               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.7.23.
            COM(2015) 370 final
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            az EU Szolidaritási Alapjának igénybevételéről

               A EU SZOLIDARITÁSI ALAPJÁNAK IGÉNYBEVÉTELÉT INDOKOLÓ INFORMÁCIÓK ÉS FELTÉTELEK

               1.BEVEZETÉS

               Ez a határozat az Európai Unió Szolidaritási Alapjának 16 274 765 EUR összegű igénybevételére vonatkozik három bulgáriai és görögországi katasztrófát követően. Az igénybevétel teljes összegét azáltal fogják finanszírozni, hogy részben felhasználják a 2015. évi költségvetésben már szereplő, 50 000 000 EUR kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatot, és ennek megfelelően nincs szükség költségvetés-módosításra.

               2.INFORMÁCIÓK ÉS FELTÉTELEK

               A Bizottság 2015. április végén három kérelmet kapott az Alapból történő pénzügyi segítségnyújtás iránt egy bulgáriai (hideg téli időjárás) és két görögországi (evroszi és közép-görögországi áradás) katasztrófával kapcsolatban, amelyek 2015 januárjában és februárjában következtek be. A Bizottság részletesen megvizsgálta a három kérelmet az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendelet
                  1
                (a továbbiakban: a rendelet) és különösen annak 2., 3. és 4. cikke alapján. Az értékelés főbb elemeit az alábbiakban ismertetjük.

               2.1.BULGÁRIA

               (1)2015. január végén és február elején Bulgária nagy területein heves esőzések, havazás, áradások és földcsuszamlások következtek be, amelyek komoly károkat okoztak az állami infrastruktúrában, a vállalkozásokban, magánházakban és -vagyonban, és megkárosították a mezőgazdasági ágazatot.

               (2)A Bulgáriától kapott kérelem 2015. április 24-én, a 2015. január 30-án észlelt első károkat követő 12 hetes határidőn belül érkezett a Bizottsághoz.

               (3)A Bizottság értékelése szerint a különböző bulgáriai katasztrófáknak, közös természeti eredetű meteorológiai oka van, ezért az EUSZA alkalmazási területére tartoznak.

               (4)Bulgária kérelmének benyújtáskor kérte az EUSZA megelőlegezett hozzájárulásának előzetes kifizetését. A kérelem előzetes vizsgálatát követően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy teljesülnek a rendelet 4a. cikkében foglalt feltételek. A C(2015) 4179 bizottsági határozat 637 782 EUR összegű előleget nyújtott, ami az Alap megelőlegezett pénzügyi hozzájárulásai 10 %-ának felel meg.

               (5)A bolgár hatóságok a katasztrófa okozta teljes közvetlen kárt 243,305 millió EUR-ra becsülik. Ez a bolgár GNI 0,622 %-át jelenti, illetve az EUSZA igénybevétele tekintetében 2015-ben Bulgáriára alkalmazandó „jelentős katasztrófa” küszöbérték (234,871 millió EUR) 103,6 %-ának (vagyis a 2013-as adatokon alapuló GNI 0,6 %-ának) felel meg. Mivel a becsült teljes közvetlen kár meghaladja a küszöbértéket, a katasztrófa „jelentős természeti katasztrófának” minősül a rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében.

               (6)A teljes közvetlen kár képezi az alapját az Alapból származó pénzügyi hozzájárulási összeg kiszámításának. A pénzügyi hozzájárulás csak a rendelet 3. cikkében meghatározott, elengedhetetlen veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedésekre fordítható.

               (7)Ami a katasztrófa hatását és következményeit illeti, a hideg téli időjárás Bulgária majdnem egész területét érintette. Beszámolók szerint a katasztrófa a dél-keleti régiót sújtotta a leginkább. Egyedül Burgasz városában több mint 300 épületet öntött el az áradás. A földcsuszamlások fontos infrastrukturális létesítményeket pusztítottak el. Töltések omlottak be, sok folyó (pl. a Marica/Evrosz folyó) kiöntött a medréből és elárasztotta a mezőgazdasági területeket és az erdőket. Az erős széllökések letarolták a fenyveseket, áramkimaradásokat okoztak, és tönkretették a kommunikációs hálózatokat; az utakat a lehulló fatörzsek torlaszolták el.

               (8)A bolgár hatóságok a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti elengedhetetlen veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedések elszámolható költségeit 239,225 millió EUR-ra becsülték és intézkedéstípusokra bontották. Ez az összeg teszi ki az összes bejelentett kár több mint 98 %-át. A bolgár hatóságok azzal magyarázták a köztulajdonban keletkezett kár ilyen aránytalanul magas részarányát, hogy a helyi hatóságok nem tudták megfelelően kivizsgálni a magánvagyonban keletkezett kárukat a kérelem benyújtására nyitva álló 12 hetes határidőn belül. A kérelem tehát nagyrészt nem tartalmazza a magánvagyonban keletkezett kárt. A veszélyhelyzeti intézkedések költségeinek legnagyobb része több mint 97 millió EUR és a mentési tevékenységeket érinti. Becslések szerint a közlekedési infrastruktúra helyreállításához több mint 46 millió EUR-ra van szükség.

               (9)Az érintett régiók az európai strukturális és beruházási alapok (2014–2020) szerint a „kevésbé fejlett régiók” kategóriába esnek. A bolgár hatóságok nem jelezték a Bizottságnak, hogy forrásokat szándékoznak átcsoportosítani az európai strukturális és beruházási alapok Bulgária rendelkezésére álló programjaiból a helyreállítási intézkedésekhez.

               (10)A katasztrófa jellegéhez kapcsolódó katasztrófakockázat-megelőzésre és -kezelésre vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtását illetően Bulgária 2010-ben átültette nemzeti jogába az árvízkockázatok értékeléséről és kezeléséről szóló, 2007. október 23-i 2007/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (a továbbiakban: az árvízirányelv), és előzetes árvízkockázat-értékelést végzett el minden egyes folyómedence-kerületre a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium által kidolgozott árvízveszély- és árvízkockázat-értékelési módszertan alapján.

               (11)A kérelem benyújtása idején nem folytattak Bulgária ellen kötelezettségszegési eljárást a természeti katasztrófához kapcsolódó uniós jogszabályok tekintetében.

               (12)A bolgár hatóságok jelezték, hogy mintegy 32 245 EUR összegű kárra van biztosítási fedezet. Ezt az összeget levonták az elszámolható költségből.

               2.2.GÖRÖGORSZÁG (az Evrosz folyó áradásai a központi és a nyugati régiókban).

               (1)2015. február elejétől kiterjedt áradások sújtották Görögországot az Evrosz és Adrasz szélesebb térégében, Kelet-Makedónia és Trákia régióban. Ezek károkat okoztak az alapvető infrastruktúrában, középületekben, magánházakban, vállalkozásokban és a mezőgazdaságban.

               (2)Ugyanebben az időszakban hasonló katasztrófa sújtotta Közép- és Nyugat-Görögország jelentős részét (így az epiruszi, nyugat-görögországi, közép-görögországi és thesszáliai régiót), és még nagyobb károkat okozott mint Kelet-Makedóniában.

               (3)Görögország 2015. április 23-án – a 2015. február 4-én (Evrosz) és február 1-jén (középső és nyugati régiók) regisztrált első károktól számított 12 hetes határidőn belül – két, pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet nyújtott be. A kérelmeket a rendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerinti „regionális katasztrófa” címén nyújtották be. A katasztrófa összességében az alábbi öt NUTS II régiót érintette: A Kelet-Makedónia és Trákia régió (az Evrosz áradása), valamint Epirusz, Nyugat-Görögország, Közép-Görögország és Thesszália régiók (a közép- és nyugat-görögországi áradás esetében).

               (4)A Bizottság vizsgálata azonban arra derített fényt, hogy a görögországi események (és a jelentős bulgáriai katasztrófa) összefüggenek, és ugyanabból a meteorológiai jelenségből erednek. A Bizottság ezért úgy döntött, hogy a görög ügyeket a rendelet 2. cikkének (3) bekezdésébe foglaltak szerinti egységes regionális katasztrófaként kezeli. A katasztrófa természeti eredetű, így az EUSZA alkalmazási területének hatálya alá tartozik.

               (5)A két kérelem összevonásának nincs hatása az EUSZA pénzügyi hozzájárulásának összegére, ugyanakkor jelentősen csökkenti Görögországnak a végrehajtásból és a jelentéstételből eredő adminisztratív terheit.

               (6)Görögország kérelmeinek benyújtáskor kérte az EUSZA megelőlegezett hozzájárulásainak előzetes kifizetését. A kérelmek előzetes értékelését követően, és mielőtt döntést hozott volna azok összevonásáról, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a rendelet 4a. cikkében foglalt feltételek minkét ügyben teljesülnek.

               (7)A görög hatóságok becslése szerint az áradások által okozott, összesített teljes közvetlen kár 395,878 millió EUR (132,454 millió EUR az Evrosz esetében, plusz 263,424 millió EUR Közép- és Nyugat-Görögország esetében). Ez az összeg a Görögország 2015-ben alkalmazandó „jelentős katasztrófa” küszöbérték (1 091,315 millió EUR) 36 %-ának (vagyis a 2013-as adatokon alapuló GNI 0,6 %-ának) felel meg, tehát nem minősül „jelentős katasztrófának”. A teljes közvetlen kár ugyanakkor az öt érintett NUTS II régióban a GDP súlyozott átlaga 4,78 %-ának felel meg, tehát messze meghaladja a rendeletbe foglalt – a regionális katasztrófának minősítéshez szükséges – küszöbértéket, azaz a regionális súlyozott GDP 1,5 %-át.

               (8)A teljes közvetlen kár képezi az alapját az Alapból származó pénzügyi hozzájárulási összeg meghatározásának. A pénzügyi hozzájárulás csak a rendelet 3. cikkében meghatározott, elengedhetetlen veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedésekre fordítható.

               (9)A C(2015) 4180 bizottsági határozat 331 135 EUR összegű előleget nyújtott az Evrosz esetében; a C(2015) 4181 bizottsági határozat pedig 658 560 EUR összeget Közép- és Nyugat Görögország esetében. Ez mindkét esetben az Alapból származó megelőlegezett pénzügyi hozzájárulás 10 %-ának felel meg.

               (10)Ami a katasztrófák hatását és következményeit illeti, az Evrosz medencéjének áradása különösen a mezőgazdasági ágazatot érintette. Mintegy 17 500 hektárnyi terület került víz alá. A mezőgazdasági üzemi infrastruktúra, a raktárak és a termés elpusztult. 150 km közút megrongálódott vagy megsemmisült. 17 településen károsodott a vízellátási és csatornázási infrastruktúra. Az áradások középületekben (iskolák, tornatermek, könyvtárak) is károkat okoztak. Görögország nyugati, középső és északi részén Epirusz, Aitoloakarnania, Evrytania, Fthiotida, Thesszália és a Peloponnészosz térségét heves esőzések és viharok sújtották, s hegyekben erős havazás következett be, és ezt a szárazföldi és tengeri területeken egyaránt viharos erejű déli szél kísérte. A katasztrófa következtében áramkimaradásokra került sor, a folyók kiöntöttek a medrükből, és a hatalmas földcsuszamlások több hegyi települést elzártak a külvilágtól, és a lakosokat ki kellett menekíteni. A katasztrófa következtében megsérült az epiruszi úthálózat több mint 60 %-a. A mezőgazdaság is károsodott, mivel a termőterületeken elpusztult a termés. Boltok, magánházak, üzletek, állattenyésztő telepek és gazdaságok károsodtak. A görög kulturális örökség egyes értékei is veszélybe kerültek. Például az Arachthos folyó lezúduló árja Tzoumerkában elsodorta Plaka történelmi hídját.

               (11)A görög hatóságok a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti elengedhetetlen veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedések elszámolható költségeit 308,445 millió EUR-ra becsülték és intézkedéstípusokra bontották. A költségek legnagyobb része a közlekedési ágazatot érinti, több mint 196 millió EUR összegben. A költségek második legnagyobb része a megelőző infrastruktúra biztosítását érinti, 83 millió EUR összegben.

               (12)Az érintett régiók az európai strukturális és beruházási alapok (2014–2020) szerint a „kevésbé fejlett régiók”. A görög hatóságok nem jelezték a Bizottságnak, hogy forrásokat szándékoznak átcsoportosítani az európai strukturális és beruházási alapok programjaiból a helyreállítási intézkedésekhez.

               (13)A katasztrófakockázat-megelőzésre és -kezelésre vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtása tekintetében jelenleg nincs folyamatban kötelezettségszegési eljárás. A frissített, előzetes árvízkockázat-értékelési jelentést 2012 novemberében nyújtották be a Bizottsághoz. Ezen túlmenően a 2014–2020-as nemzeti stratégiai referenciakeretbe illeszkedő, az Európai Regionális Fejlesztési Alapból és a Kohéziós Alapból finanszírozott „Infrastruktúra, Közlekedés, Környezetvédelem és Fenntartható Fejlődés” operatív program 5. tematikus célkitűzése arra irányul, hogy reagáljanak az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatására, alkalmazkodjanak a száraz és forró időjárás új körülményeihez és az esetleges, szélsőséges időjárási jelenségekhez, például az áradásokhoz.

               (14)A kérelem benyújtása idején nem folytattak Görögország ellen kötelezettségszegési eljárást a természeti katasztrófához kapcsolódó uniós jogszabályok tekintetében.

               (15)A görög hatóságok megerősítették, hogy az elszámolható költségeknek nincs biztosítási fedezete.

               3.FINANSZÍROZÁS

               A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  2
                és különösen annak 10. cikke, a pénzügyi keret megfelelő fejezeteinek felső határát túllépve évi – 2011. évi árakon – 500 millió EUR-s felső határig engedélyezi az Európai Unió Szolidaritási Alapjának (a továbbiakban: az Alap) igénybevételét. Az Alapból való részesedés részletes feltételeit az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2012/2002/EK tanácsi rendelet tartalmazza, amelyet a 2014. május 15-i 661/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosított. A támogatásnyújtás módozatait az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás
                  3
                (a továbbiakban: intézményközi megállapodás) és különösen annak 11. pontja tárgyalja.

               Mivel az Alap létrehozásának meghatározó oka a szolidaritás, a Bizottság azt az álláspontot képviseli, hogy az Alap támogatásait progresszív alapon kell nyújtani. Ez azt jelenti, hogy a korábbi gyakorlatnak megfelelően az Alap igénybevételére szolgáló „jelentős kár” küszöbértékét (azaz a 2011-es árakon számított GNI 0,6 %-a, illetve 3 milliárd EUR közül az alacsonyabbik értéket) túllépő kárrész támogatási intenzitása nagyobb, mint a küszöbérték alatti kárrészé. A jelentős katasztrófák esetén odaítélt segély meghatározásához eddig az Alap igénybevételére szabott küszöb alatt a teljes közvetlen kár 2,5 %-át, a küszöb feletti részre pedig a teljes közvetlen kár 6 %-át használták. A regionális katasztrófák és a „szomszédos országokra” vonatkozó rendelkezés alapján elfogadott arány 2,5 %.

               A hozzájárulás nem haladhatja meg a támogatható műveletek becsült összes költségét. A Szolidaritási Alapból nyújtandó támogatás kiszámításának módszerét a Szolidaritási Alapról szóló 2002–2003-as éves jelentésben határozták meg; e módszert a Tanács és az Európai Parlament elfogadta.

               A Bulgária és Görögország által benyújtott kérelmek alapján az alapból nyújtandó támogatás az okozott összes kárra vonatkozó becslés alapján a következő:

                        Katasztrófa

                        Közvetlen kár
                        (millió EUR)

                        Az alkalmazott regionális katasztrófa küszöbérték (millió EUR)

                        A jelentős katasztrófa küszöbértéke
                        (millió EUR)

                        A támogatható intézkedések összes költsége
                        (millió EUR)

                        A küszöbértékbe eső közvetlen kár 2,5 %-a EUR-ban

                        A küszöbérték feletti közvetlen kár 6 %-a EUR-ban

                        A javasolt támogatás teljes összege EUR-ban

                        BULGÁRIA

                        243 305

                        -

                        234,871

                        239,225

                        5 871 775

                        506 040

                        6 377 815

                        GÖRÖGORSZÁG

                        395,878

                        124,354

                        1 091,315

                        308,445

                        9 896 950

                        -

                        9 896 950

                        ÖSSZESEN

                        16 274 765

               A 2015. évi költségvetés elfogadása idején 50 000 000 EUR összeget mozgósítottak előlegfizetések céljára, és a megfelelő kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokat belefoglalták a költségvetésbe. A kérelmekben adott magyarázatok alapján
                  4
               , valamint az Alapból nyújtható lehetséges maximális támogatásra tekintettel, a Bizottság javaslatot tesz az Alapnak ebben a két ügyben történő mozgósítására, az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésében kifejezetten előlegfizetések céljából mozgósított 50 000 000 EUR-ból 16 274 765 EUR igénybevétele révén.

               Mivel 1 627 477 EUR-t már kifizettek a 10 %-os előlegekre (637 782 EUR-t Bulgáriának, és 989 695 EUR-t Görögországnak), a rendelet 4a. cikkének (2) bekezdése értelmében a kifizetendő, fennmaradó egyenleg 14 647 288 EUR (5 740 033 EUR Bulgárinak, és 8 907 255 EUR Görögországnak).

               Az említett előlegek kifizetése után a költségvetésben rendelkezésre álló előlegfizetési egyenleg 48 372 523 EUR. Az intézményközi megállapodás előirányzatok átcsoportosítását lehetővé tévő 11. pontjának megfelelően a Bizottság azt javasolja, hogy a Bulgária és Görögország számára szükséges 14 647 288 EUR-t ebből a rendelkezésre álló egyenlegből fizessék ki. A 14 647 288 EUR fennmaradó egyenleg kifizetése után 33 725 235 EUR összeg áll még rendelkezésre a 2015-ben szükség esetén kifizetendő további előlegek céljára. A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján ez elégségesnek értékelhető az év hátralévő részében érkező új kérelmek esetén.

               Nézeteltérés esetén háromoldalú egyeztető eljárást fognak kezdeményezni az intézményközi megállapodás 11. pontjának megfelelően
                  5
               .

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               az EU Szolidaritási Alapjának igénybevételéről

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre
                  6
                és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra
                  7
                és különösen annak 11. pontjára,

               tekintettel a Bizottság javaslatára
                  8
               ,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának célja annak lehetővé tétele, hogy az Unió gyorsan, hatékonyan és rugalmasan reagáljon a szükséghelyzetekre, és tanulságot tegyen a katasztrófa sújtotta régiók lakosságával vállalt szolidaritásáról.

               (2)Az Alap éves maximális összege (2011-es árakon számítva) az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  9
                10. cikkében meghatározottaknak megfelelően 500 millió EUR.

               (3)Bulgária a hideg téli időjárás miatt kérelmet nyújtott be az Alap igénybevételére.

               (4)Görögország árvíz miatt két kérelmet nyújtott be az Alap igénybevételére.

               (5)A Bizottság értékelése szerint a kérelmek megfelelnek a Szolidaritási Alap igénybevételére vonatkozóan a 2012/2002/EK rendeletben megállapított feltételeknek.

               (6)Tehát mozgósítani kell az Alapot, hogy 16 274 765 EUR teljes összegű pénzügyi hozzájárulást biztosítsanak a Bulgária és Görögország által benyújtott kérelmek tekintetében.

               (7)A 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 11. pontja második mondatának megfelelően lehetőség van az előirányzatok közötti átcsoportosításra. A 2015-ös pénzügyi évben kifizetendő előlegek előirányzatait rendkívül korlátozott mértékben vették igénybe az e határozat tárgyát képező három kérelem céljából, amelyek kifizetendő, fennmaradó egyenlege 14 647 288 EUR. Következtetésképpen az igénybevétel teljes összeget az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésében rendelkezésre álló előirányzatok felhasználásával fogják finanszírozni, és nincs szükség kiegészítő előirányzatokra. Ezért nincs szükség költségvetés-módosításra, mivel e határozat az Alap igénybevételéhez szükséges valamennyi részletre kiterjed.

               (8)Az Alap igénybevételéhez szükséges idő minimálisra csökkentése érdekében ez a határozat az elfogadásának napjától alkalmazandó,

               ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A jelen igénybevétel teljes összegét az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének 13 06 01 költségvetési tételében rendelkezésre álló, kifejezetten az előlegfizetés céljából igénybe vett előirányzatokból kell fedezni.

               2. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

                Ezt a határozatot [az elfogadás időpontja ] [A HL-ben való kihirdetést megelőzően a Parlament által beillesztendő dátum]kell alkalmazni.

               Kelt Brüsszelben,

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

                     (1)
                  A Tanács 2002. november 11-i 2012/2002/EK rendelete az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról, HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

                     (2)
                  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

                     (3)
                  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (4)
                  Közlemény a Bizottságnak C(2015) xxxx..

                     (5)
                  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (6)
                  A Tanács 2002. november 11-i 2012/2002/EK rendelete az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról, (HL L 311., 2002.11.14., 3. o).

                     (7)
                  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (8)
                  HL C […]., [...], […]. o.

                     (9)
                  A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).


Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0221

Javaslat: a Tanács határozata az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a Jordán Hasimita Királyság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodásnak az Európai Közösség részéről történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról  /* COM/2009/0221 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 2009.5.13.COM(2009) 221 véglegesJavaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz egyrészről az Európai Közösség, másrészről a Jordán Hasimita Királyság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodásnak az Európai Közösség részéről történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról  INDOKOLÁSTárgy: Javaslat tanácsi határozatra az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a Jordán Hasimita Királyság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodásnak az Európai Közösség részéről történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról1. Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai és másrészről a Jordán Hasimita Királyság (a továbbiakban: Jordánia) közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás (a továbbiakban: társulási megállapodás) 2002. május 1-jén lépett hatályba. A megállapodás 64. cikke megállapítja, hogy a tudomány és a technológia területén folytatható együttműködéshez különös érdekek és lehetőségek társulnak, és ennek megfelelően egyebek mellett úgy rendelkezik, hogy a két fél tudományos közösségei között állandó jellegű kapcsolatokat kell kialakítani. Hasonlóképpen a 62. cikk is megemlíti, hogy a regionális együttműködésnek többek között a tudományos és a technológiai kutatásra is összpontosítania kell.2. Jordánia tervezésért és nemzetközi együttműködésért felelős minisztere, Suhair Al-Ali asszony 2007. február 20-án kelt levelében hivatalosan kérte, hogy a két fél egy tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megkötése céljából tárgyalásokat kezdjen egymással. A kérésre Janez Potočnik biztos 2007. március 14-én kelt levelében kedvező választ adott.3. Ennek megfelelően a Bizottság javaslata alapján a Tanács 2008. április 7-én – a vonatkozó tárgyalási irányelvek kibocsátása mellett – felhatalmazta a Bizottságot, hogy az Európai Közösség részéről tárgyalásokat folytasson a Jordán Hasimita Királysággal megkötendő tudományos és technológiai együttműködési megállapodásról. A tárgyalások eredményeként megszületett a csatolt megállapodástervezet, amelyet a felek képviselői 2009. január 28-án parafáltak.4. Jordánia olyan aktív partner, amely fontos előnyökkel rendelkezik, így különösen:-  egyetemei és egyéb felsőoktatási intézményei jól fejlett hálózatot alkotnak, kutatási és alkalmazott technológiai központjai – köztük a mezőgazdaság területén működő Nemzeti Mezőgazdasági Kutatási és Technológiaátadási Központ – jól felszereltek,-  az ország jól integrálódott a nemzetközi és a regionális tudományos hálózatokba, részt vesz a fenntartható fejlődéssel foglalkozó globális fórum munkájában, és részes fele a környezetről és a fejlődésről tartott ENSZ-konferencia keretében elfogadott nemzetközi egyezményeknek (biológiai sokféleség, elsivatagosodás stb.).5. Jordánia fontos közvetítő szerepet tölthet be a térség más országaival (Szíriával, Libanonnal, a Palesztin Nemzeti Hatósággal, Izraellel, Egyiptommal, Törökországgal) folytatott tudományos együttműködésben. Térségi szinten Jordánia, illetőleg képviseletében a „Magas Szintű Tudományos és Technológiai Tanács” (MSZTTT) aktívan részt vesz a MoCo (Euromediterrán Monitoringbizottság a K+F-együttműködésért) munkájában. Az MSZTTT-t 1987-ben hozták létre egy olyan tudományos és technológiai bázis létrehozására, amely a nemzeti fejlesztési célkitűzések megvalósításának elősegítése érdekében növeli a tudományos kutatás és a technológiafejlesztés fontosságának elfogadottságát, ennek érdekében pedig biztosítja a kapcsolódó tevékenységekhez szükséges finanszírozást, és a K+F-tevékenységeket igyekszik a fejlesztés elsőbbségi területei felé orientálni.6. Az MSZTTT a Kanadai Nemzetközi Fejlesztési Kutatóközpont közreműködésével értékelésnek vetette alá az ország kutatási rendszerét, és egy olyan országos kutatási rendszer kialakítására tett javaslatot, amely képes felvázolni és kidolgozni egy valamennyi ágazatra, különösen pedig a kis- és középvállalkozásokra kiterjedő tudomány-, technológia- és innovációpolitika alapjait. A testület szerint a nemzetközi és a térségi szintű együttműködésre elsősorban az energetika, a fenntartható fejlődés (a vízgazdálkodás és a természeti erőforrásokkal való gazdálkodás), az egészségügy, a mezőgazdaság és a régészet kutatása érett meg, ezért ezekre a területekre érdemes kiemelt figyelmet fordítani. E tevékenység eredményeképpen a jordán kormány stratégiai dokumentumot fogadott el a 2005-től 2010-ig terjedő időszakra vonatkozóan a tudomány és a technológia nemzeti programokba való jobb beépítéséről, a tudomány és a technológia bázisának a multidiszciplináris és intézményközi hálózatok mozgásba hozásával történő létrehozásáról, valamint a tudományos közösség és az innovációs folyamat szereplői közötti partnerségek és szinergiák megerősítéséről. Az előrelépés kijelölt területei összhangban vannak a hetedik keretprogram prioritásaival, és nem kétséges, hogy a jordániai kutatóintézményeknek a nemzetközi tudományos projektekben való részvétele Jordánia országos kutatási rendszerének fejlesztéséhez éppúgy hozzájárulna, mint a térségben zajló tudományos és technológiai együttműködés javításához.7. A megállapodást helyénvaló aláírni, és az alakszerű megkötéshez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni.A fentiek alapján a Bizottság indítványozza, hogy a Tanács:-  adjon felhatalmazást az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a Jordán Hasimita Királyság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodásnak az Európai Közösség részéről történő aláírására,-  hagyja jóvá az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a Jordán Hasimita Királyság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás ideiglenes alkalmazását.Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz egyrészről az Európai Közösség, másrészről a Jordán Hasimita Királyság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodásnak az Európai Közösség részéről történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 170. cikkére, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával,tekintettel a Bizottság javaslatára,[1]mivel:(1) A Bizottság a Közösség nevében tárgyalásokat folytatott a Jordán Hasimita Királysággal egy tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megkötéséről.(2) A tárgyalások eredményeként megszületett a mellékelt megállapodás, amelyet a felek képviselői 2009. január 28-án parafáltak.(3) A Bizottság által folytatott tárgyalásokon kidolgozott megállapodást – figyelemmel annak esetleges későbbi megkötésére – helyénvaló aláírni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikk(1) A Tanács a Közösség nevében – figyelemmel a megállapodás megkötésére vonatkozó tanácsi határozatra – jóváhagyja az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a Jordán Hasimita Királyság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás aláírását.(2) A megállapodás szövegét e határozat melléklete tartalmazza.(3) Felhatalmazást kap a Tanács elnöke azon személy(ek) kijelölésére, aki(k) az Európai Közösség nevében jogosult(ak) aláírni az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a Jordán Hasimita Királyság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodást.2. cikk(1) A megállapodás 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban a megállapodás megkötéséhez szükséges eljárások lezárásáig a megállapodást ideiglenesen alkalmazni kell.(2) A Bizottság kialakítja a megállapodás 4. cikkének (2) bekezdése alapján létrehozandó vegyes bizottságban a megállapodás 7. cikkének (5) bekezdése szerinti technikai jellegű módosításokkal kapcsolatban a Közösség által képviselendő álláspontot.3. cikkEzt a határozatot Az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.Kelt Brüsszelben, -án/-én.[…]a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETMEGÁLLAPODÁSaz Európai Közösség és a Jordán Hasimita Királyság kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésrőlAz Európai Közösség (a továbbiakban: Közösség), egyrészről,valaminta Jordán Hasimita Királyság (a továbbiakban: Jordánia), másrészről,a továbbiakban együtt: Felek,FIGYELEMBE VÉVE az Európai Közösséget létrehozó szerződést és különösen annak 170. cikkét, figyelemmel továbbá 300. cikke (2) bekezdésének első mondatára és (3) bekezdésének első albekezdésére,FIGYELEMBE VÉVE a tudomány és a technológia fontosságát gazdasági és társadalmi fejlődésük szempontjából, valamint az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai és másrészről a Jordán Hasimita Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló, 2002. május 1-jén hatályba lépett euromediterrán megállapodás 43. cikkében tett hivatkozást,FIGYELEMBE VÉVE az európai szomszédságpolitikát és az Európai Uniónak a szomszédságában fekvő országokkal fennálló kapcsolatai megerősítésére irányuló stratégiáját, amelyek keretében a felek egymással találkoztak, és megállapodtak egy cselekvési tervről, amely kiemelten kezeli „a tudományos és technológiai együttműködés megerősítését”. Az európai szomszédságpolitika közös cselekvési terve összhangban van Jordánia kormánya Kuluna Al Urdun (Nemzeti menetrend) elnevezésű, a 2007-től 2009-ig terjedő időszakra vonatkozó magas szintű programjával, amely egy fenntartható társadalmi-gazdasági reformfolyamat kialakítását célozza,MIVEL a Közösség és Jordánia közös érdeklődésre számot tartó különböző területeken közös kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységeket végzett, és mindkét Fél számára előnyös lenne, ha viszonossági alapon részt vennének egymás kutatási és technológiafejlesztési tevékenységeiben,AZZAL A KÍVÁNSÁGGAL, hogy a tudományos és a technológiai kutatás területén olyan hivatalos keret jöjjön létre az együttműködés számára, amely – figyelemmel a Felek kölcsönös gazdasági és társadalmi érdekeire – lehetővé teszi az együttműködési törekvések kiszélesítését és fokozását a közös érdeklődésre számot tartó területeken, valamint az ezen együttműködésből származó eredmények felhasználásának ösztönzését,AZZAL A KÍVÁNSÁGGAL, hogy az európai kutatási térség a nem tagállam országok, ezen belül különösen a Földközi-tenger térségében fekvő partnerországok előtt megnyíljék,a következőkben állapodtak meg:1. cikkTárgy és alapelvek(1) Azokon a közös érdeklődésre számot tartó területeken, amelyeken tudományos és technológiai kutatási és fejlesztési tevékenységeket folytatnak, a Felek ösztönzik, fejlesztik és elősegítik a Közösség és Jordánia közötti együttműködési tevékenységeket.(2) Az együttműködési tevékenységet a következő alapelvek alapján kell folytatni:-  a tudásalapú társadalom előmozdítása mindkét Fél társadalmi és gazdasági fejlődésének elősegítése érdekében,-  az előnyök általános egyensúlyán alapuló kölcsönös hasznosság,-  hozzáférés viszonossági alapon a Felek kutatási programjai és projektjei keretében végzett tevékenységekhez,-  azon információk kellő időben történő cseréje, amelyek az együttműködési tevékenységeket elősegíthetik,-  a szellemi tulajdonjogok megfelelő cseréje és védelme,-  a részvétel és a finanszírozás összhangja a Felek vonatkozó jogszabályaival.2. cikkAz együttműködés módjai(1) Az I. melléklet értelmében Jordániában letelepedett jogalanyok – a természetes személyeket, valamint a magán- és a közszektorbeli jogi személyeket egyaránt beleértve –, az I. és a II. mellékletben meghatározott, illetőleg hivatkozott feltételekre is figyelemmel, egyenlő feltételek mellett vehetnek részt az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó keretprogramjának (a továbbiakban: keretprogram) közvetett együttműködési tevékenységeiben.Az I. melléklet értelmében a Közösség tagállamaiban letelepedett jogalanyok, az I. és a II. mellékletben meghatározott, illetőleg hivatkozott feltételekre is figyelemmel, ugyanolyan feltételek mellett vehetnek részt a keretprogramnak megfelelő témájú jordániai kutatási programokban és projektekben, mint a jordániai jogalanyok.(2) Az együttműködés különösen a következő formákban és eszközökkel történhet:-  a jordániai és a közösségi kutatáspolitika és -tervezés irányainak és kiemelt területeinek rendszeres megvitatása,-  megbeszélések az együttműködés fejlesztéséről és távlatairól,-  a jordániai és a közösségi programok és kutatási projektek megvalósítására, valamint az e megállapodás keretében végzett munka eredményeire vonatkozó információk kellő időben való rendelkezésre bocsátása,-  közös találkozók,-  kutatók, mérnökök és technikusok szakmai útjai és cserelátogatásai, beleértve a képzési célú látogatásokat is,-  berendezések, anyagok és vizsgálati szolgáltatások cseréje és közös használata,-  a jordániai és a közösségi program- és projektvezetők közötti kapcsolatok ápolása,-  szakértők részvétele konferenciákon, tudományos tanácskozásokon és műhelytalálkozókon,-  információcsere az e megállapodás keretében folytatott együttműködés szempontjából releváns gyakorlatról, jogszabályokról és programokról,-  kutatási és technológiafejlesztési képzés,-  hozzáférés viszonossági alapon az ezen együttműködés hatálya alá tartozó tudományos és műszaki információkhoz,-  bármely más olyan forma, amelyet a 4. cikkben előírt Európai Közösség–Jordánia Tudományos és Technológiai Együttműködési Vegyes Bizottság elfogad és a Felek által követett politikákkal és eljárásokkal összhangban állónak ítél.3. cikkAz együttműködés megerősítése(1) A Felek az irányadó joguk szabta keretek között mindent megtesznek azért, hogy megkönnyítsék az e megállapodás hatálya alá tartozó tevékenységekben részt vevő kutatók szabad mozgását és az adott országban való tartózkodását, valamint az ilyen tevékenységekhez való felhasználásra szánt áruk határátlépését.(2) Azon esetek vonatkozásában, amikor a Közösség saját szabályaival összhangban közösségi közvetett együttműködési tevékenységben részt vevő jordániai jogalanynak egyoldalúan pénzügyi támogatást nyújt, Jordánia gondoskodik arról, hogy a tranzakció lebonyolításával összefüggésben se díj, se illeték ne kerüljön felszámításra.4. cikkA megállapodás igazgatásaEurópai Közösség–Jordánia Tudományos és Technológiai EgyüttműködésiVegyes Bizottság(1) Az e megállapodás hatálya alá tartozó tevékenységeket – a Felek végrehajtási megbízottaiként eljárva – Jordánia részéről a Magas Szintű Tudományos és Technológiai Tanács, a Közösség részéről az Európai Bizottság (a továbbiakban együtt: végrehajtási megbízottak) koordinálja és segíti elő.(2) A végrehajtási megbízottak „EK–Jordánia Tudományos és Technológiai Együttműködési Vegyes Bizottság” elnevezéssel vegyes bizottságot hoznak létre (a továbbiakban: vegyes bizottság), amelynek feladatai magukban foglalják:-  e megállapodás végrehajtásának biztosítását, értékelését és felülvizsgálatát, mellékleteinek módosítását és új mellékletek elfogadását a Felek tudománypolitikái fejlődésének figyelembevétele érdekében, azzal, hogy ennek érdekében az egyes Felek saját belső eljárásaik szerint járnak el,-  azon lehetséges ágazatok évenkénti meghatározását, amelyekben az együttműködést indokolt fejleszteni és javítani, továbbá e célból bármely intézkedés megvizsgálását,-  a jordániai és a közösségi kutatáspolitikák és kutatástervezés jövőbeni irányainak és kiemelt területeinek, valamint az e megállapodás keretében folytatandó jövőbeni együttműködés távlatainak rendszeres megvitatását,-  ajánlások megfogalmazását a Felek részére e megállapodás végrehajtásával kapcsolatban, ennek keretében a 2. cikk (2) bekezdésében szereplő tevékenységjegyzék kiegészítése szükségességének megállapítását és e kiegészítések ajánlásként való előterjesztését, valamint konkrét intézkedések meghozatalát az 1. cikk (2) bekezdésében előírt viszonossági alapon való hozzáférés előmozdítása érdekében.(3) A vegyes bizottság a végrehajtási megbízottak képviselőiből áll, és saját eljárási szabályzatot fogad el.(4) A vegyes bizottság rendesen évente egyszer, a Közösségben és Jordániában felváltva ülésezik. Amikor szükséges, a vegyes bizottság a Felek közös megegyezésével rendkívüli ülést tart. A vegyes bizottság következtetéseit és ajánlásait tájékoztatásul meg kell küldeni az Európai Unió és a Jordán Hasimita Királyság közötti euroemediterrán megállapodás társulási bizottságának.5. cikkFinanszírozásAz e megállapodás hatálya alá tartozó kutatási tevékenységekben a kölcsönös részvétel az I. mellékletben meghatározott feltételek szerint, az egyes Felek területén hatályos jogszabályoknak, politikáknak és program-végrehajtási feltételeknek megfelelően történik.Ha valamelyik Fél közvetett együttműködési tevékenységgel összefüggésben a másik Fél résztvevőjének pénzügyi támogatást nyújt, akkor a finanszírozó Fél által a másik Fél résztvevőjének az említett tevékenység segítése céljából nyújtott támogatások és pénzügyi vagy más jellegű hozzájárulások adó- és vámmentesek.6. cikkAz eredmények és az információk terjesztése és felhasználásaA létrehozott és/vagy egymásnak átadott eredmények terjesztésére és felhasználására, valamint az e megállapodás keretében végzett kutatási tevékenységekből származó szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos tájékoztatásra, e jogok kezelésére, jogosultjai megállapítására és felhasználására a II. mellékletben előírt feltételek alkalmazandók.7. cikkZáró rendelkezések(1) Az I. és a II. melléklet e megállapodás elválaszthatatlan részét képezi. Az e megállapodás értelmezésével vagy végrehajtásával kapcsolatos kérdéseket és vitákat a Felek közös megegyezéssel rendezik.(2) Ez a megállapodás akkor lép hatályba, amikor a Felek értesítik egymást a megkötéséhez szükséges belső eljárások befejezéséről. Ezen eljárások befejezéséig a Felek ezt a megállapodást – aláírásától kezdődően – ideiglenesen alkalmazzák. A Felek kölcsönösen egyetértenek abban, hogy ha valamelyik Fél értesíti a másikat arról, hogy nem kívánja megkötni a megállapodást, akkor az ideiglenes alkalmazás keretében megkezdett azon projekteket és tevékenységeket, amelyek az említett értesítés időpontjában még folyamatban vannak, befejeződésükig az e megállapodásban megállapított feltételek szerint folytatni kell.(3) Ezt a megállapodást bármely Fél hat hónapos felmondási idővel felmondhatja. A megállapodás felmondásának időpontjában folyamatban lévő projekteket és tevékenységeket befejeződésükig az e megállapodásban megállapított feltételek szerint folytatni kell.(4) Ez a megállapodás mindaddig hatályos marad, amíg valamelyik Fél a másik Felet írásban nem értesíti arról, hogy ezt a megállapodást meg kívánja szüntetni. Ebben az esetben a megállapodás ezen értesítés kézhezvételét követően hat hónap elteltével hatályát veszti.(5) Ha valamelyik Fél úgy határoz, hogy módosítja az 1. cikk (1) bekezdésében említett kutatási programjait és projektjeit, akkor az adott Fél végrehajtási megbízottja értesíti a másik Fél végrehajtási megbízottját a módosítás pontos tartalmáról. Ha az e bekezdésben említett módosítás elfogadásától számítva egy hónapon belül valamelyik Fél értesíti a másikat arról, hogy ezt a megállapodást meg kívánja szüntetni, akkor ez a megállapodás – az e cikk (3) bekezdésében foglalt rendelkezésektől eltérve – kölcsönös egyetértéssel megállapított feltételek mellett megszüntethető.(6) Ezt a megállapodást egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni, amelyeken az Európai Közösséget létrehozó szerződés alkalmazandó, az abban megállapított feltételekkel, másrészről a Jordán Hasimita Királyság területén. Ez a rendelkezés a nemzetközi jog szabályaival összhangban nem zárja ki együttműködési tevékenység folytatását a nyílt tengeren, a világűrben vagy harmadik országok területén.A FENTIEK HITELÉÜL a Jordán Hasimita Királyság, illetőleg az Európai Közösség által kellően felhatalmazott alulírottak aláírták ezt a megállapodást.KELT ….-ban/-ben, a ... év ….. havának … napján, angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és arab nyelven, két-két eredeti példányban, amelyek szövege mindezen nyelveken egyaránt hiteles.AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG RÉSZÉRŐL: | A JORDÁN HASIMITA KIRÁLYSÁG RÉSZÉRŐL: |I. MELLÉKLETAz Európai Unió tagállamaiban és Jordániában letelepedett jogalanyok részvételére vonatkozó feltételekE megállapodás alkalmazásában „jogalany”: a természetes személy, valamint a letelepedés helye szerinti nemzeti jog, a közösségi jog vagy a nemzetközi jog szerint alapított olyan jogi személy, amely saját nevében teljes körben jogokat szerezhet és kötelezettségeket vállalhat.I. A Jordániában letelepedett jogalanyoknak a keretprogram közvetett cselekvéseiben való részvételére vonatkozó feltételek(1) A Jordániában letelepedett jogalanyoknak a keretprogram közvetett cselekvéseiben való részvételére az Európai Parlament és a Tanács által az Európai Közösséget létrehozó szerződés 167. cikkének megfelelően meghatározott feltételek irányadók.A Jordániában letelepedett jogalanyok ezen túlmenően részt vehetnek az Európai Közösséget létrehozó szerződés 164. cikke szerint végzett közvetett cselekvésekben is.(2) A Közösség az (1) bekezdésben említett közvetett cselekvésekben részt vevő, Jordániában letelepedett jogalanyokat az Európai Parlament és a Tanács által az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 167. cikkével összhangban a hetedik keretprogram (2007–2013) cselekvéseiben a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2006. december 18-i 1906/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben,[2] valamint az Európai Közösség költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletben és az egyéb vonatkozó közösségi jogi aktusokban megállapított feltételeknek megfelelően részesítheti finanszírozásban.(3) A Közösség által Jordániában letelepedett jogalannyal közvetett cselekvés elvégzése céljából megkötött támogatási megállapodásban vagy szerződésben rendelkezni kell az Európai Bizottság vagy az Európai Közösségek Számvevőszéke által vagy irányításával elvégzendő ellenőrzésekről és vizsgálatokról.Az együttműködés és a kölcsönös érdekek szellemében Jordánia illetékes hatóságai minden olyan ésszerű és eszközölhető segítséget megadnak, amely ezen ellenőrzések és vizsgálatok elvégzése során szükséges vagy hasznos lehet.II. Az Európai Unió tagállamaiban letelepedett jogalanyoknak Jordánia kutatási programjaiban és projektjeiben való részvételére vonatkozó feltételek(1) Az Európai Unió valamely tagállamának nemzeti joga vagy a közösségi jog szerint alapított, a Közösségben letelepedett bármely jogalany a jordániai jogalanyokkal közösen részt vehet a jordániai kutatási és fejlesztési programok projektjeiben.(2) A fenti (1) bekezdésben és a II. mellékletben foglalt rendelkezésekre is figyelemmel a Közösségben letelepedett, a jordániai kutatási és fejlesztési programok kutatási projektjeiben részt vevő jogalanyok jogaira és kötelezettségeire és e projektek esetében a pályázatok benyújtására és értékelésére, valamint a szerződések odaítélésére és megkötésére vonatkozó feltételekre – az egyenlő bánásmód elvének biztosítása mellett, a Jordánia és a Közösség között e területen folytatott együttműködés természetének figyelembevételével – a kutatási és fejlesztési programok igazgatására irányadó jordániai törvények, rendeletek és kormányzati irányelvek alkalmazandók oly módon, ahogyan azok a jordániai jogalanyokra alkalmazandók.A Közösségben letelepedett, a jordániai kutatási és fejlesztési programok érintett jordániai projektjeiben részt vevő jogalanyok finanszírozására a kutatási és fejlesztési programok igazgatására irányadó jordániai jogszabályok és kormányzati irányelvek alkalmazandók oly módon, ahogyan azok a nem jordániai jogalanyokra alkalmazandók.III. Tájékoztatás a részvételi lehetőségekrőlA két Fél területén letelepedett jogalanyok érdekeinek szem előtt tartásával Jordánia és az Európai Bizottság a folyamatban lévő projektekről és a részvételi lehetőségekről rendszeresen információkat bocsát egymás rendelkezésére.II. MELLÉKLETA szellemi tulajdonjogok jogosultja megállapításának alapelveiI. AlkalmazásE megállapodás alkalmazásában „szellemi tulajdon”: a Szellemi Tulajdon Világszervezetét létrehozó, 1967. július 14-én, Stockholmban kelt egyezmény 2. cikkében szereplő fogalommeghatározás értelmében vett „szellemi tulajdon”.E megállapodás alkalmazásában „ismeret”: az eredmények, beleértve az információkat is, függetlenül attól, hogy oltalom alá helyezhetők-e vagy sem, a szerzői jog, valamint az ilyen információkra vonatkozó, a szabadalmi oltalom, a formatervezési mintaoltalom, a növényfajta-oltalmi jog, a kiegészítő oltalom vagy más hasonló oltalmi forma kérelmezése vagy odaítélése alapján létrejött jogok.II. A Felek közvetett együttműködési tevékenységekben részt vevő jogalanyait megillető szellemi tulajdonjogok(1) Mindkét Fél gondosodik arról, hogy a másik Fél területén letelepedett, e megállapodás alapján végzett közvetett együttműködési tevékenységekben részt vevő jogalanyokat a szellemi tulajdonnal összefüggésben megillető jogok gyakorlása és kötelezettségek teljesítése, valamint az ezen részvételből fakadó szomszédos jogok gyakorlása és kötelezettségek teljesítése a Felekre irányadó jogszabályokkal és nemzetközi egyezményekkel összhangban történjék, ideértve különösen a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló, a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó Marrakechi Megállapodás 1C. mellékletét képező megállapodást, valamint az irodalmi és művészeti művek védelméről szóló Berni Egyezmény keretében 1971. július 24-én elfogadott Párizsi Okmányt és az ipari tulajdon oltalmáról szóló Párizsi Egyezmény keretében 1967. július 14-én elfogadott Stockholmi Okmányt.(2) Mindkét Fél gondoskodik arról, hogy a másik Fél közvetett együttműködési tevékenységekben részt vevő jogalanyai a szellemi tulajdont illetően ugyanolyan elbánásban részesüljenek, mint az egyes kutatási programokban és projektekben való részvételre vonatkozó szabályok, illetőleg a vonatkozó jogszabályok alapján saját részt vevő jogalanyai.III. A Feleket megillető szellemi tulajdonjogok(1) Ha a Felek kifejezetten másként nem állapodnak meg, az e megállapodás 2. cikke értelmében végzett tevékenységek végzése során a Felek által létrehozott ismeretre a következő szabályok alkalmazandók:a) Az ismeret az ismeretet létrehozó Fél tulajdona. Ha nem állapítható meg, hogy az adott munkához a Felek külön-külön milyen mértékben járultak hozzá, akkor az ismeret a Felek közös tulajdona.b) Az ismeret felett tulajdonjogot gyakorló Fél az e megállapodás 2. cikke szerinti tevékenységek végrehajtása céljából a másik Félnek hozzáférési jogot biztosít. Ezt a hozzáférési jogot jogdíjmentesen biztosítja.(2) Ha a Felek kifejezetten másként nem állapodnak meg, a Felek tudományos publikációira a következő szabályok alkalmazandók:a) Ha valamelyik Fél folyóiratban, cikkben, jelentésben vagy könyvben – ideértve a videót és a szoftvert is – olyan tudományos és műszaki adatokat, információkat és eredményeket tesz közzé, amelyek az e megállapodásnak megfelelően elvégzett tevékenységből fakadnak és ahhoz kapcsolódnak, akkor a másik Félnek az egész világra kiterjedő, nem kizárólagos, visszavonhatatlan, jogdíjmentes engedélyt ad e művek fordítására, többszörözésére, átdolgozására, közvetítésére és nyilvános terjesztésére.b) Hacsak valamely szerző kifejezetten le nem mond neve feltüntetéséről, a szerzői jogi védelem alatt álló adatok és információk minden olyan példányán, amelyet e szakasz értelmében nyilvánosan terjeszteni kell és el kell készíteni, fel kell tüntetni a mű szerzőjének/szerzőinek nevét. Ezeken a példányokon jól láthatóan utalni kell a Felek által közösen nyújtott támogatásra.(3) Ha a Felek kifejezetten másként nem állapodnak meg, a Felek nyilvánosságra nem hozott információira a következő szabályok alkalmazandók:a) Ha az e megállapodásnak megfelelően végzett tevékenységgel kapcsolatban valamelyik Fél a másik Félnek információkat ad át, akkor az átadó Fél – bizalmassági jel vagy felirat révén – megjelöli azokat az információkat, amelyeket nem kíván nyilvánosságra hozni.b) Az átvevő Fél saját hatáskörében kifejezetten e megállapodás végrehajtása céljából a nyilvánosságra nem hozott információkat a felügyelete alatt álló testületeknek vagy személyeknek átadhatja.c) Az átvevő Fél a nyilvánosságra nem hozott információkat átadó Fél előzetes írásos hozzájárulásával a nyilvánosságra nem hozott információkat a b) pontban megengedettnél szélesebb körben is terjesztheti. A Felek együttműködnek az ilyen szélesebb körű terjesztéshez szükséges előzetes írásos hozzájárulás igénylésére és megszerzésére irányuló eljárások kialakításában, és ezt a hozzájárulást hazai politikáik, szabályozásuk és jogszabályaik által megengedett mértékben adják meg.d) Az e megállapodás keretében szervezett konferenciákon és más találkozókon a Felek képviselői által egymásnak átadott, dokumentum formájában nem megjelenő, nyilvánosságra nem hozott és egyéb bizalmas jellegű, valamint a munkatársak közötti kapcsolatokból, a létesítmények használatából és a közvetett cselekvésekből származó információkat bizalmasan kell kezelni, amennyiben az ilyen nyilvánosságra nem hozott vagy egyéb bizalmasnak minősített információk átvevőjének az átadás időpontjában az a) bekezdésnek megfelelően tudomására hozzák, hogy az átadott információk bizalmas jellegűek.e) Mindkét Fél törekszik annak biztosítására, hogy az általa az a) és a d) pont alapján átvett nyilvánosságra nem hozott információk kezelése e megállapodásnak megfelelően történjen. Ha valamelyik Félnek tudomására jut, hogy nem lesz képes – vagy ésszerűen várható, hogy képtelenné válik – az a) és a d) pontban előírt terjesztési tilalom betartására, akkor erről haladéktalanul tájékoztatja a másik Felet. A Felek ezután a teendők meghatározása céljából egyeztetnek egymással.PÉNZÜGYI KIMUTATÁS1. A JAVASLAT CÍMEJavaslat: A Tanács határozata az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a Jordán Hasimita Királyság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodásnak az Európai Közösség részéről történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ IRÁNYÍTÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERETPolitikai stratégia és koordináció különösen a DG RTD, a DG JRC, a DG ENTR, a DG INFSO és a DG TREN részvételével.3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek [korábban: BA-tételek]), beleértve a következő megnevezéseket:A megállapodás végrehajtásával (műhelytalálkozókkal, konferenciákkal, ülésekkel, videokonferenciákkal) összefüggésben felmerülő költségek az Európai Közösség keretprogramjának egyedi programjaihoz tartozó igazgatási célú költségvetési tételeket (XX 01 05 03.) fogják terhelni.3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama:Attól a naptól kezdődően, hogy a Felek értesítik egymást a megállapodás megkötéséhez szükséges belső eljárások befejezéséről. A megállapodást – aláírásától fogva – a Felek ideiglenesen alkalmazzák, és mindaddig hatályos marad, amíg valamelyik Fél a megállapodás 7. cikke (4) bekezdésének megfelelően a másik Felet írásban nem értesíti arról, hogy a megállapodást meg kívánja szüntetni.3.3. Költségvetési jellemzők (a táblázat szükség szerint további sorokkal bővíthető):Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Csatlakozni kívánó országok hozzájárulásai | A pénzügyi keret fejezete |XX.01.05.03. | kötelező/ nem kötelező | diff.[3]/ nem diff.[4] | NEM | IGEN | IGEN | [1A]. |4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE4.1. Pénzügyi források4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintésemillió EUR (három tizedesjegyig)Kiadás típusa | Szakasz száma | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | n+5 és későbbi évek | Összesen |Működési kiadások[5] |Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1. | a |Kifizetési előirányzatok | b |A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások[6] |Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | 8.2.4. | c | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,10 |TELJES REFERENCIAÖSSZEG |Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,10 |Kifizetési előirányzatok | b+c | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,10 |A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások[7] |Személyi és kapcsolódó kiadások (NDE) | 8.2.5. | d |A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások, a személyi és kapcsolódó költségek kivételével (NDE) | 8.2.6. | e |A fellépés indikatív összköltségeTELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,10 |TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,10 |A társfinanszírozás részletezéseHa a javaslat tagállamok vagy más szervek (kérjük, nevezze meg) által biztosított társfinanszírozást tartalmaz, az alábbi táblázatban adja meg a társfinanszírozás becsült szintjét (a táblázat további sorokkal bővíthető, ha a társfinanszírozást várhatóan több szerv nyújtja):millió EUR (három tizedesjegyig)Társfinanszírozó szerv | n-edik év | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n+5 és későbbi évek | Összesen |…………………… | f |TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT társfinanszírozással együtt | a+c+d+e+f |4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőségX A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.( A javaslat miatt a pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.( A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás[8] rendelkezéseinek alkalmazására (azaz a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi keret módosítására).4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatásX A javaslatnak nincs kihatása a bevételre( A javaslatnak van pénzügyi kihatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:Megjegyzés: A bevételre gyakorolt hatás kiszámításának módszerével kapcsolatos részleteket és észrevételeket külön mellékletben kell feltüntetni.millió EUR (egy tizedesjegyig)A fellépést megelőzően [n–1-edik év] | A fellépés után |A személyi állomány teljes létszáma |5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEKA javaslat hátterét az indokolásban kell részletesen ismertetni. A pénzügyi kimutatás e szakaszának a következő kiegészítő információkat kell tartalmaznia:5.1. Rövid vagy hosszú távon megvalósítandó célkitűzésekA határozat lehetővé teszi a két Fél számára, hogy a tudomány és a technológia kölcsönös érdeklődésre számot tartó területein továbbfejlesszék és fokozzák együttműködésüket.5.2. A közösségi részvételből adódó többletérték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiájaA megállapodás a következő elveken alapul: kölcsönös előny, a másik Félnek a megállapodáshoz kapcsolódó programjaihoz és tevékenységeihez való hozzáférés lehetősége viszonossági alapon, megkülönböztetésmentesség, a szellemi tulajdon hatékony oltalma és a szellemi tulajdonjogok egymással való méltányos megosztása. A javaslat összhangban van a Közösség által az Európai Unió szakértőinek és tisztviselőinek kiküldetéseivel, valamint az Európai Unió és Jordánia területén szervezendő műhelytalálkozókkal, konferenciákkal és ülésekkel összefüggésben vállalt igazgatási költségekkel.5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, valamint a kapcsolódó mutatók a tevékenységalapú irányítás keretébenA határozat mind Jordániának, mind az Európai Közösségnek lehetőséget ad arra, hogy viszonossági alapon előnyökhöz jusson az egymás kutatási programjaiban elért tudományos és technológiai eredményekből. A határozat lehetővé teszi a tudományos ismeretek cseréjét és a know-how átadását, ami a kutatóközösségnek, az iparnak és a lakosságnak egyaránt javára válik.5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)Jelölje meg a fellépés végrehajtásához választott módszert (módszereket).[10]ٱ Centralizált irányításٱX közvetlenül a Bizottság általٱ közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:ٱ végrehajtó ügynökségekٱ a Közösségek által létrehozott, a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerinti szervekٱ tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervek.ٱ Megosztott vagy decentralizált irányításٱ a tagállamokkalٱ harmadik országokkalٱ Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)Megjegyzések:6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS6.1. Felügyeleti rendszerA Bizottság szervezeti egységei rendszeres jelleggel figyelemmel fogják kísérni az együttműködési megállapodás alapján végzett cselekvéseket. A Közösség és Jordánia a megállapodást rendszeres időközönként közösen végrehajtott értékelésnek is aláveti. Az értékelés ki fog terjedni:a) a következő teljesítménymutatókra: kiküldetések és találkozók száma, az együttműködési tevékenységek különféle célterületeinek száma;b) az információgyűjtésre: a keretprogram egyedi programjaiból származó, valamint a Jordánia által a megállapodás keretében működő Közösség–Jordánia Vegyes Bizottságnak szolgáltatott információk alapján.6.2. ÉrtékelésA Bizottság az együttműködési megállapodás alapján folytatott tevékenységeket rendszeresen értékelni fogja.6.3. A későbbi értékelések feltételei és gyakoriságaA megállapodás részes felei a megállapodás alkalmazását legalább kétévente, a megállapodás 4. cikke alapján létrehozott Közösség–Jordánia Vegyes Bizottság ülésein fogják értékelni.7. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEKHa a keretprogram végrehajtásához külső alvállalkozó igénybevétele vagy pénzügyi hozzájárulás saját feleknek való kifizetése szükséges, akkor a Bizottság a szükségesnek mutatkozó körben pénzügyi ellenőrzést fog végezni, különösen akkor, ha alapos oka van kétségbe vonni az elvégzett vagy a jelentésben körülírt munka valószerűségét.A Közösség által kezdeményezett pénzügyi ellenőrzéseket vagy saját munkatársai, vagy az ellenőrzött fél jogszabályai szerint elismert számviteli szakértők végzik. A Közösség ez utóbbiakat szabadon, az ellenőrzött fél által esetleg jelzett mindennemű összeférhetetlenségi kockázat kizárásával fogja kiválasztani.A kutatási tevékenységek végzése során a Bizottság gondoskodni fog arról, hogy az Európai Közösségek pénzügyi érdekeit kellően hatékony ellenőrzések, illetőleg ha szabálytalanságra derül fény, akkor arányos és kellő visszatartó erejű intézkedések és szankciók óvják. Ebből a megfontolásból a keretprogram végrehajtása érdekében kötött szerződésekben – a 2988/95/EK, Euratom, a 2185/96/Euratom, EK és az 1073/99/EK rendeletre hivatkozva – rendelkezni kell az ellenőrzésre, az intézkedésekre és a szankciókra vonatkozó szabályokról.A szerződésekben rendelkezni kell különösen arról, hogy:– az Európai Közösség pénzügyi érdekeinek védelmében ellenőrzéseket kell végrehajtani az elvégzett munkára vonatkozóan,– az ellenőrzésekben a 2185/96/Euratom, EK és az 1073/99/EK rendeletnek megfelelően a csalás elleni küzdelemmel foglalkozó, igazgatási beosztásban dolgozó ellenőrök is részt fognak venni,– a szerződés teljesítésével összefüggő, szándékos vagy gondatlan magatartás következtében előálló mindennemű szabálytalanság esetén a 2988/95/EK, Euratom keretrendeletnek megfelelően adminisztratív szankciókat kell alkalmazni, ideértve a feketelisták felállítását is,– a szabálytalanság és a csalás esetén kibocsátott esetleges beszedési megbízások az EK-Szerződés 256. cikke értelmében végrehajthatók.Ezen túlmenően – rutinszerű intézkedésként – a Kutatási Főigazgatóság felelős munkatársai olyan ellenőrzési programot fognak követni, amely kiterjed mind a tudományos, mind a költségvetési vonatkozásokra. Az Európai Számvevőszék helyi vizsgálatokat fog végezni.8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségeiKötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)n-edik év | n+1-edik év | n+2-edik év | n+3-adik év | n+4-edik év | n+5-ödik év |Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[12] (XX 01 01.) | A*/AD |B*, C*/AST |A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány[13] |A(z) XX 01 04/05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány[14] |ÖSSZESEN |8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírásaA megállapodás igazgatása mind az Európai Unió, mind Jordánia részéről szükségessé teszi szakértők és tisztviselők kiküldetéseit és üléseken való részvételét.8.2.3. A Személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó személyi állomány eredete(Több eredethely megjelölése esetén kérjük az álláshelyek számát minden eredethelyre vonatkozóan megadni).X A felváltandó vagy meghosszabbítandó program irányításához jelenleg használt álláshelyek( Az n-edik évre vonatkozó éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek( A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárása keretében igénylendő álláshelyek( Az érintett szolgálat állományán belül átcsoportosítandó álláshelyek (belső átcsoportosítás)( Az n-edik évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben nem előirányzott álláshelyek8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások ( XX 01 04/05. – Igazgatási kiadások )millió EUR (három tizedesjegyig)Költségvetési tétel (szám és megnevezés) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | n+5-ödik és későbbi évek | ÖSSZESEN |Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,10 |- belső |- külső |Technikai és igazgatási segítségnyújtás összesen | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,10 |8.2.5. A referenciaösszegbe bele nem tartozó személyi és kapcsolódó költségekmillió EUR (három tizedesjegyig)A személyi állomány típusa | n-edik év | n+1-edik év | n+2-edik év | n+3-adik év | n+4-edik év | n+5-ödik és későbbi évek |Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01.) |A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (nevezze meg a költségvetési tételt) |A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségek összesen |Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak(évente és tisztviselőnként 122 000 EUR)8.2.6. A referenciaösszegbe bele nem tartozó egyéb igazgatási kiadásokmillió EUR (három tizedesjegyig) |n-edik év | n+1-edik év | n+2-edik év | n+3-adik év | n+4-edik év | n+5-ödik és későbbi évek | ÖSSZESEN |XX 01 02 11 01. – Kiküldetések |XX 01 02 11 02. – Ülések és konferenciák |XX 01 02 11 03. – Bizottságok[16] |XX 01 02 11 04. – Tanulmányok és konzultációk |XX 01 02 11 05. – Információs rendszerek |2. Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11.) |3. Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) |A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségeken kívüli igazgatási kiadások összesen |Számítás – A referenciaösszegbe bele nem tartozó egyéb igazgatási kiadások[1] HL C… , , . .o.[2] HL L 391., 2006.12.30., 1. o.[3] Differenciált előirányzatok.[4] Nem differenciált előirányzatok, a továbbiakban: NDE.[5] Olyan kiadások, amelyek nem tartoznak az érintett xx. cím xx 01. alcíme alá.[6] A(z) xx. cím xx 01 04. jogcímcsoportja alá tartozó kiadások.[7] A(z) xx 01. alcím alá tartozó, a(z) xx 01 04. és a(z) xx 01 05. jogcímcsoporton kívüli kiadások.[8] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.[9] Szükség esetén, azaz ha a fellépés időtartama hat évnél hosszabb, a táblázat további oszlopokkal bővíthető.[10] Több módszer feltüntetése esetén kérjük, adja meg e pont „Megjegyzések” rovatában a további részleteket.[11] Az 5.3. szakaszban leírtak szerint.[12] Amelyek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.[13] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.[14] Amelynek költségét tartalmazza a referenciaösszeg.[15] Hivatkozni kell az érintett végrehajtó ügynökség(ek)re vonatkozó pénzügyi kimutatásra.[16] Nevezze meg a bizottság típusát és azt a csoportot, amelyhez a bizottság tartozik.