               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.3.18.
            COM(2021) 125 final
            2021/0065(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az 1995. évi Gabonakereskedelmi Egyezmény meghosszabbítása tekintetében a Nemzetközi Gabonatanácsban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió nevében a Nemzetközi Gabonatanácsban az 1995. évi Gabonakereskedelmi Egyezmény hatálya 2023. június 30-ig történő meghosszabbításának tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Az 1995. évi Gabonakereskedelmi Egyezmény

               Az 1995. évi Gabonakereskedelmi Egyezmény (a továbbiakban: az egyezmény) célja a nemzetközi együttműködés előmozdítása a gabonakereskedelem minden területén, a nemzetközi gabonakereskedelem bővülésének előmozdítása, valamint a gabona lehető legszabadabb kereskedelmének biztosítása. Ezen túlmenően az egyezmény a lehető legnagyobb mértékben hozzá kíván járulni a nemzetközi gabonapiac stabilitásának megteremtéséhez valamennyi tag érdekében, továbbá a világ élelmezésbiztonságának fokozásához, valamint egyeztető és vitafórumot kíván biztosítani a tagok számára a gabonakereskedelemmel kapcsolatban felmerülő problémák megvitatásához.

               Az egyezmény 1995. július 1-jén lépett hatályba.

               Az Európai Unió az egyezmény részes fele
                  1
               .

               2.2.A Nemzetközi Gabonatanács

               A Nemzetközi Gabonatanács egy olyan kormányközi szervezet, amely az egyezmény 1. cikkében meghatározott célkitűzések elérésére törekszik. A Nemzetközi Gabonatanács céljai a következők:

               ·a nemzetközi együttműködés előmozdítása a gabonakereskedelem minden területén;

               ·a nemzetközi kereskedelem bővítésének, nyitottságának és méltányosságának elősegítése a gabonaágazatban;

               ·hozzájárulás a nemzetközi gabonapiac stabilitásának megteremtéséhez, a világ élelmezésbiztonságának fokozása, valamint közreműködés azon országok fejlesztésében, amelyek gazdasága függ a gabonakereskedelemtől.

               E célkitűzések megvalósítását a tanács a piac átláthatóságának javítása révén kívánja elérni, amely a piacra és a szakpolitikai fejleményekre vonatkozó információk megosztásán, elemzésén és az ezzel kapcsolatos konzultációkon alapul.

               A Nemzetközi Gabonatanácsnak 30 tagja van, köztük a világ legnagyobb gabonatermelői és -importőrei. Az Európai Unió mellett tagja többek között Argentína, Ausztrália, Kanada, Egyiptom, az Egyesült Királyság, India, Japán, Oroszország, Ukrajna és az USA. Kína és Brazília azonban nem tagjai.

               A Nemzetközi Gabonatanács 30 tagja összesen 2 000 szavazattal rendelkezik.

               A költségvetési eljárások tekintetében (lásd az egyezmény 11. cikkét), azaz a tagok éves pénzügyi hozzájárulásainak meghatározásához az Unió 371 szavazattal rendelkezik a 2020/21-es évben
                  2
               .

               Döntéshozatal (azaz szavazások) esetén (lásd az egyezmény 12. cikkét) 1 000 szavazaton a 11 exportáló tag (köztük az Unió 244 szavazattal) és 1 000 szavazaton a 19 importáló tag osztozik. Hangsúlyozni kell, hogy elvben a Nemzetközi Gabonatanács konszenzus alapján működik, és nagyon ritka, hogy ténylegesen sor kerül szavazásra.

               A Nemzetközi Gabonatanács értekezletein az Európai Uniót az Európai Bizottság képviseli. A tagállamok részt vehetnek a Nemzetközi Gabonatanács értekezletein, különösen a tanácsi üléseken.

               2.3.A Nemzetközi Gabonatanács tervezett jogi aktusa

               2021. június 7-én, 53. ülésén a Nemzetközi Gabonatanács határozatot fogad el az egyezmény két évvel történő meghosszabbításáról (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus).

               Az egyezmény 33. cikkén alapuló tervezett jogi aktus célja, hogy lehetővé tegye a Nemzetközi Gabonatanács számára munkája folytatását.

               Az egyezmény meghosszabbítása a 2021. július 1. és 2023. június 30. közötti időszakra terjed ki.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

                  Az 1995. évi Gabonakereskedelmi Egyezményt az Európai Unió a 96/88/EK tanácsi határozattal
                     3
                   kötötte meg 1998. június 30-ig terjedő hatállyal, amelyet azóta rendszeres időközönként meghosszabbítottak. Az egyezmény 33. cikkének megfelelően az egyezmény hatálya minden ilyen alkalommal legfeljebb két évvel hosszabbodik meg. Legutóbb 2019 júniusában, a Nemzetközi Gabonatanács határozatával hosszabbították meg, így 2021. június 30-ig marad hatályban.

                  Az Európai Unió mindig is a Nemzetközi Gabonatanács aktív tagja volt, és az egyezmény további két évvel történő meghosszabbítása az Unió érdekében áll. Az Unió jelentős gabonatermelő, a búza és az árpa első számú exportőre, valamint a legnagyobb kukoricaimportőr.

               E javaslat célja az, hogy a Bizottság számára megszerezze a Tanács felhatalmazását arra, hogy a Nemzetközi Gabonatanácsban az Európai Unió nevében az egyezmény 2023. június 30-ig terjedő meghosszabbítása mellett szavazzon. Az egyezmény meghosszabbításáról a Nemzetközi Gabonatanács 53. ülésén, 2021. június 7-én, valószínűleg videokonferencia útján születik majd hivatalos döntés.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  4
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A Nemzetközi Gabonatanács tervezett jogi aktusa kiterjeszti az egyezmény érvényességét, amely egy, az Unióra nézve kötelező nemzetközi megállapodás. A tervezett jogi aktus ezért joghatással bír.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem is módosítja a megállapodás intézményi kereteit.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik csak járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen anyagi jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus célkitűzése és tartalma a mezőgazdasági termékek kereskedelméhez kapcsolódik.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Mivel a Nemzetközi Gabonatanács jogi aktusa meg fogja hosszabbítani az egyezmény hatályát, elfogadását követően helyénvaló kihirdetni a tanácsi határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2021/0065 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az 1995. évi Gabonakereskedelmi Egyezmény meghosszabbítása tekintetében a Nemzetközi Gabonatanácsban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésének a) pontjával,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az 1995. évi Gabonakereskedelmi Egyezményt (a továbbiakban: az egyezmény) az Unió a 96/88/EK tanácsi határozat
                  5
                révén kötötte meg, és az 1995. július 1-jén lépett hatályba. Az egyezményt három évre kötötték meg.

               (2)Az egyezmény 33. cikke értelmében a Nemzetközi Gabonatanács alkalmanként két évet meg nem haladó, egymást követő időszakokra meghosszabbíthatja az egyezményt. A tanács az egyezményt annak megkötése óta rendszeresen meghosszabbította további kétéves időszakokra. Az egyezményt legutóbb a Nemzetközi Gabonatanács 2019. június 10-én hozott határozatával
                  6
                hosszabbították meg, így 2021. június 30-ig marad hatályban.

               (3)A Nemzetközi Gabonatanács a 2021. június 7-én tartandó 53. ülésén határoz az egyezmény további kétéves időtartamra, 2021. július 1-jétől 2023. június 30-ig történő meghosszabbításáról.

               (4)Helyénvaló meghatározni az Unió által a Nemzetközi Gabonatanács 53. ülésén képviselendő álláspontot, mivel a meghosszabbítás az Unió érdekében áll,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió által a Nemzetközi Gabonatanács 53. ülésén képviselendő álláspont az, hogy az 1995. évi Gabonakereskedelmi Egyezmény további kétéves időtartamra, 2021. július 1-jétől 2023. június 30-ig történő meghosszabbítása mellett kell szavazni.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                        PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

                        FinancSt/10/
                           PSH/pl/914809

                        6.221.2022.1

                        DÁTUM: 2021.1.18.

                        1.

                        KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL:

                        14 20 03 06 Nemzetközi mezőgazdasági megállapodások

                        ELŐIRÁNYZATOK:

                        B2021 6 300 000 EUR

                        2.

                        CÍM:

                        Javaslat: A Tanács határozata az Európai Unió által az 1995. évi Gabonakereskedelmi Egyezmény meghosszabbítása tekintetében a Nemzetközi Gabonatanácsban képviselendő álláspont meghatározásáról

                        3.

                        JOGALAP: Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével

                        4.

                        CÉLKITŰZÉSEK:

                        A Gabonakereskedelmi Egyezmény hatályának újabb két évvel való meghosszabbítása (2021. július 1-jétől 2023. június 30-ig).

                        5.

                        PÉNZÜGYI HATÁSOK

                        12 HÓNAPOS IDŐSZAK

                           (millió EUR)

                        FOLYÓ PÉNZÜGYI ÉV

                        2021

                        (millió EUR)

                        KÖVETKEZŐ PÉNZÜGYI ÉV

                        2022

                        (millió EUR)

                        5.0.

                        KIADÁSOK

                        –
                              AZ EU-KÖLTSÉGVETÉS TERHÉRE
                           (VISSZATÉRÍTÉSEK/BEAVATKOZÁSOK)

                        –
                              NEMZETI HATÓSÁGOK

                        –
                              EGYÉB

                        0,42

                        0,39

                        5.1.

                        BEVÉTELEK

                        –
                              AZ EU SAJÁT FORRÁSAI
                           (LEFÖLÖZÉSEK/VÁMOK)

                        –
                              NEMZETI SZINTŰ BEVÉTELEK

                        2023

                        5.0.1.

                        KIADÁSI ELŐIRÁNYZAT

                        –

                        5.1.1.

                        BEVÉTELI ELŐIRÁNYZAT

                        5.2.

                        SZÁMÍTÁS MÓDJA: Az EU szavazatainak becsült számáról (amely minden évben változik) alkotott feltételezések és a szavazatonként GBP-ben kifizetendő becsült összeg alapján.

                        6.0.

                        FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS VONATKOZÓ ALCÍMÉBEN SZEREPLŐ ELŐIRÁNYZATOKBÓL?

                        IGEN

                        6.1.

                        FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS ALCÍMEI KÖZÖTTI ÁTCSOPORTOSÍTÁSSAL?

                        –

                        6.2.

                        SZÜKSÉG LESZ-E PÓTKÖLTSÉGVETÉSRE?

                        –

                        6.3.

                        SZÜKSÉG LESZ-E ELŐIRÁNYZATOK BEVEZETÉSÉRE A JÖVŐBENI KÖLTSÉGVETÉSEKBE?

                        IGEN

                        ÉSZREVÉTELEK:

                        Az EU-nak adott szavazatok, a szavazatonként GBP-ben kifizetendő pénzösszeg, valamint az EUR és a GBP átváltási árfolyama függvényében a ténylegesen kifizetendő összeg változhat.

                     (1)

                        HL L 21., 1996.1.27., 47. o.

                     (2)

                        A Nemzetközi Gabonatanács pénzügyi év alapján működik, amely július 1-től június 30-ig tart.

                     (3)

                        HL L 21., 1996.1.27., 47. o.

                     (4)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 63. és 64. pont.

                     (5)

                        A Tanács 96/88/EK határozata (1995. december 19.) az 1995. évi Nemzetközi Gabonaügyi Megállapodást alkotó Gabonakereskedelmi Egyezmény és Élelmiszersegély-egyezmény Európai Közösség által történő jóváhagyásáról (HL L 21., 1996.1.27., 47. o.).

                     (6)

                        A Tanács (EU) 2019/813 határozata (2019. május 17.) a Nemzetközi Gabonatanácsban az 1995. évi Gabonakereskedelmi Egyezmény időbeli hatályának meghosszabbítására tekintettel az Európai Unió által képviselendő álláspontról (HL L 133., 2019.5.21., 19. o.).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.5.10.
            COM(2021) 230 final
            2021/0117(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló, 2002. április 22-i euromediterrán megállapodással létrehozott Társulási Tanácsban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által az EU–Algéria Társulási Tanácsban a társulási megállapodás Felei közötti vita rendezésére irányuló tervezett határozattal kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               A javaslat tárgya az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló, 2002. április 22-i euromediterrán társulási megállapodás (a továbbiakban: a társulási megállapodás). A megállapodás 2005. szeptember 1-jén hatályba lépett.

               A Társulási Tanácsot a társulási megállapodás 92. cikkének első bekezdése hozta létre legmagasabb szintű szervként az említett megállapodás igazgatása érdekében. A Társulási Tanács felelős a társulási megállapodás keretében felmerülő lényeges problémák, valamint bármely más, közös érdeklődésre számot tartó kétoldalú vagy nemzetközi kérdés kivizsgálásáért.

               A társulási megállapodás 100. cikkének (2) bekezdése továbbá úgy rendelkezik, hogy a Társulási Tanács határozattal rendezheti a Felek által a társulási megállapodás 100. cikkének (1) bekezdése alapján elé terjesztett vitákat.

               A tervezett határozat célja az Európai Unió által 2020. június 24-én a Társulási Tanács elé terjesztett vita rendezése.

               A határozat elfogadására várhatóan a lehető leghamarabb, de legkésőbb a Társulási Tanács következő ülésén írásbeli eljárás keretében kerül sor.

               A tervezett határozat a megállapodás Feleire nézve kötelezővé válik a társulási megállapodás 94. cikke második bekezdésének és 100. cikke (3) bekezdésének megfelelően.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               2020. június 24-én az Európai Unió az Európai Bizottság (Kereskedelmi Főigazgatóság) szóbeli jegyzéke útján a Társulási Tanács elé terjesztette az Európai Unió és Algéria közötti társulási megállapodás értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatos vitát.

               A szóban forgó vita 2015-ben keletkezett, amikor Algéria akadályokat kezdett állítani az EU-val folytatott kétoldalú kereskedelem elé. A bevezetett intézkedésekből eredő kereskedelmi problémák miatt 2018 májusában a Társulási Tanács együttes nyilatkozatban szólította fel a Feleket arra, hogy a lehető leghamarabb találjanak megoldást. E célból 2018-ban magas szintű munkacsoportot hoztak létre, amely négy alkalommal ülésezett.

               Az EU többszöri magas szintű közbelépése és célzott politikai erőfeszítései ellenére a vita továbbra is megoldatlan. Ezért a vitát hivatalosan a Társulási Tanács elé kellett terjeszteni annak érdekében, hogy azt a társulási megállapodás 100. cikkével összhangban rendezzék.

               A társulási megállapodás alkalmazásával és értelmezésével kapcsolatos vita különösen az Algéria által bevezetett, alább ismertetett intézkedésekre vonatkozik.

               a)Algéria 2018. január 7-én elfogadta a 18-02. sz. végrehajtási rendeletet, amely bizonyos termékek behozatalának tilalmáról rendelkezik. Ezt követően többször – legutóbb 2019. január 27-én a 19-12. sz. kormányrendelettel – módosították az érintett termékek jegyzékét, amely jelenleg a 87.01-87.05 vámtarifaszám alá tartozó személygépkocsikat és magánjárműveket tartalmazza. Ez az intézkedés összeegyeztethetetlennek tűnik többek között a társulási megállapodás 17. cikkével, mivel új mennyiségi korlátozásokat, illetve azokkal azonos hatású intézkedéseket vezet be az Algériába irányuló árubehozatalra vonatkozóan.

               b)Algéria 2018. július 11-én elfogadta a 2018. évi kiegészítő költségvetésről szóló 18-13. sz. törvényt, amely bevezeti az „ideiglenes kiegészítő védővám” elnevezésű különvámot. Algéria 2018. szeptember 25-én elfogadta az ideiglenes kiegészítő védővám és a megfelelő vámtételek hatálya alá tartozó áruk jegyzéke összeállításának és meghatározásának részletes szabályairól szóló 18-230. sz. kormányrendeletet. Ennek alapján a Kereskedelmi Minisztérium 2019. január 27-én hatályba lépett 2019. január 26-i rendelete meghatározta azon áruk jegyzékét, amelyekre ideiglenes kiegészítő védővám vonatkozik. Ezt a jegyzéket a Kereskedelmi Minisztérium 2019. április 8-i rendelete módosította. E vám mértéke az áruk értékének 30–200 %-a. A módosított jegyzék összesen több mint 992 vámtarifacsoportot tartalmaz, amelyek mezőgazdasági termékekre, feldolgozott mezőgazdasági termékekre és számos fogyasztási cikkre vonatkoznak. Ezen intézkedések elfogadásával Algéria láthatóan nem teljesíti a társulási megállapodás 9. cikkében előírt, az Európai Unióból származó termékek Algériába irányuló behozatalára vonatkozó vámok és azokkal azonos hatású díjak fokozatos megszüntetésére vonatkozó kötelezettségét. Úgy tűnik továbbá, hogy Algéria ugyancsak nem tartja tiszteletben a társulási megállapodás 14. cikkében előírt, a mezőgazdasági termékekre, a halászati termékekre és a feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó szabályokat. Végül úgy látszik, hogy Algéria azáltal, hogy új behozatali vámokat, illetve azokkal azonos hatású díjakat vezetett be, megsértette a társulási megállapodás 17. cikkét.

               c)Algéria 2017. december 27-én elfogadta a 2018. évi költségvetésről szóló 17-11. sz. törvényt. E törvény 115. cikke megemelte az alkalmazandó vámokat 129 olyan vámtarifacsoport esetében, amelyek többek között a távközlési alkatrészekre, modemekre, kábelekre és elektromos készülékekre vonatkoznak. Egyes termékek vámtételei a 0–5 %-os eredeti mértékről 30 %-ra, más termékekéi pedig 30 %-ról 60 %-ra emelkedtek. Ez az intézkedés összeegyeztethetetlennek tűnik többek között a társulási megállapodás 17. cikkével, mivel Algéria ezen intézkedés elfogadásával új vámokat alkalmaz e termékek behozatalára.

               d)Algéria 2015-ben behozatali vagy kiviteli engedélyezési rendszereket hozott létre az áruk behozatalára és kivitelére alkalmazandó általános szabályokról szóló, 2015. július 15-i 15-15. sz. törvény, valamint a termékekre és árukra vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyezési rendszer alkalmazási feltételeinek és eljárásainak meghatározásáról szóló, 2016. december 6-i 15-306. sz. kormányrendelet révén. Ezek az engedélyezési rendszerek az automatikus és nem automatikus engedélyekre terjednek ki, és feljogosítják a kormányt arra, hogy a Kereskedelmi Minisztérium igazgatási jegyzékeire való felvétellel behozatali engedélyeket írjon elő. Ez az intézkedés összeegyeztethetetlennek tűnik többek között a társulási megállapodás 17. cikkével, mivel jogalapot szolgáltat új mennyiségi korlátozásokhoz, illetve azokkal azonos hatású intézkedésekhez.

               e)Az Algériai Bankok és Pénzügyi Intézmények Szakmai Szövetsége (ABEF) 2019. szeptember 30-án közzétette a 479/DG/2019. számú körlevelet, amely a Pénzügyminisztérium kabinetfőnökének 2019. szeptember 29-i 189/CC/MF/2019. számú levelére hivatkozik, amely három elemből álló új korlátozó intézkedéseket vezet be a mobiltelefonok és háztartási elektromos termékek behozatala tekintetében. Először is a behozatal kifizetésekor be kell tartani a kilenc hónapos kötelező halasztási időszakot. Másodszor, a gazdasági szereplők lehetőség szerint minden esetben elsősorban a nemzeti tengeri szállítási kapacitásokat kötelesek igénybe venni. Harmadszor, a behozatal csak a lehetőség szerint Incoterms FOB-záradékot alkalmazó szerződések alapján engedélyezett. 2019. december 31-től a FOB-záradék alkalmazására vonatkozó kötelezettséget valamennyi termék behozatalára kiterjesztették. 2019. december 25-én és 26-án közzétették a 643/DG/2019. és a 645/DG/2019. számú két körlevelet, amelyek további tájékoztatást nyújtanak a nemzeti tengeri fuvarozók igénybevételére vonatkozó kötelezettség és a FOB-záradék alkalmazásának módjáról. Úgy tűnik, hogy az említett intézkedések – különösen a kifizetési feltételekre és a FOB-záradékra vonatkozóan – összeegyeztethetetlenek többek között a társulási megállapodás 17. cikkével, mivel a termékek Algériába történő behozatalára vonatkozó új mennyiségi korlátozásoknak, illetve azokkal azonos hatású intézkedéseknek minősülhetnek. Ezek az intézkedések a társulási megállapodás 30., 32. és 34. cikkével is összeegyeztethetetlennek látszanak, mivel a jelek szerint ellentétesek Algériának az Európai Unió szolgáltatásainak és szolgáltatóinak kezelése tekintetében tett kötelezettségvállalásaival. Továbbá úgy tűnik, hogy ami a tengeri szállítást illeti, Algéria – különösen a nemzeti tengeri fuvarozók igénybevételére vonatkozó kötelezettség előírásával – nem tartja tiszteletben a nemzetközi piachoz és forgalomhoz történő korlátlan, kereskedelmi alapú hozzáférés elvét, és olyan intézkedéseket alkalmaz, amelyek rejtett korlátozó vagy megkülönböztető hatást gyakorolhatnak a tengeri szállítási szolgáltatásnyújtás szabadságára. Ezenfelül úgy tűnik, hogy a kifizetések tekintetében megkövetelt kilenc hónapos halasztási időszak előírásával Algéria a társulási megállapodás 38. cikkét sem tartja tiszteletben.

               Az Algéria által alkalmazott, fenti korlátozó intézkedések az Algéria és az Európai Unió közötti áru- és szolgáltatás-kereskedelem jelentős csökkenéséhez vezettek.

               A Társulási Tanács elé terjesztést követően 2020. szeptember 29-én és 2020. december 7-én konzultációkra került sor. E konzultációk keretében a Felek megkezdték a Társulási Tanács határozattervezetének megvitatását.

               A beruházással, kereskedelemmel és szolgáltatásokkal foglalkozó albizottság 2020. október 28-i hetedik ülésén, valamint a Társulási Tanács tagjainak nem hivatalos ülésén az Európai Unió és Algéria megerősítették azt a közös célkitűzésüket, hogy a Társulási Tanács határozatával rendezzék a vitát.

               A Társulási Tanács határozatának figyelembe kell vennie Algériának a 2020. szeptember 29-i ülésen tett nyilatkozatát, miszerint belső jogszabályai alapján nem fogadott el a termékek behozatalára vagy kivitelére vonatkozó automatikus vagy nem automatikus engedélyezési rendszert.

               Ezenkívül a 2020. december 7-i ülésen Algéria jelezte, hogy 2021. január 1-jétől meg kívánja szüntetni a személygépkocsi-behozatalra vonatkozó korlátozásokat.

               A Társulási Tanács határozatának tartalmaznia kell a két Fél azzal kapcsolatos közös értelmezését, hogy az Algéria által elfogadott, a jogvita tárgyát képező intézkedések összeegyeztethetők-e a társulási megállapodás rendelkezéseivel, és meg kell jelölnie az Algéria által meghozandó intézkedéseket. E tekintetben meg kell határozni az Algéria számára biztosított átmeneti időszakot és az abban az esetben alkalmazandó eljárásokat, ha Algéria nem felel meg a határozatnak.

               Meg kell jegyezni, hogy Algéria még nem nyújtotta be észrevételeit a Társulási Tanácsnak a tanácsi határozatra irányuló javaslathoz csatolt határozattervezetével kapcsolatban. Ezért valószínű, hogy a tervezet szövege a jövőbeli tárgyalások során jelentős mértékben módosul.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A Társulási Tanácsot megállapodás, nevezetesen a társulási megállapodás hozta létre.

               A Társulási Tanács által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. A tervezett jogi aktus a társulási megállapodás 94. cikke második bekezdésének, valamint 100. cikke (3) bekezdésének megfelelően a nemzetközi jog értelmében kötelező erejű.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem is módosítja a megállapodás intézményi kereteit.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatok anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül.

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a közös kereskedelempolitikával kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A TERVEZETT JOGI AKTUS KIHIRDETÉSE

               Mivel a Társulási Tanács jogi aktusa a társulási megállapodásban meghatározott kötelezettségektől való átmeneti kiegészítő eltéréseket vezet be Algéria érdekében, elfogadását követően helyénvaló kihirdetni azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2021/0117 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló, 2002. április 22-i euromediterrán megállapodással létrehozott Társulási Tanácsban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló, 2002. április 22-i euromediterrán megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) az Unió a 2005. július 18-i (EU) 2005/690/EK tanácsi határozat
                  1
                révén megkötötte, és a megállapodás 2005. szeptember 1-jén hatályba lépett.

               (2)A Társulási Tanácsot a társulási megállapodás 92. cikkének első bekezdése hozta létre.

               (3)A társulási megállapodás 100. cikkének (2) bekezdése értelmében a Társulási Tanács határozatot fogadhat el a Felek által az egyik Fél által elé terjesztett viták rendezése érdekében.

               (4)Az Európai Unió a 2020. június 24-i szóbeli jegyzék útján a Társulási Tanács elé terjesztett egy, a megállapodás értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatos vitát.

               (5)A vita tárgyát az Algéria által 2015-től kezdődően alkalmazott kereskedelmi intézkedések képezik: különösen a gépjárművek behozatalára vonatkozó tilalom, a 992 vámtarifacsoportra alkalmazandó ideiglenes kiegészítő védővám elfogadása, a 129 vámtarifacsoportra alkalmazandó kiegészítő vámtétel elfogadása, a behozatali vagy kiviteli engedélyezési rendszer bevezetése, a behozatal kifizetésére vonatkozó kilenc hónapos kötelező halasztási időszak, valamint a behozatalra alkalmazandó szerződéses feltételekre vonatkozó egyéb előírások bevezetése.

               (6)A 2020. szeptember 29-i és a 2020. december 7-i konzultációk keretében a Felek megkezdték a Társulási Tanácsnak a szóban forgó vita rendezésére vonatkozó határozattervezetével kapcsolatos munkát.

               (7)Helyénvaló meghatározni az Unió nevében a Társulási Tanácsban képviselendő álláspontot, mivel a tervezett határozat kötelező érvényű lesz az Unióra nézve,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió által az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló, 2002. április 22-i euromediterrán megállapodás 92. cikkének első bekezdésével létrehozott Társulási Tanácsban képviselendő álláspont az e határozathoz csatolt jogi aktus tervezetén alapul.

               2. cikk

               Az Európai Bizottság a Társulási Tanács határozatát elfogadását követően kihirdeti az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 265., 2005.10.10., 1. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.5.10.
            COM(2021) 230 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz
            JavaslatA Tanács határozata
            az Európai Unió által az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló, 2002. április 22-i euromediterrán megállapodással létrehozott Társulási Tanácsban képviselendő álláspontról

               TERVEZET

               AZ EU–ALGÉRIA TÁRSULÁSI TANÁCS ... SZ. HATÁROZATA

               2021. …….. XX.

               a megállapodás értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatos vita rendezéséről

               AZ EU–ALGÉRIA TÁRSULÁSI TANÁCS,

               tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság (Kereskedelmi Főigazgatóság) 2020. június 24-i (2020) 3283036 számú szóbeli jegyzékére, amelynek útján az Európai Unió a megállapodás 100. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Társulási Tanács elé terjesztette az Európai Unió és Algéria közötti megállapodás értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatos vitát,

               mivel:

               (1)
                     A megállapodás 2005. szeptember 1-jén hatályba lépett, és a Felek a megállapodásból eredő kötelezettségeik teljesítése érdekében kötelesek meghozni a megfelelő általános, illetve különös intézkedéseket.

               (2)
                     Algéria 2015 óta alkalmazza a preambulumbekezdésekben ismertetett kereskedelmi intézkedéseket, amelyek akadályozzák a felek közötti kétoldalú kereskedelmet, és ellentétesek a megállapodással.

               (3)
                     Algéria 2018. január 7-én elfogadta a 18-02. sz. végrehajtási rendeletet, amely bizonyos termékek behozatalának tilalmáról rendelkezik. Ezt követően az érintett termékek jegyzéke, amely jelenleg a 87.01-87.05 vámtarifaszám alá tartozó személygépkocsikat és magánjárműveket tartalmazza, többször (legutóbb 2019. január 27-én a 19-12. sz. kormányrendelettel) módosításra került.

               (4)
                     Algéria 2018. július 11-én elfogadta a 2018. évi kiegészítő költségvetésről szóló 18-13. sz. törvényt, amely bevezeti az „ideiglenes kiegészítő védővám” elnevezésű különvámot, amelyet az ideiglenes kiegészítő védővám és a megfelelő vámtételek hatálya alá tartozó áruk jegyzéke összeállításának és meghatározásának részletes szabályairól szóló, 2018. szeptember 25-i 18-230. sz. kormányrendelettel, valamint a Kereskedelmi Minisztérium 2019. január 27-én hatályba lépett 2019. január 26-i rendeletével léptettek életbe. A Kereskedelmi Minisztérium 2019. április 8-i rendelete módosította azon áruk jegyzékét, amelyekre az így létrehozott ideiglenes kiegészítő védővám vonatkozik.

               (5)
                     Az ideiglenes kiegészítő védővám mértéke az áru értékének 30–200 %-a. A védővám a módosított jegyzékre vonatkozik, amely több mint 992 vámtarifacsoportot ölel fel, amelyek főként mezőgazdasági termékeket, feldolgozott mezőgazdasági termékeket és számos fogyasztási cikket érintenek.

               (6)
                     Algéria 2017. december 27-én elfogadta a 2018. évi költségvetésről szóló 17-11. sz. törvényt. Ennek 115. cikke megemelte az alkalmazandó vámokat 129 olyan vámtarifacsoport esetében, amelyek többek között a távközlési alkatrészekre, modemekre, kábelekre és elektromos készülékekre vonatkoznak.

               (7)
                     Egyes termékek vámtételei a 0–5 %-os eredeti mértékről 30 %-ra, más termékekéi pedig 30 %-ról 60 %-ra emelkedtek.

               (8)
                     Algéria behozatali vagy kiviteli engedélyezési rendszereket hozott létre az áruk behozatalára és kivitelére alkalmazandó általános szabályokról szóló, 2015. július 15-i 15-15. sz. törvény, valamint a termékekre és árukra vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyezési rendszer alkalmazási feltételeinek és eljárásainak meghatározásáról szóló, 2016. december 6-i 15-306. sz. kormányrendelet révén.

               (9)
                     A szóban forgó engedélyezési rendszerek az automatikus és nem automatikus engedélyekre terjednek ki, és feljogosítják a kormányt arra, hogy a Kereskedelmi Minisztérium igazgatási jegyzékeire való felvétellel behozatali engedélyeket írjon elő.

               (10)
                     Az Algériai Bankok és Pénzügyi Intézmények Szakmai Szövetsége (ABEF) 2019. szeptember 30-án közzétette a 479/DG/2019. számú körlevelet, amely a Pénzügyminisztérium kabinetfőnökének 2019. szeptember 29-i 189/CC/MF/2019. számú levelére hivatkozik, amely az alábbi három elemből álló új korlátozó intézkedéseket vezet be a mobiltelefonok és háztartási elektromos termékek behozatala tekintetében:

               a) a behozatal kifizetésére vonatkozó kilenc hónapos kötelező halasztási időszak bevezetése;

               b) a gazdasági szereplők utasítása, hogy lehetőség szerint minden esetben elsősorban a nemzeti tengeri szállítási kapacitásokat vegyék igénybe; valamint

               c) arra vonatkozó információ, hogy lehetőség szerint csak az Incoterms FOB-záradékot alkalmazó szerződések alapján történő behozatalt fogják engedélyezni. Ezt a követelményt 2019. december 31-től valamennyi termék behozatalára kiterjesztették.

               (11)
                     A 2019. december 25-én, illetve 26-án közzétett 643/DG/2019. és 645/DG/2019. számú körlevél további tájékoztatást nyújt a nemzeti tengeri fuvarozók igénybevételére vonatkozó kötelezettség és a FOB-záradék alkalmazásának módjáról.

               (12)
                     Az Európai Unió megállapítja, hogy a bevezetett intézkedések negatív hatást gyakorolnak a kereskedelemre.

               (13)
                     A Társulási Tanács 2018. májusi együttes nyilatkozatában arra szólította fel a Feleket, hogy a lehető leghamarabb találjanak megoldást.

               (14)
                     2018-ban magas szintű munkacsoportot hoztak létre, amely négy alkalommal ülésezett. A többszöri magas szintű közbelépés és célzott politikai erőfeszítések ellenére nem sikerült megoldást találni.

               (15)
                     Az Európai Unió úgy ítéli meg, hogy a fenti intézkedések összeegyeztethetetlenek a megállapodásban megállapított jogokkal és kötelezettségekkel, és különösen a megállapodás 9., 14., 17., 30., 32., 34. és 38. cikkével.

               (16)
                     Az Európai Unió 2020. június 24-én a megállapodás 100. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Társulási Tanács elé terjesztette az ügyet, és benyújtotta az ahhoz szükséges információkat, hogy a kölcsönösen elfogadható megoldás megtalálása érdekében megvizsgálják a vitát.

               (17)
                     A Felek 2020. szeptember 29-én és 2020. december 7-én konzultációt folytattak egymással.

               (18)
                     Algéria kijelentette, hogy az intézkedések az alábbi célokból voltak szükségesek: a fiatal iparágak védelme a gazdasági diverzifikációra irányuló politikája keretében, védintézkedések bevezetése az importnyomásnak kitett gazdasági ágazatokban, a tisztességtelen verseny elkerülése és a fizetési mérleg komoly nehézségeinek rendezése.

               (19)
                     Az Európai Unió úgy véli, hogy a 11. cikkben (fiatal iparágok), a 22. cikkben (dömpingellenes intézkedések), a 24. cikkben (védintézkedések) vagy a 40. cikkben (fizetési mérleg) előírt eltérések alkalmazásának anyag jogi feltételei nem teljesülnek, továbbá hogy Algéria nem tartotta tiszteletben az említett intézkedések elfogadására vonatkozó eljárási feltételeket, például a Felek közötti előzetes konzultációkat és bizonyos esetekben a Társulási Tanács határozatának elfogadását.

               (20)
                     A Felek támogatják a vita határozat útján történő rendezését,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

               1. cikk

               (1)
                     A Felek egyetértenek abban az értelmezésben, amely szerint a 87.01-87.05 vámtarifaszám alá tartozó személygépkocsik és magánjárművek behozatalára vonatkozó, Algéria által bevezetett tilalom az árubehozatalra vonatkozó új mennyiségi korlátozásnak, illetve azzal azonos hatású, a megállapodás 17. cikkével összeegyeztethetetlen intézkedéseknek minősül. A megállapodás 11. cikke, amely lehetővé teszi a Felek számára, hogy eltéréseket engedélyezzenek a fiatal iparágak számára, nem vonatkozik a megállapodás 17. cikkében meghatározott kötelezettségekre.

               (2)
                     Algéria vállalja, hogy legkésőbb [...]-ig megszünteti ezt a korlátozást.

               2. cikk

               (1)
                     A Felek egyetértenek abban az értelmezésben, amely szerint az ideiglenes kiegészítő védővám Algéria általi bevezetése összeegyeztethetetlen a megállapodás 9. cikke szerinti, az Európai Unióból származó termékek Algériába irányuló behozatalára vonatkozó vámok és azokkal azonos hatású díjak fokozatos megszüntetésére vonatkozó kötelezettséggel, valamint a megállapodás 14. cikkében előírt, a mezőgazdasági termékekre, a halászati termékekre és a feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó szabályokkal. Ezenkívül az ideiglenes kiegészítő védővám a megállapodás 17. cikkében megállapított tilalom hatálya alá tartozó új behozatali vámnak, illetve azzal azonos hatású díjnak minősül.

               (2)
                     A megállapodás 24. cikkében előírt védintézkedések vagy a fizetési mérleg komoly nehézségeinek rendezéséhez szükséges intézkedések alkalmazására vonatkozó feltételek nem teljesülnek.

               (3)
                     Algéria vállalja, hogy az Európai Unióból származó termékekre vonatkozó ideiglenes kiegészítő védővámok mértékét [...]-ig a jogszabályban előírt vámtételek 50 %-ára csökkenti, és [...]-ig megszünteti ezeket a vámokat.

               3. cikk

               (1)
                     A Felek egyetértenek abban az értelmezésben, amely szerint a távközlési alkatrészekre, modemekre, kábelekre és elektromos készülékekre vonatkozó 129 vámtarifacsoport esetében alkalmazandó vámok emelése – amely szerint a vámtételek egyes termékek esetében a 0–5 %-os eredeti mértékről 30 %-ra, más termékek esetében pedig 30 %-ról 60 %-ra emelkednek – nem egyeztethető össze a megállapodás 9. cikkében előírt vámcsökkentéssel és a vámtételek növelésének a megállapodás 17. cikkében megállapított tilalmával.

               (2)
                     A megállapodás 11. cikkében előírt, a fiatal iparágak érdekében engedélyezhető eltérésre, valamint a megállapodás 24. cikkében előírt védintézkedések vagy a fizetési mérleg komoly nehézségeinek rendezéséhez szükséges intézkedések alkalmazására vonatkozó feltételek nem teljesülnek.

               (3)
                     Algéria vállalja, hogy legkésőbb […]-ig megszünteti az Európai Unióból származó termékekre vonatkozó vámok emelését.

               4. cikk

               A Felek a megállapodás 17. cikkével összhangban vállalják, hogy – a társulási megállapodásban előírt eltérésen alapuló kivételtől eltekintve – nem kötik automatikus vagy nem automatikus engedélyezéshez a Felek területéről származó termékek behozatalát vagy kivitelét.

               5. cikk

               (1)
                     A Felek elismerik, hogy a jogilag nem kötelező erejű ajánlások a megállapodásban megállapított kötelezettségekkel összeegyeztethetetlen kereskedelmi akadályt jelenthetnek. A Felek egyetértenek azzal az értelmezéssel, hogy az alábbiak nem egyeztethetők össze a megállapodás 17. cikkével, sem pedig annak 30., 32. és 34. cikkével: a behozatal kifizetésére vonatkozó kilenc hónapos kötelező halasztási időszak bevezetése, a gazdasági szereplők utasítása arra, hogy lehetőség szerint minden esetben elsősorban a nemzeti tengeri szállítási kapacitásokat vegyék igénybe, valamint arra vonatkozó információ, hogy lehetőség szerint csak az Incoterms FOB-záradékot alkalmazó szerződések alapján történő behozatalt fogják engedélyezni.

               (2)
                     A fizetési mérleg komoly nehézségeinek rendezéséhez szükséges intézkedések alkalmazására vonatkozó, a megállapodás 40. cikkében előírt feltételek nem teljesülnek.

               (3)
                     Algéria vállalja, hogy legkésőbb [...]-ig eltörli az (1) bekezdésben említett utasításokat és ajánlásokat.

               6. cikk

               (1)
                     Algéria értesíti az Európai Bizottság Kereskedelmi Főigazgatóságát a társulási megállapodás 1. cikkének (2) bekezdésében, 2. cikkének (3) bekezdésében, 3. cikkének (3) bekezdésében és 5. cikkének (3) bekezdésében meghatározott kötelezettségeknek való megfelelés érdekében hozott intézkedésekről. Algéria az értesítés egy példányát megküldi a Társulási Tanácsnak és az iparral, kereskedelemmel és beruházással foglalkozó albizottságnak.

               (2)
                     Az Európai Unió írásbeli kérésére Algéria további tájékoztatást nyújt a megállapodásban foglalt kötelezettségek teljesítése érdekében hozott intézkedésekről.

               7. cikk

               Ha Algéria az alkalmazandó rendelkezésben meghatározott időszak lejártát követő 15 napon belül nem jelentett be e határozat végrehajtására irányuló intézkedést, vagy ha az Európai Unió úgy ítéli meg, hogy a bejelentett intézkedések nem kielégítőek, az Európai Unió a megállapodás 104. cikkének (2) bekezdésének megfelelően felfüggesztheti a megállapodásban foglalt engedményeket vagy bármely más kötelezettséget, mivel a Társulási Tanács megkapta a helyzet alapos vizsgálatához szükséges valamennyi releváns információt annak érdekében, hogy a Felek számára elfogadható megoldást találjon.

               8. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt .... -án/-én ...

               a Társulási Tanács részéről

               az elnök

               ……


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.6.12.
            COM(2019) 268 final
            2019/0131(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodásban foglalt, a baromfihúsra és baromfihús-készítményekre meghatározott kereskedelmi kedvezmények módosításáról szóló, az Európai Unió és Ukrajna közötti levélváltás formájában létrejött megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti, mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térséget is magában foglaló társulási megállapodás (a továbbiakban: társulási megállapodás) 2017. szeptember 1-jén hatályba lépett. A társulási megállapodás többek között kedvezményes feltételeket határoz meg a kétoldalú árukereskedelemre vonatkozóan.

                  2016 közepétől egy új típusú baromfidarabot kezdtek egyre nagyobb mennyiségben Ukrajnából az EU-ba importálni. Ez az új baromfidarab a hagyományos mellrészt tartalmazza a szárnyak felkarcsontjaival együtt, mely utóbbi a darab teljes súlyának csak nagyon kis részét teszi ki. Minimális átalakítás után ez a baromfidarab baromfimellként forgalmazható az EU-ban. Az említett baromfidarab vámmentes, a társulási megállapodásra irányuló tárgyalások idején még nem létező és nem is előrelátható behozatalának gyors növekedése aláássa a társulási megállapodásban a baromfimell tekintetében biztosított védelmet, és képes megzavarni a baromfihús uniós piacának kényes egyensúlyát. 2018. december 20-án a Tanács felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy tárgyalásokat kezdjen Ukrajnával a helyzet megoldása érdekében, mégpedig a társulási megállapodásban foglalt, a baromfihúsra és baromfihús-készítményekre meghatározott kereskedelmi kedvezmények módosítása útján.

                  A tárgyalások 2019. január 29. és február 22. között folytak, és 2019. március 19-én lezárultak. A megállapodás belefoglal kettő – a 0207 13 70, illetve a 0207 14 70 KN-kód alá tartozó – tarifacsoportot a jelenleg 18 400 tonnás, 2021-ig 20 000 tonnára emelkedő hatályos vámkontingensbe (rendelésszám: 09.4273), a vámkontingens mérete pedig 50 000 tonnával nő majd. A 0207 13 70 és 0207 14 70 KN-kódszámú tarifacsoportba tartozó, a vámkontingens mennyiségét meghaladó behozatalra ezt követően a legnagyobb kedvezményes elbánás (MFN-elbánás) szerinti 100,8 EUR/ 100 kg nettó tömeg mértékű vámtétel lenne alkalmazandó.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  A javaslat stabil és kiszámítható kereskedelmi környezetet hoz létre a baromfihúsra vonatkozóan, és biztosítja az Ukrajnával folytatott kereskedelem észszerű és egyenletes növekedését. Ez összhangban áll az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (5) bekezdésében említett szabad és tisztességes kereskedelem céljával, valamint a világkereskedelem harmonikus fejlődésének céljával, amelyet az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 206. cikke említ.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  A fent leírt célkitűzések összhangban vannak a közös agrárpolitikával, és különösen annak az EUMSZ 39. cikkében rögzített céljaival, amelyek a piacok stabilizálását is magukban foglalják.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207. cikke, összefüggésben 218. cikkének (4) bekezdésével.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  Az EUSZ 5. cikkének (3) bekezdése értelmében a szubszidiaritás elve nem alkalmazandó a kizárólagos uniós hatáskör alá tartozó területekre. A közös kereskedelempolitika szerepel az EUMSZ 3. cikkében felsorolt, az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozó területek között. Ez a szakpolitika kiterjed a kereskedelmi megállapodásokról – többek között az EUMSZ 207 cikkének megfelelően – folytatott tárgyalásokra is.

               •Arányosság

                  A javaslat megfelel az arányosság elvének. A fentiekben kiemelt probléma kizárólag a társulási megállapodás baromfihúsra és baromfihús-készítményekre vonatkozó vámkontingenseinek és vámkontingens-engedményeinek módosításával oldható meg, tehát csak így valósítható meg e javaslat célkitűzése.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Az Európai Unió Tanácsának határozata.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  A Bizottságot számos érdekelt fél – különösen az európai baromfihús-ágazat – kereste meg, hogy tájékoztassa az említett új, főként baromfimellet tartalmazó baromfidarab Unióba irányuló, Ukrajnából történő behozatalával kapcsolatos aggályairól. A Bizottság szorosan nyomon követte az Ukrajnából származó baromfihús behozatalát, és alaposan elemezte az érdekelt felek e kérdéssel kapcsolatos állításait.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  A Bizottság különböző érdekelt felekkel állt kapcsolatban, akik véleményt nyilvánítottak az Ukrajnából származó baromfihús vámmentes behozatalával kapcsolatban a piacra jutás tekintetében felmerült konkrét aggályokról.

               •Hatásvizsgálat

                  A javaslatot nem kíséri hatásvizsgálat. Amint ezt a javaslat indokairól és céljairól szóló rész kifejti, az új baromfidarabok vámmentes behozatala gyorsan növekszik. Mivel az említett behozatalra nem vonatkoznak mennyiségi korlátozások, fennáll az a kockázat, hogy amennyiben változatlan marad az erre vonatkozó kereskedelmi rendszer, az aláássa a társulási megállapodásban a baromfimell számára vámkontingensek formájában biztosított védelmet, és ebből következően megzavarja a baromfihús uniós piacának kényes egyensúlyát. Ezért sürgősen megoldást kell találni erre a helyzetre. A Bizottsághoz számos írásbeli kérdés érkezett az Európai Parlament képviselőitől és az európai baromfihús-ágazatból, amelyek a megoldást elősegítő intézkedéseket sürgettek.

                  Az Unióba a 0207 13 70 és 0207 14 70 KN-kódszámmal jelölt két tarifacsoport keretében irányuló behozatal együttes importértéke a 2016-os és a 2017-es teljes naptári év alatt elérte a 43,9 millió EUR-t. Ez az Ukrajnából származó, 2016. és 2017. évi teljes uniós baromfihús-behozatal 23,9 %-át teszi ki, és 1,1 %-ot képvisel az említett két naptári évben az összes harmadik országból az Unióba érkező baromfihús-behozatal egészében. 2018-ban az import értéke 91,4 millió EUR-t tett ki.

                  A javaslat az Ukrajnából származó baromfibehozatalra vonatkozó meglévő vámkontingensben egyesíti a 0207 13 70 és 0207 14 70 KN-kódszámmal jelölt két tarifacsoport – „Más darabok, frissen vagy fagyasztva” – alá tartozó, jelenleg vámmentes behozatalt, és a legnagyobb kedvezményes elbánás szerinti vámtétel újbóli alkalmazását írja elő az említett két tarifacsoport esetében. Ez azt jelenti, hogy a társulási megállapodás stabilizálni fogja az Ukrajnából származó baromfihús meglévő uniós behozatalát anélkül, hogy további következményekkel járna a kétoldalú kereskedelem tekintetében.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  Nem releváns.

               •Alapjogok

                  A javaslat nem jár semmilyen hatással az alapvető jogok védelmére nézve.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A javaslat nem lesz uniós költségvetési vonzata elmaradó vámbevételek formájában.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  A Bizottság továbbra is szorosan nyomon követi majd a baromfihús harmadik országokból származó behozatalát.

               2019/0131 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodásban foglalt, a baromfihúsra és baromfihús-készítményekre meghatározott kereskedelmi kedvezmények módosításáról szóló, az Európai Unió és Ukrajna közötti levélváltás formájában létrejött megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (3) bekezdésére, valamint 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (5) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás
                  1
                (a továbbiakban: társulási megállapodás) 2017. szeptember 1-jén hatályba lépett.

               (2)Egy új típusú baromfidarab a hagyományos mellrészt tartalmazza a szárnyak felkarcsontjaival együtt, és az Unión belüli minimális átalakítást követően baromfimellként forgalmazható az Unióban. Az említett baromfidarabok korlátlan behozatala – melyek Ukrajnából származó behozatala 55 500 tonnát tett ki 2018-ban – tehát azzal a kockázattal jár, hogy hatástalanítja a hagyományos baromfimell-darabok Unióba irányuló behozatalára vonatkozóan a társulási megállapodásban meghatározott feltételeket, különösen a vámkontingens formájában meghatározott mennyiségi korlátozásokat.

               (3)2018. december 20-án a Tanács felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy tárgyalásokat kezdjen Ukrajnával a társulási megállapodásban foglalt, a baromfihúsra és baromfihús-készítményekre meghatározott kereskedelmi kedvezmények módosítása céljából. A tárgyalások 2019. március 19-én sikeresen lezárultak. Ezért a társulási megállapodásban (a továbbiakban: megállapodás) foglalt, a baromfihúsra és baromfihús-készítményekre meghatározott kereskedelmi kedvezmények módosításáról szóló, az Európai Unió és Ukrajna közötti, levélváltás formájában létrejött megállapodást az Unió nevében alá kell írni, figyelemmel annak későbbi időpontban történő megkötésére.

               (4)Annak érdekében, hogy gyorsan megszüntessük az említett baromfidarabok esetleges korlátlan vámmentes behozatalának kockázatát, a megállapodást ideiglenesen alkalmazni kell,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Tanács jóváhagyja a társulási megállapodásban (a továbbiakban: megállapodás) foglalt, a baromfihúsra és baromfihús-készítményekre meghatározott kereskedelmi kedvezmények módosításáról szóló, az Európai Unió és Ukrajna közötti, levélváltás formájában létrejött megállapodás Unió nevében történő aláírását, figyelemmel az említett megállapodás későbbi időpontban történő megkötésére.

               Az aláírandó megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

               2. cikk

               A Tanács Főtitkársága – a megállapodás megkötésére figyelemmel – teljes mértékben felhatalmazza a megállapodás tárgyalója által megjelölt személyt vagy személyeket a megállapodás aláírására.

               3. cikk

               A megállapodás ideiglenes alkalmazása az azt követő hónap első napján kezdődik, hogy a letéteményeshez beérkeztek a következő dokumentumok:

               –
                     az Unió értesítése az e célból szükséges eljárások befejezéséről; valamint

               –
                     Ukrajna értesítése a saját eljárásainak és alkalmazandó jogszabályainak megfelelő megerősítés lezárulásáról,

               attól függően, hogy melyik a későbbi időpont, és a megállapodás hatálybalépéséig tart.

               4. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 161., 2014.5.29., 3. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.6.12.
            COM(2019) 268 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodásban foglalt, a baromfihúsra és baromfihús-készítményekre meghatározott kereskedelmi kedvezmények módosításáról szóló, az Európai Unió és Ukrajna közötti levélváltás formájában létrejött megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról

               Megállapodás levélváltás formájában az Európai Unió és Ukrajna között az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodásban foglalt, a baromfihúsra és baromfihús-készítményekre meghatározott kereskedelmi kedvezmények módosításáról

               Az Európai Unió levele

               Tisztelt Uram/Asszonyom!

               Megtiszteltetés számomra, hogy hivatkozhatok az Európai Unió és Ukrajna (a továbbiakban: Felek) között a baromfihúsra és baromfihús-készítményekre meghatározott kereskedelmi kedvezményekről folytatott, 2019. március 19-én lezárult tárgyalásokra.

               E tárgyalások a következő megállapodást eredményezték:

               (1)Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) IV. címe 1. fejezetéhez csatolt I-A. melléklet függelékének A. pontjában a „Baromfihús és baromfihús-készítmények” bejegyzés helyébe a következő lép:

                        Baromfihús és baromfihús-készítmények

                        0207 11 (30-90)

                        0207 12 (10-90)

                        0207 13 (10-20-30-50-60-70-99)*

                        0207 14 (10-20-30-50-60-70-99)*

                        0207 24 (10-90)

                        0207 25 (10-90)

                        0207 26 (10-20-30-50-60-70-80-99)

                        0207 27 (10-20-30-50-60-70-80-99)

                        0207 32 (15-19-51-59-90)

                        0207 33 (11-19-59-90)

                        0207 35 (11-15-21-23-25-31-41-51-53-61-63-71-79-99)

                        0207 36 (11-15-21-23-31-41-51-53-61-63-79-90)

                        0210 99 (39)

                        1602 31 (11-19-30-90)

                        1602 32 (11-19-30-90)

                        1602 39 (21)

                        50 000 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség + 18 400 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség, 800 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség fokozatos emeléssel 2020-ban és 2021-ben

                        + 20 000 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség (kizárólag a 0207 12 (10–90) KN-kód esetében)

               *
                     Az egyértelműség érdekében az EU-nak a megállapodás IV. címe 1. fejezetéhez csatolt I-A. mellékletben szereplő vámtarifajegyzékében szereplő 0207 13 70 és 0207 14 70 tarifacsoport a harmadik oszlopban a „Mennyiség” fejléc alatt szereplő vámkontingens hatálya alá tartozik.

               (2)Az EU-nak a megállapodás IV. címe 1. fejezetéhez csatolt I-A. mellékletben szereplő vámtarifajegyzékében a negyedik oszlopban a „Szakaszolási kategória” fejléc alatt szereplő szöveg helyébe a következő lép az alábbi KN 2008-as tarifacsoportok esetében: „50 000 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség + 18 400 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség 800 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség fokozatos emeléssel 2020-ban és 2021-ben”:

               0207 11 (30-90)

               0207 13 (10-20-30-50-60-70-99)

               0207 14 (10-20-30-50-60-70-99)

               0207 24 (10-90)

               0207 25 (10-90)

               0207 26 (10-20-30-50-60-70-80-99)

               0207 27 (10-20-30-50-60-70-80-99)

               0207 32 (15-19-51-59-90)

               0207 33 (11-19-59-90)

               0207 35 (11-15-21-23-25-31-41-51-53-61-63-71-79-99)

               0207 36 (11-15-21-23-31-41-51-53-61-63-79-90)

               0210 99 (39)

               1602 31 (11-19-30-90)

               1602 32 (11-19-30-90)

               1602 39 (21)

               (3)Az EU-nak a megállapodás IV. címe 1. fejezetéhez csatolt I-A. mellékletben szereplő vámtarifajegyzékében a negyedik oszlopban a „Szakaszolási kategória” fejléc alatt szereplő szöveg helyébe a következő lép a KN 2008-as 0207 12 (10–90) tarifacsoportok esetében: „50 000 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség + 18 400 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség 800 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség fokozatos emeléssel 2020-ban és 2021-ben + 20 000 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség”.

               (4)A megállapodás hatálybalépése naptári évének fennmaradó része tekintetében arányosan kell kiszámítani annak az 50 000 tonnás pótlólagos mennyiségnek a részét, amelyet hozzá kell adni a megállapodásban meghatározott, baromfihúsra és baromfihús-készítményekre vonatkozó kvótához.

               (5)Az EU-nak a megállapodás IV. címe 1. fejezetéhez csatolt I-A. mellékletben szereplő vámtarifajegyzékében a 0207 13 70 és 0207 14 70 tarifacsoport tekintetében meghatározott 100,8 EUR/100 nettó kg mértékű legnagyobb kedvezményes vámot kell alkalmazni az (1) pontban említett, a baromfihús és baromfihús-készítmények összesített vámkontingensét meghaladó behozatalra.

               Ez a megállapodás az azt követő hónap első napján lép hatályba, hogy a letéteményeshez beérkezett a Felek között kicserélt jóváhagyási vagy megerősítési okmányokról szóló utolsó értesítés.

               E megállapodás ideiglenes alkalmazása az azt követő hónap első napján kezdődik, hogy a letéteményeshez beérkeztek a következő dokumentumok:

               –az Unió értesítése az e célból szükséges eljárások befejezéséről; valamint

               –Ukrajna értesítése a saját eljárásainak és alkalmazandó jogszabályainak megfelelő megerősítés lezárulásáról,

               attól függően, hogy melyik a későbbi időpont.

               Lekötelezne, ha megerősítené, hogy Ukrajna egyetért a fentiekkel.

               Tisztelettel:

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

               az Európai Unió részéről,

               B. Ukrajna levele

               Tisztelt Uram/Asszonyom!

               Ezúton tisztelettel igazolom [illessze be a levél keltét]-i levelének kézhezvételét, amely a következőképpen szól:

               „Megtiszteltetés számomra, hogy hivatkozhatok az Európai Unió és Ukrajna (a továbbiakban: Felek) között a baromfihúsra és baromfihús-készítményekre meghatározott kereskedelmi kedvezményekről folytatott, 2019. március 19-én lezárult tárgyalásokra.

               E tárgyalások a következő megállapodást eredményezték:

               (1)Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) IV. címe 1. fejezetéhez csatolt I-A. melléklet függelékének A. pontjában a „Baromfihús és baromfihús-készítmények” bejegyzés helyébe a következő lép:

                        Baromfihús és baromfihús-készítmények

                        0207 11 (30-90)

                        0207 12 (10-90)

                        0207 13 (10-20-30-50-60-70-99)*

                        0207 14 (10-20-30-50-60-70-99)*

                        0207 24 (10-90)

                        0207 25 (10-90)

                        0207 26 (10-20-30-50-60-70-80-99)

                        0207 27 (10-20-30-50-60-70-80-99)

                        0207 32 (15-19-51-59-90)

                        0207 33 (11-19-59-90)

                        0207 35 (11-15-21-23-25-31-41-51-53-61-63-71-79-99)

                        0207 36 (11-15-21-23-31-41-51-53-61-63-79-90)

                        0210 99 (39)

                        1602 31 (11-19-30-90)

                        1602 32 (11-19-30-90)

                        1602 39 (21)

                        50 000 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség + 18 400 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség, 800 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség fokozatos emeléssel 2020-ban és 2021-ben

                        + 20 000 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség (kizárólag a 0207 12 (10–90) KN-kód esetében)

               *
                     Az egyértelműség érdekében az EU-nak a megállapodás IV. címe 1. fejezetéhez csatolt I-A. mellékletben szereplő vámtarifajegyzékében szereplő 0207 13 70 és 0207 14 70 tarifacsoport a harmadik oszlopban a „Mennyiség” fejléc alatt szereplő vámkontingens hatálya alá tartozik.

               (2)Az EU-nak a megállapodás IV. címe 1. fejezetéhez csatolt I-A. mellékletben szereplő vámtarifajegyzékében a negyedik oszlopban a „Szakaszolási kategória” fejléc alatt szereplő szöveg helyébe a következő lép az alábbi KN 2008-as tarifacsoportok esetében: „50 000 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség + 18 400 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség 800 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség fokozatos emeléssel 2020-ban és 2021-ben”:

               0207 11 (30-90)

               0207 13 (10-20-30-50-60-70-99)

               0207 14 (10-20-30-50-60-70-99)

               0207 24 (10-90)

               0207 25 (10-90)

               0207 26 (10-20-30-50-60-70-80-99)

               0207 27 (10-20-30-50-60-70-80-99)

               0207 32 (15-19-51-59-90)

               0207 33 (11-19-59-90)

               0207 35 (11-15-21-23-25-31-41-51-53-61-63-71-79-99)

               0207 36 (11-15-21-23-31-41-51-53-61-63-79-90)

               0210 99 (39)

               1602 31 (11-19-30-90)

               1602 32 (11-19-30-90)

               1602 39 (21)

               (3)Az EU-nak a megállapodás IV. címe 1. fejezetéhez csatolt I-A. mellékletben szereplő vámtarifajegyzékében a negyedik oszlopban a „Szakaszolási kategória” fejléc alatt szereplő szöveg helyébe a következő lép a KN 2008-as 0207 12 (10–90) tarifacsoportok esetében: „50 000 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség + 18 400 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség 800 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség fokozatos emeléssel 2020-ban és 2021-ben + 20 000 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség”.

               (4)A megállapodás hatálybalépése naptári évének fennmaradó része tekintetében arányosan kell kiszámítani annak az 50 000 tonnás pótlólagos mennyiségnek a részét, amelyet hozzá kell adni a megállapodásban meghatározott, baromfihúsra és baromfihús-készítményekre vonatkozó kvótához.

               (5)Az EU-nak a megállapodás IV. címe 1. fejezetéhez csatolt I-A. mellékletben szereplő vámtarifajegyzékében a 0207 13 70 és 0207 14 70 tarifacsoport tekintetében meghatározott 100,8 EUR/100 nettó kg mértékű legnagyobb kedvezményes vámot kell alkalmazni az (1) pontban említett, a baromfihús és baromfihús-készítmények összesített vámkontingensét meghaladó behozatalra.

               Ez a megállapodás az azt követő hónap első napján lép hatályba, hogy a letéteményeshez beérkezett a Felek között kicserélt jóváhagyási vagy megerősítési okmányokról szóló utolsó értesítés.

               E megállapodás ideiglenes alkalmazása az azt követő hónap első napján kezdődik, hogy a letéteményeshez beérkeztek a következő dokumentumok:

               –az Unió értesítése az e célból szükséges eljárások befejezéséről; valamint

               –Ukrajna értesítése a saját eljárásainak és alkalmazandó jogszabályainak megfelelő megerősítés lezárulásáról,

               attól függően, hogy melyik a későbbi időpont.”

               Megtiszteltetés számomra, hogy megerősíthetem: Ukrajna egyetért a fentiekkel.

               Tisztelettel:

               Kelt Kijevben,

               Ukrajna részéről,


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.6.12.
            COM(2019) 267 final
            2019/0132(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodásban foglalt, a baromfihúsra és baromfihús-készítményekre meghatározott kereskedelmi kedvezmények módosításáról szóló, az Európai Unió és Ukrajna közötti levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti, mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térséget is magában foglaló társulási megállapodás (a továbbiakban: társulási megállapodás) 2017. szeptember 1-jén hatályba lépett. A társulási megállapodás többek között kedvezményes feltételeket határoz meg a kétoldalú árukereskedelemre vonatkozóan.

                  2016 közepétől egy új típusú baromfidarabot kezdtek egyre nagyobb mennyiségben Ukrajnából az EU-ba importálni. Ez az új baromfidarab a hagyományos mellrészt tartalmazza a szárnyak felkarcsontjaival együtt, mely utóbbi a darab teljes súlyának csak nagyon kis részét teszi ki. Minimális átalakítás után ez a baromfidarab baromfimellként forgalmazható az EU-ban. Az említett baromfidarab vámmentes, a társulási megállapodásra irányuló tárgyalások idején még nem létező és nem is előrelátható behozatalának gyors növekedése aláássa a társulási megállapodásban a baromfimell tekintetében biztosított védelmet, és képes megzavarni a baromfihús uniós piacának kényes egyensúlyát. 2018. december 20-án a Tanács felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy tárgyalásokat kezdjen Ukrajnával a helyzet megoldása érdekében, mégpedig a társulási megállapodásban foglalt, a baromfihúsra és baromfihús-készítményekre meghatározott kereskedelmi kedvezmények módosítása útján.

                  A tárgyalások 2019. január 29. és február 22. között folytak, és 2019. március 19-én lezárultak. A megállapodás belefoglal kettő – a 0207 13 70, illetve a 0207 14 70 KN-kód alá tartozó – tarifacsoportot a jelenleg 18 400 tonnás, 2021-ig 20 000 tonnára emelkedő hatályos vámkontingensbe (rendelésszám: 09.4273), a vámkontingens mérete pedig 50 000 tonnával nő majd. A 0207 13 70 és 0207 14 70 KN-kódszámú tarifacsoportba tartozó, a vámkontingens mennyiségét meghaladó behozatalra ezt követően a legnagyobb kedvezményes elbánás (MFN-elbánás) szerinti 100,8 EUR/ 100 kg nettó tömeg mértékű vámtétel lenne alkalmazandó.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  A javaslat stabil és kiszámítható kereskedelmi környezetet hoz létre a baromfihúsra vonatkozóan, és biztosítja az Ukrajnával folytatott kereskedelem észszerű és egyenletes növekedését. Ez összhangban áll az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (5) bekezdésében említett szabad és tisztességes kereskedelem céljával, valamint a világkereskedelem harmonikus fejlődésének céljával, amelyet az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 206. cikke említ.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  A fent leírt célkitűzések összhangban vannak a közös agrárpolitikával, és különösen annak az EUMSZ 39. cikkében rögzített céljaival, amelyek a piacok stabilizálását is magukban foglalják.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207. cikke, összefüggésben 218. cikkének (4) bekezdésével.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  Az EUSZ 5. cikkének (3) bekezdése értelmében a szubszidiaritás elve nem alkalmazandó a kizárólagos uniós hatáskör alá tartozó területekre. A közös kereskedelempolitika szerepel az EUMSZ 3. cikkében felsorolt, az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozó területek között. Ez a szakpolitika kiterjed a kereskedelmi megállapodásokról – többek között az EUMSZ 207 cikkének megfelelően – folytatott tárgyalásokra is.

                  •
                        Arányosság

                  Ez a javaslat megfelel az arányosság elvének. A fentiekben kiemelt probléma kizárólag a társulási megállapodás baromfihúsra és baromfihús-készítményekre vonatkozó vámkontingenseinek és vámkontingens-engedményeinek módosításával oldható meg, tehát csak így valósítható meg e javaslat célkitűzése.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Az Európai Unió Tanácsának határozata.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  A Bizottságot számos érdekelt fél – különösen az európai baromfihús-ágazat – kereste meg, hogy tájékoztassa az említett új, főként baromfimellet tartalmazó baromfidarab Unióba irányuló, Ukrajnából történő behozatalával kapcsolatos aggályairól. A Bizottság szorosan nyomon követte az Ukrajnából származó baromfihús behozatalát, és alaposan elemezte az érdekelt felek e kérdéssel kapcsolatos állításait.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  A Bizottság különböző érdekelt felekkel állt kapcsolatban, akik véleményt nyilvánítottak az Ukrajnából származó baromfihús vámmentes behozatalával kapcsolatban a piacra jutás tekintetében felmerült konkrét aggályokról.

               •Hatásvizsgálat

                  A javaslatot nem kíséri hatásvizsgálat.

                  Amint ezt a javaslat indokairól és céljairól szóló rész kifejti, az új baromfidarabok vámmentes behozatala gyorsan növekszik. Mivel az említett behozatalra nem vonatkoznak mennyiségi korlátozások, fennáll az a kockázat, hogy amennyiben változatlan marad az erre vonatkozó kereskedelmi rendszer, az aláássa a társulási megállapodásban a baromfimell számára vámkontingensek formájában biztosított védelmet, és ebből következően megzavarja a baromfihús uniós piacának kényes egyensúlyát. Ezért sürgősen megoldást kell találni erre a helyzetre. A Bizottsághoz számos írásbeli kérdés érkezett az Európai Parlament képviselőitől és az európai baromfihús-ágazatból, amelyek a megoldást elősegítő intézkedéseket sürgettek.

                  Az Unióba a 0207 13 70 és 0207 14 70 KN-kódszámmal jelölt két tarifacsoport keretében irányuló behozatal együttes importértéke a 2016-os és a 2017-es teljes naptári év alatt elérte a 43,9 millió EUR-t. Ez az Ukrajnából származó, 2016. és 2017. évi teljes uniós baromfihús-behozatal 23,9 %-át teszi ki, és 1,1 %-ot képvisel az említett két naptári évben az összes harmadik országból az Unióba érkező baromfihús-behozatal egészében. 2018-ban az import értéke 91,4 millió EUR-t tett ki.

                  A javaslat az Ukrajnából származó baromfibehozatalra vonatkozó meglévő vámkontingensben fogja egyesíteni a 0207 13 70 és 0207 14 70 KN-kódszámmal jelölt két tarifacsoport – „Más darabok, frissen vagy fagyasztva” – alá tartozó, jelenleg vámmentes behozatalt, és a legnagyobb kedvezményes elbánás szerinti vámtétel újbóli alkalmazását írja elő az említett két tarifacsoport esetében. Ez azt jelenti, hogy a társulási megállapodás stabilizálni fogja az Ukrajnából származó baromfihús meglévő uniós behozatalát anélkül, hogy további következményekkel járna a kétoldalú kereskedelem tekintetében.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  Nem releváns.

               •Alapjogok

                  A javaslat nem jár semmilyen hatással az alapvető jogok védelmére nézve.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A javaslat nem lesz uniós költségvetési vonzata elmaradó vámbevételek formájában.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  A Bizottság továbbra is szorosan nyomon követi majd a baromfihús harmadik országokból származó behozatalát.

               2019/0132 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodásban foglalt, a baromfihúsra és baromfihús-készítményekre meghatározott kereskedelmi kedvezmények módosításáról szóló, az Európai Unió és Ukrajna közötti levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (3) bekezdésére, valamint 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdése a) pontjának v. alpontjával,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

               mivel:

               (1)Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás
                  1
                (a továbbiakban: társulási megállapodás) 2017. szeptember 1-jén hatályba lépett.

               (2)Egy új típusú baromfidarab a hagyományos mellrészt tartalmazza a szárnyak felkarcsontjaival együtt, és az Unión belüli minimális átalakítást követően baromfimellként forgalmazható az Unióban. Az említett baromfidarabok korlátlan behozatala – melyek Ukrajnából származó behozatala 55 500 tonnát tett ki 2018-ban – tehát azzal a kockázattal jár, hogy hatástalanítja a hagyományos baromfimell-darabok Unióba irányuló behozatalára vonatkozóan a társulási megállapodásban meghatározott feltételeket, különösen a vámkontingens formájában meghatározott mennyiségi korlátozásokat.

               (3)2018. december 20-án a Tanács felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy tárgyalásokat kezdjen Ukrajnával a helyzet megoldása érdekében, mégpedig a társulási megállapodásban foglalt, a baromfihúsra és baromfihús-készítményekre meghatározott kereskedelmi kedvezmények módosítása útján. A tárgyalások 2019. március 19-én sikeresen lezárultak.

               (4)Az (EU) 2019/... tanácsi határozatnak
                  2
                megfelelően a társulási megállapodásban foglalt, a baromfihúsra és baromfihús-készítményekre meghatározott kereskedelmi kedvezmények módosításáról szóló, az Európai Unió és Ukrajna közötti, levélváltás formájában létrejött megállapodást [xx]-án/-én aláírták, figyelemmel annak megkötésére.

               (5)A megállapodást az Unió nevében jóvá kell hagyni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Tanács jóváhagyja a társulási megállapodásban foglalt, a baromfihúsra és baromfihús-készítményekre meghatározott kereskedelmi kedvezmények módosításáról szóló, az Európai Unió és Ukrajna közötti, levélváltás formájában létrejött megállapodást
                  3
               .

               2. cikk

               A Tanács elnöke kijelöli azt a személyt, aki jogosult a jóváhagyási okmányokat a megállapodás letéteményesénél az Európai Unió nevében történő letétbe helyezni, miáltal az Unió ezt a megállapodást magára nézve kötelezőnek ismeri el.

               3. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba
                  4
               .

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 161., 2014.5.29., 3. o.

                     (2)

                        A Tanács (EU) 2019/... határozata az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodásban foglalt, a baromfihúsra és baromfihús-készítményekre meghatározott kereskedelmi kedvezmények módosításáról szóló, az Európai Unió és Ukrajna közötti levélváltás formájában létrejött megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról (HL L xxx, xxxx.xx.xx., x. o.).

                     (3)

                        A megállapodást az aláírásról szóló határozattal együtt [adja meg a Hivatalos Lap hivatkozást] számában hirdették ki.

                     (4)

                        A megállapodás hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszi közzé.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.6.12.
            COM(2019) 267 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodásban foglalt, a baromfihúsra és baromfihús-készítményekre meghatározott kereskedelmi kedvezmények módosításáról szóló, az Európai Unió és Ukrajna közötti levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről

               Megállapodás levélváltás formájában az Európai Unió és Ukrajna között az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodásban foglalt, a baromfihúsra és baromfihús-készítményekre meghatározott kereskedelmi kedvezmények módosításáról

               A. Az Európai Unió levele

               Tisztelt Uram/Asszonyom!

               Megtiszteltetés számomra, hogy hivatkozhatok az Európai Unió és Ukrajna (a továbbiakban: Felek) között a baromfihúsra és baromfihús-készítményekre meghatározott kereskedelmi kedvezményekről folytatott, 2019. március 19-én lezárult tárgyalásokra.

               E tárgyalások a következő megállapodást eredményezték:

               (1)Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) IV. címe 1. fejezetéhez csatolt I-A. melléklet függelékének A. pontjában a „Baromfihús és baromfihús-készítmények” bejegyzés helyébe a következő lép:

                        Baromfihús és baromfihús-készítmények

                        0207 11 (30-90)

                        0207 12 (10-90)

                        0207 13 (10-20-30-50-60-70-99)*

                        0207 14 (10-20-30-50-60-70-99)*

                        0207 24 (10-90)

                        0207 25 (10-90)

                        0207 26 (10-20-30-50-60-70-80-99)

                        0207 27 (10-20-30-50-60-70-80-99)

                        0207 32 (15-19-51-59-90)

                        0207 33 (11-19-59-90)

                        0207 35 (11-15-21-23-25-31-41-51-53-61-63-71-79-99)

                        0207 36 (11-15-21-23-31-41-51-53-61-63-79-90)

                        0210 99 (39)

                        1602 31 (11-19-30-90)

                        1602 32 (11-19-30-90)

                        1602 39 (21)

                        50 000 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség + 18 400 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség, 800 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség fokozatos emeléssel 2020-ban és 2021-ben

                        + 20 000 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség (kizárólag a 0207 12 (10–90) KN-kód esetében)

               *
                     Az egyértelműség érdekében az EU-nak a megállapodás IV. címe 1. fejezetéhez csatolt I-A. mellékletben szereplő vámtarifajegyzékében szereplő 0207 13 70 és 0207 14 70 tarifacsoport a harmadik oszlopban a „Mennyiség” fejléc alatt szereplő vámkontingens hatálya alá tartozik.

               (2)Az EU-nak a megállapodás IV. címe 1. fejezetéhez csatolt I-A. mellékletben szereplő vámtarifajegyzékében a negyedik oszlopban a „Szakaszolási kategória” fejléc alatt szereplő szöveg helyébe a következő lép az alábbi KN 2008-as tarifacsoportok esetében: „50 000 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség + 18 400 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség 800 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség fokozatos emeléssel 2020-ban és 2021-ben”:

               0207 11 (30-90)

               0207 13 (10-20-30-50-60-70-99)

               0207 14 (10-20-30-50-60-70-99)

               0207 24 (10-90)

               0207 25 (10-90)

               0207 26 (10-20-30-50-60-70-80-99)

               0207 27 (10-20-30-50-60-70-80-99)

               0207 32 (15-19-51-59-90)

               0207 33 (11-19-59-90)

               0207 35 (11-15-21-23-25-31-41-51-53-61-63-71-79-99)

               0207 36 (11-15-21-23-31-41-51-53-61-63-79-90)

               0210 99 (39)

               1602 31 (11-19-30-90)

               1602 32 (11-19-30-90)

               1602 39 (21)

               (3)Az EU-nak a megállapodás IV. címe 1. fejezetéhez csatolt I-A. mellékletben szereplő vámtarifajegyzékében a negyedik oszlopban a „Szakaszolási kategória” fejléc alatt szereplő szöveg helyébe a következő lép a KN 2008-as 0207 12 (10–90) tarifacsoportok esetében: „50 000 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség + 18 400 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség 800 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség fokozatos emeléssel 2020-ban és 2021-ben + 20 000 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség”.

               (4)A megállapodás hatálybalépése naptári évének fennmaradó része tekintetében arányosan kell kiszámítani annak az 50 000 tonnás pótlólagos mennyiségnek a részét, amelyet hozzá kell adni a megállapodásban meghatározott, baromfihúsra és baromfihús-készítményekre vonatkozó kvótához.

               (5)Az EU-nak a megállapodás IV. címe 1. fejezetéhez csatolt I-A. mellékletben szereplő vámtarifajegyzékében a 0207 13 70 és 0207 14 70 tarifacsoport tekintetében meghatározott 100,8 EUR/100 nettó kg mértékű legnagyobb kedvezményes vámot kell alkalmazni az (1) pontban említett, a baromfihús és baromfihús-készítmények összesített vámkontingensét meghaladó behozatalra.

               Ez a megállapodás az azt követő hónap első napján lép hatályba, hogy a letéteményeshez beérkezett a Felek között kicserélt jóváhagyási vagy megerősítési okmányokról szóló utolsó értesítés.

               E megállapodás ideiglenes alkalmazása az azt követő hónap első napján kezdődik, hogy a letéteményeshez beérkeztek a következő dokumentumok:

               –az Unió értesítése az e célból szükséges eljárások befejezéséről; valamint

               –Ukrajna értesítése a saját eljárásainak és alkalmazandó jogszabályainak megfelelő megerősítés lezárulásáról,

               attól függően, hogy melyik a későbbi időpont.

               Lekötelezne, ha megerősítené, hogy Ukrajna egyetért a fentiekkel.

               Tisztelettel:

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

               az Európai Unió részéről,

               B. Ukrajna levele

               Tisztelt Uram/Asszonyom!

               Ezúton tisztelettel igazolom [illessze be a levél keltét]-i levelének kézhezvételét, amely a következőképpen szól:

               „Megtiszteltetés számomra, hogy hivatkozhatok az Európai Unió és Ukrajna (a továbbiakban: Felek) között a baromfihúsra és baromfihús-készítményekre meghatározott kereskedelmi kedvezményekről folytatott, 2019. március 19-én lezárult tárgyalásokra.

               E tárgyalások a következő megállapodást eredményezték:

               (1)Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) IV. címe 1. fejezetéhez csatolt I-A. melléklet függelékének A. pontjában a „Baromfihús és baromfihús-készítmények” bejegyzés helyébe a következő lép:

                        Baromfihús és baromfihús-készítmények

                        0207 11 (30-90)

                        0207 12 (10-90)

                        0207 13 (10-20-30-50-60-70-99)*

                        0207 14 (10-20-30-50-60-70-99)*

                        0207 24 (10-90)

                        0207 25 (10-90)

                        0207 26 (10-20-30-50-60-70-80-99)

                        0207 27 (10-20-30-50-60-70-80-99)

                        0207 32 (15-19-51-59-90)

                        0207 33 (11-19-59-90)

                        0207 35 (11-15-21-23-25-31-41-51-53-61-63-71-79-99)

                        0207 36 (11-15-21-23-31-41-51-53-61-63-79-90)

                        0210 99 (39)

                        1602 31 (11-19-30-90)

                        1602 32 (11-19-30-90)

                        1602 39 (21)

                        50 000 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség + 18 400 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség, 800 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség fokozatos emeléssel 2020-ban és 2021-ben

                        + 20 000 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség (kizárólag a 0207 12 (10–90) KN-kód esetében)

               *
                     Az egyértelműség érdekében az EU-nak a megállapodás IV. címe 1. fejezetéhez csatolt I-A. mellékletben szereplő vámtarifajegyzékében szereplő 0207 13 70 és 0207 14 70 tarifacsoport a harmadik oszlopban a „Mennyiség” fejléc alatt szereplő vámkontingens hatálya alá tartozik.

               (2)Az EU-nak a megállapodás IV. címe 1. fejezetéhez csatolt I-A. mellékletben szereplő vámtarifajegyzékében a negyedik oszlopban a „Szakaszolási kategória” fejléc alatt szereplő szöveg helyébe a következő lép az alábbi KN 2008-as tarifacsoportok esetében: „50 000 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség + 18 400 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség 800 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség fokozatos emeléssel 2020-ban és 2021-ben”:

               0207 11 (30-90)

               0207 13 (10-20-30-50-60-70-99)

               0207 14 (10-20-30-50-60-70-99)

               0207 24 (10-90)

               0207 25 (10-90)

               0207 26 (10-20-30-50-60-70-80-99)

               0207 27 (10-20-30-50-60-70-80-99)

               0207 32 (15-19-51-59-90)

               0207 33 (11-19-59-90)

               0207 35 (11-15-21-23-25-31-41-51-53-61-63-71-79-99)

               0207 36 (11-15-21-23-31-41-51-53-61-63-79-90)

               0210 99 (39)

               1602 31 (11-19-30-90)

               1602 32 (11-19-30-90)

               1602 39 (21)

               (3)Az EU-nak a megállapodás IV. címe 1. fejezetéhez csatolt I-A. mellékletben szereplő vámtarifajegyzékében a negyedik oszlopban a „Szakaszolási kategória” fejléc alatt szereplő szöveg helyébe a következő lép a KN 2008-as 0207 12 (10–90) tarifacsoportok esetében: „50 000 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség + 18 400 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség 800 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség fokozatos emeléssel 2020-ban és 2021-ben + 20 000 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség”.

               (4)A megállapodás hatálybalépése naptári évének fennmaradó része tekintetében arányosan kell kiszámítani annak az 50 000 tonnás pótlólagos mennyiségnek a részét, amelyet hozzá kell adni a megállapodásban meghatározott, baromfihúsra és baromfihús-készítményekre vonatkozó kvótához.

               (5)Az EU-nak a megállapodás IV. címe 1. fejezetéhez csatolt I-A. mellékletben szereplő vámtarifajegyzékében a 0207 13 70 és 0207 14 70 tarifacsoport tekintetében meghatározott 100,8 EUR/100 nettó kg mértékű legnagyobb kedvezményes vámot kell alkalmazni az (1) pontban említett, a baromfihús és baromfihús-készítmények összesített vámkontingensét meghaladó behozatalra.

               Ez a megállapodás az azt követő hónap első napján lép hatályba, hogy a letéteményeshez beérkezett a Felek között kicserélt jóváhagyási vagy megerősítési okmányokról szóló utolsó értesítés.

               E megállapodás ideiglenes alkalmazása az azt követő hónap első napján kezdődik, hogy a letéteményeshez beérkeztek a következő dokumentumok:

               –az Unió értesítése az e célból szükséges eljárások befejezéséről; valamint

               –Ukrajna értesítése a saját eljárásainak és alkalmazandó jogszabályainak megfelelő megerősítés lezárulásáról,

               attól függően, hogy melyik a későbbi időpont.”

               Megtiszteltetés számomra, hogy megerősíthetem: Ukrajna egyetért a fentiekkel.

               Tisztelettel:

               Kelt Kijevben,

               Ukrajna részéről,