapcsolódóan a pénzforgalmi helyzetükre nehezedő fokozott nyomásról
számoltak be. A tőkebevonási képességet emellett rontotta a bankok
vonakodása attól, hogy a jelen gazdasági légkörben finanszírozzák a
kerékpárpiacot.
 14. táblázat
 Pénzforgalom
   || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak
 Pénzforgalom || 3,2% || 3,1% || 1,8% || 1,3%
 Index (2008 = 100) || 100 || 97 || 99 || 98
 Forrás: kitöltött kérdőívek.
(m)
Bérek
(183)   A figyelembe vett
időszakban az egy alkalmazottra jutó bérköltség nagyrészt stabil maradt,
emelkedésére csak 2009-ben került sor. Ennek oka főként a hatékonyság és a
minőség fenntartása érdekében a képzett munkavállalók megtartása mellett a
személyzet csökkentése által a vállalatok bértáblájára gyakorolt hatás.
 15. táblázat
 Bérek
   || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak
 Bérköltség alkalmazottanként (EUR-ban) || 15 747 || 17 393 || 17 383 || 16 581
 Index (2008 = 100) || 100 || 110 || 110 || 105
 Forrás: kitöltött kérdőívek.
5.           A
kárra vonatkozó következtetések
(184)   A hatályos intézkedések
ellenére az uniós gazdasági ágazat teljesítményére vonatkozó kármutatók
többsége romlott a figyelembe vett időszak során. Különösen az olyan
makrogazdasági gazdasági mutatók, mint a gyártási mennyiség (-19 %), gyártási
kapacitás (-5 %), kapacitáskihasználási ráta (-14 %) és a foglalkoztatás (-17 %)
csökkentek jelentősen. Emellett a nyereséggel kapcsolatos mikrogazdasági
mutatók is csökkentek a figyelembe vett időszak során, a felülvizsgálati
időszakbeli -0,1 % nyereségesség mellett.
(185)   A fentiek azt mutatják, hogy az
uniós gazdasági ágazat továbbra is sérülékeny helyzetben van, csökkenő
nyereségességgel, és 2010-ben és a felülvizsgálati időszak során a
nyereségküszöbhöz közeli helyzetben. Emellett a további növekedés és nyereség
lehetőségét teljes mértékben aláásta a Kínából származó dömpingelt behozatalok
és a kijátszást megvalósító behozatalok (lásd a lenti (223) és (224)
preambulumbekezdést) által gyakorolt nyomás.
(186)   Mindazonáltal
az uniós gazdasági ágazatnak sikerült fenntartania, sőt kissé növelnie is
piaci részesedését egy csökkenő piacon. A figyelembe vett időszakban
a megnövekedett beruházások (+16 %) mutatják az uniós gazdasági ágazat által a
versenyképesség megőrzése érdekében tett erőfeszítéseket. Ez,
együttesen az uniós gazdasági ágazat legújabb, a lenti (248)
preambulumbekezdésben ismertetett innovációival, mutatja annak mögöttes
dinamizmusát és gazdasági életképességét.
(187)   A fentiek alapján ezért
megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazatot továbbra is az alaprendelet
3. cikkének értelmében vett jelentős kár éri, és továbbra is sebezhető
gazdasági helyzetben van.
(188)   Az ismertetést követően a
felek ‑ hivatkozva a tartósított mandarinok ügyében hozott ítéletre[33]
– úgy érveltek, hogy a Bizottság köteles volt megtenni mindent annak érdekében,
hogy orvosolja egyes információknak a kínai gyártók alacsony szintű
együttműködése által okozott hiányát, és ezt elmulasztva a Bizottság
megsértette az alaprendelet szerinti eljárási kötelezettségeit. Emellett a felek
a kínai exportstatisztikák alkalmazását javasolták, amelyek az Eurostattól eltérően
bontják fel az uniós piacra exportált kerékpártípusokat, illetve azt, hogy az
alaprendelet 6. cikkének (3) vagy (4) bekezdése alapján kérjék fel a legnagyobb
importáló tagállamok vámhatóságait arra, hogy elemezzék a Kínából importált különböző
kerékpártípusokat.
(189)   Ahogy a fenti (19) és (21)
preambulumbekezdésben említettük, a Bizottság a vizsgálat megindításáról
hivatalosan értesítette a kínai exportáló gyártókat, a kínai gyártók egyik
szervezetét és az érintett ország képviselőit. A Bizottság körülbelül 70,
a bizottsági szolgálatok számára már a korábbi vizsgálatból ismert kínai
vállalattal lépett kapcsolatba, egy későbbi szakaszban pedig, amikor a
fenti (16) preambulumbekezdésben hivatkozott szubvencióellenes vizsgálatot
megindította, körülbelül 300 további kínai exportáló gyártót azonosított,
amelyekkel a jelen időközi felülvizsgálattal összefüggésben szintén
kapcsolatba lépett. Emellett az érintett ország képviselőit a vizsgálat
megindításakor tájékoztatták arról, hogy az exportáló gyártók részéről
tanúsított kellő együttműködés hiányában a Bizottságnak
lehetősége van arra, hogy megállapításait – az alaprendelet 18. cikkének
megfelelően – a rendelkezésre álló tényekre alapozza. A Bizottság
hangsúlyozta, hogy a rendelkezésre álló tények alapján tett ténymegállapítások
kedvezőtlenebbnek bizonyulhatnak az érintett fél számára.
(190)   A tartósított mandarinok
ügyében hozott ítéletben a Bíróság által elemzett körülmény azon
erőfeszítések szintje volt, amelyeket a Bizottság annak érdekében kellett
volna tennie, hogy azáltal szerezzen releváns információkat az áron vagy a
számtanilag képzett értéken alapuló rendes érték számítása tekintetében egy
piacgazdasággal rendelkező harmadik ország belföldi gyártóitól, hogy
együttműködésre törekszik azonosított potenciális analóg piacokkal.
(191)   A jelen vizsgálatban az
információk hiányát azon felek együttműködésének széles körű hiánya
okozta, amelyek ténylegesen a vizsgálat tárgyát képezték. Ahogy a fenti (186)
preambulumbekezdésben említettük, a feleket ismételten felhívták az
együttműködésre, de ennek nem tettek eleget. Vagyis a tartósított
mandarinok ügyétől eltérően a Bizottság aktívan és ismételten
megpróbálta elérni az érintett felek együttműködését. A tartósított
mandarinok ügye és a jelen vizsgálat közötti párhuzam tehát nem megalapozott.
(192)   A Bizottság értékelte egyéb
források, beleértve a kínai statisztikák hasznosságát. Megállapította, hogy az
alternatív források nem voltak megfelelőek a jelen vizsgálat céljaira,
mivel nem voltak kellően részletesek ahhoz, hogy lehetővé tegyék új
különbözetek kiszámítását. Emellett a kínai statisztikákról megállapítást
nyert, hogy azok nincsenek összhangban az Eurostat statisztikáival, mivel
például jelentősen magasabb szintű importot mutatnak, mint amelyről
az Eurostat beszámol. A javasolt alternatív forrásokat tehát nem lehetett felhasználni.
Egyes felek azt is javasolták, hogy a Bizottság törekedjen együttműködésre
a legnagyobb importáló tagállamok vámhatóságaival annak érdekében, hogy
elemezzék a Kínából importált különböző terméktípusokat. Ezen állításra
válaszul a Bizottság úgy tekintette, hogy a gyakorlati
kivitelezhetetlenségtől eltekintve, még ha be is szereznék ezen adatokat,
azok nem pótolnák az együttműködés elmaradása által okozott
információhiányt. Ennek oka különösen az, hogy az elemzés szükséges szintje nem
alapozható pusztán olyan számlákra, amelyeken nem írják le a releváns
terméktípust az ésszerű terméktípus-összehasonlításhoz szükséges részletességgel.
(193)   Több fél úgy is érvelt, hogy a
Bizottság nem végezte el a Kínából származó importok termékösszetételének
elemzését, annak érdekében, hogy tisztességesen összehasonlítsa a behozatalt az
Unióban gyártott kerékpárokkal, abból a célból, hogy objektív és tisztességes
összehasonlítást érjen el a kár és az áralákínálás meghatározásában. Emellett a
felek úgy érveltek, hogy a Bizottság a fenti (5) preambulumbekezdésben
hivatkozott korábbi vizsgálat során meghatározott áralákínálási adatra
hivatkozott, amelyet az Eurostat átlagos árai alapján számítottak ki, anélkül,
hogy ismerték volna a behozatal tényleges összetételét. Emellett olyan érvelést
is előadtak, amely szerint a Bizottság semmilyen erőfeszítést sem
tett annak érdekében, hogy megállapítsa, az importált termékek tényleges
összehasonlíthatók voltak-e az Unióban gyártott kerékpárokkal, és ezért a
Bizottságnak az együtt nem működő gyártókkal összefüggésben elvégzett
áralákínálási elemzése hibás. A fenti okok miatt a felek úgy érveltek, hogy azt
is meg kell állapítani, hogy a Bizottság elmulasztotta az objektív értékelést,
és azt, hogy megfelelő indokolást adjon azon megállapítására, amely
szerint az uniós gazdasági ágazatot továbbra is jelentős kár éri.
(194)   E tekintetben meg kell
jegyezni, ahogy arra fenti (160) preambulumbekezdésben is rámutattunk, hogy azon
együttműködő exportáló gyártók áralákínálását, amelyek esetében a
dömpinget megállapították, tényleges ellenőrzött exportárai (CIF közösségi
határparitás) alapján számították ki, a dömpingellenes vámmal együtt, és e nélkül
is, figyelembe véve a felülvizsgálati időszak alatti exportjaik
termékösszetételét. Ugyanakkor mivel a kínai exportáló gyártók
együttműködése nagyon alacsony szintű volt, és ebből
következően az együttműködő kínai exportáló gyártókra vonatkozó
megállapítások, ahogy azt a fenti (145) preambulumbekezdésben említettük, nem
tekintetők reprezentatívnak Kína egésze tekintetében, a fenti (3)
preambulumbekezdésben említett módosítást eredményező időközi
felülvizsgálat során megállapított áralákínálási szintek nem módosíthatók.
(195)   Az együttműködés széles
körű elmaradásával szembesülve a Bizottságnak a rendelkezésre álló tények
alapján kellett meghatároznia az országos dömping, áralákínálás és kár
megszüntetéséhez szükséges szinteket. Ebben az összefüggésben a Bizottság úgy
ítélte meg, hogy a fenti (192)‑(194) preambulumbekezdésekben ismertetett
okokból alternatív információforrások nem használhatók. Ennélfogva, ellentétes
megállapítás hiányában, a Bizottság a fenti (3) preambulumbekezdésben említett
módosítást eredményező időközi felülvizsgálat során megállapított, az
országos dömping, áralákínálás és kár megszüntetéséhez szükséges szinteket
vette alapul a jelen vizsgálat céljaira.
(196)   A Bizottság megerősíti,
hogy a felek állításával ellentétben az alkalmazott referenciaszintek a fenti
(3) preambulumbekezdésben említett 1095/2005/EK rendeletben elvégzett
hatályvesztési felülvizsgálat során megállapított szintek, nem pedig a fenti
(5) preambulumbekezdésben említett 990/2011/EU végrehajtási rendeletben
elvégzett hatályvesztési felülvizsgálat során megállapított szintek.
(197)   Emellett a felek azzal is
érveltek, hogy a Bizottság elmulasztotta elemezni a nemzeti vámeljárások
állítólagos hibáit, amelyek megakadályozták a kínai importárak tisztességes
összehasonlítását. Emlékeztetni kell arra, hogy a jelen vizsgálatban az
együttműködés széles körű hiánya miatt nem végezhető
ésszerű árösszehasonlítás, és ezért ilyen körülmények között a Bizottság
az állítást irrelevánsnak tekintette.
F. A MEGVÁLTOZOTT
KÖRÜLMÉNYEK TARTÓSSÁGA, VALAMINT A DÖMPING ÉS A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK
VALÓSZÍNŰSÉGE
1.           Dömping
(198)   Az alaprendelet 11. cikke (3)
bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a dömpinggel és a kárral
kapcsolatos körülmények jelentősen megváltoztak-e, és hogy indokolt-e a
változást tartósnak tekinteni.
(199)   A három együttműködő
kínai gyártó a korábbi vizsgálat során maradványvám alá esett, míg a jelen
vizsgálat során egyedi vámtételt számítottak ki számukra. Ahogy azt a fenti (113)
és (115) preambulumbekezdésben említettük, mindhárom kínai exportáló gyártó megfelel
az egyéni elbánáshoz szükséges valamennyi előírásnak. Az iratokban nem
szerepelt olyan információ, amely arra utalt volna, hogy az érintett
együttműködő exportáló gyártók helyzete belátható időn belül
megváltozhatna.
(200)   Emellett a vizsgálat azt
mutatta, hogy a módosítást eredményező időközi felülvizsgálat során
alkalmazott kínai exportkvótarendszert a kínai kormány megszüntette, és nem
valószínű, hogy azt visszaállítják, különösen a lenti (203)
preambulumbekezdésben tárgyalt, a kerékpárágazatot érintő exportorientált
kormányzati politikákra is figyelemmel. Ezenfelül a vizsgálat nem tárt fel arra
vonatkozó bizonyítékot, hogy e három vállalat exportárképzési politikája
belátható időn belül jelentősen megváltozik.
(201)   Ennélfogva a Bizottság úgy tekintette,
hogy a három együttműködő kínai exportáló gyártó tekintetében
kiszámított dömpingkülönbözetet eredményező megváltozott körülmények
tartósak.
(202)   A
Kínával szemben alkalmazott országos vámot illetően a vizsgálat nem tárt
fel semmilyen megváltozott körülményt, ezért a Bizottság javasolja azon
vámszint fenntartását, amelyet a módosítást eredményező időközi
felülvizsgálat során alakítottak ki.
(203)   Azt is megvizsgálták, szükség
van-e az intézkedés további alkalmazására a dömping ellensúlyozásához. A kínai
kerékpárgyártók szövetsége szerint Kína teljes kerékpár-kibocsátása 2011-ben
83,45 millió darab volt, ami 2,3 %-os növekedést jelent 2010-hez képest.
Emellett a kínai kerékpáripar továbbra is exportorientált. Így 2011-ben Kína
55,72 millió kerékpárt exportált, a teljes gyártás 67 %-át, ami 4,2 %
csökkenést jelent 2010-hez képest. A belföldi értékesítés körülbelül 23,73
millió darab volt 2011-ben. A legfontosabb gyártási régió Kínában Tiencsin,
ahol 2011-ben a teljes kibocsátás körülbelül felét gyártották. Tiencsin 12.
ötéves tervre szóló városi könnyűipari és textilipari fejlesztési terve
szerint a kerékpárgyártásra szakosodott új ipari parkokat alakítanak ki e
területen. Ebből következően 2015-ben a tiencsini terület gyártási
kapacitása a becslések szerint 55 millió darab kerékpár lesz, volt, ami 44 %-os
növekedést jelent 2011-hez képest, és a kibocsátás felét exportra szánják (ez
több, mint az Unió teljes fogyasztása a kerékpárok piacán a felülvizsgálati
időszak során).
(204)   Emellett a három együttműködő
vállalat 72 % és 81 % közötti kapacitáskihasználásról számolt be a
felülvizsgálati időszak során. Kivetítve a kínai gazdasági ágazat
többletkapacitását több mint 25 millió kerékpárra becsülhetjük, ami több mint
kétszerese az uniós gazdasági ágazat felülvizsgálati időszak alatti teljes
gyártásának, és 24 %-kal magasabb az uniós teljes fogyasztásnál. Emellett,
mivel a kerékpárgyártás munkaigényes, úgy tűnik, hogy a Kínában
rendelkezésre álló jelentős mennyiségű olcsó munkaerőnek
köszönhetően a kínai gyártók meglehetősen gyorsan képesek új
kapacitásokat létrehozni.
(205)   Emellett a mennyiség
tekintetében az uniós piac a világon a második legnagyobb, a kínai piac után,
ami igen vonzóvá teszi az Uniót a potenciális kereslet szempontjából.
(206)   A kijátszás feltárását célzó
vizsgálat megállapításai (lásd a fenti (14) preambulumbekezdést)
megerősítik, hogy az uniós piac továbbra is vonzó piacot jelent a kínai
exportáló gyártók számára, amelyek intézkedések hiányában nagy
valószínűséggel ismét jelentős mennyiséget irányítanának az Unióba.
(207)   Emellett Kína egyéb potenciális
jelentős exportpiacai dömpingellenes intézkedéseket alkalmaznak (Kanada[34]),
ami szűkíti a kínai export számára vámok nélkül hozzáférhető harmadik
országbeli potenciális piacokat.
(208)   Emlékeztetni kell arra, hogy az
Egyesült Államokban korábban volt belföldi kerékpárgyártás, és dömpingellenes
vámokat vetettek ki Kínával szemben. Ugyanakkor miután a dömpingellenes vámokat
a 90-es évek végén hatályon kívül helyezték, a kínai import jelentős
mennyiségben jelent meg az Egyesült Államok piacán. A belföldi gyártás az ezt
követő években szinte megszűnt. 2011-ben becslések szerint az
Egyesült Államokban értékesített kerékpárok 99 %-át importálták, 93 %-ot
Kínából, 6 %-ot pedig Tajvanból. Az Egyesült Államokban a belföldi
kerékpárgyártást évi 56 000 darabra becsülik, körülbelül 16 millió
kerékpárt kitevő évi fogyasztás mellett. Az Egyesült Államok teljes
kerékpárpiacát (beleértve a kapcsolódó alkatrészek és kiegészítők értékesítését
is) 2011-ben 6 milliárd USD-re értékelték.
(209)   Végkövetkeztetésként
megállapítható, hogy a kínai kerékpárgyártó ágazat exportorientált gazdasági
ágazat, amely korábban világszerte több piacon követett már tisztességtelen
árképzési politikát. Emellett a kijátszások feltárását célzó vizsgálat
megállapításai megerősítették, hogy a kínai exportőrök továbbra is
érdeklődést tanúsítanak az uniós piac iránt. Emellett e magatartás arra
utal, hogy amennyiben az intézkedéseket hatályon kívül helyezik, nagyon valószínű,
hogy az uniós piac az alacsony árú kínai import célkeresztjébe kerül, a
belföldi piac átvételének céljából. Ennélfogva azt lehet megállapítani, hogy az
intézkedések további alkalmazására továbbra is szükség van a dömping
ellensúlyozásához.
(210)   Az ismertetést követően
olyan érvelés fogalmazódott meg, amely szerint az elemzés figyelmen kívül
hagyta azt a tényt, hogy a kínai gyártási növekedést korlátozza a munkaerő
rendelkezésre állása, valamint, hogy Kína elveszíti az egyéb preferenciális
kereskedelmi egyezmény hatálya alá tartozó dél-ázsiai országokkal szemben
fennálló munkaerőköltség-előnyét. Az együttműködés hiánya miatt
az állítást nem lehetett ellenőrizni, ezért azt a Bizottság figyelmen
kívül hagyta.
2.           Károkozás
(211)   Ami a hivatalból indított
időközi felülvizsgálat indokait illeti, a vizsgálat az uniós
kerékpárágazat szerkezetében bekövetkezett alábbi változásokat vizsgálta meg.
i. a teljes gyártási ciklus felváltása (részleges) összeszerelési
műveletekkel, melyek során importált alkatrészeket használnak fel; ii. a
költségszint változása a bővítés és áthelyezés, valamint a közép- és
kelet-európai új gyártólétesítmények felállítása következtében; iii.
növekvő mértékű váltás a nyersanyag-felhasználás terén az acélról az
ötvözetekre, a fogyasztói tendenciák nyomán. A fenti (162)
preambulumbekezdésben szereplő megállapítások eredményeként a fent
említett fejlemények jelenleg is folyamatban vannak, azok globális
jellegűek, ezért nem várható, hogy az előrelátható jövőben
megváltoznak.
(212)   Ami a kár folytatódásának valószínűségére
vonatkozó értékelést illeti, figyelemmel az uniós gazdasági ágazat (184)–(187)
preambulumbekezdésekben leírt, már így is sérülékeny helyzetére, az is
valószínű, hogy az uniós gyártók nem lesznek képesek ellenállni a további
árnyomásnak, amelyet a kínai dömpingelt import okozna, és ennek következtében
arra kényszerülnének, hogy elhagyják az uniós piacot, aminek következménye a
foglalkoztatás és a beruházások, a technológia és a know-how elvesztése lenne
(lásd a lenti (247) és (248) preambulumbekezdéseket). Ennélfogva azt a
következtetést kell levonni, hogy ebben az esetben az intézkedések hatályon
kívül helyezése esetén valószínűsíthető a kár folytatódása.
A felek észrevételei
(213)   Egyes felek úgy érveltek, hogy
az uniós gazdasági ágazat nem szenved jelentős kárt, mivel a nyilvánosan
elérhető információk arra utalnak, hogy pénzügyi helyzete kedvező.
Meg kell jegyezni, hogy a Bizottság az uniós gazdasági ágazat pénzügyi
helyzetét a vizsgálat során az uniós gyártók reprezentatív mintájától gyűjtött
és ellenőrzött információk alapján értékelte. Ezt az értékelést nem
helyettesíthetik az egyes uniós gyártókra vonatkozó nyilvánosan elérhető
információk, még akkor sem, hogy gyártásuk és értékesítésük értéke állítólag
jelentős. Ennélfogva a vizsgálat fenti (162)–(187) preambulumbekezdésben
elemzett megállapításai ellentmondanak az e felek által benyújtott
információknak. Ezért az állításukat megalapozatlannak tekintették.
(214)   Amellett is érveltek, hogy a
Kínával szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása hátrányos
megkülönböztetéssel járna, mivel az egyéb harmadik országokból, különösen Srí
Lankából származó behozatalok állítólagosan dömpingeltek, és kárt okoznak,
ugyanakkor az ezen országokból származó behozatalokkal szemben nem alkalmaznak dömpingellenes
intézkedéseket. A kijátszás feltárását célzó vizsgálat eredményeként a
dömpingellenes intézkedések kiterjesztésre kerültek a kerékpárok többek között
Srí Lankáról származó behozatalára. Emellett nem nyújtottak be olyan
bizonyítékot, amely azt támasztaná alá, hogy az érintette ország valódi gyártói
dömpingelnének. Ennélfogva a Bizottság a fél által előterjesztett érvet
megalapozatlannak ítélte és elutasította.
G. OKOZATI
ÖSSZEFÜGGÉS
1.           Bevezetés
(215)   Az
alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének és 3. cikke (7) bekezdésének
megfelelően megvizsgálták, hogy az uniós gazdasági ágazat által
elszenvedett jelentős kár az érintett dömpingelt behozatalok miatt
következett-e be. A dömpingelt behozataltól eltérő egyéb, az uniós
gazdasági ágazatot ugyanakkor kárral fenyegető ismert tényezőket is
megvizsgáltak annak biztosítására, hogy az ilyen egyéb tényezők által
okozott esetleges károkat ne tulajdonítsák a dömpingelt behozatalnak. Különösen
a kijátszás feltárását célzó vizsgálat eredményeit elemezték.
2.           A Kínából származó dömpingelt
behozatalok hatása
(216)   A figyelembe vett
időszakban a Kínából származó behozatal csökkent, a felülvizsgálati
időszak során 2,9 %-os piaci részesedést képviselve. E viszonylag alacsony
és csökkenő piaci részesedést az Indonéziából, Malajziából, Srí Lankából
és Tunéziából származó kijátszó behozatalokkal összefüggésben kell vizsgálni
(lásd a lenti (223) és (224) preambulumbekezdést).
(217)   Ahogyan azt a (160)
preambulumbekezdés is említi, megállapítást nyert, hogy a Kínából érkező
import továbbra is jelentősen alákínált az uniós gazdasági ágazat
értékesítési árainak az uniós piacon, ezzel jelentős nyomást gyakorolva az
uniós piac árszintjére.
(218)   Ugyanakkor a legtöbb kármutató
csökkenő tendenciát jelzett, különösen a gyártási (-19 %), és az
értékesítési mennyiség (-9 %), a kapacitás (-5 %) és a kapacitáskihasználás
(-14 %).
(219)   Az
uniós gazdasági ágazat nyereségessége a figyelembe vett időszak során
csökkent, az uniós gazdasági ágazat pedig a kínai árnyomás miatt közel került a
nyereségküszöbhöz. Emiatt az uniós gazdasági ágazat nem volt képes nyereséges
szintekre növelni az árait anélkül, hogy jelentős piaci részesedést
veszítene.
(220)   Megállapítást nyert tehát, hogy
a kerékpárok dömpingelt árú importja által gyakorolt nyomás döntő hatást
gyakorolt az uniós gazdasági ágazat jelenlegi sérülékeny gazdasági helyzetére.
(221)   Az ismertetést követően az
az érvelés fogalmazódott meg, hogy a csökkenő gyártási szintek és
kapacitás-kihasználás relevanciáját a Bizottság nem indokolta meg
megfelelően, figyelemmel különösen arra, hogy úgy tekintette, hogy a
gyártás visszaesése nem gyakorolt hatást a nyereségességre. Meg kell jegyezni,
hogy minden kárelem releváns az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének
elemzése szempontjából, függetlenül attól, hogy egy konkrét esetben hatással
vannak-e a nyereségesség szintjére. Ahogy a lenti (273) preambulumbekezdésben
kifejtjük, a nyereségesség és a nyereséghez kapcsolódó egyéb mutatók
visszaesését nem a zsugorodó piac okozta, hanem az a dömpingelt kínai behozatal
folyamatos nyomásának volt betudható. Ezt az érvelést ezért a Bizottság
elutasította.
(222)   Ugyanaz a fél azt is
kifejtette, hogy a kínai import piaci részesedésének alakulását nem elemezték
megfelelően, mivel az elemzés nem terjedt ki az import hirtelen
visszaesésére a figyelembe vett időszak folyamán. A fél azt is
előadta, hogy az okozati összefüggés elemzése nem vette figyelembe ezen
exportok növekvő ártendenciáját. Ezen érvre válaszul emlékeztetni kell
arra, hogy a kínai behozatal csökkenő mennyiségét a párhuzamosan folyó, a
kijátszás feltárását célzó vizsgálattal összefüggésben kell vizsgálni (lásd a
fenti (216) preambulumbekezdést). A kínai behozatal Eurostat alapján
megállapított ártendenciája nem releváns, mivel nem veszi figyelembe a kijátszó
országokon keresztül zajló kínai import árainak alakulását. Ezen indokok
alapján tehát a Bizottság az érvelést elutasította.
3.           A kijátszó behozatalok hatása
(223)   Ahogy a fenti (15) preambulumbekezdésben említettük, a
kijátszás feltárását célzó vizsgálat a Kínával szemben hatályos intézkedések
kijátszását állapította meg, összeszerelési műveletek és az Indonéziában,
Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában történő átrakodás révén. E
megállapítások alapján a szóban forgó országokból származó, az Eurostat adatai
szerinti importmennyiség és az ismert valódi gyártók (vagyis az XX/2013/EU rendeletben meghatározott okok
alapján mentességre jogosult gyártók) által exportált mennyiség közötti
különbözetet a hatályban lévő intézkedéseket kijátszó behozatalnak
tekintették (a továbbiakban: kijátszó behozatalok).
(224)   Az okozati összefüggés
elemzésével összefüggésben e behozatalokat úgy tekintették, hogy azok
ténylegesen Kínából származnak, és ezért azokat a közvetlenül Kínából származó
behozatalokkal együtt kell megvizsgálni. Ennek alapján a Kínából származó
behozatal így megállapított mennyisége a felülvizsgálati időszak során
1 904 761 darab volt. 2008-ban a behozatal 2 321 240
darabot tett ki. A behozatal 2009-ben 1 802 101 darabra csökkent,
vagyis 22 %-kal, 2010-ben pedig szinte ugyanarra a szintre nőtt, mint
2008-ban, 10,6 %-os piaci részesedést érve el. Végül a behozatal a
felülvizsgálati időszak során ismét csökkent 13 %-kal, 9,5 % piaci
részesedést érve el. A figyelembe vett időszak során a behozatal mennyisége
18 %-kal csökkent. A zsugorodó piaccal összefüggésben (lásd a fenti (153)
preambulumbekezdést), az importált mennyiségek ismertetett csökkenése nem
eredményezett jelentős piaci részesedésvesztést, mivel az a figyelembe
vett időszak során csak 0,8 %-kal csökkent. Mivel a Kínából származó
behozatalok és a kijátszó behozatalok termékösszetétele nem ismert, nem
ésszerű összehasonlítani e behozatalok árait az uniós gazdasági ágazat
uniós piacon alkalmazott áraival.
 16. táblázat
 A Kínából származó behozatal és az Indonéziából, Malajziából, Srí Lankából és Tunéziából származó kijátszó behozatal együttesen
   || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak
 A behozatalok mennyisége (darab) || 2 321 240 || 1 802 101 || 2 194 354 || 1 904 761
 Index (2008 = 100) || 100 || 78 || 95 || 82
 Piaci részesedés || 10,3% || 8,8% || 10,6% || 9,5%
 Forrás: Eurostat.
(225)   Az ismertetést követően
egyes felek úgy érveltek, hogy a kijátszó behozatalok hatásának elemzése
hiányos volt, mivel kizárólag a mennyiségi hatásokon alapult, és ezáltal nem
tartalmazott a termékösszetétel elemzésén alapuló árösszehasonlítást. Állításuk
szerint az elemzés ezen hiánya egy eljárási hiba eredménye volt, mivel a
termékösszetétel elemzése az érintett országok exportáló gyártói részéről
tanúsított együttműködés ellenére maradt el. Emellett azt is állították,
hogy az ezen országokból származó, az Unióba irányuló import alsó árkategóriába
tartozó gyermek- és egyéb kerékpárokat érint, amelyek nem versengenek az
Unióban gyártott kerékpárokkal. Ezen érvre válaszul a Bizottság megjegyezte,
hogy a fenti (192) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt nem lehetett
elvégezni a termékösszetétel elemzését. Emellett a kijátszó behozatalok
többsége olyan átrakodás volt, amelyek esetében nem állt rendelkezésre a
termékösszetételre vonatkozó információ. Végül meg kell jegyezni, hogy az uniós
gyártókról megállapítást nyert, hogy minden termékszegmensben folytatnak
gyártást; ennélfogva a gyermek- és egyéb kerékpárok állítólagosan nem
versengő importjával kapcsolatos állításról a Bizottság megállapította,
hogy az megalapozatlan.
4.           Egyéb tényezők hatása
4.1.        Egyéb
országokból származó behozatalok
(226)   Az egyéb harmadik országokból
származó behozatal a felülvizsgálati időszak során 6 931 333
darabot tett ki. A behozatal e szintje a figyelembe vett időszakban enyhe,
1 %-os növekedést tükrözött.
(227)   Figyelemmel az uniós fogyasztás
zsugorodására, az egyéb harmadik országból származó behozatalok piaci
részesedése nagyobbrészt stabil maradt, a felülvizsgálati időszak során 34
%-ot érve el.
(228)   Továbbra is Tajvan volt az
Unióba exportáló fő ország, viszonylag állandó piaci részesedéssel a
figyelembe vett időszakban, ami a felülvizsgálati időszak során az
uniós fogyasztás 14 %-át jelentette.
(229)   Thaiföld az Unióba exportáló
második legnagyobb ország. Piaci részesedése 2 százalékponttal csökkent a
figyelembe vett időszakban, azaz a 2008-as 7 %-ról a felülvizsgálati
időszak alatt 5 %-ra csökkent.
(230)   Ahogyan az a fenti (157)
preambulumbekezdésből kiderül, az Eurostat szerinti árak nem veszik
figyelembe az egyes országokból származó különböző termékösszetételeket,
ezért az ártrendeket csak indexek jelzik. Mivel a más harmadik országokból
származó behozatalok termékösszetétele nem ismert, nem ésszerű
összehasonlítani e behozatalok árait az uniós gazdasági ágazat által az uniós
piacon alkalmazott árakkal.
(231)   Ugyanakkor azt is hozzá kell
tenni, hogy csak a Tajvanból származó behozatal mennyisége haladta meg a
Kínából származó behozatalt (a kijátszó behozatalokkal együtt). E tekintetben
meg kell jegyezni, hogy a Tajvanból származó kerékpárimport rendszerint a
felső kategóriát célozza, és ezzel ellentétes bizonyítékot nem
terjesztettek elő. Ezért megállapítást nyert, hogy e behozatal nem
tekinthető az uniós gazdasági ágazatot ért kár okának.
(232)   Több fél azt állította, hogy az
egyéb harmadik országból származó behozatalok a kínai behozataloknál
alacsonyabb áron történtek, és ezért nem a kínai import okozta az uniós
gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt. Ez az érv nem fogadható
el, mivel az átlagos importárak nem határozhatók meg az Eurostat adatai alapján
a fenti (157) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt, és így ennek alapján
nem lehet következtetést levonni.
(233)   Egy másik fél azt állította,
hogy a harmadik országból származó, 2011. január 1-jétől az általános
preferenciarendszer (GSP) hatálya alá tartozó importok várhatóan növekedni
fognak (Kambodzsa és Banglades). Ugyanakkor az importárakra és mennyiségekre
gyakorolt hatást és az uniós piacra gyakorolt hatást nem lehet előzetesen
értékelni. Emellett nem állt rendelkezésre információ ezen országok arra
vonatkozó képességéről, hogy növeljék a gyártási kapacitásukat és az uniós
piacra irányuló értékesítéseik mennyiségét. Ennélfogva ezen az alapon nem lehet
határozott következtetést levonni, és ezt az állítást el kellett utasítani.
(234)   Az ismertetést követően a
felek azt állították, hogy a preferenciális kereskedelmi egyezmények hatálya
alá tartozó országokból származó import hatásának elemzése nem volt
megfelelő, mivel az ezen országokból származó import állítólag
jelentős mennyiségű volt a kínai importhoz képest, és annak egy része
jelentősen alacsonyabb áron történt. Ebben az összefüggésben emlékeztetni
kell arra, hogy Kína a második legnagyobb, az Unióba exportáló ország. Az egyéb
harmadik országból származó import mennyisége a Kínából származó import
mennyisége alatt maradt. Emellett ezen országokkal szemben nem hivatkoztak
dömpingre. Ennélfogva a Bizottság megállapította, hogy az ezen országokból
származó import nem járhatott olyan hatással, amely megszüntetné a
megállapított okozati összefüggést a Kínából származó dömpingelt import
jelentős mennyisége, és az ezzel egybeeső, az uniós gazdasági
ágazatot ért jelentős kár között. Ezen indokok alapján a Bizottság az
érvelést elutasította.
 17. táblázat
 Egyéb harmadik országokból származó behozatal*
   || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak
   || Darab || Piaci részesedés || Ár darab/EUR || Darab || Piaci részesedés || Ár darab/EUR || Darab || Piaci részesedés || Ár darab/EUR || Darab || Piaci részesedés || Ár darab/EUR
 Tajvan || 3 428 043 || 15% ||   || 2 949 433 || 14% ||   || 3 458 448 || 17% ||   || 2 864 114 || 14% ||
 Indexálva || 100 || 100 || 100 || 86 || 94 || 126 || 101 || 110 || 125 || 84 || 93 || 151
 Thaiföld || 1 522 209 || 7% ||   || 1 384 410 || 7% ||   || 1 234 123 || 6% ||   || 993 952 || 5% ||
 Indexálva || 100 || 100 || 100 || 91 || 99 || 118 || 81 || 88 || 114 || 65 || 73 || 113
 Egyéb országok || 2 746 124 || 12% || 66 || 2 838 962 || 14% || 73 || 2 847 164 || 14% || 80 || 3 077 535 || 15% || 80
 Indexálva || 100 || 100 || 100 || 103 || 113 || 111 || 104 || 113 || 122 || 112 || 125 || 121
 Összesen || 7 696 376 || 34% || 99 || 7 172 805 || 35% || 116 || 7 539 735 || 36% || 122 || 6 935 601 || 34% || 132
 Indexálva || 100 || 100 || 100 || 93 || 102 || 118 || 98 || 106 || 124 || 90 || 101 || 134
 *Az indonéziai, malajziai, Srí Lanka-i és tunéziai kijátszó behozatalok kivételével Forrás: Eurostat.
4.2.        A
fogyasztás alakulása
(235)   Amint az a (153)
preambulumbekezdésben szerepel, 2008-tól a felülvizsgálati időszakig a
fogyasztás 10 %-kal csökkent. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazatnak sikerült
fenntartania, sőt kissé növelnie is piaci részesedését (lásd a fenti (168)
preambulumbekezdést). Ezért a csökkenő piac nem lehet a kár forrása.
4.3.        Gazdasági válság és éghajlati
viszonyok
(236)   Egyes felek azt állították,
hogy az Unióban uralkodó negatív gazdasági feltételek hatással voltak a
fogyasztók vásárlási magatartására a figyelembe vett időszak során. Azt is
állították, hogy az Unióban 2011-ben jellemző kedvezőtlen időjárási
viszonyok legalábbis részben kihatottak az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
Állítólag e tényezők eredményezték, hogy összességében csökkent a
fogyasztás a kerékpárok piacán az Unióban.
(237)   A vizsgálat valóban rámutatott,
hogy az uniós fogyasztás csökkent a figyelembe vett időszak során.
Ugyanakkor, ahogy azt a fenti (234) preambulumbekezdésben említettük, a piac
zsugorodása nem tekinthető a kár forrásának.
(238)   E felek azt is állították, hogy
a gyártás és a foglalkoztatás csak azért esett vissza, mert követte a fogyasztási
tendenciát, nem pedig a dömpingelt importok miatt. Ugyanakkor, mivel a
kerékpárágazatot nem jellemzik magas állandó költségek, a gyártás csökkenése
nem befolyásolta az uniós kerékpárágazat nyereségességét. A foglalkoztatást
illetően ez az uniós gazdasági ágazat szerkezetátalakítási folyamatának
eredménye. Mindenesetre e fejlemény nem magyarázza az egyéb kármutatókat
érintő negatív tendenciákat.
4.4.        Nem dömpingelt behozatal
(239)   Az egy együttműködő
exportáló gyártótól származó nem dömpingelt behozatal elhanyagolható
mennyiséget képviselt, vagyis a Kínából származó teljes import közel 0 %-át,
így nem lehetett észrevehető hatása az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
4.5.        Elektromos kerékpárok
(240)   Amellett is érveltek, hogy az
uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt az elektromos kerékpárok
fejlődése okozta, amelyek állítólag helyettesítik az érintett terméket.
Ugyanakkor az elektromos kerékpárok fejlődése igen friss, és csak
marginális értékesítési mennyiségeket eredményezett a felülvizsgálati
időszak alatt. Ezért nem lehettek hatással az uniós gazdasági ágazat
helyzetére.
4.6.        A szerkezeti változások hatása
(241)   Az ismertetést követően
egy fél azt állította, hogy a Bizottság elmulasztotta elemezni a piac és az
uniós gazdasági ágazat elismert szerkezeti változásai által a kárral és az
okozati összefüggéssel kapcsolatos elemzésre gyakorolt hatást. Példaként a fél
arra hivatkozott, hogy a Bizottság gyártási költségekre vonatkozó elemzésében
nem tért ki a gyártás kelet-európai országokba történő áthelyezésére. Ezen
állításra válaszul a Bizottság megjegyezte, hogy a változások tartós jellegére
vonatkozó elemzést elvégezte (lásd a (162) preambulumbekezdést) és azt
állapított meg, hogy a változások tartósak (lásd a fenti (211)
preambulumbekezdést). Ezért új kárelemzést végzett, uniós gyártóknak a
szerkezeti változásokat tükröző mintáján. Ennélfogva a Bizottság úgy véli,
hogy e változások hatását megfelelően figyelembe vette a kárral és az
okozati összefüggéssel kapcsolatos elemzésben. Ezt az érvelést ezért a
Bizottság elutasította.
4.7.        Következtetés
(242)   A zsugorodó uniós fogyasztás
ellenére megállapítást nyert, hogy a kínai kerékpárok jelentős
mennyiségű közvetlen vagy kijátszó importja jutott be az uniós piacra. E
behozatalok stabil és jelentős piaci részesedése a figyelembe vett
időszak során egybeesett az uniós gazdasági ágazat folyamatos gazdasági
sebezhetőségének időszakával (lásd a (184)–(187)
preambulumbekezdést). Ezért megállapítható, hogy okozati összefüggés van a
Kínából származó (közvetlen és kijátszó) behozatal és az uniós gazdasági ágazat
által elszenvedett kár között.
(243)   A Bizottság egyéb
tényezőket is megvizsgált, mint az egyéb harmadik országokból származó
behozatalok hatása, a fogyasztás alakulása, a gazdasági válság és az éghajlati
viszonyok, a nem dömpingelt importok, és az elektronikus kerékpárok
fejlődése. Ezen tényezők egyike sem bizonyult elég jelentősnek
ahhoz, hogy megszakítsa a dömpingelt kínai behozatal és az elszenvedett
jelentős kár közötti okozati összefüggést.
(244)   A fenti elemzés alapján – amely
egyértelműen elkülönítette az összes ismert tényező uniós gazdasági
ágazatra gyakorolt hatásait a dömpingelt kivitel káros hatásaitól –, azt a
következtetést lehet levonni, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal, a
kijátszó behozatalokkal együtt, az alaprendelet 3. cikkének
(6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági
ágazatnak.
H. AZ UNIÓS ÉRDEK
1.           Bevezetés
(245)   A Bizottság az alaprendelet
21. cikkének megfelelően megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömpingre
vonatkozó következtetés ellenére léteznek-e olyan kényszerítő okok,
amelyek arra az egyértelmű következtetésre vezetnének, hogy a Kínából
származó behozatalok vonatkozásában a dömpingellenes intézkedések kiszabása az
alább meghatározott mértékben (lásd a (279) preambulumbekezdést) nem szolgálja
az Unió érdekeit.
(246)   Emlékeztetni kell arra, hogy a
korábbi vizsgálatok során az intézkedések elfogadását nem tekintették
ellentétesnek az Unió érdekeivel. Továbbá az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat
az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi
felülvizsgálat, tehát olyan helyzetet elemez, amelyben dömpingellenes
intézkedések vannak hatályban, lehetővé tette, hogy a jelenlegi
dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleges túlzott
hátrányos hatását is értékeljék.
(247)   Az uniós érdek meghatározása az
összes érintett érdek – így az uniós gazdasági ágazat, a
kerékpáralkatrész-gyártók, a független importőrök és a felhasználók
érdekeinek – megítélésén alapult.
2.           Az uniós
gazdasági ágazat érdeke
(248)   A
vizsgálat kimutatta, hogy az iparág helyzete továbbra is veszélyeztetett.
Figyelemmel a Kínából származó dömpingelt import jelentős mennyiségére, és
a dömping és a kár folytatódásának valószínűségére, erős a
valószínűsége, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az uniós gyártás
megszűnne.
(249)   Az uniós gazdasági ágazat
jelentős mértékben hozzájárul a technológiai innovációhoz és
melléktermékekhez, mint a nemrégiben kifejlesztett elektromos segédhajtású
kerékpárok (Electronically Power Assisted Cycles, EPAC), valamint az elektromos
kerékpárok, amelyek nem lennének gazdaságilag életképesek, ha nincs uniós
kerékpáripar. Emellett az uniós gazdasági ágazat hozzájárul olyan
környezetvédelmi célokhoz, mint a közlekedés zöldebbé tétele és a
széntelenítés.
(250)   Az uniós gazdasági ágazat
emellett húzóerőt jelent a kapcsolódó gazdasági ágazatok számára, mint a
kerékpáralkatrészek, kerékpár-kiegészítők gyártása és a kapcsolódó
szolgáltatások. Összességében az uniós gazdasági ágazat közvetlenül és közvetve
60 000 és 70 000 közötti számú munkahelyet teremt az uniós piacon.
(251)   Az uniós gazdasági ágazat
erőfeszítéseket tett a szerkezetátalakítás érdekében és beruházott az
innovációba, ami elveszne, ha az uniós gazdasági ágazat megszűnne. Ezzel
szemben az intézkedések hatályban tartásával az uniós gazdasági ágazat számára,
amely így értékesítési volumenét fenn tudná tartani és esetleg növelni is
tudná, ezáltal a beruházások megfelelő megtérülését érve el ahhoz, hogy
folytathassa az új technológiákba és az innovációba történő
újraberuházást.
(252)   Az uniós gazdasági ágazat
helyzetével kapcsolatos, a fenti (184)–(187) preambulumbekezdésben
szereplő következtetésekre figyelemmel várható, hogy az intézkedések
hiányában az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete jelentősen romlani
fog, és végül a gyártás megszűnésének kockázatával jár. Ezért a
dömpingellenes intézkedések az uniós gazdasági ágazat érdekében állnak.
3.           A kerékpáralkatrész-gyártók
érdekei
(253)   A vizsgálat során a kerékpáralkatrész-gyártók
szövetsége (COLIPED) jelentkezett. A COLIPED arra vonatkozó információkat
szolgáltatott, hogy körülbelül 370 olyan vállalat van az Unióban, amelyek
alkatrészeket szállítanak a kerékpárgyártóknak, és amelyek körülbelül
16 000 embert foglalkoztatnak. A beszállítói ágazat az uniós
kerékpárgyártás folyatatásától függ.
(254)   53 kerékpáralkatrész-gyártó
jelentkezett, támogatva az intézkedéseket, amelyek a kerékpárgyártó ágazat
becsült 1,2 milliárd EUR összegű összforgalmának 39 %-át képviselik. A
kerékpáralkatrész-gyártók számára előnyös a hatályos intézkedések
kiterjesztése a lényeges kerékpár-alkatrészekre (lásd a fenti (1)
preambulumbekezdést). A fennálló mentességi rendszer (lásd a fenti (1)
preambulumbekezdést) ösztönzi a helyi kerékpáralkatrész-gyártást, mivel a
felhasznált kerékpár-alkatrészekben az összérték 60 %-a alatti szintre
korlátozza a kínai tartalmat. A hatályos intézkedések eredményeként az uniós
gazdasági ágazat képes volt fejlődni és olyan új projektekbe beruházni,
amelyek célja egyes lényeges alkatrészek Unión belüli gyártásának folytatása
volt.
(255)   E tekintetben megállapítást
nyert, hogy az intézkedések hiányában és az uniós kerékpárgyártás várható
befejeződése esetén az uniós kerékpáralkatrész-gyártási ágazat szintén
negatív következményekkel szembesülne, mivel elveszítenék vevőiket. Ezért
arra lehet következtetni, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése a
kerékpáralkatrész-gyártó ágazat érdekét szolgálná.
4.           A
felhasználók/fogyasztók érdeke
(256)   Az Európai Kerékpárosok
Szövetsége (European Cyclists' Federation, ECF), az Európában működő
nemzeti kerékpáros-szövetségek csúcsszervezete támogatta a hatályos
dömpingellenes intézkedések folytatását. Az ECF érvelése szerint a helyi
gyártás a fogyasztók érdekét szolgálja, mivel biztosítja a minőséget és a
biztonságot, valamint a szakosodott ügyfélszolgálatot.
(257)   Az ECF állítása szerint a kínai
import fokozódása negatív hatással lennel az Unió kiváló minőségi és
biztonsági színvonalára, a fogyasztó kárára.
(258)   A dömpingellenes vámok
fogyasztói árra gyakorolt hatását nem tartják jelentősnek, mivel az uniós
kerékpárgyártók többsége a mentességi rendszer hatálya alatt működik,
vagyis a Kínából vámmentesen importálható lényeges kerékpáralkatrészek aránya a
felhasznált alkatrészek összértékének legfeljebb 60 %-a lehet.
(259)   Emlékeztetni kell arra, hogy az
előző vizsgálatok megállapításai szerint az intézkedések hatása nem
lesz jelentős a felhasználókra/fogyasztókra nézve. Az intézkedések
fennállása ellenére a Kínából, illetve az intézkedések hatálya alatt nem álló
országokból származó kerékpárok elérhetők. Ezért arra lehet következtetni,
hogy a dömpingellenes intézkedések nincsenek jelentős hatással az uniós
felhasználókra.
(260)   Az ismertetést követően
egy fél azzal érvelt, hogy az elemzés során elmulasztották figyelembe venni az
intézkedések által a felhasználókra gyakorolt negatív hatást, amit az
intézkedések eredményeként előállt többletköltségek jelentenek. Meg kell
jegyezni, hogy a fogyasztókat képviselő ECF minőségi és biztonsági
okokból az intézkedések támogatása mellett foglalt állást (lásd a fenti (255)
preambulumbekezdést). Emellett a mentesítési rendszer folytán a fogyasztók
számára már előnyt jelent az egyes kerékpár-alkatrészek alacsonyabb ára
(lásd a fenti (257) preambulumbekezdést). Ezért a Bizottság az érvelést megalapozatlannak
találta.
5.           A független importőrök
érdeke
(261)   A független importőrök
egyike sem működött együtt a vizsgálatban. Ezért nem lehetett értékelni az
intézkedések hatását a felülvizsgálati időszak alatt. Azt is meg kell
jegyezni, hogy a dömpingellenes intézkedések célja nem a behozatalok
megakadályozása, hanem a tisztességes kereskedelem visszaállítása és annak
biztosítása, hogy a behozatal ne kárt okozó dömpingárakon történjen.
(262)   Emlékeztetni
kell arra, hogy vannak más importforrások is, és a kerékpárfogyasztás
körülbelül 45 %-a valójában importált kerékpár.
(263)   Mivel a Kínából tisztességes
áron érkező behozatal továbbra is beléphet az uniós piacra, és a harmadik
országokból származó behozatal is folytatódik, valószínűsíthető, hogy
az importőrök hagyományos üzleti tevékenysége akkor is folytatódik majd,
ha Kínából szemben a dömpingellenes intézkedések fennmaradnak. A módosított
dömpingellenes intézkedések a három együttműködő exportáló gyártó
esetében növelnék a Kínából származó behozatal lehetőségeit nulla %-os
vagy csökkentett vám mellett. Ezért arra lehet következtetni, hogy a
dömpingellenes intézkedések nincsenek jelentős hatással az uniós független
importőrökre.
6.           Az intézkedések hatékonysága
(264)   Az egyik fél érvelése szerint
az intézkedések nem lennének hatékonyak, mivel az uniós gazdasági ágazat a
majdnem 20 éve hatályban lévő dömpingellenes intézkedések ellenére is kárt
szenved el. Meg kell jegyezni, hogy a hatályos intézkedések ellenére
bebizonyosodott, hogy a kínai exportáló gyártók harmadik országokon keresztül
kijátsszák az intézkedéseket, ami legalábbis részben megmagyarázza az uniós
gazdasági ágazat helyzetét a felülvizsgálati időszak alatt. Ezért ezen
érvet elutasították.
(265)   Az ismertetést követően
egyes felek azzal érveltek, hogy a több mint huszonhárom éve fennálló
intézkedéseket sem jogi, sem kereskedelempolitikai indokok nem támasztják alá.
Ezen állításra válaszul meg kell jegyezni, hogy semmilyen időbeli korlát nem
korlátozza az intézkedések időtartamát, ameddig kivetésük vagy
fenntartásuk feltételei fennállnak. Emellett a szóban forgó intézkedések
fenntartása indokolt, mivel a megállapítások megerősítették a kárt okozó
dömping fennállását. Ezenfelül az uniós gazdasági ágazat helyzetét tovább
rontja a kijátszás. Emiatt a Bizottság ezt az érvet elutasította.
7.           Következtetés
(266)   A Kínából származó kerékpárok
behozatalára vonatkozó intézkedések fenntartása egyértelműen az uniós
gazdasági ágazat és az uniós kerékpáralkatrész-szállítók érdekeit szolgálná.
Ezáltal az uniós gazdasági ágazat növekedhetne, és javíthatná a dömpingelt
behozatal által okozott helyzetét. Továbbá az importőröket ez nem fogja
jelentősen érinteni, mivel a tisztességes árú, Kínából és harmadik országokból
származó kerékpárok továbbra is elérhetőek lesznek a piacon. Emellett a
jelenlegi mentességi rendszer uniós gazdasági ágazat általi kiterjedt
használata miatt megállapítást nyert, hogy a fennálló intézkedések hatása nem
volt jelentős a felhasználókra/fogyasztókra nézve. Ezzel szemben,
amennyiben az intézkedéseket hatályon kívül helyezik, az uniós kerékpárgyártók
valószínűleg beszüntetik tevékenységüket, ami az uniós
kerékpáralkatrész-gyártók létét is veszélyeztetni fogja.
(267)   A fentiekre való tekintettel
azt a következtetést lehetett levonni, hogy – az Unió érdekeit illetően
rendelkezésre álló adatok alapján – nem állnak fenn olyan kényszerítő
okok, amelyek a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó
intézkedések bevezetése ellen szólnának, a lent megjelölt mértékben (lásd a (279)
preambulumbekezdést).
I. JAVASOLT VÁMOK
1.           A kár megszüntetéséhez
szükséges szint
(268)   A dömpinggel, az okozott
kárral, és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket tekintetbe
véve a 990/2011/EU tanácsi rendelet által elrendelt fennálló intézkedéseket –
az alábbiakban megjelölt kivételekkel – fenn kell tartani.
(269)   A Bizottság ezen intézkedések
mértékének megállapításához a meglévő dömpingkülönbözeteket és az uniós
gyártókat ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét vette figyelembe.
(270)   Az intézkedéseket úgy kell
elrendelni, hogy megszüntesse a szóban forgó behozatalok által okozott károkat
anélkül, hogy meghaladná a megállapított dömpingkülönbözetet. A káros dömping
hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor a Bizottság
úgy ítélte meg, hogy olyan intézkedéseket kell hozni, amelyből
fedezhetők az uniós gazdasági ágazat gyártási költségei és általában
olyan, adózás előtti, ésszerű nyereség elérését teszi lehetővé,
amelyet a gazdasági ágazat ilyen típusú ágazatban rendes versenyfeltételek
mellett, azaz a dömpingelt behozatal hatása nélkül, a hasonló termék Unióban
történő értékesítése révén elérne. Az e számításhoz használt, adózás
előtti haszonkulcs a kerékpáreladások forgalmának 8 százaléka. Ez ugyanaz,
mint a korábbi vizsgálatban, mivel nem volt ok mértékének megváltoztatására.
(271)   Mivel a kínai
együttműködés, ahogy azt a fenti (22) és (24) preambulumbekezdésekben
megállapítottuk, nagyon alacsony szintű volt, az együttműködő
vállalatokra vonatkozó megállapítások nem tekinthetők reprezentatívnak az
ország szempontjából. Ezért az egész országra kiterjedő
dömpingkülönbözetet a jelen rendelet változatlanul fenntartja, az 1095/2005/EK
tanácsi rendelet[35] által megállapított
mértékben.
(272)   A két együttműködő
kínai exportáló gyártó esetében, amelyek vonatkozásában a dömpinget
megállapították, a kárkülönbözeteket azonos kereskedési szint mellett saját
exportáraik és az érintett terméktípus uniós gazdasági ágazatnak kárt nem okozó
árai összevetése alapján állapították meg. Nem számítottak kárkülönbözetet a
harmadik vállalat esetében, amelynél nem állapítottak meg dömpinget. Az Oyama
Bicycles (Taicang) Co. Ltd. esetében nem állapítottak meg kárkülönbözetet.
Ugyanakkor a dömpingkülönbözetnél lényegesen magasabb kárkülönbözetet
állapítottak meg a Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd. esetében.
(273)   Az ismertetést követően
egy fél úgy érvelt, hogy a 8 %-os elvárható haszonkulcsot olyan piaci
feltételek mellett állapították meg, amelyek nem felelnek meg a jelenlegi
helyzetnek, és a Bizottság elmulasztott megfelelő indokokat szolgáltatni
annak igazolására, hogy miért tekinti még mindig igazoltnak a fenti (5)
preambulumbekezdésben hivatkozott korábbi vizsgálat során meghatározott elvárható
haszonkulcsot. Meg kell jegyezni, hogy a jelen felülvizsgálat során nem utaltak
arra, hogy az elvárható haszonkulcsot meg kellene változtatni. A szóban forgó
fél nem terjesztett elő alkalmazandó alternatív elvárható haszonkulcsra vonatkozó,
alátámasztott számítást. Ezért ezt az érvet a Bizottság elutasította.
2.           Végleges intézkedések
(274)   Ami a három
együttműködő kínai exportáló csoportot illeti, az e rendeletben
meghatározott vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat megállapításai
alapján határozták meg. Ezért azok az e csoportok esetében a vizsgálat során
talált helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (a „minden más vállalatra”
alkalmazandó országos vámmal szemben) így kizárólag a Kínai Népköztársaságból
származó, az említett csoportok – így az említett konkrét jogi személyek –
által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Semmilyen más, a
rendelet rendelkező részében konkrétan meg nem nevezett csoport – köztük a
konkrétan említett vállalatokhoz kapcsolódó szervezetek – által gyártott
behozott termék nem részesülhet e vámtételek előnyeiből, és azokra a
„minden más vállalatra” alkalmazandó vámot kell kivetni.
(275)   Az e vállalatspecifikus
dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (pl. a
jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy
értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell intézni[36],
haladéktalanul mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a
vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan
tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással
vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függnek
össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi
vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával.
(276)   A dömpingellenes vám
megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a fennmaradó vámszintet nem
csupán az együtt nem működő exportáló gyártókra kell alkalmazni,
hanem azokra a gyártókra is, akik a felülvizsgálati időszak alatt
egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
(277)   Annak érdekében, hogy a
lehető legalacsonyabb szintre csökkentsék az intézkedések megkerülésének a
vámtételek közötti nagy különbségekből adódó kockázatát, úgy ítélték meg,
hogy ebben az esetben a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának
biztosítására különleges intézkedésekre van szükség. Ezek a különleges
intézkedések a következők: az e rendelet mellékletében megállapított
követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a
tagállamok vámhatóságainak. Az ilyen számlával nem kísért behozatalra a minden
más exportáló gyártóra alkalmazandó dömpingellenes maradványvám vonatkozik.
(278)   Amennyiben
az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az
alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének
mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is
az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem
szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak
tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek
teljesülnek, a kijátszás feltárását célzó vizsgálatot lehet indítani. E
vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az
egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám
kivetésére.
(279)   Az alaprendelet 7. cikkének (2)
bekezdése értelmében az együttműködő gyártók vámtételeit az uniós
gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges szinten állapítják meg. A
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd és az Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd
esetében a vámtételek a vizsgálat során megállapított dömpingkülönbözeteken
alapulnak, mivel azok alacsonyabbak voltak, mint a kárkülönbözetek. Az Oyama
Bicycles (Taicang) Co. Ltd. esetében a kárkülönbözet alacsonyabb volt, mint a
dömpingkülönbözet, így a vámot a kárkülönbözet szintjén állapították meg.
(280)   A felülvizsgálati
időszakra számított egyedi vámtételek a következők:
             Vállalatok ||             Végleges vám
             Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd. ||             19,2%
             Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. ||             0%
              Ideal (Dong Guan) Bike Co., Ltd. ||             0%
             Minden más vállalat ||             48,5%
(281)   Meg kell jegyezni, hogy a
71/97/EK tanácsi rendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint az e rendelet által
minden más vállalattal szemben kiszabott 48,5 %-os dömpingellenes vám (lásd a
fenti (279) preambulumbekezdést), vonatkozik a 71/97/EK tanácsi rendelet 2.
cikkében meghatározott lényeges kerékpáralkatrészek Kínából származó
behozatalára is,
ELFOGADTA EZT A
RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges
dömpingellenes vám kerül kivetésre Kínai Népköztársaságból származó, a 8712 00
30 és az ex 8712 00 70 (TARIC-kód 8712 00 70 91 és 8712 00 70 99) KN-kód alá
tartozó, motorral nem rendelkező kétkerekű és más kerékpárok
(beleértve a háromkerekű szállító kerékpárokat, de bele nem értve az
egykerekűeket) behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben
meghatározott, és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek
vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára
alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
 Vállalat || Végleges vám || TARIC kiegészítő kód
 Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd. || 19,2% || B772
 Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. || 0% || B773
  Ideal (Dong Guan) Bike Co., Ltd. || 0% || B774
 Minden más vállalat || 48,5% || B999
(3) A (2) bekezdésben
említett vállalatok számára megállapított egyedi vámtételek alkalmazásának
feltétele a mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő,
érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak.
Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy a minden más vállalatra
érvényes vámot kell alkalmazni.
(4) Eltérő
rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell
alkalmazni.
2. cikk
A Kínai Népköztársaságból
származó kerékpárok behozatalára vonatkozó dömpingellenes vámnak a Kínai
Népköztársaságból származó egyes kerékpáralkatrészekre történő, a 71/97/EK
rendelettel előírt kiterjesztését a jelen rendelet fenntartja.
A fenti 1. cikk (2)
bekezdésében szereplő, „minden más vállalatra” vonatkozó dömpingellenes
vám jelenti a 71/97/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében szereplő
végleges dömpingellenes vámot.
Ez a rendelet az Európai
Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes
egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
a Tanács
részéről
az elnök
MELLÉKLET
Az 1. cikk
(3) bekezdésében említett érvényes kereskedelmi számlán kötelező
feltüntetni a vállalat részéről a számlát kibocsátó tisztségviselő
által aláírt, alábbi formátumú nyilatkozatot:
(1) a vállalat
részéről a kereskedelmi számlát kiállító tisztségviselő neve és
beosztása;
(2) a következő
nyilatkozat:
„Alulírott igazolom, hogy
az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre
értékesített kerékpárokat (mennyiség) a(z) (vállalat neve és székhelye)
(kiegészítő TARIC-kód) állította elő (érintett ország)-ban/-ben.
Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek
a valóságnak.
Dátum és aláírás”.
[1]               HL L 228., 1993.9.9., 1. o.
[2]               HL L 16., 1997.1.18., 55. o.
[3]               HL L 175., 2000.7.14., 39. o.
[4]               HL L 183., 2005.7.14., 1. o.
[5]               HL L 261., 2011.10.6., 2. o.
[6]               HL L 343., 2009.12.22., 51. o.
[7]               HL L 228., 1993.9.9., 1. o.
[8]               HL L 16., 1997.1.18., 55. o.
[9]               HL L 17., 1997.1.21., 17. o.
[10]             HL L 175., 2000.7.14., 39. o.
[11]             HL L 183., 2005.7.14., 1. o.
[12]             HL L 55., 2008.2.28., 1. o.
[13]             HL L 261., 2011.10.6., 2. o.
[14]             HL C 71., 2012.3.9., 10. o.
[15]             HL L 258., 2012.9.26., 21. o.
[16]             HL L xxx, dátum, oldalszám.
[17]             HL C 122., 2012.4.27., 9. o.
[18]             HL C 346., 2012.11.14.,
7. o.
[19]             HL L xxx, dátum,
oldalszám.
[20]             HL L 282., 2011.10.28., 1. o.
[21]             www.bloomberg.com
[22]             http://news.xinhuanet.com/english/2008-12/26/content_10564812.htm
[23]             A Bizottság 627/2011/EU rendelete a Kínai
Népköztársaságból származó varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára
vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről és a Tanács
1331/2011/EU végrehajtási rendelete a Kínai Népköztársaságból származó, egyes
varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes
vám kivetéséről.
[24]             http://www.fsa.gov.uk/about/who
[25]             http://www.amf-france.org/affiche_page.asp?urldoc=lesmissionsamf.htm&lang=en&Id_Tab=0
[26]             http://www.csrc.gov.cn/pub/csrc_en/about/
[27]             http://english.gov.cn/links/statecouncil.htm
[28]             A Törvényszék T-156/11. sz., Since Hardware (Guangzhou)
Co., Ltd kontra Tanács ügyben 2012. szeptember 18-án hozott ítéletének (az
EBHT-ban még nem tették közzé) 167. pontja, és a T-150/09. sz., Ningbo Yonghong
Fasteners Co., Ltd kontra Tanács ügyben 2012. október 10-én hozott ítéletének
(az EBHT-ban még nem tették közzé) 53. pontja.
[29]             Az Európai Parlament és a Tanács 1168/2012/EU rendelete az
Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező
dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 1225/2009/EK tanácsi
rendelet módosításáról, HL L 344., 2012.12.14., 1. o.
[30]             C-249/10 P. sz. ügy.
[31]             HL L 237., 2012.3.9., 1. o.
[32]             HL L 183., 2005.7.14., 1. o.
[33]             A C-338/10. sz. ügyben 2012. március 22-én hozott ítélet.
[34]             SIMA – Notice of Conclusion of re-investigation – Bicycles
– 2011 (SIMA – Értesítés a felülvizsgálat következtetésiről – Kerékpárok –
2011).
[35]             HL L 183., 2005.7.14., 1. o.
[36]             European Commission, Directorate-General for Trade,
Directorate H, 1049 Brussels, Belgium (Európai Bizottság, Kereskedelmi
Főigazgatóság, H. Igazgatóság, 1049 Brüsszel, Belgium).