               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.2.15.
            COM(2016) 71 final
            2016/0043(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés előírja a tagállamoknak, hogy közös érdekű ügynek tekintsék gazdaságpolitikáikat és a foglalkoztatás ösztönzését, és ezeket a Tanács keretében hangolják össze. A Szerződés továbbá azt is előírja egy-egy cikkben, hogy a Tanács fogadjon el átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokat (121. cikk) és foglalkoztatási iránymutatásokat (148. cikk), mely utóbbiaknak összhangban kell lenniük az előbbiekkel. E jogalapra tekintettel a gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai iránymutatások két különálló – ám szervesen összefüggő – jogi eszközben kerülnek előterjesztésre:

               –a Tanács ajánlása a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról – az Európa 2020 integrált iránymutatás I. része;

               –a Tanács határozata a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról – az Európa 2020 integrált iránymutatás II. része.

               Az említett jogi eszközökben meghatározott iránymutatások együttesen képzik az Európa 2020 stratégia végrehajtását célzó integrált iránymutatást. A foglalkoztatási iránymutatásokat 2015. október 5-én fogadták el, és az elfogadott határozatban előírtak szerint biztosítania kell a szakpolitika végrehajtásának következetességét.

               A foglalkoztatási iránymutatásokban foglalt átfogó célkitűzések és prioritások továbbra is érvényesek maradnak. A 148. cikk (2) bekezdése értelmében az iránymutatások 2016-ra vonatkozó érvényességét az Európai Parlamenttel, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal, a Régiók Bizottságával, valamint a Foglalkoztatási Bizottsággal folytatott konzultációt követően tanácsi határozattal kell megerősíteni.

               2.AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               n. a.

               3.A JAVASLAT JOGI ELEMEI

               HL L 268., 2015.10.15., 28. o.

               2016/0043 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 148. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament véleményére
                  1
               ,

               tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

               tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére
                  2
               ,

               tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére
                  3
               ,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 145. cikke értelmében a tagállamok és az Unió az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. cikkében meghatározott célkitűzések megvalósítása érdekében összehangolt stratégia kialakítására törekednek a foglalkoztatás, és különösen a szakképzett, képzett és alkalmazkodásra képes munkaerő, valamint a gazdasági változásokra reagálni képes munkaerőpiacok fejlesztése terén.

               (2)A Bizottság által javasolt „Európa 2020 stratégia” lehetővé teszi az Európai Unió számára, hogy gazdaságát elindítsa az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés útján, amelyet magas szintű foglalkoztatottság, termelékenység és társadalmi kohézió jellemez. Öt kiemelt cél alkotja azokat a közös, a vonatkozó iránymutatásoknál említett célokat, amelyek a tagállamok fellépéseit vezérlik, és saját kiinduló helyzetüket és tagállami körülményeiket, valamint az Unió helyzetét és körülményeit egyaránt figyelembe veszik. Az európai foglalkoztatási stratégia vezető szerepet játszik az új stratégia foglalkoztatással és munkaerőpiaccal kapcsolatos célkitűzéseinek megvalósításában.

               (3)Az integrált iránymutatások összhangban állnak az Európai Tanács következtetéseivel. A tagállamok egymástól való kölcsönös függőségét tükrözve és a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseivel összhangban pontos útmutatást adnak a tagállamoknak nemzeti reformprogramjaik kidolgozásához és a reformok végrehajtásához. A foglalkoztatási iránymutatásoknak kell a Tanács által az EUMSZ 148. cikkének (4) bekezdése értelmében esetlegesen a tagállamoknak címzett országspecifikus ajánlások alapját képezniük, a Szerződés 121. cikkének (2) bekezdése értelmében a tagállamoknak címzett országspecifikus ajánlásokkal párhuzamosan. A foglalkoztatáspolitikai iránymutatások képezik majd az alapját a Tanács és az Európai Bizottság által évente az Európai Tanácsnak készítendő közös foglalkoztatási jelentésnek is.

               (4)A közös foglalkoztatási jelentésben foglalt, a tagállamok nemzeti reformprogramjaira vonatkozó vizsgálat azt mutatja, hogy a tagállamoknak továbbra is minden lehetséges erőfeszítést meg kell tenniük annak érdekében, hogy eredményeket érjenek el a következő kulcsfontosságú területeken: a munkaerő-piaci részvétel növelése és a strukturális munkanélküliség csökkentése, a munkaerő-piaci igényeknek megfelelő, képzett munkaerő létrehozása, a munkahelyek minőségének javítása és az egész életen át tartó tanulás ösztönzése, az oktatási és a képzési rendszerek teljesítményének minden szinten való javítása, valamint a felsőoktatásban részt vevők számának növelése, a társadalmi befogadás előmozdítása és a szegénység elleni küzdelem.

               (5)A foglalkoztatáspolitikai iránymutatások végrehajtása során a tagállamoknak meg kell vizsgálniuk az Európai Szociális Alap igénybevételének lehetőségét,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2015. október 5-i tanácsi határozat
                  4
                mellékletében meghatározott, a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatások a 2016. évre érvényben maradnak, és azokat a tagállamok beépítik foglalkoztatáspolitikájukba.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     elnök

                     (1)
                  HL C […]., […]., […]. o.

                     (2)
                  HL C […]., […]., […]. o.

                     (3)
                  HL C […]., […]., […]. o.

                     (4)
                  A Tanács 2015. október 5-i (EU) 2015/1848 határozata a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról (HL L 268., 2015.10.15., 28. o.).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.7.28.
            COM(2017) 480 final
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            a Rugalmassági Eszköznek az Európai Fenntartható Fejlődési Alap finanszírozása céljából történő igénybevételéről

               INDOKOLÁS

               A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  1
                (a továbbiakban: a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) lehetővé teszi a Rugalmassági Eszköz igénybevételét olyan pontosan meghatározott kiadások fedezésére, amelyeket a többéves pénzügyi keret egy vagy több fejezetének felső határán belül nem lehetne finanszírozni.

               A többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 11. cikke és az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás
                  2
                12. pontja értelmében, az előirányzatok átcsoportosítására vonatkozó valamennyi lehetőség megvizsgálását és a Globális Európa elnevezésű 4. kiadási fejezet rendelkezésre álló mozgásterének kimerítését követően, a Bizottság javasolja a Rugalmassági Eszköz igénybevételét 2017-ben 275 millió EUR összegben.

               A Rugalmassági Eszköz rendelkezésre állása az alábbiak szerint alakul
                  3
               : évente (2011-es árakon) 600 millió EUR (folyó árakon 676 millió EUR) áll rendelkezésre, amelyet az Európai Unió Szolidaritási Alapjából és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból származó megszűnt összegek növelnek (a 2016 végén megszűnt összeg 646 millió EUR volt). Figyelembe véve, hogy a 2017. évi költségvetésből már igénybe vettek 530 millió EUR-t a jelenlegi migrációs, menekültügyi és biztonsági válság kezelésére szolgáló azonnali költségvetési intézkedések finanszírozása céljából
                  4
               , a Rugalmassági Eszköz teljes rendelkezésre állása 2017-ben 792 millió EUR.

               Ez az igénybevétel 275 millió EUR összegre vonatkozik a többéves pénzügyi keret 4. fejezetének felső határa felett, és arra szolgál, hogy finanszírozza az Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA) feltöltését 2017-ben.

               A Rugalmassági Eszköz javasolt igénybevételének megfelelő indikatív kifizetési előirányzatokat az alábbi táblázat tartalmazza:

               (millió EUR, folyó árakon)

                        Év

                        A Rugalmassági Eszköznek az EFFA 2017-es feltöltése céljából történő igénybevételével kapcsolatos kifizetési előirányzatok

                        2017

                        275,0

                        Összesen

                        275,0

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               a Rugalmassági Eszköznek az Európai Fenntartható Fejlődési Alap finanszírozása céljából történő igénybevételéről

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra
                  5
                és különösen annak 12. pontja harmadik albekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Rugalmassági Eszköz arra szolgál, hogy az adott pénzügyi évben fedezze azon pontosan meghatározott kiadásokat, amelyeket egy vagy több más fejezet felső határán belül nem lehetne finanszírozni.

               (2)Az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  6
                11. cikkének értelmében a Rugalmassági Eszköz céljára rendelkezésre álló éves összeg felső határa (2011-es árakon) 600 000 000 EUR.

               (3)A migráció, a menekültáradat és a biztonsági fenyegetések jelenlegi kihívásainak kezelése érdekében sürgősen jelentős további összegeket kell igénybe venni megfelelő intézkedések finanszírozása céljából.

               (4)Miután a Bizottság megvizsgálta a 4. fejezet (Globális Európa) kiadási felső határán belül az előirányzatok átcsoportosításának valamennyi lehetőségét, igénybe kell venni a Rugalmassági Eszközt annak érdekében, hogy az Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA) finanszírozására az Unió 2017-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésében rendelkezésre álló finanszírozást a 4. fejezet felső határán felül 275 000 000 EUR-val ki lehessen egészíteni. Az 1311/2013/EU, Euratom rendelet 11. cikkének (1) bekezdésével összhangban ez az összeg magában foglalja az Európai Unió Szolidaritási Alapja és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap korábbi években megszűnt összegeit.

               (5)A várható kifizetési profil alapján a Rugalmassági Eszköz igénybevételének megfelelő kifizetési előirányzatokat csak 2017-re kell allokálni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió 2017-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének keretein belül a Rugalmassági Eszközből 275 000 000 EUR összeg igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában a 4. fejezetben (Globális Európa).

               Az első albekezdésben említett összeget az Európai Fenntartható Fejlődési Alap feltöltésének céljára kell felhasználni.

               2. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  Az Európai Parlament részéről
                        A Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

                     (1)
                  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

                     (2)
                  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (3)
                  A számítások nem érintik az „A pénzügyi keret technikai kiigazítása 2018-ra vonatkozóan a GNI (ESA 2010) változásaival összhangban” című, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett bizottsági közlemény (COM(2017) 220) módosítását, amelynek figyelembe kell venni az (EU) 2017/1123 rendelet hatálybalépését követően a Rugalmassági Eszköz rendelkezésére álló összegek emelkedését.

                     (4)
                  HL L 50., 2017.2.28., 53. o.

                     (5)
                  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (6)
                  A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.9.12.
            COM(2016) 574 final
            2016/0271(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és az afrikai és madagaszkári léginavigációs biztonsággal foglalkozó ügynökség (ASECNA) közötti, az ASECNA illetékességi területén a polgári légi közlekedés javára a műholdas navigáció fejlesztéséről és a kapcsolódó szolgáltatások nyújtásáról szóló együttműködési megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásának jóváhagyásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               E tanácsi határozatra irányuló javaslat célja, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikke (5) bekezdésének megfelelően jóváhagyja az egyrészről az Európai Unió, másrészről az afrikai és madagaszkári léginavigációs biztonsággal foglalkozó ügynökség (ASECNA)
                  1
                közötti, az ASECNA illetékességi területén a polgári légi közlekedés javára a műholdas navigáció fejlesztéséről és a kapcsolódó szolgáltatások nyújtásáról szóló együttműködési megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírását. A javaslat összhangban van az európai műholdas navigációs programok alapjogszabályának tekinthető 1285/2013/EU rendelettel, amelynek 29. cikke úgy rendelkezik, hogy az Unió a Galileo és EGNOS programok keretében megállapodásokat köthet harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel.

               A műholdas rádiónavigáció a 2011–2013 közötti időszakra vonatkozó, az Afrika–EU stratégiai partnerség végrehajtására irányuló cselekvési tervnek a 2010 novemberében Tripoliban megtartott harmadik Afrika–EU csúcstalálkozón történt elfogadása óta Afrika és az Európai Unió közötti együttműködés tárgya. A 2014 áprilisában megtartott Afrika–EU csúcstalálkozón elfogadott, a 2014 és 2017 közötti időszakra szóló ütemterv újra megerősítette az e területen folytatott együttműködés szükségességét.

               Tanulmányok rávilágítottak arra, hogy az együttműködés jelentős társadalmi-gazdasági előnyöket jelent az afrikai kontinens számára. Az együttműködésből az európai űripar is profitálni fog, amely számára előnyös lesz, hogy a technológiafejlesztésre, az új infrastruktúra bevezetésére és a műholdas rádiónavigációhoz kapcsolódó szolgáltatások igénybevételére egy Afrikával kibővülő piacon kerülhet sor
                  2
               .

               2014. szeptember 25-én a Versenyképességi Tanács a Bizottság COM(2014) 260 ajánlása alapján felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy az Unió nevében tárgyalásokat folytasson egy, az ASECNA-val kötendő, az EGNOS európai műholdas navigációs programra épülő műholdas pontosító rendszer (SBAS) szolgáltatásainak Afrikában történő nyújtására vonatkozó feltételek megállapításáról szóló nemzetközi megállapodásról. A tárgyalások 2015 márciusában megkezdődtek. A tárgyalások eredményeként 2016 áprilisában létrejött egy megállapodástervezet, amely meghatározza egy önálló, de az EGNOS európai rendszerre épülő műholdas pontosító rendszernek az ASECNA illetékességi területén való létrehozásához és üzemeltetéséhez szükséges együttműködés kereteit. A megállapodás a Tanács által adott megbízással összhangban tartalmaz egy technikai részt, valamint a finanszírozási és irányítási kérdésekre is kitér.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel és az Unió egyéb szakpolitikáival

               Az európai műholdas navigációs programok az Európai Unió közlekedéspolitikájának – azon belül is különösen a légi közlekedésre vonatkozó politika – egyik legfontosabb elemét alkotják. Hozzájárulnak a léginavigációs szolgáltatások biztonságának és folyamatosságának növeléséhez, miközben gazdasági és környezeti szempontból is továbbfejlesztik azokat. E programokat a nemzetközi színtéren számos együttműködési megállapodás mozdítja elő, ilyen például az Amerikai Egyesült Államokkal, a Kínával, a Dél-Koreával, illetve az Izraellel létrejött megállapodás.

               Tekintettel arra, hogy a műholdas rádiónavigációs szolgáltatások fejlesztése az afrikai kontinensen Európa és Afrika számára egyaránt előnyös, az Európai Unió és Afrika közötti aktív együttműködést évek óta számos politikai kezdeményezés támogatja, melyek közé tartoznak a következők:

               Az Afrika–EU stratégiai partnerség infrastruktúrával foglalkozó referenciacsoportjának nyilatkozata az Európai Bizottság és az Afrikai Unió Bizottsága közös ülésére (Addisz-Abeba, 2016. február 25–26.),

               A negyedik Afrika–EU csúcstalálkozón (Brüsszel, 2014. április 2–3.) elfogadott ütemterv (2014–2017),

               A vállalkozások közös nyilatkozata az 5. EU–Afrika üzleti fórumon (Brüsszel, 2014. április 1.),

               Az Unió a Mediterrán Térségért által a közlekedésről szervezett miniszteri konferencián elfogadott közös álláspont (Brüsszel, 2013. november 14.),

               Közös közlemény az Európai Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Partnerség a demokráciáért és a közös jólétért a dél-mediterrán térséggel – COM(2011) 200 végleges, 2011. március 8.,

               A Bizottság közleménye – Intézkedési terv: a globális navigációs műholdrendszer (GNSS) alkalmazásai – COM(2010) 308 végleges, 2010. június 14.,

               Az EU belga elnöksége által „A világűr az afrikai polgárokért” címmel szervezett magas szintű találkozó következtetései, 2010. szeptember 16.,

               Az Űrtanács 7. ülésének állásfoglalása – Globális kihívások: az európai űrrendszerek maradéktalan kihasználása – Brüsszel, 2010. november 25.,

               A 2011–2013 közötti időszakra vonatkozó, az Afrika–EU stratégiai partnerség végrehajtására irányuló cselekvési terv, amelyet a harmadik Afrika–EU csúcstalálkozón fogadtak el (Tripoli, 2010. november 29–30.),

               A vállalkozások közös nyilatkozata a 4. EU–Afrika üzleti fórumon (Tripoli, 2010. november 26–28.),

               A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – Európai Unió–Afrika partnerség – Afrika és Európa összekapcsolása: A közlekedési együttműködés megerősítése felé – COM(301) 301 végleges, 2009. június 24.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  A javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 172. cikke, összefüggésben 218. cikkének (5) bekezdésével.

               •Szubszidiaritás

                  A szubszidiaritás elve ebben az esetben nem alkalmazható, mivel az európai műholdas rádiónavigációs rendszer az Európai Unió tulajdona.

               •Arányosság

                  A megállapodás rendelkezései megfelelnek az elérni kívánt célnak, nevezetesen annak, hogy lehetővé kell tenni az ASECNA számára, hogy az EGNOS európai műholdas rádiónavigációs programra épülő saját műholdas pontosító rendszert fejlesszen ki. Ezek a rendelkezések az Európai Uniónak a műholdas rádiónavigációra vonatkozó know-how afrikai kontinensnek való átadására irányuló törekvésének is megfelel.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Egy kötelező erejű együttműködési keret megvalósításának előfeltétele egy nemzetközi megállapodás megkötése. Az 1285/2013/EU rendelet 29. cikke kifejezetten rendelkezik arról, hogy a Galileo és az EGNOS programok keretében megállapodások köthetők nemzetközi szervezetekkel.

               3.AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI

               A Bizottság szóban és írásban rendszeresen beszámol a tárgyalások előrehaladásáról a Tanács által kijelölt különbizottságnak. Ezenfelül az Európai Unió tagállamai tájékoztatást kaptak a megbeszélések alakulásáról, és lehetőséget kaptak arra, hogy részt vegyenek a tárgyalásokkal kapcsolatos megbeszéléseken. Végül pedig a Tanács „Közlekedés – intermodális kérdések és hálózatok” munkacsoportja a tárgyalások lezárása előtt előzetes észrevételeket fogalmazhatott meg a megállapodástervezetről, és ezeket az észrevételeket figyelembe is vették a végleges javaslat kidolgozásakor.

               Az EGNOS-ra épülő műholdas rádiónavigációs rendszer Afrikában való igénybe vételéről társadalmi-gazdasági és műszaki szempontokat egyaránt figyelembe vevő elemzés készült. Az elemzés eredményeit ismertették és több alkalommal megvitatták az érdekelt afrikai országokkal szemináriumok, munkaértekezletek és más nemzetközi fórumok, például a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetben (ICAO) az AFI regionális tervezési és végrehajtási csoport (APIRG) keretében.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               A javasolt megállapodásnak nincs költségvetési hatása a 1285/2013/EU rendelettel az európai műholdas rádiónavigációs programnak biztosított költségvetésre.

               A megállapodásban tervezett, az ASECNA tulajdonát képező infrastruktúra létrehozása és üzemeltetése költségeinek finanszírozása az ASECNA költségvetéséből, az ASECNA tagállamai által vagy az Európai Unió tagállamai és nemzetközi pénzügyi intézmények (Európai Beruházási Bank, Afrikai Fejlesztési Bank stb.) által hitelek vagy támogatások formájában biztosított hozzájárulásokból fog történni.

               5.EGYÉB ELEMEK

                  A megállapodás értelmében vegyes bizottságot kell létrehozni a megállapodás igazgatása és helyes alkalmazása céljából. Továbbá a megállapodás választottbírósági eljárásról is rendelkezik a megállapodásban részes két fél közötti vita esetére.

               2016/0271 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió és az afrikai és madagaszkári léginavigációs biztonsággal foglalkozó ügynökség (ASECNA) közötti, az ASECNA illetékességi területén a polgári légi közlekedés javára a műholdas navigáció fejlesztéséről és a kapcsolódó szolgáltatások nyújtásáról szóló együttműködési megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásának jóváhagyásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 172. cikkére, összefüggésben a 218. cikke (5) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Tanács 2014. szeptember 25-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy az Unió nevében az EGNOS európai műholdas navigációs programra épülő műholdas pontosító rendszer (SBAS) szolgáltatásainak Afrikában történő nyújtására vonatkozó feltételek rögzítéséről szóló nemzetközi megállapodásra irányuló tárgyalásokat folytasson az afrikai és madagaszkári léginavigációs biztonsággal foglalkozó ügynökséggel (a továbbiakban ASECNA).

               (2)E tárgyalások eredményeként az Európai Unió és az ASECNA közötti, az ASECNA illetékességi területén a polgári légi közlekedés javára a műholdas navigáció fejlesztéséről és a kapcsolódó szolgáltatások nyújtásáról szóló megállapodást 2016. május 12-én parafálták.

               (3)A megállapodást alá kell írni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Tanács jóváhagyja az egyrészről az Európai Unió, másrészről az afrikai és madagaszkári léginavigációs biztonsággal foglalkozó ügynökség (ASECNA) közötti, az ASECNA illetékességi területén a polgári légi közlekedés javára a műholdas navigáció fejlesztéséről és a kapcsolódó szolgáltatások nyújtásáról szóló együttműködési megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírását.

               A megállapodás szövegét e határozat melléklete tartalmazza.

               2. cikk

               A Tanács Főtitkársága – a megállapodás megkötésének feltételére figyelemmel – kibocsátja a megállapodás aláírására vonatkozó meghatalmazást a megállapodás főtárgyalója által kijelölt személy(ek) részére.

               3. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Az ASECNA nemzetközi szervezet, amelynek székhelye Dakarban (Szenegál) található, és feladata, hogy 18 tagállama – Benin, Burkina Faso, Kamerun, Közép-Afrika, Csád, Comore-szigetek, Kongó, Elefántcsontpart, Gabon, Bissau-Guinea, Egyenlítői-Guinea, Madagaszkár, Mali, Mauritánia, Niger, Szenegál, Togo és Franciaország – javára biztosítsa a légi közlekedés biztonságát.

                     (2)
                  Az afrikai kontinens egésze számára az együttműködésből fakadó társadalmi-gazdasági előnyök a költség-haszon elemzések alapján készült becslések szerint több mint 4,8 milliárd euróra rúgnak; ebben nincsenek benne a gazdasági fejlődésből és a regionális integrációból származó előnyök, amelyeket nem lehetett számszerűsíteni.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.9.12.
            COM(2016) 574 final
            MELLÉKLET
            EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS (TERVEZET)az Európai Unió és az afrikai és madagaszkári léginavigációs biztonsággal foglalkozó ügynökség (ASECNA) között, az ASECNA illetékességi területén a polgári légi közlekedés javára a műholdas navigáció fejlesztéséről és a kapcsolódó szolgáltatások nyújtásáról
            a következőhöz:
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és az afrikai és madagaszkári léginavigációs biztonsággal foglalkozó ügynökség (ASECNA) közötti, az ASECNA illetékességi területén a polgári légi közlekedés javára a műholdas navigáció fejlesztéséről és a kapcsolódó szolgáltatások nyújtásáról szóló együttműködési megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásának jóváhagyásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ, egyrészről,

               valamint

               AZ AFRIKAI ÉS MADAGASZKÁRI LÉGINAVIGÁCIÓS BIZTONSÁGGAL FOGLALKOZÓ ÜGYNÖKSÉG (a továbbiakban ASECNA), másrészről,

               a továbbiakban együttesen: a felek,

               FIGYELEMBE VÉVE a globális műholdas rádiónavigációs rendszerek alkalmazásainak egyre ütemesebb fejlődését az Európai Unióban, Afrikában és a világ más részeinek, különösen a polgári légiközlekedési ágazatban,

               FIGYELEMBE VÉVE, hogy az ASECNA legfőbb feladata a léginavigációs szolgáltatások nyújtása a felelősségi körébe tartozó légterekben, e légterek szervezése, a légiforgalmi információk közzététele, a repülésmeteorológiai információk előrejelzése és továbbítása,

               FELISMERVE az Európai Unió kifejezetten polgári célokra kifejlesztett Galileo és EGNOS műholdas rádiónavigációs programjának jelentőségét, a végrehajtásukkal járó előnyöket, valamint az ASECNA műholdas rádiónavigációs szolgáltatásokhoz fűződő érdekeit,

               FELISMERVE, hogy az EGNOS rendszer, az Európa-központú regionális infrastruktúra, amely a globális műholdas rádiónavigációs rendszerek által kibocsátott nyílt jelek nyomon követését és korrekcióját végzi miközben nagyobb pontosságot és integritást biztosít, a polgári repülés számára kifejezetten alkalmas szolgáltatásokat nyújt,

               FIGYELEMBE VÉVE, hogy az EGNOS rendszer technológiáján alapuló szolgáltatásokat műszakilag ki lehet terjeszteni az afrikai kontinens egészére, amennyiben egyrészt szinergiák léteznek a felek felelősségi körébe tartozó földi infrastruktúrák között, másrészt az EGNOS rendszer jeladói az Afrika fölött geostacionárius keringési pályára állított műholdakon vannak elhelyezve,

               FIGYELEMBE VÉVE az Európai Unió Űrtanácsának Globális kihívások: az európai űrrendszerek maradéktalan kihasználása című, 2010. november 25-én elfogadott állásfoglalását, amely felkéri az Európai Bizottságot, hogy működjön együtt az Afrikai Unió Bizottságával a kapacitásépítés, valamint annak meghatározása érdekében, hogy miként lehetne megvalósítani egy, az EGNOS programéhoz hasonló infrastruktúrát Afrikában,

               FIGYELEMBE VÉVE az Európai Bizottság európai űrpolitikáról szóló, 2007. április 26-i közleményét, amely különleges jelentőséget tulajdonít az Európa és Afrika közötti, az űrpolitika terén folyó együttműködésnek, és a Bizottság „Az Európai Uniónak a polgárok szolgálatában álló űrstratégiája felé”című, 2011. április 4-i közleményét, amely az Európai Unió azon szándékát hangsúlyozza, hogy szakértelmét és infrastruktúráját Afrika szolgálatába állítsa, és megerősítse a folyamatban lévő együttműködést,

               FIGYELEMBE VÉVE az ASECNA miniszteri bizottságának 2005. július 7-i 2005 CM 44-11 állásfoglalását a műholdas rádiónavigációs rendszerek (GNSS) az ASECNA rendelkezésére bocsátásáról, amelyben kéri az európai intézményeket, hogy támogassák az EGNOS és a Galileo kiterjesztését az ügynökség operatív igényeinek megfelelően,

               FIGYELEMBE VÉVE az ASECNA igazgatótanácsának 2011. július 7-i 2011 CA 120-18 állásfoglalását az ügynökségnek az EGNOS/Galileo afrikai és indiai-óceáni régióra való kiterjesztésében való tényleges részvételéről, amely felhatalmazza a főigazgatót arra, hogy ebből a célból lépéseket tegyen a megfelelő uniós intézményeknél,

               FIGYELEMBE VÉVE, hogy ezen állásfoglalás végrehajtásának keretében az ASECNA kialakított egy SBAS-ASECNA programot az EGNOS rendszer technológiáján alapuló SBAS szolgáltatásoknak az ügynökség illetékességi területén való nyújtása céljából,

               FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Európai Unió és az ASECNA között a műholdas rádiónavigáció terén megvalósuló hosszú távú együttműködés beleillik az Európai Unió és Afrika közötti stratégiai partnerség általános keretébe, mivel a Brüsszelben, 2014. április 2–3-án a negyedik EU–Afrika csúcstalálkozón a két kontinens közötti együttműködésnek a 2014 és 2017 közötti időszakra való meghatározása céljából elfogadott ütemterv évente megfelelő humán erőforrást és pénzügyi forrásokat biztosít az érintett országok számára az EGNOS-ra épülő műholdas rádiónavigációs infrastruktúra kiterjesztése és az EGNOS Afrikában felmerülő beruházási költségeivel és működési kiadásaival összefüggő irányítási és finanszírozási rendszerek bevezetése céljából,

               FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Afrika és az Európai Unió közötti stratégiai partnerség alkalmazásában az ASECNA és az Európai Unió már együttműködnek a 10. Európai Fejlesztési Alapból finanszírozott, az afrikai légiközlekedési ágazatot és műholdas szolgáltatásokat támogató program, valamint a fejlesztési együttműködési eszköz által, különösen az EGNOS-Afrika program közös igazgatási hivatalának (JPO) létrehozása révén finanszírozott, az EGNOS Afrikában való kiterjesztését támogató pánafrikai program keretében.

               FIGYELEMBE VÉVE az Európai Unió és az ASECNA között, a polgári légi közlekedés javára a műholdas navigáció fejlesztésének terén való hosszú távú együttműködéshez fűződő közös érdekeket, valamint AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy hivatalosan is együttműködést alakítsanak ki,

               FIGYELEMBE VÉVE, hogy biztosítani kell a felek által lefedett területeken nyújtott műholdas rádiónavigációs szolgáltatások magas szintű védelmét,

               FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Európai Unió – annak érdekében, hogy egyes meghatározott területeken segítséget nyújtsanak számára – ügynökségeket hozott létre, közelebbről az európai műholdas rádiónavigációs programokkal foglalkozó Európai GNSS Ügynökséget és a polgári légi közlekedéssel foglalkozó Európai Repülésbiztonsági Ügynökséget, valamint azt, hogy az Európai Unió és az Európai GNSS Ügynökség hatáskör-átruházási megállapodást kötött az EGNOS rendszernek a 2014 és 2021 közötti időszakban való üzemeltetéséről,

               TUDATÁBAN ANNAK, hogy az európai műholdas navigációs rendszerek létrehozásáról és üzemeltetéséről szóló, 2013. december 11-i 1285/2008/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) megállapítja, hogy a Galileo és EGNOS programok keretében létrehozott vagy kifejlesztett tárgyi eszközök és immateriális javak összessége az Európai Közösség tulajdonát képezik, hogy az Európai Unió e programok keretében megállapodásokat köthet harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel, és hogy az EGNOS rendszernek Európán kívüli területekre való esetleges kiterjesztésének költségei nem fedezhetők a rendelet értelmében elkülönített költségvetési előirányzatokból,

               FIGYELEMBE VÉVE az Európai GNSS Ügynökség létrehozásáról szóló, 2010. szeptember 22-i 912/2010/EU európai parlamenti és tanácsi  rendeletet (2),

               FELISMERVE a szabványosítás és a tanúsítás terén, valamint a műholdas rádiónavigációs rendszereket és szolgáltatásokat érintő kérdésekben alkalmazott megközelítéseknek a nemzetközi szabványügyi és tanúsítási testületek keretében a Galileo, az EGNOS és az SBAS-ASECNA szolgáltatásoknak a polgári repülési ágazatban világszerte alkalmazott navigációs és időmeghatározási szabványként való, széles körű innovatív alkalmazásának előmozdítása érdekében való összehangolásához fűződő érdekeket,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN ÁLLAPODTAK MEG:

               I. RÉSZ

               ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

               1. cikk

               Célkitűzések

               1. E megállapodás célkitűzése a műholdas rádiónavigáció fejlesztése és a kapcsolódó szolgáltatások nyújtása az ASECNA illetékességi területén a polgári légi közlekedés javára, lehetővé téve, hogy támogatásban részesüljön az európai műholdas rádiónavigációs programokból.

               E megállapodás illeszkedik az ezen európai műholdas rádiónavigációs programokra épülő szolgáltatásoknak az afrikai kontinensen való előmozdításához.

               2. A felek közötti, az első bekezdésben megállapított célkitűzések elérését célzó együttműködés formáját és feltételeit e megállapodás határozza meg.

               2. cikk

               Fogalommeghatározások

               E megállapodás alkalmazásában:

               1.
                     „GNSS” vagy „globális navigációs műholdrendszer”:

                  műholdak

                konstellációjából és földi állomások hálózatából álló infrastruktúra, amely rádiókommunikációs jelek révén bárhol a világon lehetővé teszi nagyon pontos időmérési és földrajzi helymeghatározási szolgáltatások nyújtását a megfelelő vevőkészülékkel rendelkező felhasználók számára;

               2.
                     „európai műholdas navigációs rendszer”: az Európai Közösség tulajdonát képező Galileo program és EGNOS rendszer keretében megvalósuló globális navigációs műholdrendszer;

               3.
                     „az ASECNA illetékességi területe”: az a földrajzi terület, amelyen az ASECNA léginavigációs szolgáltatásokat nyújt függetlenül attól, hogy a tagállamainak légteréről van-e szó, vagy sem;

               4.
                     „EGNOS” (European Geostationary Navigation Overlay Service, azaz európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás): olyan regionális műholdas navigációs rendszerinfrastruktúra, amely a globális műholdas rádiónavigációs rendszerek – elsősorban a GPS és a Galileo – által kibocsátott nyílt jelek nyomon követését és korrekcióját végzi, és amely e globális rendszerek felhasználói számára fokozottabb teljesítményt, így nagyobb pontosságot és integritást tesz lehetővé. Az EGNOS rendszert földi állomások és geostacionárius műholdakon elhelyezett több jeladó alkotják. A földi állomásokat egy szakértői központ, a végrehajtást irányító központok, a távolságmérő és az integritást figyelemmel kísérő állomások (RIMS), rögzített helyű, földi navigációs állomások (NLES), egy szolgáltató központ és egy EDAS szerver alkotják. Az EGNOS regionális lefedettsége elsősorban az Európai Unió tagállamainak földrajzilag Európában található területének felel meg;

               5.
                     „SBAS-ASECNA”: az ASECNA műholdas rádiónavigációs rendszere, amely a globális műholdas rádiónavigációs rendszerek – elsősorban a GPS és a Galileo – által kibocsátott nyílt jelek nyomon követését és korrekcióját végzi, és amely e globális rendszerek felhasználói számára fokozottabb teljesítményt, így nagyobb pontosságot és integritást tesz lehetővé. Az SBAS-ASECNA az ASECNA tulajdonát képezi. Az SBAS-ASECNA rendszert a földi infrastruktúra és geostacionárius műholdakon elhelyezett több jeladó alkotják. A földi infrastruktúrát az integritást figyelemmel kísérő állomások (RIMS), egy vagy több, a végrehajtást irányító központ és földi navigációs állomások (NLES) alkotják. Az SBAS-ASECNA lefedettsége elsősorban az ASECNA illetékességi területének felel meg. Az SBAS-ASECNA rendszeren az eredeti rendszer, valamint a rendszer összes későbbi változata értendő, beleértve a kettős frekvenciájú változatot és a több konstellációra vonatkozó újabb változatokat is. E rendszer létrehozása a meghatározás és tervezés, a fejlesztés és bevezetés, valamint az akkreditáció és tanúsítás szakaszait foglalja magában. A létrehozást a hasznosítás szakasza követi;

               6.
                     „az EGNOS lefedettségi területe” vagy „az SBAS-ASECNA lefedettségi területe”: az a területet, amelyen fogni lehet a szóban forgó rendszer által kibocsátott jeleket (például a geostacionárius műholdak nyoma);

               7.
                     „az SBAS-ASECNA szolgáltatási területe”: az a terület az SBAS-ASECNA lefedettségi területén belül, amelyen az SBAS-ASECNA rendszer az ASECNA által meghatározott, az ICAO szabványaival és ajánlott gyakorlataival (SARPs) összhangban rögzített követelményeknek megfelelő szolgáltatást nyújt, és gondoskodik a megfelelő jóváhagyott műveletekről;

               8.
                     „az EGNOS életvédelmi szolgáltatásának területe”: az a terület az EGNOS lefedettségi területén belül, amelyen az EGNOS rendszer az ICAO szabványainak és ajánlott gyakorlatainak (SARPs) megfelelő szolgáltatást nyújt, és gondoskodik a megfelelő jóváhagyott műveletekről;

               9.
                     „az integritást figyelemmel kísérő állomások (RIMS)”: az EGNOS vagy az SBAS-ASECNA rendszerhez tartozó olyan állomások, amelyek szerepe a globális műholdas navigációs rendszerek által kibocsátott jelekből eredő földrajzi helymeghatározási adatok valós idejű összegyűjtése;

               10.
                     „földi navigációs állomások (NLES)”: az EGNOS vagy az SBAS-ASECNA rendszerhez tartozó olyan állomások, amelyek a geostacionárius műholdakon elhelyezett jeladóknak továbbítják a helyesbített adatokat, amelyek lehetővé teszik a két rendszer valamelyikének lefedettségi területén található GNSS vevőkészülékeknek, hogy megfelelően helyesbítsék a földrajzi helymeghatározást;

               11.
                     „Galileo”: polgári irányítás alatt álló, önálló európai polgári globális műholdas rádiónavigációs és időmérő rendszer, amelyet az Európai Unió, az Európai Űrügynökség és azok tagállamai, illetve tagjai GNSS-szolgáltatások nyújtására terveztek és dolgoztak ki. A Galileo üzemeltetése magánkézbe adható. A Galileo célja, hogy nyílt hozzáférésű, kereskedelmi célú, hatóságilag szabályozott szolgáltatást, valamint felkutatási és mentési szolgáltatást nyújtson, továbbá hozzájáruljon az életvédelmi alkalmazások használóinak szánt integritásfigyelő szolgáltatásokhoz;

               12.
                     „interoperabilitás”: két vagy több műholdas rádiónavigációs rendszer, valamint az általuk nyújtott szolgáltatások együttes alkalmazásának lehetősége annak érdekében, hogy a felhasználónak hatékonyabb szolgáltatást nyújtsanak, mint ha csupán egyetlen rendszert vennének igénybe;

               13.
                     „szellemi tulajdon”: a Szellemi Tulajdon Világszervezetének létrehozásáról szóló, 1967. július 14-én Stockholmban aláírt egyezmény 2. cikke viii. pontjának fogalommeghatározása szerinti tulajdon;

               14.
                     „minősített adat”: a jogosulatlan közzététel ellen védelmet igénylő, bármilyen formában meglévő adat, amelynek ismertté válása különböző mértékben sértheti a felek vagy az egyes tagállamok alapvető – így például nemzetbiztonsági – érdekeit. Az ilyen adat minősítését minősítési jelölés jelzi. Az ilyen adatokat a felek a vonatkozó törvényeknek és jogszabályoknak megfelelően minősítik; azokat bizalmas jellegük és integritásuk elvesztésével és nyilvánosságra kerülésükkel szemben védeni kell.

               3. cikk

               Az együttműködés elvei

               A felek az e megállapodás hatálya alá tartozó együttműködési tevékenységek tekintetében a következő alapelveket alkalmazzák:

               1. a jogok és a kötelezettségek általános egyensúlyán alapuló kölcsönös előnyök, beleértve a szolgáltatásokhoz való hozzájárulást és hozzáférést is;

               2. az Európai Unió és az ASECNA műholdas rádiónavigációs programjain belüli együttműködési tevékenységekben való kölcsönös részvétel lehetősége;

               3. az e megállapodás alkalmazása szempontjából hasznos információk kellő időben megvalósuló cseréje;

               4. a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megfelelő és hatékony védelme.

               4. cikk

               Az Európai Unió ügynökségei

               Az Európai Unió az e megállapodás alkalmazásából rá háruló feladatok egészének vagy részének végrehajtását az Európai GNSS Ügynökségre vagy az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségre bízhatja. Ilyen esetben továbbra is az Európai Uniót terheli a felelősség az e megállapodás alkalmazásából rá háruló kötelezettségek megfelelő és teljes végrehajtásáért.

               5. cikk

               Kapcsolat a harmadik felekkel

               Az Európai Unió megkönnyít és támogat minden, az ASECNA, valamint a Galileo és az EGNOS európai műholdas navigációs programokban részt vevő egyéb olyan szervezetek, például az Európai Űrügynökség közötti együttműködési vagy partnerségi kezdeményezést, amelyek támogatják az e két programra épülő műholdas rádiónavigációs szolgáltatások ASCENA általi fejlesztését és nyújtását.

               II. RÉSZ

               AZ EGYÜTTMŰKÖDÉSRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

               6. cikk

               Együttműködési tevékenységek

               1. Az e megállapodás szerinti együttműködési tevékenységek elsősorban az EGNOS rendszer technológiáján alapuló SBAS-ASECNA rendszer létrehozására és üzemeltetésére irányulnak. Kiterjednek továbbá a Galileo program keretében megvalósított rendszer Afrikában való hasznosítására, a rádiófrekvencia-spektrumra, a szabványokra, a tanúsításra és a nemzetközi szervezetekre, a biztonságra, a kutatás-fejlesztésre, a humán erőforrásokra, a kommunikációra és a láthatóságra, a személyzet cseréjére és az afrikai kontinensen a műholdas rádiónavigációs szolgáltatások előmozdítására.

               A felek a tevékenységek listáját e megállapodás 33. cikkével összhangban módosíthatják.

               2. E megállapodás nem érinti az Európai Unió európai műholdas rádiónavigációs programok szabályozására vonatkozó intézményi autonómiáját, sem pedig az Európai Unió által, az európai műholdas rádiónavigációs programok működtetése céljából létrehozott struktúrát. Nem érinti továbbá az alkalmazandó, a proliferáció megakadályozására vonatkozó kötelezettségvállalásokat, az exportellenőrzéseket és az immateriális technológiaátadás ellenőrzését végrehajtó szabályozási intézkedéseket. E megállapodás nem érinti a nemzetbiztonsági intézkedéseket sem.

               3. E megállapodás az ASECNA intézményi autonómiáját sem érinti.

               4. A megfelelő szabályozásaikra is figyelemmel, a felek a lehető legnagyobb mértékben támogatják az e megállapodás keretében meghatározott együttműködési tevékenységeket.

               I. ALRÉSZ

               7. cikk

               Az SBAS-ASECNA rendszer létrehozása és üzemeltetése

               1. Az Európai Unió segítséget nyújt az ASECNA-nak az SBAS-ASECNA rendszer létrehozásához és üzemeltetéséhez. Az alábbi 8–16. cikkben megállapított különleges rendelkezéseken túl az Unió általános kötelezettséget vállal arra, hogy megkönnyítse az SBAS-ASECNA rendszer létrehozását és üzemeltetését, nevezetesen azáltal, hogy ingyenesen az ASECNA rendelkezésére bocsát minden hasznos információt, ugyanakkor tanácsadást nyújt az ASECNA-nak a program irányítását illetően, valamint műszaki és szervezeti kérdésekben, valamint hozzájárul az SBAS-ASECNA program értékeléséhez és nyomon követéséhez.

               2. Az EGNOS és az SBAS-ASECNA rendszerek közötti kapcsolatok létesítése esetén mindkét fél felelős a saját rendszerében végrehajtott változtatásokért, és fedezi az azokkal járó beruházási és üzemeltetési költségeket. Mindkét fél a másik fél rendelkezésére bocsátja a szükséges információkat, és együttműködik a másik fél tulajdonában lévő rendszer módosításában. A felek eljárást valósítanak meg a kötelezettségvállalásra és a teljesítmények nyomon követésére, amely megállapítja a felek kötelezettségeit.

               8. cikk

               Az SBAS-ASECNA rendszer meghatározása és tervezése

               Az Európai Unió segítséget nyújt az ASECNA-nak az SBAS-ASECNA rendszer meghatározásához és tervezéséhez, különös tekintettel a rendszer felépítésére, a földi infrastruktúra telephelyeire és az üzemeltetés kialakítására. Az e célból végzett vizsgálatok pontosan meghatározzák majd az SBAS-ASECNA és az EGNOS rendszerek közötti kapcsolatokra.

               9. cikk

               Az integritást figyelemmel kísérő állomások (RIMS) fejlesztése és bevezetése

               Az Európai Unió segítséget nyújt az ASECNA-nak az SBAS-ASECNA rendszer integritást figyelemmel kísérő állomásainak (RIMS) fejlesztéséhez és bevezetéséhez, különös tekintettel a berendezésekre, az üzemeltetési eljárásokra, az üzemeltetők szakmai képesítésére és a földi infrastruktúra telephelyeinek jóváhagyására, többek között a biztonsági követelmények megállapítása és ellenőrzése révén.

               Az EGNOS és az SBAS-ASECNA rendszerek teljesítményének és szolgáltatási területének optimalizálása érdekében a felek összehangolják az integritást figyelemmel kísérő állomásaik (RIMS) telepítését, különösen azokét, amelyek a két rendszer közös határterületein találhatók, hogy ezek az állomások egyenletesen legyenek elosztva, és egymással szinergiában tudjanak működni az ezen integritást figyelemmel kísérő állomások által előállított adatok cseréje révén, megfelelve ugyanakkor a felekre vonatkozó szabályokban foglalt biztonsági és védelmi követelményeknek.

               10. cikk

               A végrehajtást irányító központok fejlesztése és bevezetése

               Az Európai Unió segítséget nyújt az ASECNA-nak az SBAS-ASECNA rendszer végrehajtást irányító központjainak fejlesztéséhez és bevezetéséhez, különös tekintettel a berendezésekre, az üzemeltetési eljárásokra, az üzemeltetők szakmai képesítésére és a földi infrastruktúra telephelyeinek jóváhagyására, többek között a biztonsági követelmények megállapítása és ellenőrzése révén.

               11. cikk

               A földi navigációs állomások (NLES) és a jeladók fejlesztése és bevezetése

               Az Európai Unió segítséget nyújt az ASECNA-nak az SBAS-ASECNA rendszer geostacionárius műholdakon és a kapcsolódó adatokat sugárzó földi állomásokon elhelyezett jeladóira épülő, az adatok sugárzására irányuló szolgáltatás fejlesztéséhez és bevezetéséhez. Az Európai Unió továbbá segítséget nyújt az ASECNA-nak az SBAS-ASECNA rendszer üzemeltetéséhez elengedhetetlen PRN kódok megszerzésére irányuló eljárásokhoz, mivel e kódok hiánya meghiúsítja az üzemeltetést.

               12. cikk

               Az SBAS-ASECNA rendszer akkreditációja és tanúsítása

               Az Európai Unió kérésre segítséget nyújt az ASECNA-nak a következőkhöz:

               - az SBAS-ASECNA rendszer tanúsítása,

               - az SBAS-ASECNA rendszer, beleértve a földi infrastruktúra telephelyei biztonságának akkreditációja,

               - az SBAS-ASECNA rendszer által nyújtott szolgáltatások tanúsítása.

               Az Európai Unió kérésre a következőkre irányuló módszertan és folyamat kidolgozásához is segítséget nyújthat az ASECNA-nak:

               - a Légiforgalmi tájékoztató kiadvány háttéranyagaiban való közzététel előtt a légi járművek SBAS-ASECNA rendszerhez kapcsolódó felszállási, repülési és leszállási eljárásainak jóváhagyása,

               - a légi járművek fedélzetén elhelyezett, a műholdas rádiónavigációs jelek vételére és feldolgozására szolgáló berendezések tanúsítása, valamint a légijármű-üzemeltetők és a személyzetek akkreditációja.

               13. cikk

               Az SBAS-ASECNA rendszer üzemeltetése

               1. Az Európai Unió segítséget nyújt az ASECNA-nak az SBAS-ASECNA rendszer üzemeltetéséhez.

               Az üzemeltetés megkezdésének előkészítését illetően az Európai Unió segítséget nyújt az ASECNA-nak a következőkhöz:

               - a szolgáltatásnyújtás irányítási modelljének létrehozása,

               - az EGNOS rendszer üzemeltetési eljárásainak és oktatási anyagainak az SBAS-ASECNA rendszerhez való hozzáigazítása,

               - a szolgáltatásnyújtásra vonatkozó integrált igazgatási rendszer megvalósítása, amely kiterjed a minőségre, a védelemre, a biztonságra és a környezetre,

               - az alvállalkozási modellek elemzése és megvalósítása,

               - az üzemeltetők képzése,

               - az üzembehelyezési nyilatkozat.

               Az Európai Unió továbbá segítséget nyújt az ASECNA-nak az üzembehelyezési nyilatkozat kiadása után felmerülő üzemeltetési problémák megoldásához azzal, hogy rendelkezésre bocsátja a teljesítmények elemezésére szolgáló eljárásokat és eszközöket,  támogatást nyújt a képzéshez és személyzete a kezdeti időszakban rendelkezésre áll a telephelyeken.

               Az Európai Unió az üzemeltetett rendszer újabb változatainak üzembe helyezéséhez is segítséget nyújt az ASECNA-nak.

               2. A felek kölcsönösen segítséget nyújtanak egymásnak ahhoz, hogy ösztönözzék az EGNOS és az SBAS-ASECNA rendszerek által nyújtott szolgáltatások felhasználók általi igénybevételét, és előmozdítsák a vonatkozó piacok fejlesztését.

               14. cikk

               Szolgáltatási területek

               Az EGNOS életvédelmi szolgáltatásának területe és az SBAS-ASECNA szolgáltatási területe a felek közötti konzultáció tárgyát képezik az üzemeltetéssel, közelebbről pedig az interoperabilitással és a felelősséggel összefüggésben felmerülő problémák elkerülése érdekében. A felek e tekintetben törekednek arra, hogy közös megoldásokat találjanak.

               Amennyiben az EGNOS életvédelmi szolgáltatásának területe részben átfedi az ASECNA illetékességi területét, vagy amennyiben az SBAS-ASECNA szolgáltatási területe részben átfedi az Európai Unió tagállamainak területét, a felek eljárást valósítanak meg a kötelezettségvállalásra és a teljesítmények nyomon követésére, amely megállapítja a felek kötelezettségeit.

               Amennyiben az EGNOS életvédelmi szolgáltatásának területe és az SBAS-ASECNA szolgáltatási területe egy, az Európai Unió tagállamai területén és az ASECNA illetékességi területén kívül eső területre is kiterjed, vagy átfed egy, az EGNOS-tól és az SBAS-ASECNA-tól eltérő rendszert, a felek kölcsönösen tájékoztatják egymást, és egyeztetik az érintett terület vagy területek hatóságainál tett lépéseiket annak biztosítása érdekében, hogy a felmerülő problémákra, nevezetesen az interoperabilitással és a felelősséggel összefüggésben felmerülő problémákra közös megoldásokat találjanak.

               15. cikk

               Közbeszerzés

               1. Az Európai Unió kérésre segítséget nyújt az ASECNA-nak az SBAS-ASECNA rendszer létrehozásával és üzemeltetésével összefüggő pályázati felhívás dokumentációjának elkészítéséhez és a szerződések odaítélésének keretében a pályázatok elemzéséhez.

               2. A Kereskedelmi Világszervezet közbeszerzésről szóló megállapodása XXIII. cikkének (a felülvizsgált megállapodás III. cikkének) sérelme nélkül az Európai Unió tagállamainak közigazgatási szerveinek és vállalkozásainak joguk van részt venni az SBAS-ASECNA rendszer létrehozásával és üzemeltetésével összefüggő pályázatokon, kivéve összeférhetetlenség fennállása esetén.

               3. Az EGNOS és az SBAS-ASECNA rendszer létrehozásával és üzemeltetésével összefüggő beszerzések – többek között a földi állomások és a jeladók esetében – az egyes felek érdekeinek függvényébe lebonyolíthatók az Európai Unió és az ASECNA közös közbeszerzésének keretében.

               16. cikk

               A szellemi tulajdonhoz fűződő jogok

               1. Az egyes felek ingyen a másik fél rendelkezésére bocsátják a tulajdonukban lévő, az EGNOS és az SBAS-ASECNA rendszer létrehozása és üzemeltetése szempontjából hasznos alkotásokhoz vagy találmányokhoz fűződő összes szellemi tulajdonjogot. E megállapodás egyben engedély a szóban forgó jogok hasznosítására.

               Amennyiben az egyik fél a másik fél által a rendelkezésére bocsátott szellemi tulajdonjogokon alapuló új szellemi tulajdonjogokat teremt vagy alkot, a másik fél megkapja az így teremtett vagy létrehozott szellemi tulajdonjogokat, és ingyen engedélyt ad a szóban forgó új jogok hasznosítására az azokat megteremtő vagy megalkotó félnek. Mindazonáltal a szóban forgó új jogok tulajdonát birtokló fél csak a másik fél kifejezett hozzájárulásával adhat engedélyt harmadik félnek a szóban forgó új jogok hasznosítására.

               Az első és második bekezdésben említett engedély felhasználási feltételeit a (2) és a (3) bekezdés határozzák meg.

               2. Az (1) bekezdésben említett hasznosítási engedély – az (1) bekezdés második bekezdése rendelkezéseinek sérelme nélkül – személyre szól, nem kizárólagos és nem átruházható. Az engedély adott esetben a felhasználáshoz, a harmadik fél általi felhasználáshoz, a módosításhoz, a többszörözéshez és az előállításhoz való jogot foglalja magában, kizárólag az EGNOS és az SBAS-ASECNA rendszer létrehozásának és üzemeltetésének céljára.

               Az egyik fél csak a másik fél kifejezett hozzájárulásával bocsáthatja harmadik fél rendelkezésére vagy hasznosíthatja a másik fél által az (1) bekezdés alkalmazásában a rendelkezésre bocsátott szellemi tulajdonjogokat, kivéve ha a jogok harmadik fél rendelkezésére bocsátása az EGNOS rendszer, a Galileo program keretében megvalósított rendszer és az SBAS-ASECNA rendszer létrehozásának és üzemeltetésének érdekében valamelyik fél által lebonyolított közbeszerzések vagy szerződések keretében történik.

               3. Mindkét fél naprakész nyilvántartást vezet az általa az (1) bekezdés alkalmazásában a másik fél rendelkezésére bocsátott szellemi tulajdonjogokról. E jegyzék másolatát átadja a másik félnek. A nyilvántartás minden egyes, valamely fél rendelkezésére bocsátott szellemi tulajdonjog esetében meghatározza többek között az alábbiakat:

                  - a jog tárgya, például találmány, szoftver, adatbázis stb.,

                  - a jog jellege, mint például szerzői jog, szabadalom stb.,

                  - az engedélyezett felhasználási jog, mint például a többszörözéshez, az átalakításhoz, az előállításhoz való jog stb.,

                  - a terület, amelyre a jogot rendelkezésre bocsátják,

                  - az időtartam, amelyre a jogot rendelkezésre bocsátják.

               4. Bármelyik olyan fél, amelyik az (1) bekezdés alkalmazásában felhasználási engedélyt ad a másik félnek, megszüntetheti azt, amennyiben azt tapasztalja, hogy a (2) és a (3) bekezdésből következő feltételek nem teljesülnek.

               5. A felek az EGNOS és az SBAS-ASECNA rendszerek létrehozása és üzemeltetése szempontjából releváns területeken és ágazatokban – a legmagasabb szintű, a Kereskedelmi Világszervezet szellemitulajdon-jogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodásában (TRIPS) rögzített nemzetközi előírásokkal összhangban – biztosítják a szellemitulajdon-jogok megfelelő és hatékony védelmét, beleértve az említett előírások tiszteletben tartását lehetővé tevő hatékony eszközök biztosítását.

               II. ALRÉSZ

               Egyéb tevékenységek

               17. cikk

               Galileo

               1. A felek együttműködnek a Galileo program keretében az afrikai kontinensen megvalósított rendszer előmozdításában és alkalmazásában, különösen az e rendszerre épülő alkalmazások fejlesztésében és szolgáltatások felhasználásában, többek között az időmérés, a navigáció, a megfigyelés, a felkutatás és mentés területén, valamint az e rendszerre épülő alkalmazások és szolgáltatások előnyeinek népszerűsítésében.

               2. Az ASECNA tartózkodik minden olyan tevékenységtől vagy kezdeményezéstől, amely sértheti az Európai Uniónak a Galileo programhoz kapcsolódó szellemi tulajdonjogokhoz fűződő érdekeit.

               18. cikk

               Rádióspektrum

               1. A felek együttműködnek, és kölcsönösen segítséget nyújtanak egymásnak a Nemzetközi Távközlési Egyesület (a továbbiakban: ITU) kezelésében lévő rádiófrekvencia-spektrum tekintetében, többek között a műholdas rádiónavigációs és a légiforgalmi hírközlési szolgáltatásokkal összefüggő frekvenciasávok védelme érdekében.

               2. A felek információkat cserélnek, és kölcsönösen segítséget nyújtanak egymásnak az ITU általi frekvenciafelosztás és -kiosztás tekintetében. A felek ösztönzik és védik az EGNOS és az SBAS-ASECNA rendszereknek, valamint a Galileo program keretében megvalósított rendszernek kiosztott frekvenciákat annak érdekében, hogy biztosítsák az e rendszerek által az EU-ban és Afrikában kínált szolgáltatások elérhetőségét.

               3. A rádiónavigációs célokra kiosztott rádiófrekvencia-spektrum olyan zavarokkal szembeni védelme érdekében, mint az akár szándékos, akár nem szándékos interferencia vagy zavarás, a felek törekednek arra, hogy meghatározzák a zavarforrásokat, és kölcsönösen elfogadható megoldásokat keresnek.

               4. E megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az az ITU alkalmazandó rendelkezéseitől – így például az ITU Rádiószabályzatára vonatkozó rendelkezésektől – eltérne.

               19. cikk

               Szabványok, tanúsítás és nemzetközi szervezetek

               1. A felek törekednek arra, hogy közös megközelítést kövessenek a szabványosítás, valamint a műholdas navigációs rendszerekre vonatkozó minden olyan kérdés tekintetében, amelyekkel foglalkoznak a nemzetközi szervezetek és szövetségek, közelebbről a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet, a „Radio Technical Commission for Aeronautics” szövetség (RTCA) és a Polgári Repülési Berendezésekkel Foglalkozó Európai Szervezet (EUROCAE), valamint a szabványosítás területén aktív szövetségek és szervezetek.

               2. A felek közösen támogatják a műholdas navigációra vonatkozó szabványok – nevezetesen az ICAO szabványai és ajánlott gyakorlatai (SARPs), valamint az RTCA és az EUROCAE működési teljesítményének előírt minimuma – nemzetközi szervezetek keretében való továbbfejlesztését. A felek közösen támogatják ennek keretében a Galileo, az EGNOS és az SBAS-ASECNA rendszerek szabványainak a szóban forgó nemzetközi szervezetek általi elismerését, és törekednek a szabványok világszerte történő alkalmazásának előmozdítására, ugyanakkor hangsúlyt fektetve a más műholdas rádiónavigációs rendszerekkel való interoperabilitásra.

               20. cikk

               Biztonság

               Annak érdekében, hogy az európai műholdas navigációs programot és az SBAS-ASECNA rendszert megvédjék az olyan fenyegetésekkel és bűntényekkel szemben, mint a szándékos interferencia vagy zavarás, a felek a 6. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül minden ésszerű intézkedést megtesznek – többek között a technológiák ellenőrzése és nonproliferációja tekintetében – a műholdas rádiónavigációs szolgáltatások, valamint az azokhoz kapcsolódó infrastruktúra és létfontosságú eszközök folyamatosságának, biztonságának és védelmének biztosítása érdekében.

               21. cikk

               Kutatás-fejlesztés

               A felek törekednek arra, hogy a műholdas rádiónavigációra vonatkozó közös kutatás-fejlesztési tevékenységeket hajtsanak végre, különösen a műholdas rádiónavigációs rendszerek jövőbeli technológiai fejlődésének kidolgozása és tervezése érdekében.

               Mindkét fél elősegíti a másik fél részvételét saját kutatás-fejlesztési programjaiban.

               Az Európai Unió megkönnyíti az ASECNA számára, hogy az hozzáférjen az uniós kutatás-fejlesztési keretprogramok forrásaihoz.

               22. cikk

               Humánerőforrás

               Az Európai Unió saját tapasztalatai alapján megad minden hasznos információt az ASECNA számára az SBAS-ASECNA program megvalósításához szükség humánerőforrásokkal való gazdálkodáshoz.

               Az Európai Unió segítséget nyújt az ASECNA-nak az SBAS-ASECNA rendszer létrehozásához és üzemeltetéséhez szükséges munkahelyek és készségek fejlesztéséhez.

               Az Európai Unió megkönnyít minden, az ASECNA, valamint az európai műholdas rádiónavigációs programokhoz kapcsolódó területeken a kapacitásfejlesztésben érintett szervezetek közötti együttműködési vagy partnerségi kezdeményezést. Az Európai Unió továbbá megkönnyíti az ASECNA számára, hogy az hozzáférjen az uniós képzési programok forrásaihoz.

               Az EGNOS és az SBAS-ASECNA rendszer, valamint a Galileo program keretében megvalósított rendszer létrehozásához és üzemeltetéséhez, valamint technológiai fejlődésük előkészítéséhez kapcsolódó igények kielégítése érdekébe közös képzési tevékenységekre kerülhet sor.

               23. cikk

               Kommunikáció és láthatóság

               A felek törekednek arra, hogy közös tevékenységeket végezzenek műholdas rádiónavigációs programjaik kommunikációjával és előmozdításával összefüggésben.

               Az Európai Unió segítséget nyújt az ASECNA-nak az egyrészt az SBAS-ASECNA rendszer létrehozásában és üzemeltetésében érintett szervezeteket, másrészt a nyilvánosságot célzó kommunikációs stratégiák meghatározásához és végrehajtásához.

               24. cikk

               A személyzet tagjainak cseréje

               A felek az e megállapodás hatálya alá tartozó együttműködési tevékenységek keretében biztosítják a személyzet tagjainak cseréjét.

               25. cikk

               A műholdas rádiónavigáció előmozdítása az afrikai kontinensen

               A felek kölcsönösen segítséget nyújtanak egymásnak az afrikai kontinensen való műholdas rádiónavigáció előmozdításához, és szükség szerint egyeztetnek az e területen végrehajtandó közös intézkedésekről. A felek különösen a műholdas navigáció felhasználók körében való elterjedését és az e technológiához kapcsolódó piacok fejlődését elősegítő kezdeményezéseket támogatják.

               III. RÉSZ

               PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK

               26. cikk

               Finanszírozás

               1. Az ASECNA – a (2) bekezdés rendelkezéseit figyelembe véve – a saját forrásaiból vagy támogatásokból, köztük a (3) bekezdésben említett segélyekből és támogatásokból, pénzügyi intézményektől felvett kölcsönökből vagy bármely más módon finanszírozza az SBAS-ASECNA rendszer létrehozását és üzemeltetését.

               2. Az SBAS-ASECNA rendszer létrehozását és üzemeltetését semmilyen körülmények között sem lehet a 2013. december 11-i 1285/2008/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet II. fejezetében említett, az európai műholdas navigációs rendszerekre elkülönített költségvetési előirányzatokból finanszírozni.

               3. Az Európai Unió az SBAS-ASECNA rendszer létrehozásának és üzemeltetésének érdekében megkönnyíti az ASECNA számára, hogy az hozzáférjen az együttműködésre és fejlesztésre elkülönített uniós forrásokhoz úgy a folyamatban lévő, mint a jövőbeli programok tekintetében. A folyamatban lévő programok a 2014–2020-as időszakra szóló fejlesztési együttműködési finanszírozási eszköz létrehozásáról szóló, 2014. március 11-i 233/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 9. cikkében és III. mellékletében említett pánafrikai program, valamint az EU–Afrika Infrastruktúraalapnak a Bizottság által a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, „Afrika összekapcsolása: az EU-Afrika partnerség az infrastruktúra területén” című, 2006. július 13-i COM(2006) 376 végleges közleményében említett infrastruktúrákra vonatkozó programjai.

               IV. RÉSZ

               ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

               27. cikk

               Jogi felelősség

               1. Mivel az európai műholdas navigációs rendszerek nem kerülnek az ASECNA tulajdonába, ez utóbbit nem terheli e rendszerekkel összefüggő tulajdonosi felelősség.

               Mivel az SBAS-ASECNA rendszer nem kerül az Európai Unió tulajdonába, ez utóbbit nem terheli e rendszerrel összefüggő tulajdonosi felelősség.

               2. Egyik fél sem vonható felelősségre az e megállapodás hatálya alá tartozó technológiák másik fél általi használatából eredő károkért, és nem is garantálják azok megfelelő működését.

               28. cikk

               A minősített adatok megosztása

               A felek csak akkor osztanak meg egymással minősített adatokat, ha ilyen értelmű megállapodást kötöttek. A felek olyan átfogó és koherens jogi keret felállítására törekednek, amely lehetővé teszi egy ilyen megállapodás megkötését.

               29. cikk

               Vegyes bizottság

               1. Létrejön az „EU/ASECNA GNSS-bizottság”. A bizottság a felek képviselőiből áll, és e megállapodás igazgatásáért és előírásszerű alkalmazásáért felel. A bizottság ezért az e megállapodásban meghatározott esetekben határozatokat hoz; e határozatokat a felek saját szabályaik szerint hajtják végre. A vegyes bizottság határozatait közös megegyezéssel hozza. A vegyes bizottság ajánlásokat is megfogalmaz azokban a kérdésekben, amelyekben nem rendelkezik döntéshozatali jogkörrel.

               Az e megállapodásban nem rögzített feltételeket és módozatokat a vegyes bizottság határozza meg.

               2. A vegyes bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát, amely egyéb rendelkezések mellett az ülések összehívásának és az elnök jelölésének módját, valamint az elnök megbízatási idejének meghatározását és a felek közötti kapcsolattartás módját is magában foglalja.

               3. A vegyes bizottság szükség szerint ülésezik. Az ülés összehívását az Európai Unió és az ASECNA kérheti. A vegyes bizottságnak a kérelem benyújtását követő 15 napon belül össze kell ülnie.

               4. A vegyes bizottság dönthet munkacsoportok, illetve szakértői csoportok felállításáról, amennyiben ezt a feladatai ellátása érdekében szükségesnek ítéli.

               5. A vegyes bizottság határozhat az I. melléklet módosításáról.

               30. cikk

               Konzultációk

               1. E megállapodás megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében a felek rendszeresen információt cserélnek, és – bármelyikük kérésére – ülést tartanak a vegyes bizottságban.

               2. A felek bármelyikük kérésére haladéktalanul egyeztetnek minden olyan kérdésről, amely e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban felmerül.

               3. A felek rendszeresen tájékoztatják egymást, és kölcsönösen átláthatóvá teszik egymás számára műholdas rádiónavigációs programjaik irányítását és fejlődését. Amennyiben valamelyik fél olyan határozat meghozatalát mérlegeli, amelyik hatással lehet a másik fél műholdas navigációs rendszerére vagy rendszereire, előzetesen konzultál ez utóbbival egy kötelező erővel nem bíró vélemény megfogalmazása céljából. Mindkét fél beleegyezik abba, hogy munkacsoportjaiban, irányítási szerveiben és bizottságaiban a másik fél képviselője megfigyelőként részt vegyen, ha a felekre alkalmazandó szabályok által előírt titoktartási követelmények ezzel nem ellentétesek.

               31. cikk

               Védintézkedések

               1. A vegyes bizottságon belüli egyeztetést követően a felek megtehetik a megfelelő védintézkedéseket – beleértve egy vagy több együttműködési tevékenység felfüggesztését –, amennyiben úgy vélik, hogy az exportellenőrzés vagy a biztonság egyenértékű szintje nem biztosított közöttük. Ha a legcsekélyebb késlekedés is veszélyeztethetné a európai műholdas navigációs rendszer vagy az SBAS-ASECNA rendszer megfelelő működését, előzetes konzultáció nélkül ideiglenes védintézkedések rendelhetők el, feltéve, hogy az említett intézkedések meghozatala után haladéktalanul konzultációra kerül sor.

               2. Az (1) bekezdésben említett intézkedések hatályát és időtartamát a helyzet rendezéséhez és az e megállapodásból fakadó jogok és kötelezettségek közötti megfelelő egyensúly biztosításához szükséges mértékre kell korlátozni. A másik fél felkérheti a vegyes bizottságot, hogy folytasson konzultációt ezen intézkedések arányosságáról. Amennyiben a jogvita rendezése hat hónapon belül nem lehetséges, a jogvitával kapcsolatban bármelyik fél – az I. mellékletben meghatározott eljárással összhangban – kötelező érvényű választottbírósági eljárást kezdeményezhet. Ennek keretében nem rendezhetők az e megállapodás azon rendelkezéseinek értelmezésével kapcsolatos kérdések, amelyek azonosak az Európai Unió jogszabályainak megfelelő rendelkezéseivel.

               32. cikk

               Vitarendezés

               A 31. cikk sérelme nélkül az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban felmerült jogvitákat a felek a vegyes bizottságon belüli konzultációk útján rendezik.

               Amennyiben egy jogvitát nem sikerül a vegyes bizottság összehívásától számított három hónapon belül rendezni, az I. mellékletben foglalt választottbírósági eljárást kell igénybe venni.

               33. cikk

               Mellékletek

               A mellékletek e megállapodás szerves részét képezik.

               34. cikk

               Felülvizsgálat

               E megállapodás a felek által aláírt kiegészítő megállapodással, a megfelelő belső eljárásokat követve bármikor módosítható és kiegészíthető.

               35. cikk

               Megszüntetés

               1. Az Európai Unió vagy az ASECNA a másik félnek küldött értesítés útján megszüntetheti ezt a megállapodást. E megállapodás az értesítés napját követő hat hónap elteltével hatályát veszti.

               2. E megállapodás megszüntetése nem érinti az e megállapodás végrehajtásának keretében esetlegesen elfogadott anyagi jogi rendelkezések érvényességét vagy időtartamát. E megállapodás megszüntetése nem érinti továbbá az e megállapodás keretében a szellemi tulajdon területén létrejött különös jogokat és kötelezettségeket, azaz egy olyan fél, amelyik felhasználási engedélyt adott a másik félnek, a megállapodás megszüntetését követően is megőrzi a jogot arra, hogy az engedély feltételeinek nem teljesítése esetén megszüntesse azt.

               3. E megállapodás megszüntetése esetén a vegyes bizottság javaslatot tesz annak érdekében, hogy a felek a folyamatban lévő ügyeket, beleértve a pénzügyi következményeket, az időarányosság elvének figyelembe vételével lezárják.

               36. cikk

               Hatálybalépés

               1. E megállapodást a felek saját belső eljárásaiknak megfelelően hagyják jóvá. E megállapodás a megállapodást utolsóként jóváhagyó fél általi aláírás dátumát követő első hónap első napján lép hatályba.

               2. E megállapodást, amely két-két eredeti példányban készült francia nyelven, a felek határozatlan időre kötik meg.

               az Európai Unió részéről

               az ASECNA részéről

               (1) HL L 347., 2013.12.20., 1. o.

               (2) HL L 276., 2010.10.20., 11. o.

               I. MELLÉKLET

               VÁLASZTOTTBÍRÓSÁGI ELJÁRÁS

               Ha egy jogvitát választott bíróság elé terjesztenek, három választott bírót neveznek ki, hacsak a felek másképpen nem határoznak.

               A jogvitának a vegyes bizottság keretében történt megállapításától számított 30 napon belül mindegyik fél kinevez egy választott bírót.

               A két kinevezett választott bíró közös megegyezéssel nevez ki egy meghívott választott bírót, aki nem lehet egyik fél tagállamának állampolgára sem. Ha a felek által kinevezett választott bírók az utolsóként kinevezett választott bíró kinevezésétől számított két hónapon belül nem jutnak egyezségre a meghívott választott bíró kinevezését illetően, a vegyes bizottság által összeállított hét fős listáról választják ki a meghívott választott bírót. A vegyes bizottság eljárási szabályzatával összhangban állítja össze és tartja naprakészen ezt a listát.

               Hacsak a felek másképpen nem határoznak, a választott bíróság maga határozza meg eljárási szabályait. Határozatait egyszerű többséggel hozza meg.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.5.20.
            COM(2016) 266 final
            2016/0143(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Unió által az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodással létrehozott vegyes bizottságban a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadása és szakértői munkacsoportok létrehozása tekintetében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               2009. november 9-én aláírták az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodást (a továbbiakban: a megállapodás), amely 2014. május 1-jén lépett hatályba.

               A megállapodás jogi keretet nyújt a rendszeres politikai párbeszédtől az ágazati együttműködésig terjedő számos kérdéshez. Kiemeli az Uniónak az Indonéziával való együttműködés, valamint a kétoldalú kapcsolatok fokozása iránti elkötelezettségét.

               A megállapodás erősíti az együttműködést számos szakpolitikai területen, így az emberi jogok, a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozása, a terrorizmus elleni küzdelem, a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem, a kereskedelem, a migráció, a környezetvédelem, az energiaügy, az éghajlatváltozás, a közlekedés, a tudomány és technológia, a foglalkoztatás és szociális kérdések, az oktatás, a mezőgazdaság, a fejlesztési támogatás és a kultúra stb. terén.

               A megállapodás 41. cikke értelmében vegyes bizottságot hoztak létre, mely a két fél lehető legmagasabb szintű képviselőiből áll. A vegyes bizottság biztosítja a megállapodásban foglaltak megfelelő érvényesülését és végrehajtását, a megállapodás céljaival összefüggésben prioritásokat határoz meg és megoldja a megállapodás alkalmazásával vagy értelmezésével kapcsolatos véleménykülönbségeket.

               A vegyes bizottság munkájának segítése, továbbá a megállapodás hatályába eső néhány kulcsfontosságú területen folytatott szakértői eszmecserék megkönnyítése érdekében javasoljuk szakértői munkacsoportok létrehozását a következő területeken:

               (1)
                     fejlesztési együttműködés,

               (2)
                     kereskedelem és beruházás,

               (3)
                     emberi jogi párbeszéd,

               (4)
                     politikai párbeszéd, és

               (5)
                     biztonsági párbeszéd.

               Az Európai Unió ezen kívül javasolni fogja a vegyes bizottság első ülésén a vegyes bizottság eljárási szabályzata 14. cikke (2) bekezdésének megfelelően egy további, környezetvédelemmel és éghajlatváltozással foglalkozó, hatodik szakértői munkacsoport létrehozását.

               E javaslat célja az Európai Unió által a vegyes bizottságban a

               i.
                     vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadása valamint

               ii.
                     szakértői munkacsoportok létrehozása

               tekintetében képviselendő álláspont kialakítása. Az Európai Unió álláspontja a vegyes bizottság mellékelt határozattervezetein alapul.

               2016/0143 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Unió által az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodással létrehozott vegyes bizottságban a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadása és szakértői munkacsoportok létrehozása tekintetében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére, 209. cikkére és 218. cikke (9) bekezdésére,

               tekintettel a Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 2014. május 1-jén hatályba lépett.

               (2)A megállapodás 41. cikke értelmében a vegyes bizottság létrehozásának célja többek között a megállapodásban foglaltak megfelelő érvényesülésének és végrehajtásának biztosítása.

               (3)A megállapodás hatékony végrehajtásának elősegítése érdekében, el kell fogadni a vegyes bizottság eljárási szabályzatát.

               (4)Az Uniónak a vegyes bizottságon belül az eljárási szabályzat elfogadása tekintetében képviselendő álláspontja a vegyes bizottság mellékelt határozattervezetein alapul,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1)
                     Az Uniónak a megállapodás 41. cikke alapján létrehozott vegyes bizottságon belül a

               vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadása, valamint

               szakértői munkacsoportok létrehozása

               tekintetében képviselendő álláspontja a vegyes bizottság e határozat mellékletében található határozattervezetein alapul.

               (2)
                     Az Unió vegyes bizottságon belüli képviselői megegyezhetnek a határozattervezetek kisebb módosításairól anélkül, hogy a módosított határozattervezeteket visszautalják a Tanácsnak.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.5.20.
            COM(2016) 266 final
            MELLÉKLETEK
            a következőhöz:
            Javaslat
            a Tanács határozata az Unió által az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodással létrehozott vegyes bizottságban a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadása és szakértői munkacsoportok létrehozása tekintetében képviselendő álláspontról

               MELLÉKLETEK

               a következőhöz:

               Javaslat

               a Tanács határozata az Unió által az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodással létrehozott vegyes bizottságban a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadása és szakértői munkacsoportok létrehozása tekintetében képviselendő álláspontról

               1. MELLÉKLET

               AZ EU–INDONÉZIA VEGYES BIZOTTSÁG 1/2016 HATÁROZATA

               (...)

               eljárási szabályzatának elfogadásáról

               AZ EU–INDONÉZIA VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 41. cikkére,

               mivel:

               (1)A megállapodás 2014. május 1-jén hatályba lépett.

               (2)A megállapodás hatékony végrehajtásának előmozdítása érdekében a vegyes bizottságot a lehető leghamarabb létre kell hozni.

               (3)A megállapodás 41. cikkének (5) bekezdése értelmében a vegyes bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

               Egyetlen cikk

               A vegyes bizottságnak a mellékletben szereplő eljárási szabályzata elfogadásra kerül.

               Kelt …-ban/-ben,

                        az EU–Indonézia vegyes bizottság részéről

                        az elnök

               A. MELLÉKLET

               A vegyes bizottság eljárási szabályzata

               1. cikk

               Összetétel és elnökség

               (1) Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 41. cikkének megfelelően létrehozott vegyes bizottság a megállapodás 41. cikke szerint végzi feladatait.

               (2) A vegyes bizottság a két fél lehető legmagasabb szintű képviselőiből áll.

               (3) A vegyes bizottság elnökségét az Indonéz Köztársaság külügyminisztere és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője felváltva látja el. Felhatalmazhatnak vezető tisztviselőt a vegyes bizottság valamennyi ülésének vagy azok egy részének az elnöklésére.

               2. cikk

               Képviselet

               (1) A felek értesítik egymást a vegyes bizottságban résztvevő képviselőik (a továbbiakban: a tagok) jegyzékéről. A jegyzéket a vegyes bizottság titkársága vezeti.

               (2) Az a tag, aki maga helyett egy másik képviselőt kíván küldeni, az ülés időpontja előtt írásban értesíti az elnököt az őt helyettesítő képviselő nevéről. A helyettes képviselő a helyettesített tag valamennyi jogát gyakorolja.

               3. cikk

               Küldöttségek

               (1) A vegyes bizottság tagjait más tisztviselők is kísérhetik. A feleket minden ülés előtt a titkárságon keresztül tájékoztatni kell az ülésen részt vevő küldöttségek tervezett összetételéről.

               (2) Adott esetben és a felek kölcsönös megállapodása útján a vegyes bizottság üléseire megfigyelő szakértőként más személyeket vagy szervek képviselőit is meg lehet hívni, vagy hogy bizonyos témákkal kapcsolatban tájékoztatást nyújtsanak.

               4. cikk

               Ülések

               (1) A vegyes bizottság rendesen legalább kétévente, vagy a két fél által meghatározott időközönként tartja üléseit. A vegyes bizottság üléseit az elnök hívja össze. Az ülésekre közösen meghatározott időpontban, Indonéziában, illetve Brüsszelben felváltva kerül sor. A felek egyetértésével rendkívüli üléseket is össze lehet hívni.

               (2) Kivételes esetben és a két fél egyetértése mellett a vegyes bizottság ülései technikai eszközök útján, pl. video- vagy telekonferencia keretében is lefolytathatók.

               (3) A vegyes bizottság a felek megállapodásának megfelelően a lehető legmagasabb szinten ülésezik. E tekintetben a két fél arra törekszik, hogy amikor csak lehet, miniszteri szintű részvételt biztosítson.

               (4) A vegyes bizottság miniszteri szintű elnöklését előzőleg megrendezett, vezető tisztviselői szintű ülésen készítik elő.

               5. cikk

               Nyilvánosság

               (1) Amennyiben a felek erről másként nem határoznak, a vegyes bizottság ülései nem nyilvánosak. Amennyiben az egyik fél bizalmasnak nyilvánított információkat terjeszt a vegyes bizottság elé, a másik fél a szóban forgó információkat akként kezeli.

               (2) A vegyes bizottság adott esetben nyilatkozatokat tehet közzé a nyilvánosság számára.

               6. cikk

               Titkárság

               Az Európai Külügyi Szolgálat és az Indonéz Köztársaság kormányának egy-egy képviselője közösen gyakorolja a vegyes bizottság titkári tisztségét. Valamennyi, a vegyes bizottság elnökéhez címzett, illetve általa tett közleményt meg kell küldeni a titkároknak. A vegyes bizottság elnökének címzett, illetve az általa kezdeményezett levelezés bármilyen írásbeli eszköz útján folytatható, beleértve az elektronikus leveleket is.

               7. cikk

               Az ülések napirendje

               (1) Az elnök elkészíti az ülések előzetes napirendjét. Az ideiglenes napirendet és a vonatkozó dokumentumokat rendes esetben az ülés kezdete előtt legkésőbb 15 nappal eljuttatják a másik félhez.

               (2) Az elnök javasolhatja szakértők részvételét a vegyes bizottság ülésein, hogy információt nyújtsanak bármelyik napirendi ponttal kapcsolatban.

               (3) A vegyes bizottság minden ülés elején elfogadja a napirendet. Amennyiben arról a két fél megállapodik, az ideiglenes napirenden nem szereplő pontokat is felvehetnek a napirendre.

               (4) Az elnök bizonyos körülmények mellett és a két féllel egyetértésben az adott ügy sajátosságaira való tekintettel lerövidítheti az (1) bekezdésben említett határidőket.

               8. cikk

               Kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyv

               (1) A vegyes bizottság ülésének eredményét kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyv tartalmazza.

               (2) A két titkár általában az ülés időpontját követő 30 naptári napon belül az elnök által benyújtott dokumentum alapján közösen elkészíti a kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyvének tervezetét. A kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyv tervezete a vegyes bizottságban elfogadott következtetések elnök általi összefoglalásán alapul.

               (3) Az ülés időpontját követő 45 napon belül vagy a felek által közösen kitűzött határidőn belül mindkét fél jóváhagyja a kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyvet. A jegyzőkönyvtervezet elfogadását követően a két fél a jegyzőkönyv tervezetének két eredeti példányát aláírásával látja el. A felek megkapják a jegyzőkönyvtervezet egy-egy eredeti példányát.

               9. cikk

               Határozatok és ajánlások

               (1) A vegyes bizottságnak a megállapodás 41. cikkében meghatározott feladatai elvégzése céljából a vegyes bizottság határozatot és/vagy ajánlást fogadhat el. Az ilyen határozatot és/vagy ajánlást el kell látni sorszámmal, az elfogadás dátumával és a tárgy megjelölésével.

               (2) Bizonyos körülmények mellett a határozat és/vagy ajánlás írásbeli eljárással fogadható el.

               (3) A nyilvánosságról szóló 5. cikk sérelme nélkül a felek dönthetnek arról, hogy saját hivatalos lapjukban közzéteszik a vegyes bizottság által elfogadott határozatokat és ajánlásokat.

               10. cikk

               Levelezés

               (1) A vegyes bizottsághoz címzett levelezést a felek valamelyike titkárának kell címezni, aki tájékoztatja a másik titkárt.

               (2) A vegyes bizottságnak címzett leveleket a titkárság az elnökhöz továbbítja, és amennyiben indokolt, a jelen eljárási szabályzat 11. cikkében említett dokumentumként körözteti.

               (3) A vegyes bizottság elnökétől származó leveleket a titkárság elküldi a feleknek, és amennyiben indokolt, ezen eljárási szabályzat 11. cikkében említett dokumentumként körözteti.

               11. cikk

               Dokumentumok

               (1) Amennyiben a vegyes bizottság tanácskozásai írott dokumentumokon alapulnak, ezeket a dokumentumokat a titkárság ellátja számmal, és a tagok körében körözteti.

               (2) Mindegyik titkár felelős azért, hogy a dokumentumokat az ő részéről a vegyes bizottságban részt vevő megfelelő tagoknak megküldje, és szisztematikusan másolatot küldjön ezekről a másik titkárnak.

               12. cikk

               Kiadások

               (1) A felek mindegyike maga viseli a vegyes bizottság ülésein való részvételével összefüggően a személyzet utazási és ellátási költségeit, valamint a postai és távközlési kiadások terén felmerülő költségeket.

               (2) Az ülések megrendezésével és a dokumentumok sokszorosításával kapcsolatos kiadásokat az ülésnek otthont adó fél viseli.

               13. cikk

               Az eljárási szabályzat módosítása

               Bármelyik fél írásban kérhet felülvizsgálatot, az eljárási szabályzat a 9. cikkel összhangban a felek közös megegyezésével módosítható.

               14. cikk

               Munkacsoportok és egyéb mechanizmusok

               (1) A vegyes bizottság szakértői munkacsoportokat és egyéb mechanizmusokat hozhat létre, melyek segítik feladatai ellátásában. A szakértői munkacsoportok és az egyéb mechanizmusok jelentést tesznek a vegyes bizottságnak.

               (2) A vegyes bizottság dönthet meglévő szakértői munkacsoportok vagy egyéb mechanizmusok megszüntetéséről, vagy további szakértői munkacsoportok vagy mechanizmusok létrehozásáról, melyek segítik feladatai ellátásában.

               (4) A szakértői munkacsoportok csak ajánlásokat terjeszthetnek a vegyes bizottság elé.

               2. MELLÉKLET

               AZ EU–INDONÉZIA VEGYES BIZOTTSÁG 2/2016 HATÁROZATA

               (...)

               szakértői munkacsoportok és egyéb mechanizmusok létrehozásáról

               AZ EU–INDONÉZIA VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 41. cikkére,

               mivel:

               (1)A megállapodás 2014. május 1-jén hatályba lépett.

               (2)A megállapodás hatékony végrehajtásának előmozdítása érdekében a megállapodás intézményi keretét a lehető leghamarabb létre kell hozni.

               (3)A vegyes bizottság – a megállapodás 41. cikke (3) bekezdésének és eljárási szabályzatának 14. cikke szerint – szakértői munkacsoportokat hozhat létre, melyek segítik feladatai ellátásában.

               (4)Annak érdekében, hogy a megállapodás alkalmazási körébe tartozó kulcsfontosságú területeken lehetővé váljon a szakértői szintű eszmecsere, szakértői munkacsoportok vagy egyéb mechanizmusok hozhatók létre. A felek megegyezhetnek továbbá a szakértői munkacsoportok vagy az egyéb mechanizmusok listájának és/vagy azok hatásköreinek módosításáról.

               (5)A vegyes bizottság az eljárási szabályzatának 9. cikke szerint írásbeli eljárással is elfogadhat határozatokat.

               (6)A vegyes bizottság ezt a határozatot annak érdekében fogadja el, hogy biztosítsa a szakértői munkacsoportok vagy mechanizmusok kellő időben való működőképessé válását,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               Egyetlen cikk

               Ezennel létrejönnek a mellékletben felsorolt szakértői munkacsoportok és egyéb mechanizmusok.

               Kelt,

               az EU–Indonézia vegyes bizottság részéről

               az elnök

               A. MELLÉKLET

               Az EU–Indonézia vegyes bizottság

               Szakértői munkacsoportok és egyéb mechanizmusok

               (1)
                     Fejlesztési együttműködéssel foglalkozó szakértői munkacsoport

               (2)
                     Kereskedelemmel és beruházásokkal foglalkozó szakértői munkacsoport

               (3)
                     Emberi jogi párbeszéd

               (4)
                     Politikai párbeszéd

               (5)
                     Biztonsági párbeszéd