title: Javaslat a Tanács határozata a hozzáadott phytoszterolt/phytosztanolt tartalmazó rozskenyérfélék mint az Európai parlament és a Tanács 258/97/EK rendelete által szabályozott új élelmiszerek és új élelmiszer-összetevők forgalomba hozatalának engedélyezéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52005PC0340

Javaslat a tanács határozata a hozzáadott phytoszterolt/phytosztanolt tartalmazó rozskenyérfélék mint az Európai parlament és a Tanács 258/97/EK rendelete által szabályozott új élelmiszerek és új élelmiszer-összetevők forgalomba hozatalának engedélyezéséről  /* COM/2005/0340 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 28.07.2005COM(2005) 340 véglegesJavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa hozzáadott phytoszterolt/phytosztanolt tartalmazó rozskenyérfélék mint az Európai Parlament és a Tanács 258/97/EK rendelete által szabályozott új élelmiszerek és új élelmiszer-összetevők forgalomba hozatalának engedélyezéséről.(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁS2001. szeptember 24-én a Pharmaconsult Oy Ltd. (a korábbi MultiBene Health Oy Ltd.) kérelemmel fordult Finnország illetékes hatóságaihoz, hogy az új élelmiszerekről és az új élelmiszer-összetevőkről szóló 258/97/EK rendelet 4. cikke szerint forgalomba hozhasson hozzáadott phytoszterolt tartalmazó élelmiszereket mint új élelmiszereket és új élelmiszer-összetevőket.A finnországi előzetes értékelő jelentés arra a következtetésre jutott, hogy a phytoszterolok emberi fogyasztása biztonságos. Más tagállamok viszont indokolt kifogással léptek fel ezek új élelmiszerekként és új élelmiszer-összetevőkként való forgalomba hozatala ellen. Így a 258/97/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésével összhangban komitológiai eljárás útján meghozandó engedélyezési határozat szükséges.A Bizottság a tagállamok kifogásait figyelembe véve véleményezést kért a korábbi Élelmiszerügyi Tudományos Bizottságtól (SCF). A vélemény 2003. április 4-én érkezett meg. Az SCF a Multi Bene Ltd. (jelenleg Pharmaconsult Oy Ltd.) növényi szterollal dúsított élelmiszerek jóváhagyására irányuló kérelméről szóló állásfoglalásában arra a következtetésre jutott, hogy a phytoszterolok hozzáadása biztonságos, feltéve hogy a fogyasztásuk nem haladja meg a 3 grammot.Ezenkívül az Élelmiszerügyi Tudományos Bizottság (SCF) 2002. szeptember 26-i, „A többféle élelmi forrásból származó phytoszterol emelt szintű bevitele hosszú távú hatásairól szóló általános álláspont, különös tekintettel a béta-karotin hatásaira” című véleményében kifejtette, hogy nincs bizonyíték arra nézve, hogy a napi 3 grammot meghaladó bevitel további előnyökkel járna, valamint hogy a nagymértékű bevitelnek nemkívánatos következményei lehetnek, így célszerű volna elkerülni a napi 3 grammot meghaladó növényiszterol-bevitelt.Ilyen háttérrel 2004. április 30-án egy, a hozzáadott phytoszterolt/phytosztanolt tartalmazó rozskenyérfélék mint az Európai Parlament és a Tanács 258/97/EK rendelete által szabályozott új élelmiszerek és új élelmiszer-összetevők forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági határozatjavaslatot nyújtottak be szavazásra az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottsághoz. Hat tagállam szavazott mellette, hat tagállam szavazott ellene, három tagállam tartózkodott.A bizottság nem tudott minősített többséggel véleményt hozni a Bizottság által benyújtott tervezetre. Következésképpen most a Bizottságnak a 258/97/EK rendelet 13. cikke (4) bekezdése b) pontja értelmében és az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikkével összhangban egy, a szükséges intézkedésekre vonatkozó javaslatot kell a Tanács elé terjesztenie. A Tanácsnak három hónap áll rendelkezésére ahhoz, hogy minősített többséggel döntést hozzon, és értesítse a döntés eredményéről az Európai Parlamentet. Az Európai Parlament az említett határozat 8. cikkével összhangban helyénvalónak vélheti, hogy állásfoglalást hozzon.JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa hozzáadott phytoszterolt/phytosztanolt tartalmazó rozskenyérfélék mint az Európai Parlament és a Tanács 258/97/EK rendelete által szabályozott új élelmiszerek és új élelmiszer-összetevők forgalomba hozatalának engedélyezésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az új élelmiszerekről és új élelmiszer-összetevőkről szóló, 1997. január 27-i 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre1 és különösen annak 7. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:(1) 2001. szeptember 24-én a Pharmaconsult Oy Ltd. (a korábbi Multi Bene Health Oy Ltd.) kérelemmel fordult Finnország illetékes hatóságaihoz, hogy phytoszterolokat hozhasson forgalomba;(2) 2002. január 17-én Finnország illetékes hatóságai kibocsátották előzetes értékelő jelentésüket;(3) Finnország illetékes élelmiszer-értékelő testülete előzetes értékelő jelentésében arra a következtetésre jutott, hogy a phytoszterolok/phytosztanolok emberi fogyasztása biztonságos;(4) A Bizottság 2002. március 5-én minden tagállamnak továbbította az előzetes értékelő jelentést;(5) A rendelet 6. cikke (4) bekezdése által meghatározott 60 napos időszakban, az adott rendelkezéssel összhangban indokolt kifogások merültek fel a termék forgalomba hozatalát illetően;(6) Az Élelmiszerügyi Tudományos Bizottság (SCF) 2002. szeptember 26-i, „A többféle élelmi forrásból származó phytoszterol emelt szintű bevitele hosszú távú hatásairól szóló általános álláspont, különös tekintettel a béta-karotin hatásaira” című véleményében kifejtette, hogy nincs bizonyíték arra nézve, hogy a napi 3 grammot meghaladó bevitel további előnyökkel járna, valamint hogy a nagymértékű bevitelnek nemkívánatos következményei lehetnek, így célszerű volna elkerülni a napi 3 grammot meghaladó bevitelt;(7) Továbbá az SCF a Multi Bene Ltd. növényi szterollal dúsított élelmiszerek jóváhagyására irányuló kérelméről szóló állásfoglalásában, 2003. április 4-én megismételte a számos, hozzáadott phytoszterolt tartalmazó élelmiszer túlzott bevitelével kapcsolatos aggodalmait. Ugyanakkor, ezzel egyidőben az SCF a Multi Bene Ltd. kérelmére tekintettel megerősítette, hogy a phytoszterolok számos pékipari termékhez történő hozzáadása biztonságos;(8) A Pharmaconsult Oy a hozzáadott phytoszterolt/phytosztanolt tartalmazó különböző termékek túlzott bevitelével kapcsolatos aggodalmak következtében beleegyezett abba, hogy a pékipari termékekre vonatkozó eredeti felhasználási mértéket kizárólagos érvénnyel a rozskenyérre korlátozza;(9) A hozzáadott phytoszanol-észtereket tartalmazó élelmiszerek és élelmiszer-összetevők címkézéséről szóló 608/2004/EK bizottsági rendelet2 biztosítja, hogy a fogyasztók megkapják a szükséges információkat ahhoz, hogy elkerüljék a hozzáadott phytoszterolok túlzott bevitelét;(10) Az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által adott vélemény nem volt kedvező.ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkAz 1. mellékletben leírt, a 2. mellékletben meghatározott hozzáadott phytoszterolokat/phytosztanolokat tartalmazó élelmiszerek és élelmiszer-összetevők (a továbbiakban: a termékek) forgalomba hozhatók a közösségi piacon.2. cikkA termékeket úgy kell forgalomba hozni, hogy könnyen el lehessen osztani olyan adagokra, amelyek maximum 3 grammot tartalmaznak (napi egy adag esetén) vagy maximum 1 grammot tartalmaznak (napi három adag esetén) a hozzáadott phytoszterolból/phytosztanolból.3. cikkE határozat címzettje a Pharmaconsult Oy, Riippakoivunkuja 5, FIN – 02130 Espoo.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök1. MELLÉKLETAz 1. cikkben említett termékekRozskenyér , amely ≥ 50 % korpás rozslisztet, rozsmagot egészben vagy darálva és rozspelyhet; ≤ 30 % búzát; ≤ 5 % hozzáadott cukrot, de nem hozzáadott zsírt tartalmaz.2. MELLÉKLETAz élelmiszerekhez és élelmiszer-összetevőkhöz hozzáadott phytoszterolok/phytosztanolok meghatározásaMeghatározás:A phytoszterolok és a phytosztanolok olyan, növényekből kivont szterolok és sztanolok, amelyek vagy szabad szterolokként és sztanolokként jelenhetnek meg, vagy észteresítve, élelmiszer-minőségű zsírsavakként.Összetétel (GC-FID-del vagy ezzel egyenértékű módszerrel):<80 % β-sitoszterol<15 % β-sitosztanol<40 % kampeszterol< 5 % kampesztanol< 30 % stigmaszterol< 3 % brassicaszterol<3 % egyéb szterol/sztanolKontamináció/Tisztaság (GC-FID-del vagy ezzel egyenértékű módszerrel):A nem növényolajokból nyert, élelmiszernek alkalmas phytoszterolok és phytosztanoloknak fertőző anyagoktól menteseknek kell lenniük. Ezt az biztosítja a legjobban, ha a phytoszterol/phytosztanol összetevő több mint 99 %-os tisztaságú.1 HL L 43., 1997.2.14., 1. o.2 HL L 97., 2004.4.1., 44. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0263

Javaslat a Tanács határozata a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló 77/388/EGK tanácsi irányelv 21. cikkének (1) bekezdésétől eltérő különleges intézkedések bevezetésének Görögország és Portugália részére történő engedélyezéséről (csak a görög és a portugál nyelvű szöveg hiteles)  /* COM/2006/0263 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 2.6.2006COM(2006) 263 véglegesJavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló 77/388/EGK tanácsi irányelv 21. cikkének (1) bekezdésétől eltérő különleges intézkedések bevezetésének Görögország és Portugália részére történő engedélyezéséről(csak a görög és a portugál nyelvű szöveg hiteles)(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁSA JAVASLAT HÁTTERE |110 | A javaslat indokai és célkitűzései A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapítás – szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 27. cikke (1) bekezdésének értelmében a Tanács, az adómegállapítási eljárás egyszerűsítése, illetve az adókijátszás vagy adókikerülés bizonyos típusainak megakadályozása érdekében a Bizottság javaslata alapján egyhangúlag eljárva engedélyezheti bármely tagállamnak az irányelv rendelkezéseitől eltérő egyedi intézkedések alkalmazását. A Bizottság Főtitkárságán 2005. szeptember 19-én iktatott levelében Portugália kérelmezte, hogy a 77/388/EGK irányelv 21. cikkének (1) bekezdésétől eltérő intézkedéseket vezethessen be. A 77/388/EGK irányelv 27. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság 2006. március 8-án kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot Portugália kérelméről. A Bizottság 2006. március 9-én értesítette Portugáliát, hogy a kérelem elbírálásához szükségesnek ítélt minden tájékoztatást megkapott. A Bizottság Főtitkárságán 2006. március 15-én iktatott levelében a görög hatóságok kérelmezték a (2004/227/EK határozattal módosított) 2002/736/EK irányelv alapján engedélyezett, meglévő eltérés meghosszabbítását. A görög hatóságok ugyanakkor kérvényezték, hogy – a 77/388/EGK tanácsi irányelv 21. cikkének (1) bekezdésétől eltérve – a mentességről áttérjenek a fordított adózásra. A 77/388/EGK irányelv 27. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság 2006. március 28-án kelt levelében tájékoztatta a tagállamokat Görögország kérelméről. A Bizottság 2006. március 31-én kelt levelében értesítette Görögországot arról, hogy birtokában van a kérelem elbírálásához szükségesnek ítélt valamennyi információnak. |120 | Általános háttér A 77/388/EGK irányelv 21. cikke (1) bekezdésének az említett irányelv 28g. cikke szerinti változata általános szabályként előírja, hogy a belföldi forgalomban rendes körülmények között a termékértékesítést vagy szolgáltatásnyújtást végző adóalany köteles hozzáadottérték-adót fizetni. Görögország és Portugália fordított adózási eljárást kíván alkalmazni, amelynek révén a termékértékesítésben vagy szolgáltatásnyújtásban részesült adóalanyt kötelezik a hozzáadottérték-adó (héa) megfizetésére az alábbi termékek értékesítése esetén: 1. vas- és nemvashulladék, törmelékanyag és használt anyagok értékesítése, beleértve a színesfémek feldolgozásából, gyártásából vagy olvasztásából származó félkész termékeket; 2. vas- és nemvashulladék félkész termékek értékesítése, valamint a kapcsolódó feldolgozással összefüggő egyes szolgáltatások 3. vasfémeket vagy színesfémeket, ezek ötvözeteit, salakot, hamut és pernyét tartalmazó visszamaradt anyagok és egyéb, anyagukban hasznosítható anyagok, valamint a fémeket vagy ötvözeteit tartalmazó ipari visszamaradt anyagok értékesítése, továbbá az ezekhez a termékekhez kapcsolódó válogatási, vágási, aprózási és préselési szolgáltatások; 4. vashulladék, forgács, törmelékanyag, hulladék, valamint üvegcserepet, üveget, papírt, kartont, papírlemezt, rongyot, csontot, bőrt, műbőrt, pergament, nyersbőrt és irhát, ínt és ínhüvelyt, zsinórt, kötelet, fonatot, sodronykötelet, gumit és műanyagot tartalmazó használt és anyagukban hasznosítható anyagok értékesítése, továbbá az ezekhez kapcsolódó, feldolgozással összefüggő egyes szolgáltatások; 5. a 4. pontban szereplő anyagok tisztítás, fényezés, válogatás, vágás vagy öntés formájában történő feldolgozását követő értékesítése; 6. az alapanyagok megmunkálásából származó törmelékanyag és hulladék értékesítése. A fordított adózás csak a Görögországban és Portugáliában előállított árukra vonatkozna. Portugália hangsúlyozta, hogy nehézséget okoz számára a héa begyűjtése a hulladékkereskedelmi ágazatban az ott tapasztalható adókijátszás miatt. Az adókijátszás egyik jellemző formája az, hogy a hulladékkereskedelmi láncban részt vevő vállalatok a nyersanyagok viszonteladása után az adóhatóságnak nem fizetik meg a kiszámlázott héát, e vállalatok ügyfelei viszont törvényes módon levonhatják az adót. Ez az államkincstári bevétel csökkenését eredményezi, illetve azt, hogy az értékesítő tisztességtelen piaci előnyhöz jut, ami hátrányosan érinti a törvényesen működő vállalkozásokat. Portugália becslése szerint 2005-ben a hulladékágazatban benyújtott héa-bevallások 44%-ánál nem fizették meg a héát. Görögország is bevételkiesést tapasztalt ebben az ágazatban. A 2004/227/EK tanácsi határozat értelmében – amely meghosszabbította a 2002/736/EK tanácsi határozat hatályát – Görögország számára 2005 végéig mentességet engedélyeztek egyes hasznosítható hulladékok olyan adóalanyok általi értékesítése és Közösségen belüli beszerzése tekintetében, akiknél az ilyen termékek értékesítéséből származó bevétel az előző év során 900 000 EUR alá csökkent. A görög hatóságok arra is engedélyt kaptak, hogy az adóalany forgalmától függetlenül mentességet adjanak a színesfémek értékesítésére és Közösségen belüli beszerzésére. A görög hatóságok értékelése szerint a mentesség nem hozta meg a várt eredményeket az adókikerülés és adókijátszás megakadályozása terén. A mentesség hatálya alá tartozó vállalkozások helyzete annyiban hátrányos, hogy a termékek beszerzésekor kifizetett héát nem vonhatják le, és ezáltal kevésbé versenyképesek. Ez azonban ahhoz vezetett, hogy megnőtt a mentesség alkalmazásának megszüntetését kérelmező – és az erre vonatkozó engedélyt megkapó – vállalkozások száma. Erről a lehetőségről a 2002/736/EK határozat rendelkezett. Portugáliához és több más tagállamhoz hasonlóan a görög kormány is fordított adózási eljárást szeretne alkalmazni. A fordított adózás azzal az előnnyel járna, hogy az értékesítő számára meghagyná az adó levonásának jogát és kiterjesztené az intézkedés alkalmazási körét, ezáltal megakadályozva a további adókikerülést. Ez a javaslat a fordított adózás engedélyezését 2009. december 31-ig teszi lehetővé. Figyelembe kell azonban venni, hogy 2005. március 16-án a Bizottság irányelvjavaslatot terjesztett elő a 77/388/EGK irányelvnek a hozzáadottérték-adó kivetésére vonatkozó eljárás egyszerűsítésére, illetve az adókijátszás és adókikerülés megakadályozására szolgáló egyes intézkedések, valamint egyes, eltéréseket biztosító határozatok megszüntetése tekintetében történő módosítására (a 27. cikkből eredő eltérések ésszerűsítési eljárása). A javaslat többek között a kérelmezett intézkedéshez hasonló jogi rendelkezéseket tartalmaz. Ezért a javasolt eltérés hatályát veszti az ésszerűsítésről szóló javaslat eredményezte irányelvben foglalt intézkedések hatálybalépésekor, de csak amennyiben arra az ésszerűsítési irányelv kiterjed. |130 | A javaslat által érintett területet szabályozó hatályos rendelkezések A 77/388/EGK irányelv 21. cikke (1) vonatkozásában más tagállamok számára is engedélyeztek hasonló eltérést. |141 | Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Nem alkalmazható. |KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |Az érdekelt felekkel folytatott konzultáció |219 | Nem releváns. |A szakvélemények összegyűjtése és felhasználása |229 | Külső szakértők bevonására nem volt szükség. |230 | Hatásvizsgálat A határozatjavaslat célja, hogy egyszerűsítse az adómegállapítási eljárást és megakadályozza az esetleges héa-kijátszást vagy -kikerülést, így kedvező gazdasági hatással járhat. Hatása mindenképp korlátozott lesz, mivel az eltérés alkalmazási köre szűk. |A JAVASLAT JOGI ELEMEI |305 | A javasolt fellépés összefoglalása A fordított adózási mechanizmusnak az egyes hulladék anyagok belföldi szállításában való használata tekintetében a 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 21. cikkétől (1) eltérő intézkedés alkalmazásának Görögország és Portugália részére történő engedélyezéséről. |310 | Jogalap A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapítás – szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 27. cikkének (1) bekezdése. |329 | A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ennélfogva nem alkalmazandó. |Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következő ok(ok) miatt: |331 | A határozat tárgya engedély megadása két tagállam számára azok saját kérelmére, és nem jelent semminemű kötelezettséget. |332 | Mivel a vonatkozó rendelkezéstől való eltérés alkalmazási területe korlátozott, a különleges intézkedés arányban áll a kitűzött céllal. |Eszközök kiválasztása |341 | Javasolt eszköz: egyéb. |342 | Más eszközök nem felelnének meg a következő ok(ok) miatt: A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 27. cikke szerint a közös héa-szabályoktól való eltérés csak akkor lehetséges, ha arra a Tanács a Bizottság javaslatára egyhangúlag eljárva felhatalmazást ad. A Tanács határozata az egyetlen megfelelő eszköz. |KÖLTSÉGVETÉSI VONATKOZÁSOK |409 | A javaslat nincs kihatással a Közösség költségvetésére. |TOVÁBBI INFORMÁCIÓK |Felülvizsgálati/módosítási/megszüntetési záradék |533 | A javaslat megszüntetési záradékot tartalmaz. |1.  JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló 77/388/EGK tanácsi irányelv 21. cikkének (1) bekezdésétől eltérő különleges intézkedések bevezetésének Görögország és Portugália részére történő engedélyezéséről(csak a görög és a portugál nyelvű szöveg hiteles)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre,tekintettel a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapítás – szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelvre[1] és különösen annak 27. cikke (1) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára[2],mivel:2.  A 77/388/EGK tanácsi irányelv 27. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tanács, a Bizottság javaslatára egyhangúlag minden tagállamot felhatalmazhat arra, hogy ezen irányelvtől eltérő különös intézkedéseket vezessen be az adókivetésre vonatkozó eljárás egyszerűsítésére, vagy az adókijátszások és adókikerülések egyes típusainak megakadályozására.3.  A Bizottság Főtitkárságán 2005. szeptember 19-én iktatott levelében Portugália kérelmezte, hogy a 77/388/EGK irányelv 21. cikkétől (1) eltérő intézkedéseket vezethessen be.4.  A 77/388/EGK irányelv 27. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság 2006. március 8-án kelt levelében tájékoztatta a tagállamokat Portugália kérelméről. A Bizottság 2006. március 9-én kelt levelében értesítette Portugáliát arról, hogy birtokában van a kérelem elbírálásához szükségesnek ítélt valamennyi információnak.5.  A Bizottság Főtitkárságán 2006. március 15-én iktatott levelében Görögország kérelmezte, hogy a 77/388/EGK irányelv 21. cikkétől (1) eltérő intézkedéseket vezethessen be.6.  A 77/388/EGK irányelv 27. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság 2006. március 28-án kelt levelében tájékoztatta a tagállamokat Görögország kérelméről. A Bizottság 2006. március 31-én kelt levelében értesítette Görögországot arról, hogy birtokában van a kérelem elbírálásához szükségesnek ítélt valamennyi információnak.7.  A 77/388/EGK irányelv 21. cikkétől (1) eltérő intézkedés célja, hogy Görögország és Portugália részére lehetővé tegye a hulladékágazatban tapasztalható adókijátszás és adókikerülés elleni fellépést. Jellemzően a hulladék anyagok kereskedelmi láncában szereplő vállalkozók – akik jelentős hányada eltűnik – az adóhatóságoknak nem fizetik meg a hozzáadottérték-adót (héa) a nyersanyagok viszonteladása után. Ügyfeleik, akiknek érvényes számla van birtokukban, azonban jogosultak az adó levonására.8.  Az intézkedés arányos a kitűzött célokkal, mivel nem általánosan, hanem csak olyan meghatározott ágazatok és áruk esetében alkalmazandó, amelyek jelentős adókijátszási vagy adókikerülési problémákat jelentenek.9.  Az adókikerülés és adókijátszás megakadályozása érdekében már más tagállamoknak is engedélyeztek hasonló eltéréseket, és ezek az intézkedések hatékonynak bizonyultak.10.  Az engedély korlátozott, a 2009. december 31-ig tartó időszakra vonatkozik, hogy az addig szerzett tapasztalatok fényében fel lehessen mérni, indokolt-e még az eltérés. Mindazonáltal a Bizottság 2005. március 16-án irányelvjavaslatot fogadott el néhány, a 77/388/EGK irányelv 27. cikkén alapuló eltérés ésszerűsítéséről. Éppen ezért e határozat azon elemeinek alkalmazását, amelyeket a javaslat érint, arra az időszakra kell korlátozni, amíg az említett irányelv hatályba nem lép.11.  A vonatkozó rendelkezéstől való eltérés nem hat kedvezőtlenül a Közösség héából származó saját forrásaira,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkGörögország és Portugália engedélyt kap arra, hogy a 77/388/EGK tanácsi irányelv 21. cikke (1) bekezdése a) pontjának a 28g. cikkében foglalt változatától eltérve azt az adóalanyt jelölje meg a héa megfizetésére kötelezett személynek, aki az e határozat 2. cikkében említett termékértékesítések és szolgáltatásnyújtások címzettje.2. cikkA termékértékesítés vagy szolgáltatásnyújtás címzettjeit a következő esetekben lehet megjelölni héa megfizetésére kötelezett személyeknek:(1) vas- és nem vashulladék, törmelékanyag és használt anyagok értékesítése, beleértve a színesfémek feldolgozásából, gyártásából vagy olvasztásából származó félkész termékeket;(2) vas- és nem vashulladék félkész termékek értékesítése, valamint a kapcsolódó feldolgozással összefüggő egyes szolgáltatások(3) vasfémeket vagy színesfémeket, ezek ötvözeteit, salakot, hamut és pernyét tartalmazó visszamaradt anyagok és egyéb, anyagukban hasznosítható anyagok, valamint a fémeket vagy ötvözeteit tartalmazó ipari visszamaradt anyagok értékesítése, továbbá az ezekhez a termékekhez kapcsolódó válogatási, vágási, aprózási és préselési szolgáltatások;(4) vashulladék, forgács, törmelékanyag, hulladék, valamint üvegcserepet, üveget, papírt, kartont, papírlemezt, rongyot, csontot, bőrt, műbőrt, pergament, nyersbőrt és irhát, ínt és ínhüvelyt, zsinórt, kötelet, fonatot, sodronykötelet, gumit és műanyagot tartalmazó használt és anyagukban hasznosítható anyagok értékesítése, továbbá az ezekhez kapcsolódó, feldolgozással összefüggő egyes szolgáltatások;(5) a 4. pontban szereplő anyagok tisztítás, fényezés, válogatás, vágás vagy öntés formájában történő feldolgozását követő értékesítése;(6) az alapanyagok megmunkálásából származó törmelékanyag és hulladék értékesítése.3. cikkAz e határozat 1. cikkének értelmében megadott engedély azon a napon jár le, amikor a 77/388/EGK irányelv 27. cikke szerinti eltérések ésszerűsítéséről szóló irányelv hatályba lép – feltéve hogy az e határozat 2. cikkében említett áruk szerepelnek abban az irányelvben –, vagy 2009. december 31-én, attól függően, melyik a korábbi időpont.4. cikkEnnek a határozatnak a Görög Köztársaság és a Portugál Köztársaság a címzettje.Kelt Brüsszelben, […]-án/-éna Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 145., 1977.6.13., 1. o. A legutóbb a 2006/18/EK irányelvvel (HL L 51., 2006.2.22., 12. o.) módosított irányelv.[2] HL C […]., […]., […]. o.


				|

		52013PC0679

			Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA az Írországnak nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról szóló 2011/77/EU végrehajtási határozat módosításáról /* COM/2013/0679 final - 2013/0326 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
Az Írországnak
nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról szóló 2011/77/EU tanácsi végrehajtási
határozatot módosítani kell annak érdekében, hogy lehetővé váljon az ír
makrogazdasági kiigazítási program keretében meghatározott feltételek
betartásának megfelelő értékelése és biztosítható legyen a záró
felülvizsgálat elvégzése a pénzügyi támogatás időtartamán belül. A
javasolt módosítás pusztán technikai jellegű és a pénzügyi támogatás
rendelkezésre állási időszakának három évről három év és két hónapra
történő meghosszabbítására vonatkozik. A makrogazdasági kiigazítási
program alapvető elemei, mindenekelőtt a program időtartama és a
teljes pénzügyi keret változatlanok maradnak.
A 2013. május 30-án hatályba lépett
473/2013/EU rendelet közös költségvetési ütemtervre vonatkozó 4. cikkének
megfelelően az ír hatóságok legkésőbb 2013. október 15-én közzéteszik
költségvetésiterv-javaslatukat. Emellett a program feltételeinek megfelelő
mérlegértékelés eredményei várhatóan 2013. november végére készülnek el. A program
feltételeinek való megfelelés átfogó és alapos értékeléséhez egyértelműen
szükség van a költségvetésiterv-javaslatban és a banki diagnosztikában
található információk figyelembevételére. Ezért az ír program keretében
végrehajtandó tizenkettedik és egyben záró felülvizsgálat nem kezdődhet
meg 2013. október 15. előtt. A 2011/77/EU tanácsi végrehajtási határozat
jelenleg azt írja elő, hogy a pénzügyi támogatás a határozat
hatálybalépését követő első napon kezdődő három éven belül
áll rendelkezésre, következésképp a támogatás rendelkezésre állási
időszaka 2013. december 8-án véget ér. A felülvizsgálat elvégzéséhez és a
szükséges dokumentumok elkészítéséhez kapcsolódó tevékenységeket az említett
időpontot megelőző néhány hétbe kellene sűríteni, ami azzal
a veszéllyel jár, hogy a megfelelés értékelése során nem jut elegendő
idő kellő mélységű vizsgálatra, valamint ha előre nem
látható esemény következtében a határidőt nem lehet betartani, akkor
Írország elesik az utolsó részlet folyósításától. E kockázatok enyhítése
érdekében célszerű volna a pénzügyi támogatás rendelkezésre állásának
időszakát két hónappal meghosszabbítani.
Meg kell jegyezni,
hogy ez a döntés fokozza a program szerinti folyósítások kiszámíthatóságát,
egyben javítja a felülvizsgálat keretében folytatott felülvizsgálat
minőségét. Ezek a hatások mind a hitelező, mind a hitelfelvevő
országok számára előnyökkel járnak, így hozzájárulnak az euróövezet
stabilitásához.
Tekintettel a fenti magyarázatra, a Bizottság
úgy véli, hogy a pénzügyi támogatás rendelkezésre állási időszakának
meghosszabbítását eredményező módosítások hozzájárulnak a program
célkitűzéseinek megvalósításához.
2013/0326 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
az Írországnak nyújtandó uniós pénzügyi
támogatásról szóló 2011/77/EU végrehajtási határozat módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az európai pénzügyi stabilizációs
mechanizmus létrehozásáról szóló, 2010. május 11-i 407/2010/EU tanácsi
rendeletre[1]
és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)       A Tanács Írország kérésére
pénzügyi támogatást nyújtott az országnak (2011/77/EU végrehajtási határozat[2]) a bizalom visszaállítására, a
gazdaság fenntartható növekedéséhez való visszatérés lehetővé tételére,
valamint Írország, az euróövezet és az Unió pénzügyi stabilitásának
megőrzésére irányuló határozott gazdasági és reformprogram támogatása
érdekében.
(2)       A Bizottság 2013. július
10-én befejezte az ír gazdasági reformprogram tizedik felülvizsgálatát.
(3)       Szükség van a pénzügyi
támogatás rendelkezésre állási időszakának csekély mértékű
meghosszabbítására, hogy a záró felülvizsgálat keretében kellő
gondossággal el lehessen végezni a programnak való megfelelés átfogó és alapos
értékelését, és az utolsó részlet rendelkezésre bocsátásáról időben
döntést lehessen hozni.
(4)       E fejlemények ismeretében a
2011/77/EU végrehajtási határozatot módosítani kell,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2011/77/EU végrehajtási határozat 1. cikke
(2) bekezdésében a „három éven belül” szövegrészt a „három
éven és két hónapon belül” szövegrész váltja fel.
2. cikk
Ennek a
határozatnak Írország a címzettje.
3. cikk
Ezt a határozatot
az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL L 118., 2010.5.12., 1. o.
[2]               HL L 30., 2011.2.4., 34. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.6.24.
            COM(2016) 412 final
            2016/0191(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió nevében a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) Általános Tanácsában az Egyesült Államok által a volt Csendes-óceáni Szigetek Gyámsági Területnek nyújtott preferenciális elbánási rendszer meghosszabbítására irányuló WTO-mentesség iránt benyújtott kérelme kapcsán képviselendő álláspont meghatározásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               A javaslat célja az Európai Unió által a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) Általános Tanácsában képviselendő álláspont meghatározása az Egyesült Államok WTO-mentesség megújítása iránti kérelmével kapcsolatban, és ezáltal annak lehetővé tétele, hogy az Európai Unió támogathassa e mentesség iránti kérelmet.

               Amennyiben az Egyesült Államok WTO-mentesség megújítása iránti kérelme jóváhagyásra kerül, az Egyesült Államok 2026. december 31-ig továbbra is preferenciális elbánásban részesíthetné a korábbi Csendes-óceáni Szigetek Gyámsági Területnek (Marshall-szigeteki Köztársaság, Mikronéziai Szövetségi Államok, Északi-Mariana-szigetek Társult Állam és Palaui Köztársaság) az Egyesült Államok vámterületére behozott támogatható termékeit.

               •A javaslatnak a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel való összhangja

               Nem alkalmazandó.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

               Nem alkalmazandó.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése előírja, hogy a Tanács a Bizottságnak vagy az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a javaslata alapján határozatot fogad el a nemzetközi megállapodásokkal létrehozott szervekben az Európai Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia. A mentesség megadása – amely lehetővé teszi az Egyesült Államok számára, hogy preferenciális elbánást nyújtson a korábbi Csendes-óceáni Szigetek Gyámsági Terület támogatható termékeire vonatkozóan – e rendelkezés hatálya alá tartozik, mivel a határozatot egy, az Európai Unió jogait és kötelezettségeit érintő, nemzetközi megállapodással létrehozott szerv (a WTO Általános Tanácsa vagy miniszteri konferenciája) hozza meg.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               Nem alkalmazandó.

               •Arányosság

               Nem alkalmazandó.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

               Nem alkalmazandó.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               Nem alkalmazandó.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               Nem alkalmazandó.

               5.EGYÉB ELEMEK

               A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az Európai Unió nevében az Egyesült Államok WTO-mentesség iránti kérelmét támogató álláspontot képviseljen az ahhoz szükséges mértékben, hogy az Egyesült Államok 2026. december 31-ig preferenciális elbánásban részesíthesse a korábbi Csendes-óceáni Szigetek Gyámsági Terület támogatható termékeit.

               Az Egyesült Államok azért törekszik az 1994. évi GATT I. cikke (1) bekezdése alól kapott mentesség (WT/L/694, 2007. augusztus 1.) meghosszabbítására, hogy nemzetközi kötelezettségeinek eleget téve továbbra is biztosíthassa a korábbi Csendes-óceáni Szigetek Gyámsági Területnek hosszú idők óta nyújtott preferenciális elbánást.

               Az Egyesült Államok szerint az említett szigetek exportjának az Egyesült Államok piacára való preferenciális belépését lehetővé tevő rendszert történelmi és gazdasági szempontok egyaránt indokolják.

               Az Egyesült Államok az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsával kötött 1947. évi gyámsági megállapodás alapján kötelezettséget vállalt a volt Csendes-óceáni Szigetek Gyámsági Terület államai biztonságának és gazdasági fejlődésének biztosításáért.

               A gyámsági megállapodás alapján az Egyesült Államok hosszú ideje tartó történelmi kapcsolatot alakított ki a volt Csendes-óceáni Szigetek Gyámsági Területtel, és a rendszer elsődleges hosszú távú gazdasági célja az, hogy a GATT célkitűzéseivel és a kedvezményezett országok kereskedelmi, pénzügyi és fejlesztési igényeivel összhangban elősegítse a kedvezményezettek kereskedelmének kibővítését és gazdaságának fejlesztését. Az Egyesült Államok a kérelmében megjegyzi továbbá, hogy ez a célkitűzés az egyes volt gyámsági területek autonómiájának elnyerésével a korábbiaknál is fontosabbá vált.

               A mentesség iránti kérelem a preferenciális tarifális elbánás harmadik meghosszabbítása lenne. 1948. szeptember 8-án az Egyesült Államok határozatlan idejű mentességet kapott az 1947. évi GATT I. cikkének (1) bekezdésében foglalt kötelezettségei alól. A mentességet a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó Marrakesh-i Egyezmény (WTO-egyezmény) 1995. január 1-jei hatálybalépésekor az 1994. évi GATT (1) bekezdése b) pontjának iii. alpontja szerint felülvizsgálták és kétéves lejárati időkkel beépítették az 1994. évi GATT-ba. Elismerve, hogy az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezményen alapuló kötelezettségek alóli mentességekről szóló egyetértési megállapodás (2) bekezdése szerint az 1948. szeptember 8-i mentesség meghosszabbítás hiányában 1996. december 31-én lejárt volna, azt 1996. október 14-én meghosszabbították. A mentességet 2007. augusztus 1-jén másodszorra is meghosszabbították 2016. december 31-ig.

               Az Európai Unió számára a mentesség iránti kérelem gazdasági szempontból nem vet fel aggályokat, mivel a preferenciális elbánás várhatóan nem lesz közvetlen hatással az EU kedvezményezett országokkal folytatott kereskedelmére.

               A fenti megfontolások alapján az Európai Uniónak csatlakoznia kell a WTO Általános Tanácsában körvonalazódó, a mentesség iránti kérelem támogatására vonatkozó konszenzushoz.

               2016/0191 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió nevében a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) Általános Tanácsában az Egyesült Államok által a volt Csendes-óceáni Szigetek Gyámsági Területnek nyújtott preferenciális elbánási rendszer meghosszabbítására irányuló WTO-mentesség iránt benyújtott kérelme kapcsán képviselendő álláspont meghatározásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó Marrakesh-i Egyezmény (a továbbiakban: a WTO-egyezmény) IX. cikkének (3) és (4) bekezdése megállapítja a WTO-egyezmény vagy valamely többoldalú kereskedelmi megállapodás által valamely tag tekintetében előírt kötelezettség alóli mentesség megadásának eljárásait.

               (2)Az Egyesült Államok mentességet kapott az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (a továbbiakban: az 1994. évi GATT-egyezmény) I. cikkének (1) bekezdése szerinti kötelezettségei alól, amely mentesség legutóbb 2007. augusztus 1-jén, 2016. december 31-ig vonatkozóan került meghosszabbításra.

               (3)Az Egyesült Államok a WTO-egyezmény IX. cikkének (3) bekezdése szerint kérelmet nyújtott be az 1994. évi GATT-egyezmény I. cikkének (1) bekezdése szerinti kötelezettségei alóli, 2026. december 31-ig tartó mentesség iránt az ahhoz szükséges mértékben, hogy az Egyesült Államok továbbra is preferenciális elbánásban részesíthesse a korábbi Csendes-óceáni Szigetek Gyámsági Területnek (Marshall-szigeteki Köztársaság, Mikronéziai Szövetségi Államok, Északi-Mariana-szigetek Társult Állam és Palaui Köztársaság) az Egyesült Államok vámterületére behozott támogatható termékeit.

               (4)Az Egyesült Államok WTO-mentesség iránti kérelmének való helytadás nem lenne kedvezőtlen hatással sem az Európai Unió gazdaságára, sem a mentesség kedvezményezettjeivel fennálló kereskedelmi kapcsolatokra.

               (5)Helyénvaló ezért meghatározni az Európai Unió által a WTO Általános Tanácsában képviselendő álláspontot az Egyesült Államok mentesség iránti kérelmének támogatása céljából,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió nevében a Kereskedelmi Világszervezet Általános Tanácsában képviselendő álláspont az, hogy az Unió támogatja az Egyesült Államoknak az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény I. cikkének (1) bekezdése alapján fennálló kötelezettségei alóli, 2026. december 31-ig tartó mentesség iránti kérelmét, az Egyesült Államok mentesség iránti kérelmében meghatározottak szerint.

               Ezt az álláspontot a Bizottság fejti ki.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök


Fontos jogi nyilatkozat

|

52005PC0166

Javaslat a Tanács határozata a 2001/18/EK irányelvvel összhangban a Topas 19/2 fajta transzformációjából származó, géntechnológiával módosított tavaszi vetésű káposztarepce (Brassica napus L. ssp. oleifera) franciaországi felhasználásának és értékesítésének ideiglenes tilalmáról  /* COM/2005/0166 végleges */

	Brüsszel, 26.4.2005COM(2005) 166 véglegesJavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa 2001/18/EK irányelvvel összhangban a Topas 19/2 fajta transzformációjából származó, géntechnológiával módosított tavaszi vetésű káposztarepce ( Brassica napus L. ssp. oleifera ) franciaországi felhasználásának és értékesítésének ideiglenes tilalmáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁS1. A Topas 19/2 fajta transzformációjából származó, géntechnológiával módosított tavaszi vetésű káposztarepce ( Brassica napus L. ssp. oleifera ) forgalomba hozatala tekintetében az 1998. április 22-i 98/291/EK bizottsági határozat a 90/220/EGK tanácsi irányelvnek megfelelően előírta, hogy a termék forgalomba hozatalához jóváhagyás szükséges.2. 1998. június 9-én az Egyesült Királyság hatóságai jóváhagyták a termék forgalomba hozatalát.3. A 90/220/EGK irányelv helyébe lépő 2001/18/EK irányelv 35. cikkének (1) bekezdése értelmében a géntechnológiával módosított szervezetek forgalomba hozatalára vonatkozó azon bejelentéseket, amelyekre nézve 2002. október 17-ig az eljárást nem fejezték be, a 2001/18/EK irányelv rendelkezései szerint kell elbírálni.4. A 90/220/EGK irányelv 16. cikkével összhangban a francia hatóságok 1998. november 20-án tájékoztatták a Bizottságot arról a döntésükről, amelyben két évre ideiglenesen megtiltják a tavaszi vetésű káposztarepce kérdéses, genetikailag módosított fajtájának felhasználását és értékesítését, és ismertették döntésük indokait. Az intézkedés hatályát 2001. július 26-án meghosszabbították.5. A növényügyi tudományos bizottság álláspontja szerint a Franciaország által előadott információk nem képeztek olyan jelentős új tudományos eredményt, amelyet az ügy eredeti elbírálása során ne vettek volna figyelembe, és amely indokolta volna a bizottságnak a szóban forgó termékre vonatkozó véleménye felülvizsgálatát.6. 2003. október 6-án és 2004. augusztus 27-én Franciaország arról a döntéséről tájékoztatta a Bizottságot, hogy meghosszabbította az előzőekben említett tilalmi intézkedés hatályát egy évre, illetőleg 2006. október 17-ig, és a 2001/18/EK irányelv 23. cikkére hivatkozva ismertette e döntések indokait.7. 2004. március 5-én Görögország további információkat nyújtott be a Bizottságnak a Topas 19/2 fajta transzformációjából származó tavaszi vetésű káposztarepcére vonatkozó nemzeti intézkedései alátámasztására, amelyek közvetlenül befolyásolták a Franciaországban hatályos nemzeti intézkedések tudományos megítélését.8. Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság állásbonja szerint a Görögország által benyújtott információk nem képeztek olyan új tudományos eredményt, amely megkérdőjelezte volna a Topas 19/2 fajta transzformációjából származó tavaszi vetésű káposztarepcéről készült környezetvédelmi kockázatfelmérés eredményeit.9. Ebben a helyzetben a 2001/18/EK irányelv 23. cikkének megfelelően a Bizottság köteles határozatot hozni az irányelv 30. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárással, az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkének megfelelően és a 8. cikk figyelembevételével.10. Mivel mind a növényügyi tudományos bizottság, mind pedig az EFSA azon az állásponton volt, hogy a termék nem jelent kockázatot sem az emberi egészségre, sem pedig a környezetre, a Bizottság határozattervezetet készített, amelyben felkérte Franciaországot, hogy vonja vissza a Topas 19/2 fajta transzformációjából származó tavaszi vetésű káposztarepcét érintő intézkedéseit.11. A határozattervezetet a Bizottság az 1999/468/EK irányelv 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban megküldte véleményezésre a 2001/18/EK irányelv 30. cikkével létrehozott bizottságnak.12. A bizottság a 2004. november 29-i konzultációt követően sem nyilvánított véleményt, ami szükségessé teszi, hogy a Bizottság az 1999/468/EK határozat 5. cikke (4) bekezdésének megfelelően a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot terjesszen a Tanács elé, és erről tájékoztassa az Európai Parlamentet.13. Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Tanács – adott esetben egy esetleges ilyen álláspont fényében – a 2001/18/EK irányelv 30. cikkének (2) bekezdésében előírt három hónapon belül minősített többséggel határozhat a javaslatról. Ha ezen a három hónapos határidőn belül a Tanács minősített többséggel jelzi, hogy ellenzi a javaslatot, a Bizottságnak azt újra meg kell vizsgálnia; ha pedig az említett határidőn belül a Tanács a javasolt végrehajtási jogi aktust nem fogadja el, és nem is jelzi, hogy a javaslatot ellenzi, a javasolt végrehajtási jogi aktust a Bizottság fogadja el.JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa 2001/18/EK irányelvvel összhangban a Topas 19/2 fajta transzformációjából származó, géntechnológiával módosított tavaszi vetésű káposztarepce ( Brassica napus L. ssp. oleifera ) franciaországi felhasználásának és értékesítésének ideiglenes tilalmáról(EGT vonatkozású szöveg) (Csak a francia nyelvű szöveg hiteles.)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre[1] és különösen annak 23. cikke (2) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:A 90/220/EGK tanácsi irányelvnek megfelelően a géntechnológiával módosított káposztarepce ( Brassica napus L. ssp. oleifera ) forgalomba hozataláról szóló, 1998. április 22-i 98/291/EK bizottsági határozat[2] előírja, hogy a termék forgalomba hozatalához jóváhagyás szükséges.1998. június 9-én az Egyesült Királyság illetékes hatóságai jóváhagyták a termék forgalomba hozatalát.A 90/220/EGK irányelv[3] helyébe lépő 2001/18/EK irányelv 35. cikkének (1) bekezdése értelmében a géntechnológiával módosított szervezetek forgalomba hozatalára vonatkozó azon bejelentéseket, amelyekre nézve 2002. október 17-ig az eljárást nem fejezték be, a 2001/18/EK irányelv rendelkezései szerint kell elbírálni.A 90/220/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdésével összhangban Franciaország 1998. november 20-án tájékoztatta a Bizottságot arról a döntéséről, amelyben ideiglenesen megtiltja a tavaszi vetésű káposztarepce kérdéses genetikailag módosított fajtájának felhasználását és értékesítését, és ismertette döntése indokait. Az intézkedés hatályát 2001. július 26-án meghosszabbították.A növényügyi tudományos bizottság álláspontja szerint a Franciaország által előadott információk nem képeztek olyan jelentős új tudományos eredményt, amelyet az ügy eredeti elbírálása során ne vettek volna figyelembe, és amely indokolta volna a bizottságnak a szóban forgó termékre vonatkozó véleménye felülvizsgálatát.2003. október 6-án és 2004. augusztus 27-én Franciaország arról a döntéséről tájékoztatta a Bizottságot, hogy meghosszabbította az előzőekben említett tilalmi intézkedés hatályát egy évre, illetőleg 2006. október 17-ig,[4],[5] és a 2001/18/EK irányelv 23. cikkére hivatkozva ismertette e döntések indokait.2004. március 5-én Görögország további információkat nyújtott be a Bizottságnak a Topas 19/2 fajta transzformációjából származó tavaszi vetésű káposztarepcére vonatkozó nemzeti intézkedései alátámasztására, amelyek közvetlenül befolyásolták a Franciaországban bevezetett nemzeti intézkedések tudományos megítélését.Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság álláspontja szerint a Görögország által benyújtott információk nem képeztek olyan új tudományos eredményt, amely megkérdőjelezte volna a Topas 19/2 fajta transzformációjából származó tavaszi vetésű káposztarepcéről készült környezetvédelmi kockázatfelmérés eredményeit.Ebben a helyzetben alaptalan az a feltételezés, hogy a termék kockázatot jelent az emberi egészségre vagy a környezetre.Franciaországnak ennek megfelelően vissza kell vonnia intézkedéseit.A 2001/18/EK irányelv 30. cikkével létrehozott bizottság a 2004. november 29-i konzultációt követően sem nyilvánított véleményt a bizottsági határozattervezetben megfogalmazott intézkedésekről az irányelv 30. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárásban,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkFranciaországnak a forgalomba hozatal tekintetében a 98/291/EK határozattal engedélyezett géntechnológiával módosított tavaszi vetésű káposztarepce felhasználását és értékesítését megtiltó intézkedései a 2001/18/EK irányelv 23. cikkének megfelelően nem indokoltak.2. cikkFranciaország legkésőbb 20 nappal az értesítést követően köteles megtenni az e határozatnak való megfeleléshez szükséges lépéseket.3. cikkE határozat címzettje a Francia Köztársaság.Kelt Brüsszelben, 2005. …-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök

[1] HL L 106., 2001.4.17., 1. o

[2] HL L 131., 1998.5.5., 26. o

[3] HL L 117., 1990.5.8., 15. o

[4] Arrêté du 25 juillet 2003 portant suspension de la mise sur le marché de colza génétiquement modifié au titre de l'article 23 de la directive 2001/18/CE, J.O. de la République française n° 187 du 14 août 2003, p. 14061

[5] Arrêté du 19 juillet 2004 portant suspension de la mise sur le marché de colza génétiquement modifié au titre de l'article 23 de la directive 2001/18/CE, J.O. de la République française n° 194 du 21 août 2004, p. 28


|

52010PC0462

/* COM/2010/0462 végleges - COD 2010/0242 */  Javaslat: AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az aktív időskor európai évéről (2012)

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2010.9.6.COM(2010) 462 végleges2010/0242 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAaz aktív időskor európai évéről (2012)(EGT-vonatkozású szöveg)SEC(2010) 1002INDOKOLÁS1. A JAVASLAT HÁTTEREAz Európai Unió népessége jelentős mértékben elöregedik, hangsúlyozta 2008-ban a Bizottság „A szociális igények kielégítése egy öregedő társadalomban” című második demográfiai jelentésében. Az Eurostat által 2008-ban kiadott legújabb előrejelzések szerint az Európai Unióban 2060-ra – a jelenlegi 4:1 aránnyal szemben – csak két munkaképes korú (15–64 éves) személy fog jutni minden 65 év feletti személyre. Az ebbe az irányba történő legnagyobb elmozdulás a 2015–2035 közötti időszakban várható, amikor a népességrobbanás idején született csoportok nyugdíjba vonulnak. Ezt a változást a születések alacsony számának és a várható élettartam meghosszabbodásának együttes hatása okozza. Az európai polgárok napjainkban tovább élnek és jobb egészségnek örvendenek, mint eddig valaha. A várható élettartam 1960 óta nyolc évvel meghosszabbodott, és a demográfiai előrejelzések további ötéves növekedést jósolnak a következő negyven évben. Ez egy ünneplésre méltó történelmi jelentőségű eredmény.Az EU korfáján világosan látszik a kohorsz méretének közvetlenül a második világháború végét követő növekedése, amely a demográfiai robbanás kezdetét jelzi. Egy, a bevándorlás és a születések számának valószínű növekedését figyelembe vevő forgatókönyv szerint a munkaképes korú európai népesség 2012-től csökkeni kezd, míg a 60 év feletti népesség továbbra is évente két millió fővel fog gyarapodni[1].Ezek a demográfiai változások egyszerre jelentenek kihívásokat és kínálnak lehetőségeket. A népesség elöregedése egyre nagyobb terhet jelenthet az állami költségvetések és nyugdíjrendszerek számára, valamint szükségessé teheti az időseknek szociális és gondozási ellátást nyújtó szolgálatok személyzetének bővítését. Az idős kort még ma is gyakran társítják betegséggel és rászorultsággal, és az idősek úgy érezhetik magukat, hogy ki vannak rekesztve a munkaerő-piacról, valamint a családi és közösségi életből. Tartanak attól, hogy az idősebb generációk túl nagy terhet jelenthetnek a fiatalabb, munkaképes korúaknak, és ez a generációk közötti feszültségekhez vezethet.Ez a nézet azonban figyelmen kívül hagyja, hogy az idősek – különösen a demográfiai robbanás idején született korcsoportok – ténylegesen és potenciálisan milyen jelentős szerepet töltenek, illetve tölthetnek be a társadalomban. A népesség elöregedése jelentette kihívás megoldására és a nemzedékek közötti szolidaritás megőrzésére kiemelkedő lehetőséget kínál tehát, ha biztosítják, hogy a népességrobbanás idején született korcsoportok tovább maradjanak a munkaerő-piacon, valamint a lehető legtovább megőrizzék jó egészségüket, aktivitásukat és önállóságukat.A tagállamok a foglalkoztatási stratégia keretében már kezdik visszájára fordítani az előrehozott nyugdíjat ösztönző tendenciát, így a 27 tagú EU foglalkoztatási rátája az 55–64 évesek korcsoportjában a 2000-ben mért 36,9 %-ról 2009-re 46 %-ra emelkedett. Az idősebb munkavállalók arra való ösztönzése, hogy ne adják fel munkavállalói státuszukat, elsősorban a munkakörülmények javítását, illetve a munkakörülményeknek az idősebb munkavállalók egészségi állapotához és szükségleteihez való igazítását, az idősebb munkavállalók készségeinek – az egész életen át tartó tanuláshoz való jobb hozzáférés biztosítása révén történő – fejlesztését, valamint az adó- és a járulékrendszerek felülvizsgálatát teszi szükségessé, hogy ez utóbbiak hatékonyan ösztönözzék a munkával töltött életszakasz meghosszabbítását.Az aktív időskor az időskori szegénység leküzdésének is hatékony eszköze. Az Európai Unióban 2008-ban a 65 évnél idősebbek 19 %-a volt kitéve a szegénység kockázatának. Az idősek jelentős hányada az időskort a marginalizálódás korszakaként éli meg. Az idősek számára nyíló jobb munkavállalási lehetőségek hozzájárulhatnak az ezt a korcsoportot sújtó szegénység egyes okainak megoldásához, míg az önkéntes tevékenységekben való részvétel csökkentheti az idősek elszigeteltségét. A díjazással nem járó munkavégzés jelenlegi akadályainak kiküszöbölésével és a megfelelő keretek biztosításával jobban ki lehetne használni azt az óriási potenciált, amelyet az idősek önkéntesként, illetve gondozóként jelenthetnek a társadalom számára.Az „ Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája ” című bizottsági közlemény lehetőségeket határoz meg a válságból való kilábalásra és az EU gazdaságának a következő évtizedre való felkészítésére. Az inkluzív növekedéssel összefüggésben a Bizottság annak fontosságát hangsúlyozza, hogy ösztönözzék az időskori egészséges és aktív életmódot, ami hozzájárulhat többek között a magas foglalkoztatási arány eléréséhez, a készségek továbbfejlesztéséhez és a szegénység visszaszorításához.Az aktív időskor európai évére vonatkozó javaslat ösztönzi és támogatja a tagállamok, a regionális és a helyi hatóságok, a szociális partnerek és a civil társadalom által az aktív időskor ösztönzése, valamint annak érdekében tett erőfeszítéseket, hogy többet tegyenek a demográfiai robbanás idején született korcsoportokban rejlő potenciál kiaknázása érdekében.Az európai évet a 2011–2014 közötti időszakra kiterjedő jelentős törekvés kiemelkedő feladatának kell tekinteni, melynek során számos uniós program és politika az aktív időskor kérdésére összpontosít, és az EU olyan keretet valósít meg, amelyben ösztönözni és hirdetni lehet az aktív időskort valamennyi szinten (tagállami, regionális, helyi szinten, illetve a szociális partnerek, civil társadalom szintjén) támogató új kezdeményezéseket és partnerségeket.2011-ben a hatóságokat, a szociális partnereket és a civil társadalmi szervezeteket minden szinten arra ösztönöznék, hogy kötelezzék el magukat az aktív időskorral kapcsolatos konkrét célok mellett, amelyeknek hangsúlyozottan az európai év során kellene teljesülniük. A célokat egy uniós honlapon dokumentálnák, amely később az európai év honlapja lenne, továbbá nyomon követésre és értékelésre is szolgálna.2012-ben az európai év a 2011 során vállalt kötelezettségek megvalósításának megkezdésére, a közvélemény tudatosságának növelésére, a kezdeményezések médiatevékenységekkel történő népszerűsítésére, valamint egyéb véleményformálók bevonására helyezné a hangsúlyt. Bemutatnák a folyó költségvetési tételek és programok keretében finanszírozott, aktív időskort ösztönző projektek eredményeit.2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ EREDMÉNYEI ÉS A VÁRHATÓ HATÁS2.1. KonzultációkAnnak érdekében, hogy megalapozza hivatalos javaslatát, növelje az átláthatóságot és ösztönözze az előzetes koordinációt, a Bizottság – mely elkötelezte magát amellett, hogy az uniós politikák kidolgozása és végrehajtása során inkluzív megközelítést követ – kikérte az érdekelt felek véleményét az aktív időskor és a nemzedékek közötti szolidaritás kérdéséről, illetve arról, hogy milyen formát ölthetne egy ilyen témájú európai év.Az előzetes konzultáció internetes kérdőív segítségével történt, amely lehetőséget biztosított a tagállamok, a szociális partnerek, a nem kormányzati szervezetek és más érdekelt felek, valamint a szakértők számára, hogy kifejtsék véleményüket. A kérdőív több mint két hónapig elérhető volt a „Your Voice in Europe” (Az Ön szava Európában) honlapon; ez az Európai Bizottság egyablakos rendszere, amelyen keresztül a konzultációk széles köre elérhető. A kérdőív a következő témákat vizsgálta: az öregedés milyen veszélyeket, illetve lehetőségeket jelent a nemzedékek közötti szolidaritás vonatkozásában, az ajánlott szakpolitikai intézkedések, az EU által a helyes szakpolitikai válaszok ösztönzésében betöltött különleges szerep, az európai év programjába javasolt témák és tevékenységek és az érintett felek bevonása.A válaszadók általában támogatták az aktív időskor európai évét. Üdvözölték, hogy a tudatosság növelésére törekszik, valamint arra, hogy kulcsfontosságú témákat tartósan a politikai és közpolitikai napirendre tűzzön. Úgy gondolták, hogy az év elismerést jelentene és támogatást nyújtana azoknak, akik már jelenleg is dolgoznak ezeken a témákon, támogatná a bevált gyakorlatok megosztását, valamint innovatív megközelítésekhez és új szinergiákhoz vezetne a meglévő résztvevők között. A válaszadók azt is igénylik, hogy az európai év tartós eredményekkel járjon, részben olyan kezdeményezésekkel, amelyek hosszú távon is éreztetik hatásukat. Mindenféle válaszadó (civil társadalmi szervezetek, hatóságok, szociális partnerek stb.) nagy hajlandóságot mutatott arra, hogy részt vállaljon az európai év rendezvényeiben, megadta, hogy milyen tevékenységeket tervez, amelyek illeszkednének egy ilyen év programjába, valamint további projektekre tett javaslatot.2.2. Várt hatásAz aktív időskorral kapcsolatos szakpolitikai válaszok általában a tagállamok hatáskörébe tartoznak, amelyek fokozzák az idősekben rejlő potenciál kiaknázására irányuló erőfeszítéseiket. A tagállamok nemzeti hatóságaitól kapott válaszok túlnyomó része azonban támogatta az uniós szintű fellépés és különösen az európai év ötletét. Úgy érezték, hogy az Európai Unió ösztönzőbb környezet kialakításával, a döntéshozók és a közvélemény tudatosságának növelésével, a döntéshozók és az érintettek valamennyi szinten történő mobilizálásához nyújtott segítséggel, Európa-szerte az egymástól való kölcsönös tanulás támogatásával, az előrehaladás figyelemmel kísérésével, valamint a közös célkitűzések és célok meghatározásával támogathatná törekvéseiket.Úgy tűnik, hogy az EU szintjén jelenleg folyó tevékenységek nem tudják megfelelően teljesíteni, amit kell: (1) tudatosítani a közvéleményben, a döntéshozókban és egyéb érintettekben az aktív időskor jelentőségét, valamint azt, hogy többet kell tenni annak érdekében, hogy a demográfiai robbanás idején született korcsoportok potenciálját ki lehessen aknázni; (2) ösztönözni az információk és tapasztalatok cseréjét a tagállamok, illetve az érintettek között; (3) konkrét tevékenységekkel, valamint konkrét célkitűzések mellett kötelezettséget vállalva lehetőséget adni a tagállamoknak és az érintetteknek a politikai irányvonalak fejlesztésére.A társadalom valamennyi szintjén az érintettek széles körének támogatására lesz szükség. A legnagyobb kihívást az jelenti, hogy az érintetteket sikerüljön úgy mobilizálni, hogy a fellépés nemzeti, regionális, helyi és vállalati szinten egyaránt jelentős legyen az EU egészében. Az aktív idősödési politikáknak biztosított nagyobb politikai támogatással és nyilvánossággal a döntéshozókat ambiciózusabb kezdeményezésekre lehet serkenteni.Amennyiben az európai év tevékenységeit uniós szinten hangolják össze, a Bizottság biztosítani tudná, hogy az európai évhez kötődő konkrét tevékenységek összhangban legyenek a többi uniós kezdeményezéssel és programmal.3. A JAVASLAT JOGI ELEMEIAz Európai Unió működéséről szóló szerződés 151. cikke kimondja, hogy „az Unió és a tagállamok célkitűzése a foglalkoztatás, az élet- és munkakörülmények javítása – lehetővé téve ezáltal a fejlődési folyamat fenntartása mellett ezek összehangolását –, a megfelelő szociális védelem, a szociális partnerek közötti párbeszéd és az emberi erőforrások fejlesztésének elősegítése a tartósan magas foglalkoztatás és a kirekesztés elleni küzdelem érdekében”. E célkitűzések megvalósítása érdekében az Unió támogatja és kiegészíti a tagállamok tevékenységeit a munkafeltételek, a munkaerőpiacról kirekesztett személyek beilleszkedésének lehetővé tétele és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem területén (az EUMSz. 153. cikkének (1) bekezdése).A 151. cikkben felsorolt célkitűzések alátámasztják az aktív időskor európai évére (2012) vonatkozó javaslatot, melynek célja a tagállamok, a regionális és a helyi hatóságok, a szociális partnerek és a civil társadalom által az aktív időskor ösztönzése érdekében tett erőfeszítések előmozdítása és támogatása.A javaslat fő célkitűzése a 153. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozik, mivel célja a közvélemény tudatosságának növelése, a tagállamok, illetve érdekelt felek közötti vita és tapasztalatcsere ösztönzése annak érdekében, hogy jobb lehetőségek és munkakörülmények álljanak rendelkezésre az idősebb munkavállalók munkaerő-piaci részvételéhez és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemhez.Az elsődleges szándék a munkavállalói státuszt megőrző időskori aktivitás ösztönzése az idősebb munkavállalók munkaerő-piaci részvételét célzó jobb lehetőségek megteremtésével, valamint az időskori aktivitás társadalmon belüli megőrzésének ösztönzése a társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet segítő önkéntes munka, az egészség időskori megőrzése és az önálló életvezetés révén.A határozati javaslat jogi alapját tehát az Európai Unió működéséről szóló szerződés 153. cikkének (2) bekezdése alkotja.A határozati javaslat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikke rendelkezéseinek megfelelően összhangban van a szubszidiaritás elvével, ugyanis a javasolt európai év céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, mivel ehhez transznacionális információcserére és a bevált gyakorlatok uniós szinten történő terjesztésére van szükség, és ezért a javasolt intézkedés léptéke miatt azok uniós szinten jobban megvalósíthatók.4. KÖLTSEGVETESI VONZATOKAz európai év nem igényel kiegészítő anyagi forrásokat. A prioritásoknak a Foglalkoztatási Főigazgatóság költségvetési tételei és programjai, valamint más vonatkozó programok alapján egy vagy több évre történő meghatározása terén megengedhető rugalmasság elegendő anyagi mozgásteret biztosít az előző európai évekéhez hasonló léptékű európai év megrendezéséhez. Az adminisztratív források is mobilizálhatók a meglévő igazgatási költségvetésekből.2010/0242 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAaz aktív időskor európai évéről (2012)(EGT-vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 153. cikke (2) bekezdésére,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[2],tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[3],rendes jogalkotási eljárás keretében,mivel:1.  A Szerződés 147. cikkének értelmében az Unió hozzájárul a foglalkoztatás magas szintjéhez azáltal, hogy bátorítja a tagállamok közötti együttműködést, támogatja, és szükség esetén kiegészíti tevékenységüket.2.  A Szerződés 153. cikke (1) bekezdésének értelmében az Unió támogatja és kiegészíti a tagállamok tevékenységeit a munkafeltételek, a munkaerőpiacról kirekesztett személyek beilleszkedésének lehetővé tétele és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem területén.3.  Az Unió az Alapjogi Charta 25. cikkében elismeri és tiszteletben tartja az idősek méltó és független élethez, valamint a társadalmi és a kulturális életben való részvételhez való jogát.4.  Az Európai Tanács több ülése alkalmával hangsúlyozta, hogy foglalkozni kell az idősödő népességnek az európai szociális modellekre gyakorolt hatásával. A kor szerinti összetétel gyors változására adott egyik kiemelt válasz az időskori aktivitás ösztönzésében, azaz annak biztosításában áll, hogy a népességrobbanás idején született korcsoportoknak – amelyek minden korábbi korcsoportnál egészségesebbek és képzettebbek – jó lehetőségeik legyenek a munkavállalásra és a társadalomban való aktív észvételre.5.  Európában az idősek növekvő aránya miatt a jó egészség időskori megőrzésének ösztönzése fontosabb lesz, mint valaha. Az időskori egészség hozzájárulhat az idősek munkaerő-piaci részvételének növeléséhez, lehetővé teszi, hogy hosszabb ideig aktívan részt vegyenek a társadalomban, javíthatja egyéni életminőségüket és enyhítheti az egészségügyi és szociális ellátási rendszerekre nehezedő nyomást.6.  A Bizottság az „Európa demográfiai jövője: kovácsoljunk lehetőséget a kihívásból!” című, 2006. október 12-i közleményében, valamint az Unióban az idősödő népesség hatásának kezeléséről szóló, 2009. április 21-i közleményében fejtette ki véleményét arról, hogy az EU milyen demográfiai kihívásokkal néz szembe, és milyen lehetőségek nyílnak ezek megoldására.7.  A Tanács 2007. február 22-én határozatot fogadott el „Az európai demográfiai változásokból eredő lehetőségek és kihívások: az idősebb emberek hozzájárulása a gazdasági és társadalmi fejlődéshez” tárgyában, amelyben hangsúlyozta, hogy növelni kell az idősek lehetőségeit a társadalomban való aktív részvételre, az idősek által bizonyos áruk és szolgáltatások iránt támasztott növekvő kereslet által teremtett új gazdasági lehetőségeket („ezüstgazdaság”), valamint az idősek pozitív közmegítélésének jelentőségét.8.  A Tanács 2009. június 8-án következtetéseket fogadott el „A nők és férfiak közötti esélyegyenlőség: aktív és méltóságteljes idősödés” tárgyában, amelyekben elismerte, hogy az idősebb nők és férfiak szerte az EU-ban komoly nehézségekkel szembesülnek, amikor aktív életre és méltóságban töltött időskorra törekednek, továbbá számos intézkedésre tett javaslatot a tagállamoknak és a Bizottságnak.9.  A Tanács 2009. november 20-án következtetéseket fogadott el „Az egészségben és méltóságban töltött időskor” tárgyában, amelyekben többek között arra szólítja fel a Bizottságot, hogy „az aktív időskor előmozdítására dolgozzon ki tájékoztató tevékenységeket, ideértve az esetlegesen elfogadásra kerülő aktív időskor és a nemzedékek közötti szolidaritás európai évét 2012-ben” .10.  A Bizottság az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című közleményében hangsúlyozta, hogy a társadalmi kohézió és a nagyobb termelékenység érdekében az Európai Unió számára fontos a népesség időskori egészségének és aktivitásának ösztönzése. Javaslatot tett az „Új készségek és munkahelyek menetrendje” kiemelt kezdeményezésre, amelynek keretében a tagállamok előmozdítanák az aktív idősödési politikákat, valamint a „Szegénység elleni európai platform” kiemelt kezdeményezésre. Ezeknek a politikai céloknak az eléréséhez az államigazgatás valamennyi szintjének és számos nem kormányzati érdekelt fél intézkedésére szükség van; ezeket az Unió szintjén támogathatják az európai évvel kapcsolatos tevékenységek, melyek célja a tudatosság növelése, valamint a bevált gyakorlatok cseréjének ösztönzése. Nemzeti koordinátoroknak kell gondoskodniuk arról, hogy a nemzeti intézkedéseket koordinálják és összehangolják az európai év átfogó célkitűzéseivel. A tervekben egyéb intézmények és érdekelt felek részvétele is szerepel.11.  A Tanács 2010. június 7-én következtetéseket fogadott el az aktív idősödés tárgyában, amelyekben felkérte a Bizottságot, hogy „folytassa az aktív idősödés 2012-es európai évének előkészítését, amelynek során ki lehet emelni az aktív idősödés előnyeit és annak a generációk közötti szolidaritáshoz való hozzájárulását, továbbá ismertté lehet tenni az aktív idősödést minden szinten támogató, ígéretes kezdeményezéseket”.12.  A Bizottság a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló 2010. április 27-i javaslatában, amely a 7. és a 8. iránymutatásban felszólítja a tagállamokat, hogy az aktív időskort ösztönző politikákkal növeljék a munkaerő-piaci részvételt, innovatív munkaszervezéssel növeljék az idősebb munkavállalók foglalkoztatási rátáját, valamint továbbképzéssel és egész életen át tartó tanulással növeljék az idősebb munkavállalók foglalkoztathatóságát. A 10. iránymutatás azt hangsúlyozza, hogy fejleszteni kell a szociális védelmi rendszereket, az egész életen át tartó tanulásra és az aktív befogadásra irányuló politikákat, hogy az embereknek a különböző életszakaszokban lehetőségük legyen a munkaerőpiacra történő visszatérésre, és ne fenyegesse őket a szociális kirekesztődés veszélye.13.  „Az európai digitális menetrend” című, 2010. május 19-én elfogadott első EU2020-as kiemelt kezdeményezésről szóló közleményében a Bizottság az információs és kommunikációs technológiák jelentőségét hangsúlyozta az időskori jólét szempontjából, különösen a saját lakókörnyezetben való életvitel segítésére irányuló közös program megerősítését javasolva. Az európai digitális menetrend arra is javaslatot tesz továbbá, hogy összehangolt fellépéssel gyarapítsák valamennyi európai polgár digitális ismereteit, beleértve az időseket is, akik túlságosan nagy arányt képviselnek azon, az uniós polgárok teljes létszámának körülbelül 30 %-át kitevő 150 millió polgáron belül, akik még soha nem használták az internetet.14.  A Bizottság végrehajtja a fogyatékkal élőkkel kapcsolatos európai cselekvési tervet, amely – a fogyatékok és az idős kor összefüggéseire tekintettel – az idősekre vonatkozó intézkedéseket is magában foglal. Különösen a mindenki számára történő tervezési megközelítést követő hozzáférhetőségi intézkedések lennének megfelelőek. Ezenkívül az EU és valamennyi tagállam is aláírta a fogyatékkal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményt, amely az idősekre vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaz.15.  Az aktív időskort számos uniós program támogatja, mint például az Európai Szociális Alap, az Európai Regionális és Fejlesztési Alap, a PROGRESS-program, az egész életen át tartó tanulás programja, a közegészségügyi program, a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogramba tartozó információs és kommunikációs technológiai, valamint társadalom-gazdaságtannal és humán tudományokkal kapcsolatos különleges programok, az információs társadalomban jólétben töltött időskorra irányuló cselekvési terv, a saját lakókörnyezetben való életvitel segítését szolgáló közös kutatás-fejlesztési program, a versenyképességi és innovációs program a jólétben töltött időskort szolgáló ikt-ra vonatkozó kísérleti végrehajtási projektekkel, valamint a városi mobilitás cselekvési terve. Az Unió az európai év keretében zajló tevékenységekhez a foglalkoztatás, a szociális ügyek és az esélyegyenlőség területén hatályos programok és önálló költségvetési tételek prioritásainak és szabályainak megfelelően – éves vagy többéves alapon – biztosít társfinanszírozást. Adott esetben más területeken, például az oktatás és a kultúra, az egészségügy, a kutatás, az információs társadalom, a regionális politika és a közlekedéspolitika terén működő programok és politikák is nyújthatnak támogatást az európai évhez.16.  Az aktív időskorral kapcsolatban javasolt európai év célkitűzéseit tagállami szinten nem lehet teljes mértékben megvalósítani, mivel ehhez transznacionális információcserére és a bevált gyakorlatok közösségi szinten történő terjesztésére van szükség, ezért a javasolt intézkedés léptéke miatt uniós szinten jobban teljesíthetők. Az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt arányosság elvével összhangban e határozat nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikk TárgyA 2012. évet az aktív időskor európai évének (a továbbiakban: európai év) kell kijelölni.2. cikkCélkitűzésekAz európai év átfogó célja az, hogy ösztönözze és támogassa a tagállamok, a regionális és a helyi hatóságok, a szociális partnerek és a civil társadalom által az aktív időskor ösztönzésére, valamint az annak érdekében tett erőfeszítéseket, hogy többet tegyenek az ötvenes éveinek végén és afölött lévő gyorsan növekvő népességben rejlő potenciál kiaknázása érdekében, és ezáltal megőrizzék a nemzedékek közötti szolidaritást. Az aktív időskor jobb lehetőségek és munkafeltételek megteremtését jelenti annak érdekében, hogy az idősebb munkavállalók szerepet játszhassanak a munkaerő-piacon, jelenti továbbá a társadalmi kirekesztés leküzdését a társadalmon belüli aktivitás ösztönzésével, valamint a jó egészség idős korban történő megőrzésének elősegítését. Mindezek alapján a célkitűzések a következők:17.  tudatosítani a közvéleményben az aktív időskor értékét annak érdekében, hogy hangsúlyt kapjon az idősek hasznos szerepe a társadalomban és a gazdaságban, ösztönözni az aktív időskort és többet tenni az idősekben rejlő potenciál kiaknázása érdekében;18.  minden szinten ösztönözni a tagállamok, illetve az érdekelt felek közötti vitát és fokozni a tapasztalatcserét annak érdekében, hogy előmozdítsák az aktív idősödési politikákat, meghatározzák és terjesszék a bevált gyakorlatokat, valamint elősegítsék az együttműködést és a szinergiákat;19.  keretrendszert kínálni a kötelezettségvállaláshoz és a konkrét intézkedésekhez, hogy a tagállamok és az érdekelt felek valamennyi szinten konkrét tevékenységek révén politikai irányvonalakat tudjanak kidolgozni és konkrét célkitűzések mellett tudjanak kötelezettséget vállalni az aktív időskorral kapcsolatban.3. cikkAz intézkedések tartalma20.  A 2. cikkben kitűzött célok eléréséhez szükséges intézkedések a következő uniós, országos, regionális és helyi szinten végzendő tevékenységekre terjednek ki:21.  konferenciák, rendezvények és egyéb kezdeményezések a vitaindítás, a tudatosság növelése és a konkrét kötelezettségvállalások céljából;22.  tájékoztató, népszerűsítő és oktatási kampányok;23.  az információk, a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok cseréje;24.  kutatás és felmérés uniós és országos szinten, valamint az eredmények terjesztése.25.  A Bizottság vagy a tagállamok egyéb olyan tevékenységeket is meghatározhatnak, amelyek hozzájárulnak az európai év célkitűzéseinek az eléréséhez, és engedélyezhetik az európai év elnevezésének felhasználását ezeknek a tevékenységeknek a népszerűsítésére, amennyiben hozzájárulnak a 2. cikkben megállapított célkitűzések eléréséhez.26.  Az európai év végrehajtásakor a Bizottság és a tagállamok a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésére törekszenek.4. cikkKoordináció a tagállamokkalMinden tagállam nemzeti koordinátort nevez ki, aki a tagállamnak az európai évben való részvétele megszervezéséért felelős. A nemzeti koordinátorok arról is gondoskodnak, hogy a nemzeti tevékenységek összehangolása megfelelő legyen.5. cikkUniós szintű koordinációA Bizottság összehívja a nemzeti koordinátorok üléseit az uniós szintű koordináció és – többek között a kötelezettségvállalásokra, valamint azoknak a tagállamokban történő végrehajtására vonatkozó – információcsere érdekében.Az uniós szintű koordináció a meglévő szakpolitikai bizottságok és tanácsadó csoportok feladata is.A Bizottság üléseket szervez az aktív időskor területén működő európai szervezetek és testületek képviselőinek, hogy segítsenek lebonyolítani az európai évet.Az Európai Parlament, a tagállamok, a Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága társulni fognak a tevékenységekhez.6. cikkÖsszhang és kiegészítő jellegA Bizottság a tagállamokkal együtt biztosítja, hogy az e határozatban előírt intézkedések összhangban legyenek az európai év céljainak elérését segítő egyéb uniós, nemzeti és regionális programokkal és kezdeményezésekkel.7. cikkÉrtékelésA Bizottság 2014. június 30-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az e határozatban foglalt kezdeményezések végrehajtásáról, eredményeiről és átfogó értékeléséről.8. cikkHatálybalépésEz a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.9. cikkEnnek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.Kelt …az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök [1] Második európai demográfiai jelentés: A szociális igények kielégítése egy öregedő társadalomban. SEC(2008) 2911http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=hu&catId=502&newsId=419&furtherNews=yes.[2] HL C […], […], […]. o.[3] HL C […], […], […]. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.4.24.
            COM(2017) 186 final
            2017/0082(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

               INDOKOLÁS

               A csatolt javaslat az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv aláírásának és ideiglenes alkalmazásának jogi eszköze. A jegyzőkönyv a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevételére szolgál („a jegyzőkönyv”).

               A Horvát Köztársaság csatlakozási okmánya alapján Horvátország vállalja, hogy az Európai Unió és tagállamai által aláírt vagy megkötött nemzetközi megállapodásokhoz az e megállapodásokhoz csatolt jegyzőkönyv útján csatlakozik.

               1996. június 21-én aláírták az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás), és az 1999. július 1-jén hatályba lépett.

               A Tanács 2012. szeptember 14-i határozata
                  1
                felhatalmazta a Bizottságot, hogy a vonatkozó jegyzőkönyvek megkötése érdekében tárgyalásokat kezdjen az érintett harmadik országokkal. Az Üzbég Köztársasággal folytatott tárgyalások a szóbeli jegyzékváltással sikeresen lezárultak.

               A javasolt jegyzőkönyv a megállapodás szerződő feleként magába foglalja a Horvát Köztársaságot, és kötelezi az Uniót, hogy biztosítsa a megállapodás hiteles változatát horvát nyelven.

               A Bizottság kielégítőnek tartja a tárgyalások eredményét, és felkéri a Tanácsot, hogy engedélyezze a jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő aláírását.

               2017/0082 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. és 209. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (5) bekezdésével,

               tekintettel a Horvát Köztársaság csatlakozási okmányára és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Horvátország csatlakozási okmánya 6. cikkének (2) bekezdése értelmében Horvátország az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodáshoz (a továbbiakban: „a megállapodás”)
                  2
                való csatlakozásáról a megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv útján kell megállapodni. A csatlakozási okmány 6. cikke (2) bekezdésének megfelelően a csatlakozásra egyszerűsített eljárás alkalmazandó, amely szerint a tagállamok nevében egyhangúlag eljáró Tanács és az érintett harmadik országok jegyzőkönyvet kötnek.

               (2)A Tanács 2012. szeptember 14-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen Üzbegisztánnal a megállapodás
                  3
                kiigazításáról. A tárgyalások szóbeli jegyzékváltással sikeresen lezárultak.

               (3)Ennélfogva a jegyzőkönyvet az Unió és tagállamai nevében alá kell írni, figyelemmel annak egy későbbi időpontban történő megkötésére.

               (4)A hatékony alkalmazás biztosítása érdekében a jegyzőkönyvet ideiglenesen alkalmazni kell Horvátországnak az Unióhoz történő csatlakozásának időpontjától kezdődően.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Tanács jóváhagyja az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő aláírását, az említett jegyzőkönyv megkötésére is figyelemmel.

               A jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.

               2. cikk

               A Tanács Főtitkársága – figyelemmel annak megkötésére – teljes mértékben felhatalmazza a jegyzőkönyv főtárgyalója által megjelölt személyt, illetve személyeket a jegyzőkönyv aláírására.

               3. cikk

               A jegyzőkönyv 4. cikkének (3) bekezdése értelmében 2013. július 1-jétől kezdődően hatálybalépéséig ideiglenesen alkalmazandó.

               4. cikk

               Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben,

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  A Tanács határozata az Európai Unió vagy az Európai Unió és tagállamai, valamint egy vagy több harmadik ország vagy nemzetközi szervezet által aláírt vagy megkötött megállapodásoknak a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozására való tekintettel történő kiigazítására irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról (13351/12 sz. tanácsi dokumentum, LIMITED).

                     (2)
                  A Tanács és a Bizottság határozata (1999. május 31.) az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, valamint másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodás megkötéséről (1999/593/EK, ESZAK, Euratom), (HL L 229, 1999.8.31., 1.o.).

                     (3)
                  A Tanács határozata az Európai Unió vagy az Európai Unió és tagállamai, valamint egy vagy több harmadik ország vagy nemzetközi szervezet által aláírt vagy megkötött megállapodásoknak a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozására való tekintettel történő kiigazítására irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról (13351/12 sz. tanácsi dokumentum, LIMITED).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.4.24.
            COM(2017) 186 final
            MELLÉKLETEK
            a következőhöz:
            Javaslata Tanács határozata
            az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

               JEGYZŐKÖNYV
                  AZ EGYRÉSZRŐL AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK ÉS AZOK TAGÁLLAMAI, MÁSRÉSZRŐL AZ ÜZBÉG KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTTI PARTNESÉGET LÉTREHOZÓ
                  PARTNERSÉGI ÉS EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁSHOZ
                  A HORVÁT KÖZTÁRSASÁG

               EURÓPAI UNIÓHOZ TÖRTÉNŐ CSATLAKOZÁSÁNAK

               FIGYELEMBEVÉTELE CÉLJÁBÓL

               A BELGA KIRÁLYSÁG,

               A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,

               A CSEH KÖZTÁRSASÁG,

               A DÁN KIRÁLYSÁG,

               A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,

               AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,

               ÍRORSZÁG,

               A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,

               A SPANYOL KIRÁLYSÁG,

               A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,

               A HORVÁT KÖZTÁRSASÁG,

               AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,

               A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,

               A LETT KÖZTÁRSASÁG,

               A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,

               A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,

               MAGYARORSZÁG,

               A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,

               A HOLLAND KIRÁLYSÁG,

               AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,

               A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,

               A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,

               ROMÁNIA,

               A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,

               A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,

               A FINN KÖZTÁRSASÁG,

               A SVÉD KIRÁLYSÁG,

               NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,

               az Európai Unióról szóló szerződés, az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés szerződő felei, a továbbiakban: a „tagállamok”,

               AZ EURÓPAI UNIÓ, a továbbiakban: az Unió, és

               AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG

                  egyrészről;

               VALAMINT

               AZ ÜZBÉG KÖZTÁRSASÁG,

                  másrészről;

               a továbbiakban együttesen: a szerződő felek,

               MIVEL 1996. június 21-én Firenzében aláírták az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás);

               MIVEL 2011. december 9-én Brüsszelben aláírták a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződést;

               MIVEL a Horvát Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unióról szóló szerződés, az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés kiigazításáról szóló okmány 6. cikkének (2) bekezdése szerint a Horvát Köztársaságnak a megállapodáshoz való csatlakozásáról a megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv útján kell megállapodni;

               FIGYELEMMEL a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való 2013. július 1-jei csatlakozására;

               A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

               1. CIKK

               A Horvát Köztársaság részes félként csatlakozik az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodáshoz, melyet 1996. június 21-én írtak alá Firenzében. A Horvát Köztársaság az Unió többi tagállamával megegyező módon elfogadja és tudomásul veszi a megállapodást, valamint az ugyanazon a napon aláírt záróokmány mellékletét képező együttes nyilatkozatok, egyoldalú nyilatkozatok és levélváltások, valamint a megállapodás szerves részét képező, 2004-ben, 2008-ban és 2011-ben aláírt jegyzőkönyvek szövegét.

               2. CIKK

               E jegyzőkönyv parafálását követő kellő időben az Unió továbbítja tagállamainak, valamint az Üzbég Köztársaságnak a megállapodás horvát nyelvű változatát. E jegyzőkönyv hatálybalépésére is figyelemmel, az e cikk első mondatában említett nyelvi változat a megállapodás angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és üzbég nyelvű változatára vonatkozóakkal megegyező feltételek mellett válik hitelessé.

               3. CIKK

               E jegyzőkönyv a megállapodás szerves részét képezi.

               4. CIKK

               1.
                     E jegyzőkönyvet a Szerződő Feleknek saját eljárásaikkal összhangban jóvá kell hagyniuk. A Szerződő Felek értesítik egymást az e célból szükséges eljárások befejezéséről. A jóváhagyási okiratot az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságán helyezik letétbe.

               2.
                     E jegyzőkönyv az utolsó jóváhagyó okirat letétbe helyezésének napját követő hónap első napján lép hatályba.

               3.
                     A jegyzőkönyv 2013. július 1-jétől a hatálybalépéséig ideiglenesen alkalmazandó.

               5. CIKK

               E jegyzőkönyv két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és üzbég nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

               FENTIEK HITELÉÜL az alulírott, e célból kellően meghatalmazott teljhatalmú megbízottak

               aláírták e jegyzőkönyvet.

               Kelt ….-ban/-ben, a … év … havának … napján.

               AZ EURÓPAI UNIÓ, AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG ÉS A TAGÁLLAMOK RÉSZÉRŐL

               AZ ÜZBÉG KÖZTÁRSASÁG RÉSZÉRŐL