				|

		52013PC0497

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Uniónak az „Európai metrológiai program – Innováció és kutatás” elnevezésű, több tagállam által együttesen indított programban való részvételéről /* COM/2013/0497 final - 2013/0242 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
1.1         A javaslat céljai
A javaslat az Európai Uniónak az „Európai
metrológiai program – Innováció és kutatás” elnevezésű, több tagállam által
együttesen indított programban (EMPIK) való részvételéről rendelkezik.
Az Európa 2020 stratégiával, az „Innovatív
Unió” elnevezésű kiemelt kezdeményezéssel, az európai kutatási térséggel és a
„Horizont 2020” keretprogrammal összhangban a kezdeményezés mindent átható
célja az európai metrológiai kutatási rendszer előtt álló kihívások kezelése és
a jobb mérési módszerek által Európa számára nyújtott előnyök lehető legnagyobb
mértékű kihasználása. Az EMPIK általános célkitűzései a következők:
·
integrált és a célok szempontjából megfelelő
metrológiai megoldások kidolgozása az innováció és az ipar versenyképességének
támogatása érdekében, valamint mérési technológiák rendelkezésre bocsátása az
egészségüggyel, a környezetvédelemmel, az energetikával és más területekkel összefüggő
társadalmi kihívások megoldásához, ideértve a szakpolitikák kialakításának és
végrehajtásának támogatását is,
·
olyan integrált európai metrológiai kutatási
rendszer létrehozása, amely rendelkezik a szükséges kritikus tömeggel, és
regionális, nemzeti, európai és nemzetközi szinten egyaránt aktív szerepet
vállal.
1.2.        A javaslat okai
A metrológia, a mérés tudománya
csúcstechnológiára épülő világunk központi idegszála. Hétköznapjaink valamennyi
mozzanata kapcsolódik a metrológiához, és az egyre pontosabb, egyre
megbízhatóbb mérések alapvető szerepet játszanak tudásalapú társadalmunkban azzal,
hogy megalapozzák az innovációt és a gazdasági növekedést. Amit nem vagyunk
képesek megmérni, azt nem értjük eléggé, így nem tudjuk megbízhatóan
ellenőrzésünk alatt tartani, termelni vagy feldolgozni sem. Mindezek miatt a
metrológia fejlődése alapjaiban határozza meg a környezetünkről alkotott
képünket és a világ megváltoztatására való képességünket.
A megbízható és megismételhető méréseknek
köszönhetően a szélesebb értelemben vett kutatóközösség jobb műszereket képes
építeni és magasabb színvonalon képes művelni a tudományt. Hatásukra új
területek nyílnak meg az ipar számára, terek és lehetőségek tárulnak fel az
innováció előtt. A méréstudomány – például az energetika, az egészségügy vagy
az éghajlatváltozás területén – megalapozza és bővíti a globális kihívásokra
vonatkozó ismereteinket, egységesebbé formálja szemléletünket.
A műszakilag fejlett országok kormányai a
világon mindenütt támogatják a metrológiai infrastruktúrát, mert az előnyöket
hoz számukra, és azok közé a közjavak közé tartozik, amelyek szükségessé teszik
az állami beavatkozást. A világ gazdasági nagyhatalmai egyre többet költenek a
metrológiai kutatásra és a kapcsolódó infrastruktúra fejlesztésére. A
metrológia által igényelt források nagysága és a metrológiának a tudományos
kiválóság és az ipari versenyképesség előmozdítására kifejtett hatása miatt a
tagállamok önmagukban vagy szűk körben összefogva nem kelhetnek versenyre
eséllyel a globális piacon.
A jelenleg folyamatban lévő európai
metrológiai kutatási program[1]
(EMKP) olyan közös kezdeményezés, amelyben huszonkét nemzeti metrológiai
intézet működik együtt. A program az Európai Unió működéséről szóló szerződés
(EUMSZ) 185. cikkén alapul, amely a többéves keretprogramok végrehajtása
keretében lehetővé teszi a nemzeti kutatási programok koordinálását. Az időközi
értékelés rámutatott a kezdeményezés értékeire. Az EMKP legfontosabb eredménye
az erős integráció: a programnak köszönhetően az európai metrológiai kutatásra
szánt célzott nemzeti finanszírozás 50%-ának felhasználása történik közös
programozás alapján. A program csökkentette a széttagoltságot, kiküszöbölte az
indokolatlan átfedéseket, és az erőforrásoknak a legfontosabb területekre való
összpontosításával és a legjobb kutatókkal folytatott szoros együttműködéssel
segített elérni a kritikus tömeget. Az EMKP projektjei európai mérési
megoldásokat kínálnak a legnagyobb társadalmi kihívások kezeléséhez, és európai
szinten, közös munkával teremtenek alapokat a szabványosítás és a jogi
szabályozás számára.
Az EMKP jelentős eredményei ellenére világossá
vált, hogy a rendszernek több kihívással is szembe kell néznie, ha növelni
kívánja a metrológiai kutatásnak a gazdasági növekedésre és a
társadalmi-gazdasági kihívások kezelésére kifejtett hatását.
Az új program, az EMPIK az Európa 2020 stratégia
több, a metrológiához kapcsolódó kiemelt kezdeményezésének végrehajtásához is
hozzá fog járulni, köztük az „Innovatív Unió”, az „Európai digitális
menetrend”, az „Erőforrás-hatékony Európa” és az „Iparpolitika a globalizáció
korában” elnevezésűekhez. Ennek érdekében innovatív megoldásokat fog
kifejleszteni a természeti erőforrásokkal való gazdálkodáshoz, támogatni fogja
az új termékek és szolgáltatások világszintű kereskedelmében rejlő lehetőségek
kihasználását célzó szabványosítási munkát, és – hogy egy konkrét példát is
említsünk – lehetővé teszi a hírközlési műholdak hatékony tesztelését. Az EMPIK
a „Horizont 2020” keretprogram több prioritása szempontjából közvetlenül
releváns témák művelésével nagyban hozzá fog járulni a „Horizont 2020” keretprogram
célkitűzéseinek teljesítéséhez.
2.           AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT
KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI, HATÁSVIZSGÁLAT
2.1.        Konzultáció az európai
metrológiai kutatási program jövőjéről
A Bizottság kiterjedt konzultációkat
folytatott a jövőbeli európai metrológiai kutatási programról. A 2012-ben
szervezett nyilvános internetes konzultáción 624-en mondták el véleményüket a
metrológiai kutatás fontosságáról, mutattak rá az európai metrológiai kutatási
rendszer kapcsán megoldásra váró problémákra, és foglalkoztak több más,
szakpolitikai szinten is releváns kérdéssel. A válaszok 72%-a szervezetektől,
28%-uk magánszemélyektől érkezett. A szervezetek körében a legfontosabb
észrevételeket kutatási szervezetek (32%) és vállalkozások (16%, ezen belül 69%
kkv) tették. A konzultáció több problémára is rávilágított, például arra, hogy
nem elégséges az ipari hasznosítás, nincs megfelelő mértékű együttműködés a nemzeti
metrológiai intézetek (NMI-k) és a szélesebb kutatóközösség között, nagyok a
kapacitásbeli különbségek az EU-tagállamok között, nincs elegendő kutatói
mobilitás az NMI-ken belül, és a metrológiai kutatási rendszer nem veszi ki a
részét kellőképpen az európai szabványosítási munkából.
Egy szakértői testület az EMKP kezdete után
három évvel elvégezte a program időközi értékelését. Erről az értékelésről a
Bizottság 2012 áprilisában fogadott el jelentést. Az időközi értékelés
rámutatott a kezdeményezés értékeire, és elismerően szólt a kutatáskoordináció
területén elért jelentős előrehaladásról. A szakértők úgy fogalmaztak, hogy „az
EMKP általában véve olyan jól igazgatott közös európai kutatási program, amely
tudományos, igazgatási és pénzügyi szempontból egyaránt magas szintű
integrációt ért el végrehajtásának mindössze két éve alatt”, illetve hogy „az
EMKP feltétlenül sikeresnek bizonyult egy európai metrológiai kutatási térség
kialakításában”.
Az időközi értékelés kritikusabb hangot ütött
meg a legjobb tudomány felé való nyitás eredményességét és a kapacitásépítési
struktúrákat illetően, és a metrológiai kutatás társadalmi-gazdasági hatásainak
növelése érdekében azt javasolta, hogy egy esetleges utódprogram célzott
eszközöket tartalmazzon az innováció támogatására, illetve a
szabályozási/szabványosítási útitervek kidolgozásának segítésére.
A Bizottság a hatásvizsgálatokért felelős
operatív munkacsoport 2012-es ülései keretében saját szolgálataival is
konzultált, ami hasznosnak bizonyult a hatásvizsgálat megtervezésében,
különösen pedig a megoldandó probléma megfogalmazásában és annak
megállapításában, hogy az EMPIK mennyire releváns az Európai Bizottság más
főigazgatóságainak munkája szempontjából.
2.2.        A lehetőségek
A
hatásvizsgálatról összeállított jelentés végleges változata a következő
lehetőségeket vizsgálja:
Az 1. lehetőség („Nincs célzott EU-szintű
fellépés”) esetében az EU 2013-tól, a jelenlegi finanszírozási időszak végétől
nem vesz részt az EMKP-ben. Az EU kutatáspolitikája, kutatási programjai és
finanszírozási eszközei nem nyújtanak célzott támogatást az EMKP
célkitűzéseinek teljesítéséhez. Az EU-finanszírozás igénybevételének lehetősége
egyedül verseny- és projektalapon, egyedileg, a „Horizont 2020” keretprogramon
keresztül lesz lehetséges olyan témákban, amelyek metrológiai kérdéseket is
érintenek.
A 2. lehetőség („A jelenlegi helyzet
fenntartása – EMKP II.) a jelenlegivel azonos módon viszi tovább a
kezdeményezést, amely így csak az alap- és a kihívásorientált kutatás
koordinálására és integrálására összpontosít. Ez azt jelentené, hogy bizonyos
pályázati felhívások az ipar számára releváns témákkal is foglalkoznának.
A 3. lehetőség („Továbbfejlesztett
kezdeményezés a 185. cikk alapján – EMPIK”) az EMKP sikereire építve
ambiciózusabb, befogadóbb, az Európa 2020 stratégia célkitűzéseihez igazodó
kezdeményezést feltételez, változatlanul a 185. cikk alapján. A program célterülete
kiszélesedik: célzott modulok foglalkoznak az ipari kutatással és
hasznosítással, a szabványosítás támogatásával és a kapacitásépítéssel. A
célterület kiszélesedése miatt a program neve „európai metrológiai kutatási
program”-ról „Európai metrológiai program – Innováció és kutatás”-ra változik.
A lehetőség az érdekeltekkel való szorosabb együttműködéssel és a szélesebb
kutatóközösség közvetlen részvételével is számol. A „Horizont 2020”
keretprogramból származó EU-finanszírozás szintje a hetedik programhoz képest
megnő, mert a szélesebb célterület és az előzőnél hosszabb program több forrást
tesz szükségessé. A részt vevő államok száma 22-ről [28]-ra/-re növekszik.
2.3.        A hatásvizsgálat eredményei
A hatásvizsgálat arra az eredményre jutott,
hogy a 3. lehetőség valamennyi kritériumot figyelembe véve, a célok
teljesítésében mutatott eredményességét, a hatékonyságot és a következetességet
tekintve egyaránt egyértelműen a legkedvezőbb. Ezt teljes mértékben
alátámasztják a nyilvános konzultáció eredményei is: a válaszadók 93%-a a
„nagyon kívánatos” vagy a „megfelelő” választ jelölte meg a kérdőíven. A
lehetőség az EMKP eddigi eredményeire épít, amikor a jelenlegi tevékenység
folytatásával számol, miközben további tevékenységek beépítését is előrevetíti
már a kezdetektől fogva azon problémák megoldása érdekében, amelyek a jelenlegi
kezdeményezés keretei között nem kezelhetők. 2013 februárjában a
Hatásvizsgálati Testület megvizsgálta és jóváhagyta a jelentést. Véleményében
bizonyos javításokat kért a szövegben, melyeket a javított változat már
figyelembe vesz. A javított változat jobban megmagyarázza a különböző konkrét
problémákat, a mögöttes szempontokat, valamint a célkitűzések és a célszámok
közötti viszonyt. Ugyancsak javult az új program ismertetése a jelenlegi
kezdeményezéshez viszonyítva, így a szöveg most már világosabban magyarázza el,
hogyan fogja az új program kiküszöbölni a régiben azonosított gyengeségeket.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
3.1.        Jogalap
Az EMPIK-kel kapcsolatos javaslat jogalapja az
EUMSZ 185. cikke, amely az Európai Uniónak a több tagállam által együttesen
indított kutatási-fejlesztési programokban való részvételéről rendelkezik,
beleértve az e programok végrehajtására kialakított struktúrákban való
részvételt is.
3.2.        A szubszidiaritás elve
Mivel a javaslat nem tartozik az Európai Unió
kizárólagos hatáskörébe, a szubszidiaritás elve érvényesül. A szubszidiaritás
elvét az védi, hogy a javaslat az EUMSZ 185. cikkén alapul, ez a cikk ugyanis
kifejezetten rendelkezik az Európai Uniónak a több tagállam által együttesen
indított kutatási-fejlesztési programokban való részvételéről.
A javaslat célkitűzéseit a tagállamok önállóan
nem tudják kielégítően megvalósítani, mert a metrológiai követelmények léptéke
és összetettsége olyan mennyiségű forrást tesz szükségessé, amely túlmutat az
európai NMI-k központi kutatási költségvetésének lehetőségein. A legkorszerűbb
metrológiai megoldások kutatásához és kifejlesztéséhez szükséges kiválóság nem
követ országhatárokat, ezért kizárólag nemzeti szinten nem mozgósítható
együttesen. Európai szintű, a kritikus tömeget biztosító, következetes
stratégia nélkül nagy a kockázata az indokolatlan átfedéseknek, ami növeli a
költségeket.
Az EU-szintű beavatkozás többletértéke abban
rejlik, hogy az EU képes az egymástól független nemzeti kutatási programok
közötti kapcsolatok kialakításra, a határokon átívelő közös kutatási és
finanszírozási stratégiák létrehozásának segítésére, valamint a résztvevők és a
források egy olyan kritikus tömegének biztosítására, amely szükséges a
metrológiai kutatási rendszer előtt álló kihívások kezeléséhez, miközben a
közforrások felhasználásának hatékonyságát is növeli. A tervek szerint az EU a
teljes finanszírozás 50%-át fogja nyújtani.
3.3.        Az arányosság elve
Az EUMSZ 185. cikke értelmében az Unió „[a]
többéves keretprogram végrehajtása során […] az érintett tagállamokkal
egyetértésben részvételt irányozhat elő a több tagállam által indított kutatási
és fejlesztési programokban, beleértve az e programok végrehajtására
kialakított struktúrákban való részvételt is”. A kezdeményezés hajtóerejét
tehát a tagállamok adják.
A javaslat megfelel az arányosság elvének,
mert közös programjuk kidolgozásáért és annak valamennyi operatív
vonatkozásáért a tagállamok viselik a felelősséget. A célzott végrehajtó
struktúraként működő Euramet e.V. már a jelenlegi EMKP keretében
bebizonyította, hogy képes a program hatékony és eredményes végrehajtására. Az
Unió ösztönözni fogja a koordináció továbbfejlesztését, biztosítja az EU
szakpolitikáihoz és a „Horizont 2020” keretprogram kiemelt céljainak
teljesítéséhez való hozzájárulást és a fennálló szinergiák kihasználását,
figyelemmel kíséri a program végrehajtását, és biztosítja az EU pénzügyi
érdekeinek védelmét.
3.4.        A jogi aktus típusának
megválasztása
Az EMPIK létrehozására irányuló javasolt
kezdeményezés az EUMSZ 185. cikkén alapul. Az időközi értékelés következtetései
és a hatásvizsgálat keretében megvizsgált lehetőségek összevetése egyaránt
rámutatott, hogy az EMPIK kapcsán kitűzött célok teljesítésének a 185. cikk a
legjobb eszköze.
3.5.        Eltérések a részvételi
szabályoktól
Az EMPIK-ben a részt vevő államok által
nyújtott finanszírozás elsősorban a projektekben részt vevő nemzeti metrológiai
intézetek (NMI-k) és kijelölt intézetek (KI-k) intézményi finanszírozásán keresztül,
a kiválasztott projektek közvetlen költségeinek fedezésére biztosított
előirányzatok útján történik. Az NMI-k és a KI-k intézményi finanszírozása az
NMI-k és a KI-k általános költségeinek a projekt terhére elszámolt azon részét
(közvetett projektköltségek) is fedezik, amelyet az EMPIK nem térít vissza.
Az EU által az NMI-k és a KI-k számára
nyújtott finanszírozásnak egyenlőnek kell lennie a részt vevő államok által
nyújtott finanszírozással („megfelelési elv”), és ennek a követelménynek a
teljesülése szempontjából nemcsak az előzőekben ismertetett intézményi
finanszírozást kell figyelembe venni, hanem a részt vevő államok által az
igazgatási költségek fedezésére készpénzben nyújtott hozzájárulást (amely akár
30 millió EUR is lehet), valamint az uniós finanszírozás azon részét is,
amelyet más jogalanyok kapnak (körülbelül 90 millió EUR). Ezért az várható,
hogy az EU által az NMI-knek és a KI-knek nyújtott finanszírozás összege
210 millió EUR (43,75%), a részt vevő államok által az NMI-knek és a KI-knek
nyújtott finanszírozás összege pedig 270 millió EUR (56,25%) lesz.
A megfelelési elv teljesülését a javaslat az
EU hozzájárulásának megfelelő kiigazításával biztosítja, azaz úgy, hogy az EU
által az NMI-k és a KI-k közvetett költségeinek fedezésére nyújtott
hozzájárulás rátáját a „Horizont 2020” keretprogram részvételi szabályaiban
rögzítettől eltérő, alacsonyabb mértékben határozza meg. Tekintettel arra, hogy
az EMKP-projektekben részt vevő NMI-k és KI-k összes közvetett költségeire
vonatkozó adatok azt mutatják, hogy a közvetett költségek összege 140%-a a
projektek azon közvetlen költségeinek, amelyek a hetedik keretprogram
részvételi szabályai alapján támogathatónak minősülnek, az NMI-knek és a
KI-knek az új programban a közvetlen támogatható költségekre alkalmazandó 5%-os
átalányfinanszírozási ráta alapján kell elszámolniuk támogatható közvetett
költségeiket. A projektekben részt vevő más típusú jogalanyok finanszírozása a
„Horizont 2020” keretprogram részvételi szabályai alapján fog történni.
Ez tehát azt jelenti, hogy az NMI-k és a KI-k
esetében el kell térni a 24. cikktől.
A javaslat biztosítékokat is tartalmaz
egyfelől annak érdekében, hogy a célzott végrehajtó struktúra tiszteletben
tartsa az egyenlő bánásmód és az átláthatóság elvét, amikor harmadik feleknek
pénzügyi támogatást nyújt, másfelől pedig az EU pénzügyi érdekeinek védelme
céljából. A javaslat ezzel összefüggésben úgy rendelkezik, hogy az Unió és a
célzott végrehajtó struktúra által megkötendő megállapodásban részletesen
szabályozni kell ezt a kérdést.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK
A javaslathoz mellékelt pénzügyi kimutatás
indikatív szinten bemutatja a költségvetési vonzatokat. Az EMPIK-hez a
„Horizont 2020” keretprogram időtartama alatt az Unió – az EFTA-előirányzatokat
is beleszámítva – jelenlegi árakon legfeljebb 300 millió EUR összegben
nyújthat pénzügyi hozzájárulást. A hozzájárulásokat a következő kihívásokhoz és
témákhoz rendelt előirányzatokból kell finanszírozni:[2]
·
vezető szerep a nanotechnológia, a fejlett anyagok,
a biotechnológia és a korszerű gyártás és feldolgozás területén (52,5 millió
EUR),
·
vezető szerep az információs és kommunikációs
technológiák területén (37,5 millió EUR),
·
az élethosszig tartó egészség és jólét javítása (60
millió EUR),
·
az élelmezésbiztonság javítása, a fenntartható
mezőgazdaság fejlesztése, tengerkutatás és tengerhasznosítási célú kutatás,
biogazdaság (15 millió EUR),
·
áttérés egy megbízható, fenntartható és
versenyképes energiarendszerre (60 millió EUR),
·
erőforrás-hatékony, környezetbarát, biztonságos és
fennakadások nélküli európai közlekedési rendszer megvalósítása (22,5 millió
EUR),
·
erőforrás-hatékony és az éghajlatváltozásnak
ellenálló gazdaság megvalósítása, fenntartható nyersanyag-ellátás biztosítása
(52,5 millió EUR).
A határozat, illetőleg a Bizottság és a
célzott végrehajtó struktúra által kötendő határkör-átruházási megállapodás
rendelkezései szavatolni fogják az EU pénzügyi érdekeinek védelmét.
5.           KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓK
5.1.        Egyszerűsítés
A javaslat mind a hatóságok számára (EU- és
nemzeti szinten egyaránt), mind a magánszektorbeli jogalanyok számára
egyszerűsíti az adminisztrációs eljárásokat.
Az EU közvetlen kapcsolatot fog tartani az
EMPIK célzott végrehajtó struktúrájával, amely az EU hozzájárulásának
kihelyezését, ellenőrzését és a felhasználásával kapcsolatos beszámolási
kötelezettségek teljesítését végzi majd.
5.2.        Felülvizsgálatra/módosításra/hatályvesztésre
vonatkozó rendelkezés
A javaslat felülvizsgálatra vonatkozó
rendelkezést tartalmaz, az időközi felülvizsgálatot legkésőbb 2018-ban kell elvégezni.
5.3.        Európai Gazdasági Térség
A javasolt aktus érinti az Európai Gazdasági
Térséget, ezért arra is ki kell terjeszteni.
2013/0242 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
HATÁROZATA
az Uniónak az „Európai metrológiai program –
Innováció és kutatás” elnevezésű, több tagállam által együttesen indított
programban való részvételéről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló
szerződésre és különösen annak 185. cikkére és 188. cikke második bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére,[3]

a rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)       „Európa 2020: Az intelligens,
fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című közleményében[4] a Bizottság hangsúlyozta, hogy
az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésnek az Európai Unióban
történő biztosítása érdekében kedvező feltételeket szükséges kialakítani a
tudás és az innováció finanszírozása számára. Ezt a stratégiát mind az Európai
Parlament, mind a Tanács támogatta.
(2)       A 2013. […]-i […]/2013/EU
európai parlamenti és tanácsi rendelettel[5]
létrehozott „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020, a
továbbiakban: „Horizont 2020” keretprogram) a közszektoron belüli partnerségek
megerősítésén, és ennek keretében az Uniónak a több tagállam által indított
programokban a Szerződés 185. cikke alapján történő részvételén keresztül is
fokozni kívánja a kutatásra és az innovációra kifejtett hatását.
(3)       A több tagállam által
indított európai metrológiai kutatási és fejlesztési programban való közösségi
részvételről szóló, 2009. szeptember 16-i 912/2009/EK európai parlamenti és
tanácsi határozat[6]
elfogadásával a Közösség úgy határozott, hogy az európai metrológiai kutatási
programhoz (a továbbiakban: EMKP) az Európai Közösségnek a 2006. december 18-i
1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal[7] létrehozott, kutatási,
technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik
keretprogramja (2007–2013) időtartamára a részt vevő államokéval azonos
mértékű, de legfeljebb 200 millió EUR összegű pénzügyi hozzájárulást nyújt.
(4)       A Bizottság egy 2012
áprilisában közzétett jelentésében[8]
beszámolt az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az európai metrológiai
kutatási program (EMKP) időközi értékeléséről. Az értékelést egy szakértői
panel hajtotta végre a program kezdete után három évvel. A szakértői panel
megítélése szerint az EMKP általában véve olyan jól igazgatott közös európai
kutatási program, amely tudományos, igazgatási és pénzügyi szempontból egyaránt
magas szintű integrációt ért el. A szakértői panel az ipari hasznosítás, a
metrológiai intézeteken kívül rendelkezésre álló tudományos kiválóság felé való
nyitás és a kapacitásépítés területén ugyanakkor hiányosságokra mutatott rá. A
szakértői panel azt az véleményt is megfogalmazta, hogy az EMKP végrehajtásával
befogadóbb európai metrológiai kutatási térséget lehetne kiépíteni.
(5)       A „Horizont 2020” kutatási és
innovációs keretprogram (2014–2020) végrehajtását szolgáló egyedi program
létrehozásáról szóló, 2013. […]-i […]/2013/EU tanácsi határozat[9] értelmében az európai
metrológiai kutatási programnak további támogatás nyújtható.
(6)       Az Európa 2020 stratégiához
és annak kiemelt kezdeményezéseihez, köztük különösen az „Innovatív Unió”,[10] az „Európai digitális
menetrend”,[11]
az „Erőforrás-hatékony Európa”[12]
és az „Iparpolitika a globalizáció korában”[13]
elnevezésű kiemelt kezdeményezésekhez illeszkedő „Európai metrológiai program –
Innováció és kutatás” elnevezésű program (a továbbiakban: EMPIK) nagyra törőbb,
befogadóbb jellegű program lesz, és végrehajtásán tíz éven keresztül
(2014–2024) [huszonnyolc] tagállam fog fáradozni. A korábbi programhoz képest
az EMPIK egyebek mellett azzal nyújt többet, hogy innovációval és ipari
hasznosítással, normatív és szabványosítási célú kutatással, valamint
kapacitásépítéssel is foglalkozik.
(7)       A részt vevő államoknak
szándékában áll hozzájárulni az EMPIK végrehajtásához annak teljes időtartama
(2014–2024) alatt.
(8)       Meg kell állapítani azt a
legnagyobb összeget, amellyel az Unió a „Horizont 2020” keretprogram időtartama
alatt hozzájárulhat az EMPIK végrehajtásához. A kellő ösztönző hatás elérése és
a részt vevő államok programjainak fokozottabb integrálása érdekében az Unió
hozzájárulásának ezen a legnagyobb összegen belül egyenlőnek kell lennie az
EMPIK-ben részt vevő államok által nyújtott hozzájárulás összegével.
(9)       A(z) […]/2013/EU rendelet
célkitűzéseinek megfelelően minden tagállamnak és a „Horizont 2020”
keretprogramhoz társult minden országnak lehetőséget kell biztosítani arra,
hogy részt vegyen az EMPIK-ben.
(10)     Az Unió pénzügyi hozzájárulását
a részt vevő államoknak az EMPIK végrehajtásához való hozzájárulásra vonatkozó
hivatalos kötelezettségvállalásához és e kötelezettségvállalás teljesítéséhez
kell kötni. A részt vevő államok által az EMPIK végrehajtásához nyújtott
hozzájárulásoknak az EMPIK költségvetése 5%-ának erejéig tartalmazniuk kell az
igazgatási kiadásokhoz váló hozzájárulást is. Annak érdekében, hogy képesek
legyenek nemzeti jogalanyaik (nemzeti metrológiai intézeteik és kijelölt
intézeteik) mindenkori finanszírozására, a részt vevő államoknak
kötelezettséget kell vállalniuk arra, hogy az EMPIK végrehajtásához nyújtott
hozzájárulásukat szükség esetén egy legfeljebb 50%-ot kitevő tartalékkeret
rendelkezésre bocsátásával megnövelik.
(11)     Az EMPIK együttes végrehajtása
megfelelő struktúrát igényel. A részt vevő államok megállapodtak az EMKP
végrehajtási struktúrájáról, és ennek érdekében 2007-ben létrehozták az Euramet
e.V.-t (a továbbiakban: Euramet), amely betölti az európai regionális
metrológiai szervezet szerepét, és a német jog alapján alapított nonprofit
társaságként működik. Az Euramet tevékenységi körében egyes, a metrológia
szélesebb értelemben vett európai és világszintű harmonizálásával kapcsolatos
feladatok és kötelezettségek is szerepelnek. Az Eurametnek bármely európai
nemzeti metrológiai intézet teljes jogú tagként, bármely kijelölt intézet pedig
társult tagként lehet tagja. Az Eurametben való tagságnak nem feltétele a
nemzeti metrológiai kutatási program létezése. Minthogy az EMKP időközi
értékeléséről készült jelentés szerint az Euramet irányítási struktúrája
hatékonynak és kiválónak bizonyult az EMKP végrehajtásában, az Eurametet az
EMPIK végrehajtása érdekében is célszerű igénybe venni. Az uniós pénzügyi
hozzájárulást az Eurametnek kell kapnia.
(12)     Az EMPIK célkitűzéseinek
teljesítése érdekében az Eurametnek elsősorban az általa kiválasztott
cselekvések résztvevőinek nyújtott vissza nem térintendő támogatások formájában
kell pénzügyi támogatást biztosítania. A cselekvéseket az Euramet felelősségi
körében kibocsátott pályázati felhívások alapján kell kiválasztani. A
pályázatok kiválasztása, illetőleg az Unió pénzügyi hozzájárulásából és az
EMPIK-projektek céljára a részt vevő államok által nyújtott hozzájárulásokból
származó források odaítélése vonatkozásában a felállított rangsornak kötelező
erejűnek kell lennie.
(13)     Az Unió által biztosított
pénzügyi hozzájárulást a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével
összhangban, az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi
szabályokról szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti
és tanácsi rendeletben[14]
és a 966/2012/EU, Euratom rendelet alkalmazási szabályairól szóló, 2012.
október 29-i 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben[15] a közvetett irányításra
vonatkozóan megállapított szabályoknak megfelelően kell kezelni.
(14)     Az Unió pénzügyi érdekeinek
védelme érdekében fel kell jogosítani a Bizottságot arra, hogy az Unió által az
EMPIK-hez nyújtott pénzügyi hozzájárulást csökkentse, felfüggessze vagy
megszüntesse, ha az EMPIK végrehajtása nem megfelelően, részlegesen vagy késve
történik, vagy ha a részt vevő államok nem járulnak hozzá vagy részlegesen vagy
késve járulnak hozzá az EMPIK finanszírozásához. Ezeket a jogokat az Unió és az
Euramet között létrejövő hatáskör-átruházási megállapodásban kell rögzíteni.
(15)     Az EMPIK által finanszírozott
közvetett cselekvésekben való részvételre a „Horizont 2020” kutatási és
innovációs keretprogram (2014–2020) részvételi és terjesztési szabályainak
megállapításáról szóló, 2013. […]-i […]/2013/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet[16]
irányadó. Az EMPIK sajátos működési igényeire való tekintettel ugyanakkor az
említett rendelet [a „Horizont 2020” keretprogram részvételi és terjesztési
szabályai] 1. cikkének (3) bekezdésével összhangban egyes esetekben lehetőséget
kell biztosítani a rendeletben foglalt szabályoktól való eltérésre.
(16)     A részt vevő államok
hozzájárulása elsősorban a kiválasztott projektekben részt vevő nemzeti
metrológiai intézetek (a továbbiakban: NMI-k) és kijelölt intézetek (a
továbbiakban: KI-k) intézményi finanszírozását jelenti. A részt vevő államok
hozzájárulásának emellett tartalmaznia kell az EMPIK igazgatási költségeihez
készpénzben nyújtott hozzájárulást is. Az Unió hozzájárulásának egy részét a
kiválasztott projektekben részt vevő NMI-ktől és KI-ktől különböző jogalanyok
támogatására kell fordítani. Az Unió által az EMPIK-projektekben részt vevő
NMI-knek és KI-knek nyújtott pénzügyi hozzájárulás összegét úgy kell
megállapítani, hogy az EMPIK-hez nyújtott uniós finanszírozás ne legyen nagyobb
a részt vevő államok hozzájárulásánál. Tekintettel arra, hogy a részt vevő
államok által az NMI-knek és a KI-knek nyújtott intézményi finanszírozás az
EMPIK-projektek terhére elszámolt, de az uniós hozzájárulásból nem
visszatérített általános költségeknek felel meg, az NMI-k és a KI-k támogatható
közvetett költségeire vonatkozó átalányfinanszírozási rátát a(z) [„Horizont
2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) részvételi és terjesztési
szabályainak megállapításáról szóló] […]/2013/EU rendeletben megállapított rátától
eltérően kell megállapítani. Ezt az átalányfinanszírozási rátát az
EMKP-projektekben részt vevő NMI-k és KI-k kimutatásaiban elszámolhatóként
megjelölt összes közvetett költség alapján indokolt meghatározni, tekintve,
hogy ezek az összegek stabilak, és megbízható becslését jelentik az
EMPIK-projektekben részt vevő NMI-k és KI-k közvetett költségeinek. Mivel ezek
a közvetett költségek 140%-át teszik ki az NMI-k és a KI-k – az alvállalkozói
szerződésekre fordított támogatható közvetlen költségek, valamint a harmadik
felek által természetben rendelkezésre bocsátott és nem a kedvezményezett
helyiségeiben felhasznált hozzájárulások nélkül számított – összes támogatható
közvetlen költségének, az NMI-k és a KI-k közvetett költségeire vonatkozó
átalányfinanszírozási rátát a(z) […]/2013/EU rendeletben előírt [20%]-ról 5%-ra
kell csökkenteni. Ezért az NMI-k és a KI-k vonatkozásában indokolt eltérni az
említett rendelet 24. cikkétől. Az EMPIK-projektekben részt vevő többi jogalany
számára az említett rendelet szerint indokolt finanszírozást biztosítani.
(17)     Az uniós és a nem uniós
finanszírozás közötti megfelelés elve vonatkozásában a finanszírozási modell
megfelelőségét az EMPIK időközi értékelése alkalmával ismét meg kell vizsgálni.
(18)     Az e határozat alapján nyújtott
uniós finanszírozás kedvezményezettjeinél végzett ellenőrzéseknek a(z)
[…]/2013/EU rendeletnek [„Horizont 2020” keretprogram] megfelelően
biztosítaniuk kell az adminisztratív terhek csökkenését.
(19)     Az Unió pénzügyi érdekeit a
teljes kiadási ciklusban arányos intézkedésekkel kell védeni, beleértve a
szabálytalanságok megelőzését, feltárását és kivizsgálását, az elveszített,
jogtalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzösszegek
visszafizettetését, valamint – a 966/2012/EU, Euratom rendelettel összhangban –
az igazgatási és pénzügyi bírságok esetleges kiszabását is.
(20)     Indokolt, hogy a Bizottság
időközi értékelés keretében elemezze különösen az EMPIK minőségét és
hatékonyságát, valamint a kitűzött célok teljesítésében elért eredményeket,
továbbá a programról záró értékelést készítsen, és mindezekről az
értékelésekről jelentést állítson össze.
(21)     A Bizottság kérésére az
Eurametnek és a részt vevő államoknak minden olyan információt rendelkezésre
kell bocsátaniuk, amelyet a Bizottságnak az EMPIK értékelésével kapcsolatos
jelentésekbe bele kell foglalnia.
(22)     A határozat célja az Unió
részvétele az EMPIK-ben, azaz az alkalmas, integrált és a célok szempontjából
megfelelő metrológiai megoldások kidolgozásának támogatása és egy olyan integrált
európai metrológiai kutatási rendszer létrehozása, amely rendelkezik a
szükséges kritikus tömeggel, és aktívan szerepet vállal regionális, nemzeti,
európai és nemzetközi szinten egyaránt; ezt a célt a tagállamok egyedül nem
képesek kielégítően megvalósítani. A metrológiai követelmények léptéke és
összetettsége olyan beruházásokat igényel, amelyek nem hajthatók végre a
nemzeti metrológiai intézetek és kijelölt intézeteik központi kutatási
költségvetéséből. A legkorszerűbb metrológiai megoldások kutatásához és
kifejlesztéséhez szükséges kiválóság nem követ országhatárokat, ezért kizárólag
nemzeti szinten nem mozgósítható együttesen. Mivel tehát a kitűzött cél a
nemzeti szintű erőfeszítések egyetlen következetes európai megközelítésben való
egyesítésével, a széttagolt nemzeti kutatási programok összekapcsolásával, a
nemzeti határokat átívelő közös kutatási és finanszírozási stratégiák
létrehozásának segítésével és a szereplők és a finanszírozás szükséges kritikus
tömegének biztosításával az Unió szintjén jobban teljesíthető, az Unió az
Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritási elvnek
megfelelően intézkedéseket fogadhat el. Az ugyanezen cikkben foglalt
arányossági elvvel összhangban ez a határozat nem lépi túl a kitűzött célok eléréséhez
szükséges mértéket,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Részvétel az „Európai metrológiai program – Innováció és kutatás” elnevezésű
programban
(1)          Az Unió az e határozatban
megállapított feltételekkel részt vesz a Belgium, Bulgária, a Cseh Köztársaság,
Dánia, Németország, Észtország, Írország, Görögország, Spanyolország,
Franciaország, Horvátország, Olaszország, Magyarország, Hollandia, Ausztria,
Lengyelország, Portugália, Románia, Szlovénia, Szlovákia, Finnország,
Svédország és az Egyesült Királyság, valamint [Bosznia és Hercegovina,
Norvégia, Svájc, Szerbia és Törökország] (a továbbiakban együtt: részt vevő
államok) által közösen útjára indított „Európai metrológiai program – Innováció
és kutatás” elnevezésű programban (a továbbiakban: EMPIK).
(2)          Az EMPIK-ben bármelyik másik
olyan tagállam vagy a(z) […]/2013/EU rendelettel létrehozott „Horizont 2020”
kutatási és innovációs keretprogramhoz (a továbbiakban: „Horizont 2020”
keretprogram) társult ország is részt vehet, amely teljesíti az e határozat 3.
cikke (1) bekezdésének c) pontjában foglalt feltételt. Az e határozat 3. cikke
(1) bekezdésének c) pontjában foglalt feltételeket teljesítő ilyen tagállamokat
és társult országokat e határozat alkalmazásában részt vevő államnak kell
tekinteni.
2. cikk
Az Unió pénzügyi hozzájárulása
(1)          Az EMPIK-hez az Unió – az
EFTA-előirányzatokat is beleszámítva – legfeljebb 300 millió EUR összegben
nyújthat pénzügyi hozzájárulást. A hozzájárulást – a 966/2012/EU, Euratom
rendelet 58. cikke (1) bekezdése c) pontjának vi. alpontjával, valamint 60. és
61. cikkével összhangban – az Unió általános költségvetésének a „Horizont 2020”
keretprogram végrehajtását szolgáló, a(z) […]/2013/EU határozattal létrehozott
egyedi program érintett részeihez rendelt előirányzatai terhére kell kifizetni.
(2)          Mindaddig, amíg nem lépi túl
az (1) bekezdésben meghatározott maximális összeget, az Unió által nyújtott
hozzájárulás összegének meg kell egyeznie a részt vevő államok által az
EMPIK-hez nyújtott hozzájárulások összegével, ez utóbbiba nem beleszámítva a
részt vevő államok által az igazgatási költségekhez az EMPIK költségvetésének
5%-án felül nyújtott hozzájárulásokat.
(3)          Az Unió által nyújtott
hozzájárulás nem használható fel az EMPIK igazgatási költségeinek fedezésére.
3. cikk
Az Unió pénzügyi hozzájárulásának feltételei
(1)          Az Unió hozzájárulása a
következő feltételekhez van kötve:
a)      a részt vevő országoknak igazolniuk kell,
hogy az EMPIK az I. és a II. mellékletnek megfelelően jött létre;
b)      a részt vevő országoknak vagy a részt
vevő országok által kijelölt nemzeti metrológiai intézeteknek (a továbbiakban:
NMI-k) ki kell jelölniük az Euramet e.V.-t (a továbbiakban: Euramet) az EMPIK
végrehajtásáért felelős struktúraként, valamint arra a célra, hogy fogadja,
kihelyezze és ellenőrizze az Unió pénzügyi hozzájárulását;
c)      minden egyes részt vevő államnak
kötelezettséget kell vállalnia arra, hogy hozzájárul az EMPIK
finanszírozásához, továbbá a kötelezettségvállalása tárgyát képező összeg 50%-a
erejéig tartalékkeretet bocsát rendelkezésre;
d)      az Eurametnek igazolnia kell, hogy képes
az EMPIK végrehajtására, ideértve az Unió hozzájárulásának – a 966/2012/EU,
Euratom rendelet 58., 60. és 61. cikke értelmében vett, az Unió költségvetésére
vonatkozó közvetett irányítás keretében történő – fogadását, kihelyezését és
ellenőrzését is;
e)      a III. melléklettel összhangban létre
kell hozni az EMPIK irányítási modelljét.
(2)          Az EMPIK végrehajtásának
időtartama alatt az uniós hozzájárulás a következő további feltételekhez is
kötve van:
a)      az Eurametnek az EMPIK számára az I.
mellékletben meghatározott célkitűzéseket és a II. mellékletben kijelölt
feladatokat az 5. cikk szerinti részvételi és terjesztési szabályoknak
megfelelően kell megvalósítania, illetve végrehajtania;
b)      a III. melléklettel összhangban fenn kell
tartani egy alkalmas és hatékony irányítási modellt;
c)      az Eurametnek teljesítenie kell a 966/2012/EU,
Euratom rendelet 60. cikkének (5) bekezdésében foglalt beszámolási
kötelezettséget;
d)      teljesíteni kell az 1. cikk c) pontja
szerinti kötelezettségvállalásokat.
4. cikk
A részt vevő államok hozzájárulásai
A részt vevő államok hozzájárulásai a következőkből
állnak:
a)           az EMPIK-projektekben részt vevő
NMI-k és kijelölt intézetek (a továbbiakban: KI-k) intézményi finanszírozása
útján nyújtott hozzájárulások;
b)           az EMPIK igazgatási költségeihez
nyújtott pénzügyi hozzájárulások.
5. cikk
Részvételi és terjesztési szabályok
(1)          A(z) […]/2013/EU rendelet [a
„Horizont 2020” keretprogram részvételi és terjesztési szabályai]
alkalmazásában az Euramet finanszírozó szervnek minősül, és e határozat II.
mellékletének megfelelően közvetett cselekvésekhez pénzügyi támogatást nyújt.
(2)          A(z) […]/2013/EU rendelet [a
„Horizont 2020” keretprogram részvételi és terjesztési szabályai] 24. cikkének
(1) bekezdésétől eltérve az EMPIK által finanszírozott projektekben részt vevő
NMI-k és KI-k támogatható közvetett költségeinek összege az alvállalkozói
szerződésekre fordított támogatható közvetlen költségek, a harmadik felek által
rendelkezésre bocsátott és nem a kedvezményezett helyiségeiben felhasznált
erőforrások költségei, valamint a harmadik feleknek nyújtott pénzügyi támogatás
összege nélkül számított összes támogatható közvetlen költségeik 5%-ával
egyenlő.
(3)          Az EMPIK-kel kapcsolatban a
12. cikk alapján elvégzendő időközi értékelés keretében meg kell vizsgálni az
EMPIK-projektekben részt vevő NMI-k és KI-k összes közvetett költségét és a
megfelelő intézményi finanszírozásokat.
(4)          E vizsgálat alapján a 2. cikk
(2) bekezdésének alkalmazása céljából az Euramet a (2) bekezdésben
meghatározott finanszírozási rátát csökkentheti.
(5)          Ha ez nem elegendő, az
Euramet – a(z) […]/2013/EU rendelet [a „Horizont 2020” keretprogram részvételi
és terjesztési szabályai] 22. cikkének (3) bekezdésétől eltérve – az EMPIK
által finanszírozott projektekben részt vevő NMI-k és KI-k támogatható
költségeire vonatkozóan ennél alacsonyabb átalányfinanszírozási rátát
alkalmazhat.
6. cikk
Az EMPIK végrehajtása
(1)          Az EMPIK-et éves munkatervek
alapján kell végrehajtani.
(2)          Az Euramet elsősorban
pályázati felhívások alapján odaítélt támogatások formájában nyújt pénzügyi
támogatást.
Az egyes pályázati felhívások témáinak
meghatározása előtt az Euramet a metrológiai kutatóközösségből és a
felhasználók közül felkéri az érdeklődő magánszemélyeket és szervezeteket, hogy
tegyenek javaslatokat lehetséges kutatási témákra.
7. cikk
Megállapodások az Unió és az Euramet között
(1)          Amennyiben a 966/2012/EU,
Euratom rendelet 61. cikkének (1) bekezdése szerinti előzetes értékelés kedvező
eredménnyel zárul, a Bizottság az Unió nevében hatáskör-átruházási
megállapodást és éves forrásátadási megállapodásokat köt az Euramettel.
(2)          Az (1) bekezdésben említett
hatáskör-átruházási megállapodást a 966/2012/EU, Euratom rendelet 58.
cikkének (3) bekezdésével és 60. és 61. cikkével, valamint az 1268/2012/EU
felhatalmazáson alapuló rendelet 40. cikkével összhangban kell megkötni. A
megállapodásban rendelkezni kell:
a)      az Eurametnek a(z) […]/2013/EU határozat
[a „Horizont 2020” keretprogram végrehajtását szolgáló egyedi program] II.
mellékletében meghatározott eredményességi mutatókhoz való hozzájárulásával
kapcsolatos követelményekről;
b)      az Eurametnek a(z) […]/2013/EU határozat
[a „Horizont 2020” keretprogram végrehajtását szolgáló egyedi program] III.
mellékletében meghatározott nyomon követéshez való hozzájárulásával kapcsolatos
követelményekről;
c)      az Euramet működésével kapcsolatos
különös eredményességi mutatókról;
d)      azokról a követelményekről, amelyek
alapján az Eurametnek információkat kell szolgáltatnia az igazgatási
költségekről és részletes adatokat kell rendelkezésre bocsátania az EMPIK
végrehajtásáról;
e)      azokról az adatszolgáltatási
szabályokról, amelyek biztosítják, hogy a Bizottság teljesíteni tudja a
terjesztés és a beszámolás területén fennálló kötelezettségeit.
8. cikk
Az uniós pénzügyi hozzájárulás megszüntetése, csökkentése és felfüggesztése
Ha az EMPIK-et nem, nem megfelelően,
részlegesen vagy késve hajtják végre, akkor a Bizottság – az EMPIK tényleges
végrehajtásától függően – megszüntetheti, arányosan csökkentheti vagy
felfüggesztheti az Unió pénzügyi hozzájárulását.
Ha a részt vevő államok nem, részlegesen vagy
késve járulnak hozzá az EMPIK finanszírozásához, akkor a Bizottság – a részt
vevő államok által az EMPIK végrehajtásához rendelkezésre bocsátott
finanszírozás figyelembevételével – megszüntetheti, arányosan csökkentheti vagy
felfüggesztheti az Unió pénzügyi hozzájárulását
9. cikk
Utólagos ellenőrzések
(1)          Az Euramet a(z) […]/2013/EU
rendelet [„Horizont 2020” keretprogram] 23. cikkének megfelelően végrehajtja a
közvetett cselekvések kiadásainak utólagos ellenőrzését.
(2)          A Bizottság határozhat úgy,
hogy az (1) bekezdésben említett ellenőrzéseket maga hajtja végre.
10. cikk
Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme
(1)          A Bizottság megfelelő
intézkedésekkel – csalás, korrupciós és más jogellenes cselekmények elleni
megelőző intézkedésekkel, hatásos ellenőrzésekkel, szabálytalanság feltárása
esetén a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetésével, valamint szükség
esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű igazgatási és pénzügyi
szankciókkal – biztosítja, hogy az Unió pénzügyi érdekei az e határozat alapján
finanszírozott cselekvések végrehajtása során ne sérüljenek.
(2)          Az Euramet a Bizottság
munkatársai és a Bizottság által feljogosított más személyek, valamint a
Számvevőszék számára hozzáférést biztosít telephelyeihez és helyiségeihez,
valamint minden olyan információhoz, ideértve az elektronikus formátumúakat is,
amelyek az általuk végzett ellenőrzések lefolytatásához szükségesek.
(3)          Az Európai Csalás Elleni
Hivatal (OLAF) jogosult az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi
rendeletben[17]
és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben[18]
előírt rendelkezéseknek és eljárásoknak megfelelően ellenőrzéseket, köztük
helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezni annak megállapítására, hogy
bármely, e határozat alapján finanszírozott támogatási megállapodással,
támogatási határozattal vagy szerződéssel összefüggésben történt-e olyan
csalás, korrupciós vagy más jogellenes cselekmény, amely az Unió pénzügyi
érdekeit sérti.
(4)          Az e határozat
végrehajtásából eredő szerződésekben, támogatási megállapodásokban és
támogatási határozatokban kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy a
Bizottság, az Euramet, a Számvevőszék és az OLAF saját hatáskörben jogosult
ilyen ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezni.
(5)          Az EMPIK végrehajtása során a
részt vevő államok minden olyan törvényi, rendeleti és közigazgatási
rendelkezést elfogadnak és minden olyan egyéb intézkedést megtesznek, amely az
Unió pénzügyi érdekeinek védelmében, különösen pedig az Uniót megillető
esedékes összegeknek a 966/2012/EU, Euratom rendelettel és az 1268/2012/EU
felhatalmazáson alapuló rendelettel összhangban történő teljes visszafizetése
biztosításához szükséges.
11. cikk
Információszolgáltatás
(1)          A Euramet a Bizottság
kérésére megküldi a Bizottságnak a 12. cikkben előírt jelentések elkészítéséhez
szükséges összes információt.
(2)          A részt vevő államok az
Eurameten keresztül megküldik a Bizottságnak az EMIK pénzgazdálkodásával
kapcsolatban az Európai Parlament, a Tanács és a Számvevőszék által kért összes
információt.
(3)          A Bizottság a (2) bekezdésben
említett információkat belefoglalja a 12. cikkben előírt jelentésekbe.
12. cikk
Értékelés
(1)          A Bizottság 2017. december
31-ig elvégzi az EMPIK időközi értékelését. Erről az értékelésről a Bizottság
jelentést készít, amelyben ismerteti az értékelés következtetéseit és a
Bizottság észrevételeit. A Bizottság a jelentést legkésőbb 2018.
június 30-ig megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
(2)          Akkor, amikor az Unió
részvétele az EMPIK-ben megszűnik, de legkésőbb 2024. december 31-ig, a
Bizottság elvégzi a EMPIK záró értékelését. Erről az értékelésről a Bizottság
jelentést készít, amelyben ismerteti az értékelés eredményeit. A Bizottság a
jelentést megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
13. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet Az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való közzétételét követő huszadik napon lép hatályba.
14. cikk
Címzettek
Ennek a határozatnak a tagállamok a
címzettjei.
Kelt Brüsszelben, [...]-án/-én.
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
I. MELLÉKLET
Az
EMPIK célkitűzései
Az EMPIK a következő általános célkitűzések elérésére törekszik:
a)      alkalmas, integrált és a célok
szempontjából megfelelő metrológiai megoldások kidolgozása az innováció és az
ipar versenyképességének támogatása érdekében, valamint mérési technológiák
rendelkezésre bocsátása az egészségüggyel, a környezetvédelemmel, az
energetikával és más területekkel összefüggő társadalmi kihívások megoldásához,
ideértve a szakpolitikák kialakításának és végrehajtásának támogatását is;
b)      olyan integrált európai metrológiai
kutatási rendszer létrehozása, amely rendelkezik a szükséges kritikus tömeggel,
és regionális, nemzeti, európai és nemzetközi szinten egyaránt aktív szerepet
vállal.
II.
MELLÉKLET
Az
EMPIK által támogatott közvetett cselekvések
1.           Az EMPIK a közös kutatás és
technológiafejlesztés területén a következő közvetett cselekvéseket
támogathatja:
1.1.        az összes későbbi lépés –
köztük az alkalmazott metrológiai kutatás-fejlesztés és a metrológiával
kapcsolatos szolgáltatások – alapjait megteremtő metrológiai tudományos
alapkutatás támogatására irányuló tudományos-műszaki cselekvéseket;
1.2.        a társadalmi kihívásokra
megoldásokat adó, az energetika, a környezetvédelem és az egészségügy
területére összpontosító metrológiai kutatást;
1.3.        az újszerű mérőműszerek
kifejlesztésére irányuló, az ipari innováció ösztönzése érdekében a metrológiai
technológiák ipari bevezetését célzó kutatást;
1.4.        a kiemelt fontosságú írott
szabványok kidolgozására irányuló, a részt vevő államok metrológiai
intézeteiben rendelkezésre álló szakértelem hasznosítására törekvő, végső soron
pedig a szakpolitikai végrehajtási folyamatokat támogató és az innovatív
termékek és szolgáltatások piacra jutását felgyorsító prenormatív és konormatív
metrológiai K+F-tevékenységet;
1.5.        a különböző technológiai
szinteken zajló, a részt vevő államok kiegyensúlyozott és integrált
metrológiai rendszerének megteremtését célzó metrológiai kapacitásépítési
tevékenységeket.
2.           Az EMPIK további, a
metrológiai kutatás eredményeinek terjesztésére és hasznosítására irányuló
cselekvéseket is támogathat.
Az EMPIK további, kifejezetten a tudományos
kapacitással nem vagy csekély mértékben rendelkező metrológiai intézetekre
irányuló, ezeket az intézeteket más európai uniós, nemzeti vagy regionális
képzési és mobilitási programok, határokon átívelő együttműködések vagy a
metrológiai infrastruktúrára irányuló beruházások igénybevételében segítő
cselekvéseket is támogathat.
3.           Az EMPIK a saját
ismertségének növelését és hatásainak maximalizálását célul kitűző hálózatos
együttműködési tevékenységek szervezését is támogathatja.
4.           Az 1. pontban felsorolt
közvetett cselekvéseket az NMI-knek és a KI-knek kell végrehajtaniuk. Az
EMPIK-nek ugyanakkor bátorítania és támogatnia kell más típusú jogalanyok részvételét
is. E megközelítés alapján várhatóan az EMPIK költségvetésének mintegy 15%-a
fog ilyen más típusú jogalanyokat támogatni.
III. MELLÉKLET
Az
EMPIK végrehajtása és irányítása
I.          Az EMPIK feladatai
1.           Az EMPIK végrehajtásáért – a
3. cikkben foglalt feltételek teljesülése esetén – az Euramet viseli a
felelősséget. Az Euramet kezeli az Unió által az EMPIK-hez nyújtott pénzügyi
hozzájárulást, és felel az éves munkaterv kidolgozásáért és végrehajtásáért, a
pályázati felhívások megszervezéséért, a pályázatok elbírálásáért és
rangsorolásáért, valamint az éves munkatervből fakadó egyéb feladatok
elvégzéséért. Az Euramet felel a támogatásokkal kapcsolatos igazgatási
feladatok ellátásáért, ideértve a támogatási megállapodások aláírását, az Unió
pénzügyi hozzájárulásának fogadását, kihelyezését és ellenőrzését, valamint a
kiválasztott EMPIK-projektek résztvevőit megillető kifizetések folyósítását is.
Az Unió pénzügyi hozzájárulásának ellenőrzése
minden olyan kontrollt és ellenőrzést, valamint előzetes és/vagy utólagos
kontrollt magában foglal, amely a Bizottság által az Eurametre bízott feladatok
elvégzéséhez szükséges. Ezeknek a tevékenységeknek az a célja, hogy ésszerű
keretek között bizonyosságot lehessen szerezni a mögöttes ügyletek jog- és
szabályszerűségéről, valamint arról, hogy a támogatási megállapodások alapján
elszámolt költségek valóban támogathatók voltak.
2.           Az Euramet meghatározott, az
EMPIK végrehajtásával kapcsolatos igazgatási és logisztikai feladatokat a részt
vevő államokra bízhat.
II.        Az Eurametnek az EMPIK
végrehajtásában részt vevő szervezete
1.           Az EMPIK döntéshozó szerve az
EMPIK Bizottság.
Az EMPIK Bizottság a részt vevő államokat
képviselő Euramet-tagok képviselőiből áll. A szavazati súlyokat a nemzeti
kötelezettségvállalások alapján, négyzetgyökös szabály alkalmazásával kell
meghatározni.
Az EMPK Bizottság dönt különösen a stratégiai
kutatási és innovációs menetrendről, a pályázati felhívások ütemezéséről, a
pályázatok elbírálásának eljárásáról, a finanszírozásban részesítendő
projekteknek a rangsorok alapján történő kiválasztásáról, valamint a
finanszírozásban részesített projektek előrehaladásának figyelemmel
kíséréséről. Az EMPK Bizottság – a Bizottság jóváhagyását követően – elfogadja
az éves munkatervet.
A Bizottság megfigyelőként részt vesz az EMPIK
Bizottság ülésein. Az éves munkatervnek az EMPIK általi elfogadása azonban a
Bizottság előzetes beleegyezéséhez van kötve. Az EMPIK Bizottság meghívja a
Bizottságot az ülésein való részvételre, és megküldi a Bizottságnak a vonatkozó
dokumentumokat. A Bizottság részt vehet az EMPIK Bizottság vitáiban.
2.           Az EMPIK Bizottság elnökét és
elnökhelyettesét az EMPIK Bizottság választja. Az EMPIK Bizottság elnöke az
Euramet két alelnökének egyike. Az Eurametet az EMPIK-kel kapcsolatos
kérdésekben az EMPIK Bizottság elnöke képviseli.
3.           A Kutatási Tanács az ipar, a
kutatószervezetek, az akadémiai szektor, valamint az érdekelt nemzetközi
szervezetek magas szinten jegyzett szakértőiből álló szerv. A Kutatási Tanács
független stratégiai tanácsadással szolgál az EMPIK éves munkatervének
elkészítéséhez. A Kutatási Tanács tagjait az Euramet közgyűlése jelöli ki.
4.           Az EMPIK bankszámláit az
Eurametnek az Euramet működéséhez általános igazgatási támogatást nyújtó
titkársága vezeti.
5.           Az Euramet titkárságán belül
létre kell hozni egy igazgatástámogató csoportot, amely felelős az EMPIK
végrehajtásáért és napi szintű igazgatásáért.
PÉNZÜGYI KIMUTATÁS
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
FŐBB ADATAI
              1.1.    A javaslat/kezdeményezés címe
              1.2.    A
tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)
              1.3.    A
javaslat/kezdeményezés típusa
              1.4.    Célkitűzések

              1.5.    A
javaslat/kezdeményezés indoklása
              1.6.    Az
intézkedés időtartama és pénzügyi hatása
              1.7.    Tervezett
irányítási módszer(ek)
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
              2.1.    A
nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
              2.2.    Irányítási
és kontrollrendszer
              2.3.    A
csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
              3.1.    A
többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely
kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások?
              3.2.    A
kiadásokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.1. A kiadásokra
gyakorolt becsült hatás összegzése
              3.2.2. Az operatív
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.3. Az igazgatási
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.4. A jelenlegi többéves
pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség
              3.2.5. Harmadik felek
részvétele a finanszírozásban
              3.3.    A bevételre gyakorolt becsült
pénzügyi hatás
PÉNZÜGYI
KIMUTATÁS
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
FŐBB ADATAI
1.1.        A javaslat/kezdeményezés címe
Az
Európai Unió részvétele az „Európai metrológiai program – Innováció és kutatás”
elnevezésű, több tagállam által együttesen indított programban (EMPIK)
1.2.        A tevékenységalapú irányítás
/ tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett
szakpolitikai terület(ek)[19]
Kutatás
és innováció: „Horizont 2020” keretprogram
1.3.        A javaslat/kezdeményezés
típusa
¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre
irányul
¨ A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést
követő új intézkedésre irányul[20]
¨ A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására
irányul
X A javaslat/kezdeményezés
új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul
1.4.        Célkitűzések
1.4.1.     A javaslat/kezdeményezés által
érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzés(ek)
Az
EMPIK általános célkitűzései a következők:
1.
integrált és a célok szempontjából megfelelő metrológiai megoldások kidolgozása
az innováció és az ipar versenyképességének támogatása érdekében, valamint
mérési technológiák rendelkezésre bocsátása az egészségüggyel, a
környezetvédelemmel, az energetikával és más területekkel összefüggő társadalmi
kihívások megoldásához, ideértve a szakpolitikák kialakításának és
végrehajtásának támogatását is;
2.
olyan integrált európai metrológiai kutatási rendszer létrehozása, amely
rendelkezik a szükséges kritikus tömeggel, és regionális, nemzeti, európai és
nemzetközi szinten egyaránt aktív szerepet vállal.
1.4.2.     Konkrét célkitűzés(ek) és a
tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett tevékenység(ek)
A
jogalkotási javaslat legfontosabb operatív célkitűzéséről, azaz a
metrológia területén több tagállam által együttesen indított K+F- és innovációs
programban való uniós részvételről már a „Horizont 2020” KTF-keretprogram
rendelkezett.
Az
ezen operatív célkitűzéshez tartozó konkrét célkitűzés a fő outputként
K+F-projekteket előállító EMPIK létrehozása és működési kereteinek biztosítása.
1.4.3.     Várható eredmény(ek) és
hatás(ok)
Tüntesse fel, milyen
hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a
kedvezményezettekre/célcsoportokra.
Azáltal,
hogy az uniós és a nemzeti szintű forrásokat együttesen mozgósítja a
metrológiai kutatásban, az EMPIK alkalmas, integrált és a célok szempontjából
megfelelő metrológiai megoldások kidolgozására törekszik az innováció és az
ipar versenyképességének támogatása érdekében, és mérési technológiákat bocsát
rendelkezésre az egészségüggyel, a környezetvédelemmel és az energetikával
összefüggő társadalmi kihívások megoldásához.
Ezáltal
a program támogatja egy olyan integrált európai metrológiai kutatási rendszer
létrehozását, amely rendelkezik a szükséges kritikus tömeggel, és regionális,
nemzeti, európai és nemzetközi szinten egyaránt aktív szerepet vállal.
1.4.4.     Eredmény- és hatásmutatók
Tüntesse fel a
javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő mutatókat.
A
várható eredmények és a mérésüket szolgáló mutatók a következők:
Az ipari bevezetés felgyorsítása, a szabványosítás továbbfejlesztése
Mutatók:
(a) az új vagy jelentős mértékben továbbfejlesztett olyan termékek és
szolgáltatások pénzügyi forgalma, amelyek az EMPIK és az előzményprogramok
résztvevőinek kutatási tevékenységének tudhatók be (cél: 400 millió EUR);
(b) az ipar által meghatározott kutatási projektek részaránya (cél: 20%); (c)
az EMPIK-projektekre fordított magánforrások értéke; (d) a célirányos normatív
kutatás részaránya (cél: 10%); (e) a CEN, a CENELEC, az ISO, az IEC azon
műszaki bizottságainak és más olyan hasonló jellegű szabványügyi szerveknek a
száma, amelyek potenciálisan közvetlen előnyét láthatják az EMPIK-projekteknek,
és ennek érdekében csatlakoznak a programhoz.
Egy koherens, fenntartható és integrált európai metrológiai rendszer
létrehozásának támogatása az EU-ban rendelkezésre álló potenciál teljes
kiaknázása érdekében
Mutatók:
(f) a nemzeti szinten célzottan a metrológiai kutatásra fordított azon források
részaránya, amelyeknek felhasználását a program koordinálja vagy befolyásolja
(cél: 50%); (g) az NMI-ken és a KI-ken kívülről érkező kutatók részvétele a
programban (cél: az EMKP hasonló értékének kétszerese); (h) a strukturális
alapokból és más európai, nemzeti és regionális szintű programokból a
metrológiával összefüggő tevékenységekre fordított források összege; (i) Európa
vezető szerepe a nemzetközi metrológiai bizottságokban.
Programhatékonyság
Mutatók:
(j) a pályázatok benyújtására, elbírálására és kiválasztására irányuló
eljárások minősége; (k) a pályázat benyújtása és a támogatás folyósítása között
eltelő idő; (l) az EMPIK működtetésének folyó költségei (cél: ≤ 5 %).
Jelentős társadalmi-gazdasági előnyök, hozzájárulás a legfontosabb
szakpolitikai célkitűzésekhez
E
szempont értékelése – a többi mutatóéval együtt – az időközi és a záró
értékelés keretében fog történni.
1.5.        A javaslat/kezdeményezés
indoklása
1.5.1.     Rövid vagy hosszú távon
kielégítendő szükséglet(ek)
Az
EMPIK az uniós és a nemzeti szintű erőforrások együttes mozgósításával
biztosítani fogja, hogy a metrológiai kutatás jobban támogassa a gazdasági
növekedést és a társadalmi-gazdasági kihívások kezelését, továbbá enyhíteni
fogja az európai metrológiai kutatási és innovációs rendszer jelenlegi
széttagoltságát és strukturális gyengeségeit.
1.5.2.     Az uniós részvételből adódó
többletérték
Az
EU-szintű beavatkozás többletértéke abban rejlik, hogy az EU képes az egymástól
független nemzeti kutatási programok közötti kapcsolatok kialakításra, a
határokon átívelő közös kutatási és finanszírozási stratégiák létrehozásának
segítésére, valamint a résztvevők és a források azon kritikus tömegének
biztosítására, amely szükséges a metrológiai kutatási rendszer előtt álló kihívások
kezeléséhez, miközben a közforrások felhasználásának hatékonyságát is növeli.
Az
EMPIK növelni fogja az Európa szempontjából stratégiai jelentőségű mérési
kapacitások színvonalát. Ez nagyobb kritikus tömeg biztosítása mellett,
koherens és egységes módon valósul meg, ami költséghatékony és kölcsönösen
átjárható megoldásokat fog eredményezni.
1.5.3.     Hasonló korábbi tapasztalatok
tanulságai
Az
EMPIK elődje, a hetedik keretprogramhoz kapcsolódó EMKP kapcsán elvégzett
időközi értékelés több olyan hiányosságot is feltárt, amelyet az EMPIK
megtervezése során figyelembe vettünk (célzott innovációtámogatás,
szabványosítás, kapacitásépítés, a program megnyitása a legjobb tudományos
teljesítmény előtt).
1.5.4.     Egyéb pénzügyi eszközökkel
való összeegyeztethetőség és lehetséges szinergia
Az
EMPIK az Európa 2020 stratégia több, a metrológiai kutatáshoz kapcsolódó
kiemelt kezdeményezésének végrehajtásához is hozzá fog járulni, köztük az
„Innovatív Unió”, az „Európai digitális menetrend”, az „Erőforrás-hatékony Európa”
és az „Iparpolitika a globalizáció korában” elnevezésűekhez.
Az
EMPIK a „Horizont 2020” keretprogram prioritásai szempontjából közvetlenül
releváns témák támogatásával nagyban hozzá fog járulni a „Horizont 2020”
keretprogram célkitűzéseinek teljesítéséhez.
1.6.        Az intézkedés időtartama és
pénzügyi hatása
X A javaslat/kezdeményezés határozott
időtartamra vonatkozik
–
A javaslat/kezdeményezés időtartama: 2014. január
1-jétől 2024. december 31-ig
–
Pénzügyi hatás: 2014-től 2020-ig a
kötelezettségvállalási előirányzatokra, 2014-től 2024-ig a kifizetési
előirányzatokra
¨ A javaslat/kezdeményezés határozatlan
időtartamra vonatkozik
–
Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-től ÉÉÉÉ-ig,
–
azt követően: rendes ütem.
1.7.        Tervezett irányítási
módszer(ek)[21]
¨ Centralizált irányítás közvetlenül a Bizottság által
X Centralizált irányítás közvetetten a
következőknek történő hatáskör-átruházással:
–
¨  végrehajtó ügynökségek
–
¨  a Közösségek által létrehozott szervek[22]
–
X  tagállami közigazgatási / közfeladatot ellátó
szervek
–
¨  az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön
intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke
szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott személyek
¨ Megosztott irányítás
a tagállamokkal
¨ Decentralizált irányítás harmadik országokkal
¨ Nemzetközi szervezetekkel közös
irányítás (nevezze meg)
Egynél több irányítási
módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a
„Megjegyzések” rovatban.
Megjegyzések
Euramet
elnevezéssel már korábban létrejött egy célzott végrehajtó struktúra (a
továbbiakban: Euramet), amelyet a kezdeményezés igazgatásával összefüggésben a
részt vevő államok irányítanak. Az Unió a kezdeményezéshez ezen a szervezeten
keresztül fogja nyújtani pénzügyi hozzájárulását.
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
2.1.        A nyomon követésre és a
jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
Ismertesse a
rendelkezések gyakoriságát és feltételeit.
Létrehozását
követően az EMPIK tevékenységének figyelemmel kísérése az Euramet éves
jelentései segítségével történik.
Kiegészítésképpen
legkésőbb 2017-ben időközi értékelést kell végrehajtani. Akkor, amikor az Unió
részvétele az EMPIK-ben megszűnik, de legkésőbb 2024-ben, egy záró értékelés
fogja áttekinteni a célkitűzések teljesítését, az eredményeket és a hatásokat.
2.2.        Irányítási és
kontrollrendszer
2.2.1.     Felismert kockázat(ok)
1. A
Euramet mint célzott végrehajtó struktúra képessége az uniós költségvetés
kezelésére és az EU pénzügyi érdekeinek védelmére.
2. A
részt vevő államok képessége a programhoz nyújtandó hozzájárulásuk
finanszírozására.
2.2.2.     Tervezett ellenőrzési mód(ok)
1. kockázat:
lásd a 2.3. pontot.
2. kockázat:
Az EU-források tényleges rendelkezésre bocsátására mind az éves finanszírozási
megállapodások, mind pedig a projektek nemzeti résztvevői felé teljesítendő
kifizetések szintjén csak a nemzeti pénzügyi kötelezettségvállalások igazolása
után fog sor kerülni. További biztosíték, hogy az EU-finanszírozás nem lehet
nagyobb a program keretében rendelkezésre bocsátott közfinanszírozás 50%-ánál,
és nem fedezhet igazgatási kiadásokat.
2.2.3.     Az ellenőrzések költsége és
haszna, várt meg nem felelési arány
A
program végrehajtásához létrehozandó kontrollrendszer – kellő tekintettel az
EMPIK sajátos jellegére, közszektoron belüli partnerség voltára – ésszerű biztosítékot
fog nyújtani a műveletek hatékonyságával és eredményességével kapcsolatos
kockázatok megfelelő kezelésére és a mögöttes ügyletek jog- és
szabályszerűségére. Annak érdekében, hogy a lehető legnagyobb mértékben
hozzájáruljon a „Horizont 2020” keretprogram célkitűzéseinek teljesítéséhez, a
kontrollrendszernek megfelelő egyensúlyt kell kialakítania a bizalom és az
ellenőrzés között, és ennek kapcsán tekintettel kell lennie a kontrollrendszer
fenntartásának különböző szinteken – és különösen a résztvevőknél – jelentkező
igazgatási és egyéb költségeire.
2.3.        A csalások és a
szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések
Tüntesse fel a meglévő
vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket.
Az
EMPIK-et létrehozó határozat 3. cikke szerint az Unió hozzájárulásának
feltétele, hogy az Euramet teljesítse a 966/2012/EU, Euratom rendelet 60.
cikkének (5) bekezdésében foglalt beszámolási kötelezettséget. A 8. cikk
értelmében a Bizottság a hozzájárulását megszüntetheti, csökkentheti vagy
felfüggesztheti.
A
Bizottság és az Euramet által a 966/2012/EU, Euratom rendelet 61. cikke alapján
megkötendő hatáskör-átruházási megállapodás rendelkezni fog arról, hogy a
Bizottság – különösen audittevékenység útján – jogosult felügyelni az Euramet
tevékenységét.
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
3.1.        A többéves pénzügyi keret
mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit
érintik a kiadások?
·      Jelenlegi költségvetési tételek a többéves pénzügyi keret fejezetei,
azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A TÁBLÁZAT A
MEGÁLLAPODÁS UTÁN KIIGAZÍTANDÓ!
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás
 Szám [Megnevezés……………………………...…] || diff./nem diff. ([23])   || EFTA-országoktól[24]   || tagjelölt országoktól[25]   || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében
 1.A || 08.0204 Horizontális tevékenységek a „Horizont 2020” keretprogram kapcsán || diff./nem diff. || IGEN || IGEN || IGEN || IGEN
 1.A || 08 02 02 01 Vezető szerep a nanotechnológia, a fejlett anyagok, a biotechnológia és a korszerű gyártás és feldolgozás területén || diff./nem diff. || IGEN || IGEN || IGEN || IGEN
 1.A || 08 02 03 01 Az élethosszig tartó egészség és jólét javítása || diff./nem diff. || IGEN || IGEN || IGEN || IGEN
 1.A || 08 02 03 02 Az élelmezésbiztonság javítása, a fenntartható mezőgazdaság fejlesztése, tengerkutatás és tengerhasznosítási célú kutatás, biogazdaság || diff./nem diff. || IGEN || IGEN || IGEN || IGEN
 1.A || 08 02 03 03 Áttérés egy megbízható, fenntartható és versenyképes energiarendszerre || diff./nem diff. || IGEN || IGEN || IGEN || IGEN
 1.A || 08 02 03 04 Erőforrás-hatékony, környezetbarát, biztonságos és fennakadások nélküli európai közlekedési rendszer megvalósítása || diff./nem diff. || IGEN || IGEN || IGEN || IGEN
 1.A || 08 02 03 05 Erőforrás-hatékony és az éghajlatváltozásnak ellenálló gazdaság megvalósítása, fenntartható nyersanyag-ellátás biztosítása || diff./nem diff. || IGEN || IGEN || IGEN || IGEN
 1.A || 09 04 02 01 Vezető szerep az információs és kommunikációs technológiák területén || diff./nem diff. || IGEN || IGEN || IGEN || IGEN
3.2.        A kiadásokra gyakorolt
becsült hatás
3.2.1.     A kiadásokra gyakorolt becsült
hatás összegzése
millió EUR (három tizedesjegyig)
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || Szám: 1.A || 1.A fejezet: Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért
 Főigazgatóság: RTD,CNECT ||   ||   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || 2021–2024. évek || ÖSSZESEN[26]
  Operatív előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 08 02 02 01 Vezető szerep a nanotechnológia, a fejlett anyagok, a biotechnológia és a korszerű gyártás és feldolgozás területén || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || 5,000 || 8,000 || 8,500 || 8,500 || 8,000 || 7,500 || 7,000 ||   || 52,500
 Kifizetési előirányzatok || (2) ||   || 0,500 || 5,300 || 8,050 || 8,500 || 8,450 || 7,950 || 13,750 || 52,500
 08 02 03 01 Az élethosszig tartó egészség és jólét javítása || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) || 5,714 || 9,143 || 9,714 || 9,714 || 9,143 || 8,572 || 8,000 ||   || 60,000
 Kifizetési előirányzatok || (2a) ||   || 0,571 || 6,057 || 9,200 || 9,714 || 9,658 || 9,086 || 15,714 || 60,000
 08 02 03 02 Az élelmezésbiztonság javítása, a fenntartható mezőgazdaság fejlesztése, tengerkutatás és tengerhasznosítási célú kutatás, biogazdaság || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1b) || 1,429 || 2,285 || 2,429 || 2,429 || 2,285 || 2,143 || 2,000 ||   || 15,000
 Kifizetési előirányzatok || (2b) ||   || 0,143 || 1,514 || 2,300 || 2,429 || 2,414 || 2,271 || 3,929 || 15,000
 08 02 03 03 Áttérés egy megbízható, fenntartható és versenyképes energiarendszerre || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1c) || 5,714 || 9,144 || 9,714 || 9,714 || 9,143 || 8,571 || 8,000 ||   || 60,000
 Kifizetési előirányzatok || (2c) ||   || 0,572 || 6,057 || 9,200 || 9,714 || 9,657 || 9,086 || 15,714 || 60,000
 08 02 03 04 Erőforrás-hatékony, környezetbarát, biztonságos és fennakadások nélküli európai közlekedési rendszer megvalósítása || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1d) || 2,143 || 3,428 || 3,643 || 3,643 || 3,429 || 3,214 || 3,000 ||   || 22,500
 Kifizetési előirányzatok || (2d) ||   || 0,214 || 2,272 || 3,450 || 3,643 || 3,621 || 3,407 || 5,893 || 22,500
 08 02 03 05 Erőforrás-hatékony és az éghajlatváltozásnak ellenálló gazdaság megvalósítása, fenntartható nyersanyag-ellátás biztosítása || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1e) || 5,000 || 8,000 || 8,500 || 8,500 || 8,000 || 7,500 || 7,000 ||   || 52,500
 Kifizetési előirányzatok || (2e) ||   || 0,500 || 5,300 || 8,050 || 8,500 || 8,450 || 7,950 || 13,750 || 52,500
 A DG RTD-hez tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a - e || 25,000 || 40,000 || 42,500 || 42,500 || 40,000 || 37,500 || 35,000 ||   || 262,500
 Kifizetési előirányzatok || =2+2a - e ||   || 2,500 || 26,500 || 40,250 || 42,500 || 42,250 || 39,750 || 68,750 || 262,500
 09 04 02 01 Vezető szerep az információs és kommunikációs technológiák területén || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1f) ||   ||   || 5,000 || 5,000 || 7,500 || 10,000 || 10,000 ||   || 37,500
 Kifizetési előirányzatok || (2f) ||   ||   ||   || 0,500 || 5,000 || 5,250 || 7,750 || 19,000 || 37,500
 A DG CNECT-hez tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1f ||   ||   || 5,000 || 5,000 || 7,500 || 10,000 || 10,000 ||   || 37,500
 Kifizetési előirányzatok || =2f ||   ||   ||   || 0,500 || 5,000 || 5,250 || 7,750 || 19,000 || 37,500
   ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A DG RTD-hez és a DG CNECT-hez tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a - f || 25,000 || 40,000 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 45,000 ||   || 300,000
 Kifizetési előirányzatok || =2+2a – f ||   || 2,500 || 26,500 || 40,750 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 87,750 || 300,000
  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || 25,000 || 40,000 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 45,000 ||   || 300,000
 Kifizetési előirányzatok || (5) ||   || 2,500 || 26,500 || 40,750 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 87,750 || 300,000
  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN (08 01 05) || (6) || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 ||   || 0,975
 A többéves pénzügyi keret 1.A FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || 25,131 || 40,134 || 47,636 || 47,639 || 47,642 || 47,645 || 445,148 ||   || 300,975
 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || 0,131 || 2,634 || 26,636 || 40,889 || 47,642 || 47,645 || 47,648 || 87,750 || 300,975
A fenti táblázat az
EMPIK finanszírozásának forrásait mutatja be éves bontásban. Az EMPIK költségvetésének
végrehajtása ugyanakkor a 08.0204 jogcímcsoport (Horizontális tevékenységek a
„Horizont 2020” keretprogram kapcsán) alatt fog történni.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || 1.A || 1.A fejezet: Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért – „Igazgatási kiadások”
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN
 Főigazgatóság: RTD ||   ||
  Humánerőforrás || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975
  Egyéb igazgatási kiadások ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 DG RTD ÖSSZESEN || Előirányzatok || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975
 A többéves pénzügyi keret 1.A FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || 2021–2024. évek || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 25,131 || 40,134 || 47,636 || 47,639 || 47,642 || 47,645 || 445,148 ||   || 300,975
 Kifizetési előirányzatok || 0,131 || 2,634 || 26,636 || 40,889 || 47,642 || 47,645 || 47,648 || 87,750 || 300,975
3.2.2.     Az operatív előirányzatokra
gyakorolt becsült hatás
–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok
felhasználását.
–
X  A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív
előirányzatok felhasználását vonja maga után:
Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR
(három tizedesjegyig)
 Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket ò ||   ||   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év ||   || ÖSSZESEN
   ||   ||
 Típus   || Átlagos költség || Szám: || Költség || Szám: || Költség || Szám: || Költség || Szám: || Költség || Szám: || Költség || Szám: || Költség || Szám: || Költség || Összesített szám || Összköltség
 Az EMPIK létrehozása és fenntartása ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Teljesítés (*), (**) || K+F-projektek ||   || 25 || 50,000 || 40 || 80,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 90,000 || 300 || 600,000
 1. konkrét célkitűzés részösszege || 25 || 50,000 || 40 || 80,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 90,000 || 300 || 600,000
 ÖSSZKÖLTSÉG || 25 || 50,000 || 40 || 80,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 90,000 || 300 || 600,000
1. Az EU-nak az összköltséghez nyújtott hozzájárulása
nem haladhatja meg a 300 millió EUR-t.
(*) Az Euramet e.V.-nél az EMPIK végrehajtásával
összefüggésben felmerülő igazgatási költségeket – 30 millió EUR
összeghatárig (5%) – a részt vevő államok uniós hozzájárulás nélkül fedezik.
(**) Egy-egy EMPIK-projektre átlagosan 2 millió EUR-t
vettünk figyelembe. A program 600 millió EUR összegű teljes költségvetése
várhatóan körülbelül 300 projekt finanszírozását fogja lehetővé tenni.
3.2.3.     Az igazgatási előirányzatokra
gyakorolt becsült hatás
3.2.3.1.  Összegzés
–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok
felhasználását.
–
X  A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási
előirányzatok felhasználását vonja maga után:
millió EUR (három
tizedesjegyig)
   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb igazgatási kiadások ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE[27] bele nem tartozó előirányzatok   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975
 Egyéb igazgatási kiadások ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975
 ÖSSZESEN || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975
Az előirányzat-igényeknek
az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt
előirányzatokkal és/vagy az adott főigazgatóságon belüli átcsoportosítással
kell eleget tenni. A források adott esetben a költségvetési korlátok betartása
mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító
főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal.
3.2.3.2.  Becsült
humánerőforrás-szükségletek
–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást.
–
X  A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel
jár:
A becslést teljes munkaidős egyenértékben kell
kifejezni
   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN
  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak)
 08 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (a küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 08 01 05 01 (közvetett kutatás) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 7
 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Külső munkatársak teljes munkaidős egyenértékben (FTE)[28] kifejezve:
 XX 01 02 01 (AC, END, INT a teljes keretből) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[29]   || – a központban ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – a küldöttségeknél ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (AC, END, INT a közvetett kutatásban)   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (AC, END, INT a közvetlen kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb költségvetési tétel (nevezze meg) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZESEN || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 7
A
humánerőforrás-igényeknek a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság rendelkezésére
álló, az intézkedés irányításához rendelt személyzettel és/vagy az adott
főigazgatóságon belüli átcsoportosítással kell eleget tenni. A források adott
esetben a költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves
elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további
juttatásokkal.
Az elvégzendő
feladatok leírása:
 Tisztviselők: – részvétel az EMPIK Bizottság és az EMPIK Kutatási Tanácsa ülésein, valamint műhelytalálkozókon és terjesztési célú rendezvényeken, – részvétel megfigyelőként az EMPIK-pályázatok elbírálásában, – a célzott végrehajtó struktúrával megkötendő megállapodás megtárgyalása és megszövegezése, – az éves finanszírozási határozat és a kapcsolódó kifizetések előkészítése, – az éves munkaterv jóváhagyása, – a végrehajtás figyelemmel kísérése az éves jelentések alapján, az időközi és a záró értékelés koordinálása, – az EMPIK végrehajtásának pénzügyi és jogi ellenőrzése.
 Külső munkatársak: n.a. ||
3.2.4.     A jelenlegi többéves pénzügyi
kerettel való összeegyeztethetőség
–
X  A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a
jelenlegi többéves pénzügyi kerettel.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a többéves pénzügyi keret
vonatkozó fejezetének átdolgozása.
–      ¨  A
javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz alkalmazására
vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára.
3.2.5.     Harmadik felek részvétele a
finanszírozásban
–
A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült
társfinanszírozást irányozza elő:
előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Összesen
 Részt vevő államok || 25,000 || 40,000 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 45,000 || 300,000
 Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN || 25,000 || 40,000 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 45,000 || 300,000

Megjegyzés a társfinanszírozáshoz
A legfeljebb 300 millió EUR összegű uniós
hozzájárulás nyújtása a részt vevő államok által – a 2014-tól 2024-ig terjedő
időszakra vonatkozóan – nemzeti költségvetésükből az EMPIK-hez nyújtott
legalább 300 millió EUR összegű finanszírozáshoz van kötve.
3.3.        A bevételre gyakorolt becsült
pénzügyi hatás
–
X  A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi
hatása a bevételre.
–
¨  A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre
gyakorolt hatása a következő:
–
¨         a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást
–
¨         a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást
[1]               Az Európai Parlament és a Tanács 2009. szeptember 16-i
912/2009/EK határozata a több tagállam által indított európai metrológiai
kutatási és fejlesztési programban való közösségi részvételről, HL L 257.,
2009.9.30.
[2]               Az összegek indikatívak, és az adott kihívás, illetve
téma kapcsán a DG RTD-hez és a DG CNECT-hez rendelt végleges összegek
függvényében változhatnak.
[3]               HL C … [EGSZB-vélemény]
[4]               COM(2010) 2020 végleges, 2010. március 3.
[5]               HL … [Horizont 2020 keretprogram]
[6]               HL L 257., 2009.9.30., 12. o.
[7]               HL L 412., 2006.12.30., 1. o.
[8]               COM(2012) 174 final, 2012. április 16.
[9]               HL … [Horizont 2020 egyedi program]
[10]             COM(2010) 546 végleges, 2010. október 6.
[11]             COM(2010) 245 végleges/2, 2010. augusztus 26.
[12]             COM(2011) 21, 2011. január 26.
[13]             COM(2012) 582 final, 2012. október 10.
[14]             HL L 298., 2012.10.26.
[15]             HL L 362., 2012.12.31.
[16]             HL … [Horizont 2020 részvételi szabályok]
[17]             HL L 136., 1999.5.31., 1. o.
[18]             HL L 292., 1996.11.15., 2. o.
[19]             Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based
Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based
Budgeting).
[20]             A költségvetési rendelet 49. cikke
(6) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint.
[21]             Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a
költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési
Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[22]             A költségvetési rendelet 185. cikkében említett szervek.
[23]             Differenciált/nem differenciált előirányzatok.
[24]             EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.
[25]             Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni
potenciális tagjelölt országok.
[26]             Az összegek indikatívak, és az adott kihívás, illetve téma
kapcsán a DG RTD-hez és a DG CNECT-hez rendelt végleges összegek függvényében
változhatnak.
[27]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[28]             CA = szerződéses alkalmazott, AL = helyi alkalmazott, END
= kirendelt nemzeti szakértő, INT = kölcsönmunkaerő (átmeneti alkalmazott), JED
= küldöttségi pályakezdő szakértő.
[29]             Az operatív előirányzatokból finanszírozott külső
munkatársakra vonatkozó részleges felső határérték (korábban: BA-tételek).


				|

		52015PC0148

			Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA a 2006/112/EK tanácsi irányelv 75. cikkétől eltérő különös intézkedés bevezetésének Dánia részére történő engedélyezéséről /* COM/2015/0148 final - 2015/0074 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
A közös hozzáadottértékadó-rendszerről
szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (a továbbiakban: a
héairányelv) 395. cikke értelmében a Tanács, a Bizottság javaslata alapján,
bármelyik tagállamot egyhangúlag felhatalmazhatja arra, hogy az említett
irányelvben foglaltaktól eltérő különös intézkedéseket alkalmazzon a
hozzáadottérték-adó (héa) beszedésének egyszerűsítésére vagy egyes
adócsalások és -kikerülések megelőzésére.
A Bizottságnál 2015. január 13-án iktatott
levelében Dánia engedélyt kért arra, hogy a héairányelv 75. cikkétől
eltérő intézkedést alkalmazhasson.
A héairányelv 395. cikke (2) bekezdésének
megfelelően a Bizottság 2015. február 13-án és 14-én kelt leveleiben
tájékoztatta a többi tagállamot Dánia kérelméről. A Bizottság 2015.
február 17-én kelt levelében értesítette Dániát arról, hogy a kérelem
elbírálásához szükséges minden információ a rendelkezésére áll.
Háttér-információk
Dánia 2011-ben a héabeszedés
egyszerűsítése és az adócsalások megelőzése érdekében egyedi eltérés
iránti kérelmet nyújtott be arra vonatkozóan, hogy átalányrendszert vezethessen
be a kizárólag üzleti célú használatra nyilvántartásba vett, legfeljebb 3 tonna
megengedett legnagyobb össztömegű könnyű tehergépjárművek magáncélú
használatára. Az eltérés iránti kérelmet a Tanács a 2012. július 24-i
2012/447/EU végrehajtási határozattal[1]
hagyta jóvá, amely 2014. december 31-én hatályát vesztette.
Ilyen jellegű eltérő intézkedés
nélkül a dániai jogszabályok értelmében a kizárólag üzleti célú használatra
nyilvántartásba vett említett gépjárművek magáncélú használata esetén az
adóalany teljes egészében elveszítené azt a jogát, hogy levonja a gépjármű
beszerzési költségét terhelő héát. Dánia – a héairányelv 176. cikke
alapján – felfüggesztési rendelkezést alkalmaz a legfeljebb 3 tonna megengedett
legnagyobb össztömegű könnyű tehergépjárművek beszerzési és
üzemeltetési költségeit terhelő héa levonása tekintetében. Az a
vállalkozás, amely az ilyen könnyű tehergépjárművet kizárólag üzleti
célú használatra veteti nyilvántartásba, jogosult lesz a gépjármű
beszerzési és üzemeltetési költségeit terhelő héa teljes levonására. A
könnyű tehergépjárművet üzleti és személyes célú használatra egyaránt
nyilvántartásba vetető vállalkozás azonban a beszerzési költségeket
terhelő héa levonására nem jogosult, levonhatja viszont az üzemeltetési
költségek teljes héáját.
A fentiek szerinti dán rendszerben a
nyilvántartás úgy az adóalanyok, mint az adóhatóság számára bonyolult és
költséges feladat lehet. Dánia ezért kérelmet nyújtott be, hogy a 2012/447/EU
tanácsi végrehajtási határozattal korábban már engedélyezett eljárásnak
megfelelő, egyszerűsített eljárást alkalmazhasson. A dán hatóságok az
egyszerűsített eljárás elmúlt évekbeli alkalmazása kapcsán igen
kedvező tapasztalatokról számolnak be, és alapos indokokat tudnak
felsorakoztatni amellett, hogy a továbbiakban is alkalmazásra kerüljön egy
ilyen jellegű eljárás. Mivel az intézkedés meghosszabbítása iránti
kérelmet a Bizottság csak a korábbiakban engedélyezett eltérő intézkedés
hatályvesztését követően kapta meg, a korábbi intézkedés ezzel a
javaslattal nem hosszabbítható meg visszamenőleges hatállyal.
Az adóalanyok egy naptári éven belül
legfeljebb 20 napra, 40 DKK összegű napi költség erejéig vehetnék
igénybe az átalányrendszert. A napi 40 DKK összeg kizárólag a héát
fedezné, és azt a hazai statisztikai adatok elemzése alapján a dán kormány
állapította meg. Külön nemzeti jogszabályban rögzített, ehhez hasonló
befizetésre lenne szükség a vállalati gépjármű feletti rendelkezésre
kivetett jövedelemadó, valamint a gépjárműadóhoz kapcsolódó pótilleték
fedezésére. Ha az adóalany az adott naptári évben több mint húsz napig
használja a gépjárművet, akkor a felfüggesztési szabályok lennének alkalmazandók
és az adóalany a gépjármű beszerzési költségeire vonatkozóan teljes
egészében elveszítené az adólevonási jogot.
A dán hatóságok kifejlesztettek egy
elektronikus rendszert, amelynek segítségével az adóalanyok az interneten
keresztül intézhetik a napi átalányösszeg befizetését. A hatóságok szerint a
rendszer egyszerűsíti az adóalanyok számviteli kötelezettségeit, valamint
az adóhatóságok adóbeszedési és -kivetési feladatát.
Az egyszerűsített eljárás igénybevétele
opcionális. Az adóalanyok ennélfogva továbbra is nyilvántartásba vetethetik
mind üzleti, mind magáncélú használatra könnyű tehergépjárműveiket,
amennyiben helyzetüknek inkább az felel meg.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL
FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI
Konzultációra vagy külső szakértők bevonására
nem volt szükség. Az eltérés a végső fogyasztói szinten beszedett
adóbevétel teljes összegét csupán elhanyagolható mértékben befolyásolná, a
könnyű tehergépjárműveket személyes és üzleti célra egyaránt használó
vállalkozások számára azonban előnyökkel jár, és az adóbeszedést is
egyszerűsíti.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
A határozat engedélyezi Dánia számára, hogy a
héairányelvtől eltérő különös intézkedést vezessen be egyes
gépjárművek tekintetében a magáncélú használatot terhelő héa
elszámolására vonatkozóan.
Jogalap
A héairányelv 395. cikke.
A szubszidiaritás elve
Tekintettel a héairányelvnek a javaslat
alapját képező rendelkezésére, a javaslat az Unió kizárólagos hatáskörébe
tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható.
Az arányosság elve
A javaslat megfelel az arányosság elvének a
következők miatt:
A határozat egy tagállam számára, annak saját
kérelme alapján ad felhatalmazást és kötelezettséget nem keletkeztet.
Tekintettel az eltérés alkalmazási körének
korlátozott mivoltára, a különös intézkedés arányban áll a kitűzött
céllal, vagyis a héakötelezettségek és -beszedés egyszerűsítésével,
valamint az adócsalások visszaszorításával.
A jogi aktus típusának megválasztása
A héairányelv 395. cikke értelmében a héára
vonatkozó közös szabályoktól kizárólag abban az esetben lehet eltérni, ha arra
a Tanács a Bizottság javaslata alapján egyhangúlag felhatalmazást ad. Ezenfelül
a tanácsi határozat azért is a legmegfelelőbb jogi aktus, mert egy-egy
tagállamnak is címezhető.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK
A javaslat nem lesz kedvezőtlen hatással
az Unió héából származó saját forrásaira.
5.           OPCIONÁLIS ELEMEK
A javaslat korlátozott időre szól.
2015/0074 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
a 2006/112/EK tanácsi irányelv 75.
cikkétől eltérő különös intézkedés bevezetésének Dánia részére
történő engedélyezéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a közös
hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK
tanácsi irányelvre[2]
és különösen annak 395. cikke (1) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)       A Bizottságnál 2015. január
13-án iktatott levelében Dánia felhatalmazást kért arra, hogy a 2006/112/EK
tanácsi irányelvnek az előzetesen felszámított hozzáadottérték-adó
adólevonási jogát szabályozó rendelkezéseitől eltérő intézkedést
alkalmazhasson.
(2)       A Bizottság 2015. február
13-án és 14-én kelt leveleiben tájékoztatta a többi tagállamot a Dánia által
benyújtott kérelemről. A Bizottság 2015. február 17-én kelt levelében
értesítette Dániát arról, hogy a kérelem elbírálásához általa szükségesnek
tartott valamennyi információ rendelkezésére áll.
(3)       A kérelmezett eltérés nélkül
a dániai jogszabályok értelmében, ha egy legfeljebb 3 tonna megengedett
legnagyobb össztömegű könnyű tehergépjárművet a dán hatóságok
kizárólag üzleti célú használatra vesznek nyilvántartásba, az adóalany jogosult
a gépjármű beszerzési és üzemeltetési költségeit terhelő,
előzetesen felszámított hozzáadottérték-adó teljes levonására. Amennyiben
az ilyen gépjárművet a nyilvántartásba vételt követően magáncélokra
használják, az adóalany elveszíti a gépjármű beszerzési költségeit
terhelő hozzáadottérték-adó levonásához való jogát.
(4)       E rendszer következményeinek
enyhítése érdekében Dánia engedély iránti kérelmet nyújtott be arra
vonatkozóan, hogy a 2006/112/EK tanácsi irányelv 75. cikkétől eltérő
olyan különös intézkedést alkalmazhasson, amelyet a korábban már a 2012/447/EU
tanácsi végrehajtási határozattal[3]
engedélyeztek, és amely 2014. december 31-én hatályát vesztette. Az intézkedés
lehetővé teszi, hogy a gépjárművet kizárólag üzleti célokra
nyilvántartásba vetető adóalanyok az üzletin kívül más célokra is
használhassák a gépjárművet, és ne veszítsék el az annak beszerzési költségeit
terhelő hozzáadottérték-adó levonására vonatkozó jogukat, hanem a
vélelmezett használat adóalapját a 2006/112/EK tanácsi irányelv 75. cikke
szerint napi átalány alapulvételével állapíthassák meg.
(5)       A leegyszerűsített
számítási módszert mindazonáltal naptári évenkénti húsznapos nem üzleti célú
használatra korlátoznák, míg a fizetendő hozzáadottérték-adó
átalányösszegét napi 40 DKK-ban rögzítik a nem üzleti célú használat
minden egyes napjára. Ezt az összeget a dán kormány határozta meg hazai statisztikák
elemzése alapján.
(6)       Ez, a legfeljebb a 3 tonna
megengedett legnagyobb össztömegű könnyű tehergépjárművekre
alkalmazandó intézkedés egyszerűsítené az üzleti célú használatra
nyilvántartásba vett gépjárművüket esetenként nem üzleti célokra használó
adóalanyok hozzáadottértékadó-kötelezettségeit. Mindamellett az adóalany
továbbra is dönthetne úgy, hogy a könnyű tehergépjárművet üzleti és
magáncélú használatra egyaránt nyilvántartásba veteti. Ebben az esetben az
adóalany elveszítené a gépjármű beszerzését terhelő
hozzáadottérték-adó levonásához való jogát, ugyanakkor nem lenne köteles
megfizetni a gépjármű magáncélú használatát terhelő napidíjat.
(7)       Egy olyan intézkedés
engedélyezése, amelynek értelmében az üzleti célú használatra nyilvántartásba
vett gépjárművet esetenként nem üzleti célokra is használó adóalanyt nem
fosztják meg teljes egészében a szóban forgó gépjármű előzetesen
felszámított hozzáadottérték-adójának teljes levonására vonatkozó jogától,
összeegyeztethető a 2006/112/EK tanácsi irányelvben meghatározott, az
adólevonásra vonatkozó általános szabályokkal.
(8)       Az engedély érvényessége
korlátozott időtartamra szólhat, és ezért 2017. december 31-én lejár.
(9)       Amennyiben Dánia az
eltérő intézkedés időbeli hatályának 2017-en túli meghosszabbítását
kérelmezi, legkésőbb 2017. március 31-ig jelentést és meghosszabbítás
iránti kérelmet kell benyújtania a Bizottsághoz.
(10)     Megállapítható, hogy az
eltérés a végső fogyasztói szinten beszedett adóbevétel teljes összegét
csupán elhanyagolható mértékben befolyásolná és nem lesz kedvezőtlen
hatással az Unió hozzáadottérték-adóból származó saját forrásaira,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2006/112/EK tanácsi irányelv 75.
cikkétől eltérve, ha az adóalany kizárólagosan üzleti célú használatra
nyilvántartásba vett könnyű tehergépjárművét magáncélokra,
alkalmazottai céljaira vagy általánosságban véve az üzleti céloktól eltérő
célokra használja, Dánia jogosult az ilyen használat minden napjára átalány
szerint megállapítani az adóalapot.
Az első bekezdésben említett napi
átalánydíj összege 40 DKK.
2. cikk
Az 1. cikkben említett intézkedés kizárólag a
legfeljebb 3 tonna megengedett legnagyobb össztömegű könnyű
tehergépjárművekre alkalmazandó.
Ez az intézkedés nem alkalmazandó, ha a
magáncélú használat naptári évenként meghaladja a húsz napot.
3. cikk
Ez a határozat az erről szóló értesítés
napján lép hatályba.
Ez a határozat 2017. december 31-én hatályát
veszti.
Az e határozatban előírt intézkedés
meghosszabbítására vonatkozó kérelmet 2017. március 31-ig kell benyújtani a
Bizottsághoz.
E kérelemhez mellékelni kell egy jelentést,
amely magában foglalja az e határozat alapján alkalmazott intézkedés
értékelését.
4. cikk
Ennek a határozatnak a címzettje a Dán
Királyság.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL L 202., 2012.7.28., 24. o.
[2]               HL L 347., 2006.12.11., 1. o.
[3]               HL L 202., 2012.7.28., 24. o.