				|

		52013PC0342

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljáráshoz kapcsolódó statisztikai adatok szolgáltatásáról és minőségéről /* COM/2013/0342 final - 2013/0181 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
Ez a kezdeményezés az Unió gazdasági
kormányzásának erősítését célzó szakpolitikai keretbe illeszkedik. A
foglalkoztatást és növekedést célzó uniós stratégia, a gazdasági és
költségvetési politikák koordinációjára irányuló európai szemeszter, valamint a
túlzott államháztartási hiány korrekcióját szolgáló Stabilitási és Növekedési
Paktum mellett szükség van a makrogazdasági egyensúlyhiányok észlelésére,
megelőzésére és kiigazítására is.
Az 1176/2011/EU rendelet ebből a célból
részletes szabályokat állapított meg az euróövezetben vagy az Európai Unióban
jelentkező, illetve fennálló makrogazdasági egyensúlyhiányok korai észlelésére,
megelőzésére és kiigazítására vonatkozóan (a makrogazdasági egyensúlyhiány
kezelésére szolgáló eljárás, MIP).
A MIP és mutatókra épülő eredménytáblája
szükségessé teszi a mutatók és az alapul szolgáló statisztikai adatok hatékony
minőségellenőrzését.
Az ECOFIN Tanács a
2011. november 8-i és a 2012. november 13-i ülésén
hangsúlyozta annak fontosságát, hogy a MIP hitelessége érdekében az
eredménytáblának a legjobb minőségű, friss statisztikákat kell tartalmaznia, és
felkérte a Bizottságot (az Eurostatot), hogy tegyen meg minden szükséges
kezdeményezést annak biztosítása érdekében, hogy e statisztikák összeállításához
megbízható eljárást alkalmazzanak, és az alap statisztikai adatok minősége
folyamatosan javuljon.
A MIP-hez tehát ki kell dolgozni egy, az
Európai Parlament és Tanács rendeletére épülő, jól megalapozott statisztikai
minőségellenőrzési rendszert. E rendelet az adatminőség ellenőrzését, az adatok
és metaadatok összeállítását és továbbítását, valamint az adatokkal
kapcsolatban a különböző érdekelt felek, illetve az Európai Parlament és a
Tanács irányába teljesített beszámolást/tájékoztatást fogja lefedni.
A rendelet új feladatokat szab a Bizottságnak
(Eurostatnak) az alábbi főbb területeken: a MIP-adatok minőségének validálása
vagy a már létező vagy a bizonyos területeken még tovább részletezendő minőségi
kritériumoknak megfelelően; a tagállami adatösszeállításhoz használt források
és módszerek strukturálása, összegyűjtése és elemzése; az adatminőség
javítására irányuló cselekvési terv kidolgozása és végrehajtása. A
MIP-adatokkal kapcsolatos munkát az internetes közzétételt és információmegosztást
szolgáló megfelelő keretekkel, valamint tájékoztatási tevékenységekkel kell
támogatni.
A jó minőségű statisztikai adatok
szolgáltatása érdekében a tervezetben szereplő rendelet végrehajtása szoros
együttműködést fog igényelni a tagállamok statisztikai hatóságaival mind az
eredménytábla adatai, mind az alapul szolgáló statisztikai adatok tekintetében.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL
FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI
2.1.        AZ ÉRDEKELT FELEKKEL
FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI
Az ECOFIN Tanács kiemelte annak
szükségességét, hogy a MIP eredménytáblájában a legjobb minőségű statisztikai
adatoknak kell szerepelniük, és ehhez megbízható minőségellenőrzésre van
szükség.
A Gazdaságpolitikai Bizottságban részletes
egyeztetések folytak a tagállamokkal a MIP-adatok minőségét és
összehasonlíthatóságát érintő kérdésekről. Ennek nyomán a Gazdaságpolitikai
Bizottság 2012. évi jelentésében meghatároztak néhány olyan területet,
ahol javítani kell a strukturális statisztikákra vonatkozó követelményeken.
Más főigazgatóságokkal, például a Gazdasági és
Pénzügyi Főigazgatósággal is folytak egyeztetések.
Az alapul szolgáló statisztikai adatok
minőségének javítására irányulóan számos intézkedés meghozatalára került sor az
Európai Központi Bankkal és más nemzetközi szervezetekkel együttműködésben.
2.2.        HATÁSVIZSGÁLATOK
E rendelet sikeres végrehajtásához elsősorban
a tagállamok statisztikai hatóságának szoros együttműködésére lesz szükség a
MIP-adatok és az alapul szolgáló statisztikai adatok minőségének javítása
érdekében. Újabb adatgyűjtési mechanizmusok nincsenek kilátásba helyezve.
Amennyiben nem sikerül jogilag kötelező,
kellőképpen megalapozott minőségellenőrzési rendszert elfogadni, a MIP-adatok
minősége és összehasonlíthatósága nem lenne a Bizottság által folytatott
szakpolitika követelményeinek megfelelően biztosítva. Ez azonban kihatna a
MIP-rendszer hitelességére és hatékonyságára.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
Ez a rendelet meghatározza a makrogazdasági
egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljáráshoz kapcsolódó statisztikai adatok
szolgáltatására vonatkozó szabályokat. Ezek a szabályok a MIP
eredménytáblájában szereplő mutatók összeállításával, minőségellenőrzésével és
közzétételével kapcsolatosak. A rendelet legfőbb célja, hogy a MIP-adatok
legjobb minőségének biztosítása érdekében megalapozott minőségellenőrzési
rendszert biztosítson.
Az európai statisztikák tekintetében a
jogalapot az Európai Unió működéséről szóló szerződés 338. cikke jelenti. Az
Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében intézkedéseket
fogad el statisztikák készítésére vonatkozóan, amennyiben ez az Unió
tevékenységeinek ellátásához szükséges. Az említett cikk meghatározza az
európai statisztikákra vonatkozó követelményeket, és előírja a pártatlanság, a
megbízhatóság, a tárgyilagosság, a tudományos függetlenség, a
költséghatékonyság és a statisztikai adatok bizalmas kezelése normáinak való
megfelelést.
A javaslat a szubszidiaritás és az arányosság
elvének egyaránt megfelel.
A szubszidiaritás elvét illetően a javaslat
céljai nem esnek az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe, ugyanakkor a
tagállamok nem tudják azokat kielégítően megvalósítani.
Világos európai keret – vagyis a MIP-adatok
közös minőségellenőrzési rendszerét meghatározó európai jogszabály – nélkül a
tagállamok nem tudnak a szükséges mértékig megfelelni a központi minőségi
elvárásoknak.
Mivel az Európai Unió szintjén a MIP-adatokra
vonatkozó összehangolt minőségellenőrzési rendszert csak a Bizottság tud
kidolgozni és alkalmazni, a javaslat céljai európai uniós szinten, európai
szintű jogszabállyal jobban elérhetők. Másrészről a rendszer sikeres
végrehajtása szoros együttműködést igényel a tagállamok statisztikai
hatóságaival mind a MIP-adatok, mind az alapul szolgáló statisztikai adatok
tekintetében. Az Európai Unió ezért a Szerződés 5. cikkében meghatározott
szubszidiaritás elvével összhangban megfelelő intézkedéseket hozhat.
Az arányosság elvét illetően a rendelet a
céljának eléréséhez szükséges minimumra korlátozódik, és nem terjed túl azon,
ami ehhez szükséges. A rendelet nem ír elő adatgyűjtési mechanizmust a
MIP-adatokra vonatkozóan az egyes tagállamok tekintetében, és nem is alakít ki
új rendszereket párhuzamosan a meglévők mellett. A rendelet mindössze egy
minőségellenőrzési rendszert határoz meg az eredménytáblában szereplő adatok és
egyéb MIP-adatok összeállítására, továbbítására és közzétételére vonatkozóan.
A javasolt jogi eszköz egy európai parlamenti
és tanácsi rendelet. A rendelet azért kedvezőbb, mert az egész Európai Unióra
vonatkozóan ugyanazt a jogszabályt állapítja meg, ami nem hagy lehetőséget a
tagállamoknak arra, hogy hiányosan vagy szelektív módon alkalmazzák azt. A
rendelet közvetlenül alkalmazandó, vagyis azt nem kell átültetni a nemzeti
jogba. A rendelet alkalmazása összhangban áll más, 1997 óta elfogadott, európai
statisztikai jogi aktusokkal is.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK
A Bizottság COM(2011) 211 végleges
hivatkozási számú, „Az európai statisztikák szilárd minőségirányítása felé”
című közleményében meghatározott standardokkal összhangban lévő, jó minőségű
MIP-adatok biztosítása többletforrásokat igényel. Ez a gyakorlatban 21
álláshely (12 tisztviselő és 9 fő külső személyzet) igénylését jelentette a
Bizottságra (Eurostatra) bízott feladatok ellátása érdekében.
Ezen felül a javaslatban szereplő MIP
ellenőrző látogatásokkal összefüggésben a Bizottságnak szüksége lesz a
tagállami szakértők segítségére is, az ezzel összefüggő költségeket pedig a
tagállamokkal közösen viselné. A segítség ezen formája magában foglalja nemzeti
szakértők különleges szaktudásának és tapasztalatának hasznosítását más
tagállamokban végzett látogatások keretében, ideértve többek között a rendszer
teljes átláthatóságának biztosítására irányuló látogatásokat is. Ebben a
szakaszban nehéz pontosan megmondani, hogy a Bizottságnál felmerülő költségek
miként kerülnek majd finanszírozásra, illetve pontos becslést sem lehet még
adni ezek összegére, többek között azért sem, mert a Bizottság törekedni fog az
Eurostat által a kapcsolódó területeken végzett látogatásokkal összefüggésben felmerülő
minden lehetséges szinergia kihasználására.
5.           KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓK
A javasolt aktus az EGT-vel összefüggő kérdést
nem érint.
2013/0181 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére
szolgáló eljáráshoz kapcsolódó statisztikai adatok szolgáltatásáról és
minőségéről
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló
szerződésre és különösen annak 338. cikke (1) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti
parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Központi Bank
véleményére,
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)       A makrogazdasági
egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló,
2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet[1]
riasztási mechanizmust hoz létre az egyensúlyhiányok korai észlelésének és
nyomon követésének megkönnyítése érdekében. Az
említett rendelet alapján a Bizottság elkészíti a riasztási mechanizmus
keretében készült éves jelentését, amely kvalitatív gazdasági és pénzügyi
értékelést tartalmaz, és amelyben megállapítja, hogy mely tagállamokról véli
úgy, hogy egyensúlyhiány által érintettek vagy egyensúlyhiány kockázatának vannak
kitéve.
(2)       A túlzott makrogazdasági
egyensúlytalanságoknak az euróövezeten belüli kiigazítására vonatkozó
végrehajtási intézkedésekről szóló, 2011. november 16-i 1174/2011/EU
európai parlamenti és tanácsi rendelet[2]
az euróövezeti tagállamokkal szemben alkalmazható, a túlzott makrogazdasági
egyensúlyhiány hatékony kiigazítását célzó pénzügyi szankciók rendszerét
állapítja meg.
(3)       A makrogazdasági
egyensúlyhiány hatékony felügyelete a megbízható statisztikai adatokon alapul. A megbízható és független statisztikák garantálása
érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell nemzeti statisztikai hatóságaiknak
az európai statisztikákról szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK
európai parlamenti és tanácsi rendeletben[3]
meghatározott európai statisztikai gyakorlati kódexnek megfelelő szakmai
függetlenségét.
(4)       A riasztási mechanizmus
keretében készült éves jelentés – amelynek alapját mutatók és az egyes mutatók
értékeit a megfelelő indikatív küszöbértékhez viszonyító eredménytábla képezik
– egy első szakaszbeli átvilágítási eszköznek tekinthető, amelynek segítségével
a Bizottság meghatározza azon tagállamokat, amelyek esetében a fejlemények
további részletes vizsgálatot tesznek szükségessé annak elbírálásához, hogy
fennáll-e egyensúlyhiány vagy egyensúlyhiány kialakulásának kockázata. A
riasztási mechanizmus keretében készült jelentés MIP-adatokat tartalmaz. A
feltárt folyamatok mögött húzódó indokok elemzésére viszont a későbbi részletes
vizsgálatokban kerül sor, az egyensúlyhiányok jellegének meghatározása céljából.
Az eredménytáblát és a küszöbértékeket nem mechanikusan, hanem a gazdasági
összefüggések figyelembevételével kell értelmezni. A részletes vizsgálatok
készítése során a Bizottság gazdasági változók és kiegészítő információk széles
körét fogja megvizsgálni, kellő figyelmet szentelve az adott országra jellemző
körülményekre. Ebből kifolyólag nem lehet előre teljes körűen meghatározni a
makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás keretében
felhasználható adatok körét, e helyett az Unióban előálló makrogazdasági
egyensúlyhiányok észlelésére, megelőzésére és kiigazítására vonatkozó
1176/2011/EU rendeletben meghatározott eljárások alapján kell meghatározni
ezeket. A makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás
végrehajtásakor a Bizottság és a Tanács előnyben részesíti a tagállamok által
összeállított és a Bizottság (Eurostat) részére továbbított statisztikákat. Más, nem ezen a módon összeállított és továbbított
statisztikák – kellően figyelembe véve azok minőségét – csak akkor kerülhetnek felhasználásra,
ha a fenti módon összeállított és továbbított statisztikai adatok nem
tartalmazzák a szükséges információt.
(5)       Összhangban az európai
statisztikák minőségirányítására vonatkozóan a Bizottság által kidolgozott
keretekkel[4]
ki kell alakítani egy megbízható eljárást a makrogazdasági egyensúlyhiány
kezelésére szolgáló eljárással összefüggő adatok (a továbbiakban: MIP-adatok)
összeállítására, ellenőrzésére és közzétételére, továbbá az alapul szolgáló
statisztikai információk minőségének folyamatos javítására. A makrogazdasági statisztikával foglalkozó
igazgatóknak (DMES) a Bizottság által létrehozott fóruma a megfelelő szakértői
csoport ahhoz, hogy a szükséges segítséget nyújtsa a Bizottságnak (Eurostatnak)
a MIP-adatok megalapozott minőségellenőrzési rendszerének működtetéséhez.
(6)       Elengedhetetlenül fontos,
hogy az Unió tevékenységeinek ellátásához szükséges statisztikák előállítása
kizárólag megbízható adatok alapján történjen. Az
Unióban előálló makrogazdasági egyensúlyhiányok észleléséhez, illetve a túlzott
makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséhez és kiigazításához
nélkülözhetetlen bemeneti MIP-adatok előállítása összefüggésben a nem
megbízható adatok szolgáltatásának súlyos hatása lehet az Unió érdekeire nézve. A makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló
eljárás működtetése érdekében a MIP-adatok előállításának, szolgáltatásának és
minőségellenőrzésének hatékonyabb érvényesítéséhez további intézkedések
szükségesek. Ezen intézkedéseknek javítaniuk
kell az alapul szolgáló statisztikai adatok hitelességét, valamint a MIP-adatok
szolgáltatását és minőségellenőrzését. A
MIP-adatok akár szándékos, akár súlyos gondatlanságból eredő valótlan
bemutatásától való elrettentés érdekében pénzbüntetési mechanizmusról kell
rendelkezni, amely egyben a kellő gondosság biztosításának célját is fogja
szolgálni a MIP-adatok előállítása során.
(7)       A statisztikák manipulálása
esetén kivetendő pénzbírság kiszámítására vonatkozó szabályok, valamint a
Bizottság által ilyen esetek kivizsgálása során követendő eljárásra vonatkozó
szabályok kiegészítése érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia
arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban:
Szerződés) 290. cikkének megfelelő jogi aktusokat fogadhasson el a
pénzbírság összegének megállapítására és a Bizottság általi vizsgálatok
lefolytatására vonatkozó részletes kritériumokra vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő
munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat
folytasson. A Bizottságnak a felhatalmazáson
alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során egyidejűleg, időben és
megfelelő módon továbbítania kell az érintett dokumentumokat az Európai
Parlamenthez és a Tanácshoz.
(8)       A tagállamok által közölt
MIP-adatok és az alapul szolgáló statisztikai információk minőségének
biztosítása érdekében szoros együttműködést és állandó párbeszédet kell
kialakítani a Bizottság és a tagállamok statisztikai hatóságai között.
(9)       Az adatszolgáltatási teher
minimalizálása, a koherencia biztosítása, az alapul szolgáló statisztikai
adatok minőségének javítása és az összehasonlíthatóság biztosítása érdekében a
223/2009/EK rendelet 9. cikkével összhangban a MIP-adatokra vonatkozóan
szoros együttműködést kell biztosítani az európai statisztikai rendszer és a
Központi Bankok Európai Rendszere között.
(10)     Az e rendelet végrehajtására
vonatkozó egységes feltételek megteremtése érdekében végrehajtási hatásköröket
kell ruházni a Bizottságra, amelyeket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek
gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és
általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i
182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben[5] foglaltak szerint kell
gyakorolni.
(11)     Mivel e rendelet célját,
nevezetesen a MIP-adatok szolgáltatására és minőségellenőrzésére, valamint az
alapul szolgáló statisztikai információk minőségének folyamatos javítására
irányuló megbízható, közös rendszer létrehozását a tagállamok nem tudják
kielégítően megvalósítani, és azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az
Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében
foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az
említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban e rendelet nem lépi túl
az e cél eléréséhez szükséges mértéket.
(12)     Az e rendelet értelmében a
Bizottsághoz rendelt statisztikai feladatokat az Unió statisztikai hatóságaként
működő Eurostatnak kell elvégeznie. A szóban
forgó feladatokat az Eurostatnak a 223/2009/EK rendeletben meghatározott
statisztikai elvekkel összhangban és az Eurostatról szóló,
2012. szeptember 17-i 2012/504/EU bizottsági határozatnak[6] megfelelően kell ellátnia,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I.
FEJEZET
TÁRGY
1. cikk
(1)        E rendelet az Unióban előálló
makrogazdasági egyensúlyhiányok észlelésére, illetve a túlzott makrogazdasági
egyensúlyhiányok megelőzésére és kiigazítására szolgáló, az 1176/2011/EU
rendelet 3–11. cikke szerinti eljárás céljából összeállított és
továbbított statisztikai adatok (a továbbiakban: MIP-adatok) szolgáltatására és
minőségellenőrzésére vonatkozó szabályokat állapítja meg.
(2)        E rendelet a tagállamok által
összeállított és továbbított MIP-adatokra alkalmazandó, függetlenül attól, hogy
a Tanács vagy a Bizottság véleménye szerint egyensúlyhiány fennáll-e, illetve
függetlenül attól, hogy az 1176/2011/EU rendelet 7. cikke szerinti túlzott
egyensúlyhiányt megállapított-e. E rendelet azon tagállamokra is alkalmazandó,
amelyekre vonatkozóan a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló
eljárást a(z) ZZ/XXXX/EU rendelet XX. cikkével összhangban
felfüggesztették (a „kettes csomag” rendeletének hivatkozása annak
elfogadását követően beillesztendő).
II.
FEJEZET
ADATTOVÁBBÍTÁS
A BIZOTTSÁGNAK
2. cikk
(1)        A tagállamok által továbbítandó
adatok az előző évre (n-1. év) és az azt megelőző kilenc évre (az n-2. év és az
n-10. év közötti időszak) vonatkoznak.
(2)        A MIP-adatok továbbítására
vonatkozó határidők az érintett alap-jogiaktusnak megfelelően az Unió
érdekeinek figyelembevételével megállapított vagy a Bizottság által az egyes
naptárakban közölt határidők.
(3)        A Bizottság minden évben közli a
tagállamokkal az 1176/2011/EU rendelet 3. cikke szerinti riasztási
mechanizmus keretében készült éves jelentés menetrendjét. A
(2) bekezdésben említett menetrend, határidők és naptárak alapján a
Bizottság dönt a továbbítandó legfrissebb MIP-adatok tárgyidőszakának
zárónapjáról, és döntését közli a tagállamokkal.
III.
FEJEZET
MINŐSÉGJELENTÉS
3. cikk
(1)        Az 1. cikkben említett
MIP-adatok továbbításakor a tagállamok minőségjelentés formájában tájékoztatást
küldenek a Bizottságnak (Eurostatnak) a továbbított adatok számítási módjáról,
ideértve a forrásokat és a módszereket érintő esetleges változásokat is.
(2)        A továbbítandó adatokra a
223/2009/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében említett minőségi
kritériumok alkalmazandók.
(3)        A Bizottság végrehajtási aktusokat
fogad el a minőségjelentések módozataira, szerkezetére és gyakoriságára
vonatkozó szabályok meghatározása céljából. Ezeket a végrehajtási aktusokat a
14. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően
kell elfogadni.
4. cikk
A MIP-adatok összeállítására és továbbítására
vonatkozó szabályok helyes végrehajtásával kapcsolatos kételyek felmerülése
esetén az érintett tagállam a Bizottságtól (Eurostattól) kér további
tájékoztatást. A Bizottság haladéktalanul megvizsgálja a kérdést és
értelmezését közli az érintett tagállammal, a makrogazdasági statisztikákkal
foglalkozó, a Bizottság által létrehozott érintett szakértői csoporttal, az
összes többi tagállammal és a nyilvánossággal.
IV.
FEJEZET
MINŐSÉGÉRTÉKELÉS
5. cikk
(1)        A Bizottság (Eurostat) rendszeresen
értékeli a MIP-adatok minőségét. Az értékelés elsősorban – amennyiben
alkalmazható – a 6. cikkben említett módszertani leírásokban és a
tagállamok minőségjelentéseiben meghatározott területekre összpontosít. A Bizottság
a minőségértékelést a 223/2009/EK rendeletben meghatározott elvekkel
összhangban végzi el. A minőségértékelés – amennyiben alkalmazható – teljes
mértékben hasznosítja a MIP-adatokra vonatkozóan a meglévő minőségellenőrzési
rendszerek keretében elvégzett munkát és annak eredményeit.
(2)        A statisztikai adatokra vonatkozó
titoktartásra vonatkozóan a 223/2009/EK rendeletben meghatározott rendelkezések
sérelme nélkül a tagállamok haladéktalanul közlik a Bizottsággal (Eurostattal)
az adatok minőségének értékeléséhez kért adatokat és információkat.
(3)        A Bizottság (Eurostat) a
makrogazdasági statisztikákkal foglalkozó érintett szakértői csoport
segítségével évente értékeli a tagállamok MIP-adatait.
(4)        Ezt az értékelést a 3. cikk
(2) bekezdésében említett minőségi kritériumokkal összhangban végzik el.
Az értékelés során különösen a következő elemeket vizsgálják:
a)         a tagállamok által
továbbított MIP-adatok;
b)         a 6. cikkben
említett minőségjelentések és módszertani leírások;
c)         a MIP-adatokkal
összefüggésben a tagállamokban végzett látogatásokból és a tagállamokkal
folytatott egyeztetésekből származó jelentések.
V.
FEJEZET
A
MIP-ADATOK ÖSSZEÁLLÍTÁSÁHOZ HASZNÁLT ADATFORRÁSOK ÉS MÓDSZEREK LEÍRÁSA
6. cikk
(1)        A tagállamok teljes és naprakész
leírást továbbítanak a Bizottság (Eurostat) részére a MIP-adataik
összeállításához használt adatforrásokról és a módszerekről (a továbbiakban:
módszertani leírás).
(2)        A tagállamok elkészítik a
módszertani leírásokat, majd legkésőbb [kilenc hónappal e rendelet
elfogadását követően – konkrét dátum a Kiadóhivatal által közzétételkor
beillesztendő]-ig elküldik azokat a Bizottság (Eurostat) részére. A
Bizottság (Eurostat) [e rendelet elfogadásától számított három hónapon belül
– konkrét dátum a Kiadóhivatal által közzétételkor beillesztendő]-ig ezen
módszertani leírások szerkezetének és frissítésük módjának meghatározása
céljából végrehajtási aktusokat fogad el. Ezeket a végrehajtási aktusokat a
14. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak
megfelelően kell elfogadni.
(3)        A tagállamok a módszertani
leírásokat nyilvánosságra hozzák.
VI.
FEJEZET
A
TAGÁLLAMOKBAN VÉGZETT LÁTOGATÁSOK
7. cikk
(1)        Amennyiben a Bizottság (Eurostat)
problémákat tár fel, és különösen ha az 5. cikk szerinti
minőségértékeléssel összefüggésben tár fel problémákat, az érintett tagállamban
végzett látogatásokról dönthet.
(2)        Az ilyen látogatások célja az
érintett MIP-adat minőségének részletes vizsgálata. A látogatások módszertani
kérdésekre, a módszertani leírásban szereplő adatforrásokra és módszerekre, az
adatokra és a kiegészítő statisztikai folyamatokra összpontosulnak azzal a
céllal, hogy értékeljék a vonatkozó számviteli és statisztikai szabályoknak
való megfelelést.
(3)        A Bizottság (Eurostat) a 74/122/EGK
tanácsi határozattal[7]
létrehozott Gazdaságpolitikai Bizottságnak beszámol ezen látogatások
megállapításairól, ideértve a megállapításokkal kapcsolatban az érintett
tagállam által tett esetleges észrevételeket is. A jelentéseknek a
Gazdaságpolitikai Bizottság részére történt továbbítását követően – a
223/2009/EK rendeletnek a statisztikai adatok bizalmas kezelésére vonatkozó
rendelkezéseinek sérelme nélkül – a jelentéseket az érintett tagállam által
tett esetleges észrevételekkel együtt közzéteszik.
(4)        A tagállamok a Bizottság (Eurostat)
kérésére szakértői segítséget nyújtanak a makrogazdasági egyensúlyhiány
kezelésére szolgáló eljárással összefüggő statisztikai kérdésekkel
kapcsolatban, ideértve a látogatások előkészítését és végrehajtását is.
Feladataik végrehajtása során e szakértők független szakértői véleményt
készítenek. A MIP-adatokért felelős tagállami hatóságok által a Bizottsághoz
(Eurostathoz) küldött javaslatok alapján [dátum rögzítendő]-ig szakértői
lista kerül felállításra.
(5)        A Bizottság (Eurostat) megállapítja
a szakértők kiválasztására vonatkozó szabályokat és eljárásokat, figyelembe
véve a szakértők tagállamok közötti megfelelő megoszlását és megfelelő
rotációját, valamint a szakértők munkavégzésére és a pénzügyi kérdésekre
vonatkozó szabályokat és eljárásokat. A Bizottság (Eurostat) a tagállamokkal
közösen viseli a nemzeti szakértők segítségével kapcsolatban a tagállamoknál
felmerülő összes költséget.
(6)        A Bizottság (Eurostat) biztosítja,
hogy az e látogatásokon részt vevő tisztviselők és szakértők teljes mértékben
megfeleljenek a tárgyi hozzáértésre, a szakmai függetlenségre és a
titoktartásra vonatkozó követelményeknek.
VII.
FEJEZET
ADATSZOLGÁLTATÁS
A BIZOTTSÁG (EUROSTAT) RÉSZÉRŐL
8. cikk
(1)        A Bizottság (Eurostat) többek
között sajtóközleményeken és/vagy belátása szerint egyéb csatornákon keresztül
szolgáltat MIP-adatokat a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló
eljárás céljából.
(2)        Függetlenül attól, hogy valamely
tagállam nem továbbította saját adatait, a Bizottság (Eurostat) késedelem
nélkül szolgáltatja a tagállamok MIP-adatait.
(3)        A Bizottság (Eurostat) adott
esetben jelezheti fenntartását valamely tagállam MIP-adatainak minőségével
kapcsolatban. Legkésőbb három munkanappal a közzététel tervezett időpontja
előtt a Bizottság (Eurostat) tájékoztatja az érintett tagállamot és a
Gazdaságpolitikai Bizottság elnökét a fenntartásokról, amelyeket kinyilvánítani
és nyilvánosságra hozni szándékozik. Amennyiben az adatok és a fenntartás
közzététele után az ügy tisztázódik, a fenntartás visszavonását ezt követően
azonnal nyilvánosságra kell hozni.
(4)        A Bizottság (Eurostat) módosíthatja
a tagállamok által továbbított adatokat és közölheti a módosított adatokat és a
módosítás indokait, amennyiben bizonyítékai vannak arra, hogy a tagállamok
által megküldött adatok nem felelnek meg a 3. cikk (2) bekezdésében megfogalmazott
követelményeknek. Legkésőbb három munkanappal a közzététel tervezett időpontja
előtt a Bizottság (Eurostat) tájékoztatja az érintett tagállamot és a
Gazdaságpolitikai Bizottság elnökét a módosított adatokról és a módosítás
indokairól.
VIII.
FEJEZET
A
STATISZTIKAI ADATOK MANIPULÁLÁSÁNAK SZANKCIÓI
9. cikk
(1)        A Tanács a Bizottság javaslata
alapján eljárva határozhat úgy, hogy pénzbírságot szab ki arra a tagállamra,
amely szándékosan vagy súlyos gondatlanságból valótlan MIP-adatokat közöl.
(2)        Az (1) bekezdésben említett pénzbírságnak
hatékonynak, visszatartó erejűnek és a valótlan adatközlés jellegével,
súlyosságával, valamint időtartamával arányosnak kell lennie. A pénzbírság
összege nem haladhatja meg az érintett tagállam GDP-jének 0,05%-át.
(3)        A Bizottság az (1) bekezdésében
említett valótlan adatközlés tényének megállapításához szükséges bármely
vizsgálatot elvégezhet. Vizsgálat indítása mellett dönthet, ha úgy találja,
hogy valószínűsíthetően fennállnak a valótlan adatközlés megvalósítására
alkalmas tények. A vélelmezetten valótlan adatközlés kivizsgálása során a
Bizottság figyelembe veszi az érintett tagállam által közölt észrevételeket.
Feladatai elvégzéséhez a Bizottság információkat kérhet a tagállamtól,
helyszíni vizsgálatokat folytathat le és hozzáférhet az alapul szolgáló
statisztikai adatokhoz és a MIP-adatokhoz kapcsolódó dokumentumokhoz. Ha az
érintett tagállam nemzeti joga előzetes bírósági engedélyt követel meg a
helyszíni vizsgálatok elvégzéséhez, a Bizottság benyújtja a szükséges
kérelmeket.
A vizsgálat befejezésekor és adott esetben
javaslatnak a Tanácsnak való benyújtása előtt a Bizottság lehetőséget biztosít
az érintett tagállam számára, hogy meghallgassák a vizsgált ügyekkel
kapcsolatban. A Bizottság a Tanács elé terjesztett javaslatát csak olyan
tényekre alapozza, amelyekhez az érintett tagállamnak módja volt észrevételeket
tenni.
A vizsgálatok során a Bizottság teljes
mértékben tiszteletben tartja az érintett tagállam védekezéshez való jogát.
(4)        A Bizottság felhatalmazást kap
arra, hogy a 12. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el a következőkkel kapcsolatban:
a)         az (1) bekezdésben említett
pénzbírság összege megállapításának részletes kritériumai;
b)         a (3) bekezdésben említett
vizsgálatokkal, a vizsgálatokkal együtt járó intézkedésekkel és
jelentéstétellel kapcsolatos eljárás részletes szabályai;
c)         a védekezéshez való jog
biztosítását, az iratokba történő betekintést, a jogi képviseletet, a
titoktartást, a határidőket és az (1) bekezdésben említett pénzbírságok
beszedését célzó eljárás részletes szabályai.
(5)        Az Európai Unió Bíróságának
korlátlan hatásköre van a Tanács az (1) bekezdéssel összhangban hozott,
pénzbírságot kiszabó határozatainak felülvizsgálatára. A Bíróság a kiszabott
pénzbírságot megsemmisítheti, csökkentheti vagy növelheti.
IX.
FEJEZET
A
SZANKCIÓK JELLEGE ÉS KÖLTSÉGVETÉSI ELOSZTÁSA
10. cikk
A 11. cikk alapján kiszabott szankciók
közigazgatási jellegűek.
11. cikk
A 9. cikk alapján beszedett pénzbírságok
a Szerződés 311. cikke szerinti egyéb bevételnek minősülnek, és az Unió
költségvetésének bevételét képezik.
X.
FEJEZET
A
FELHATALMAZÁS GYAKORLÁSA
12. cikk
(1)        A felhatalmazáson alapuló jogi
aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás
gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.
(2)        A Bizottság az egy hónappal e
rendelet hatálybalépése után kezdődő három éves időtartamra felhatalmazást kap
a 9. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi
aktusok elfogadására. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal a három éves
időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai
Parlament vagy a Tanács legkésőbb három hónappal az egyes időszakok vége előtt
nem emel kifogást a meghosszabbítás ellen, a felhatalmazás hallgatólagosan
meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.
(3)        Az Európai Parlament vagy a Tanács
bármikor visszavonhatja a 9. cikk (4) bekezdésében említett
felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban
meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában
való kihirdetését követő napon vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban
lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson
alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4)        A Bizottság a felhatalmazáson
alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti
arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(5)        A 9. cikk (4) bekezdésének
megfelelően elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus akkor lép hatályba,
ha sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel kifogást az aktus ellen a
Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítéstől számított két hónapon belül,
vagy ha ezen időszak lejárta előtt mind az Európai Parlament, mint a Tanács
értesítette a Bizottságot arról, hogy nem kíván kifogást emelni. Az Európai
Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal
meghosszabbodik.
XI.
FEJEZET
SZAVAZÁS
A SZANKCIÓKRÓL
13. cikk
A 9. cikkben említett intézkedések
esetében a Tanács az érintett tagállamot képviselő tanácsi tag szavazatát
figyelmen kívül hagyva jár el.
XII.
FEJEZET
ÁLTALÁNOS
RENDELKEZÉSEK
14. cikk
(1)        A Bizottság munkáját az európai
statisztikai rendszer bizottsága segíti, amelyet a 223/2009/EK rendelettel
hoztak létre. A bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak
minősül.
(2)        Az e bekezdésre történő
hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
15. cikk
A 223/2009/EK rendelet 5. cikkével
összhangban a nemzeti statisztikai intézetek végzik a MIP-adatokkal kapcsolatos
nemzeti szintű koordinációt. Ezzel összefüggésben a többi nemzeti hatóság a
nemzeti statisztikai hatóságnak tesz jelentést. A tagállamok megteszik az e
rendelkezés alkalmazásának biztosításához szükséges intézkedéseket.
16. cikk
(1)        A tagállamok biztosítják, hogy a
Bizottságnak (Eurostatnak) szolgáltatott adatokat a 223/2009/EK rendelet
2. cikkében megállapított elveknek megfelelően továbbítsák.
(2)        A tagállamok megfelelő
intézkedéseket tesznek annak biztosítására, hogy a MIP-adatoknak a Bizottság
(Eurostat) részére történő összeállításáért és továbbításáért felelős
intézmények és tisztviselők elszámoltathatók legyenek, és a 223/2009/EK
rendelet 2. cikkében megfogalmazott elvekkel összhangban járjanak el.
17. cikk
A Bizottság (Eurostat) rendszeresen jelentést
tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a Bizottság (Eurostat) által az e
rendelet végrehajtása érdekében végzett tevékenységekről.
18. cikk
(1)        2014. december 14-ig,
valamint azt követően ötévente a Bizottság felülvizsgálja e rendelet
alkalmazását és megállapításairól jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a
Tanácsnak.
(2)        A felülvizsgálat többek között a
következőket értékeli:
a)         a MIP-adatok minőségének
biztosítása terén elért előrehaladás;
b)         e rendelet és az alkalmazott
minőségellenőrzési rendszer hatékonysága.
Adott esetben a felülvizsgálati jelentést a
rendelet módosítására irányuló javaslat kíséri.
19. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben,
az Európai Parlament részéről                      a Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
PÉNZÜGYI KIMUTATÁS
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
FŐBB ADATAI
1.1.        A javaslat/kezdeményezés címe
Javaslat:
Az Európai Parlament és Tanács rendelete a makrogazdasági egyensúlyhiány
kezelésére szolgáló eljáráshoz kapcsolódó statisztikai adatok szolgáltatásáról
és minőségéről.
1.2.        A tevékenységalapú irányítás
/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai
terület(ek)[8]
Statisztika
(3403 – Statisztikai adatok előállítása, 3480 – Igazgatási támogatás az
Eurostat számára, 3481 – Az Eurostat szakpolitikai stratégiája és
koordinálása).
1.3.        A javaslat/kezdeményezés
típusa
þ A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul
1.4.        Célkitűzések
1.4.1.     A javaslat/kezdeményezés által
érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzések
Az
Európai Unió megerősített és integrált gazdasági kormányzása a 2011-ben
elfogadott hatos csomag alapján
1.4.2.     Konkrét célkitűzés(ek) és a
tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó
érintett tevékenység(ek)
1. sz.
meghatározott célkitűzés: Statisztikai adatok szolgáltatása az uniós politikák
kidolgozásának, nyomon követésének és értékelésének támogatása érdekében,
különös tekintettel a makrogazdasági hiány kezelésére szolgáló eljárásra és az
annak eredménytáblájában szereplő mutatókra az 1176/2011/EU rendelettel
összhangban. Az említett rendelet szabályokat állapít meg az euróövezetben vagy
az Európai Unióban jelentkező, illetve fennálló makrogazdasági egyensúlyhiányok
korai észlelésére, megelőzésére és kiigazítására vonatkozóan.
A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés
keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)
3403- Statisztikai adatok előállítása
1.4.3.     Várható eredmény(ek) és
hatás(ok)
Tüntesse fel, milyen
hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a
kedvezményezettekre/célcsoportokra.
A
makrogazdasági egyensúlyhiányok kezelésére szolgáló eljárás (MIP) és az annak
eredménytáblájában szereplő statisztikai adatok alapját az 1176/2011/EU
rendelet képezi, amely szabályokat állapít meg az euróövezetben vagy az Európai
Unióban jelentkező, illetve fennálló makrogazdasági egyensúlyhiányok korai
észlelésére, megelőzésére és kiigazítására vonatkozóan.
A
MIP hatékonysága érdekében szükséges a MIP-adatok hatékony statisztikai
minőségellenőrzése. A Tanács hangsúlyozta annak fontosságát, hogy a MIP
hitelessége érdekében az eredménytáblának a legjobb minőségű, friss
statisztikákat kell tartalmaznia, és felkérte a Bizottságot (az Eurostatot),
hogy tegyen meg minden szükséges kezdeményezést annak biztosítása érdekében,
hogy e statisztikák összeállításához megbízható eljárást alkalmazzanak, és az
alap statisztikai adatok minősége folyamatosan javuljon.
Az
Eurostat ennek megfelelően a MIP számára megalapozott statisztikai
minőségellenőrzési rendszert fog kidolgozni, amelynek alapját e rendelet
képezi. Az intézkedés eredményeképp biztosítva lesz a MIP-pel összefüggő
döntések szilárd statisztikai megalapozottsága, ami a gyakorlatban a Bizottság
által megállapított minőségi standardoknak megfelelő, jó minőségű mutatók
formáját fogja ölteni.
1.4.4.     Eredmény- és hatásmutatók
Tüntesse fel a
javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő
mutatókat.
Annak
biztosítása érdekében, hogy az észlelt problémákat minden egyes tagállam
esetében megfelelően kezeljék, és az előirányzott fejlesztési intézkedéseket
végrehajtsák, az Eurostat a makrogazdasági statisztikák magas szintű nemzeti
szakértőiből álló csoporttal együttműködésben fogja értékelni a tagállamok
adatait. E munka eredményei minden évben megvitatásra kerülnek a
Gazdaságpolitikai Bizottságban, és az eredményeket a Bizottság a riasztási
mechanizmus keretében készült jelentésében az európai szemeszter keretében
fogja bemutatni. A Bizottság rendszeresen jelentést fog tenni az Európai
Parlamentnek és a Tanácsnak is.
1.5.        A javaslat/kezdeményezés
indoklása
1.5.1.     Rövid vagy hosszú távon
kielégítendő szükséglet(ek)
A
Tanács kiemelte annak szükségességét, hogy a MIP eredménytáblájában a legjobb
minőségű statisztikai adatoknak kell szerepelniük, és ehhez megbízható
minőségellenőrzésre van szükség.
A
Gazdaságpolitikai Bizottságban részletes egyeztetések folytak a tagállamokkal a
MIP-adatok minőségét és összehasonlíthatóságát érintő kérdésekről. Ennek nyomán
a Gazdaságpolitikai Bizottság 2012. évi jelentésében meghatároztak néhány
olyan területet, ahol javítani kell a strukturális statisztikákra vonatkozó
követelményeken. A szóban forgó adatok minőségének garantálása érdekében
megalapozott minőségellenőrzési rendszert kell létrehozni.
1.5.2.     Az uniós részvételből adódó
többletérték
A
MIP-adatok európai szinten összehangolt minőségellenőrzési rendszerének
kidolgozása és végrehajtása uniós intézkedést igényel. Az uniós intézkedés a
tagállamok tapasztalatára és bevált módszereire fog építeni, egyúttal támogatni
fogja az ilyen tapasztalatok és módszerek megosztását.
1.5.3.     Hasonló korábbi tapasztalatok
tanulsága
Az
e javaslatban szereplő minőségellenőrzési rendszer jelentős mértékben az
Eurostat által az uniós saját források és a túlzotthiány-eljárás területén
kidolgozott és jó pár éve alkalmazott, hasonló rendszerekre épül. Az említett
két területen nagyon jelentős előrelépéseket sikerült elérni.
1.5.4.     Összhang és lehetséges
szinergia egyéb pénzügyi eszközökkel
Az
e javaslatban szereplő minőségellenőrzési rendszer azokon az érintett
területeken kerül bevezetésre, ahol ilyen rendszer még nincs. E
továbbfejlesztett minőségellenőrzési rendszer kiépítéséhez és fenntartásához
többletforrásokra van szükség. Az említett többletforrások nélkül az elvárt
minőségi szint elérése nem lesz lehetséges. A többletforrások felmérésekor a
Bizottság természetesen a lehető legnagyobb figyelmet fordította az esetleges
párhuzamosságok elkerülésére, és törekedni fog a már meglévő, hasonló minőségellenőrzési
rendszerekkel megvalósítható összes szinergia hasznosítására, így például a
bruttó nemzeti jövedelemre vonatkozó és a túlzotthiány-eljárással kapcsolatos
statisztikai adatok területén is.
1.6.        Az intézkedés és a pénzügyi
hatás időtartama
þ A javaslat/kezdeményezés határozatlan
időtartamra vonatkozik
1.7.        Tervezett irányítási
módszer(ek)[9]
þ Centralizált irányítás közvetlenül a Bizottság által
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
2.1.        A nyomon követésre és a
jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
Ismertesse a nyomon
követés és jelentéstétel gyakoriságát és feltételeit.
A
munka eredményei minden évben megvitatásra kerülnek a Gazdaságpolitikai
Bizottságban, és az eredményeket a Bizottság a riasztási mechanizmus keretében
készült jelentésében az európai szemeszter keretében fogja bemutatni. Továbbá
2014. december 14-ig, valamint azt követően ötévente a Bizottság
jelentést készít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a rendelet
végrehajtásáról.
2.2.        Irányítási és
kontrollrendszer
2.2.1.     Felismert kockázat(ok)
2.2.2.     Tervezett ellenőrzési mód(ok)
2.3.        A csalások és a
szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések
Tüntesse fel a meglévő
vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket.
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
3.1.        A kiadások a többéves
pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási
tételét/tételeit érintik?
·      Jelenlegi költségvetési kiadási tételek
A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül
pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás
 Szám [Megnevezés…...…] || diff./nem diff. ([10]) || EFTA-országoktól[11] || tagjelölt országokból[12] || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében
 1 || 29 01 04 05 (A 2008–2012. évi uniós statisztikai program — Igazgatási kiadások) || diff. || IGEN || NEM || NEM || IGEN/NEM
 1 || 29 01 04 01 (Az európai statisztikai programhoz kapcsolódó támogatási kiadások) || diff. || IGEN || NEM || NEM || IGEN/NEM
·      Létrehozandó új költségvetési tételek
A többéves pénzügyi
keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás
 Szám [Megnevezés…..] || diff./nem diff. || EFTA-országoktól || tagjelölt országoktól || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében
   || [XX.YY.YY.YY]   || diff. || IGEN || NEM || NEM || IGEN/NEM
3.2.        A kiadásokra gyakorolt
becsült hatás
3.2.1.     A kiadásokra gyakorolt becsült
hatás összegzése
millió EUR (három tizedesjegyig)
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || Szám || 2013-mal bezárólag: 1A. fejezet – Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért 2014-tól kezdve: 1. fejezet: Intelligens és inkluzív növekedés…(egyéb)
 Eurostat ||   ||   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 és később || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN
  Operatív előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Költségvetési tétel száma || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || (2) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Költségvetési tétel száma: || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[13] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Költségvetési tétel száma: || 29.010405   || (3) || 0,210 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0,840
 29.010401 ||   || 0,210 || 0,210 || 0,210 ||   ||   ||
 Az Eurostat ÖSSZES előirányzata || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 || 0,210 || 0,210 || 0,210 || 0,210 ||   ||   ||   || 0,840
 Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 || 0,210 || 0,210 || 0,210 || 0,210 ||   ||   ||   || 0,840
  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || 0 || 0 || 0 || 0 ||   ||   ||   || 0
 Kifizetési előirányzatok || (5) || 0 || 0 || 0 || 0 ||   ||   ||   || 0
  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || 0,210 || 0,210 || 0,210 || 0,210 ||   ||   ||   || 0,840
 A többéves pénzügyi keret 1A. és 1. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || 0,210 || 0,210 || 0,210 || 0,210 ||   ||   ||   || 0,840
 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || 0,210 || 0,210 || 0,210 || 0,210 ||   ||   ||   || 0,840
Amennyiben a javaslat/kezdeményezés több
fejezetet is érint:
  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 1–4. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN (referenciaösszeg) || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || Igazgatási kiadások
millió EUR
(három tizedesjegyig)
   ||   ||   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 és később || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN
 Eurostat ||
  Humánerőforrás || 2,016 || 2,016 || 2,016 || 2,016 ||   ||   ||   || 8,064
  Egyéb igazgatási kiadások || 0,221 || 0,221 || 0,221 || 0,221 ||   ||   ||   || 0,884
 Eurostat ÖSSZESEN || Előirányzatok || 2,237 || 2,237 || 2,237 || 2,237 ||   ||   ||   || 8,948
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat || 2,237 || 2,237 || 2,237 || 2,237 ||   ||   ||   || 8,948
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 és később || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 2,447 || 2,447 || 2,447 || 2,447 ||   ||   ||   || 9,788
 Kifizetési előirányzatok || 2,447 || 2,447 || 2,447 || 2,447 ||   ||   ||   || 9,788
3.2.2.     Az operatív előirányzatokra
gyakorolt becsült hatás
–
þ  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok
felhasználását.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok
felhasználását vonja maga után:
Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió
EUR (három tizedesjegyig)
 Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket   ò ||   ||   || N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN
 TELJESÍTÉSEK
 Típus[14] || Átlagköltség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Összesített szám || Összköltség
 KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[15] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 1. konkrét célkitűzés részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2. konkrét célkitűzés részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZKÖLTSÉG ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.     Az igazgatási előirányzatokra
gyakorolt becsült hatás
3.2.3.1.  Összegzés
–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok
felhasználását.
–
þ  A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok
felhasználását vonja maga után:
millió EUR (három tizedesjegyig)
   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 és később || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás || 2,016 || 2,016 || 2,016 || 2,016 ||   ||   ||   || 8,064
 Egyéb igazgatási kiadások – Kiküldetések (29 01 02 11 01) ||   0.081 ||   0,081 ||   0,081 ||   0,081 ||   ||   ||   ||   0,324
 Egyéb igazgatási kiadások – Ülések és konferenciák (29 01 02 11 02) || 0,140 || 0,140 || 0,140 || 0,140 ||   ||   ||   || 0,560
 Egyéb igazgatási kiadások – Összesen || 0,221 || 0,221 || 0,221 || 0,221 ||   ||   ||   || 0,884
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || 2,237 || 2,237 || 2,237 || 2,237 ||   ||   ||   || 8,948
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE[16] bele nem tartozó előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás || 0,210 || 0,210 || 0,210 || 0,210 ||   ||   ||   || 0,840
 Egyéb igazgatási kiadások ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege || 0,210 || 0,210 || 0,210 || 0,210 ||   ||   ||   || 0,840
 ÖSSZESEN || 2,447 || 2,447 || 2,447 || 2,447 ||   ||   ||   || 9,788
3.2.3.2.  Becsült humánerőforrás-szükségletek
–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást.
–
þ  A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrások felhasználását
vonja maga után:
A becsléseket teljes munkaidős egyenértékben
kell kifejezni
   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 és később
  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek)
 29 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 12 || 12 || 12 || 12
 XX 01 01 02 (küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (közvetett kutatás) ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) ||   ||   ||   ||
  Külső személyi állomány teljes munkaidős egyenértékben (FTE) kifejezve[17]:
 29 01 02 01 (CA, INT, SNE a teljes keretből) || 6 || 6 || 6 || 6
 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA és SNE a küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||
 29 01 04 05 [18] || – a központban[19] || 3 ||   ||   ||
 – küldöttségeknél ||   ||   ||   ||
 29 01 04 01 [20] || – a központban[21] ||   || 3 || 3 || 3
 – küldöttségeknél ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (CA, INT, SNE - a közvetett kutatásban) ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE a közvetlen kutatásban) ||   ||   ||   ||
 Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) ||   ||   ||   ||
 ÖSSZESEN || 21 || 21 || 21 || 21
XX: az érintett
szakpolitikai terület vagy költségvetési cím.
A
humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az
intézkedés irányításához rendelt személyzettel és/vagy az adott főigazgatóságon
belüli személyzetátcsoportosítással kell eleget tenni. A források adott esetben
a költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási
eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal.
Az elvégzendő feladatok leírása:
 Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || A makrogazdasági egyensúlyhiányok kezelésére szolgáló eljárás (MIP) és mutatókra épülő eredménytáblájának alapját az 1176/2011/EU rendelet képezi, amely szabályokat állapít meg az euróövezetben vagy az Európai Unióban jelentkező, illetve fennálló makrogazdasági egyensúlyhiányok korai észlelésére, megelőzésére és kiigazítására vonatkozóan. A MIP hatékonysága érdekében szükséges a MIP-adatok hatékony statisztikai minőségellenőrzése. A Tanács a 2011. november 8-án és a 2012. november 13-án kiemelte annak fontosságát, hogy a MIP hitelessége érdekében az eredménytáblának a legjobb minőségű, friss statisztikákat kell tartalmaznia, és felkérte a Bizottságot (az Eurostatot), hogy tegyen meg minden szükséges kezdeményezést annak biztosítása érdekében, hogy e statisztikák összeállításához megbízható eljárást alkalmazzanak, és az alap statisztikai adatok minősége folyamatosan javuljon. Az Eurostat ennek megfelelően a MIP számára megalapozott statisztikai minőségellenőrzési rendszert fog kidolgozni, amelynek alapját e rendelet képezi. E rendelet elsősorban az adatoknak és metaadatoknak a tagállamok általi összeállításáról és továbbításáról, az adatminőségnek az Eurostat általi ellenőrzéséről, valamint az adatokkal kapcsolatban a különböző érdekelt feleknek, illetve az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak tett jelentésekről, illetve a részükre adott tájékoztatásról fog rendelkezni. A rendelet új feladatokat szab a Bizottságnak az alábbi főbb területeken: a MIP-adatok minőségének validálása vagy a már létező, vagy a bizonyos területeken (pl. fizetési-mérlegre vonatkozó statisztikák, nettó nemzetközi befektetési pozíció, nominális fajlagos munkaerőköltség, deflált ingatlanárak, a magánszektorbeli hiteláramlás, a magánszektor adóssága, munkanélküliség, a pénzügyi szektor összes kötelezettsége) még tovább részletezendő minőségi kritériumoknak megfelelően, aminek részét képezik a tagállamokban végrehajtott rendszeres és mélyrehatóbb ellenőrző látogatások is. További feladatok: a tagállami adatösszeállítás forrásainak és módszereinek strukturálása, összeggyűjtése és elemzése; az adatminőség javítására irányuló cselekvési terv kidolgozása és végrehajtása; valamint rendszeres jelentéstétel a Gazdaságpolitikai Bizottság részére az elvégzett feladatok eredményeiről.
 Külső személyzet || A tisztviselők és az ideiglenes alkalmazottak támogatása a fent említett feladatok elvégzése során.
3.2.4.     A jelenlegi többéves pénzügyi
kerettel való összeegyeztethetőség
–
þ  A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves
pénzügyi kerettel.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a többéves pénzügyi keret
vonatkozó fejezetének átprogramozása.
Fejtse ki, miként kell átprogramozni a pénzügyi
keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő
összegeket.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz
alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[22].
Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett
fejezeteket és költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.
3.2.5.     Harmadik felek részvétele a
finanszírozásban
–
þ A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi
társfinanszírozást.
–
A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült
társfinanszírozást irányozza elő:
előirányzatok millió EUR (három tizedesjegyig)
   || N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || Összesen
 Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        A bevételekre gyakorolt
becsült hatás
–
þ  A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre.
–
¨  A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre
gyakorolt hatása a következő:
¨         a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást
¨         a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást
millió EUR (három tizedesjegyig)
 Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[23]
 N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető
 …jogcímcsoport ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Az egyéb címzett
bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési
tétel(eke)t.
Ismertesse a bevételre
gyakorolt hatás számításának módszerét.
[1]               HL L 306., 2011.11.23., 25. o.
[2]               HL L 306., 2011.11.23., 8. o.
[3]               HL L 87., 2009.3.31., 164. o.
[4]               COM(2005) 217 végleges és COM(2011)
211 végleges.
[5]               HL L 55., 2011.2.28., 13. o.
[6]               HL L 251., 2012.9.18.,
49. o.
[7]               HL C 63., 1974.3.5., 21. o.
[8]               Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based
Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based
Budgeting).
[9]               Az egyes igazgatási módszerek ismertetése, valamint a
költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a
Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.

[10]             Diff. = differenciált előirányzatok /Nem diff. = nem
differenciált előirányzatok.
[11]             EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.
[12]             Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni
potenciális tagjelölt országok.
[13]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[14]             A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra
vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza
kilométerben stb.).
[15]             Az 1.4.2. szakaszban („Konkrét célkitűzések...”) feltüntetett
célkitűzés.
[16]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[17]             CA= szerződéses alkalmazott; INT=kölcsönmunkaerő (átmeneti
alkalmazott); JED=küldöttségi pályakezdő szakértő; LA=helyi alkalmazott;
SNE=kirendelt nemzeti szakértő.
[18]             Az operatív előirányzatoknál a külső személyzetre
részleges felső határérték vonatkozik (korábban: BA- tételek).
[19]             Elsősorban a strukturális alapok, az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap (EHA) esetében.
[20]             Az operatív előirányzatoknál a külső személyzetre
részleges felső határérték vonatkozik (korábban: BA- tételek).
[21]             Elsősorban a strukturális alapok, az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap (EHA) esetében.
[22]             Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.
[23]             A tradicionális saját források (vámok, cukorilletékek)
tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek)
csökkentett bruttó összegeket kell megadni.