				|

		52011PC0750

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról /* COM/2011/0750 végleges - 2011/0365 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT OKAI ÉS CÉLJAI
A szabadságon, biztonságon és a jog
érvényesülésén alapuló térségre vonatkozó szakpolitikák jelentősége
fokozódott az elmúlt években. E szakpolitikák képezik a központi részét annak
az európai projektnek, amelynek célja olyan belső határok nélküli térség
megteremtése, amelyben/ahová az uniós polgárok és harmadik országok állampolgárai
úgy léphetnek be, mozoghatnak, élhetnek és dolgozhatnak, hozhatnak be új
elképzeléseket, tőkét, tudást, illetve úgy tölthetik be a nemzeti
munkaerőpiacok réseit, hogy közben biztosak lehetnek abban, hogy jogaikat
teljes mértékben tiszteletben tartják és biztonságban vannak. A belügyi
szakpolitika növekvő jelentőségét megerősítette a 2009. évi Stockholmi
Program[1]
is, és az emellett azon területek egyike, amelyeket a Lisszaboni Szerződés
alapján jelentős változások értek.
A belső biztonság területén az olyan
kulcsfontosságú dokumentumok, mint a belső biztonsági stratégiáról szóló
bizottsági közlemény[2],
egyértelmű iránymutatást nyújtottak a tevékenységek irányításáról a
következő évek során. A határigazgatás és a vízumpolitika esetében a
migrációról szóló közlemény[3]
részletesen kiemelte a határbiztonsággal és a belső határok nélküli térség
kialakításával kapcsolatban fennálló kihívásokat. A schengeni igazgatásról
szóló közlemény[4]
javaslatokat tartalmazott a schengeni vívmányok megerősítésére egy olyan
igazgatási rendszer révén, amely képes hatékonyan, időben és Unió-szerte
összehangolt módon reagálni azokra a kivételes körülményekre és kihívásokra,
amelyek a schengeni térség általános működését veszélyeztethetik. Az „Intelligens
határellenőrzés – választási lehetőségek és a követendő út”
című közlemény[5]
részletesen kiemeli, hogy az olyan új IT-rendszerek, mint a határregisztrációs
rendszer és regisztráltutas-program hogyan járulhatnak hozzá a migrációs áramlások
jobb kezeléséhez az Unióban.
A közös integrált határigazgatási rendszer
egyik kulcseleme az olyan uniós szolidaritási mechanizmusok fejlesztése,
amelyek támogatják a határigazgatásról és a közös vízumpolitikáról szóló uniós
előírások egységes és magas minőségű alkalmazását. A Frontex
ügynökségen keresztül zajló tagállami műveleti együttműködés
koordinációjának javítása jelentős lépés a rendszer fejlesztése felé.
Emellett a Külső Határok Alap révén az Unió pénzügyi támogatással
szolidaritását fejezi ki azon tagállamok felé, amelyek a külső határokról
és a vízumpolitikáról szóló schengeni rendelkezéseket alkalmazzák.
A Stockholmi Program kifejezetten felhívott a
belső biztonsági stratégia végrehajtását szolgáló alap létrehozására,
valamint a bűnüldözési együttműködésre vonatkozó koherens és átfogó
megközelítés kidolgozására, kiterjedve az Unió külső határainak kezelésére
is.
Ennek fényében a 2014–2020 közötti
időszakra szóló többéves pénzügyi keretre irányuló 2011. június 29-i
javaslatában[6]
a Bizottság javaslatot tett egy Belső Biztonsági Alap létrehozására, a
belügyek terén a jövőbeli kiadásokat szolgáló egyszerűsített
kétalapos rendszer részeként, amely magában foglalja a Menekültügyi és
Migrációs Alap létrehozását is. A Belső Biztonsági Alap összesített
költségvetése 4 648 millió EUR lesz (jelenlegi árakon), a belső
biztonsági stratégia által megállapított öt stratégiai célkitűzés
végrehajtásának támogatása céljából: a nemzetközi bűnözői hálózatok
felgöngyölítése; a terrorizmus megelőzése, a radikalizálódás és a tagtoborzás
kezelése; a virtuális tér biztonságának növelése a polgárok és a vállalkozások
számára; a biztonság megerősítése a határigazgatás útján és Európa
válságokkal és katasztrófákkal szembeni ellenálló képességének javítása.
A szerteágazó stratégiai célkitűzések
eltérő szerződésekre vonatkozó eltérő szerződéses alapok
miatt jogilag nem lehetséges a Belső Biztonsági Alapot egységes pénzügyi
eszközként létrehozni. Ezért javaslatunk szerint az Alapot olyan átfogó
pénzügyi keretként indokolt létrehozni, amely két ágazatspecifikus javaslatból
áll – ezek közül ez az egyik –, amelyeket kiegészít egy horizontális, közös
rendelkezéseket tartalmazó jogi aktus.
A jogi szerkezet részletes ismertetését a 3.
szakasz tartalmazza.
2.           AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT
KONZULTÁCIÓ EREDMÉNYEI, HATÁSVIZSGÁLAT
Az értékelésre, mint a szakpolitikák
formálásához információkat nyújtó eszközre fektetett fokozott hangsúllyal
összhangban e javaslat alapját az értékelések eredményei, az érintettekkel
folytatott konzultáció, valamint a hatásvizsgálat képezi.
A jövőbeli belügyi pénzügyi eszközök
előkészítésére irányuló munka 2010-ben kezdődött meg, és 2011-ben
folytatódott. Az előkészítő munka részeként 2010 decemberében
külső megbízott részvételével megkezdődött egy
értékelési/hatásvizsgálati tanulmány elkészítése. A tanulmány 2011 júliusában
készült el, és összesítette a létező pénzügyi eszközökkel kapcsolatos
elérhető értékelési eredményeket, valamint tartalmazta a hatásvizsgálat
keretében megvizsgált problémákat, célkitűzéseket és szakpolitikai
lehetőségeket, beleértve azok valószínű hatását is. E tanulmány
alapján a Bizottság hatásvizsgálati jelentést készített, amelyről a
hatásvizsgálati testület 2011. szeptember 9-én nyilvánított véleményt.
Az értékelésre, mint a szakpolitikák
formálásához információkat nyújtó eszközre fektetett fokozott hangsúllyal
összhangban e jogalkotási javaslat teljes mértékben figyelembe vette a
Külső Határok Alap félidős értékelését. [2011. november …-i] jelentésében
a Bizottság értékelte az Alap 2007–2009-es időszakban történt
végrehajtásának mennyiségi és minőségi szempontjait. A jelentés áttekinti
a tagállamok által az Unió külső határigazgatásának és a vízumok nemzeti
szintű kezelésének javítása érdekében az Alap keretében végzett konkrét
tevékenységeket. Kiemeli különösen a tagállamok által a dokumentumbiztonság
terén tett intézkedéseket, a határfelügyeleti képességek megerősítése
érdekében a Földközi-tengeren és a kapcsolódó atlanti-óceáni területeken végrehajtott
jelentős beruházásokat, valamint az automatikus határellenőrzéssel és
a regisztráltutas-programokkal kapcsolatos kísérleti projekteket.
A javaslat előkészítése során a belügyi finanszírozás
jövőjével kapcsolatban kiírt, 2011. január 5-től március 20-ig zajló
online nyilvános konzultáció[7]
eredményeit is figyelembe vették. Összesen 115 válasz érkezett
magánszemélyektől és szervezetektől, köztük 8 tárgyalási
állásfoglalás. A konzultációhoz minden tagállamból, illetve egyes harmadik
országokból is érkeztek észrevételek.
2011 áprilisában a „Belügyek uniós
finanszírozásának jövője: Friss kitekintés” című konferencia
lehetőséget biztosított a kulcsfontosságú érdekeltek (tagállamok,
nemzetközi szervezetek, civil társadalmi szervezetek, stb.) találkozására, és
arra, hogy eszmét cseréljenek a belügyek uniós finanszírozásának
jövőjéről. A konferencia emellett alkalmat teremtett a felmérés és a
nyilvános konzultáció eredményeinek megerősítésére.
A belügyek uniós finanszírozásának
jövőjét több alkalommal felvetették és megvitatták az intézményi
érdekeltekkel, beleértve egy informális ebéd során folytatott vitát a Bel- és
Igazságügyi Tanács 2011. január 21-én tartott ülése során, 2011. január 26-án
egy informális reggelit az Európai Parlament politikai koordinátoraival,
Malmström biztosnak az Európai Parlament SURE bizottsága előtt 2011.
március 10-én tartott meghallgatása során, valamint a Belügyi
Főigazgatóság főigazgatója és a Parlament állampolgári jogi, bel- és
igazságügyi bizottsága között 2011. március 17-én tartott eszmecserén.
A belső biztonság területén a
jövőbeli pénzügyi eszközökkel kapcsolatos konkrét szakértői
tanácsadást azon megbeszélések során biztosították, amelyekre az EOS 2011.
február 9-én tartott, Ipar és biztonság konferenciáján, illetve a Bevándorlási
és Menekültügyi Bizottság 2011. február 22-i ülésén került sor. Emellett a
belső biztonság területén a jövőbeli pénzügyi eszköz végrehajtásához
kapcsolódó technikai szempontokat megvitatták a tagállamok szakértőivel
egy 2011 áprilisában tartott írásbeli konzultáció alapján a Szolidaritás és a
migrációs áramlások igazgatása közös bizottság (SOLID bizottság) keretében.
E konzultációk, konferenciák és szakértői
megbeszélések megerősítették, hogy általános a konszenzus a
kulcsfontosságú érintettek között abban a tekintetben, hogy szélesíteni kell az
uniós finanszírozás alkalmazási körét a belső biztonság területén,
beleértve annak külső vetületeit is, valamint tovább kell dolgozni a
megvalósítási mechanizmusok fokozottabb egyszerűsítése és a nagyobb fokú
rugalmasság érdekében, többek között azért, hogy kezelni lehessen a sürgős
helyzeteket. A hozzáadott érték biztosítása érdekében az uniós kiadásoknak
jobban kell tükrözniük az uniós szintű prioritásokat és stratégiai
kötelezettségvállalásokat, valamint támogatniuk kell az uniós belügyi vívmányok
végrehajtását. A belső biztonság területén az érdekeltek úgy vélték, hogy
a széles értelemben vett tematikus prioritásokat már rögzítették a 2009. évi Stockholmi
Programban, és a 2010. évi belső biztonsági stratégiában. A jövőbeli
finanszírozási mechanizmust tehát átfogó jelleggel kell kialakítani, és annak
ki kell terjednie a bűnüldözésre, a határőrségekre és a
vámhatóságokra. Szintén fontosnak tekintették annak szükségességét, hogy
nagyobb mértékben használják ki a megfelelő uniós ügynökségeket, így az
Europolt és a Frontexet. Széles körben támogatták a pénzügyi eszközök számának
csökkentését egy két alapból álló struktúra kialakítása érdekében, amennyiben
ez egyszerűsítést eredményez: Az érdekeltek egyetértettek továbbá azzal,
hogy szükség van egy rugalmas mechanizmusra a sürgős helyzetek kezelésére.
A megosztott igazgatást a többéves tervezés felé tett lépéssé általában
megfelelő igazgatási módnak tekintették a belügyi kiadások igazgatására. A
nem kormányzati szervezetek ugyanakkor úgy vélték, hogy a közvetlen igazgatást
is folytatni kell.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
Az fellépéshez való jog az Európai Unióról
szóló szerződés 3. cikkének (2) bekezdéséből fakad, amely kimondja,
hogy „az Unió egy belső határok nélküli, a szabadságon, a biztonságon és a
jog érvényesülésén alapuló olyan térséget kínál polgárai számára, ahol a
személyek szabad mozgásának biztosítása a külső határok
ellenőrzésére, a menekültügyre, a bevándorlásra, valamint a
bűnmegelőzésre és bűnüldözésre vonatkozó megfelelő
intézkedésekkel párosul”.
Az EU fellépése indokolt az Európai Unió
működéséről szóló Szerződés (EUMSZ, a továbbiakban:
Szerződés) 67. cikkében meghatározott célkitűzések alapján, amely
meghatározza a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló
térség létrehozásának módjait. Kiemelendő emellett, hogy a Szerződés 80.
cikke hangsúlyozza, hogy az Unió politikáira és azok végrehajtására a
szolidaritás és a felelősség tagállamok közötti igazságos elosztásának
elve az irányadó, ideértve annak pénzügyi vonatkozásait is.
A Belső Biztonsági Alap létrehozása két
jogalkotási aktus elfogadását igényli, amelyek együttesen alkotják az Alapot.
Ezt az általános szerkezetet a szerződéses kötelezettségekre figyelemmel
választották. A 19. (a schengeni vívmányokról szóló), a 21. (az Egyesült
Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog
érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló) és
a 22. (Dánia helyzetéről szóló, többek között a Szerződés harmadik részének
V. címe kapcsán) jegyzőkönyvek szerinti eltérő szavazási szabályok
miatt jogilag nem lehetséges egy átfogó jogalkotási javaslatot összeállítani a
Belső Biztonsági Alap tekintetében, annak ellenére, hogy a kezelendő
szakpolitikai célkitűzések összefüggenek.
Ezért a Belső Biztonsági Alapot átfogó
pénzügyi keretként hozzák létre, amely két különálló jogi aktusból áll, amelyek
meghatározzák az Alap különböző összetevőit, és megállapítják az
egyes összetevők célkitűzéseit, támogatható intézkedéseit és kereteit.
–
egy az Alap részeként a rendőrségi
együttműködéssel és a bűnözés elleni küzdelemmel és a
válságkezeléssel kapcsolatos összetevőt létrehozó rendelet;
–
egy az Alap részeként a határigazgatással és a
közös vízumpolitikával kapcsolatos összetevőt létrehozó rendelet.
A Belső Biztonsági Alap átfogó pénzügyi
keretének részeként ennek megfelelően e rendelet határozza meg a
határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatását.
E rendelet jogi alapja a Szerződés 77.
cikke.
Mindent összevéve, olyan területről van
szó, ahol az uniós fellépés hozzáadott értéke egyértelmű ahhoz képest,
amikor a tagállamok önállóan lépnek fel. Az Unió jobb helyzetben van, mint a
tagállamok, ahhoz, hogy keretet biztosítson az uniós szolidaritás kifejezéséhez
a határellenőrzések, a vízumpolitika és a migrációs áramlások kezelése
területén, valamint ahhoz, hogy platformot nyújtson az e politikákat
alátámasztó közös IT-rendszerek fejlesztéséhez. Az e rendelet alapján nyújtott
pénzügyi támogatást tehát különösen az e területekre vonatkozó európai és
nemzeti kapacitásokhoz járul hozzá. E célból a rendelet célja többek között az,
hogy rendszerszerűbben támogassa az egyes tagállamok által a határmentes
övezet biztosítása érdekében nyújtott szolgáltatásokat (működési
támogatási mechanizmus), annak érdekében, hogy fokozza a határrendészeti és
egyéb bűnüldözési hatóságok közötti együttműködést, és növelje a
tagállamok által elérhető olyan specializált berendezések számát,
amelyeket a Frontex ügynökség rendelkezésére bocsáthatnak a határmentes övezet
biztosítását célzó közös műveletek érdekében. Ugyanakkor teljes mértékben
elismerést nyert, hogy a beavatkozásoknak megfelelő szinten kell
történniük, és az Unió nem mehet túl azon, ami szükséges. Amint arra a
költségvetés felülvizsgálata rámutatott, „az uniós költségvetésből azokat
az uniós közjavakat, fellépéseket kell finanszírozni, amelyeket a tagállamok és
a régiók önmagukban nem tudnának fedezni, és csak abban az esetben, ha az uniós
finanszírozás jobb eredményeket tud biztosítani.”[8]
4.           KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK
A Bizottság következő többéves keretre
irányuló javaslata 4 648 millió EUR összeget tartalmaz (jelenlegi árakon)
a Belső Biztonsági Alapra a 2014-2020 közötti időszakra. Ezen
referenciaösszegen belül e konkrét rendelet végrehajtására rendelkezésre álló indikatív
források 3 520 millió EUR összegig terjednek. Indikatív jelleggel, ezen
összeg 61%-át (2 150 millió EUR) a tagállamok nemzeti programjaira kell
felhasználni, valamint a Litvánia által végrehajtott különleges átutazási
rendszerre, míg a másik 31%-ot (1 100 millió EUR) az intelligens határ
csomagra kell fordítani, a maradékot pedig fenn kell tartani az uniós
intézkedések, sürgősségi intézkedések, valamint a technikai
segítségnyújtás finanszírozására, figyelembe véve ugyanakkor a schengeni
társult országoktól várható hozzájárulásokat, amelyeket hozzá kell adni a
referenciaösszeghez.
            millió EUR
 Belső Biztonsági Alap beleértve az új IT-rendszereket || 4 648
 - Rendőrségi együttműködési eszköz || 1 128
 - Határőrségi eszköz || 3 520
Emellett a 2011. júniusi közleménnyel
összhangban a Belső Biztonsági Alap hatályán kívül egy 822 millió EUR
összegű (jelenlegi árakon) külön keret különítenek el a jelenleg
létező nagyméretű IT-rendszerek igazgatására (Schengeni Információs
Rendszer II, Vízuminformációs Rendszer és EURODAC). E rendszerek igazgatását a
Bizottságról fokozatosan átruházzák a jövőbeli a szabadságon, a
biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű
IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökségre
(IT-ügynökség), miután az 2012-ben megkezdi működését.
5.           A JAVASLAT FŐ ELEMEI
5.1.        A stratégiai prioritások
előtérbe helyezése
Azáltal, hogy a külső határigazgatás és a
vízumpolitika pénzügyi támogatására a 2014 és 2020 közötti időszakban egy
eszközt alakít ki, az Unió képes lesz a következőkre:
·
a határőrizet és a vízumpolitika terén a
nemzeti kapacitások megerősítése, ezáltal kifejezve a pénzügyi
szolidaritást azon feladatokkal, amelyeket a külső határokon egyes
tagállamokra, valamint konzulátusokra bíztak a határmentes terület, mint az Unió
által nyújtott közszolgáltatás érdekében (nemzeti programok, beleértve a
„működési támogatást is);”
·
az intelligens határ csomag finanszírozása, vagyis
az uniós be- és kiléptető rendszer (EES), valamint az uniós regisztráltutas-program
(RTP) bevezetése;
·
az európai határőrizeti rendszer, EUROSUR
bevezetésének és működtetésének finanszírozása, többek között felszerelés,
infrastruktúra és rendszerek vásárlásával a tagállamokban;
·
a schengeni igazgatás, valamint az értékelési és
figyelemmel kísérési mechanizmus megerősítése a schengeni vívmányok
alkalmazásának ellenőrzése érdekében, a következők révén: a) a
mechanizmus működtetésének finanszírozása közvetlen igazgatás mellett; b)
a schengeni vívmányoknak való megfelelésen alapuló feltételek bevezetése a
működési támogatása tagállamoknak való kifizetésére; c) annak
előírása a tagállamok számára, hogy az ezen eszköz alapján a programokra
kapott forrásokat (újra) helyezzék ki a gyenge pontok orvoslására irányuló
prioritás alapján, amennyiben ilyeneket azonosítottak;
·
a Frontex ügynökség műveleti potenciáljának
megerősítése a tagállamok arra a való felkérése révén, hogy irányozzanak
elő további forrásokat programjaik alapján specializált felszerelésekre,
amelyeket az ügynökség rendelkezésére bocsáthatnak közös műveletek
céljából;
·
a vonatkozó uniós politikák fejlesztésének és
végrehajtásának támogatása az EU-ban, harmadik országokban és harmadik
országokkal együtt az „uniós intézkedések” keretében, ezzel javítva az Unióba
irányuló migrációs áramlások általános kezelését (közvetlenül irányított
projektek, például tanulmányok és kísérleti projektek a harmadik országokkal
folytatott együttműködés megerősítése érdekében, vagy közvetetten
irányított projektek, összhangban a költségvetési rendelettel[9];
·
megfelelő források rendelkezésre állásának
biztosítása annak érdekében, hogy gyorssegélyt biztosítsanak a sürgős vagy
kivételes migrációs nyomással járó helyzetek esetén;
·
a litvániai különleges átutazási rendszer
működtetésének további támogatása, az Unió kötelezettségeivel összhangban[10], támogatást biztosítva
Litvánia számára az átutazóvízumok után be nem szedett díjak, valamint az
egyszerűsített átutazási okmány (FTD) és az egyszerűsített vasúti
átutazási okmány (FRTD) rendszer végrehajtása során felmerülő
többletköltségek finanszírozásához, így a felszerelés, az IT-rendszerek
fejlesztése, valamint a képzési és műveleti költségek kapcsán.
Az eszköz lehetővé teszi a
négyszintű belépés-ellenőrzési modell átfogó támogatását,
hangsúlyozva az integrált határigazgatási fogalmát (harmadik országokban zajló
intézkedések, együttműködés a szomszédos országokkal, határellenőrzés
és intézkedések a szabad mozgás térségében).
5.2. Források az IT-rendszerek és az
intelligens határ csomag számára
A nemzeti programok keretében a tagállamok
felhasználhatják a nekik juttatott forrásokat a létező nagyméretű
IT-rendszerek nemzeti összetevőinek igazgatására, valamint szükség esetén
fejlesztésére.
Emellett a jelen eszköz hatály alá tartozik a
jövőbeli, e területre vonatkozó IT-rendszerek (intelligens határ csomag)
fejlesztése és fenntartása is. Ahogy az az intelligens határokról szóló
közleményben szerepelt, a Bizottság 2012 első felében javaslatokat kíván
előterjeszteni az uniós be- és kiléptető rendszer (EES), valamint az
uniós regisztráltutas-program (RTP) bevezetésére. Ennek következtében a jelen
eszköz alapján előirányozzák egy különös finanszírozási program
kialakítását, kizárólag az EES és az RTP fejlesztésének céljára.
A költség magában foglalja ezen
IT-rendszereknek nem csak a központi (uniós szintű), hanem a nemzeti
szintű (tagállami) összetevőit is, a rendelkezésre álló forrásokon
belül.
Az EES és az RTP központi és nemzeti
rendszerei kifejlesztésének költségeit 1 és 1,3 milliárd EUR közötti összegre
becsülik, a lehetőségektől függően. Jelentős költségmegtakarítás
érhető el, ha az EES előnyben részesített lehetőségét együtt
építik ki (vagyis azonos technikai platformon) az RTP előnyben részesített
lehetőségével[11].
E feltevések alapján és figyelemmel arra, hogy a fejlesztés csak 2015-től
kezdődik, a javaslat arra irányul, hogy különítsenek el 1,1 milliárd EUR-t
e két, a jelen javaslat szerinti rendszerre, a Bizottság jövőbeli, az
intelligens határ csomagra vonatkozó javaslatainak, illetve az Európai
Parlament és a Tanács ezt követő döntésének sérelme nélkül.
A Bizottság e program végrehajtási feladatait
az 1077/2011/EU rendelettel létrehozott a szabadságon, a biztonságon és a jog
érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési
igazgatását végző európai ügynökségre kívánja bízni[12]. E rendeletet ebben az esetben
megfelelő időben módosítani kell, hogy tartalmazza az kifejezetten az
ügynökség feladatkörébe utalt feladatokat, az ügynökség támogatásának
megfelelő összegét pedig a program műveleti előirányzataiból
fedezik.
5.3.        A nemzeti programok forrásai
A „Szolidaritás és a migrációs áramlások
igazgatása” általános program alapjai keretében a jelenlegi gyakorlat, amely
szerint az időszak kezdetén rögzítik a tagállamoknak az egész 7 éves
időszak alatt juttatott összegek szempontjait, biztosítja a
folyamatosságot, és egy bizonyos szintű előrejelezhetőséget.
Ugyanakkor ez lényegileg egy statikus megközelítés, amely nem ösztönzi a
tagállamokat arra, hogy olyan cselekvéseket hajtsanak végre, amelyek
megfelelnek az Unió prioritásainak, és nem teszi lehetővé az EU számára,
hogy a források jelentős és koncentrált újraelosztásával reagáljon a
változó helyzetekre és prioritásokra. A jövőbeli Alapok keretében a
források elosztására és végrehajtására kiválasztott mechanizmusnak tehát össze
kell hangolnia egyrészt a folyamatosság és stabilitás szükségességét, mint a
hatékony és eredményes többéves programozás előfeltételét, valamint
másrészt a rugalmasság és a változáshoz való alkalmazkodás igényét.
A fentiekre figyelemmel a megosztott igazgatás
keretében a források elosztása a következők kombinációján alapul:
–
A tagállamoknak a következő többéves pénzügyi
keret kezdetén juttatott alapösszeg;
–
Az alapösszeghez adandó rugalmas összeg, amelyet
két szakaszban utalnak ki.
Az alapösszeg következő többéves pénzügyi
keret kezdetén utalják ki a tagállamoknak, és azt objektív szempontok és
szükségletek alapján számítják ki. Ez a nemzeti programok teljes
keretösszegének 60%-a, a juttatott összegek tagállamonkénti bontásban e
rendelet I. mellékletében szerepelnek. Azok alapjai a Külső Határok Aszerinti
2010 és 2012 közötti számítások, tartalmaznak ugyanakkor egy minimumösszeget
minden tagállam vonatkozásában. E valamilyen mértékű folyamatosságot
biztosít a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel, és pénzügyi stabilitást biztosít
a tagállamok számára ahhoz, hogy megtervezzék nemzeti többéves programjaikat.
·
A rugalmas összeget attól függően adják hozzá
az alapösszeghez, hogy az egyes tagállamok mennyire készek nemzeti programjaik
keretében olyan intézkedéseket finanszírozni, amelyek megfelelnek konkrét uniós
prioritásoknak. E konkrét intézkedések meghatározása a II. mellékletben
szerepel, és módosítható. Főszabály szerint a kiutalásra két szakaszban
kerül sor: a többéves pénzügyi keret kezdetén a vonatkozó tagállamok nemzeti
programjairól szóló politikai párbeszéd és tárgyalások részeként, valamint a 2017-ben
történő félidős felülvizsgálat során.
E félidős felülvizsgálat alkalmat adhat a
tagállami helyzet megvizsgálásra és új források kiutalására a többéves pénzügyi
keret fennmaradó éveire (2018-2020). E rendelet szempontjából a félidős felülvizsgálat
a jövőre tekintő kockázatértékelések és az Unió által újra
meghatározott uniós prioritások kombinációján alapul. Mivel a tagállamoknak
juttatott alapösszeget történeti adatok alapján állapítják meg a programozási
időszak kezdetén, szükséges lesz egy frissítés. E
kockázat/szükségletértékelések a Frontex ügynökség segítségével végezhetők
el. Azok a tagállamok, amelyek az értékelések jelentősebb szükségletekkel
bírnak vagy fokozott kockázatokkal szembesülnek, kiegészítő összeget
kapnak, a szolidaritás és a felelősség megosztásának érzékelhető
kifejeződéseként.
5.4.      Intézkedések harmadik országokban
és azokkal kapcsolatban
A terület külső dimenziójával
kapcsolatban célzott támogatások fokozzák a harmadik országokkal folytatott
együttműködést, és erősítik meg azok határőrizetének és az Unió
migrációs politikájának és belső biztonsági célkitűzéseinek érdekében
álló területekre vonatkozó igazgatási kapacitásaiknak bizony kulcsfontosságú szempontjait.
Például az EUROSUR keretében finanszírozást tesznek elérhetővé arra, hogy
összekössék harmadik országok rendszereit és infrastruktúráit az Unió
rendszereivel és infrastruktúráival, annak érdekében, hogy lehetővé tegyék
a rendszeres adatcserét. Az ilyen fellépések nem lehetnek közvetlenül
fejlesztésorientáltak és azoknak szükség esetén ki kell egészíteniük az Unió
külső segélyezési eszközein keresztül nyújtott pénzügyi támogatást, amely
továbbra is a harmadik országoknak a vonatkozó kapacitásaik fejlesztését
elősegítő finanszírozás fő formája marad. Az ilyen támogatások
végrehajtása során törekedni kell a teljes összhangra az Unió külső
fellépéseinek alapelveivel és általános célkitűzéseivel, valamint a szóban
forgó országgal vagy régióval kapcsolatos külpolitikával. Biztosítani kell a
kiegészítő jelleget az Európai Külügyi Szolgálattal és a Bizottság
megfelelő szolgálataival folytatott fokozott együttműködés révén.
Az ilyen intézkedéseket közvetlenül a
Bizottság a költségvetési rendelet előírásaival összhangban közvetve a
tagállamoktól eltérő szerveztek vagy személyek irányítják.
5.5.      Uniós ügynökségek
A vonatkozó uniós ügynökségek hatáskörei és
szakértelme hatékonyabb kihasználása érdekében a belügyek területén, a
Bizottság azt tervezi, hogy kihasználja a költségvetési rendelet által
biztosított lehetőséget arra, hogy a jelen rendelet alapján rendelkezésre
álló forrásokkal egyes feladatok végrehajtását ilyen ügynökségekre bízza
feladataik ellátása körében, munkaprogramjaikat kiegészítve. Az ezen eszköz
hatálya alá tartozó feladatok tekintetében ez különösen a következőkre
vonatkozik:
–
az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való
Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség
(Frontex ügynökség) olyan Unión elüli és kívül tevékenységek tekintetében,
amelyek a határőrizettel kapcsolatos műveleti szakértelmet
igényelnek;
–
az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO),
olyan tevékenységek tekintetében mint a határőrök menekültügyi képzése;
–
az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) és az
Európai Rendőrakadémia (CEPOL), figyelemmel a bűnüldöző
hatóságok és a határőrségek ügynökségközi együttműködésére;
–
A szabadságon, a biztonságon és a jog
érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési
igazgatását végző európai ügynökségre (IT-ügynökség), amennyiben az új
IT-rendszerek fejlesztése érintett.
2011/0365 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
a Belső Biztonsági Alap részét
képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló
eszköz létrehozásáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2)
bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek
számára való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[13],
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[14],
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
Az Unió azon célját, hogy biztosítsa a magas szintű
biztonságot egy olyan térségben, amely a szabadságon, a biztonságon és a jog
érvényesülésén alapul (az Európai Unió működéséről szóló
szerződés 67. cikkének (3) bekezdése), többek között a belső határok
személyek általi átlépését, valamint a külső határokon a
határellenőrzést és a közös vízumpolitikát egy a jogszerű utazás
megkönnyítését és az illegális bevándorlás kezelését célzó többrétegű
rendszer részeként célzó közös intézkedések révén kell elérni.
(2)
A Tanács által 2010 februárjában elfogadott európai
uniós belső biztonsági stratégia[15]
közös menetrendet írt elő e közös biztonsági kihívások kezelésére. A
stratégia alapelveit és iránymutatásait a Bizottság „Az EU belső
biztonsági stratégiájának megvalósítása” című 2010. novemberi közleménye[16] konkrét intézkedésekre ülteti
át azáltal, hogy megjelöl öt stratégiai célkitűzést: a nemzetközi
bűnözői hálózatok felgöngyölítése; a terrorizmus megelőzése, a
radikalizálódás és a tagtoborzás kezelése; a virtuális tér biztonságának
növelése a polgárok és a vállalkozások számára; a biztonság megerősítése a
határigazgatás útján és Európa válságokkal és katasztrófákkal szembeni
ellenálló képességének javítása.
(3)
A tagállamok közötti szolidaritást, a
feladatmegosztás egyértelműségét, az alapvető jogok és a jogállamiság
tiszteletben tartását, valamint a globális megközelítésre és a külső
biztonsággal való elválaszthatatlan kapcsolatra fektetett hangsúlyt a
belső biztonsági stratégia végrehajtását irányító kulcsfontosságú elveknek
kell tekinteni.
(4)
A belső biztonsági stratégia végrehajtásának
előmozdítása és a stratégia gyakorlati megvalósulása érdekében a
tagállamok számára a Belső Biztonsági Alap létrehozásával megfelelő
uniós pénzügyi támogatást kell biztosítani.
(5)
A Szerződés V. címét érintő jogi
sajátosságok miatt a Belső Biztonsági Alapot jogilag nem lehet egységes pénzügyi
eszközként létrehozni.
(6)
Az Alapot tehát a belső biztonság területén megvalósuló
uniós támogatás átfogó pénzügyi kereteként kell létrehozni, amely magában
foglalja az e rendelet alapján létrehozott eszközt, valamint a Belső
Biztonsági Alap részét képező, a rendőrségi együttműködés, a
bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a
válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról szóló …/2012/EU
rendelet által létrehozott eszközt. Ez az átfogó pénzügyi keretet kiegészíti a
Menekültügyi és Migrációs Alapra, valamint a rendőrségi
együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem,
valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó
általános rendelkezésekről szóló …/2012/EU rendelet[17], amelyre e rendelet a
programozásról, a pénzügyi irányításról, az irányításról és az ellenőrzésről,
a záróelszámolásról, a programok lezárásáról és a jelentéstételről,
valamint az értékelésről szóló szabályok tekintetében utal.
(7)
A tagállamok és az Unió között a külső határok
igazgatása terén megvalósuló szolidaritás és felelősségmegosztás az egyike
a külső határok igazgatására vonatkozó közös politika öt
tényezőjének.
(8)
A Belső Biztonsági Alapnak pénzügyi
támogatással kell szolidaritást kifejeznie a külső határokra vonatkozó
schengeni vívmányokat már teljes körűen alkalmazó, vagy erre készülő
tagállamok felé.
(9)
A tagállamok részvétele nem eshet egybe olyan
ideiglenes uniós eszközben történő részvétellel, amely többek között abban
támogatja a kedvezményezett tagállamokat, hogy finanszírozni tudják a határokra,
a vízumpolitikára és a külső határellenőrzésre vonatkozó schengeni
vívmányok végrehajtása érdekében az Európai Unió új külső határain végzett
intézkedéseket.
(10)
Az Alap külső határokra és vízumpolitikára
vonatkozó részének (a továbbiakban: eszköz) az 574/2007 európai parlamenti és
tanácsi határozat[18]
által létrehozott Külső Határok Alap segítségével kialakított
kapacitásépítési folyamatra kell épülnie, és azt az új fejlemények figyelembevételével
ki kell bővítenie.
(11)
Amikor a határrendészetről és a
vízumpolitikáról szóló schengeni vívmányokkal összhangban feladatokat hajtanak
végre a külső határokon és a konzulátusokon, a tagállamok valamennyi
másik, a schengeni térségbe tartozó tagállam érdekében és nevében végeznek
tevékenységet, vagyis az Unió számára közszolgáltatást nyújtanak. A
szolidaritás kifejezése érdekében az eszköznek hozzá kell járulnia a
határellenőrzésekhez és a vízumpolitikához kapcsolódó működési
költségek támogatásához, és lehetővé kell tennie a tagállamok számára,
hogy rendszerszerűen fenntartsák e mindenki számára végzett
szolgáltatáshoz létfontosságú kapacitásaikat. Az ilyen támogatás a jelen eszköz
hatálya alá tartozó célkitűzésekhez kapcsolódó kiválasztott költségek
teljes körű visszatérítéséből áll, és a nemzeti programok szerves
részét képezi.
(12)
Az eszköznek ki kell egészítenie és meg kell
erősítenie a 2007/2004/EK rendelettel[19]
létrehozott, az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési
Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (a továbbiakban: Frontex ügynökség)
égisze alatt kidolgozott operatív együttműködés fejlesztését célzó
tevékenységeket, beleértve a(z) […] rendelet[20]
által bevezetett módosításokból eredő új tevékenységeket, ezáltal újra
megerősítve az azon tagállamok közötti szolidaritást, amelyek a schengeni térség
egésze érdekében és nevében külső határellenőrzést végeznek.
(13)
Ezt az eszközt az Európai Unió Alapjogi Chartájában
szereplő jogok és alapvető elvek tiszteletben tartásával kell
végrehajtani.
(14)
Az eszköz az egységes és magas színvonalú
külső határellenőrzés, valamint a külső határokon keresztül
zajló jogszerű utazásnak az EU belső biztonsági stratégiája keretében
való biztosítása érdekében hozzájárul a közös integrált európai határigazgatási
rendszer kialakításához, amely rendszer kiterjed a tagállamoknak a Frontex
ügynökséggel, harmadik országokkal és szükség esetén többek között egyéb
szereplőkkel együttműködve eljáró illetékes hatóságai által az
Európai Unió négyszintű határbiztonsági modelljét és integrált
kockázatelemzését felhasználva hozott valamennyi, a politikára, jogszabályokra,
rendszeres együttműködésre, a terhek megosztására, személyi állományra,
felszerelésre és technológiára vonatkozó intézkedésre.
(15)
A 2003-as csatlakozási okmány 5.
jegyzőkönyvével[21]
összhangban, amely a személyeknek a kalinyingrádi régió és az Orosz Föderáció
egyéb részei közötti, szárazföldi úton történő átutazására vonatkozik, az
eszköznek viselnie kell bármely olyan többletköltséget, amely a közösségi
vívmányok ilyen átutazásra meghatározott különös rendelkezéseinek
végrehajtásából ered. E vívmányok közé tartozik az egyszerűsített
átutazási okmány (FTD) és egyszerűsített vasúti átutazási okmány (FRTD)
létrehozásáról, valamint a Közös Konzuli Utasítás és a Közös Kézikönyv
módosításáról szóló 2003. április 14-i 693/2003/EK tanácsi rendelet[22], és a 693/2003/EK rendeletben
előírt egyszerűsített átutazási okmány (FTD) és egyszerűsített
vasúti átutazási okmány (FRTD) egységes formátumairól szóló 2003. április 14-i 694/2003/EK
tanácsi rendelet[23].
Az elmaradt díjakért nyújtott pénzügyi támogatás folytatását ugyanakkor az Unió
és az Orosz Föderáció közötti vízumszabályozástól kell függővé tenni.
(16)
            Az eszköznek támogatnia kell a
vízumpolitika és az egyéb határátlépés előtti tevékenységek terén hozott
nemzeti intézkedéseket és tagállami együttműködést, melyek a külső
határellenőrzéseket megelőzően zajlanak. A tagállamok
szolgálatai által harmadik országokban szervezett tevékenységek hatékony
igazgatása a közös vízumpolitika érdekét szolgálja egy olyan sokrétegű
rendszer részeként, amelynek célja az Európai Unió részéről a jogszerű
utazás megkönnyítése és az illegális bevándorlás kezelése, és amely szerves
része a közös integrált határigazgatási rendszernek.
(17)
Emellett az eszköznek a közös integrált
határigazgatási rendszer fejlesztésének részeként támogatnia kell a schengeni
országok területén minden olyan intézkedést, amely megerősíti a schengeni
térség általános működését.
(18)
Az eszköznek emellett támogatnia kell olyan európai
uniós IT-rendszerek fejlesztését, amelyek eszközöket nyújtanak a tagállamok
számára ahhoz, hogy hatékonyabban kezeljék a harmadik országok állampolgárainak
határokat keresztező mozgását, és hogy biztosítani tudják az utazók jobb
azonosítását és ellenőrzését (intelligens határok). Ennek érdekében létre
kell hozni egy programot, amelynek célja az ilyen rendszerek központi és
nemzeti elemeivel kapcsolatos fejlesztési költségek fedezése, és a technikai egységesség,
a költségtakarékosság, valamint a zökkenőmentes végrehajtás biztosítása a
tagállamokban.
(19)
Az előre nem látható migrációs nyomás és a
határbiztonságot érintő fenyegetések haladéktalan kezelése érdekében
lehetőséget kell biztosítani arra, hogy gyorssegélyt nyújtsanak a
Menekültügyi és Migrációs Alapra, valamint a rendőrségi
együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem,
valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó
általános rendelkezésekről szóló …/2012/EU rendelettel összhangban.
(20)
Emellett a schengeni térség egészére kiterjedő
fokozott szolidaritás érdekében, amennyiben – különösen schengeni értékelést
követően – gyengeségeket vagy lehetséges fenyegetéseket azonosítanak, az
érintett tagállamnak az ügyet megfelelően figyelemmel kell kísérnie,
prioritás szerint felhasználva a programjai szerinti forrásokat, amennyiben
lehetséges, kiegészítve a gyorssegély intézkedéseit.
(21)
A szolidaritás és a közös uniós szakpolitikákért,
stratégiákért és programokért viselt felelősség megosztásának
megerősítése érdekében a tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy a nemzeti
programok számára rendelkezésre álló források egy részét az Unió által
meghatározott prioritásokra használják fel, például a Frontex ügynökség számára
szükséges technikai berendezések beszerzésére, valamint az uniós konzuli együttműködés
fejlesztésére.
(22)
A schengeni vívmányok schengeni térségben való
alkalmazásának biztosítása érdekében a schengeni vívmányok alkalmazását
ellenőrző értékelési és nyomon követési mechanizmus létrehozásáról
szóló rendelet[24]
végrehajtását e rendelet keretében is támogatni kell, mint a személyekkel
szembeni ellenőrzések elmaradását biztosító szakpolitikákhoz kapcsolódó
lényeges eszközt.
(23)
A Külső Határok Alap és a SIS és VIS
fejlesztése kapcsán szerzett tapasztalatok fényében a források esetleges
átcsoportosítása kapcsán helyesnek tűnik lehetővé tenni a
rugalmasságot a jelen eszköz keretében követett célkitűzések
különböző végrehajtási módjai között, azon elv sérelme nélkül, amely
szerint a programok számára a kezdettől fogva biztosítani kell a kritikus
tömeget és a pénzügyi stabilitást, a tagállamok számára pedig a működési
támogatást.
(24)
Ehhez hasonlóan az Unió számára továbbra is
rendelkezésre álló intézkedések (uniós intézkedések) alkalmazási körét és
forrásplafonját ki kell terjeszteni annak érdekében, hogy fokozzák az Unió
képességét arra, hogy egy adott költségvetési évben az Unió egésze érdekében
több tevékenységet fejtsen ki a külső határok igazgatása és a közös
vízumpolitika területén, amikor és amennyiben erre igény mutatkozik. Az ilyen
uniós intézkedések kiterjednek a tanulmányokra és kísérleti projektekre, a
szakpolitika és alkalmazása előremozdítása érdekében, továbbá a harmadik
országokban alkalmazott intézkedésekre és megállapodásokra, az ilyen
országokból származó migrációs nyomás kezelése céljából, annak érdekében, hogy
az Unióban irányuló migrációs áramlásokat optimálisan kezeljék, valamint
hatékonyan szervezzék meg a kapcsolódó feladatokat a külső határokon és a
konzulátusokon.
(25)
A jelen eszköz révén támogatott harmadik országbeli
vagy azzal összefüggő intézkedéseket az egyéb – földrajzi és tematikus –
uniós külső segítségnyújtási eszközök által támogatott, Unión kívüli
fellépésekkel szinergiában és összhangban kell meghozni. Az ilyen intézkedések
végrehajtása során különösen törekedni kell a teljes összhangra az Unió
külső fellépéseinek alapelveivel és általános célkitűzéseivel,
valamint a szóban forgó országgal vagy régióval kapcsolatos külpolitikával. Az
ilyen intézkedések nem lehetnek közvetlenül fejlesztésorientáltak és azoknak szükség
esetén ki kell egészíteniük az Unió külső segélyezési eszközein keresztül
nyújtott pénzügyi támogatást. Törekedni kell emellett az összhangra az Unió
humanitárius politikájával, különösen a gyorssegélyt szolgáló intézkedések
végrehajtása során.
(26)
Az Uniós költségvetésből származó
finanszírozásnak olyan tevékenységekre kell koncentrálnia, amelyeknél az uniós
fellépés hozzáadott értéket eredményez a tagállami fellépéshez képest. Mivel az
Európai Unió a tagállamoknál alkalmasabb arra, hogy keretet biztosítson az
uniós szolidaritás kifejezéséhez a határellenőrzések, a vízumpolitika és a
migrációs áramlások kezelése területén, valamint ahhoz, hogy platformot
nyújtson az e politikákat alátámasztó közös IT-rendszerek fejlesztéséhez, az e
rendelet alapján nyújtott pénzügyi támogatás hozzájárul különösen a nemzeti és
európai kapacitások megerősítéséhez ezeken a területeken.
(27)
A jelen jogi aktusban szereplő, a nemzeti
programok keretében végzett egyedi intézkedések meghatározására vonatkozó
rendelkezések kiegészítése és módosítása érdekében az Európai Unió
működéséről szól szerződés 290. cikkével összhangban a
Bizottságot fel kell hatalmazni az ilyen aktusok elfogadására. Különösen fontos, hogy a Bizottság az
előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten –
megfelelő konzultációkat folytasson.
(28)
A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
előkészítése és megszövegezése során a Bizottságnak gondoskodnia kell a
vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz történő
egyidejű, időben és megfelelő módon történő eljuttatásáról.
(29)
A rendelet működési támogatásra vonatkozó
rendelkezéseinek egységes, hatékony és időben történő végrehajtásának
biztosítása, valamint az új IT-rendszerekkel kapcsolatos program keretének
kialakítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni.
Ezeket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami
ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek
megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és
tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni[25].
(30)
Mivel e rendelet célját – nevezetesen a külső
határok igazgatása és a vízumpolitika terén a szolidaritás és a tagállamok,
valamint az Unió közötti felelősségmegosztás biztosítását – a tagállamok
nem tudják kielégítően megvalósítani, és azok uniós szinten jobban
megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló
szerződés („EUSZ”) 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének
megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének
megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges
mértéket.
(31)
A 2007–2013-as időszakra a Külső Határok
Alap létrehozásáról szóló 2007. május 23-i 2007/574/EK európai parlamenti és
tanácsi határozatot[26]
hatályon kívül kell helyezni.
(32)
Izland és Norvégia tekintetében ez a rendelet az
Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság
között létrejött, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására,
alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás
értelmében vett schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését
jelenti, amelyek az említett megállapodás alkalmazását szolgáló egyes
szabályokról szóló, 1999. május 17-i 1999/437/EK tanácsi határozat[27] 1. cikkének A és B. pontjában
említett területekhez tartoznak.
(33)
Svájc tekintetében e rendelet az Európai Unió, az
Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, az utóbbinak a schengeni
vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról
szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek
továbbfejlesztését jelenti, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat 1.
cikkének A. és B. pontjában említett területhez tartoznak, összefüggésben az e
megállapodásnak az Európai Unió és az Európai Közösség nevében történő
aláírásáról szóló 2008/146/EK tanácsi határozat[28] 3. cikkével.
(34)
Liechtenstein tekintetében ez a rendelet az Európai
Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini
Hercegség között a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai
Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a
schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló
társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról aláírt jegyzőkönyv
értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését
képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozatnak a 2011/350/EU tanácsi
határozat[29]
3. cikkével összefüggésben értelmezett 1. cikkének A. és B. pontjában említett
terület alá tartoznak.
(35)
Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az
Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia
helyzetéről szóló jegyzőkönyv értelmében Dánia nem vesz részt az
Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik részének V.
címe szerinti intézkedések Tanács által történő elfogadásában, az azon
harmadik országokat meghatározó intézkedések kivételével, „amelyek
állampolgárainak a tagállamok külső határainak átlépésekor vízummal kell
rendelkezniük”, illetve azon intézkedések kivételével, „amelyek az egységes
vízumformátumra vonatkoznak”. Ez a javaslat a schengeni vívmányokra épül, a
Dánia helyzetéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez, és az
Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt
jegyzőkönyv 4. cikke értelmében pedig az Európai Unió
működéséről szóló szerződés harmadik részének V. címében
szabályozott, a schengeni vívmányok továbbfejlesztésére irányuló javaslaton
vagy kezdeményezésen alapuló tanácsi intézkedés elfogadását követő hat
hónapon belül Dánia dönt arról, hogy nemzeti jogában végrehajtja-e ezt az
intézkedést.
(36)
Ez a rendelet a schengeni vívmányok
rendelkezéseinek olyan továbbfejlesztését jelenti, amelyben az Egyesült
Királyság nem vesz részt, összhangban a Nagy-Britannia és Észak-Írország
Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek
alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i
2000/365/EK tanácsi határozattal, valamint az ezt követő, a schengeni
vívmányok rendelkezései egyes részeinek Nagy-Britannia és Észak-Írország
Egyesült Királysága által való alkalmazásáról szóló, 2004. december 22-i 2004/926/EK
tanácsi határozattal. Az Egyesült Királyság tehát nem vesz részt ennek
elfogadásában, az nem kötelező és nem alkalmazandó rá.
(37)
E rendelet a schengeni vívmányok azon
rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyekben Írország az Írországnak
a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére
vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi
határozattal összhangban nem vesz részt. Írország tehát nem vesz részt annak
elfogadásában, ezért az rá nem kötelező és nem alkalmazandó.
ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy és hatály
(1)
E rendelet a Belső Biztonsági Alap (a
továbbiakban: Alap) részeként létrehozza a külső határigazgatás és a közös
vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközt (a továbbiakban: eszköz).
A Belső Biztonsági Alap részét
képező, a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és
a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására
szolgáló eszköz létrehozásáról szóló …/2012/EU rendelettel együttesen e
rendelet a 2014. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakra létrehozza
a Belső Biztonsági Alapot.
(2)
Ez a rendelet meghatározza
a)      a pénzügyi támogatás célkitűzéseit
és a támogatható intézkedéseket;
b)      a támogatható intézkedések
végrehajtásának általános keretét;
c)      az eszköz alapján 2014. január 1. és 2020.
december 31. között rendelkezésre álló forrásokat és azok elosztását;
d)      a különböző módszerek alkalmazási
körét és célját, amelyek révén a külső határok igazgatására és a közös
vízumpolitikára fordított kiadásokat finanszírozzák.
(3)
E rendelet állapítja meg a(z) …/2012/EU rendelet
[horizontális rendelet] szabályainak alkalmazhatóságát.
2. cikk
Meghatározások
E rendelet alkalmazásában:
(a)
„külső határok”: a tagállamok szárazföldi
határai, beleértve a folyó- vagy állóvízi határokat, tengeri határokat és
repülőtereket, folyami, tengeri és tavi kikötőket, amelyekre
alkalmazni kell az uniós jognak a külső határok átlépésére vonatkozó rendelkezéseit,
függetlenül attól, hogy e határok ideiglenesek-e vagy sem;
(b)
„ideiglenes külső határok”:
–
a schengeni vívmányokat teljes mértékben végrehajtó
tagállam és – csatlakozási okmányával összhangban – a schengeni vívmányok
teljes körű alkalmazására kötelezett olyan tagállam közös határa, amely
esetében azonban a vívmányok teljes körű alkalmazására felhatalmazó,
vonatkozó tanácsi határozat még nem lépett hatályba;
–
saját csatlakozási okmányaikkal összhangban a
schengeni vívmányok teljes körű alkalmazására kötelezett két olyan
tagállam közös határa, amelyek esetében azonban a vívmányok teljes körű
alkalmazására felhatalmazó, vonatkozó tanácsi határozat még nem lépett
hatályba;
(c)
„határátkelőhely”: az illetékes hatóságok
által a külső határok átlépésének céljára engedélyezett átkelőhely,
amelyről az 562/2006/EK rendelet 34. cikke (2) bekezdésének
megfelelően értesítést küldtek;
(d)
„schengeni értékelési és nyomon követési
mechanizmus” a schengeni vívmányok megfelelő alkalmazásának
ellenőrzése, a(z) …/2012/EU rendeletnek[30][X]
megfelelően;
(e)
„vészhelyzet” sürgős vagy kivételes nyomással
járó helyzet, amikor nagyszámú vagy aránytalan számú harmadik országbeli
állampolgár ténylegesen vagy várhatóan átlépi egy vagy több tagállam külső
határát.
3. cikk
Célkitűzések
(1)
Az eszköz általános célja az, hogy hozzájáruljon a
magas szintű biztonság biztosításához az Európai Unióban.
(2)
Az (1) bekezdésben megjelölt általános
célkitűzéssel összhangban az eszköz – összhangban a vonatkozó uniós
stratégiákban, programokban, illetve fenyegetettségértékelésekben és kockázatelemzésekben
megjelölt prioritásokkal – a következő különös célkitűzésekhez járul
hozzá:
a)      a közös vízumpolitika támogatása annak
érdekében, hogy megkönnyítsék a jogszerű utazást, biztosítsák a harmadik
országok állampolgáraival szemben alkalmazott egyenlő bánásmódot, és
kezeljék az illegális migrációt;
E célkitűzés elérését többek között olyan
mutatók alapján kell értékelni, mint a felszerelt, biztosított és/vagy
fejlesztett konzuli képviseletek száma, a vízumkérelmek hatékony feldolgozásának,
valamint a vízumkérelmezők számára nyújtott színvonalas szolgáltatásoknak
a biztosítása érdekében.
b)      a határigazgatás támogatása, egyrészt a
külső határok magas szintű védelmének, másrészt a külső
határokon a zökkenőmentes határátkelésnek a schengeni vívmányokkal
összhangban történő biztosítása érdekében.
E célkitűzés elérését többek között olyan
mutatók alapján kell értékelni, mint a határellenőrzést célzó berendezések
fejlesztése, a külső határon feltartóztatott harmadik országbeli illegális
migránsok száma, megfeleltetve a külső határ adott szakaszárnak
kockázatával.
(3)
E célkitűzések elérése érdekében a jelen
eszköz az alábbi műveleti célkitűzésekhez járul hozzá:
a)      olyan politikák előmozdítása és
végrehajtása, amelyek biztosítják, hogy a belső határok átlépésekor a
személyek, állampolgárságuktól függetlenül, mentesüljenek mindenfajta
ellenőrzés alól, a külső határokon pedig biztosítják a személyek
ellenőrzésének és a határátlépéseknek az eredményes felügyeletét.
b)      a külső határok integrált
határőrizeti rendszerének fokozatos létrehozása, beleértve a tagállamok
migrációs és bűnüldöző szervei közötti együttműködés
megerősítését a külső határokon, valamint a területen belüli
intézkedéseket, illetve a dokumentumbiztonsággal és személyazonosság-kezeléssel
kapcsolatos kísérő intézkedéseket;
c)      a közös vízumpolitika, valamint a rövid
tartamú tartózkodási engedéllyel kapcsolatos politikai fejlesztésének és
végrehajtásának előmozdítása, beleértve a konzuli együttműködést is;
d)      IT-rendszerek, kommunikációs
infrastruktúráik, és az Unió külső határain a migrációs áramlások
kezelését támogató felszerelések kialakítása és működtetése;
e)      a határigazgatással és vízumpolitikával
kapcsolatos uniós vívmányok hatékony és egységes alkalmazásának biztosítása, beleértve
a schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési és nyomon
követési mechanizmus működtetését;
f)       a harmadik országokban fellépő
tagállamok közötti együttműködés megerősítése harmadik országok
állampolgárainak a tagállamok területére áramlása kapcsán, valamint e
tekintetben a harmadik országokkal folytatott együttműködés
megerősítése.
(4)
Az eszköz a tagállamok és a Bizottság
kezdeményezésére hozzájárul a technikai támogatás finanszírozásához is.
4. cikk
Támogatható tevékenységek
(1)
A 3. cikkben meghatározott célkitűzéseken
belül, valamint figyelemmel a(z) …/2012/EU rendelet [horizontális rendelet] 13.
cikkében előírt politikai párbeszéd megállapodás szerinti
következtetéseire, a jelen eszköz tagállamokban vagy tagállamok által
végrehajtott intézkedéseket támogat, különösen a következőket:
a)      a határátkelőhelyeknél, valamint a
határőrizethez szükséges határátlépési infrastruktúra, épületek és
rendszerek, valamint a külső határ tiltott átlépésének hatékony kezelése;
b)      a hatékony határellenőrzéshez és személyek
felderítéséhez szükséges működési berendezések, közlekedési eszközök és
kommunikációs rendszerek, mint például a SIS, a VIS, az európai képarchiváló rendszer
(FADO) elérésére szolgáló rögzített terminálok, beleértve a legmodernebb
technológiát is;
c)      IT-rendszerek a külső határokat
átlépő migrációs áramlásokkal kapcsolatban;
d)      a vízumkérelmek feldolgozásához és a
konzuli együttműködéshez szükséges infrastruktúra, épületek és
működési berendezések;
e)      a tagállamok és uniós ügynökségek közötti,
a határellenőrzés terén folyó operatív együttműködés eredményeként
születő ajánlások, működési előírások és legjobb gyakorlatok
végrehajtásához szükséges, a tagállamokon belüli és a tagállamok közötti
ügynökségközi együttműködés megerősítését célzó tanulmányok,
kísérleti projektek és intézkedések;
(2)
A 3. cikkben meghatározott célkitűzéseken
belül az eszköz harmadik országokkal kapcsolatos és azokban zajló
intézkedéseket is támogat, különösen az alábbiakat:
a)      a tagállamok és harmadik országok közötti
információ-megosztást szolgáló információs rendszerek, eszközök és
berendezések;
b)      a tagállamok és harmadik országok közötti
műveleti együttműködés ösztönzését szolgáló intézkedések, beleértve a
közös műveleteket is;
c)      tanulmányok, rendezvények, képzés,
felszerelések és kísérleti projektek annak érdekében, hogy ad hoc technikai és
műveleti szakértelmet biztosítsanak harmadik országok számára;
d)      a tagállamok és uniós ügynökségek
közötti, a határellenőrzés terén harmadik országokban folyó operatív
együttműködés eredményeként születő egyedi ajánlások, működési
előírások és legjobb gyakorlatok végrehajtásához szükséges tanulmányok,
rendezvények, képzés, felszerelések és kísérleti projektek;
(3)
Az (1) bekezdés a) pontjában említett intézkedések
ideiglenes külső határokon nem támogathatók.
(4)
A Schengeni Határ-ellenőrzési Kódexben említett,
a belső határokon történő határellenőrzés kivételes és
ideiglenes visszaállításával kapcsolatos intézkedések nem támogathatók.
II. FEJEZET
PÉNZÜGYI ÉS VÉGREHAJTÁSI KERET
5. cikk
Az összforrások és a végrehajtás
(1)
A rendelet végrehajtására rendelkezésre álló összes
forrás 3 520 millió EUR.
(2)
Az éves előirányzatokat a pénzügyi keret
mértékéig a költségvetési hatóság engedélyezi.
(3)
Az összforrásokat a következők révén kell felhasználni:
a)      nemzeti programok, a 9. és 12. cikkel
összhangban;
b)      működési támogatás, a nemzeti
programok keretében és a 10. cikkben meghatározott feltételek szerint;
c)      a különleges átutazási rendszer
működése a 11. cikkel összhangban;
d)      uniós intézkedések, a 13. cikkel összhangban;
e)      gyorssegély, a 14. cikkel összhangban.
f)       az Unió külső határain a migrációs áramlások
kezelését támogató IT-rendszer kialakítására irányuló program végrehajtása a 15.
cikkben meghatározott feltételeknek megfelelően;
g)      technikai segítségnyújtás, a 16. cikkel
összhangban;
(4)
Az eszköz keretében allokált költségvetést
megosztott igazgatás révén kell végrehajtani, összhangban a(z) …/2012/EU
rendelet [új költségvetési rendelet] 55. cikke (1) bekezdésének b) pontjával,
kivéve a 13. cikkben említett uniós intézkedéseket, a 14. cikkben említett
technikai segítségnyújtást, és a 16. cikk (1) bekezdésében említett
gyorssegélyt.
Az új IT-rendszerek fejlesztésére vonatkozó
program költségvetésének végrehajtási módszerét (módszereit) a 15. cikk (2)
bekezdésében említett végrehajtási aktus határozza meg.
(5)
Az összforrásokat indikatív jelleggel a
következőképpen kell felhasználni:
a)      2 000 millió EUR a tagállamok
nemzeti programjaira;
b)      a 15. cikk (2) bekezdésében említett, az
Unió külső határain a migrációs áramlások kezelését támogató IT- rendszer
kialakítására 1 100 millió EUR;
c)      150 millió EUR a különleges átutazási
rendszerre;
d)      270 millió EUR uniós intézkedésekre,
gyorssegélyre és technikai segítségnyújtásra a Bizottság kezdeményezése alapján.
(6)
A Belső Biztonsági Alap részét képező, a
rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés
elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz
létrehozásáról szóló …/2012/EU rendelet szerinti összforrások és az e rendelet
számára rendelkezésre álló, az (1) bekezdés szerinti összforrások együttesen
alkotják a Belső Biztonsági Alap pénzügyi keretösszegét, és szolgálnak
elsődleges referenciaösszegként, amely az éves költségvetési eljárás során
a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és
eredményes pénzgazdálkodásról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a
Bizottság közötti intézményközi megállapodás[31]
17. pontja szerinti elsődleges hivatkozási alapot jelenti a költségvetési
hatóság számára.
(7)
A schengeni vívmányok végrehajtásához,
alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országok e rendelettel összhangban
részt vesznek az eszközben.
(8)
Ezen országoknak az eszközhöz nyújtott pénzügyi
hozzájárulásairól megállapodásokat kell kötni, és meg kell határozni a
részvételhez szükséges kiegészítő szabályokat, beleértve az Unió pénzügyi
érdekeinek védelmét és a Számvevőszék ellenőrzési hatáskörét
biztosító rendelkezéseket.
Az ezen országoktól származó hozzájárulásokat
hozzá kell adni az uniós költségvetésből rendelkezésre álló, az (1) bekezdésben
említett összforrásokhoz.
6. cikk
A támogatható tagállami intézkedések
forrásai
(1)
2 000 millió EUR-t a tagállamoknak kell
kiosztani indikatív jelleggel a következők szerint:
a)      1 200 millió EUR, az I. mellékletnek
megfelelően;
b)      450 millió EUR, a 7. cikkben leírt
mechanizmus eredményei alapján;
c)      a félidős felülvizsgálat keretében,
a 2018-as költségvetési évtől 350 millió EUR, plusz az e cikk szerinti
előirányzatok maradéka vagy a (2) bekezdésben foglaltaknak megfelelő
más összeg, a 8. cikkben szereplő kockázatelemzés és mechanizmus
eredményei alapján.
(2)
Az e rendelet szerinti célkitűzések
megfelelő kezelése érdekében, előre nem látható vagy új körülmények
felmerülésekor és/vagy az e rendelet szerinti finanszírozás tényleges
végrehajtása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 17. cikkel
összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, annak
érdekében, hogy az (1) bekezdés c) pontjában szereplő indikatív összeget
kiigazítsa.
(3)
Az Unióhoz a 2012 és 2020 között időszakban
csatlakozó tagállamok nemzeti programjai nem részesülhetnek ezen eszköz alapján
támogatásban, amíg az Unió olyan ideiglenes eszközéből részesülnek
támogatásban, amelynek célja a kedvezményezett tagállamoknak az Európai Unió új
külső határain a határigazgatással és vízumpolitikával kapcsolatos
schengeni vívmányok végrehajtása és a külső határellenőrzés érdekében
végzett intézkedései finanszírozásának támogatása.
7. cikk
Az egyedi intézkedések forrásai
(1)
A tagállamok a 6. cikk (1) bekezdésének a)
pontjával összhangban kiszámított támogatásuk mellett kiegészítő összeget
kaphatnak, feltéve, hogy a programban ezt előirányozzák és a II.
mellékletben felsorolt egyedi intézkedésekre fordítják.
(2)
A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a 17.
cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a
II. mellékletekben felsorolt egyedi intézkedések felülvizsgálatára, ha
szükséges. Az új egyedi intézkedések alapján a tagállamok az (1) bekezdésnek
megfelelően további pénzügyi támogatásban részesülhetnek, a rendelkezésre
álló források erejéig.
(3)
Az e cikk szerinti kiegészítő összegeket abban
az egyedi finanszírozási határozatban kell megítélni az érintett tagállamok
számára, amely jóváhagyja vagy felülvizsgálja nemzeti programjukat a(z) …/2012/EU
rendelet [horizontális rendelet] 14. cikkében meghatározott eljárással
összhangban.
8. cikk
Források a félidős felülvizsgálat
keretében
(1)
A 6. cikk (1) bekezdésének c) pontjában megjelölt
összeg juttatása érdekében a Bizottság 2017. június 1-jéig a Frontex ügynökség hozzájárulása
alapján, és az ügynökséggel konzultálva egy jelentést állít össze, amely –
összhangban a Frontex kockázatelemzésével – fenyegetettségi szinteket állapít
meg a külső határokon a 2017 és 2020 közötti időszakra. A
fenyegetettségi szintek a határigazgatás terhein, valamint a 2014 és 2016
között a tagállamok külső határainak biztonságát érintő veszélyeken
alapulnak, és figyelembe veszik többek között a migrációs áramlások és a
jogellenes tevékenységek lehetséges jövőbeli trendjeit a külső
határokon, figyelemmel a várható politikai, gazdasági és társadalmi
fejleményekre az érintett harmadik országokban, és különösen a szomszédos
országokban.
A jelentés a külső határ egyes szakaszai
tekintetében úgy határozza meg a fenyegetettség szintjét, hogy az érintett
határszakasz hosszát megszorozza a következők szerint hozzárendelt
súllyal:
a)      külső szárazföldi határ:
i)        normál fenyegetettség esetén az
együttható értéke 1
ii)       közepes fenyegetettség esetén az
együttható értéke 3
iii)      erős fenyegetettség esetén az
együttható értéke 5
b)      külső tengeri határ:
i)        normál fenyegetettség esetén az
együttható értéke 1
ii)       közepes fenyegetettség esetén az
együttható értéke 3
iii)      erős fenyegetettség esetén az
együttható értéke 5.
A jelentés alapján a Bizottság meghatározza, hogy
mely tagállamok kapnak kiegészítő összeget. Azok a tagállamok, amelyek
fenyegetettségi szintje a 2013. költségvetési évre vonatkozó, az 574/2007/EK
határozat szerinti számítás során megállapított fenyegetettségi szinthez képest
nőtt, arányosított kiegészítő forrásokban részesülnek.
(2)
A források (1) bekezdésben előírt elosztása
szempontjából:
a)      mindaddig figyelembe kell venni a
csatlakozási okmány 10. jegyzőkönyvének 2. cikke szerinti rendszerről
szóló, 2004. április 29-i 866/2004/EK tanácsi rendelet 1. cikkében említett
területek közötti határvonalat, az ettől a vonaltól északra eső
tengeri határ kivételével,– még akkor is, ha az nem képez külső
szárazföldi határt –, amíg a 2003-as csatlakozási okmány Ciprusról szóló 10.
jegyzőkönyvének 1. cikke rendelkezései alkalmazandók;
b)      „külső tengeri határok”: a
tagállamok parti tengereinek az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezménye 4–16.
cikkének megfelelően meghatározott külső határai. Azokban az
esetekben azonban, amikor az illegális migráció/belépés megakadályozása érdekében
rendszeresen nagy hatótávolságú műveletekre van szükség, a külső
tengeri határ az erős fenyegetettségi szintű területek külső
határa. Ezt a szóban forgó tagállamok által a 2014 és 2016 közötti
időszakról szolgáltatott műveleti adatok figyelembevételével kell
meghatározni.
(3)
Emellett a Bizottság 2017. június 1-jéig kiadott
felhívására a tagállamok kiegészítő juttatást kaphatnak, feltéve, hogy a
programban ezt előirányozzák és azt az akkori uniós prioritások fényében
meghatározandó egyedi intézkedések elvégzésére fordítják.
Ennek érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni
arra, hogy a 17. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi
aktusokat fogadjon el a II. mellékletben felsorolt egyedi intézkedések
felülvizsgálatára.
(4)
Az e cikk szerinti kiegészítő összegeket abban
az egyedi finanszírozási határozatban kell megítélni az érintett tagállamok
számára, amely jóváhagyja vagy felülvizsgálja nemzeti programjukat a(z) …/2012/EU
rendelet [horizontális rendelet] 14. cikkében meghatározott eljárással
összhangban.
9. cikk
Nemzeti programok
(1)
Az eszköz alapján készítendő nemzeti
programot, illetve a Belső Biztonsági Alap részét képező, a
rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés
elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz
létrehozásáról szóló …2012/EU rendelet alapján készítendő nemzeti
programokat a tagállamok együttesen alakítják ki, és nyújtják be a
Bizottságnak, mint az Alap egységes nemzeti programját, összhangban a(z) …/2012/EU
rendelet [horizontális rendelet] 14. cikkével.
(2)
A Bizottság által a(z) …/2012/EU rendelet [horizontális
rendelet] 14. cikke szerint megvizsgálandó és jóváhagyandó nemzeti programok
alapján a tagállamok különösen a következő célok elérésére törekednek.
a)      az európai határőrizeti rendszer
(EUROSUR) fejlesztése, összhangban az uniós jogszabályokkal és
iránymutatásokkal;
b)      a külső határok igazgatása
tekintetében nemzeti szinten létező kapacitás támogatása és kiterjesztése,
figyelemmel többek között a migrációs áramlások kezeléséhez kapcsolódó új
technológiára, fejleményekre és/vagy előírásokra;
c)      a migrációs áramlások tagállamok harmadik
országokban lévő konzuli és egyéb szolgálatai általi kezelésének
támogatása, figyelemmel az Unióba való jogszerű utazás megkönnyítésére és
a jogszerűtlen migráció megelőzésére;
d)      az integrált határigazgatás megerősítése
új eszközök, interoperábilis rendszerek és munkamódszerek tesztelése és
bevezetése által, amelyek célja a tagállamon belüli információcsere fokozása
vagy az ügynökségek közötti együttműködés javítása;
e)      a határigazgatással és vízumpolitikával
kapcsolatos uniós vívmányok helyes és egységes alkalmazásának biztosítása,
reagálva az európai szinten – a schengeni értékelési mechanizmus keretében
megállapított eredményekből – azonosított gyengeségekre;
f)       a megjelenő kihívásokkal való
szembenézésre irányuló kapacitások fokozása, beleértve a jelenlegi és
jövőbeli fenyegetéseket és nyomásokat az Unió külső határain,
figyelembe véve különösen a Frontex elemzését.
10. cikk
Működési támogatás a tagállamok
nemzeti programjainak keretében
(1)
Egy tagállam az eszköz alapján nemzeti programjára
neki juttatott összeg 50%-át arra használhatja fel, hogy működési
támogatást nyújtson az Unió számára végzett közszolgáltatást alkotó feladatok
és szolgáltatások elvégzéséért felelős hatóságok számára. E feladatok és
szolgáltatások 3. cikk (2) bekezdésének a), c) és d) pontjában meghatározott
egy vagy több célkitűzésre vonatkoznak.
(2)
A működési támogatást csak akkor nyújtják, ha
az érintett tagállam teljesíti az alábbi feltételeket:
a)      megfelelés a határigazgatással és
vízumpolitikával kapcsolatos uniós vívmányoknak;
b)      megfelelés a jó kormányzásra vonatkozó
uniós előírásoknak és iránymutatásoknak a határigazgatás és a
vízumpolitika területén, különösen a külső határokon történő
ellenőrzésről szóló schengeni jegyzéknek, a Határőrök gyakorlati
kézikönyvének és a vízumokról szóló kézikönyvnek.
(3)
Ennek érdekében a nemzeti program jóváhagyása
előtt a Bizottság értékeli a kiinduló helyzetet azokban a tagállamokban,
amelyek jelezték, hogy működési támogatásra tartanak igényt.
A Bizottság megállapításai alapján az érintett
tagállammal eszmecserét folytatnak.
Az eszmecserét követően a Bizottság a
tagállam nemzeti programja keretében nyújtott költségvetési támogatás
elfogadását attól teheti függővé, hogy programozták és teljesítették-e azt
az intézkedéscsomagot, amelynek célja a (2) bekezdésben meghatározott
feltételeknek való teljes körű megfelelés a költségvetési támogatás
nyújtása időpontjára.
(4)
A működési támogatást konkrét feladatokra
és/vagy szolgáltatásokra kell fordítani, és a III. mellékletben meghatározott
célkitűzésekre kell összpontosítani. A működési támogatás a nemzeti
programban meghatározott feladatok és/vagy szolgáltatások teljesítése során
felmerült kiadások teljes körű visszatérítését jelenti, a program és az (1)
bekezdésben előírt plafon által meghatározott pénzügyi korlátok között.
(5)
A működési támogatást a Bizottság és az
érintett tagállam nyomon követi és azzal kapcsolatban információcserét folytat,
a tagállami kiindulási helyzet, az elérendő célkitűzések és célok,
továbbá az előrehaladást mérő mutatók vonatkozásában.
(6)
A Bizottság végrehajtási aktusok révén meghatározza
az e rendelkezés alkalmazásáról és más gyakorlati megállapodásokról szóló
jelentésre vonatkozó eljárásokat, amelyeket a tagállamoknak és a Bizottságnak
követniük kell az e cikknek való megfelelés érdekében. E végrehajtási aktusok
elfogadására a 18. cikk (2) bekezdésében meghatározott vizsgálati
eljárásnak megfelelően kerül sor.
11. cikk
A különleges átutazási rendszer
működési támogatása
(1)
Az eszköz támogatást nyújt az átutazás céljából
kiállított vízumok után be nem szedett díjak, valamint a 693/2003/EK tanácsi
rendelet, illetve a 694/2003/EK tanácsi rendelet szerinti egyszerűsített
átutazási okmány (FTD) és egyszerűsített vasúti átutazási okmány (FRTD)
végrehajtása során felmerülő többletköltségek finanszírozásához.
(2)
A Litvániának juttatott források a 2014–2020-as
időszakban nem haladhatják meg a 150 millió eurót, és azokat
kiegészítő egyedi működési támogatásként kell Litvániának juttatni.
(3)
Az (1) bekezdés alkalmazásában a többletköltség az
olyan költség, amely közvetlenül a különleges átutazási rendszer alkalmazásának
konkrét követelményéből adódik, és nem az átutazó- vagy egyéb vízumok
kiadásából származó költség.
A következő többletköltségek
finanszírozhatók:
a)      infrastrukturális beruházások;
b)      a különleges átutazási rendszert
végrehajtó személyzet képzése;
c)      működési többletköltségek, beleértve
a kifejezetten a különleges átutazó rendszer működését végrehajtó
személyzet fizetését.
(4)
Az (1) bekezdésben említett be nem szedett díjakat
az Európai Unió és az Orosz Föderáció között kötött vízumkönnyítési
megállapodás alapján megállapított vízumdíjszint és vízumdíjmentességek alapján
kell kiszámítani, a (2) bekezdésben meghatározott pénzügyi kereten belül.
(5)
A Bizottság és Litvánia felülvizsgálja a jelen cikk
alkalmazását, amennyiben olyan változások következnek be, amelyek hatással
vannak a különleges átutazási rendszer fennállására és/vagy működésére.
(6)
A Bizottság végrehajtási aktusok révén meghatározza
az e rendelkezés alkalmazásáról és más pénzügyi és egyéb tárgyú gyakorlati
megállapodásokról szóló jelentésre vonatkozó eljárásokat, amelyeket Litvániának
és a Bizottságnak követniük kell az e cikknek való megfelelés érdekében. E
végrehajtási aktusok elfogadására a 18. cikk (2) bekezdésében
meghatározott vizsgálati eljárásnak megfelelően kerül sor.
(7)
A különleges átutazási rendszer zökkenőmentes
működésének biztosítása érdekében a Bizottság egyedi időközi
kifizetési intézkedéseket fogadhat el, amelyek eltérnek a(z) …/2012/EU rendelet
[horizontális rendelet] rendelkezéseitől.
12. cikk
A schengeni értékelési és nyomon
követési mechanizmus kimeneteivel összhangban álló programozás
A schengeni vívmányok alkalmazását
ellenőrző értékelési és nyomon követési mechanizmus létrehozásáról
szóló rendelettel összhangban elfogadott schengeni értékelési jelentés alapján
az érintett tagállam – szükség esetén a Bizottsággal és a Frontex ügynökséggel közösen
– megvizsgálja, hogy miként kezelje a megállapításokat és hajtsa végre az
ajánlásokat nemzeti programja keretében.
Szükség esetén a tagállam felülvizsgálja
nemzeti programját a megállapítások és ajánlások figyelembe vétele érdekében.
Szükség esetén a Bizottsággal és a Frontex
ügynökséggel párbeszédet folytatva a tagállam újra elosztja a programja
szerinti forrásokat, beleértve adott esetben a működési támogatásra
programozottakat is, és/vagy bevezet vagy módosít olyan intézkedéseket, amelyek
célja a gyengeségek orvoslása, összhangban a schengeni értékelési jelentés
megállapításaival és ajánlásaival.
13. cikk
Uniós intézkedések
(1)
A Bizottság kezdeményezésére az eszköz
felhasználható transznacionális fellépések, vagy az Unió különleges érdekében
álló fellépések (uniós fellépések) finanszírozására, a 3. cikkben szereplő
általános, különös és műveleti célkitűzések kapcsán.
(2)
Különösen azok az uniós intézkedések jogosultak
támogatásra, amelyek a következő célokat követik:
a)      az előkészítő, nyomonkövetési,
adminisztratív és technikai támogatás támogatása, olyan értékelési mechanizmus
fejlesztésének támogatása, amely szükséges a külső határigazgatási és
vízumpolitika végrehajtásához, beleértve a schengeni értékelési és nyomon
követési mechanizmus által meghatározott schengeni igazgatás végrehajtását is,
a schengeni vívmányok alkalmazását ellenőrző értékelési és nyomon
követési mechanizmus létrehozásáról szóló rendelettel és a Schengeni
határ-ellenőrzési kódex-szel összhangban;
b)      a tagállamokban uralkodó helyzet
megismerésének és megértésének a javítása az alkalmazott politikák elemzésén,
kiértékelésén és szoros nyomon követésén keresztül;
c)      a statisztikai eszközök, módszerek és
közös mutatók fejlesztésének támogatása;
d)      az Unió politikai célkitűzései és az
uniós jogszabályok végrehajtásának támogatása és figyelemmel kísérése a
tagállamokban, valamint azok hatékonyságának és hatásának felmérése;
e)      a hálózatba szervezésnek, a kölcsönös
tanulásnak, a bevált gyakorlatok azonosításának és terjesztésének, valamint az
innovatív megközelítéseknek az ösztönzése uniós szinten;
f)       az uniós politikákkal kapcsolatos tudatosságot
előmozdító projektek az érdekeltek és a nyilvánosság körében, beleértve az
Unió politikai prioritásainak szervezeti kommunikációját is;
g)      az EU-hálózatok képességének növelése az
EU szakpolitikáinak és célkitűzéseinek előmozdítása, támogatása és továbbfejlesztése
érdekében;
h)      az új módszerek és/vagy új technológia
fejlesztését szolgáló különlegesen innovatív projektek támogatása, amelyek
lehetőséget kínálnak a más tagállamok számára való átadásra, különösen
kutatási projektek eredményeinek tesztelését és jóváhagyását célzó projektek;
i)       a 4. cikk (2) bekezdésében említett,
harmadik országokkal kapcsolatos vagy azokban végrehajtott intézkedések.
(3)
Az uniós intézkedéseket az …/2012/EU rendelet
[horizontális rendelet] 7. cikkével összhangban kell végrehajtani.
14. cikk
Gyorssegély
(1)
Az eszköz pénzügyi támogatást nyújt sürgős és egyedi
szükségletekhez a 2. cikk e) pontjában meghatározott vészhelyzet esetén.
(2)
A gyorssegélyt a(z) …/2012/EU rendelet
[horizontális rendelet] 8. cikkében meghatározott mechanizmussal összhangban
kell végrehajtani.
15. cikk
Az új IT-rendszerek fejlesztésére
vonatkozó program létrehozása
(1)
A harmadik országbeli állampolgárok határokon át
történő mozgását kezelő új IT-rendszerek fejlesztésére vonatkozó
programra juttatott indikatív összeg 1 100 millió EUR. A programot az új
IT-rendszereket és kommunikációs infrastruktúrájukat meghatározó uniós
jogszabállyal összhangban kell végrehajtani, különösen azzal a céllal, hogy
javítsák a külső határokon az utazók áramlásainak kezelését és
ellenőrzését, azáltal, hogy megerősítik az ellenőrzéseket,
ugyanakkor felgyorsítják a rendszeres utazók határátlépéseit.
(2)
A Bizottság felel a program végrehajtásáért.
Többéves stratégiai keretet fogad el, amely magában foglalja a
következőket:
a)      a főbb végrehajtandó intézkedések;
b)      a költségvetés bontása költségvetési
évenként;
c)      a végrehajtás ütemezése;
d)      főbb végrehajtandó intézkedésenként
az igazgatási módszerek. Az intézkedéseket végrehajthatja
- közvetlenül a Bizottság végrehajtó ügynökségek révén
- közvetve a tagállamoktól eltérő szervezetek vagy személyek, a(z) …/2012/EU
rendelet [új költségvetési rendelet][57.] cikkével összhangban.
A főbb végrehajtandó intézkedések magukban
foglalják különösen a rendszer központi összetevőjének, és nemzeti
összetevői közös alkalmazásainak fejlesztését és tesztelését, a központi
és nemzeti összetevők közötti kommunikációs infrastruktúrát, azok
működésbe hozásának koordinálását, valamint a rendszerek biztonsági
irányítását.
A Bizottság végrehajtási aktus révén elfogadja a
stratégiai keretet és annak felülvizsgálatát. E végrehajtási aktusok
elfogadására a 18. cikk (2) bekezdésében meghatározott vizsgálati
eljárásnak megfelelően kerül sor.
16. cikk
Technikai segítségnyújtás
(1)
A Bizottság kezdeményezésére, vagy az annak nevében
tett kezdeményezésre az eszköz évi 1,7 millió EUR összegig hozzájárulhat a
Belső Biztonsági Alap technikai segítségnyújtásához, összhangban a(z) …/2012/EU
rendelet [horizontális rendelet] 10. cikkével.
(2)
Valamely tagállam kezdeményezésére, az eszköz a
tagállamnak juttatott összesített összeg 5%-ának erejéig hozzájárulhat a
nemzeti program szerinti technikai segítségnyújtásához, összhangban a(z) …/2012/EU
rendelet [horizontális rendelet] 20. cikkével.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
17. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1)
A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek
szerint felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.
(2)
Az e rendeletben említett felhatalmazás e rendelet
hatálybalépésének időpontjától kezdődő 7 évre szól. A
felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező
időtartamra, kivéve ha az Európai Parlament vagy a Tanács legkésőbb
három hónappal az egyes időtartamok vége előtt kifogást emel a
meghosszabbítás ellen.
(3)
Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor
visszavonhatja az e rendeletben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló
határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az
Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a
benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem
érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
érvényességét.
(4)
A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus
elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az
Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(5)
Az e rendelet alapján elfogadott, felhatalmazáson
alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő két
hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem
emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai
Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt
arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ezen időtartam
az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére két hónappal
meghosszabbodik.
18. cikk
Bizottsági eljárás
(1)
A Bizottságot a(z) …/2012/EU rendelet [horizontális
rendelet] 55. cikkének (1) bekezdésével létrehozott „Menekültügy, migráció és
biztonság” közös bizottság segíti.
(2)
Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén a 182/2011/EU
rendelet 5. cikke alkalmazandó.
19. cikk
A(z) …/2012/EU rendelet [horizontális
rendelet] alkalmazhatósága
A(z) …/2012/EU rendelet [horizontális
rendelet] rendelkezéseit alkalmazni kell erre az eszközre.
20. cikk
Hatályon
kívül helyezés
A Külső Határok Alap létrehozásáról szóló
2007/574/EK európai parlamenti és tanácsi határozatot 2014. január 1-jei
hatállyal hatályon kívül kell helyezni.
21. cikk
Átmeneti
rendelkezések
(1)
E rendelet befejeződésükig nem érinti a
projektek és éves programok folytatását vagy módosítását, ideértve a részleges
vagy teljes megszüntetést is, illetve a 2007/574/EK határozat alapján, vagy a 2013.
december 31-én hatályos bármely, támogatásra vonatkozó jogszabály alapján a
Bizottság által jóváhagyott támogatásokat.
(2)
Az eszköz szerinti társfinanszírozási határozatok
elfogadásakor a Bizottság figyelembe veszi az [a Hivatalos Lapban
történő közzététel időpontja]-t megelőzően a 2007/574/EK
határozat alapján elfogadott és a társfinanszírozás időszakában pénzügyi
utóhatással bíró rendelkezéseket.
(3)
Azokat a Bizottság által 2011. január 1. és 2013.
december 31. között jóváhagyott társfinanszírozási összegeket, amelyek
tekintetében a záróbeszámoló benyújtási határidejéig a Bizottságnak nem küldték
el az intézkedés lezárásához szükséges dokumentumokat, a Bizottság 2017.
december 31-ig automatikusan visszavonja, és a jogtalanul kifizetett összegeket
vissza kell fizetni.
(4)
A halasztó hatályú bírósági eljárás vagy
államigazgatási fellebbezési eljárás miatt felfüggesztett műveletekkel
kapcsolatos összegeket az automatikus visszavonás összegének megállapításakor
figyelmen kívül kell hagyni.
21. cikk
Felülvizsgálat
Az Európai Parlament és a Tanács a Bizottság
javaslata alapján ezt a rendeletet legkésőbb 2020. június 30-ig
felülvizsgálja.
22. cikk
Hatályba lépés és alkalmazás
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban a Szerződéseknek
megfelelően.
Kelt Brüsszelben, […] -án/-én.
az Európai Parlament részéről                      Tanács
részéről
az elnök                                                          az
elnök
I. MELLÉKLET
A tagállamok nemzeti programjainak alapját biztosító összegek
 Tagállam || Minimumösszeg || 2010-2012 közötti átlagos százalékos arány || Százalékos alapú eloszlás || Teljes összeg
 Ausztria || 5 000 000 || 0,82% || 8 699 674 || 13 699 674
 Belgium || 5 000 000 || 1,13% || 11 886 638 || 16 886 638
 Bulgária || 5 000 000 || 3,18% || 33 578 849 || 38 578 849
 Ciprus || 5 000 000 || 1,76% || 18 521 213 || 23 521 213
 Cseh Köztársaság || 5 000 000 || 0,84% || 8 907 377 || 13 907 377
 Dánia || 5 000 000 || 0,48% || 5 053 171 || 10 053 171
 Észtország || 5 000 000 || 1,51% || 15 933 661 || 20 933 661
 Finnország || 5 000 000 || 2,87% || 30 320 668 || 35 320 668
 Franciaország || 5 000 000 || 7,20% || 75 956 454 || 80 956 454
 Németország || 5 000 000 || 4,21% || 44 390 681 || 49 390 681
 Görögország || 5 000 000 || 14,56% || 153 636 854 || 158 636 854
 Magyarország || 5 000 000 || 3,22% || 34 018 515 || 39 018 515
 Izland || 5 000 000 || 0,03% || 310 455 || 5 310 455
 Olaszország || 5 000 000 || 13,62% || 143 660 373 || 148 660 373
 Lettország || 5 000 000 || 0,95% || 9 989 974 || 14 989 974
 Litvánia* || 5 000 000 || 1,77% || 18 709 058 || 23 709 058
 Luxemburg || 5 000 000 || 0,04% || 379 909 || 5 379 909
 Málta || 5 000 000 || 3,43% || 36 173 227 || 41 173 227
 Hollandia || 5 000 000 || 2,30% || 24 315 326 || 29 315 326
 Norvégia || 5 000 000 || 0,84% || 8 846 929 || 13 846 929
 Lengyelország || 5 000 000 || 3,97% || 41 883 809 || 46 883 809
 Portugália || 5 000 000 || 1,25% || 13 197 565 || 18 197 565
 Románia || 5 000 000 || 5,05% || 53 313 864 || 58 313 864
 Szlovákia || 5 000 000 || 0,46% || 4 835 168 || 9 835 168
 Szlovénia || 5 000 000 || 2,31% || 24 371 875 || 29 371 875
 Spanyolország || 5 000 000 || 17,13% || 180 746 396 || 185 746 396
 Svédország || 5 000 000 || 0,59% || 6 189 272 || 11 189 272
 Svájc || 5 000 000 || 1,25% || 13 216 801 || 18 216 801
 Horvátország || 5 000 000 || 3,22% || 33 956 244 || 38 956 244
 Összesen || 145 000 000 || 100% || 1 055 000 000 || 1 200 000 000
II. melléklet
Egyedi intézkedések
1.
Konzuli együttműködési mechanizmusok
kialakítása legalább két tagállam között, amely méretgazdaságosságot eredményez
a konzulátusokon a kérelmek benyújtása és a vízumok kiadása kapcsán,
összhangban a Vízumkódexben előírt együttműködéssel, beleértve a
közös vízumkérelmi központokat is.
2.
Olyan közlekedési eszközök és működési
felszerelések beszerzése, amelyeket szükségesnek tartanak a Frontex ügynökség
közös műveleteinek folytatásához, az ügynökség által kibocsátott
iránymutatásoknak megfelelően.
IIII. MELLÉKLET
A nemzeti programok keretében a működési támogatás célkitűzései
1. célkitűzés: olyan politikák
előmozdítása és végrehajtása, amelyek biztosítják, hogy a belső
határok átlépésekor a személyek, állampolgárságuktól függetlenül, mentesüljenek
mindenfajta ellenőrzés alól, a külső határokon pedig biztosítják a
személyek ellenőrzésének és a határátlépéseknek az eredményes felügyeletét
- műveletek,
- személyi jellegű ráfordítások,
- a szolgáltatások költségei, mint fenntartás
és javítás,
- a felszerelések fejlesztése és cseréje,
- ingatlan (értékcsökkenés, felújítás),
2. célkitűzés: a közös vízumpolitika,
valamint a rövid tartamú tartózkodási engedéllyel kapcsolatos politikai
fejlesztésének és végrehajtásának előmozdítása, beleértve a konzuli
együttműködést is
- műveletek,
- személyi jellegű ráfordítások,
- a szolgáltatások költségei, fenntartás és
javítás,
- a felszerelések fejlesztése és cseréje,
- ingatlan (értékcsökkenés, felújítás),
3. célkitűzés: IT-rendszerek,
kommunikációs infrastruktúráik, és az Unió külső határain a migrációs áramlások
kezelését támogató felszerelések kialakítása és működtetése
- a SIS, a VIS és az időszak során
létrehozott új rendszerek működtetése,
- személyi jellegű ráfordítások,
- a szolgáltatások költségei, mint fenntartás
és javítás,
- kommunikációs infrastruktúra és biztonsággal
kapcsolatos kérdések,
- a felszerelések fejlesztése és cseréje,
- biztonságos helyszínek bérlése és/vagy
felújítás
PÉNZÜGYI
KIMUTATÁS
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
FŐBB ADATAI
              1.1.    A javaslat/kezdeményezés címe
              1.2.    A
tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)
              1.3.    A
javaslat/kezdeményezés típusa
              1.4.    Célkitűzés(ek)
              1.5.    A
javaslat/kezdeményezés indokolása
              1.6.    Az
intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama
              1.7.    Tervezett
igazgatási rendszer(ek)
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
              2.1.    A
nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
              2.2.    Irányítási
és kontrollrendszer
              2.3.    A
csalások és szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
              3.1.    A
kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés
mely kiadási tételét/tételeit érintik?
              3.2.    A
kiadásokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás
összegzése
              3.2.2. Az
operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.3. Az
igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.4. A
jelenlegi többéves pénzügyi kerettel valló összeegyeztethetőség
              3.2.5. Harmadik
felek részvétele a finanszírozásban
              3.3.    A bevételre gyakorolt becsült
hatás
PÉNZÜGYI
KIMUTATÁS

1.
A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI
1.1.
A javaslat/kezdeményezés címe

A „Nyitott és
biztonságos Európa építése: a 2014–2020-as időszak belügyi költségvetése”
című közlemény;
A Menekültügyi
és Migrációs Alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a
bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a
válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó általános
rendelkezésekről szóló rendelet tervezete;
A
rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés
elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz
létrehozásáról szóló rendelet tervezete;
A Belső
Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi
támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról szóló rendelet tervezete.

1.2.
A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú
költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[32]

Jelenleg 3.
fejezet, 18. cím - Belügyek
Jövőbeli
többéves pénzügyi keret: 3. cím (Biztonság és uniós polgárság) – „Belső
biztonság”
A javaslat/kezdeményezés típusa
þ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul (belügyi
finanszírozás a 2014–2020 közötti időszakban)
¨ A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő
intézkedést követő új intézkedésre irányul[33]
¨ A javaslat/kezdeményezés jelenlegi
intézkedés meghosszabbítására irányul
¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek
megfelelően módosított intézkedésre irányul

1.3.
Célkitűzések
1.3.1.
A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves
bizottsági stratégiai célkitűzések

E
szakpolitikák végső célja olyan belső határok nélküli térség
megteremtése, amelybe az uniós polgárok és harmadik országok állampolgári úgy
léphetnek be, mozoghatnak, élhetnek és dolgozhatnak, hozhatnak be új
elképzeléseket, tőkét, tudást, illetve úgy tölthetik be a nemzeti munkaerőpiacok
réseit, hogy közben biztosak lehetnek abban, hogy jogaikat teljes mértékben
tiszteletben tartják és biztonságban vannak. Az EU-n kívüli országokkal és
nemzetközi szervezetekkel való együttműködés létfontosságú e cél elérése
érdekében.
A belügyi szakpolitikák
növekvő jelentőségét megerősítette a Stockholmi Program,
valamint annak cselekvési terve is, azok végrehajtása az Unió stratégiai
prioritásai közé tartozik, és olyan területeket ölelnek fel, mint a migráció
(jogszerű migráció és integráció; menekültügy;jogellenes migráció és
kitoloncolás), a biztonság (a terrorizmus és a szervezett bűnözés
megelőzése és az azok elleni küzdelem; rendőri együttműködés),
valamint a külső határok igazgatása (beleértve a vízumpolitikát is),
továbbá e szakpolitikák külső vetületei. A Lisszaboni Szerződés
emellett lehetővé teszi az Unió számára, hogy nagyobb ambíciót
tanúsíthasson a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló
térség polgárinak mindennapi problémái kapcsán. A belügyi politika prioritásait,
különösen a harmadik országbeli állampolgárok integrációját, meg kell vizsgálni
az Európa 2020 stratégia hét kiemelt kezdeményezésével összefüggésben, amelyek
célja, hogy segítsék az EU-t abban, hogy felülkerekedjen a jelenlegi pénzügyi
és gazdasági válságon, és intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést
érjen el.
A Belső
Biztonsági Alap nyújtja az ahhoz szükséges pénzügyi támogatást, hogy az Unió
belügyi célkitézései érzékelhető eredményekké váljanak.

1.3.2.
Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú
költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)

BELSŐ
BIZTONSÁGI ALAP
A
rendőrségi együttműködés, a bűnözés megelőzése és az elleni
küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatását biztosító eszköz
A vonatkozó
uniós stratégiákkal, programokkal, kockázat- és fenyegetéselemzésekkel
összhangban az eszköz a következő különös célkitűzésekhez járul
hozzá:
a)         a
határokon átnyúló, súlyos és szervezett bűnözés megelőzése és a
bűnözés elleni küzdelem, beleértve a terrorizmust, valamint a tagállamok
és az érintett harmadik országok bűnüldöző hatóságai közötti
koordináció és együttműködés megerősítése;
b)         a
tagállamok és az Unió arra vonatkozó kapacitásainak fokozása, hogy hatékonyan
kezeljék a biztonságot érintő kockázatokat és válságokat, valamint
felkészüljenek azokra, és megvédjék az embereket és a létfontosságú
infrastruktúrát a terrortámadásokkal és a biztonságot érintő eseményekkel
szemben.
A
tevékenységalapú költségvetés-tervezés (ABB) keretébe tartozó érintett tevékenységek: 18.05
A
külső határok igazgatása és a vízumpolitika pénzügyi támogatását biztosító
eszköz
A vonatkozó
uniós stratégiákkal, programokkal, kockázat- és fenyegetéselemzésekkel
összhangban az eszköz a következő különös célkitűzésekhez járul
hozzá:
a)         a
közös vízumpolitika támogatása annak érdekében, hogy megkönnyítsék a
jogszerű utazást, biztosítsák a harmadik országok állampolgáraival szemben
alkalmazott egyenlő bánásmódot, és kezeljék a jogszerűtlen migrációt;
b)         a
határigazgatás támogatása, egyrészt a külső határok magas szintű
védelmének, másrészt a külső határokon a zökkenőmentes
határátkelésnek a schengeni vívmányokkal összhangban történő biztosítása
érdekében.
A
tevékenységalapú költségvetés-tervezés (ABB) keretébe tartozó érintett
tevékenységek: 18.02 (amennyiben a Külső Határok Alap
érintett).

1.3.3.
Várható eredmény(ek) és hatás(ok)

Tüntesse fel, milyen
hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/az
érintett célcsoportokra.
A javaslat
által a kedvezményezettekre/célcsoportokra gyakorolt hatások részletes leírása
a hatásvizsgálat 4.1.2 pontjában szerepel.
Általában a
finanszírozási folyamat valamennyi szintjén és minden irányítási mód keretében
elért egyszerűsítés egyértelműen előnyös hatást gyakorol azokra
a folyamatokra, amelyek alapján a pénzügyi támogatást nyújtják.
A
rendőrségi együttműködés, a bűnözés megelőzése és az elleni
küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatását biztosító eszköz
A pénzügyi
támogatás fő kedvezményezettjei a tagállamok, valamint bűnüldöző
hatóságaik lesznek, továbbá minden, a kritikus infrastruktúra védelmére és
válságkezelésre szakosodott egyéb hatóság, emellett pedig adott esetben a
releváns nemzetközi és nem kormányzati szervezetek (pl. a
bűnmegelőzés, a radikalizálódás, valamint az emberkereskedelem elleni
küzdelmet szolgáló szakpolitikák területén).
A változások
folytán előnyt élvező célcsoport az egész lakosság.
A fő eredmények: 1) a tagállamok fokozott adminisztratív és műveleti
kapacitása a határokon átnyúló, komoly és szervezett bűnözés felderítésére
és sikeres üldözésére, beleértve a terrorizmust is, annak érdekében, hogy
csökkentsék az ilyen bűnözésből származó, biztonsággal kapcsolatos
fenyegetéseket, valamint 2) erősebb európai ellenálló képesség a
válságokkal és katasztrófákkal szemben, egyrészről a fenyegetés- és
kockázatértékeléseket a döntéshozatallal összekapcsoló kockázatkezeléssel
kapcsolatos koherens uniós politikának köszönhetően, másrészről pedig
a válságokra adott hatékonyabb és koordináltabb uniós válaszok révén, amely
összeköti a létező képességeket, illetve a szakértelmet. Fontos eredmény
még a tagállamok képességeinek fokozása a terrortámadások és mással
biztonsággal összefüggő fenyegetések megelőzése, az azokra való
felkészülés, valamint az emberek és a létfontosságú infrastruktúra ilyen
veszélyekkel szembeni védelme tekintetében.
Külső
határigazgatás és vízumpolitika
A külső határigazgatás és vízumpolitika támogatásának fő
kedvezményezettjei az uniós vívmányokat, a Schengeni határ-ellenőrzési
kódexet és a vízumkódexet a tagállamokban végrehajtó szolgálatok:
határőrség, rendőrség és konzuli szolgálatok. A változások folytán
előnyt élvező célcsoport az utazók – valamennyi, a külső határt
az EU felé átlépő személy. A kimenetek magukban foglalják e szolgálatok
fokozott képességeit a következőkre: 1) a határőrizet elvégzése és
kapcsolatfelvétel más bűnüldöző szolgálatokkal az európai
határőrizeti rendszer (EUROSUR) keretében; 2) a migrációs áramlások
kezelése a konzuli képviseleteken (vízumkérelmek);c) az utazók áramlásai
kezelésének javítása a határátkelőhelyeken, biztosítva egyrészt a
külső határok magas szintű és egységes védelmét, együttműködve
más bűnüldözési szolgálatokkal, másrészt pedig a zökkenőmentes
határátkelést, a schengeni vívmányokkal, valamint a tiszteletteljes bánásmód és
a méltóság elvével összhangban. Egy jelentős konkrét kimenet a két új, a
harmadik országbeli állampolgárok határokon át történő mozgását
kezelő új uniós IT-rendszer felállítása lesz (határregisztrációs rendszer
és regisztráltutas-program).

1.3.4.
Az eredmények és hatások mutatói

Tüntesse fel a
javaslat/kezdeményezés megvalósításának figyelemmel kísérését lehetővé
tevő mutatókat.
Mivel a
nemzeti programok meghatározása előtt politikai párbeszédet kell
folytatni, ebben a szakaszban nem lehet meghatározni azon végleges mutatókat,
amelyet a fenti sajátos célkitűzések elérésének értékelésére fognak
használni. Mindazonáltal:
- a rendőri
együttműködés és a bűnmegelőzés, valamint a bűnözés elleni
küzdelem tekintetében a mutatók között szerepelni fog a határokon átnyúló
közös műveletek száma, illetve a legjobb gyakorlatokra vonatkozó
dokumentumok és a szervezett rendezvények száma. a válságkezelés és a
kritikus infrastruktúra tekintetében a mutatók között szerepelni fog a
tagállamok részéről a gazdaság valamennyi ágazatában a létfontosságú
infrastruktúra védelmének előmozdítása érdekében kialakított és/vagy
továbbfejlesztett eszközök száma, és az uniós szinten elvégzett fenyegetés- és
kockázatelemzések száma;
- a határigazgatás
és vízumpolitika területén a mutatók között szerepel a felszerelt,
biztosított és/vagy fejlesztett konzuli képviseletek száma, a vízumkérelmek
hatékony feldolgozásának biztosítása érdekében, valamint színvonalas
szolgáltatás nyújtása céljából a vízumkérelmezők számára, valamint a határellenőrzést
célzó berendezések fejlesztése, a jogszerűtlen harmadik országbeli
állampolgárok feltartóztatása a külső határon, megfeleltetve a külső
határ adott szakaszának kockázatával. . A hatásmutatók mérik a határbiztonság,
a vízumkiadási képesség és a határokon átlépő utazok biztonságos és
zökkenőmentes kezelésének fokozódását.

1.4.
A javaslat/kezdeményezés indokolása
1.4.1.
Rövid vagy hosszú távon kielégítendő
szükséglet(ek)

Az EU továbbra
is fontos kihívásokkal találja magát szemben a belügyek területén a 2014-2020
közötti időszakban.
A biztonságos
környezet biztosítása szükséges és előnyös az EU gazdasági, kulturális és
szociális növekedéséhez. Az EU-ra döntő szerep hárul mind a súlyos és
szervezett bűnözés, a számítástechnikai bűnözés és a terrorizmus
jelentette veszélyek elleni fellépésben, mind az EU külső határainak
igazgatásában, valamint az ember okozta vagy természeti katasztrófákra való
gyors reagálásban. A globalizáció korában, amikor a veszélyek egyre növekednek
és transznacionális dimenziót nyernek, egyetlen tagállam sem képes egyedül
hatékonyan reagálni. Koherens és átfogó európai válaszra van szükség annak
biztosítása érdekében, hogy a bűnüldöző hatóságok eredményesen
működhessenek az országok és a joghatóságok között.
Az EU-n kívüli
országokkal és nemzetközi szervezetekkel való együttműködés létfontosságú
e cél elérése érdekében. A legújabb észak-afrikai események bizonyítják, hogy
milyen fontos az EU szempontjából, hogy átfogó és koordinált megközelítéssel
rendelkezzen a migráció, a határok és a biztonság tekintetében. Az uniós
belügyi politikai egyre fontosabbá váló külső dimenzióit tehát meg kell
erősíteni, teljes összhangban az Unió külpolitikájával.

1.4.2.
Az uniós részvételből adódó többletérték

A migrációs áramlások
és biztonsági fenyegetések olyan kihívásokat jelentenek, amelyeket az egyedül
fellépő tagállamok nem képesek kezelni. Ezek azok a területek, amelyeken
az EU költségvetésének felhasználása hozzáadott értékkel jár.
Bizonyos
tagállamok súlyos terhet viselnek sajátos földrajzi helyzetükből, valamint
az uniós külső határ hossza folytán, amelyet ők kezelnek. A
belső határellenőrzések megszűntetését az Unió külső
határainak hatékony ellenőrzésére és felügyeletére vonatkozó közös
intézkedéseknek kell kísérniük. A szolidaritás és a felelősség tagállamok
közötti igazságos elosztásának elve áll tehát a menekültüggyel, migrációval és
külső határigazgatással kapcsolatos közös szakpolitikák középpontjában. Az
uniós költségvetés biztosítja az eszközöket ezen elv pénzügyi vonatkozásainak
kezeléséhez. A biztonság területén a súlyos és szervezett bűnözés, a
terrorizmus és az egyéb biztonsággal kapcsolatos fenyegetések egyre inkább
határokon átnyúló jellegűek A bűnüldöző hatóságok közötti
transznacionális együttműködést és koordináció lényeges e
bűncselekmények sikeres megelőzéséhez, és az ellenük vívott
küzdelemhez, például információcsere, közös nyomozások, interoperábilis
technológiák, továbbá közös fenyegetés- és kockázatértékelések révén.
A migrációs áramlások
kezelése, az EU külső határainak igazgatása, valamint az Unió biztonsága
lényeges erőforrásokat és képességeket igényel a tagállamoktól. A fokozott
műveleti együttműködés és koordináció, beleértve a források
megosztását olyan területeken, mint a képzés és a berendezések,
méretgazdaságosságot és szinergiákat kínál, ezzel biztosítva a közpénzek
hatékonyabb felhasználását és a szolidaritás megerősítését, valamint a
kölcsönös bizalom és a közös uniós politikákért való felelőssége
megosztását a tagállamok között. Ez különösen fontos a belső biztonság
területén, ahol a határokon átnyúló olyan közös műveletek valamennyi
formájának pénzügyi támogatása lényeges a rendőrség, a vámhatóságok, a
határellenőrök és az igazságügyi hatóságok közötti együttműködés
fokozása érdekében.
A belügyek
külső vetületeivel kapcsolatban egyértelmű, hogy az intézkedések
elfogadása és a források megosztása uniós szinten jelentősen növelni fogja
az Unió bevonását, ami szükséges a harmadik országok meggyőzéséhez arról,
hogy az EU-val közösen vállalják e migrációval és biztonsággal kapcsolatos
kérdések kezelését, ami elsődlegesen az EU és a tagállamok érdekében áll.
Az EU
fellépési jog a belügyekben az Európai Unió működéséről szóló
szerződés „A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló
térség” című V. címéből, és különösen a 77. cikk (2)
bekezdéséből, a 79. cikk (2) és (4) bekezdéséből, a 82. cikk (1)
bekezdéséből, a 84. cikkből, valamint a 87. cikk (2)
bekezdéséből ered. A harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel
való együttműködésre az EUMSZ 212. cikkének (3) bekezdése vonatkozik. A
javaslat figyelembe veszi a szubszidiaritás elvét, mivel a finanszírozás
nagyobb részére megosztott irányítás elvének megfelelően, a tagállamok
intézményi hatáskörei tiszteletben tartásával kerül sor.

1.4.3.
Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága

Bár a
jelenlegi belügyi pénzügyi eszközöket általában úgy tekintik, hogy elérik
célkitűzéseiket, és hatékonyan működnek, a félidős felülvizsgálat
és az érintettekkel folytatott konzultáció tapasztalatai szerint szükség van a
következőkre:
A jövőbeli belügyi
eszközök egyszerűsítése és korszerűsítése a pénzügyi programok
számának kettőre csökkentésével, a Menekültügyi és Migrációs Alap,
valamint a Belső Biztonsági Alap létre hozásával. Ez lehetővé teszi
az EU számára, hogy stratégiaibb módon használja fel eszközeit, így azok jobban
megfelelnek az EU politikai prioritásainak és szükségleteinek;
Az EU, mint
globális szereplő szerepének megerősítése,
azáltal, hogy külső vetületekkel kapcsolatos összetevőt építenek az
Alapokba, annak érdekében, hogy megerősítsék az EU bevonását a belügyi
politikák külpolitikai dimenziójába;
A megosztott
irányítás előnyben részesítése, amennyiben
lehetséges, a központosított irányítás helyett, a szükségtelen bürokratikus
terhek megszűntetése érdekében;
Egy
eredményorientáltabb megközelítés kialakítása a megosztott irányítás
tekintetében azáltal, hogy áttérnek a többéves
tervezésre egy magasabb szintű politikai párbeszéd mellett, ezzel
biztosítva, hogy a tagállamok nemzeti programjai teljes mértékben összhangban
álljanak az uniós politikai célkitűzésekkel és prioritásokkal, valamint
azt, hogy az eredmények elérésre koncentráljanak
A központi
igazgatás minőségének javítása, annak érdekében, hogy számos eszközt
biztosítson szakpolitikai alapú tevékenységekhez,
beleértve a transznacionális intézkedések, a különösen innovatív intézkedések
és a harmadik országokban zajló vagy azokkal kapcsolatos intézkedések
(külső dimenzió), valamint sürgős fellépések, tanulmányok és
rendezvények támogatásához;
Közös
szabályozási keret kialakítása megosztott
programozási, jelentési, pénzügyi irányítási és ellenőrzési szabályokkal,
amelyek lehető leginkább hasonlítanak az egyéb, megosztott irányítással
irányított uniós alapok szabályaira, annak érdekében, hogy elérjék, hogy
valamennyi érdekelt jobban értse a szabályokat, és magas fokú koherenciát és
következetességet biztosítsanak;
A vészhelyzetekre
való gyors és hatékony reagálás biztosítása, az alapok
olyan kialakításával, amely lehetővé teszi az EU számára a gyorsan változó
helyzetekben történő megfelelő reagálást;
A belügyi
ügynökségek szerepének fokozása annak érdekében, hogy
előmozdítsák a tagállamok közötti gyakorlati együttműködést, valamint
azáltal, hogy rájuk bízzák egyedi intézkedések végrehajtását, biztosítva a
megfelelő politikai ellenőrzést az ügynökségek tevékenysége felett;
További
részletek találhatók a hatásvizsgálatában és az egyes rendeletek
indokolásaiban.

1.4.4.
Az egységes piac jobb irányítása nagyobb fokú
adminisztratív együttműködés révén:

Számos egyéb
uniós eszköz biztosít támogatást a Belső Biztonsági Alapból támogatott
tevékenységeket kiegészítő tevékenységekhez.
A Belső
Biztonsági Alap és a polgári védelmi pénzügyi eszköz közötti
választóvonal ugyanaz marad, mint amelyet a jelenlegi CIPS program 3. cikke
meghatároz: a természeti katasztrófák, valamint a nem szándékos, ember által
előidézett katasztrófák a polgári védelemre tartoznak (balesetek), míg a
szándékos, ember által előidézett katasztrófák a biztonsággal
kapcsolatosak, és azoknak ezért a Belső Biztonsági Alap alá kell
tartozniuk.
A
terrortámadások és más biztonságot érintő események az EU Szolidaritási
Alapjának hatályán kívül maradnak. Annak pontos hatálya és terjedelme, hogy
az EUMSZ 222. cikk (szolidaritási záradék) mennyiben képes támogatni azokat a
tagállamokat, amelyek terrortámadás, vagy természeti, illetve ember által
előidézett katasztrófák áldozatai, szintén nem egyértelmű, mivel ez
olyan végrehajtási rendelkezések hivatalos elfogadását igényli, amelyekre még
javaslat sem született. A sürgős finanszírozási lehetőségeket terrortámadások
és más biztonságot érintő események esetén tehát a Belső Biztonsági
Alap biztosítja.
A Horizont 2020
program szerinti biztonsági kutatások, és az ilyen kutatások eredményeinek
gyakorlati felhasználása közötti rés tehát bezárul, mivel a Belső
Biztonsági Alap konkrét célokat és támogatható intézkedéseket irányoz elő,
annak érdekében, hogy lehetővé tegye a tudományos kutatás eredményeinek
(prototípusok) tesztelését és jóváhagyását, figyelemmel a sorozatos gyakorlati
alkalmazásra (kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés).
A
jövőbeli Jogérvényesülés program szorosan kapcsolódni fog a
Belső Biztonsági Alaphoz és ki fogja egészíteni az, különösen annak
büntető igazságszolgáltatási összetevője tekintetében, ugyanakkor
inkább az igazságügyi együttműködésre, az eljárási harmonizációra és a
kölcsönös elismerésre koncentrál, amely a gyakorlatban megakadályozza a
lényeges átfedéseket.
A Belső
Biztonsági Alap külső dimenziós összetevői olyan harmadik országokban
zajló, illetve azokkal kapcsolatos intézkedéseket támogatnak, amelyek
elsődlegesen uniós érdekekre és célkitűzésekre vannak figyelemmel,
közvetlen hatással vannak az EU-ra és tagállamaira, továbbá biztosítják az EU
területén végrehajtott intézkedések folyamatosságát. E finanszírozás tervezésére
és végrehajtására az EU külső fellépéseivel és külpolitikájával
összhangban kerül sor. Célja nem fejlesztésorientált intézkedések támogatása,
és szükség esetén kiegészíti a külső segélyezési eszközökön keresztül
nyújtott pénzügyi támogatást. Ebben az összefüggésben a menekültügyről
és migrációról szóló tematikus program és a stabilitási eszköz jogutódja
különösen érdekes a belügyi terület szempontjából. Míg a külső segélyezési
eszközök vagy a jogosult országok fejlesztési szükségleteit, vagy az Unió
stratégiai partnerekkel kapcsolatos általános politikai érdekeit támogatják, a
belügyi alapok konkrét intézkedéseket támogatnak harmadik országokban, az EU
migrációs politikájának és belső biztonsági célkitűzéseinek
érdekében. Ezek tehát egy konkrét rést töltenek be, és hozzájárulnak az EU
rendelkezésére álló eszközkészlet kiteljesítéséhez.

1.5.
Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

þ A javaslat/kezdeményezés határozott
időtartamra vonatkozik
þ A javaslat/kezdeményezés 2014. január 1-jétől 2020. december 31-ig
érvényes.
þ Pénzügyi hatás: 2014-től 2023-ig
¨ A javaslat/kezdeményezés határozatlan
időtartamra vonatkozik
A megvalósítás megkezdésének időszaka:
ÉÉÉÉ-tól/től ÉÉÉÉ-ig,
azt követően: rendes ütem.

1.6.
Tervezett igazgatási módszer(ek)[34]

þKözpontosított igazgatás közvetlenül a Bizottság által
þ Központosított igazgatás közvetetten a
következőknek történő hatáskör-átruházással:
þ végrehajtó ügynökségek
þ a Közösségek által létrehozott szervek[35]
þ tagállami közigazgatási /közfeladatot ellátó szervek
¨ Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön
intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke
szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott
személyek
þ Megosztott igazgatás a tagállamokkal
þDecentralizált igazgatás harmadik országokkal
þ Nemzetközi szervezetekkel közös igazgatás (nevezze
meg)
Egynél több igazgatási
módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a
„Megjegyzések” rovatban.
Megjegyzések
A javaslatokat
főként megosztott igazgatás révén hajtják végre, többéves nemzeti
programok révén.
A nemzeti
programok részeként elérendő célkitűzéseket „uniós intézkedések”,
valamint egy a sürgős helyzetekre kezelését célzó gyorsreagálási
mechanizmus. Ezek főként a központosított közvetlen igazgatás keretében
nyújtott támogatások és közbeszerzések formáját öltik, és magukban foglalják a
harmadik országokban zajló vagy azokkal kapcsolatos intézkedéseket.
Valamennyi
rendelkezésre álló eszközt fel fogják használni a széttöredezettség elkerülése
érdekében, a források koncentrációja révén korlátozott számú uniós
célkitűzés elérése érdekében, felhasználva továbbá szükség esetén a
kulcsfontosságú szereplők szakértelmét, partnerségi megállapodások és
keretmegállapodások alapján.
A Bizottság
kezdeményezésére végzett technikai segítségnyújtást központosított közvetlen igazgatás
révén hajtják végre.
A schengeni
vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országok
szintén részt vesznek a Belső Biztonsági Alap két eszközében, amelyek a
schengeni vívmányok fejlesztését jelentik (a határokkal és a vízumpolitikával,
illetve a rendőri együttműködéssel kapcsolatos eszközök), úgy, mintha
tagállamok lennének, figyelemmel a schengeni társulási megállapodásokra. Az
eszközökben a rendelet rendelkezéseinek megfelelően vesznek részt, saját
többéves programjaikat végrehajtva, és lehetőségük van az unió
intézkedések keretében finanszírozásért folyamodni, stb. Ahogy a Külső Határok
Alap esetében is, konkrét megállapodásokat kötnek a részvételükhöz szükséges
kiegészítő szabályok meghatározása érdekében (a költségvetési
rendeletből, végrehajtási szabályaiból és a szerződésekből
eredő szabályok, beleértve a Számvevőszék ellenőrzési jogkörét).
Mivel ezek az államok GDP-jük arányában hozzájárulnak a két eszköz uniós
költségvetéséhez, a megállapodások meghatározzák azokat a hozzájárulásokat is,
amelyek ezektől az államoktól érkeznek a schengeni igazgatási
felelősségmegosztásának részeként, függetlenül az eszközök keretében nekik
juttatott összegektől. Jelenleg a társult államok Norvégia, Izland, Svájc
és Liechtenstein.

2.
IGAZGATÁSI INTÉZKEDÉSEK
2.1.
A figyelemmel kísérésre és a jelentéstételre
vonatkozó rendelkezések

Ismertesse a
rendelkezések gyakoriságát és feltételeit
A
megosztott igazgatás esetében koherens és hatékony
jelentéstételi, figyelemmel kísérési és értékelési keretre tettek javaslatot.
Az egyes nemzeti programok esetében a tagállamoknak fel kell állítaniuk egy
Figyelemmel kísérési bizottságot, amelyben a Bizottság részt vehet.
A tagállamok
éves alapon beszámolnak a többéves program végrehajtásáról. E beszámolók az
éves kifizetések feltételei. A félidős felülvizsgálathoz szükséges
adatszolgáltatás keretében ezeket az államokat 2017-ben felkérik, hogy
szolgáltassanak kiegészítő információkat a célkitűzések megvalósítása
érdekében elért előrehaladásról. Hasonló feladatra kerül sor 2019-ben,
annak érdekében, hogy szükség esetén lehetőség legyen kiigazításokra az
utolsó költségvetési évben (2020).
Támogatva a
belügyek területén egy értékelése alapú kultúra kifejlesztését, az Alapok közös
értékelési és figyelemmel kísérési rendszerrel rendelkeznek, széleskörű
politika-alapú mutatókkal, amelyek kiemelik az Alapok eredmény-orientált
megközelítését, és azt a lényeges szerepet, amelyet a szabadságon, a
biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozására vonatkozó
célkitűzésre irányuló politikai elegyben játszhatnak. E mutatók arra a
hatásra vonatkoznak, amelyet az Alapok elérhetnek: a határbiztonság, a
rendőri együttműködés és a válságkezelés közös kultúrájának
fejlesztése; az Unióba irányuló migrációs áramlások hatékony kezelése; a
harmadik országbeli állampolgárokkal szembeni tisztességes és egyenlő
bánásmód; a tagállamok közötti szolidaritás és együttműködés a migrációs
és belső biztonsági kérdések kezelése területén, valamint közös uniós
megközelítés harmadik országokkal szemben migrációs és biztonsági ügyekben.
Az értékelésre
vonatkozó elvek megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében, és
figyelemmel a tagállamok gyakorlati értékelési tapasztalataira a belügyek
jelenlegi uniós finanszírozása alapján, a Bizottság és a tagállamok
együttműködnek annak érdekében, hogy kifejlesszék a közös értékelési és
figyelemmel kísérési keretet, többek között sablonok, valamint közös kimeneti
és eredmény-mutatók kialakításával.
Valamennyi
intézkedést kialakítják a programozási időszak kezdetén, ezzel
lehetővé téve a tagállamok számára, hogy létrehozzák saját jelentéstételi
és értékelési rendszereiket a megállapított elvek és követelmények alapján.
Az
adminisztratív terhek csökkentése és a jelentéstétel és értékelés közötti
szinergiák biztosítása érdekében az értékelési jelentésekhez előírt
információk a tagállamok által a nemzeti programok éves végrehajtási
jelentéseiben nyújtott információkra épülnek és kiegészítik azokat.
2018-ban a
Bizottság emellett kiad egy jelentést a nemzeti programok kapcsán végzett
félidős felülvizsgálatról.
Általánosabban, a Bizottság 2018.6.30-ig közbenső jelentést bocsát ki az Alapok
végrehajtásáról, valamint 2024.6.30-ig
utólagos jelentést tesz, amely kiterjed az egész végrehajtásra (vagyis nem csak
a megosztott igazgatás alatt működő nemzeti programokra).

2.2.
Irányító és ellenőrző rendszer
2.2.1.
Felismert kockázat(ok)

A Belügyi
Főigazgatóság nem szembesült jelentős kockázatokkal kiadási
programjai során. Ezt megerősíti az, hogy a Számvevőszék éves
jelentései ismételten nem tartalmaznak jelentős megállapításokat, illetve
az, hogy az utóbbi években a Belügyi Főigazgatóság (illetve a korábbi Jogérvényesülés, Szabadság és Biztonság Főigazgatósága)
éves tevékenységi jelentéseiben nem került sor a 2%-os lényegességi küszöb
meghaladására.
A
megosztott igazgatást illetően a jelenlegi
programok végrehajtásával kapcsolatos általános kockázatok három főbb
csoportba sorolhatók:
A finanszírozás nem
hatékony vagy nem kielégítően célzott felhasználása;
A szabályok
bonyolultságából és az igazgatás, valamint az ellenőrző rendszerek
gyengeségeiből származó hibák;
Az adminisztratív
erőforrások nem hatékony felhasználása (az előírások korlátozott
arányossága);
A
„Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program szerinti 4
alap rendszerét érintő sajátos elemeket szintén érdemes megemlíteni.
A többéves programok
rendszere biztosítja, hogy a végső kifizetések rendszerint igazolt és
ellenőrzött kiadásokon alapulnak. Ugyanakkor a többéves programok
támogathatósági időszaka nem kapcsolódik az EU költségvetési évéhez, és
így a megbízhatósági lánc nem teljesen kielégítő, egy elég súlyos rendszer
ellenére sem.
A részletes
támogathatósági szabályokat a Bizottság állapítja meg. Ez biztosítja a
finanszírozott kiadások homogenitását. Ugyanakkor felesleges munkaterhet jelent
a nemzeti hatóságok és a Bizottság számára, és fokozza a jogosultak és/vagy a
tagállamok részéről az uniós szabályok félreértelmezéséből fakadó
kockázatokat.
A jelenlegi igazgatási
és ellenőrzési rendszerek nagyon közel állnak a Strukturális Alapok
rendszereihez. Ugyanakkor fennállnak apróbb különbségek, többek között az
igazoló hatóságok és az ellenőrző hatóságok közötti felelősségi
lánc tekintetében. Ez zavart okoz a tagállamokban, különösen, amikor a hatóság
a kétfajta alap keretében járnak el. Emellett növeli a hibák kockázatát és
intenzívebb figyelemmel kísérést igényel.
Ezek a
körülmények a jelen javaslatban jelentősen módosulnak:
Az igazgatási és ellenőrzési
rendszerek követik a CSF alapokban meghatározott általános előírásokat, és
teljes mértékben megfelelnek az új költségvetési rendelet új követelményeinek:
a 3 hatóság helyébe 2 hatóság lép (felelős hatóság és ellenőrző
hatóság), amelyek szerepe egyértelmű a jobb megbízhatóság nyújtása
tekintetében.
A többéves
programozás, együttesen a felelős hatóság által teljesített kifizetéseken
alapuló éves záróelszámolással összhangba hozza a támogathatósági
időszakokat a Bizottság éves beszámolóival, anélkül, hogy a jelenlegi
rendszerhez képest növelné az adminisztratív terheket.
A helyszíni
ellenőrzéseket az első szintű ellenőrzések keretében
végzik, vagyis a felelős hatóság részéről, és azok támogatni fogják
az éves igazgatósági megbízhatósági nyilatkozatot.
A támogathatósági
szabályok pontosítása és egyszerűsítése, valamint harmonizációjuk a többi
uniós pénzügyi támogatási eszközzel csökkenti a több különböző támogatási
forrást igénybe vevő kedvezményezettek által elkövetett hibákat. Ezeket a
támogathatósági szabályokat nemzeti szinten állapítják meg, néhány alapelv
kivételével, amelyek hasonlóak, mint a CSF alapoknál alkalmazottak.
Ösztönzik az
egyszerűsített költséglehetőségek használatát, különösen
kisösszegű támogatások esetében.
A központosított
igazgatásnál a fő kockázatok a következők:
A gyenge
megfelelőség kockázata a beérkezett projektek és a Belügyi
Főigazgatóság politikai prioritásai között;
A kiválasztott
projektek gyenge minőségének, valamint a projekt gyenge technikai
végrehajtásának kockázata, ami csökkenti a programok hatását, a nem
megfelelő kiválasztási eljárás, a szakértelem hiánya vagy a nem
megfelelő figyelemmel kísérés miatt;
Az odaítélt
finanszírozás nem hatékony vagy nem gazdaságos felhasználása, mind támogatások
(a ténylegesen támogatható költségek visszatérítésének bonyolultsága együttesen
a támogatható költségek helyszíni ellenőrzésére irányuló lehetőségek
korlátozottságával), mind a közbeszerzések (alkalmanként korlátozott számú
gazdasági ajánlattevő rendelkezik a kívánt szaktudással, ami azzal jár,
hogy nincs kielégítő lehetőség az árajánlatok összehasonlítására)
tekintetében;
A különösen a kisebb
szervezetek arra irányuló kapacitásához kapcsolódó kockázatok, hogy hatékonyan
ellenőrizzék a kiadásokat, valamint biztosítsák az elvégett műveletek
átláthatóságát.
A Bizottság
reputációjának kockázata, amennyiben csalást vagy bűncselekményeket
fedeznek fel; csak részleges megbízhatóság érhető el a harmadik felek
belső ellenőrzési rendszeri révén, mivel nagyszámú heterogén
beszállító és jogosult van, amelyek mindegyikre saját ellenőrzési
rendszert működtet, amelyek gyakran kisméretűek.
E kockázatok
többsége várhatóan csökkenthető a javaslatok magasabb szintű
célzottsága, valamint az új költségvetési rendelet felülvizsgálatában
szereplő egyszerűsített elemek alkalmazása révén.

2.2.2.
Tervezett ellenőrzési mód(ok)

Megosztott igazgatás:
Tagállami
szinten, Az igazgatás és ellenőrzési rendszerek
javasolt felépítése fejlődést jelent a 2007-2013 között érvényben
lévőhöz képest és megőrzi a jelenlegi időszakban megvalósított
funkció legtöbbjét, beleértve az igazgatási és helyszíni ellenőrzéseket,
az igazgatási és ellenőrzési rendszerek ellenőrzését, valamint a
projektek ellenőrzését. A funkciók sorozata ugyanakkor változott, annak
érdekében, hogy a helyszíni ellenőrzések egyértelműen a felelős
hatóság felelősségi körébe tartozzanak, mint az elszámolási év
zárelszámolásának részei.
Az
elszámoltathatóság erősítésének érdekében a felelős hatóságok
akkreditációját a folyamatban lévő felülvizsgálatért felelős nemzeti
akkreditációs szervnek kellene végeznie. A hatóságok szervek számának
csökkentése – megszűnik a hitelesítő hatóság és csökken az alapok
szám – várhatóan enyhít az adminisztratív terheken és elősegíti az
erősebb közigazgatási kapacitás kiépítését, valamint lehetővé teszi a
felelősségi körök pontosabb megosztását is.
Jelenleg nem
áll rendelkezésre megbízható becslés a megosztott igazgatás alapján a belügyi
területen működő alapok ellenőrzési költségei tekintetében. Az
egyetlen rendelkezésre álló becslés az ERFA-ra és a Kohéziós Alapra vonatkozik,
ahol az ellenőrzéssel összefüggő feladatok költsége (nemzeti szinten,
a Bizottság költségét nem számítva) a becslések szerint a 2007 és 2013 közötti
időszakra nyújtott támogatások teljes összegének mintegy 2%-át teszi majd
ki. E költségek a következő ellenőrzési területekhez kapcsolódnak: 1%
a nemzeti koordinációból és a programelőkészítésből ered, 82% a
programirányítással, 4% az igazolással, 13% az ellenőrzéssel kapcsolatos.
A
következő javaslatok növelik az ellenőrzés költségeit:
egy akkreditációt
végző szerv létrehozása és működtetése és általában a rendszer
módosítása;
az éves beszámolóhoz
kapcsolódó igazgatósági nyilatkozat benyújtása;
a felelős
hatóság által elvégzendő helyszíni ellenőrzések;
a kiegészítő
ellenőrzési tevékenységek szükségessége az ellenőrző hatóságok
részéről az igazgatósági nyilatkozat ellenőrzése érdekében.
Vannak azonban
olyan javaslatok is, amelyek csökkentik az ellenőrzés költségeit:
A hitelesítő
hatóság megszűnik. Bár feladataik egy részét átruházzák a felelős
hatóságra, ez lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy az igazolással
kapcsolatos költségek jelentős részét megtakarítsák, a jobb igazgatási
hatékonyság, a koordináció iránti alacsonyabb igény, valamint az ellenőrzések
körének csökkenése miatt;
Az
ellenőrző hatóságok által végzett ellenőrzések inkább a
felelős hatóság által elvégzett első szintű igazgatási és
helyszíni ellenőrzések (egy részének) ismételt elvégzésére irányulnak; Ez
felgyorsítja az ellenérdekelt fél részvételével zajló eljárást, és biztosítja,
hogy valamennyi szükséges ellenőrzést elvégzik az éves beszámolók
benyújtása előtt;
Az
egyszerűsített költségek alkalmazása csökkenti az adminisztratív
költségeket és terheket minden szinten, mind az igazgatás, mind a kedvezményezettek
számára;
Az éves beszámoló,
valamint a megfelelőségi vizsgálat időtartamának 36 hónapra
csökkentése csökkenti a dokumentumok ellenőrzési célokra történő
megőrzésének időtartamát a közigazgatás és a kedvezményezettek
számára;
Az elektronikus
kommunikációs csatornák kialakítása a tagállamok és a Bizottság között
kötelező lesz.
Ezekhez hozzá
kell adni a fenti 2.2.1 pontban szereplő egyszerűsítési elemeket,
amelyek szintén hozzájárulnak a kedvezményezettek adminisztratív terheinek
csökkentéséhez, és így a hibakockázatok és az adminisztratív teher egyidejű
csökkentését jelentik.
Ezért
összességében az várható, hogy e javaslatok az ellenőrzés költségeinek
növekedése vagy csökkenése helyett inkább azok új megoszlásához vezetnek. Az
azonban várható, hogy a költségeknek ez az új megoszlása (a funkciók között és
az arányos ellenőrzési intézkedések miatt, valamint a tagállamok és a
programok között) a kockázatok hatékonyabb csökkenését, valamint jobb és
gyorsabb megbízhatósági láncot tesz lehetővé.
Bizottsági
szinten, a megosztott igazgatás igazgatási és
ellenőrzési költségei várhatóan nem csökkennek a programozási időszak
első felében. Ez először azért van így, mivel a megosztott igazgatás
által érintett összeg és szakpolitikai területek a jelenlegi időszakhoz
képest bővülnek. Ennélfogva az azonos források fenntartása már
hatékonyság-növekedést igényel. Emellett az első éveket több
elvégzendő feladat összekapcsolása fogja jellemezni: a 2007-2013 közötti
programok lezárása (az utolsó lezárási jelentéseket 2016. március 31-ig kell
benyújtani), szakpolitikai párbeszédek és a 2014-2020 közötti többéves
programok jóváhagyása, az új záróelszámolási rendszer kialakítása. Az
időszak második felében a rendelkezésre álló forrásokat az értékelés és a
figyelemmel kísérés javítására fogják felhasználni.
Központosított
igazgatás
A központosított
igazgatás tekintetében a Bizottság tovább fogja alkalmazni jelenlegi
ellenőrzési rendszerét, amely a következő elemekből áll: a
műveletek ellenőrzése a műveleti igazgatóságok által,
előzetes ellenőrzés a költségvetési és ellenőrzési részleg, a
belső beszerzési bizottság (JPS/HPC) által, a támogatások utólagos
ellenőrzése, vagy a belső ellenőrzési kapacitás és/vagy a
belső ellenőrzési szolgálat ellenőrzése. Az utólagos
ellenőrzési területen „felderítési stratégiát” alkalmaznak, amelynek
célja, hogy a legtöbb anomáliát felderítse, figyelemmel a jogosulatlan
kifizetések visszatérítésére. E stratégia alapján az ellenőrzéseket a
projektek egy mintáján végzik, amelyet szinte egészében egy kockázatelemzés
alapján választottak ki.
Az
előzetes és az utólagos ellenőrzés kombinációjának, valamint a
helyszíni vizsgálatoknak és helyszíni ellenőrzésnek köszönhetően az
utóbbi években a fennmaradó hibaarány 2%-nál alacsonyabb volt. Ezért a
belső ellenőrzési rendszert, valamint költségeit a Belügyi
Főigazgatóságon megfelelőnek tekintik arra, hogy alacsony hibaarányt
érjen el.
Ugyanakkor
ebben a keretben a Belügyi Főigazgatóság továbbra is fel fogja tárni a
lehetőségeket az igazgatás javítására és az egyszerűsítés fokozására.
Különösen valamennyi, az új költségvetési rendelet által elérhetővé tett
egyszerűsített lehetőséget ki fognak használni, mivel várható, hogy
azok hozzájárulnak a kedvezményezettek adminisztratív terheinek csökkentéséhez,
és így a hibakockázatok és a Bizottság adminisztratív terhének egyidejű
csökkentését jelentik.
Új ágak
A javaslatok
belügyi területen az uniós finanszírozás új ágait irányozzák elő, például
az uniós ügynökségeknél létező szakértelem jobb kihasználása, a külső
dimenzió fejlesztése és a sürgősségi mechanizmusok megerősítése
kapcsán.
Ez új igazgatási és ellenőrzési módszereket igényel a Belügyi
Főigazgatóságtól.
Az új ágakra szánt összegek még nincsenek rögzítve, azonban azok
feltehetően nem lesznek jelentősek az összesített belügyi
költségvetéshez képest. Ugyanakkor nagyon fontos az időszakon belül a
lehető legkorábban kialakítani ezen új feladatok végrehajtásának
belső módszereit és munkamegállapodásait, teljes mértékben tiszteletben
tartva a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét.
A fenti
elemzés egyértelműen azt bizonyítja, hogy a bevezetett
egyszerűsítések ellenére a Belügyi Főigazgatóság megemelt
költségvetésének végrehajtásához szükséges humánerőforrások szintjét meg
kell erősíteni.
A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére
álló, az intézkedés igazgatásához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon
belül átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott
esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása mellett
kiegészíthetők az éves elosztás keretében az irányító
főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal.

2.3.
A csalások és szabálytalanságok megelőzésére
vonatkozó intézkedések

Tüntesse fel a
meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket
Valamennyi
szabályozási ellenőrzési mechanizmus alkalmazásán kívül a Belügyi
Főigazgatóság ki fog dolgozni egy csalás elleni stratégiát, összhangban a
Bizottság új, 2011. június 24-én elfogadott csalás elleni stratégiájával
(CAFS), annak biztosítása érdekében többek között, hogy belső csalásellenes
ellenőrzési mechanizmusai teljes mértékben összhangban álljanak a
CAFS-sal, valamint, hogy csalási kockázatkezelési megközelítése a csalási
kockázatok azonosítását, és az arra adandó megfelelő válaszokat célozza.
Amennyiben szükséges, hálózati csoportokat és az Alapokkal kapcsolatos csalási
ügyek elemzését szolgáló IT-eszközöket alakítanak ki.
Ami a
megosztott igazgatást illeti, a CAFS egyértelműen megjelöli annak
szükségességét, hogy a Bizottság 2014 és 2020 közötti rendeletekre irányuló
javaslatai írják elő a tagállamok számára, hogy vezessenek be olyan csalás
elleni intézkedéseket, amelyek hatékonyak és arányosak az azonosított csalási
kockázatokhoz képest. A jelenlegi javaslat 5a. cikke egyértelmű
követelményként írja elő a tagállamok számára, hogy előzzék meg,
derítsék fel és korrigálják a szabálytalanságokat, valamint jelentsék azokat a
Bizottságnak. További, ezen kötelezettségekkel kapcsolatos részletek a
felelős hatóság feladataira vonatkozó részletes szabályokban szerepelnek
majd, a 24. cikk (5) bekezdése c) pontjában előírtaknak megfelelően.
Emellett a
bizottsági vagy számvevőszéki megállapításokon alapuló költségvetési
korrekciókból származó források ismételt felhasználására egyértelmű utalás
szerepel a 41. cikkben.

3.
A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
3.1.
A többéves pénzügyi keret érintett
fejezete/fejezetei és a költségvetés érintett kiadási tétele/tételei

·
Jelenlegi költségvetési kiadási tételek
A többéves pénzügyi
keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Részvétel
 Szám || Diff.[36] || EFTA[37]-országokból || tagjelölt országokból[38] || harmadik országokból || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében n
 3 ||   || Diff. || NEM || NEM || NEM || NEM
·
Létrehozandó új költségvetési tételek
A többéves pénzügyi
keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Részvétel
 Szám 3. fejezet || diff. / nem diff. || EFTA-országokból || tagjelölt országokból || harmadik országokból || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében n
 3 || 18 01 04 bb - Belső Biztonsági Alap – Rendőrség és bűnözés – Technikai segítségnyújtás || nem differenciált || NEM || NEM || IGEN || NEM
 3 || 18 02 bb - Belső Biztonsági Alap – Rendőrség és bűnözés || Diff. || NEM || NEM || IGEN || NEM
 3 || 18 01 04 cc - Belső Biztonsági Alap – Határok és vízumpolitika – Technikai segítségnyújtás || nem differenciált || NEM || NEM || IGEN || NEM
 3 || 18 02 cc - Belső Biztonsági Alap – Határok és vízumpolitika || Diff. || NEM || NEM || IGEN || NEM
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
A harmadik országoktól származó hozzájárulások
a Belső Biztonsági Alap mindkét összetevőjére vonatkoznak.
Az e hozzájárulások kiszámításához használt
szempontokat és módszereket megvitatták az EU és a társult államok között, egy
külön eljárás alapján.
A Külső Határok Alaphoz hasonló
százalékokat feltételezve, a társult államokat arra fogják felhívni, hogy
körülbelül 210 millió EUR-ral járuljanak hozzá a Határok és Vízumpolitika összetevőhöz,
valamint körülbelül 50 millió EUR-ral a Rendőri együttműködés
összetevőhöz.

3.2.
A kiadásokra gyakorolt becsült hatás
3.2.1.
A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

millió EUR (három tizedesjegyig)
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || Szám: 3 || Biztonság és uniós polgárság
 BELÜGYI FŐIGAZGATÓSÁG ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2020 után || ÖSSZESEN
  Operatív előirányzatok (jelenlegi árak szerint) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 02 bb Belső Biztonsági Alap – Rendőrség és bűnözés || Kötelezettségvállalások || (1a) || 135.076 || 143.047 || 151.283 || 159.791 || 168.578 || 177.653 || 187.022 ||   || 1,122.450
 Kifizetések || (2a) || 15.714 || 43.881 || 71.419 || 111.709 || 147.854 || 156.248 || 164.918 || 410.707 || 1,122.450
 18 02 cc  Belső Biztonsági Alap – Határigazgatás és vízumpolitika || Kötelezettségvállalások || (1a) || 422.310 || 447.186 || 472.886 || 499.435 || 526.856 || 555.173 || 584.412 || - || 3,508.258
 Kifizetések || (2a) || 59.999 || 120.794 || 223.204 || 350.813 || 461.098 || 487.256 || 514.275 || 1,290.818 || 3,508.258
 Bizonyos operatív programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[39] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 01 04 bb            Belső Biztonsági Alap – Rendőrség és bűnözés ||   ||   || 0.800 || 0.800 || 0.800 || 0.800 || 0.800 || 0.800 || 0.800 ||   || 5.600
 18 01 04 cc             Belső Biztonsági Alap – Határigazgatás és vízumpolitika ||   ||   || 1.700 || 1.700 || 1.700 || 1.700 || 1.700 || 1.700 || 1.700 ||   || 11.900
 A Belügyi Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok összesen || Kötelezettségvállalások || =1+1(a)+3 || 559,886 || 592,733 || 626,669 || 661,726 || 697,934 || 735,326 || 773,934 ||   || 4.648,208
 Kifizetések || =2+2a +3 || 78,213 || 167,174 || 297,123 || 465,023 || 611,452 || 646,004 || 681,693 || 1.701,525 || 4.648,208
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || „Igazgatási kiadások”
millió EUR (három tizedesjegyig)
Mivel a
Menekültügyi és Migrációs Alap, valamint a Belső Biztonsági Alap
végrehajtásának vannak közös elemei, mint az egyes tagállamokkal folytatott
politikai párbeszéd, továbbá figyelemmel arra, hogy a Belügyi
Főigazgatóság belső szervezete alakulhat annak érdekében, hogy
biztosítsák au új Alapok igazgatását (valamint a jelenleg igazgatott programok
lezárását), nem lehetséges megosztani az adminisztratív költségeket a
Menekültügyi és Migrációs Alap, valamint a Belső Biztonsági Alap között.
Ezért a lenti 5.
címre vonatkozó adatok megfelelnek a Főigazgatóság által mindkét alap
igazgatásának biztosításához szükségesnek ítélt összesített adminisztratív
kiadásoknak, és ezért nincsenek összesített előirányzatok.
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2020 után || ÖSSZESEN
 BELÜGYI FŐIGAZGATÓSÁG ||
  Humánerőforrás || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 ||   || 145.887
  Egyéb igazgatási kiadások || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 ||   || 1,157
 BELÜGYI Főigazgatóság ÖSSZESEN || Előirányzatok || 20.997 || 21.000 || 21.003 || 21.006 || 21.009 || 21.013 || 21.016 ||   || 147.044
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 20.997 || 21.000 || 21.003 || 21.006 || 21.009 || 21.013 || 21.016 ||   || 147.044
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2020 után || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 1-5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalások || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A ||
 Kifizetések ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.2.
Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült
hatás

¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív
előirányzatok felhasználását
þ A javaslat az alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja
maga után:
A belügyi politika végrehajtása megosztott igazgatással történik. Míg a kiadási
prioritások meghatározása uniós szinten történik, a tényleges napi igazgatási
feladatokat nemzeti szinten a felelős hatóságokra bízzák. A Bizottság és
nemzeti programjaik részeként a felelős hatóságok közös kimeneti mutatókat
és célokat határoznak meg, amelyeket a Bizottság jóváhagy. Éppen ezért a
kimeneti célok feltüntetése nehézségekbe ütközik a programok kidolgozásának,
megtárgyalásának és 2013/2014-ben való jóváhagyásának megtörténtéig.
Ami a központosított igazgatást illeti, a Belügyi Főigazgatóságnak nincs
lehetősége arra, hogy kimerítő listát szolgáltasson valamennyi, az
Alapok szerinti pénzügyi beavatkozás révén elérendő kimenetről, azok
átlagos költségéről, ahogy ebben a részben azt előírják. Jelenleg
nincsenek olyan statisztikai eszközök, amelyek lehetővé teszik
értelmezhető átlagköltségek kiszámítását a jelenlegi programok alapján, és
egy ilyen pontos meghatározás ellentétes lenne azzal az elvvel, amely szerint a
jövőbeli programnak kellően rugalmasnak kell lennie ahhoz, hogy
alkalmazható legyen a 2014 és 2020 közötti politikai prioritásokhoz. Ez
különösen igaz a gyorssegélyre, valamint a harmadik országokban zajló, vagy
azokkal kapcsolatos intézkedésekre.
Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió
euróban (három tizedesjegyig)
 Tüntesse fel a célkitűzéseket és kimeneteket   ò ||   ||   || N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN
 TELJESÍTÉSEK
 Teljesítések típusa[40] || Teljesítés átlagos költsége || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma s || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma összesen || Összes Költség
 1. sz. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS’[41]… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 1. sz. konkrét célkitűzés részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2. sz. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2. sz. konkrét célkitűzés részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZKÖLTSÉG ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt
becsült hatás
3.2.3.1.
Összegzés

¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási
előirányzatok felhasználását
þ A javaslat az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását
vonja maga után:
Mivel a
Menekültügyi és Migrációs Alap, valamint a Belső Biztonsági Alap
végrehajtásának vannak közös elemei, mint az egyes tagállamokkal folytatott
politikai párbeszéd, továbbá figyelemmel arra, hogy a Belügyi
Főigazgatóság belső szervezete alakulhat annak érdekében, hogy
biztosítsák au új Alapok igazgatását (valamint a jelenleg igazgatott programok
lezárását), nem lehetséges megosztani az adminisztratív költségeket a
Menekültügyi és Migrációs Alap, valamint a Belső Biztonsági Alap között.
Ezért a lenti 5.
címre vonatkozó adatok megfelelnek a Főigazgatóság által mindkét alap
igazgatásának biztosításához szükségesnek ítélt összesített adminisztratív
kiadásoknak, és ezért nincsenek összesített előirányzatok.
BELÜGY millió EUR (három tizedesjegyig)
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE[42] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN
 BELÜGY Humánerőforrás || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 145,887
 Egyéb igazgatási kiadások || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 || 1,157
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || 20.997 || 21.000 || 21.003 || 21.006 || 21.009 || 21.013 || 21.016 || 147.044
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE[43] bele nem tartozó előirányzatok[44] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN
 BELÜGY Humánerőforrás || 0.640 || 0.640 || 0.640 || 0.640 || 0.640 || 0.640 || 0.640 || 4.480
 Egyéb igazgatási jellegű kiadások || 1.860 || 1.860 || 1.860 || 1.860 || 1.860 || 1.860 || 1.860 || 13.020
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 17.500
 ÖSSZESEN || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A

3.2.3.2.
 Becsült humánerőforrás-szükségletek

¨ A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást
þ A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár: A
n. évnél jelzett számadatok 2011-re vonatkoznak.
Mivel a
Menekültügyi és Migrációs Alap, valamint a Belső Biztonsági Alap
végrehajtásának vannak közös elemei, mint az egyes tagállamokkal folytatott
politikai párbeszéd, továbbá figyelemmel arra, hogy a Belügyi
Főigazgatóság belső szervezete alakulhat annak érdekében, hogy
biztosítsák au új Alapok igazgatását (valamint a jelenleg igazgatott programok
lezárását), nem lehetséges megosztani az adminisztratív költségeket a
Menekültügyi és Migrációs Alap, valamint a Belső Biztonsági Alap között.
Ezért a lenti 5.
címre vonatkozó adatok megfelelnek a Főigazgatóság által mindkét alap
igazgatásának biztosításához szükségesnek ítélt összesített adminisztratív
kiadásoknak, és ezért nincsenek összesített előirányzatok.
A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb
egy tizedesjeggyel) kell kifejezni
 ||   || N év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || N+4. év || N+5. év || N+6. év
  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) BELÜGY ||
 || 18 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136
 || XX 01 01 02 (küldöttségeknél) || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15
 || 18 01 05 01 (közvetett kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Külső személyi állomány (teljes munkaidős egyenértékben)[45] ||
 || 18 01 02 01 (CA, INT, SNE a teljes keretből) || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16
 || XX 02 02 (CA, INT, JED, LA és SNE a küldöttségeknél) || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
 || 18 01 04 bb[46] || - a központban[47] || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4
 || - küldöttségeknél || * || * || * || * || * || * || *
 || 18 01 04[48] cc   || - a központban[49]   || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6
 || - küldöttségeknél || * || * || * || * || * || * || *
 || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE – közvetett kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – közvetlen kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Egyéb 13 01 04 02) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || ÖSSZESEN || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A
XX az érintett szakpolitikai terület vagy
költségvetési cím.
A humánerőforrás-igényeknek az adott
főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés igazgatásához rendelt
és/vagy az adott főigazgatóságon belül átcsoportosított személyzettel kell
eleget tenni. A források adott esetben a meglévő költségvetési korlátok
betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztás keretében az irányító
főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal. Az összegeket és beszámításokat
kiigazítják, amennyiben végrehajtó ügynökséghez történő kiszervezésre
kerül sor.
Az elvégzendő
feladatok leírása:
 Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak a központban || Az elvégzendő feladatok tartalmaznak minden, a költségvetési program végrehajtásához szükséges feladatot, mint például: - hozzájárulás biztosítása a költségvetési eljáráshoz;    - politikai párbeszéd folytatása a tagállamokkal;             - az éves munkaprogramok/finanszírozási határozatok előkészítése, az éves prioritások megállapítása, a nemzeti programok jóváhagyása;         - a nemzeti programok igazgatása, ajánlattételi felhívás, valamint pályázatok kiírása és az azt követő kiválasztási eljárás;           - az érdekeltekkel való kommunikáció (lehetséges/tényleges kedvezményezettek, tagállamok, stb.); - iránymutatások összeállítása a tagállamok számára;    - a projektek menedzselése, operatív és pénzügyi szempontból; - ellenőrzések elvégzése, a fentiekben írtaknak megfelelően (előzetes ellenőrzés, beszerzési bizottság, utólagos ellenőrzések, belső ellenőrzések, záróbeszámolók); - elszámolás;         - a támogatások és a nemzeti program igazgatására szolgáló IT-eszközök kialakítása és kezelése;                - a célkitűzések elérésének figyelemmel kísérése és az azokkal kapcsolatos jelentéstétel, beleértve az éves tevékenységi jelentéseket és az engedélyezésre jogosult tisztviselő jelentéseit is
 Külső személyzet || E feladatok hasonlóak a tisztviselők és az ideiglenes alkalmazottak feladataihoz, kivéve azokat a feladatokat, amelyek a külső személyzet nem láthat el
 Személyzet a küldöttségeknél || A belügyi területen, különösen annak külső dimenziója szakpolitikai végrehajtása alakulásának figyelemmel kísérésre érdekében az uniós delegációnak kellő belügyi szakértelemmel kell rendelkezniük. Az Európai Bizottság és/vagy az Európai Külügyi Szolgálat személyzete lehet ilyen.

3.2.4.
A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel valló
összeegyeztethetőség

þ A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a következő
többéves pénzügyi kerettel.
¨ A javaslat/kezdeményezés miatt a többéves pénzügyi keret vonatkozó
fejezetének átdolgozása szükséges.
Fejtse ki, miként kell
átdolgozni a pénzügyi keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket
és a megfelelő összegeket.
¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz
alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[50]
Fejtse ki a szükségleteket:
tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő
összegeket.

3.2.5.
Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő
harmadik felek általi társfinanszírozást.
þ A javaslat/kezdeményezés előirányozza, hogy az európai
támogatáshoz társ-finanszírozás szükséges. A pontos összeg nem meghatározható.
A rendelet az intézkedések típusa szerint differenciáltan határozza meg a
legmagasabb társ-finanszírozási arányokat:
Előirányzatok millió EUR-ban (három
tizedesjegyig)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Total
 Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet || Tagállamok || Tagállamok || Tagállamok || Tagállamok || Tagállamok || Tagállamok || Tagállamok ||
 Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó ||

3.3.
A bevételre gyakorolt becsült hatás

þ A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre.
¨ A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre
gyakorolt hatása a következő:
     ¨  a saját forrásokra
gyakorol hatást
     ¨  egyéb bevételekre
gyakorol hatást
millió EUR (három tizedesjegyig)
 Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása [51]
 N év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető
 ..... jogcímcsoport ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Az egyéb célhoz kötött
bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési
tétel(ek)et.
Ismertesse a bevételre
gyakorolt hatás számításának módszerét.
[1]               HL C 115., 2010.5.4., 1. o.
[2]               COM(2010) 673 végleges
[3]               COM(2011) 248 végleges
[4]               COM(2011) 561 végleges
[5]               COM(2011) 680 végleges
[6]               COM(2011) 500 végleges
[7]               A konzultáció dokumentumai és a konzultáció
eredményeiről szóló jelentés elérhető a Belügyi Főigazgatóság
honlapján: http://ec.europa.eu/home-affairs/news/consulting_public/consulting_0020_en.htm.
[8]               „Az uniós költségvetés felülvizsgálata”, COM(2010) 700,
2010.10.19.
[9]               A Bizottság javaslata – Az Unió éves költségvetésére
alkalmazandó költségvetési rendelet (COM(2010) 815 végleges, 2010.12.22).
E javaslat a Bizottság korábbi COM(2010) 71 végleges és COM(2010) 260
végleges jogalkotási javaslatainak hivatalos visszavonása.
[10]             Összhangban Litvánia csatlakozási szerződésének 5.
jegyzőkönyvével az egyszerűsített átutazási okmány (FTD) és
egyszerűsített vasúti átutazási okmány (FRTD) létrehozásáról szóló
rendeletek (HL L 99, 2003.4.17., 8. o.; HL L 99, 2003.4.17., 15. o.)
végrehajtása során az EU viseli a rendszer többletöltségeit, és kompenzálja
Litvániát azért, hogy nem szed be díjat, amikor kibocsátja az érintett dokumentumokat
orosz állampolgárok számára, akik az EU-keresztül, illetve a kalinyingrádi
régióból utaznak át.
[11]             A rendszerek becsült költségeiről szóló melléklet -
COM(2011) 680 végleges
[12]             HL L 286., 2011.11.1., 1. o.
[13]             HL C […], […], […] o.
[14]             HL C […], […], […] o.
[15]             A Tanács 7120/10 sz. dokumentuma.
[16]             COM(2010) 673 végleges.
[17]             [HL L … kitöltendő]
[18]             HL L 144., 2007.6.6., 22. o.
[19]             HL L 349., 2004.11.25., 1. o.
[20]             HL L … kitöltendő
[21]             HL L 236., 2003.9.23., 946. o.
[22]             HL L 99., 2003.4.17., 8. o.
[23]             HL L 99., 2003.4.17., 15. o.
[24]             COM(2011)559 végleges
[25]             HL L 55., 2011.2.28., 13. o.
[26]             HL L 144., 2007.6.6., 22. o.
[27]             HL L 176., 1999.7.10., 31. o.
[28]             HL L 53., 2008.2.27., 1. o.
[29]             HL L 160., 2011.6.18., 19. o.
[30]             COM(2011)559 végleges
[31]             COM(2011)403 végleges
[32]             Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based
Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based
Budgeting).
[33]             A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a)
vagy b) pontja szerint.
[34]             Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési
rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a
Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[35]             A költségvetési rendelet 185.
cikkében előírt szervek.
[36]             diff. = differenciált előirányzat / nem diff. = nem
differenciált előirányzat
[37]             EFTA :Európai Szabadkereskedelmi Társulás.
[38]             Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni
potenciális tagjelölt országok.
[39]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[40]             A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra
vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben
stb.).
[41]             Az 1.4.2. szakaszban leírtak szerint. „Konkrét
célkitűzés(ek)…”:
[42]             Összesített keret, amely a humánerőforrásra vonatkozó
2011-es végleges felosztáson alapul, beleértve a külső személyzetet a
központban és a küldöttségeken.
[43]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[44]             A korábban BA-tételekből finanszírozott külső
személyzet, amely a humánerőforrásra vonatkozó 2011-es végleges
felosztáson alapul, beleértve a külső személyzetet a központban és a
küldöttségeken.
[45]             CA= szerződéses alkalmazott; INT= átmeneti
alkalmazott; JED= küldetésen lévő fiatal szakértő; LA= helyi
alkalmazott; SNE= nemzeti szakértő.
[46]             Az operatív előirányzatoknál a külső
személyzetre felső határérték vonatkozik (korábban: BA-tételek).
[47]             Elsősorban a strukturális alapok, az Európai
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap
(EHA) esetében.
[48]             Az operatív előirányzatoknál a külső
személyzetre felső határérték vonatkozik (korábban: BA-tételek).
[49]             Elsősorban a strukturális alapok, az Európai
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap
(EHA) esetében.
[50]             Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.
[51]             A hagyományos saját források (vámok,
cukorilletékek) tekintetében nettó összegeket, vagyis 25%-kal (beszedési
költségek) csökkentett bruttó összegeket kell megadni.