               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.9.10.
            COM(2018) 621 final
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            Portugália „EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel” referenciaszámú kérelme nyomán az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételérőlx0009

               INDOKOLÁS

               A JAVASLAT HÁTTERE

               1.Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból (EGAA) nyújtott pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó szabályokat az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  1
                (a továbbiakban: EGAA-rendelet) határozza meg.

               2.A NACE Rev. 2. rendszer szerinti 14. („ruházati termék gyártása”) gazdasági ágazatban a NUTS 2. szintű Norte (PT11), Centro (PT16) és Lisboa (PT17) régiókban történt elbocsátásokat
                  2
                követően Portugália 2018. április 24-én „EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt.

               3.A kérelem értékelése után a Bizottság az EGAA-rendelet valamennyi vonatkozó rendelkezése alapján megállapította, hogy az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás odaítélésének feltételei teljesülnek.

               A JAVASLAT ÖSSZEFOGLALÁSA

                        EGAA-kérelem

                        EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel

                        Tagállam

                        Portugália

                        Érintett régió(k) (NUTS
                           3
                        2 szint)

                        Norte (TP11), Centro (PT16) és Lisboa (PT17)

                        A kérelem benyújtásának dátuma

                        2018. április 24.

                        A kérelem átvételi elismervényén feltüntetett dátum

                        2018. április 24.

                        A kiegészítő információk iránti kérelem dátuma

                          2018. május 8.

                        A kiegészítő információ benyújtásának határideje

                        2018. június 19.

                        Az értékelés befejezésének határideje

                        2018. szeptember 11.

                        Beavatkozási kritérium

                        Az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja

                        Érintett vállalatok száma

                        2

                        Gazdasági ágazat(ok)

                        (NACE Revison 2. rendszer szerinti ágazat)
                           4

                        14. ágazat — Ruházati termék gyártása

                        Referencia-időszak (kilenc hónap):

                        2017. május 1. – 2018. február 1.

                        A referencia-időszak alatt elbocsátottak száma (a)

                        1 161

                        A támogatható kedvezményezettek száma összesen

                        1 161

                        A megcélzott kedvezményezettek száma összesen

                           730

                        A megcélzott nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok (NEET-fiatalok) száma

                           730

                        A személyre szabott szolgáltatásokhoz kapcsolódó költségvetés (EUR)

                        7 742 160

                        Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó költségvetés
                           5
                         (EUR)

                             17 646

                        Teljes költségvetés (EUR)

                        7 759 806

                        EGAA-hozzájárulás (60 %) (EUR)

                        4 655 883

               A KÉRELEM ÉRTÉKELÉSE

               Az eljárás

               4.Portugália 2018. április 24-én kérelmet nyújtott be „EGF/2018/002” referenciaszámon, 12 héten belül attól az időponttól számítva, hogy az EGAA-rendelet 4. cikkében meghatározott beavatkozási kritériumok teljesültek. A Bizottság még ugyanazon a napon visszaigazolta a kérelem beérkezését, és 2018. május 8-án kiegészítő információkat kért Portugáliától. Portugália a kéréstől számított hat héten belül megküldte a szóban forgó kiegészítő információkat. A hiánytalan kérelem kézhezvételétől számított 12 hetes határidő, amelyen belül a Bizottságnak le kell zárnia annak értékelését, hogy a kérelem megfelel-e a pénzügyi hozzájárulás feltételeinek, 2018. szeptember 11-én jár le.

               A kérelem elfogadhatósága

               Az érintett vállalatok és kedvezményezettek

               5.A kérelem 1 161 munkavállalót érint, akiket a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 14. gazdasági ágazatban (Ruházati termék gyártása) bocsátottak el. Az elbocsátások a Norte (PT11), a Centro (PT16) és a Lisboa (PT17) NUTS 2. szintű régiókban történtek.

                        A vállalatok neve és a referencia-időszakon belül elbocsátott személyek száma

                        Ricon Group

                        709

                        Têxtil Gramax Internacional

                        452

                        A vállalatok száma összesen: 2

                        Az elbocsátott munkavállalók száma összesen:

                        1 161

                        A tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozók száma összesen:

                               0

                        A támogatásra jogosult munkavállalók és önálló vállalkozók száma összesen:

                        1 161

               Beavatkozási kritériumok

               6.A portugál hatóságok a kérelmet az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti beavatkozási kritérium alapján nyújtották be, amely az EGAA hozzájárulását ahhoz köti, hogy egy kilenchónapos referencia-időszak alatt egy tagállam ugyanazon NUTS 2 szintű régiójában, illetve két vagy több egymással határos NUTS 2 szintű régiójában található és a NACE Rev. 2. rendszer ágazati szintjén meghatározott ugyanazon gazdasági ágazatban működő vállalatoktól legalább 500 munkavállalót bocsássanak el, és ha ezek a vállalatok kettőnél több, egymással határos NUTS 2 szintű régióban találhatók, e régiók között legyen kettő, amelyben az elbocsátott munkavállalók száma együttesen több mint 500. A NUTS 2 szintű régiókban összesen 1 161 elbocsátás történt, ebből a Norte (PT11) régióban 609 fő, a Centro (PT16) régióban 17 fő és Lisboa (PT17) régióban 535 fő elbocsátása.

               7.A kérelemmel összefüggő kilenchónapos referencia-időszak 2017. május 1-től 2018. február 1-ig tartott.

               Az elbocsátások és a tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozók számának kiszámítása

               8.Valamennyi elbocsátást a munkaszerződés tényleges megszüntetésének vagy lejáratának időpontjától vették számításba.

               Támogatható kedvezményezettek

               9.A támogatható kedvezményezettek száma összesen 1 161.

               Az elbocsátások és a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett jelentős strukturális változások közötti kapcsolat

               10.Az elbocsátások és a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett jelentős strukturális változások közötti kapcsolat alátámasztására Portugália azzal érvel, hogy a ruházati termékek ágazata súlyos gazdasági csapást szenvedett, mindenekelőtt azért, mert a többszálas textiltermékekről szóló megállapodás
                  6
                2004-es lejáratát követően csökkent az EU piaci részesedése.

               A ruházati termékek importja és exportja az EU-28-ban (millió EUR)

                        2004.

                        2005.

                        2006.

                        2007.

                        2008.

                        2009.

                        2010.

                        IMPORT

                        49 674,5

                        54 379,5

                        61 409,9

                        64 479,0

                        65 990,0

                        63 735,6

                        71 169,7

                        EXPORT

                        14 929,5

                        15 684,1

                        17 095,7

                        18 368,8

                        19 159,5

                        16 218,6

                        17 346,2

                        2011.

                        2012.

                        2013.

                        2014.

                        2015.

                        2016.

                        IMPORT

                        77 866,3

                        75 008,4

                        74 830,4

                        82 016,8

                        90 256,8

                        91 002,5

                        EXPORT

                        20 555,7

                        22 857,5

                        23 888,9

                        24 990,4

                        25 944,7

                        26 149,1

               11.2004 és 2016 között az EU-28-ba irányuló behozatal 83,19 %-kal nőtt. Ugyanebben az időszakban az EU-28 exportja is növekedett, bár kisebb mértékben. A ruházati termékek exportja 2016-ra 75,15 %-kal nőtt 2004-hez képest. Ennek következtében a kereskedelmi mérleg továbbra is deficites.

               12.Kína jelenleg a legnagyobb uniós beszállító, 2008 és 2016 között az EU-28-ba irányuló kivitelét 108 %-kal növelte, Kínát a sorban Banglades és Törökország
                  7
                követi.

               13.Eddig a „Ruházati termék gyártása” ágazathoz kapcsolódóan hat EGAA-kérelmet nyújtottak be, melyek közül négy a kereskedelem globalizációjához, kettő pedig a globális pénzügyi és gazdasági válsághoz kapcsolódik
                  8
               .

               Az elbocsátásokhoz és a tevékenység megszűnéséhez vezető események

               14.Az EU-ba irányuló behozatal növekedése nyomást gyakorolt az árakra, ami kedvezőtlenül hatott az uniós textilágazatban működő vállalatok pénzügyi helyzetére, és azt az általános tendenciát váltotta ki, hogy a textil- és ruhaipari vállalatok egyre inkább az EU-n kívüli, alacsonyabb költségű országokba – például Kínába és számos más ázsiai országba – helyezték ki a termelésüket
                  9
               . Portugáliában a Norte, Centro és Lisboa régiókban ez a ruházati termékgyártás ágazatában dolgozók számának folyamatos csökkenését eredményezte (a 2005. évi 130 000-ről 2016-ban 90 000 főre)
                  10
               .

               Az elbocsátások várható hatása a helyi, a regionális és az országos gazdaságra és foglalkoztatásra

               15.2017-ben a Norte és Lisboa régiókban a munkanélküliségi ráta (9,5 %) magasabb volt, mint az országos átlag (8,9 %), és a ruházati termékgyártás gazdasági ágazatában bekövetkezett tömeges elbocsátások tovább súlyosbítják ezt a helyzetet
                  11
               .

               16.A munkanélküliségi ráta a ruházati termékgyártás ágazatában azokban a körzetekben, ahol az elbocsátások történtek, magasabb, mint azokban a régióban – Norte, Centro és Lisboa –, amelyekhez tartoznak
                  12
               .

                        RÉGIÓ:

                        2017.

                        NORTE

                        6,88.

                        Penafiel

                        7,13

                        CENTRO

                        4,66

                        Coimbra

                        5,60

                        LISBOA

                        5,18

                        Lisboa (körzet)

                        7,39

               Ezért az elbocsátások jelentős negatív hatást gyakoroltak a helyi munkaerőpiacok meglévő helyzetére
                  13
               .

               17.A megcélzott munkavállalók több mint 20 %-a 55 évesnél idősebb, és 88 %-uk nő.

               18.Az elbocsátások várható hatása összefügg az alacsony képzettségű munkavállalók újrafoglalkoztatásával kapcsolatos nehézségekkel. Az elbocsátott munkavállalók többnyire alacsonyan képzettek (78 %-uk nem rendelkezik felső középfokú végzettséggel). A 2014 és 2017 közötti időszakra vonatkozó adatok azt mutatják, hogy a magasabb végzettséggel rendelkezők munkanélküliségi rátája alacsonyabb, mint a teljes munkanélküliségi ráta (2017-ben például 6,5 % szemben a 8,9 %-kal).  Másrészt az alacsony iskolai végzettséggel rendelkezők vagy semmilyen végzettséggel nem rendelkezők munkanélküliségi rátája általában magasabb, mint a nemzeti munkanélküliségi ráta (valamennyi oktatási szintet figyelembe véve).

               Munkanélküliségi ráta iskolai végzettség szerint
                  14

                        Iskolai végzettséggel nem rendelkezők

                        Alapfokú végzettséggel rendelkezők

                        Középfokú

                        és a középfokúnál magasabb végzettséggel rendelkezők

                        Felsőfokú végzettséggel rendelkezők

                        Összesen

                        2017.

                        (11,1 %)

                        9,5 %

                        9,9 %

                        6,5 %

                        8,9 %

                        2016.

                        13,1 %

                        11,8 %

                        12,2 %

                        8,4 %

                        11,1 %

                        2015.

                        (13,2 %)

                        13,3 %

                        13,9 %

                        9,2 %

                        12,4 %

                        2014.

                        13,9 %

                        15 %

                        15,3 %

                        10 %

                        13,9 %

               A megcélzott kedvezményezettek és a javasolt intézkedések

               A megcélzott kedvezményezettek

               19.Az intézkedésekben várhatóan részt vevő elbocsátott munkavállalók becsült száma 730. E munkavállalók adatai nemek, állampolgárság és életkor szerinti bontásban:

                        Kategória

                        A megcélzott kedvezményezettek
                           száma

                        Nem:

                        Férfiak:

                        83

                        (11,37 %)

                        Nők:

                         647

                        (88,63 %)

                        Állampolgárság:

                        Uniós polgárok:

                        730

                        (100,00 %)

                        Nem uniós polgárok:

                         0

                        (0,00 %)

                        Korcsoport:

                        15–24 év közöttiek:

                         12

                        (1,64 %)

                        25–29 év közöttiek:

                         21

                        (2,88 %)

                        30–54 év közöttiek:

                        547

                        (74,93 %)

                        55–64 év közöttiek:

                         150

                        (20,55 %)

                        64 év felettiek:

                         0

                        (0,00 %)

               20.Portugália emellett az EGAA által társfinanszírozott, személyre szabott szolgáltatásokat fog nyújtani legfeljebb 730, olyan nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatal (NEET-fiatal) számára, aki a kérelem benyújtásának időpontjában 30 évesnél fiatalabb volt, tekintve, hogy a 9. bekezdésben említett elbocsátások közül 1 161 a Norte (PT11), Centro (PT16) és Lisboa (PT17 ) NUTS 2 régióban fordult elő, amelyek ifjúsági munkanélküliségi rátája a 2017-re vonatkozó éves adatok alapján a 15–24 éves fiatalok korcsoportjában legalább 20 % volt.

               21.Az intézkedésekben várhatóan részt vevő megcélzott kedvezményezettek becsült száma a NEET-fiatalokkal együtt tehát 1 460.

               A javasolt intézkedések támogathatósága

               22.Az elbocsátott munkavállalóknak és a NEET-fiataloknak nyújtott, személyre szabott szolgáltatások az alábbiakat foglalják magukban:

               –Képzés és átképzés: ez magában foglalja a munkavállalók és a NEET-fiatalok szakmai gyakorlatát, szakmai és továbbképzését, valamint integrációs terveit. A tevékenységek illeszkednek a munkaerő-piaci kereslethez, és azok célja készségeik fejlesztésében segíteni a résztvevőket.

               –Vállalkozásösztönzés: ez az intézkedés az önfoglalkoztatás előmozdítása érdekében nyújt támogatást a résztvevőknek, vállalkozói képzést, valamint a portugál állami foglalkoztatási szolgálat által támogatott Startup Incubation programban való részvételi lehetőséget biztosít.

               –Juttatások: ide tartoznak az alábbiak: 1) képzési juttatások az álláskeresőknél és a NEET-fiataloknál a képzésük során felmerült költségek fedezésére; 2) a tartózkodási helyről a megfelelő képzési tevékenységek helyszínére és onnan vissza történő utazáshoz nyújtott mobilitási támogatás; 3) étkezési juttatások, amelyek segítenek fedezni a résztvevők költségeit, amennyiben nem tudnak otthon étkezni.

               23.Az itt leírt javasolt intézkedések az EGAA-rendelet 7. cikkében meghatározott támogatható tevékenységek közé sorolható aktív munkaerőpiaci intézkedéseknek minősülnek. Ezek a tevékenységek nem helyettesítik a passzív szociális védelmi intézkedéseket.

               24.Portugália megadta a szükséges információkat a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében az érintett vállalatra nézve kötelező intézkedésekről. Megerősítette, hogy az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás nem helyettesíti ezeket az intézkedéseket.

               Becsült költségvetés

               25.A költségek teljes becsült összege 7 759 806 EUR, amely a személyre szabott szolgáltatásokra fordított 7 742 160 EUR-t, továbbá az előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint ellenőrzési és jelentéstételi tevékenységekre szánt 17 646 EUR összegű kiadásokat foglalja magában.

               26.Az EGAA-ból igényelt teljes pénzügyi hozzájárulás összege 4 655 883 EUR (az összköltség 60 %-a).

                        Intézkedés

                        A résztvevők becsült száma

                        Egy résztvevőre eső becsült költség
                        (EUR) *

                        Becsült összköltség

                        (EUR)**

                        Személyre szabott szolgáltatások (az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) és c) pontja szerinti intézkedések)

                        Képzés és átképzés (Estágios Profissionais/Cursos de Formação Profissional/Plano de Integração)

                        1 571***

                        3 147

                        4 943 633

                        Vállalkozásösztönzés (Bolsa de criação de emprego por conta própria/Formação em empreendedorismo/Possibilidade de integração do Ninho de Empresas do IEFP)

                        30

                        15 000

                        450 000

                        Részösszeg (a):

                        A személyre szabott szolgáltatáscsomag százalékaránya:

                        –

                        5 393 633

                        (69,67%)

                        Juttatások és ösztönzők (az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti intézkedések)

                        Képzési, mobilitási és étkezési juttatások (Bolsa de formação, transporte e alimentação)

                        861

                        2 728

                        2 348 527

                        Részösszeg (b):

                        A személyre szabott szolgáltatáscsomag százalékaránya:

                        –

                        2 348 527

                        (30,33 %)

                         Az EGAA-rendelet 7. cikkének (4) bekezdése szerinti intézkedések

                        1. Előkészítő tevékenységek

                        –

                        0,00

                        2. Igazgatás

                        –

                        15 236

                        3. Tájékoztatás és nyilvánosság

                        –

                        0,00

                        4. Ellenőrzés és jelentéstétel

                        –

                        2 410

                        Részösszeg (c):

                        Százalékarány az összköltséghez képest:

                        –

                        17 646

                        (0,23 %)

                        Összköltség (a + b + c):

                        –

                        7 759 806

                        EGAA-hozzájárulás (az összköltségek 60 %-a)

                        –

                        4 655 883

                   * A tizedes érték elkerülése érdekében a támogatásra jogosult résztvevőkre eső becsült költségeket kerekítették. A kerekítés azonban nincs hatással az egyes intézkedések összköltségére, amely azonos a Portugália által benyújtott kérelemben szereplő összeggel.

                 ** A végösszegek a kerekítés miatt nem egyeznek.

               *** A résztvevők száma meghaladja a megcélzott kedvezményezettek becsült számát, mivel egyes résztvevők egynél több képzési tevékenységben vesznek részt.

               27.A fenti táblázatban az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelő intézkedésként meghatározott intézkedések költsége nem haladja meg a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja összköltségének 35 %-át. Portugália megerősítette, hogy ezen intézkedések feltétele a munkakereső vagy képzési tevékenységekben részt vevő, támogatásra jogosult kedvezményezettek aktív részvétele.

               28.Portugália megerősítette, hogy az önálló vállalkozáshoz, a vállalkozásalapításhoz, valamint a vállalkozás alkalmazottak által történő átvételéhez kapcsolódó beruházások költsége kedvezményezettenként nem haladja meg a 15 000 EUR-t.

               A kiadások támogathatóságának időszaka

               29.Portugália 2018. június 1-jén kezdte meg a személyre szabott szolgáltatások nyújtását a támogatásra jogosult kedvezményezettek részére. Az intézkedésekkel kapcsolatos kiadásokhoz ezért 2018. június 1-jétől 2020. június 1-jéig nyújtható pénzügyi támogatás az EGAA-ból.

               30.Portugália számára 2018. június 1-jén merült fel először az EGAA végrehajtásához kapcsolódó igazgatási kiadás. Az előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint ellenőrzési és jelentéstételi tevékenységekre fordított kiadások ezért 2018. június 1. és 2020. december 1. között támogathatók az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulásból.

               A nemzeti vagy uniós forrásokból finanszírozott intézkedéseket kiegészítő jelleg

               31.A tagállami előfinanszírozás vagy társfinanszírozás forrása a portugál állami foglalkoztatási szolgálat (IEFP).

               32.Portugália megerősítette, hogy a fentiekben ismertetett, az EGAA-ból nyújtott pénzügyi hozzájárulásban részesülő intézkedések egyéb uniós pénzügyi eszközökből nem részesülnek pénzügyi támogatásban.

               A megcélzott kedvezményezettekkel vagy képviselőikkel, a szociális partnerekkel, illetve a helyi és regionális hatóságokkal folytatott konzultáció során követett eljárások

               33.Portugália jelezte, hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagját egy munkacsoporttal konzultálva dolgozták ki, amely magában foglalta az Állami Foglalkoztatási Szolgálatot, a szakszervezetek képviselőit, a Szociális Biztonsági Intézetet és a munkafeltételekkel foglalkozó hatóságot.

               Irányítási és ellenőrzési rendszerek

               34.A kérelem tartalmazza az irányítási és ellenőrzési rendszer leírását, amely meghatározza az érintett szervek felelősségi körét. Portugália arról értesítette a Bizottságot, hogy a pénzügyi hozzájárulás irányítását és ellenőrzését ugyanazok a szervek fogják végezni, mint amelyek az Európai Szociális Alapért (ESZA) felelősek.

               Az érintett tagállam vállalásai

               35.Portugália minden szükséges biztosítékot megadott az alábbiak tekintetében:

               –a javasolt intézkedésekhez való hozzáférés és azok megvalósítása során tiszteletben tartják az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség elvét;

               –a nemzeti és az uniós jogszabályokban a csoportos létszámcsökkentések vonatkozásában előírt követelményeknek eleget tettek;

               –a javasolt intézkedések nem részesülnek egyéb uniós alapokból vagy pénzügyi eszközökből származó pénzügyi támogatásában, és megtették a szükséges intézkedéseket a kettős finanszírozás elkerülésére;

               –a javasolt intézkedések kiegészítik a strukturális alapok által finanszírozott intézkedéseket;

               –az EGAA-ból nyújtott pénzügyi hozzájárulás megfelel az állami támogatásokra vonatkozó uniós eljárási és anyagi szabályoknak.

               KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               Javasolt költségvetés

               36.Az EGAA-támogatás éves maximális összege (2011-es árakon számítva) 150 millió EUR a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  15
                12. cikkében meghatározottaknak megfelelően.

               37.Miután az EGAA-rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek szempontjából megvizsgálta a kérelmet, valamint figyelembe vette a támogatásra jogosult kedvezményezettek számát, a javasolt intézkedéseket és a becsült költségeket, a Bizottság azt javasolja, hogy a javasolt intézkedések összköltségének 60 %-át kitevő 4 655 883 EUR összeget folyósítsák az EGAA-ból a kérelemben igényelt pénzügyi hozzájárulás biztosítása érdekében.

               38.Az EGAA igénybevételére vonatkozó javasolt határozatot az Európai Parlament és a Tanács közösen hozza meg, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás
                  16
                13. pontja értelmében.

               Kapcsolódó jogi aktusok

               39.A Bizottság az EGAA igénybevételéről szóló határozatra irányuló javaslatának benyújtásával egyidejűleg javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a 4 655 883 EUR összegnek az érintett költségvetési sorba történő átcsoportosítása érdekében is.

               40.A Bizottság az EGAA igénybevételéről szóló határozatra irányuló javaslatával egyidejűleg végrehajtási jogi aktus formájában egy pénzügyi hozzájárulásról szóló határozatot is elfogad, amely abban az időpontban lép hatályba, amikor az Európai Parlament és a Tanács elfogadja az EGAA igénybevételéről szóló javasolt határozatot.

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               Portugália „EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel” referenciaszámú kérelme nyomán az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  17
                és különösen annak 15. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra
                  18
                és különösen annak 13. pontjára,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (a továbbiakban: EGAA) célja, hogy támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások miatt vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság elhúzódása, illetve egy újabb globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak és tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozóknak a munkaerőpiacra történő újbóli beilleszkedéshez.

               (2)Az EGAA éves maximális összege az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  19
                12. cikkében meghatározottaknak megfelelően (2011-es árakon számítva) nem haladhatja meg a 150 millió EUR összeget.

               (3)Portugália az uniós gazdasági tevékenységek egységes ágazati osztályozási rendszere (NACE Rev. 2.) szerinti 14. ágazatban (Ruházati termék gyártása) a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrája (NUTS)
                  20
                2 szintű Norte (PT11), Centro (PT16) és Lisboa (PT17) régiókban történt elbocsátásokra tekintettel 2018. április 24-én kérelmet nyújtott be az EGAA igénybevétele iránt. Az említett kérelem eleget tesz az 1309/2013/EU rendelet 13. cikkében az EGAA-ból folyósított pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek.

               (4)Portugália úgy határozott, hogy az 1309/2013/EU rendelet 6. cikkének (2) bekezdése szerinti, az EGAA által társfinanszírozott, személyre szabott szolgáltatásokat biztosít 730 nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatal (NEET-fiatal) számára is.

               (5)Az EGAA-t ezért igénybe kell venni a Portugália kérelme alapján teljesítendő, 4 655 883 EUR összegű pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében,

               (6)Az EGAA igénybevételéhez szükséges idő minimalizálása érdekében ezt a határozatot elfogadása napjától kell alkalmazni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió 2018-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének keretein belül az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból 4 655 883 EUR összeg igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában.

               2. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba. Ezt a határozatot [az elfogadásának napja]*-tól/-től kell alkalmazni.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

                     (1)

                        HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

                     (2)

                        Az EGAA-rendelet 3. cikke értelmében.

                     (3)

                        A Bizottság 1046/2012/EU rendelete (2012. november 8.) az új regionális bontásra vonatkozó idősorok továbbítása tekintetében a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 310., 2012.11.9., 34. o.).

                     (4)

                        HL L 393., 2006.12.30., 1. o.

                     (5)

                        Az 1309/2013/EU rendelet 7. cikkének (4) bekezdése alapján.

                     (6)

                        A többszálas textiltermékekről szóló megállapodás 1974-ben lépett hatályba és 2004-ben lejárt.

                  https://www.odi.org/sites/odi.org.uk/files/odi-assets/publications-opinion-files/6604.pdf
                  https://www.wto.org/english/tratop_e/texti_e/texintro_e.htm#MFA

                     (7)

                        2008-tól 2016-ig a Bangladesből és Törökországból származó behozatal 314 %-kal, illetve 119 %-kal nőtt.
                  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/newxtweb/

                     (8)

                        A kereskedelem globalizációjához kapcsolódó kérelmek: EGF/2018/002 PT (az e határozati javaslat tárgyát képező eset), valamint EGF/2007/008 MT/Textiles, COM(2008) 94, EGF/2010/003 ES/Galicia textile, COM(2010) 437 és EGF/2017/006 ES/Galicia apparel, COM(2017) 686. A globális pénzügyi és gazdasági válsághoz kapcsolódó kérelmek: EGF/2009/018 LT Wearing apparel, COM(2010) 56 és EGF/2010/014 SI/Mura, COM(2010) 582.

                     (9)

                        Forrás: Cointega, a galiciai textilipari szövetség (www.cointega.com)

                     (10)

                  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/newxtweb/-EUROSTAT
                  : Vállalkozások szerkezeti statisztikái, éves részletes vállalati statisztika

                     (11)

                  https://www.ine.pt/xportal/xmain?xpid=INE&xpgid=ine_indicadores&indOcorrCod=0006186&contexto=bd&selTab=tab2

                     (12)

                        IEFP, IP - Direção de Serviços de Estudos, Planeamento e Controlo de Gestão

                  https://www.iefp.pt/documents/10181/6814977/SIE+-+Desemprego+registado+por+concelhos+dezembro+2017.pdf/ab672c06-ce47-42c4-af0a-8d4c1ac62003
                  https://www.ine.pt/xportal/xmain?xpid=INE&xpgid=ine_indicadores&indOcorrCod=0008273&contexto=bd&selTab=tab2

                     (13)

                  https://www.iefp.pt/documents/10181/7971477/Informa%C3%A7%C3%A3o+Mensal+janeiro+2018.pdf/bea9ab6a-899c-4e92-a63b-5f2d12b5d259

                  https://www.iefp.pt/documents/10181/6817457/Informa%C3%A7%C3%A3o+Mensal+dezembro+2017.pdf/31a5727c-fd90-47f0-8e7c-8fc087d5e18b
                  https://www.iefp.pt/documents/10181/5565497/Informa%C3%A7%C3%A3o+Mensal+dezembro+2016.pdf/663d49b3-2cbe-4869-9f7c-4856af399891
                  https://www.iefp.pt/documents/10181/3943898/Informa%C3%A7%C3%A3o+Mensal+dezembro+2015.pdf/ff648dba-07db-4853-aced-ae4a44ceed61

                     (14)

                  https://www.pordata.pt/Portugal/Taxa+de+desemprego+total+e+por+n%C3%ADvel+de+escolaridade+completo+(percentagem)-1009

                     (15)

                        HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

                     (16)

                        HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (17)

                        HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

                     (18)

                        HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (19)

                        A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

                     (20)

                        A Bizottság 1046/2012/EU rendelete (2012. november 8.) az új regionális bontásra vonatkozó idősorok továbbítása tekintetében a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 310., 2012.11.9., 34. o.).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.9.14.
            COM(2018) 626 final
            2018/0327(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezetben az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet (OIV) 2018. november 23-i közgyűlésén az uniós jogra hatást gyakorló állásfoglalások tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Az Európai Unió különleges helyzete az OIV keretében

               Az OIV-nek jelenleg 46 állam, köztük 20 uniós tagállam a tagja. Az Európai Unió nem tagja az OIV-nek. 2017. október 20. óta azonban az OIV megadta az Uniónak azt az OIV eljárási szabályzatának 4. cikkében előírt különleges státuszt, amely lehetővé teszi, hogy az Unió beavatkozzon a bizottságok, albizottságok és szakértői csoportok munkájába, valamint hogy részt vegyen a közgyűlés és a végrehajtó bizottság ülésein.

               2.2.Az OIV

               A Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet (OIV) a szőlészet és a borászat, a boralapú italok, a csemegeszőlő, a mazsola és az egyéb szőlészeti és borászati termékek ágazatában tevékenykedő tudományos és szakmai kormányközi szervezet. Az OIV célkitűzései a következők: i. tájékoztatás nyújtása azon intézkedésekről, amelyek révén a termelők, a fogyasztók, valamint a szőlészeti és borászati termékek ágazatában tevékenykedő egyéb szereplők érdekei figyelembe vehetők, ii. segítségnyújtás a szabványosításra irányuló tevékenységekben részt vevő egyéb nemzetközi szervezeteknek, valamint iii. hozzájárulás a meglévő gyakorlatok és szabványok nemzetközi harmonizációjához.

               2.3.Az OIV tervezett jogi aktusa

               Az OIV következő közgyűlésére 2018. november 23-án Uruguayban kerül sor. Ebben az összefüggésben a szakértői csoport 2018 áprilisában Párizsban megtartott ülésén folytatott megbeszélések alapján várhatóan a következő – az uniós jogra joghatással bíró – állásfoglalások kerülnek fel a közgyűlés napirendjére elfogadás céljából:

               –Az OENO-TECHNO 14-567B és 14-567C jelzetű állásfoglalás-tervezetek a bor előállításához felhasznált anyagokat adalékként vagy feldolgozási segédanyagként sorolják be. Ezek az állásfoglalások az 1308/2013/EU rendelet 80. cikke (3) bekezdésének a) pontja és 90. cikkének (2) bekezdése értelmében joghatást fognak gyakorolni az uniós jogra.

               –Az OENO-SPECIF 15-573, 15-579, 16-603 és 16-604 jelzetű állásfoglalás-tervezetek meghatározzák a borászati eljárások során alkalmazott anyagokra vonatkozó tisztasági és azonosítási előírásokat. E borászati eljárásokat az OIV azzal a feltétellel tette közzé és ajánlotta, hogy az alkalmazott anyagokra vonatkozó előírásokat elfogadják (az OIV által kiadott, a borászati eljárásokra vonatkozó nemzetközi kódex 2.1.20. és 3.4.14. szakasza). Ezek az állásfoglalások az 1308/2013/EU rendelet 80. cikke (3) bekezdésének a) pontja és 90. cikkének (2) bekezdése, valamint a 606/2009/EK rendelet 9. cikke értelmében joghatást fognak gyakorolni az uniós jogra.

               –Az OENO-SCMA 15-591A, 15-591B, 16-595, 16-597, 16-598, 16-599, 16-600, 16-606 és 17-623 jelzetű állásfoglalás-tervezetek analitikai módszereket állapítanak meg. Ezek az állásfoglalások az 1308/2013/EU rendelet 80. cikke (3) bekezdésének a) pontja és 80. cikkének (5) bekezdése értelmében joghatást fognak gyakorolni az uniós jogra.

                  Az eddigiekhez hasonlóan most is számítani lehet arra, hogy az OIV Közgyűlésének ülésére összeállított napirend még módosul és további, az uniós jogra joghatást gyakorló állásfoglalásokkal egészül ki. A Közgyűlés által elvégzendő munka hatékonyságának biztosítása és egyúttal a Szerződésekben foglalt szabályok tiszteletben tartása érdekében a Bizottság kellő időben kiegészíti, vagy módosítja e javaslatot, lehetővé téve ezáltal a Tanács számára, hogy az érintett állásfoglalásokra vonatkozóan is elfogadja a képviselendő álláspontot.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az OIV következő közgyűlésén szavazásra bocsátott állásfoglalás-tervezeteket a borágazat tudományos és műszaki szakértői részletesen megvitatták. Az állásfoglalások hozzájárulnak a borokra vonatkozó szabványok nemzetközi szintű harmonizációjához, és olyan keretet teremtenek, amely tisztességes versenyt biztosít a borágazat termékeivel folytatott kereskedelemben. Következésképpen helyénvaló támogatni őket.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése attól függetlenül alkalmazandó, hogy az Unió tagja-e a szervnek, vagy részes fele-e a megállapodásnak.
                  1

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  2
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet (OIV) a szőlészet és a borászat, a boralapú italok, a csemegeszőlő, a mazsola és az egyéb szőlészeti és borászati termékek ágazatában tevékenykedő tudományos és szakmai kormányközi szervezet. Az OIV célkitűzései a következők: i. tájékoztatás nyújtása azon intézkedésekről, amelyek révén a termelők, a fogyasztók, valamint a szőlészeti és borászati termékek ágazatában tevékenykedő egyéb szereplők érdekei figyelembe vehetők, ii. segítségnyújtás a szabványosításra irányuló tevékenységekben részt vevő egyéb nemzetközi szervezeteknek, valamint iii. hozzájárulás a meglévő gyakorlatok és szabványok nemzetközi harmonizációjához. Az OIV-nek jelenleg 46 állam, köztük 20 uniós tagállam a tagja. Az Európai Unió nem tagja az OIV-nek. 2017. október 20. óta azonban az OIV megadta az Uniónak az OIV eljárási szabályzatának 4. cikkében előírt különleges státuszt, amely lehetővé teszi, hogy az Unió beavatkozzon a bizottságok, albizottságok és szakértői csoportok munkájába, valamint hogy részt vegyen a közgyűlés és a végrehajtó bizottság ülésein.

               Az EU szintjén a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  3
                (a közös piacszervezésről szóló rendelet) értelmében az OIV által elfogadott és közzétett egyes állásfoglalások hatással vannak az uniós jogra.

               A közös piacszervezésről szóló rendelet az alábbi rendelkezések kapcsán hivatkozik az OIV-re:

               –az OIV által elfogadott és közzétett borászati eljárások vonatkozásában, amelyeket a Bizottságnak az ilyen eljárások engedélyezésekor figyelembe kell vennie (a közös piacszervezésről szóló rendelet 80. cikke (3) bekezdésének a) pontja),

               – ugyanezen borászati eljárások vonatkozásában, amennyiben azokat a közös piacszervezésről szóló rendelet 80. cikkének (3) bekezdése szerinti engedélyezésüket megelőzően harmadik országokban bor előállítása céljából alkalmazzák (a közös piacszervezésről szóló rendelet 90. cikkének (2) bekezdése),

               –a borászati eljárások során alkalmazott anyagokra vonatkozó egyes tisztasági és azonosítási előírások vonatkozásában oly módon, hogy az OIV által e tekintetben elfogadott és közzétett szabályok az Unióban automatikusan kötelező erejűvé válnak (a 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a szőlőből készült termékek kategóriái, a borászati eljárások és az azokhoz kapcsolódó korlátozások tekintetében történő végrehajtására vonatkozó egyes szabályok megállapításáról szóló, 2009. július 10-i 606/2009/EK bizottsági rendelet
                  4
                9. cikke),

               –a szőlő- és borágazati termékek összetételének meghatározására szolgáló, az OIV által elfogadott és közzétett egyes vizsgálati módszerek vonatkozásában, amelyekből a Bizottságnak ki kell indulnia, kivéve, ha e módszerek az Unió által elérni kívánt cél szempontjából nem hatékony vagy nem megfelelő eszköznek minősülnek (a közös piacszervezésről szóló rendelet 80. cikkének (5) bekezdése).

               A szeszes italok elemzésére vonatkozó közösségi referenciamódszerek megállapításáról szóló, 2000. december 19-i 2870/2000/EK bizottsági rendeletből
                  5
                ugyancsak következik, hogy az OIV által elfogadott és közzétett egyes állásfoglalások hatással vannak az uniós jogra. A 2870/2000/EK rendelet 3. cikke hivatkozik az OIV állásfoglalásaira azon esetek vonatkozásában, amikor egy adott szeszes italban található anyagok kimutatására és mérésére nem állapítottak meg közösségi elemzési referenciamódszert.

               Végül a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról szóló, 2014. február 26-i 251/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  6
                4. cikke szintén tartalmaz hivatkozásokat az OIV-re. E rendelkezésnek megfelelően, az engedélyezett előállítási eljárások megállapítása érdekében a Bizottságnak figyelembe kell vennie az OIV által ajánlott és közzétett előállítási eljárásokat, és az OIV által ajánlott és közzétett módszereken alapuló analitikai módszereket kell elfogadnia, kivéve, ha ezek az elérni kívánt cél tekintetében nem lennének hatékonyak vagy megfelelőek.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont kialakításra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus a mezőgazdaságot érinti, illetve e területtel összefüggő célokat kíván megvalósítani. A tervezett jogi aktus ezen elemei elválaszthatatlanok és egymáshoz viszonyítva nem járulékos jellegűek.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 43. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 43. cikke annak 218. cikke (9) bekezdésével összefüggésben.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Tárgytalan.

               2018/0327 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezetben az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)2018. november 23-án megtartandó következő közgyűlésén a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet (OIV) az uniós jogra hatást gyakorló állásfoglalásokat fog megvitatni és – valószínűleg – elfogadni. Az Unió nem tagja az OIV-nek. Az OIV azonban 2017. október 20-án megadta az Unió számára az OIV eljárási szabályzatának 4. cikkében előírt státuszt.

               (2)Az OIV-nek 20 uniós tagállam a tagja. E tagállamoknak lehetőségük van módosításokat javasolni az OIV állásfoglalás-tervezeteit illetően, és az OIV legközelebbi, 2018. november 23-án megtartandó közgyűlésén több ilyen állásfoglalás-tervezet elfogadásában részt fognak venni.

               (3)Ezért indokolt, hogy a szóban forgó állásfoglalások tekintetében az Unió hatáskörébe tartozó kérdésekre vonatkozó uniós álláspontot a Tanács határozza meg és azt az OIV ülésein a szervezetben tagsággal rendelkező uniós tagállamok az Unió érdekében együttesen eljárva képviseljék.

               (4)Az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  7
                és a 606/2009/EK bizottsági rendelet
                  8
                értelmében egyes, az OIV által elfogadott és közzétett állásfoglalások hatással vannak az uniós jogra.

               (5)Az 1308/2013/EU rendelet 80. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében a Bizottságnak borászati eljárások engedélyezésekor figyelembe kell vennie az OIV által elfogadott és közzétett borászati eljárásokat és vizsgálati módszereket.

               (6)Az 1308/2013/EU rendelet 80. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottságnak a szőlő- és borágazati termékek összetételének meghatározására szolgáló vizsgálati módszereket az OIV által ajánlott és közzétett vonatkozó módszerekből kiindulva kell meghatároznia, kivéve, ha e módszerek az Unió által elérni kívánt cél szempontjából nem hatékony vagy nem megfelelő eszköznek minősülnek.

               (7)Az 1308/2013/EU rendelet 90. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az Unióba behozott borágazati termékeket az Unió által a szóban forgó rendelettel összhangban engedélyezett borászati eljárások szerint, illetve ezen engedély megadása előtt az OIV által ajánlott és közzétett borászati eljárások szerint kell előállítani.

               (8)A 606/2009/EK rendelet 9. cikke úgy rendelkezik, hogy amennyiben a Bizottság nem határoz meg a borászati eljárások során alkalmazott anyagokra vonatkozó tisztasági és azonosítási előírásokat, akkor az OIV által megállapított és közzétett előírások érvényesek.

               (9)Az OENO-TECHNO 14-567B1, 14-567B2 és 14-567C jelzetű állásfoglalás-tervezetek a bor előállításához felhasznált anyagokat adalékként vagy feldolgozási segédanyagként sorolják be. Ezek az állásfoglalások az 1308/2013/EU rendelet 80. cikke (3) bekezdésének a) pontja és 90. cikkének (2) bekezdése értelmében joghatást fognak gyakorolni az uniós jogra.

               (10)Az OENO-SPECIF 15-573, 15-579, 16-603 és 16-604 jelzetű állásfoglalás-tervezetek meghatározzák a borászati eljárások során alkalmazott anyagokra vonatkozó tisztasági és azonosítási előírásokat. E borászati eljárásokat az OIV azzal a feltétellel tette közzé és ajánlotta, hogy az alkalmazott anyagokra vonatkozó előírásokat elfogadják (az OIV által kiadott, a borászati eljárásokra vonatkozó nemzetközi kódex 2.1.20. és 3.4.14. szakasza). Ezek az állásfoglalások az 1308/2013/EU rendelet 80. cikke (3) bekezdésének a) pontja és 90. cikkének (2) bekezdése, valamint a 606/2009/EK rendelet 9. cikke értelmében joghatást fognak gyakorolni az uniós jogra.

               (11)Az OENO-SCMA 15-591A, 15-591B, 16-595, 16-597, 16-598, 16-599, 16-600, 16-606 és 17-623 jelzetű állásfoglalás-tervezetek analitikai módszereket állapítanak meg. Ezek az állásfoglalások az 1308/2013/EU rendelet 80. cikke (3) bekezdésének a) pontja és 80. cikkének (5) bekezdése értelmében joghatást fognak gyakorolni az uniós jogra.

               (12)Ezeket az állásfoglalás-tervezeteket a borágazat tudományos és technikai kérdéseivel foglalkozó szakértők részletesen megvitatták. Az említett állásfoglalás-tervezetek hozzájárulnak a borokra vonatkozó szabványok nemzetközi szintű harmonizációjához, és olyan keretet teremtenek, amely tisztességes versenyt biztosít a borágazat termékeivel folytatott kereskedelemben. Következésképpen helyénvaló támogatni őket.

               (13)Annak biztosítása érdekében, hogy az OIV Közgyűlésének ülését megelőző tárgyalásokon az OIV-ben tagsággal rendelkező tagállamok rendelkezhessenek a szükséges rugalmassággal, felhatalmazást kell kapniuk az álláspontokra vonatkozó, ám azok lényegét nem érintő módosítások elfogadására,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió nevében a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet (OIV) 2018. november 23-i közgyűlésén képviselendő, a mellékletben foglalt álláspontot az OIV-ben tagsággal rendelkező uniós tagállamok az Unió érdekében együttesen eljárva képviselik.

               2. cikk

               (1)Ha az 1. cikkben említett álláspontot vélhetően befolyásolják az OIV ülései előtt vagy alatt ismertetett új tudományos vagy műszaki információk, akkor az OIV-ben tagsággal rendelkező uniós tagállamok kérelmezik, hogy az OIV közgyűlésében halasszák el a szavazást addig az időpontig, amíg az Unió az új szempontok alapján kialakítja álláspontját.

               (2)Az OIV-ben tagsággal rendelkező tagállamok – különösen a helyszínen tartandó koordinációt követően és az Unió álláspontjának kialakításáról szóló további tanácsi határozat nélkül – az Unió érdekében együttesen eljárva elfogadhatnak a mellékletben említett álláspontok tervezeteire vonatkozó olyan módosításokat, amelyek azok lényegét nem érintik.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. pont.

                     (2)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (3)

                        HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

                     (4)

                        HL L 193., 2009.7.24., 1. o.

                     (5)

                        HL L 333., 2000.12.29, 20. o.

                     (6)

                        HL L 84., 2014.3.20., 14-34. o.

                     (7)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1308/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 671. o.).

                     (8)

                        A Bizottság 606/2009/EK rendelete (2009. július 10.) a 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a szőlőből készült termékek kategóriái, a borászati eljárások és az azokhoz kapcsolódó korlátozások tekintetében történő végrehajtására vonatkozó egyes szabályok megállapításáról (HL L 193., 2009.7.24., 1. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.9.14.
            COM(2018) 626 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezetben az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               A tagállamok az Unió érdekében együttesen eljárva kizárólag az alábbi borászati eljárásokkal, a borászati eljárások során alkalmazott anyagokra vonatkozó tisztasági és azonosítási előírásokkal, valamint a szőlő- és borágazati termékek összetételének meghatározására szolgáló vizsgálati módszerekkel kapcsolatos, a 7. szakaszban lévő állásfoglalás-tervezeteket támogatják, fenntartva a jogot arra, hogy ezeket az állásfoglalásokat az új fejlemények alapján a jövőben esetleg felülvizsgálják:

                        Szám

                        Állásfoglalás hiv.

                        Cím

                        1

                        OENO-TECHNO 14–567B

                        Az adalékanyagok és a technológiai segédanyagok megkülönböztetése – 2. rész (glutation, CO2)

                        2

                        OENO-TECHNO 14-567C

                        Az adalékanyagok és a technológiai segédanyagok megkülönböztetése – 3. rész (tanninok)

                        3

                        OENO-SPECIF 15-573

                        Hemicelluláz-aktivitás meghatározása enzimkészítményekben

                        4

                        OENO-SPECIF 16-603

                        A garantált glutationszintekkel rendelkező inaktivált élesztőkről szóló monográfia

                        5

                        OENO-SPECIF 16-604

                        A borászati felhasználásra szánt aktív szénről szóló OENO 7/2007 állásfoglalás felülvizsgálata

                        6

                        OENO-SPECIF 15-579

                        A kálium-karbonátról szóló monográfia

                        7

                        OENO-SCMA 15-591A

                        Szabad kén-dioxid-tartalom – az OIV-MA-AS323-04A módszer naprakésszé tétele

                        8

                        OENO-SCMA 15-591B

                        Összes kén-dioxid-tartalom – az OIV-MA-AS323-04A módszer naprakésszé tétele

                        9

                        OENO-SCMA 16-595

                        A teljes etanal-tartalom meghatározása borban nagy teljesítményű folyadékkromatográfiával

                        10

                        OENO-SCMA 16-597

                        Az összes ecetsavtartalom meghatározására szolgáló módszer módosítása

                        11

                        OENO-SCMA 16-598

                        L-tejsav meghatározása borban és mustban

                        12

                        OENO-SCMA 16-599

                        L-almasav meghatározása borban és mustban

                        13

                        OENO-SCMA 16-600

                        D-glükóz és D-fruktóz meghatározása borban és mustban

                        14

                        OENO-SCMA 16-606

                        A borokban található illékony vegyületek gázkromatográfiás elemzésének validálása (OENO-SCMA 14–553 állásfoglalás)

                        15

                        OENO-SCMA 16-623

                        A parafadugókból potenciálisan kioldódó 2,4,6-triklóranizol meghatározása borban


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.12.4.
            COM(2018) 784 final
            2018/0403(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Szingapúri Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               2004. november 25-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy partnerségi és együttműködési megállapodásról (a továbbiakban: PEM vagy a megállapodás) szóló tárgyalásokat folytasson hat ASEAN-országgal, köztük Szingapúrral. Szingapúrral 2005 októberében kezdődtek tárgyalások, amelyek 2013 májusában zárultak le. A két fél 2013. október 14-én parafálta a megállapodást.

               A tárgyalásokra a konzultatív bizottságként eljáró, Ázsiával és a csendes-óceáni országokkal foglalkozó munkacsoporttal (COASI) konzultációt folytatva került sor. Az Európai Parlamentet tájékoztatták a tárgyalások folyamán.

               A megállapodás aláírásáról szóló tanácsi határozat 2018. július 16-i elfogadását követően a megállapodást 2018. október 19-én Brüsszelben aláírták.

               E javaslat képezi a megállapodás megkötésének jogi eszközét.

               2.A JAVASLAT JOGI ELEMEI

               2.1.A megállapodás célja és tartalma

               A Szingapúrral kötött PEM az ötödik megállapodás egy ASEAN-országgal, az Indonéziával, a Fülöp-szigetekkel, Vietnammal és Malajziával kötött megállapodásokat követően. A megállapodás az Európai Gazdasági Közösség és a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének (ASEAN) tagországai között létrejött, 1980. évi együttműködési megállapodás jelenlegi jogi keretének helyébe lép.

               A Szingapúrral kötött ezen megállapodás előrelépést jelent az EU fokozott politikai és gazdasági szerepvállalása felé Délkelet-Ázsiában. A megállapodás lefekteti az EU és tagállamai Szingapúrral folytatott hatékonyabb kétoldalú szerepvállalásának alapját a politikai párbeszéd megerősítése és a számos területen folytatott együttműködés fokozása révén.

               A PEM tartalmazza az emberi jogokra, a Nemzetközi Büntetőbíróságra, a tömegpusztító fegyverekre, a kézi- és könnyűfegyverekre, valamint a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó standard uniós politikai záradékokat. Olyan együttműködési területeket is felölel, mint a kereskedelmi és beruházási kérdések, az iparpolitika, az egészségügy, a környezetvédelem, az éghajlatváltozás, az energiaügy, az adóügy, az oktatás és a kultúra, a munkaügy, a foglalkoztatási és szociális kérdések, a tudomány és technológia, valamint a közlekedésügy. A megállapodás továbbá foglalkozik a jog érvényesülése, a szabadság és a biztonság, vagyis a jogi együttműködés, továbbá a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása, a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelem terén folytatott együttműködéssel.

               A PEM kísérőlevelet tartalmaz, amely a megállapodás szerves részét képezi. A kísérőlevél megerősíti a felek egyetértését azzal kapcsolatban, hogy a megállapodás aláírásakor az objektíven rendelkezésre álló információk alapján egyikük sem tud a másik olyan nemzeti jogszabályáról vagy annak alkalmazásáról, amely a nemteljesítési mechanizmusra való hivatkozáshoz vezethet.

               A megállapodást kiegészíti egy szabadkereskedelmi megállapodás és egy beruházásvédelmi megállapodás, melyek a PEM kereskedelemre és beruházásra vonatkozó rendelkezéseit hatályba léptető egyedi megállapodásoknak minősülnek és az átfogó kétoldalú kapcsolatok és a közös intézményi keret részét képezik, a PEM 9. cikke (2) bekezdésében említettek szerint.

               A megállapodás rendelkezik a saját, vagy a PEM 9. cikkének (2) bekezdése és 43. cikkének (3) bekezdése szerinti bármilyen más megállapodás alkalmazása felfüggesztésének lehetőségéről abban az esetben, ha megsértik a megállapodás alapvető elemeit, például az emberi jogokról szóló záradékot és a nonproliferációról szóló záradékot.

               A megállapodás vegyes bizottságot hoz létre, amelynek feladata a megállapodásban foglaltak megfelelő érvényesülésének és végrehajtásának biztosítása.

               2.2.Anyagi jogalap

               Az ítélkezési gyakorlat értelmében, ha az uniós intézkedés vizsgálatából az derül ki, hogy az kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik csak járulékos jellegű, az intézkedést egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani. Kivételesen, ha ezzel szemben az állapítható meg, hogy az intézkedés egyidejűleg több célkitűzést követ, vagy elválaszthatatlan és egymáshoz viszonyítva nem járulékos jellegű több összetevőből áll, és így a Szerződések különböző rendelkezései alkalmazandók, az ilyen intézkedést a különböző, vonatkozó jogalapokra kell alapítani (e tekintetben lásd a Bíróság 2006. január 10-i ítéletét, Bizottság kontra Parlament és Tanács, C-178/03, EU:C:2006:4, 42–43. pont, a Bíróság 2014. június 11-i ítéletét, Bizottság kontra Tanács, C-377/12, EU:C:2014:1903, 34. pont, és a Bíróság 2016. június 14-i ítéletét, Parlament kontra Tanács, C-263/14, EU:C:2016:435, 44. pont).

               Ebben a konkrét esetben az elsődleges célkitűzés vagy összetevő az egy harmadik országgal folytatott együttműködés. Ezért a javasolt határozatnak az EUMSZ 212. cikkén kell alapulnia.

               2.3.Eljárási jogalap

               Az EUMSZ 218. cikkének (6) bekezdése szerint a megállapodások aláírásához azok engedélyezéséről szóló határozatot kell elfogadni. Az EUMSZ 218. cikkének (8) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Tanács minősített többséggel jár el, az EUMSZ 218. cikke (8) bekezdésének második albekezdésében felsorolt körülmények kivételével, melyek esetében a Tanács egyhangúlag jár el. Az erre a konkrét esetre vonatkozó szavazási szabály tehát a minősített többség.

               2.4.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 212. cikke, összefüggésben az EUMSZ 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával. Jogalapként nincs szükség további rendelkezésekre
                  1
               .

               3.EGYÉB ELEMEK: A JAVASOLT HATÁROZAT SZÜKSÉGESSÉGE

               Az EUMSZ 216. cikke úgy rendelkezik, hogy az Unió megállapodást köthet egy vagy több harmadik országgal, ha a Szerződések ilyen megállapodás megkötését írják elő, ha az – az uniós szakpolitikák részeként – a Szerződésekben meghatározott célkitűzések elérése érdekében szükséges, ha valamely kötelező erejű uniós jogi aktus ilyen értelmű rendelkezést tartalmaz, vagy ha az a közös szabályokat érintheti, illetve azok alkalmazási körét megváltoztathatja.

               A Szerződések rendelkeznek az olyan megállapodások megkötéséről, mint a PEM, nevezetesen az EUMSZ 212. cikkében. Ezenkívül a PEM megkötése szükséges a Szerződésekben meghatározott célkitűzések uniós szakpolitikák keretében történő elérése érdekében, többek között az emberi jogok, a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozása, a terrorizmus elleni küzdelem, a szervezett bűnözés elleni küzdelem, a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem, a kereskedelem, a migráció, a környezetvédelem, az energiaügy, az éghajlatváltozás, a közlekedés, a foglalkoztatás és a szociális kérdések, az egészségügy stb. területén.

               2018/0403 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Szingapúri Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 212. cikkére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

               mivel:

               (1)Az (EU) 2018/1047 tanácsi határozattal
                  2
                összhangban az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Szingapúri Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) 2018. október 19-én aláírták, figyelemmel annak egy későbbi időpontban történő megkötésére.

               (2)
                     A megállapodás célja, hogy lefektesse az Unió és tagállamai Szingapúrral folytatott kétoldalú szerepvállalása hatékonyabbá tételének alapjait a bilaterális, regionális és multilaterális kérdések széles körét érintő együttműködés és párbeszéd megerősítése révén, továbbá előrelépést jelent az Unió fokozott politikai és gazdasági szerepvállalása felé Délkelet-Ázsiában.

               (3)A megállapodást az Unió nevében jóvá kell hagyni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Szingapúri Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodás, a megállapodás szerves részét képező együttes nyilatkozatok és a kísérőlevél az Unió nevében jóváhagyásra kerülnek.

               A megállapodás, a közös nyilatkozatok és a kísérőlevél szövegét csatolták e határozathoz.

               2. cikk

               A Tanács elnöke kijelöli a megállapodás 49. cikkének (1) bekezdésében meghatározott értesítést az Unió nevében elvégezni jogosult személy(eke)t annak kifejezésére, hogy az Unió a megállapodást magára nézve jogilag kötelező erejűnek ismeri el.

               3. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba
                  3
               .

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Európai Bizottság kontra Tanács, C-377/12, ECLI: EU: C: 2014: 1903 és Európai Bizottság kontra Tanács, C-244/17, ECLI:EU:C:2018:662.

                     (2)

                        A Tanács (EU) 2018/1047 határozata (2018. július 16.) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Szingapúri Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról (HL L 189., 2018.7.26., 2. o.).

                     (3)

                        A megállapodás hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában.