Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0177

Javaslat a Tanács határozata az Európai Közösség és a Japán Kormány közötti, vámügyi együttműködésről és vámügyekben történő kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló megállapodás megkötéséről  /* COM/2007/0177 végleges - ACC 2007/0067 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 11.4.2007COM(2007) 177 végleges2007/0067 (ACC)JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Közösség és a Japán Kormány közötti, vámügyi együttműködésről és vámügyekben történő kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló megállapodás megkötéséről(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁSA JAVASLAT HÁTTERE |110 | A javaslat indokai és célkitűzései Az EU-s külpolitika részeként az Európai Közösség keresi a nemzetközi szintű vámügyi együttműködés lehetőségeit legnagyobb kereskedelmi partnereivel. A vámügyi együttműködési megállapodásokról szóló tárgyalásokra vonatkozó tanácsi felhatalmazásról szóló bizottsági ajánlás alapján a Tanács 1993. április 5-i határozatával felhatalmazta a Bizottságot, hogy legnagyobb kereskedelmi partnereivel: Az EK és Japán közötti vámügyi együttműködési megállapodás fontos eszköz lenne a kereskedelem liberalizációjának és a kereskedelmi eljárások egyszerűsítésének kiegyensúlyozásához, tekintettel a csalással és az illegális tevékenységekkel szembeni küzdelemre. |120 | Általános összefüggések Az EK nemzetközi vámügyi együttműködési politikájának összefüggésében a vámegyüttműködésről és a kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló megállapodások lehetővé teszik a szerződő felek számára, hogy a vámügyi együttműködéshez szükséges eszközöket alkalmazzanak. Az EK eddig Koreával, Hong Konggal, Kanadával, az USA-val, Indiával és Kínával kötött vámügyi együttműködésről szóló megállapodást. Az EK eddig Koreával, Hong Konggal, Kanadával, az USA-val, Indiával és Kínával kötött vámügyi együttműködésről szóló megállapodást. Az EU-Japán cselekvési tervben prioritásnak tekintett EK-Japán vámügyi együttműködésről szóló megállapodás megfelelő keretet biztosítana valamennyi vámüggyel kapcsolatos kérdés és probléma, mint a kereskedelem megkönnyítése, a szellemi tulajdonjogokra vonatkozó jogszabályok végrehajtása, a hamisítás elleni küzdelem, valamint a logisztikai ellátási lánc biztonsága megvitatására, amelyek elsőbbségi területek az EU és Japán számára. Az EK-Japán megállapodásra irányuló tárgyalások céljából csak 2004-ben került sor kapcsolatfelvételre, amelyet 2005-ben és 2006-ban a japán hatóságokkal folytatott számos hivatalos tárgyalási forduló követett. A 2006-ban zajló utolsó tárgyalási fordulót és a megállapodás-tervezetnek a Japán Jogszabályi Kabinet (Cabinet Legislation Bureau) által múlt év végén végzett jogi lektorálását követően mindkét oldal egyetértett a megállapodás mellékelt szövegével. A vámügyi együttműködésről és a vámügyekben történő kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló megállapodás mielőbbi aláírása érdekében a Bizottság javasolja, hogy a Tanács hagyja jóvá a mellékelt, a megállapodás aláírásáról és megkötéséről szóló határozatjavaslatot. |130 | Hatályos rendelkezések a javaslat által szabályozott területen Az EK-Japán vámügyi együttműködésről szóló megállapodás-tervezet tartalmazza a korábbi vámügyi együttműködésről és kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló megállapodásokban foglalt jogalkotási együttműködésről, technikai segítségnyújtásról és kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló rendelkezéseket. |140 | Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel A javaslat teljesen megfelel az EK harmadik országokkal folytatott vámügyi együttműködéssel kapcsolatos vámpolitikájának. Célja a vámeljárások egyszerűsítése és harmonizációja, valamint rendelkezik a vámcsalások elleni küzdelem és a kölcsönös igazgatási segítségnyújtással kapcsolatos információcsere eszközeiről. |KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |Konzultáció az érdekelt felekkel |211 | A konzultáció módszerei, a megcélzott főbb ágazatok és a válaszadók általános bemutatása A Tanács vámunió munkacsoportjának keretében a tárgyalások alatt rendszeresen folyt konzultáció a tagállamokkal. Az OLAF, a DG RELEX, a DG TRADE és a Jogi Szolgálat a szolgálatok közötti konzultációt megelőzően a megállapodást megkapta a véleményezésre. |212 | A válaszok összefoglalása és figyelembevételük módja A javaslat tartalmazza a Tanács vámunió munkacsoportjában képviselt tagállamok szóbeli észrevételeit. Tartalmazza továbbá a Bizottság szolgálatainak megjegyzéseit. A konzultációba bevont testületek mind azon a véleményen vannak, hogy a megállapodás az EK harmadik országokkal kötött korábbi vámügyi együttműködési megállapodásaival összhangban lévő szabványdokumentum. |Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |229 | Külső szakvéleményre nem volt szükség. |230 | Hatásvizsgálat Nyilvános konzultációra – az EU és Japán közötti vámügyi kapcsolatok stratégiai megközelítésének kidolgozása céljából – nem került sor. Azonban a különböző EU-Japán fórumokon és párbeszédek során az érdekelt felek, mint a kormányok, a magánvállalatok, a tanácsadók, a gazdasági társulások és az ipari szövetségek, kifejezték azon elvárásaikat, miszerint az EK-Japán vámügyi együttműködési megállapodásnak jelentős szerepet kell játszania a jelenlegi nehézségek megoldásában, amellyel az EK és Japán a vámügy területén szembenéz. A megállapodás jogalapot teremt a szerződő felek közötti információcseréhez és igazgatási együttműködéshez a vámjogszabályok megfelelő alkalmazása érdekében, valamint előnyöket és modern együttműködési módszereket nyújt, amelyek magukban foglalnak különböző végrehajtási technikákat. A javaslat szükséges jogi eszköz lesz az EK és Japán közötti megfelelő vámügyi együttműködés biztosításához, valamint tükrözni fogja a nemzetközi szerzői jogi kalózkodás és hamisítás növekvő mértékének, terjedelmének és kifinomultságának elismerését és a szerződő felek azon elkötelezettségét, hogy növeljék a szellemi tulajdonjogok védelmét, biztosítsák a nemzetközi ellátási láncot, miközben megkönnyítik a világkereskedelemben törvényesen értékesített áruk mozgását. |A JAVASLAT JOGI ELEMEI |305 | A javaslat összefoglalása A Tanács 1993. évi irányelveivel összhangban, valamint az EK és Japán (az egyik legfontosabb kereskedelmi partner) közötti kereskedelmi kapcsolatok jelentőségét figyelembe véve a szerződő felek kötelezettséget vállalnak a vámhatóságaik közötti hatékony együttműködés biztosítására. A csatolt javaslat célja, hogy a Tanács elfogadjon egy határozatot az Európai Közösség és Japán közötti vámügyi együttműködésről és a vámügyekben történő kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló megállapodásról. Ilyen eszköz elfogadása lehetővé teszi a szerződő feleknek a vámügyi jogsértések elleni küzdelemben vámügyi együttműködésük fejlesztését, a vámjogszabályok bármely megsértésének megelőzését, kivizsgálását és a megsértés elleni küzdelmet, a vámeljárások egyszerűsítését és harmonizációját, valamint a szerződő felek területén esetlegesen bűncselekményt megvalósító tevékenységekre vonatkozó információcsere lehetőségét. |310 | Jogalap Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 133. cikke értelmében amennyiben megállapodás céljából egy vagy több tagállammal vagy nemzetközi szervezettel kell tárgyalásokat folytatni, a Bizottság ajánlásokat tesz a Tanácsnak, amely engedélyezi a Bizottság számára a szükséges tárgyalások megkezdését. A Tanács és a Bizottság felelőssége annak biztosítása, hogy az elért megállapodások összeegyeztethetők legyenek a közösségi belső politikákkal és szabályokkal. Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 300. cikke kimondja, hogy a megállapodások aláírásáról és megkötéséről a Tanács a Bizottság javaslata alapján minősített többséggel határoz. Az EU és főbb kereskedelmi partnerei között vámügyi együttműködési megállapodás megkötésére irányuló tárgyalások folytatásáról szóló 1993. április 5-i tanácsi határozat. |329 | A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ennélfogva nem alkalmazandó. |Az arányosság elve A javaslat a következő ok(ok) miatt felel meg az arányosság elvének: |331 | A javasolt intézkedés szükséges és megfelelő az EK és Japán közötti vámügyi együttműködés maradéktalan végrehajtásához. |332 | A javaslat létrehoz egy koordináló mechanizmust, a szerződő felek vámigazgatásainak és a Bizottságnak a képviselőiből álló Vámegyüttműködési Vegyes Bizottságot. A Vámegyüttműködési Vegyes Bizottság a szerződő felek célkitűzéseinek megfelelően és azokkal arányos mértékben igyekszik csökkenteni a megállapodásból fakadó igazgatási terheket. |Az eszköz megválasztása |342 | Az EK-Szerződés 300. cikkével összhangban a megállapodások aláírásáról és megkötéséről a Tanács a Bizottság javaslata alapján minősített többséggel határoz. A Tanács határozata a megfelelő eszköz (ezt a Tanács 1993 áprilisában említette, amikor felhatalmazta a Bizottságot, hogy nevében az EK főbb kereskedelmi partnereivel vámügyi együttműködési megállapodásokról tárgyaljon). |KÖLTSÉGVETÉSI VONATKOZÁSOK |409 | A javaslat nincs kihatással a Közösség költségvetésére. |TOVÁBBI TÁJÉKOZTATÁS |Felülvizsgálati/módosító/megszüntetési záradék |533 | A javaslat nem tartalmaz megszüntetési záradékot. |1.  2007/0067 (ACC)JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Közösség és a Japán Kormány közötti, vámügyi együttműködésről és vámügyekben történő kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló megállapodás megkötésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére, a 300. cikke (2) bekezdésének első mondatával összefüggésben,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel a Tanács 1993. április 5-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy az Európai Közösség nevében tárgyalásokat kezdjen vámügyi együttműködési megállapodásokról a Közösség legjelentősebb kereskedelmi partnereivel,mivel az Európai Közösség és a Japán Kormány közötti, vámügyi együttműködésről és vámügyekben történő kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló megállapodást jóvá kell hagyni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Közösség és a Japán Kormány közötti, vámügyi együttműködésről és vámügyekben történő kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló megállapodás az Európai Közösség nevében ezennel jóváhagyásra kerül.A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA Bizottság – a tagállamok képviselőinek támogatásával – képviseli a Közösséget a megállapodás 21. cikke által létrehozott vámegyüttműködési vegyesbizottságban.3. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak a Közösség nevében történő aláírására jogosult személyeket .4. cikkA megállapodás 22. cikkében előírt értesítést a Közösség részéről a Tanács elnöke teszi meg[1].5. cikkEzt a határozatot közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS A JAPÁN KORMÁNY KÖZÖTTI, VÁMÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉSRŐL ÉS VÁMÜGYEKBEN TÖRTÉNŐ KÖLCSÖNÖS IGAZGATÁSI SEGÍTSÉGNYÚJTÁSRÓL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁS MEGKÖTÉSÉRŐLAz EURÓPAI KÖZÖSSÉG és a JAPÁN KORMÁNY (a továbbiakban: a „szerződő felek”),FIGYELEMBE VÉVE a Japán és az Európai Közösség (a továbbiakban e megállapodásban: „a Közösség”) közötti kereskedelmi kapcsolatok fontosságát, és a szerződő felek azon óhaját, hogy mindkét fél előnyére hozzájáruljanak ezeknek a kapcsolatoknak a harmonikus fejlődéséhez;ABBAN A MEGGYŐZŐDÉSBEN, hogy e cél elérése érdekében vállalniuk kell a vámügyi együttműködés fejlesztését;FIGYELEMMEL a szerződő felek közötti, vámeljárásokkal kapcsolatos vámügyi együttműködés fejlődésére;FIGYELEMBE VÉVE, hogy a vámjogszabályokat sértő cselekmények mindkét szerződő fél gazdasági, pénzügyi és kereskedelmi érdekeit károsítják, és felismerve annak fontosságát, hogy biztosítani kell a vámok és egyéb díjak pontos megállapítását;MEGGYŐZŐDVE arról, hogy az ilyen cselekmények elleni fellépés a vámhatóságok közötti együttműködés révén hatékonyabbá tehető;ELISMERVE a vámhatóságok jelentős szerepét és a vámeljárások fontosságát a kereskedelem megkönnyítésének előmozdításában;TEKINTETTEL ARRA, hogy a vámügyi intézkedések, illetve a szellemi tulajdonjogok megsértése elleni küzdelem iránt mindkét szerződő fél nagyfokú elkötelezettséget tanúsít;TEKINTETTEL a szerződő felek által már elfogadott vagy alkalmazott nemzetközi egyezményekben előírt kötelezettségekre, valamint a Kereskedelmi Világszervezet (a továbbiakban e megállapodásban: „WTO”) által felvállalt vámügyi tevékenységekre;TEKINTETTEL a Vámegyüttműködési Tanács (a továbbiakban e megállapodásban: „CCC”) 1953. december 5-i, a kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló ajánlására;MIVEL 1991-ben az Európai Közösség és tagállamai és Japán közötti kapcsolatokról szóló együttes nyilatkozat általános iránymutatásokat fogalmazott meg a szerződő felek közötti kapcsolatokat illetően, és meghatározta a kapcsolatok további fejlesztéséhez szükséges eljárási célkitűzéseket;A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:I. CÍMÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK1. cikkFogalommeghatározásokE megállapodás alkalmazásában:a) „vámjogszabályok”: Japán vagy a Közösség valamennyi, az áruk behozatalát, kivitelét, az árutovábbítást, és bármely más vámeljárás alá helyezését szabályozó törvénye és rendelete, beleértve a vámhatóságok illetékességébe tartozó tiltó, korlátozó és ellenőrző intézkedéseket;b) „a szerződő fél törvényei és rendeletei” és „az egyes szerződő felek törvényei és rendeletei”: Japán törvényei és rendeletei, vagy a Közösség törvényei és rendeletei, a szövegkörnyezettől függően;c) „vámhatóság”: Japánban a Pénzügyminisztérium, a Közösségben pedig az Európai Közösségek Bizottságának a vámügyekben illetékes hivatalai és a Közösség tagállamainak vámhatóságai;d) „megkereső hatóság”: az egyik szerződő fél vámhatósága, amely e megállapodás alapján segítséget kér;e) „megkeresett hatóság”: az egyik szerződő fél vámhatósága, amelytől e megállapodás alapján segítséget kérnek;f) „személyes adatok”: egy azonosított vagy azonosítható természetes személyre vonatkozó valamennyi információ;g) „vámjogszabályokat sértő cselekmények”: a vámjogszabályok bármely megsértése vagy arra tett kísérlet;h) „személy”: bármely, áruk behozatalát, kivitelét vagy továbbítását végző természetes személy, bármely jogi személy, vagy bármely jogi személyiség nélküli testület, amelyet a szerződő felek törvényeinek és rendeleteinek megfelelően hoztak létre vagy szerveztek meg; valaminti) „tájékoztatás”: adatok, okmányok, jelentések és egyéb, bármely formában – elektronikusan is – megjelenő közlemények.2. cikkTerületi hatályE megállapodást egyrészről Japán területén kell alkalmazni, ahol annak vámjogszabályai hatályosak, és másrészről az Európai Közösséget létrehozó szerződés hatálya alá tartozó területeken, a Szerződésben rögzített feltételek szerint.3. cikkVégrehajtásEzt a megállapodást a szerződő felek törvényekkel és rendeleteikkel összhangban hajtják végre a vámhatóságaik rendelkezésére álló erőforrások felhasználásával.4. cikkAz együttműködés hatálya1. Ebben a megállapodásban a vámügyi együttműködés kiterjed a vámjogszabályok alkalmazásával összefüggő valamennyi területre.2 A szerződő felek vámhatóságaik közreműködésével vállalják a vámügyi együttműködés fejlesztését. A szerződő felek együttműködnek különösen:a) a biztonságos és gyors információcsere megkönnyítése érdekében a vámhatóságaik közötti kommunikációs csatornák kialakításával és fenntartásával;b) a vámhatóságaik közötti hatékony koordináció megkönnyítésével; valamintc) minden egyéb, ezzel a megállapodással kapcsolatos igazgatási ügyben, amely időről időre együttes fellépést követelhet meg.3. A szerződő felek arra is kötelezettséget vállalnak, hogy vámhatóságaik révén együttműködést folytassanak annak érdekében, hogy vámügyi területen – a nemzetközi szabályokkal összhangban – kereskedelmet könnyítő intézkedéseket dolgozhassanak ki.5. cikkA segítségnyújtás hatálya1. A szerződő felek vámhatóságaik közreműködésével segítséget nyújtanak egymásnak saját illetékességi területükön és a rendelkezésükre álló erőforrások keretein belül, az e megállapodásban rögzített módon és feltételek mellett, a vámjogszabályok megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében, mindenekelőtt a szóban forgó jogszabályokat sértő cselekmények megelőzésével, kivizsgálásával és leküzdésével.2. Vámügyekben az e megállapodás szerinti segítségnyújtást a szerződő felek e megállapodás alkalmazása területén illetékes vámhatóságai biztosítják. Ez nem sérti egyik szerződő fél nemzetközi megállapodások alapján büntetőügyekben történő kölcsönös igazgatási segítségnyújtásra vonatkozó jogait és kötelezettségeit, illetve az egyes szerződő felek törvényeit és rendeleteit sem. Nem terjed ki az igazságügyi szervek kérésére gyakorolt hatáskörök alapján gyűjtött információkra sem.3. A vámok, adók és bírságok beszedéséhez nyújtott segítségre ez a megállapodás nem terjed ki.6. cikkKapcsolat más nemzetközi megállapodásokkal1. Ez a megállapodás nem érinti a szerződő felek bármely más nemzetközi megállapodás alapján fennálló jogait és kötelezettségeit.2. Az (1) bekezdés rendelkezéseitől eltérve, ennek a megállapodásnak a rendelkezései elsőbbséggel rendelkeznek bármely, a Közösség egyes tagállamai és Japán között megkötött vagy megköthető, a vámügyi együttműködésről és kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló kétoldalú megállapodás rendelkezéseivel szemben, amennyiben ez utóbbi rendelkezései az e megállapodásban foglalt rendelkezésekkel összeegyeztethetetlenek.3. E megállapodás rendelkezései nem érintik az e megállapodás alapján megszerzett, a Közösség számára jelentőséggel bíró információknak a Bizottság illetékes hivatalai és a Közösség tagállamainak vámhatóságai közötti közlésére irányadó közösségi rendelkezéseket.II. CÍMVÁMÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉS7. cikkVámeljárásokhoz kapcsolódó együttműködésAz áruk jogszerű mozgásának megkönnyítése céljából, e megállapodás rendelkezéseivel összhangban, a vámhatóságok információkat és tapasztalatokat cserélnek a vámtechnikák és -eljárások fejlesztését célzó intézkedésekkel, valamint a számítógépes rendszerekkel kapcsolatban.8. cikkTechnikai együttműködésA vámhatóságok e célkitűzések elérése érdekében, e megállapodás rendelkezéseivel összhangban, egymás számára technikai segítségnyújtást, illetve szakember- és tapasztalatcserét biztosíthatnak a vámtechnikák és -eljárások fejlesztését célzó intézkedésekkel, valamint a számítógépes rendszerekkel kapcsolatban.9. cikkNemzetközi szervezeteken belül folytatott tanácskozásokA vámhatóságok törekednek arra, hogy fejlesszék és megerősítsék együttműködésüket a közös érdeket képviselő területeken, a megfelelő nemzetközi szervezetek – mint a Vámegyüttműködési Tanács és a WTO – keretében vámügyi kérdésekről folyó tanácskozások segítése céljából.III. CÍMKÖLCSÖNÖS IGAZGATÁSI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS10. cikkSegítségnyújtás megkeresés alapján1. A megkereső hatóság kérésére a megkeresett hatóság megad minden olyan lényeges információt, amely lehetővé teszi a megkereső hatóság szerinti szerződő fél vámjogszabályainak helyes alkalmazását, beleértve azokat az információkat, amelyek a szóban forgó vámjogszabályokat sértő, illetve esetlegesen sértő, megállapított vagy tervezett tevékenységekre vonatkoznak.Megkeresés alapján a megkeresett hatóság tájékoztatja a megkereső hatóságot az azokról a tevékenységekről, amelyek a megkereső hatóság szerinti szerződő fél megkereső hatóságának vámjogszabályai megsértését eredményezhetik, például nem szabályos vámáru-nyilatkozatokat és származási bizonyítványokat, számlákat vagy más okmányokat, amelyekről ismert vagy gyanított, hogy nem szabályosak vagy hamisítottak.2. A megkereső hatóság kérésére a megkeresett hatóság tájékoztatást nyújt arról arról, hogya) az egyik szerződő fél területéről exportált árukat megfelelően importálták-e a másikba, adott esetben az árukra alkalmazott vámeljárás pontosításával; valamintb) az egyik szerződő fél területére importált árukat megfelelően exportálták-e a másikból, adott esetben az árukra alkalmazott vámeljárás pontosításával.3. A megkereső hatóság kérésére a megkeresett hatóság a megkeresett hatóság szerinti szerződő fél törvényeinek és rendeleteinek keretében a következőkről nyújt tájékoztatást, illetve azok különleges megfigyelését biztosítja:a) olyan személyek, akikkel kapcsolatban alapos okkal feltételezhető, hogy érintettek vagy érintettek voltak a megkereső hatóság szerinti szerződő fél vámjogszabályait sértő cselekményekben;b) olyan helyszínek, ahol úgy halmoztak vagy halmozhatnak fel készleteket, hogy alapos okkal feltételezhető, hogy ezeket az árukat a megkereső hatóság szerinti szerződő fél vámjogszabályait sértő cselekmények során való felhasználásra szánják;c) olyan áruk, amelyeket úgy szállítottak vagy szállíthatnak, hogy alapos okkal feltételezhető, hogy azokat a megkereső hatóság szerinti szerződő fél vámjogszabályait sértő cselekmények során való felhasználásra szánják; ésd) olyan szállítóeszközök, amelyeket úgy használnak vagy használhatnak, hogy alapos okkal feltételezhető, hogy azokat a megkereső hatóság szerinti szerződő fél vámjogszabályait sértő cselekmények során való felhasználásra szánják.11. cikkÖnkéntes segítségnyújtásA szerződő felek, saját kezdeményezésükre és az egyes szerződő felek törvényeivel és rendeleteivel összhangban segítik egymást, amennyiben ezt a vámjogszabályok helyes alkalmazásához szükségesnek tartják, különösen az olyan helyzetekben, amelyek jelentős kárt okozhatnak a másik szerződő fél gazdaságának, közegészségügyének, közbiztonságának vagy egyéb létfontosságú érdekének, különösen a következőkre vonatkozó információk megadásával:a) olyan tevékenységek, amelyek vámjogszabályokat sértő cselekmények vagy annak látszatát keltik, és amelyek a másik szerződő fél számára jelentőséggel bírhatnak;b) olyan új eszközök vagy módszerek, amelyeket vámjogszabályokat sértő cselekmények során alkalmaznak;c) olyan áruk, amelyekről ismert, hogy vámjogszabályokat sértő cselekmények tárgyát képezik;d) olyan személyek, akikkel kapcsolatban alapos okkal feltételezhető, hogy érintettek vagy érintettek voltak vámjogszabályokat sértő cselekményekben; valaminte) olyan szállítóeszközök, amelyekkel kapcsolatban alapos okkal feltételezhető, hogy azokat vámjogszabályokat sértő cselekmények során használták vagy használják, illetve használhatják.12. cikkA segítségnyújtás iránti megkeresés formája és tartalma1. A e megállapodáson alapuló megkereséseket írásban kell elkészíteni. A megkeresés teljesítéséhez szükséges okmányokat csatolni kell. Ha a helyzet sürgőssége megkívánja, szóbeli megkeresés is elfogadható, de azt írásban haladéktalanul meg kell erősíteni.2. Az (1) bekezdés szerinti megkeresések a következő információkat tartalmazzák:2.  a megkereső hatóságot;3.  a kért intézkedést;4.  a megkeresés célját és okát;5.  minél pontosabb és átfogóbb adatokat azokról a személyekről, akikre a vizsgálatok irányulnak;6.  a vonatkozó tények és a már elvégzett vizsgálatok összefoglalását; valamint7.  a kapcsolódó jogi eszközöket.3. A megkereséseket olyan nyelven kell benyújtani, amely mind a megkeresett, mind a megkereső hatóság számára elfogadható. Ez a követelmény – szükség szerinti mértékben – alkalmazható az (1) bekezdés szerinti megkereséshez csatolt okmányokra is.4. Amennyiben a megkeresés nem felel meg a fentiekben meghatározott formai követelménynek, kérhető annak helyesbítése vagy kiegészítése; időközben a megkeresett hatóság óvintézkedéseket foganatosíthat.13. cikkA megkeresések teljesítése1. A segítségnyújtás iránti megkeresés teljesítése érdekében a megkeresett hatóság, saját hatáskörében és a rendelkezésére álló erőforrások erejéig, minden indokolt intézkedést megtesz, a már birtokában lévő információk átadásával, a megfelelő vizsgálatok elvégzésével vagy azok elvégzésének megszervezésével.2. A segítségnyújtás iránti megkereséseket a megkeresett hatóság szerinti szerződő fél törvényeivel és rendeleteivel összhangban kell teljesíteni.3. A megkereső hatóság kellően feljogosított tisztviselői – a megkeresett hatóság beleegyezésével és az általa megállapított feltételek betartása mellett – jelen lehetnek a megkeresett hatóság hivatali helyiségeiben, hogy ott megszerezzék azokat az információkat, amelyekre a megkereső hatóságnak e megállapodás alkalmazásában szüksége van az olyan tevékenységekkel kapcsolatban, amelyek vámjogszabályokat sértő cselekményt jelentenek vagy jelenthetnek.4. A megkereső hatóság kellően meghatalmazott tisztviselői – a megkeresett hatóság beleegyezésével és az általa megállapított feltételek betartásával – jelen lehetnek az utóbbi joghatósága alatt konkrét ügyekben elvégzett vizsgálatoknál.5. Amennyiben a megkeresés nem teljesíthető, a megkereső hatóságot erről a tényről haladéktalanul értesíteni kell, ismertetve az indokokat. Az indokok ismertetéséhez csatolhatók azok a vonatkozó információk, amelyek a megkeresett hatóság megítélése szerint a megkereső hatóság számára segítséget jelenthetnek.6. A megkeresett hatóság, amennyiben azt a megkereső hatóság kéri és amikor helyénvalónak ítéli, értesíti a megkereső hatóságot arról, hogy mikor és hol hoz intézkedéseket a segítségnyújtás iránti megkeresésre, az említett intézkedések összehangolhatósága érdekében.14. cikkAz információk közlésének formája1. A megkeresett hatóság a vizsgálatok eredményeit, valamint a kapcsolódó dokumentumokat és egyéb információkat írásban továbbítja a megkereső hatóságnak.2. Ezek az információk elektronikus formában közölhetők.15. cikkKivételek a segítségnyújtási kötelezettség alól1. A segítségnyújtás visszautasítható vagy megtagadható, illetőleg bizonyos feltételek vagy követelmények teljesüléséhez köthető olyan esetekben, amikor a megkeresett hatóság szerinti szerződő fél úgy ítéli meg, hogy az e megállapodás alapján nyújtott segítség sértené Japán vagy a Közösség bármely tagállamának szuverenitását, biztonságát, közrendjét vagy a 16. cikk (2) bekezdésében foglalt más létfontosságú érdekét.Mindenekelőtt, bármelyik szerződő fél korlátozhatja a másik szerződő féllel közölt információkat, ha az utóbbi szerződő fél nem tudja az előbbi szerződő fél által kért biztosítékot megadni a titoktartásra vagy az információk felhasználási céljának korlátozására vonatkozóan.2. A segítségnyújtást a megkeresett hatóság megtagadhatja olyan indokkal, hogy valamely folyamatban lévő vizsgálatot zavarna, ideértve a megfelelő igazságszolgáltató szervek által végzett nyomozást, büntetőeljárást vagy bírósági eljárást, valamint közigazgatási eljárást. Ilyen esetben a megkeresett hatóság konzultál a megkereső hatósággal, annak meghatározására, hogy a segítség megadható-e a megkeresett hatóság által esetlegesen megkövetelt feltételekre és szabályokra is figyelemmel.3. Amikor a megkereső hatóság olyan segítséget kér, amelyet felkérés esetén saját maga nem tudna biztosítani, erre fel kell hívnia a figyelmet megkeresésében. Ekkor a megkeresett hatóság határoz az ilyen megkeresésre való válaszadás módjáról.4. Az (1) és (2) bekezdésekben említett esetekben a megkeresett hatóság határozatát és annak indokait a megkereső hatósággal indokolatlan késedelem nélkül közölni kell.16. cikkInformációcsere és titoktartás1. Az e megállapodás alapján, bármilyen formában közölt információkat – az egyes szerződő felek törvényeinek és rendeleteinek megfelelőn – bizalmas jellegűként kell kezelni, és az aadatvédelmet ki kell terjeszteni a hasonló információkra az információkat megszerző vámhatóság szerint illetékes szerződő fél vonatkozó törvényei és rendeletei, illetve a közösségi hatóságokra alkalmazandó megfelelő rendelkezések alapján, eltekintve attól, ha az információkat átadó szerződő fél előzetes beleegyezését adja az ilyen információk nyilvánosságra hozatalához.2. Személyes adatok cseréjére csak abban az esetben kerülhet sor, ha az a szerződő fél, amely azokat megkapná, vállalja, hogy ezeket az adatokat legalább ugyanolyan módon védi, mint ahogyan adott esetben az azokat átadó szerződő fél tenné. Az a szerződő fél, amely az információkat átadná, nem írhat elő olyan követelményeket, amelyek szigorúbbak, mint azok, amelyeket a saját joghatósága alatt alkalmaz.A szerződő feleknek tájékoztatják egymást törvényeikről és rendeleteikről, ideértve szükség szerint a Közösség tagállamaiét is.3. A megszerzett információkat kizárólag e megállapodás céljaira lehet felhasználni. Ha a szerződő felek valamelyike ilyen információkat más célokra kíván felhasználni, előzőleg meg kell szereznie annak a vámhatóságnak az írásos beleegyezését, amely az információkat megadta. Az ilyen felhasználásra ezt követően az említett hatóság esetleges korlátozásai vonatkoznak.4. A (3) bekezdés nem akadályozza meg, hogy a megállapodással kapcsolatban megszerzett információkat a vámjogszabályokat sértő cselekmények tekintetében indított későbbi közigazgatási eljárásokban bizonyítékként felhasználják. A szerződő felek ezért adatnyilvántartásaikban, jelentéseikben és tanúvallomásaikban, valamint a közigazgatási eljárásokban bizonyítékként felhasználhatják az e megállapodás rendelkezéseivel összhangban megszerzett információkat. Azt a vámhatóságot, amely az információkat kiadta, értesítik e felhasználásukról.5. E cikk (3) bekezdésének ellenére – kivéve, ha az információt szolgáltató vámhatóságtól más értesítést nem kapott – az információkat megkapó vámhatóság az e megállapodás alapján kapott információkat megadhatja saját szerződő felének megfelelő igazságszolgáltatási szervei számára. Ezek a szervek ezeket az információkat csak a vámjogszabályok helyes alkalmazásához használhatják fel, az e megállapodás 16. és 17. cikkében előírt feltételekre is figyelemmel.6. Ez a cikk nem zárja ki az információk felhasználását vagy nyilvánosságra hozatalát, amennyiben erre vonatkozó kötelezettség létezik annak a szerződő félnek a törvényeiben és rendeleteiben, amelyhez az a vámhatóság tartozik, amely azokat megkapta. Ez a vámhatóság, amennyiben lehetséges, minden ilyen nyilvánosságra hozatalról előzetesen értesíti azt a vámhatóságot, amely az információkat megadta.A címzett szerződő félnek – kivéve, ha az információt megadó szerződő féllel másként állapodott meg – amikor csak lehetséges, minden, az előbbi szerződő fél vonatkozó törvényei és rendeletei szerinti, valamennyi rendelkezésre álló intézkedést meg kell hoznia az információk titkosságának fenntartása és a személyes adatok védelme érdekében, amikor harmadik fél vagy más hatóság az érintett információk nyilvánosságra hozatalát kéri.17. cikkBüntetőeljárásokAz egyik szerződő fél vámhatósága által a másik szerződő fél vámhatósága számára az e megállapodás alapján átadott információkat az utóbbi szerződő fél nem használhatja fel bíróság vagy bíró által lefolytatott büntetőeljárás során.18. cikkA segítségnyújtás költségei1. Az e megállapodás végrehajtása során felmerült költségeket a megfelelő szerződő fél viseli.2. Ha a megkeresés teljesítése során világossá válik, hogy a megkeresés teljesítése rendkívüli jellegű kiadásokkal jár, a vámhatóságokkonzultációt folytatnak annak megállapítása érdekében, hogy a végrehajtás milyen feltételek és szabályok alapján folytatódhat.IV. CÍMZÁRÓ RENDELKEZÉSEK19. cikkCímsorokE megállapodás címeinek címsorai és cikkei kizárólag a hivatkozás megkönnyítését szolgálják, és nem befolyásolják e megállapodás értelmezését.20. cikkKonzultációAz e megállapodás értelmezésével és végrehajtásával kapcsolatban felmerült valamennyi kérdést és vitát a szerződő felek kölcsönös konzultáció útján rendezik.21. cikkVámegyüttműködési Vegyesbizottság1. Létrejön a Vámegyüttműködési Vegyesbizottság, amely a japán Pénzügyminisztérium és Külügyminisztérium, valamint az Európai Közösség vámügyekkel foglalkozó tisztviselőiből áll. Mindkét szerződő fél részéről eseti alapon bevonhatók még olyan tisztviselők, akik a megvitatandó kérdésekkel kapcsolatos szaktudással rendelkeznek. A vegyesbizottság a kölcsönösen jóváhagyott helyen, időpontban és napirenddel ülésezik.2. A Vámegyüttműködési Vegyesbizottság többek közötta) felügyeli a megállapodás megfelelő érvényesülését;b) megteszi azokat az intézkedéseket, amelyek a vámügyi együttműködéshez e megállapodás célkitűzéseinek megfelelően szükségesek;c) véleményt cserél a vámügyi együttműködés tekintetében közös érdeklődésre számot tartó bármely kérdésről, ideértve a jövőbeli intézkedéseket és az azokhoz rendelt erőforrásokat;d) az e megállapodás célkitűzéseinek megvalósítását elősegítő megoldásokra tesz ajánlást; valaminte) elfogadja saját eljárási szabályzatát.22. cikkHatálybalépés és időtartam1. E megállapodás annak a hónapnak az első napján lép hatályba, amely azt a dátumot követi, amikor a szerződő felek – diplomáciai jegyzékek egymás közti kicserélésével – értesítették egymást az ehhez szükséges eljárások befejezéséről.2. E megállapodás a szerződő felek kölcsönös egyetértésével módosítható, diplomáciai jegyzékek kicserélésével. A módosítások az (1) bekezdésben említettekkel azonos feltételekkel lépnek hatályba, kivéve, ha a szerződő felek másként állapodnak meg.3. Bármelyik szerződő fél felmondhatja ezt a megállapodást, a másiknak küldött írásos értesítés útján. A szerződés felmondása a másik Szerződő Fél értesítése napjától számított harmadik hónap elteltével lép hatályba. Azokat a segítség iránti megkereséseket, amelyek a megállapodás megszüntetése előtt érkeznek be, e megállapodás rendelkezéseinek megfelelően kell teljesíteni.23. cikkHiteles szövegekE megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román spanyol, svéd, szlovák, szlovén, valamint japán nyelven; a szövegek mindegyike egyaránt hiteles. Eltérő értelmezés esetén az angol és a japán szöveg mérvadó a többi nyelven készült szöveggel szemben.Fentiek hiteléül, az alulírott, erre kellően feljogosított személyek aláírták ezt a megállapodást.Kelt Brüsszelben,Az Európai Közösség részéről | Japán Kormánya részéről | [1] A megállapodás hatálybalépésének időpontját a Tanács Főtitkársága teszi közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában .


Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0815

Javaslat: a Tanács határozata a géntechnológiával módosított MON863xMON810 (MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről (Csak a francia és a holland nyelvű szöveg hiteles)  /* COM/2007/0815 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 18.12.2007COM(2007) 815 véglegesJavaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa géntechnológiával módosított MON863xMON810 (MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről(Csak a francia és a holland nyelvű szöveg hiteles)(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁSA tanácsi határozatra irányuló mellékelt javaslat a géntechnológiával módosított MON863xMON810 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozik, amelyek forgalomba hozatala érdekében a Monsanto Europe S.A. 2004. június 24-én a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK rendelet alapján kérelmet nyújtott be Németország illetékes hatóságaihoz.A mellékelt javaslat kiterjed továbbá a MON863xMON810 kukoricát tartalmazó vagy abból álló egyéb olyan termékek forgalomba hozatalára is, amelyeket a termesztés kivételével ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más kukoricát.Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) 2006. március 31-én az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikke értelmében kedvező véleményt nyilvánított, és arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínű, hogy a kérelemben meghatározott MON863xMON810 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatala kedvezőtlen hatást gyakorolna az emberi vagy állati egészségre, illetve a környezetre[1].Az EFSA 2006 októberében kiadványában részletesen kitért arra, hogy a tagállamok illetékes hatóságainak megjegyzéseit hogyan vette figyelembe véleményében.Az EFSA 2007. április 13-án újra megerősítette, hogy az nptII génnek a géntechnológiával módosított növényekben genetikai markerként történő alkalmazása sem az emberi vagy állati egészséget, sem a környezetet nem veszélyezteti .A MON 863-at ismételten megvizsgáló 90 napos patkánykísérletre vonatkozó tudományos közzétételt követően, amely kétségbe vonta a MON 863 kukorica biztonságos felhasználását, az EFSA 2007. június 28-án megerősítette a MON 863 kukoricára vonatkozó korábbi kedvező biztonsági értékelését.Ezek alapján a Bizottság 2007. október 10-én szavazásra terjesztette elő az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottsághoz a géntechnológiával módosított MON863xMON810 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek közösségi piacon történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló határozattervezetét. Az Állandó Bizottság nem nyilvánított véleményt; 12 tagállam (149 szavazattal) támogatta a tervezetet, 11 tagállam (119 szavazattal) ellene szavazott, és 4 tagállam (77 szavazattal) tartózkodott a szavazástól.Ezért az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkének (2) bekezdése értelmében és a 2006/512/EK tanácsi határozattal módosított 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikkével összhangban a Bizottságnak a meghozandó intézkedésekről javaslatot kell benyújtania a Tanácsnak, amelyről a Tanácsnak három hónapon belül minősített többséggel döntést kell hoznia, és tájékoztatnia kell a Parlamentet.Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa géntechnológiával módosított MON863xMON810 (MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről(Csak a francia és a holland nyelvű szöveg hiteles) (EGT-vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre[2] és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke (3) bekezdésére,mivel:(1) A Monsanto Europe S.A. 2004. június 24-én az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be (a továbbiakban: kérelem) Németország illetékes hatóságainak a MON863xMON810 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan.(2) A kérelem kiterjed a MON863xMON810 kukoricát tartalmazó, vagy abból álló egyéb olyan termékek forgalomba hozatalára is, amelyeket a termesztésen kívül ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más kukoricát. Ezért a kérelem az 1829/2003/EK rendelet 5. cikke (5) bekezdésének és 17. cikke (5) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban tartalmazza a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[3] III. és IV. mellékletében előírt adatokat és információkat, valamint a 2001/18/EK irányelv II. mellékletében megállapított elvekkel összhangban elvégzett kockázatértékelésről szóló információkat és következtetéseket.(3) Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) 2006. március 31-én az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikke értelmében kedvező véleményt nyilvánított, és arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínű, hogy a kérelemben meghatározott MON863xMON810 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek (a továbbiakban: termékek) forgalomba hozatala kedvezőtlen hatást gyakorolna az emberi vagy állati egészségre, illetve a környezetre[4]. Véleményében az EFSA arra a következtetésre jutott, hogy az egyes transzformációs eseményekre vonatkozó adatok felhasználhatók a termékek biztonságosságának igazolására, valamint figyelembe vette a tagállamok által felvetett valamennyi specifikus kérdést és aggályt az említett rendelet 6. cikkének (4) bekezdésében és 18. cikkének (4) bekezdésében előírt, nemzeti illetékes hatóságokkal folytatott konzultációval összefüggésben.(4) Az EFSA a Bizottság kérésére 2006 októberében kiadványában részletesen kitért arra, hogy a tagállamok illetékes hatóságainak megjegyzéseit hogyan vette figyelembe véleményeiben, ezen kívül pedig további információkat tett közzé a géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos EFSA-testület által megvizsgált különböző elemekről .(5) Véleményében az EFSA arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmező által benyújtott, általános felügyeleti tervből álló, a környezeti hatások megfigyelését célzó terv összhangban van a termékek tervezett felhasználásával.(6) A nyilvánosság észrevételeit követően, és miután az Egészségügyi Világszervezet a kanamicint és a neomicint „a humángyógyászat, illetve a nem humán alkalmazású kockázatkezelési stratégiák számára kritikus fontosságú antibakteriális anyagoknak” nyilvánította, a Bizottság 2007. január 25-én konzultált az Európai Gyógyszerügynökséggel (EMEA) azon antibiotikumoknak a humán- és állatgyógyászatban képviselt gyógyászati jelentőségéről, amelyekre az nptII gén ellenállóvá tesz. Az EMEA válaszának kézhezvétele után a Bizottság konzultált az EFSA-val az nptII gén és az nptII gént tartalmazó, géntechnológiával módosított növények biztonsági értékelésével kapcsolatban. Az EFSA 2007. április 13-án megerősítette az nptII gént tartalmazó, géntechnológiával módosított növényekre vonatkozó korábbi biztonsági értékeléseit, és azt a következtetést vonta le, hogy az élelmiszerként és takarmányként alkalmazott, géntechnológiával módosított növényekben az nptII gén jelenléte sem az emberi vagy állati egészséget, sem a környezetet nem veszélyezteti.(7) A MON 863-at ismételten megvizsgáló 90 napos patkánykísérlet tudományos közzétételét, valamint a MON 863 kukorica biztonságára vonatkozó kérdést követően a Bizottság 2007. március 15-én azzal kapcsolatban konzultált az EFSA-val, hogy a hatásvizsgálatnak milyen következményei lehetnek a MON 863 kukoricával kapcsolatos korábbi véleményére. Az EFSA 2007. június 28-án jelezte, hogy a közzététel nem nyújt új, toxikológiailag releváns információt, és megerősítette a MON 863 kukoricára vonatkozó korábbi kedvező biztonsági értékelését.(8) E megfontolásokat figyelembe véve a termékekre vonatkozó engedélyt meg kell adni.(9) A géntechnológiával módosított szervezetek egyedi azonosítóinak kialakítására és hozzárendelésére szolgáló rendszer létrehozásáról szóló, 2004. január 14-i 65/2004/EK bizottsági rendeletben[5] előírtaknak megfelelően minden egyes géntechnológiával módosított szervezethez (GMO-hoz) egyedi azonosítót kell hozzárendelni.(10) Az EFSA véleménye alapján úgy tűnik, a MON863xMON810 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerekre, élelmiszer-összetevőkre és takarmányokra vonatkozóan nincs szükség különleges címkézési előírásokra azokon kívül, amelyeket az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdése és 25. cikkének (2) bekezdése előír. Annak biztosítására azonban, hogy a termékeket az e határozat által előírt engedély hatáskörének megfelelően használják fel, az engedélykérelem tárgyát képező, GMO-t tartalmazó vagy abból álló takarmány, illetve a GMO-t tartalmazó vagy abból álló élelmiszeren és takarmányon kívüli többi termék címkézésének egyértelműen utalnia kell arra, hogy a szóban forgó termékeket nem lehet termesztésre használni.(11) Hasonlóképpen az EFSA véleménye nem indokolja a forgalomba hozatalra és/vagy a felhasználásra és a kezelésre – beleértve a forgalomba hozatalt követő megfigyelési követelményeket is – vonatkozóan semmilyen különleges feltétel vagy korlátozás bevezetését, sem azt, hogy az 1829/2003/EK rendelet 6. cikke (5) bekezdésének e) pontjában, illetve 18. cikke (5) bekezdésének e) pontjában előírtaknak megfelelően a különleges ökológiai rendszerek/környezet és/vagy földrajzi területek védelmére irányulóan különleges feltételt vezessenek be. A termékek engedélyezésével kapcsolatos minden releváns információt be kell jegyezni a géntechnológiával módosított élelmiszereknek és takarmányoknak az 1829/2003/EK rendeletben előírt közösségi nyilvántartásába.(12) A géntechnológiával módosított szervezetek nyomonkövethetőségéről és címkézéséről, és a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított élelmiszer- és takarmánytermékek nyomonkövethetőségéről, valamint a 2001/18/EK irányelv módosításáról szóló, 2003. szeptember 22-i 1830/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[6] 4. cikkének (6) bekezdése címkézési követelményeket határoz meg a GMO-kból álló vagy azokat tartalmazó termékekre vonatkozóan.(13) E határozatról a Biológiai Biztonság Kérdéseiben illetékes Információs Központon keresztül értesíteni kell a Biológiai Sokféleség Egyezmény biológiai biztonságról szóló cartagenai jegyzőkönyvében részes feleket, a géntechnológiával módosított szervezetek országhatárokon történő átviteléről szóló, 2003. július 15-i 1946/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[7] 9. cikkének (1) bekezdésével és 15. cikke (2) bekezdésének c) pontjával összhangban.(14) Az ugyanezen GMO-nak a 2006/47 határozat[8] keretében engedélyezett, élelmiszeren és takarmányon kívüli egyéb alkalmazásai, illetve a forgalomba hozatal és a megfigyelés azonos feltételei szintén e határozat hatálya alá tartoznak és így kizárólag e határozat vonatkozik rájuk.(15) Az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság nem nyilvánított véleményt a bizottság elnöke által kitűzött határidőn belül, ezért az e határozatban előírt intézkedéseket a Tanácsnak el kell fogadnia,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikk Géntechnológiával módosított szervezet és egyedi azonosítóA 65/2004/EK rendelet értelmében a MON-ØØ863-5 és a MON-ØØ81Ø-6 transzformációs eseményeket tartalmazó kukorica keresztezésével előállított, géntechnológiával módosított MON863xMON810 kukoricát ( Zea mays L.) az e határozat mellékletének b) pontja szerint a MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6 egyedi azonosítóval látják el.2. cikk Engedélyezés és forgalomba hozatalAz 1829/2003 rendelet 4. cikkének (2) bekezdése és 16. cikkének (2) bekezdése alkalmazásában az e határozatban megállapított feltételeknek megfelelően a következő termékek részesülnek engedélyben:a) a MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és élelmiszer-összetevők,b) a MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított takarmányok,c) a MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6 kukoricát tartalmazó vagy abból álló, élelmiszeren és takarmányon kívüli olyan termékek, amelyeket a termesztésen kívül ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más kukoricát.3. cikk Címkézés1. Az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében és 25. cikkének (2) bekezdésében, illetve az 1830/2003/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdésében megállapított címkézési előírások alkalmazásában a „szervezet neve” „kukorica”.2. A 2. cikk b) és c) pontjában említett, MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6 kukoricát tartalmazó vagy abból álló termékek címkéjén és az azokat kísérő dokumentumokon fel kell tüntetni a „nem termesztésre” feliratot.4. cikk A környezeti hatások megfigyelése1. Az engedély jogosultja köteles gondoskodni a melléklet h) pontjában meghatározott – a környezeti hatások megfigyelését célzó – terv kidolgozásáról és végrehajtásáról.2. Az engedély jogosultja évente jelentést nyújt be a Bizottsághoz a megfigyelési tervben meghatározott tevékenységek végrehajtásáról és eredményeiről.5. cikk A közösségi nyilvántartásAz e határozat mellékletében szereplő információkat be kell jegyezni a géntechnológiával módosított élelmiszereknek és takarmányoknak az 1829/2003/EK rendelet 28. cikkében előírt közösségi nyilvántartásába.6. cikk Az engedély jogosultjaAz engedély jogosultja a Monsanto Europe S.A. (Belgium), a Monsanto Company (Amerikai Egyesült Államok) képviseletében.7. cikk ÉrvényességE határozat az értesítés napjától számított 10 évig alkalmazandó.8. cikk CímzettE határozat címzettje a Monsanto Europe S.A. (Scheldelaan 460, Haven 627, B-2040 Antwerp, Belgium).Kelt Brüsszelben, […]-án/-éna Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETa) A kérelmező és az engedély jogosultja:Név: Monsanto Europe S.A.Cím: Scheldelaan 460, Haven 627 – B 2040 Antwerp – Belgiuma Monsanto Company (800 N. Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Amerikai Egyesült Államok) nevében.b) A termékek megnevezése és meghatározása:(1) a MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és élelmiszer-összetevők,(2) a MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított takarmányok,(3) a MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6 kukoricát tartalmazó vagy abból álló, élelmiszeren és takarmányon kívüli olyan termékek, amelyeket a termesztésen kívül ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más kukoricát.A kérelemben meghatározott, géntechnológiailag módosított MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6 kukoricát MON-ØØ863-5 és MON-ØØ81Ø-6 transzformációs eseményeket tartalmazó kukoricák közötti keresztezéssel állítják elő, és benne az egyes fedelesszárnyú kártevőkkel ( Diabrotica spp.) szemben ellenállást biztosító CryBb1 fehérje, valamint a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel ( Ostrinia nubilalis, Sesammia spp.) szemben ellenállást biztosító Cry 1 Ab fehérje expresszálódik. A génmódosítás során genetikai markerként egy nptII gént alkalmaztak, amely kanamicin-ellenállóságot biztosít.c) Címkézés:(1) Az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében és 25. cikkének (2) bekezdésében, illetve az 1830/2003/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdésében megállapított címkézési előírások alkalmazásában a „szervezet neve” „kukorica”.(2) A 2. cikk b) és c) pontjában említett, MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6 kukoricát tartalmazó vagy abból álló termékek címkéjén és az azokat kísérő dokumentumokon fel kell tüntetni a „nem termesztésre” feliratot.d) Kimutatási módszer:-  A MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6 kukoricán hitelesített, eseményspecifikus, valós idejű, kvantitatív PCR-alapú módszer a MON-ØØ863-5 és a MON-ØØ81Ø-6 géntechnológiával módosított kukoricához.-  A hitelesítést az 1829/2003/EK rendelet alapján létesített közösségi referencialaboratórium végezte, a hitelesítési jelentés az alábbi internetcímen olvasható: http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm-  Referenciaanyag: ERM®-BF416 (MON-ØØ863-5) és ERM®-BF413 (MON-ØØ81Ø-6), melyek hozzáférhetők az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontjának (KKK) Etalonanyag- és Mérésügyi Intézeténél (Institute of Reference Materials and Measurements, IRMM) az alábbi internetcímen:http://www.irmm.jrc.be/html/reference_materials_catalogue/index.htm.e) Egyedi azonosító:MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6f) A Biológiai Sokféleség Egyezmény biológiai biztonságról szóló cartagenai jegyzőkönyv II. melléklete szerint előírt információ:A Biológiai Biztonság Kérdéseiben illetékes Információs Központ, a bejegyzés azonosítószáma: lásd [értesítéskor kitöltendő]g) A termék forgalomba hozatalának, felhasználásának vagy kezelésének feltételei vagy korlátozásai:nem szükséges.h) Megfigyelési terv:A 2001/18/EK irányelv VII. mellékletének megfelelően a környezeti hatások megfigyelését célzó terv.[Hivatkozás: az interneten közzétett terv ]i) Az emberi fogyasztásra szánt élelmiszer forgalomba hozatalát követően érvényes felügyeleti követelmények:nem szükséges.Megjegyzés: idővel szükségessé válhat a vonatkozó dokumentumok internetes hivatkozásainak módosítása. Ezeket a módosításokat a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok közösségi nyilvántartásának frissítésével teszik közzé.[1] http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620784791.htm[2] HL L 268., 2003.10.18., 1. o. Az 1981/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 368., 2006.12.23., 99. o.) módosított rendelet.[3] HL L 106., 2001.4.17., 1. o. A legutóbb az 1830/2003/EK rendelettel (HL L 268., 2003.10.18., 24. o.) módosított irányelv.[4] http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620784791.htm[5] HL L 10., 2004.1.16., 5. o.[6] HL L 268., 2003.10.18., 24.o.[7] HL L 287., 2003.11.5., 1. o.[8] HL L 26., 2006.1.31., 17. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.9.14.
            COM(2015) 434 final
            2015/0195(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és a Tongai Királyság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió részéről történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               Az 539/2001/EK tanácsi rendelet
                  1
                felsorolja a tagállamok külső határainak átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országait. Az 539/2001/EK rendeletet Írország és az Egyesült Királyság kivételével valamennyi tagállam alkalmazza.

               Az 509/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  2
                módosította az 539/2001/EK rendeletet, aminek következtében 19 országot átsoroltak a vízumkötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országait felsoroló II. mellékletbe. Ezek az országok a következők: Dominika, Egyesült Arab Emírségek, Grenada, Kelet-Timor, Kiribati, Kolumbia, Marshall-szigetek, Mikronézia, Nauru, Palau, Peru, Saint Lucia, Saint Vincent és Grenadine-szigetek, Salamon-szigetek, Szamoa, Tonga, Trinidad és Tobago, Tuvalu és Vanuatu. A II. mellékletben minden előbb felsorolt országra tett utaláshoz lábjegyzet tartozik, amely rögzíti, hogy „a vízumkötelezettség alóli mentességet az Európai Unióval kötendő vízummentességi megállapodás hatálybalépésének időpontjától kell alkalmazni”.

               Az 509/2014/EU rendeletet 2014. május 20-án fogadták el, és a rendelet 2014. június 9-én lépett hatályba. 2014 júliusában a Bizottság ajánlást nyújtott be a Tanácsnak a vízummentességi megállapodásról szóló tárgyalások megkezdésére adandó felhatalmazásról a következő 17 ország tekintetében: Dominika, Egyesült Arab Emírségek, Grenada, Kelet-Timor, Kiribati, Marshall-szigetek, Mikronézia, Nauru, Palau, Saint Lucia, Saint Vincent és Grenadine-szigetek, Salamon-szigetek, Szamoa, Tonga, Trinidad és Tobago, Tuvalu és Vanuatu
                  3
               . 2014. október 9-én a Bizottság megkapta a Tanácstól a tárgyalási irányelveket.

               Vízummentességi megállapodásokat írtak alá 2015. május 6-án (Egyesült Arab Emírségek), 2015. május 26-án (Kelet-Timor) és 2015. május 28-án (Dominika, Grenada, Saint Lucia, Saint Vincent és Grenadine-szigetek, Szamoa, Trinidad és Tobago, Vanuatu), és ezeket a megállapodásokat aláírásuk napjától hatálybalépésükig ideiglenesen alkalmazzák.

               Tongával 2014. november 19-én, Brüsszelben kezdték meg a vízummentességi megállapodásról szóló tárgyalásokat. E találkozó alkalmával sikerült felülvizsgálni a teljes szövegtervezetet, és minden részletről megállapodás született. Több további informális megbeszélést követően a főtárgyalók 2015. május 29-i (Tonga) és 2015. június 10-i (az Unió) levélváltása útján parafálták a megállapodást. A tagállamokat a tanácsi vízummunkacsoport 2015. június 15-i ülésén értesítették a fejleményekről.

               2.JOGALAP

               Az Unió részéről a megállapodás jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 77. cikke (2) bekezdésének a) pontja, összefüggésben annak 218. cikkével.

               A mellékelt javaslat képezi a megállapodás aláírásának jogi eszközét. A Tanács minősített többséggel hoz határozatot.

               Figyelembe véve, hogy Tonga rövid időn belül be tudja fejezni belső ratifikációs eljárását, valamint azt, hogy milyen hosszú idő telt el a tongai állampolgárok vízummentességére vonatkozó bizottsági javaslat első előterjesztése (2012. november) óta, az aláírásról szóló határozatjavaslat az EUMSZ 218. cikkének (5) bekezdésével összhangban az aláírás napját követő naptól előírja a megállapodás ideiglenes alkalmazását. Tekintettel arra, hogy a megállapodás megkötéséhez az Európai Parlament előzetes egyetértése szükséges, a Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet a megállapodás ideiglenes alkalmazásáról.

               3.A TÁRGYALÁSOK KIMENETELE

               A Bizottság véleménye szerint teljesültek a Tanács tárgyalási irányelveiben rögzített célkitűzések, és a vízummentességi megállapodás tervezete elfogadható az Unió számára.

               A megállapodás végleges tartalma a következőképpen foglalható össze:

               Cél

               A megállapodás vízummentes utazásról rendelkezik az Európai Unió polgárai, illetve Tonga állampolgárai számára bármely 180 napos időszakon belül legfeljebb 90 napig tartó, a másik Szerződő Fél területére történő utazás esetén.

               Az uniós polgároknak biztosítandó egyenlő bánásmód érdekében a megállapodást egy olyan rendelkezéssel egészítették ki, amely szerint Tonga csakis az Európai Unió összes tagállamával szemben függesztheti fel vagy mondhatja fel a megállapodást, és ugyanígy az Unió is csak az összes tagállamára vonatkozóan függesztheti fel vagy mondhatja fel a megállapodást.

               Az Egyesült Királyság és Írország különleges helyzetét a preambulum említi.

               Alkalmazási kör

               A vízummentesség a személyek minden kategóriájára (magán-, diplomata-, szolgálati/hivatalos és különleges útlevelek tulajdonosaira egyaránt) és bármilyen célú utazásra vonatkozik, a kereső tevékenység folytatásán kívül. Ez utóbbi kategóriára vonatkozóan a hatályos uniós vagy nemzeti jogszabályokkal összhangban valamennyi tagállam, valamint Tonga is szabadon bevezetheti a vízumkötelezettséget a másik Fél állampolgáraival szemben. Az összehangolt végrehajtás biztosítása érdekében a megállapodáshoz együttes nyilatkozatot csatolnak a kereső tevékenység folytatása céljából utazó személyek kategóriájának értelmezéséről.

               A tartózkodás időtartama

               A megállapodás vízummentes utazásról rendelkezik az Európai Unió polgárai, illetve Tonga állampolgárai számára bármely 180 napos időszakon belül legfeljebb 90 napig tartó, a másik Szerződő Fél területére történő utazás esetén. A megállapodáshoz együttes nyilatkozatot csatolnak a bármely 180 napos időszakon belüli legfeljebb 90 napos időtartam értelmezéséről.

               A megállapodás figyelembe veszi a schengeni vívmányokat még nem teljes körűen alkalmazó tagállamok helyzetét. Mindaddig, amíg ezek a tagállamok nem részei a belső határok nélküli schengeni térségnek, a vízummentesség lehetővé teszi Tonga állampolgárai számára, hogy e tagállamok (jelenleg Bulgária, Ciprus, Horvátország és Románia) mindegyikének területén – a schengeni térség egészére számított időtartamtól függetlenül – bármely 180 napos időszakban 90 napot eltölthessenek.

               Területi hatály

               A megállapodás rendelkezéseket tartalmaz területi alkalmazásával kapcsolatban: Franciaország és Hollandia esetében Tonga állampolgárainak vízummentessége az említett tagállamok európai területén történő tartózkodásra korlátozódik.

               Nyilatkozatok

               A fent említett együttes nyilatkozatokon kívül további két együttes nyilatkozatot csatolnak a megállapodáshoz:

               –Norvégiának, Izlandnak, Svájcnak és Liechtensteinnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló szoros társulásáról,

               –a vízummentességi megállapodás tartalmával és következményeivel, valamint a kapcsolódó kérdésekkel – például a beutazási feltételekkel – kapcsolatos információk teljes körű terjesztéséről.

               4.KÖVETKEZTETÉS

               A fenti eredmények fényében a Bizottság javasolja, hogy a Tanács:

               –határozzon a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról, és hatalmazza fel a Tanács elnökét az Unió nevében aláírásra jogosult személy(ek) kijelölésére;

               –hagyja jóvá a megállapodás ideiglenes alkalmazását annak hatálybalépéséig.

               2015/0195 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió és a Tongai Királyság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió részéről történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, összefüggésben 218. cikke (5) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az 509/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  4
                átsorolta a Tongára tett utalást az 539/2001/EK tanácsi rendelet
                  5
                I. mellékletéből a II. mellékletébe.

               (2)Az országra tett utaláshoz lábjegyzet tartozik, amely rögzíti, hogy a vízumkötelezettség alóli mentességet az Európai Unióval kötendő vízummentességi megállapodás hatálybalépésének időpontjától kell alkalmazni.

               (3)2014. október 9-i határozatával a Tanács felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy tárgyalásokat folytasson az Európai Unió és Tonga közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásról. A megállapodással kapcsolatos tárgyalások 2014. november 19-én kezdődtek.

               (4)A 2015. május 29-i (Tonga) és 2015. június 10-i (az Unió) levélváltás útján parafált megállapodást alá kell írni, és a csatolt nyilatkozatokat jóvá kell hagyni. A megállapodás a hivatalos megkötésére vonatkozó eljárások lezárultáig ideiglenesen alkalmazandó.

               (5)Összhangban az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló jegyzőkönyvvel, valamint az Európai Unió keretébe beillesztett schengeni vívmányokról szóló jegyzőkönyvvel, és megerősítve, hogy e megállapodás rendelkezései az Egyesült Királyságra és Írországra nem alkalmazandók,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió és a Tongai Királyság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) aláírását az Európai Unió nevében a Tanács jóváhagyja, feltételezve a megállapodás megkötését.

               A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

               2. cikk

               Az e határozathoz csatolt nyilatkozatokat az Unió nevében jóvá kell hagyni.

               3. cikk

               A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t, feltételezve a megállapodás megkötését.

               4. cikk

               A megállapodás az aláírást követő naptól kezdődően ideiglenes jelleggel alkalmazandó a megkötésére vonatkozó eljárások lezárásáig.

               Kelt Brüsszelben,

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  A Tanács 2001. március 15-i 539/2001/EK rendelete a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról, HL L 81., 2001.3.21., 1. o.

                     (2)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. május 15-i 509/2014/EU rendelete a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK tanácsi rendelet módosításáról, HL L 149., 2014.5.20., 67. o.

                     (3)
                  COM(2014) 467, 2014.7.17.

                     (4)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. május 15-i 509/2014/EU rendelete a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK tanácsi rendelet módosításáról, HL L 149., 2014.5.20., 67. o.

                     (5)
                  A Tanács 2001. március 15-i 539/2001/EK rendelete a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról, HL L 81., 2001.3.21., 1. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.9.14.
            COM(2015) 434 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            Javaslat – A Tanács határozata
            az Európai Unió és a Tongai Királyság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió részéről történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

               MELLÉKLET

               a következőhöz:

               Javaslat – A Tanács határozata

               az Európai Unió és a Tongai Királyság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió részéről történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

               MEGÁLLAPODÁS

               az Európai Unió és a Tongai Királyság között a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről

               AZ EURÓPAI UNIÓ (a továbbiakban: az Unió vagy az EU) és

               A TONGAI KIRÁLYSÁG (a továbbiakban: Tonga)

               a továbbiakban együtt: a Szerződő Felek,

               ABBÓL A CÉLBÓL, hogy továbbfejlesszék a Szerződő Felek közötti baráti kapcsolatokat, valamint azzal az óhajjal, hogy vízummentes beutazás és rövid távú tartózkodás biztosításával megkönnyítsék az utazást polgáraik számára;

               TEKINTETTEL a 2014. május 15-i 509/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  1
               , amely többek között azzal módosította a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK tanácsi rendeletet, hogy 19 harmadik országot – köztük Tongát – átsorolt azon harmadik országok listájára, amelyek állampolgárai a tagállamokban való rövid távú tartózkodás esetén mentesülnek a vízumkötelezettség alól;

               SZEM ELŐTT TARTVA, hogy az 509/2014/EU rendelet 1. cikke kimondja, hogy a vízumkötelezettség alóli mentesség e 19 országra az Unió és az érintett ország között kötendő vízummentességi megállapodás hatálybalépésének időpontjától alkalmazandó;

               AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy megőrizzék minden uniós polgár egyenlő bánásmódban részesítésének elvét;

               FIGYELEMMEL arra, hogy e megállapodás nem vonatkozik azon személyekre, akik rövid távú tartózkodásuk ideje alatt kereső tevékenységet kívánnak folytatni, ezért erre a kategóriára – a vízumkötelezettség vagy -mentesség és a munkavállalás tekintetében – továbbra is a vonatkozó uniós jogszabályok és a tagállamok vonatkozó nemzeti jogszabályai, valamint Tonga nemzeti jogszabályai alkalmazandók;

               FIGYELEMMEL az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló jegyzőkönyvre, valamint az Európai Unió keretébe beillesztett schengeni vívmányokról szóló jegyzőkönyvre, és megerősítve, hogy e megállapodás rendelkezései az Egyesült Királyságra és Írországra nem alkalmazandók,

               A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

               1. CIKK

               Cél

               E megállapodás szerint az Unió polgárai és Tonga polgárai vízummentesen utazhatnak bármely 180 napos időszakon belül legfeljebb 90 napig tartó, a másik Szerződő Fél területére történő utazás esetén.

               2. CIKK

               Fogalommeghatározások

               E megállapodás alkalmazásában:

               a)
                     „tagállam”: az Unió bármely tagállama, az Egyesült Királyság és Írország kivételével;

               b)
                     „az Unió polgára”: az a) pontban meghatározott tagállam állampolgára;

               c)
                     „Tonga állampolgára”: Tonga állampolgárságával rendelkező bármely személy;

               d)
                     „schengeni térség”: a schengeni vívmányokat teljeskörűen alkalmazó, az a) pontban meghatározott tagállamok területéből álló, belső határok nélküli térség.

               3. CIKK

               Hatály

               1.
                     Az Unió azon polgárai, akik egy tagállam által kiállított, érvényes magán-, diplomata-, szolgálati, hivatalos vagy különleges útlevéllel rendelkeznek, vízum nélkül beléphetnek Tonga területére és ott tartózkodhatnak a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott időtartam alatt.

               Tonga azon polgárai, akik Tonga által kiállított, érvényes magán-, diplomata-, szolgálati, hivatalos vagy különleges útlevéllel rendelkeznek, vízum nélkül beléphetnek a tagállamok területére és ott tartózkodhatnak a 4. cikk (2) bekezdésében meghatározott időtartam alatt.

               2.
                     E cikk (1) bekezdése a kereső tevékenység folytatása céljából beutazó személyekre nem alkalmazandó.

               A személyek e kategóriájára vonatkozóan az 539/2001/EK tanácsi rendelet
                  2
                4. cikke (3) bekezdésének értelmében minden tagállam egyénileg határozhat arról, hogy Tonga polgáraira vízumkötelezettséget vet-e ki, avagy visszavonja azt.

               A személyek e kategóriájára vonatkozóan Tonga minden egyes tagállam állampolgárai esetében egyénileg határozhat a vízumkötelezettségről vagy a vízummentességről nemzeti jogának megfelelően.

               3.
                     Az e megállapodás által biztosított vízummentesség a Szerződő Felek beutazásra és rövid távú tartózkodásra vonatkozó feltételekkel kapcsolatos jogszabályainak sérelme nélkül alkalmazandó. A tagállamok és Tonga fenntartják a jogot a beutazás vagy a rövid távú tartózkodás megtagadására, ha a szóban forgó feltételek közül egy vagy több nem teljesül.

               4.
                     A vízummentesség a Szerződő Felek határain való átkelésre használt közlekedési módtól függetlenül érvényes.

               5.
                     Az e megállapodás által nem szabályozott kérdésekben az uniós jog, a tagállamok nemzeti joga, illetve Tonga nemzeti joga az irányadó.

               4. CIKK

               A tartózkodás időtartama

               1.
                     Az Unió polgárai bármely 180 napos időszakon belül legfeljebb 90 napig tartózkodhatnak Tonga területén.

               2.
                     Tonga polgárai bármely 180 napos időszakon belül legfeljebb 90 napig tartózkodhatnak a schengeni vívmányokat teljes körűen alkalmazó tagállamok területén. Ezen időtartam a schengeni vívmányokat még nem teljes körűen alkalmazó tagállamok területén történő tartózkodástól függetlenül számítandó.

               Tonga polgárai bármely 180 napos időszakon belül legfeljebb 90 napig tartózkodhatnak minden egyes, a schengeni vívmányokat még nem teljes körűen alkalmazó tagállam területén, a schengeni vívmányokat teljes körűen alkalmazó tagállamok területén való tartózkodásra számított időtartamtól függetlenül.

               3.
                     E megállapodás nem érinti Tonga, valamint a tagállamok azon lehetőségét, hogy a vonatkozó nemzeti joguknak és az uniós jognak megfelelően a tartózkodást 90 napot meghaladó időtartamra meghosszabbítsák.

               5. CIKK

               Területi hatály

               1.
                     A Francia Köztársaság tekintetében e megállapodás csak a Francia Köztársaság európai területére vonatkozik.

               2.
                     A Holland Királyság tekintetében e megállapodás csak a Holland Királyság európai területére vonatkozik.

               6. CIKK

               A megállapodás igazgatására felállított vegyes bizottság

               1.
                     A Szerződő Felek az Unió képviselőiből és Tonga képviselőiből álló szakértői vegyes bizottságot (a továbbiakban: a bizottság) hoznak létre. Az Uniót az Európai Bizottság képviseli.

               2.
                     A bizottság többek között az alábbi feladatokat látja el:

               a)
                     felügyeli e megállapodás végrehajtását;

               b)
                     javaslatot tesz e megállapodás módosítására vagy kiegészítésére;

               c)
                     rendezi az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vitákat.

               3.
                     A bizottságot szükség szerint, a Szerződő Felek valamelyikének kérésére kell összehívni.

               4.
                     A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

               7. CIKK

               E megállapodás kapcsolata a tagállamok és Tonga közötti meglévő kétoldalú vízummentességi megállapodásokkal

               E megállapodás elsőbbséget élvez az egyes tagállamok és Tonga közötti bármely kétoldalú megállapodással vagy megegyezéssel szemben, amennyiben azok e megállapodás hatálya alá tartozó kérdésekre vonatkoznak.

               8. CIKK

               Záró rendelkezések

               1.
                     E megállapodást a Szerződő Feleknek belső eljárásaikkal összhangban meg kell erősíteniük vagy jóvá kell hagyniuk; e megállapodás azon értesítés időpontját követő második hónap első napján lép hatályba, amely a Szerződő Felek által egymásnak küldött, az említett eljárások befejezéséről szóló értesítések közül a későbbi.

               E megállapodás az aláírását követő naptól kezdve ideiglenesen alkalmazandó.

               2.
                     E megállapodás határozatlan időre jön létre, azzal, hogy az az (5) bekezdéssel összhangban felmondható.

               3.
                     E megállapodás a Szerződő Felek írásbeli megállapodása útján módosítható. A módosítások azt követően lépnek hatályba, hogy a Szerződő Felek értesítették egymást az ehhez szükséges belső eljárások befejezéséről.

               4.
                     E megállapodást részben vagy egészben bármelyik Szerződő Fél felfüggesztheti, különösen a közrenddel, a nemzetbiztonság védelmével, a közegészség védelmével vagy az illegális bevándorlással összefüggő okokból, vagy a vízumkötelezettség bármelyik Szerződő Fél általi újbóli bevezetésekor. A felfüggesztési határozatról legalább két hónappal annak tervezett hatálybalépése előtt értesíteni kell a másik Szerződő Felet. Az e megállapodás alkalmazását felfüggesztő Szerződő Fél haladéktalanul tájékoztatja a másik Szerződő Felet, ha a felfüggesztés okai megszűntek, valamint megszünteti a felfüggesztést.

               5.
                     E megállapodást bármelyik Szerződő Fél felmondhatja a másik Félhez intézett írásbeli értesítés útján. E megállapodás az ezt követő 90 nap elteltével hatályát veszti.

               6.
                     Tonga csakis az összes tagállammal szemben függesztheti fel vagy mondhatja fel e megállapodást.

               7.
                     Az Unió csakis az összes tagállamára vonatkozóan függesztheti fel vagy mondhatja fel e megállapodást.

               Ez a megállapodás két-két példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, valamint szlovén nyelven, a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

               EGYÜTTES NYILATKOZAT IZLANDRA, NORVÉGIÁRA, SVÁJCRA ÉS LIECHTENSTEINRE VONATKOZÓAN

               A Szerződő Felek tudomásul veszik az Európai Unió, valamint Norvégia, Izland, Svájc és Liechtenstein között fennálló szoros kapcsolatot, különös tekintettel az említett országoknak a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és továbbfejlesztéséhez történő társulásáról szóló, 1999. május 18-i és 2004. október 26-i megállapodására.

               Ilyen körülmények között kívánatos, hogy egyfelől Norvégia, Izland, Svájc és Liechtenstein, másfelől Tonga hatóságai a jelen megállapodás feltételeihez hasonló feltételekkel haladéktalanul kétoldalú megállapodásokat kössenek a rövid távú tartózkodásra vonatkozó vízumok alóli mentességről.

               EGYÜTTES NYILATKOZAT AZ E MEGÁLLAPODÁS 3. CIKKÉNEK (2) BEKEZDÉSÉBEN MEGHATÁROZOTT, KERESŐ TEVÉKENYSÉG FOLYTATÁSA CÉLJÁBÓL UTAZÓ SZEMÉLYEK KATEGÓRIÁJÁNAK ÉRTELMEZÉSÉRŐL

               Az egységes értelmezés biztosítása érdekében a Szerződő Felek megállapodnak, hogy e megállapodás alkalmazásában a kereső tevékenységet folytató személyek kategóriájába azon személyek tartoznak, akik a célból lépnek be a másik Szerződő Fél területére, hogy ott alkalmazottként vagy szolgáltatásnyújtóként jövedelemszerző munkát vagy díjazással járó tevékenységet folytassanak.

               E kategória nem terjed ki az alábbiakra:

               –
                     üzletemberek, tehát üzleti megfontolásból utazó (de a másik Szerződő Fél országában alkalmazásban nem álló) személyek,

               –
                     sportolók vagy művészek, akik alkalmi jelleggel folytatnak valamilyen tevékenységet,

               –
                     újságírók, akiket a lakóhelyük szerinti ország médiája küldött ki, valamint

               –
                     vállalaton belüli gyakornokok.

               E nyilatkozat végrehajtását az e megállapodás 6. cikkében foglalt feladatkörén belül a vegyes bizottság felügyeli, és módosításokat javasolhat, ha a Szerződő Felek tapasztalatai alapján azt szükségesnek ítéli.

               EGYÜTTES NYILATKOZAT AZ E MEGÁLLAPODÁS 4. CIKKÉBEN RÖGZÍTETT, BÁRMELY 180 NAPOS IDŐSZAKON BELÜLI LEGFELJEBB 90 NAPOS IDŐTARTAM ÉRTELMEZÉSÉRŐL

               A Szerződő Felek egyetértenek abban, hogy az e megállapodás 4. cikkében rögzített, bármely 180 napos időszakon belül legfeljebb 90 napos időtartam folyamatos tartózkodást vagy több egymást követő látogatást jelent, amelyek teljes időtartama bármely 180 napos időszakon belül nem haladja meg a 90 napot.

               A „bármely” kifejezés folyamatosan aktualizált 180 napos referencia-időszak alkalmazására utal: a tartózkodás minden napján a megelőző 180 napos időszakra tekintenek vissza annak ellenőrzése céljából, hogy továbbra is teljesül-e a bármely 180 napos időszakon belüli 90 napra vonatkozó követelmény. Ez többek között azt jelenti, hogy egy megszakítás nélküli 90 napos távollét legfeljebb 90 napos új tartózkodást tesz lehetővé.

               EGYÜTTES NYILATKOZAT A POLGÁROK VÍZUMMENTESSÉGI MEGÁLLAPODÁSRÓL TÖRTÉNŐ TÁJÉKOZTATÁSÁRÓL

               Elismerve az átláthatóság jelentőségét az Európai Unió polgárai és Tonga polgárai számára, a Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy a vízummentességi megállapodás tartalmáról és következményeiről, valamint a kapcsolódó kérdésekről – így például a beutazási feltételekről – teljes körű tájékoztatást biztosítanak.

               _________________

                     (1)
                  EUHL L 149., 2014.5.20, 67. o.

                     (2)
                  A Tanács 2001. március 15-i 539/2001/EK rendelete a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról (EUHL L 81., 2001.3.21., 1. o.).


				|

		52013PC0580

			Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a 2007/124/EK, Euratom tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről /* COM/2013/0580 final - 2013/0281 (APP) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
1.1. A 2007–13 közötti időszakra
vonatkozó többéves keret
A 2007–13 közötti időszakra vonatkozó
többéves keret értelmében létrehozták a „Biztonság és a szabadságjogok védelme”
keretprogramot. A keretprogram fő célkitűzése az volt, hogy hatékony
operatív együttműködést biztosítson a terrorizmus – beleértve annak
következményeit is –, valamint a szervezett bűnözés és általában véve a
bűnözés elleni küzdelemben, hogy európai szinten támogassa a hírszerzést,
és hogy megerősítse a bűnözés és terrorizmus megelőzését egy
biztonságos és a jogállamiságon alapuló társadalom elősegítése érdekében.
Mivel ezeknek a célkitűzéseknek
különböző volt a jogalapjuk a Szerződésekben és az alapvetően
különböző jogi rendszerekben, a keretprogram ezért két különböző jogi
eszközből állt. Először, a 2007/125/IB tanácsi határozat létrehozta a
„Bűnmegelőzés, illetve a bűnözés elleni küzdelem” egyedi
programját (a továbbiakban: ISEC-program). Az egyedi program a következő
négy témakörére összpontosított: bűnmegelőzés és kriminológia;
bűnüldözés; a tanúk védelme és támogatása; valamint az áldozatok védelme.
Másodszor, a 2007/124/EK, Euratom tanácsi határozat létrehozta a „Terrorizmus
és egyéb biztonsági vonatkozású veszélyek megelőzése, az azokra való felkészültség
és következményeik kezelése” egyedi programot (a továbbiakban: CIPS-program). A
program fő célkitűzése a tagállamoknak a terrortámadásokkal
kapcsolatos és egyéb biztonsági vonatkozású veszélyek megelőzésére, az
azokra való felkészülésre, valamint az emberek és a létfontosságú
infrastruktúra ilyen veszélyekkel szembeni védelmére irányuló
erőfeszítéseinek a támogatása volt.
1.2. A 2014–20 közötti időszakra
vonatkozó többéves keret
A Belső Biztonsági Alap (ISF) átfogó
keretén belül a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és
a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására
szolgáló eszköz (a továbbiakban: ISF-rendőrség) pénzügyi támogatást
biztosít a rendőrségi együttműködéshez, az információcseréhez és az
információkhoz való hozzáféréshez, a bűnmegelőzéshez, valamint a
határokon átnyúló, továbbá a súlyos és szervezett bűnözés elleni
küzdelemhez, beleértve a terrorizmust, valamint az emberek és a létfontosságú
infrastruktúra védelméhez a biztonságot érintő eseményekkel szemben,
továbbá a biztonságot érintő kockázatok és válságok hatékony kezeléséhez.
Ennek következtében a 2014–20 közötti
időszakra vonatkozó többéves kereten belül az említett szakpolitikai
területen pénzügyi támogatást biztosító ISEC- és CIPS-programot 2014. január
1-jei hatállyal az átmeneti szabályoknak megfelelően hatályon kívül kell
helyezni.
Az ISEC-program tekintetében azt az
ISF-rendőrség eszközt létrehozó rendelet helyezi hatályon kívül.
Ami a CIPS-programot illeti, erre nem volt
lehetőség e rendelet keretében, mivel annak hatályon kívül helyezése
különálló jogi aktust igényel, a kettős jogalap (EK/Euratom) szerinti
eltérő szavazási szabályok következtében. Az e határozat hatálybalépésére
vonatkozó záró rendelkezést azonban olyan módon fogalmazzák meg, hogy a
CIPS-program hatályon kívül helyezése egybeesik az ISF-rendőrség eszközt
létrehozó rendelet hatálybalépésével, mintha a CIPS-program hatályon kívül
helyezése az ISF-rendőrség eszközt létrehozó rendeletben került volna
megállapításra. A CIPS és az ISEC egyedi programok hatályon kívül helyezésére
ezért azonos módon kerül sor.
2.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
2.1.        A javaslat tartalma
A fentiekre tekintettel, a Bizottság javasolja
a CIPS egyedi program létrehozásáról szóló határozat 2014. január 1-jétől
történő hatályon kívül helyezését.
2.2.        Jogalap
A 2007/124/EK, Euratom tanácsi határozatot az
Európai Közösséget létrehozó szerződés 308. cikke, valamint az Európai
Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 203. cikke alapján fogadták el.
A fent említett tanácsi határozat hatályon
kívül helyezéséről szóló javaslat jogalapját az Európai Unió
működéséről szóló szerződés 352. cikke, valamint az Európai
Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 203. cikke képezi.
3.           KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK
A javaslatnak nincs közvetlen hatása az EU
költségvetésére.
2013/0281 (APP)
Javaslat
A TANÁCS HATÁROZATA
a 2007/124/EK, Euratom tanácsi határozat
hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak
352. cikkére,
tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget
létrehozó szerződésre és különösen annak 203. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően,
tekintettel az Európai Parlament egyetértésére[1],
különleges jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)       a „Biztonság és a
szabadságjogok védelme” általános program keretében a 2007–2013-as
időszakra a „Terrorizmus és egyéb biztonsági vonatkozású veszélyek
megelőzése, az azokra való felkészültség és következményeik kezelése”
egyedi program létrehozásáról szóló 2007/124/EK, Euratom tanácsi határozat a
2007. január 1-jétől 2013. december 31-ig terjedő időszakra
vonatkozik.
(2)       A 2014. január 1-jétől
2020. december 31-ig terjedő időszakra létrejön a Belső
Biztonsági Alap részét képező, a rendőrségi együttműködés, a
bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés
pénzügyi támogatására szolgáló eszköz[2].
(3)       A 2007/124/EK, Euratom
tanácsi határozat 2014. január 1-jével hatályát veszti,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2007/124/EK, Euratom tanácsi határozat 2014.
január 1-jével hatályát veszti.
2. cikk
(1)
Ez a hatályon kívül helyezés nem érinti – azok
befejezéséig– az érintett projektek, illetve a 2007/124/EK, Euratom tanácsi
határozat alapján, vagy a 2013. december 31-én hatályos bármely, támogatásra
vonatkozó jogszabály alapján a Bizottság által jóváhagyott pénzügyi támogatás
folytatását vagy módosítását, ideértve ezek részleges vagy teljes
megszüntetését is.
(2)
A rendőrségi együttműködés, a
bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a
válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz szerinti társfinanszírozási
határozatok elfogadásakor a Bizottság figyelembe veszi az [a Hivatalos
Lapban történő közzététel időpontja]-t megelőzően a
2007/124/EK, Euratom tanácsi határozat alapján elfogadott és a
társfinanszírozás időszakában pénzügyi utóhatással bíró rendelkezéseket.
(3)
Azokat a Bizottság által 2011. január 1. és 2013.
december 31. között jóváhagyott társfinanszírozási összegeket, amelyek
tekintetében a záróbeszámoló benyújtási határidejéig a Bizottságnak nem küldték
el a műveletek lezárásához szükséges dokumentumokat, a Bizottság 2017.
december 31-ig automatikusan visszavonja, és a jogtalanul kifizetett összegeket
vissza kell fizetni.
A halasztó hatályú bírósági eljárás vagy
államigazgatási fellebbezési eljárás miatt felfüggesztett műveletekkel
kapcsolatos összegeket az automatikus visszavonás összegének megállapításakor
figyelmen kívül kell hagyni.
(4)
A tagállamok a Bizottságnak 2015. június 30-ig
értékelő jelentést nyújtanak be a 2011–2013-as időszakra vonatkozóan
a 2007/124/EK, Euratom tanácsi határozat által társfinanszírozott intézkedések
eredményeiről és hatásairól.
(5)
A Bizottság 2015. december 31-ig benyújtja az
Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a 2007/124/EK, Euratom tanácsi határozat
2011 és 2013 között elért eredményeiről és végrehajtásának mennyiségi
szempontjairól szóló jelentést.
3. cikk
(1)          Ez a határozat a Belső
Biztonsági Alap részét képező, a rendőrségi együttműködés, a
bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a
válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról szóló
európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: az ISF-rendőrség
eszközt létrehozó rendelet) hatálybalépésének napján lép hatályba.
(2)          Amennyiben az ISF-rendőrség
eszközt létrehozó rendelet az e határozatnak az Európai Unió Hivatalos
Lapjában történő kihirdetése előtt lépne hatályba, e határozat a
kihirdetést követő napon lép hatályba.
4. cikk
Ennek a
határozatnak a Szerződéseknek megfelelően a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL C […]., [...], […]. o.
[2]               A Belső Biztonsági Alap részét képező, a
rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés
elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszköz
létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló
javaslat, COM(2011) 753 végleges.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52005PC0161

Javaslat a Tanács határozata a 2001/18/EK irányelvvel összhangban a géntechnológiával módosított kukorica (Zea mays L. T25 vonal) ausztriai felhasználásának és értékesítésének ideiglenes tilalmáról  /* COM/2005/0161 végleges */

	Brüsszel, 26.4.2005COM(2005) 161 végleges.JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa 2001/18/EK irányelvvel összhangban a géntechnológiával módosított kukorica ( Zea mays L . T25 vonal) ausztriai felhasználásának és értékesítésének ideiglenes tilalmáról.(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁS1. A géntechnológiával módosított kukorica ( Zea mays L. T25 vonal) forgalomba hozatala tekintetében az 1998. április 22-i 98/293/EK bizottsági határozat a 90/220/EGK tanácsi irányelvnek megfelelően előírta, hogy a termék forgalomba hozatalához jóváhagyás szükséges.2. 1998. augusztus 3-án a francia hatóságok jóváhagyták a termék forgalomba hozatalát.3. A 90/220/EGK irányelv helyébe lépő 2001/18/EK irányelv 35. cikkének (1) bekezdése értelmében a géntechnológiával módosított szervezetek forgalomba hozatalára vonatkozó azon bejelentéseket, amelyekre nézve 2002. október 17-ig az eljárást nem fejezték be, a 2001/18/EK irányelv rendelkezései szerint kell elbírálni.4. A 90/220/EGK irányelv 16. cikkével összhangban az osztrák hatóságok 2000. május 8-án tájékoztatták a Bizottságot arról a döntésükről, amelyben ideiglenesen megtiltják a kukorica kérdéses genetikailag módosított fajtájának felhasználását és értékesítését, és ismertették döntésük indokait.5. A növényügyi tudományos bizottság álláspontja szerint az Ausztria által előadott információk nem képeztek olyan jelentős új tudományos eredményt, amelyet az ügy eredeti elbírálása során ne vettek volna figyelembe, és amely indokolta volna a bizottságnak a szóban forgó termékre vonatkozó véleménye felülvizsgálatát.6. 2004. január 9-én, majd február 9-én és 17-én Ausztria további információkat nyújtott be a Bizottságnak a kukorica T25 vonalára vonatkozó nemzeti intézkedései alátámasztására.7. Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság álláspontja szerint az Ausztria által benyújtott információk nem képeztek olyan új tudományos eredményt, amely megkérdőjelezte volna a kukorica T25 vonaláról készült környezetvédelmi kockázatfelmérés eredményeit, és ezáltal indokolta volna a termék ausztriai felhasználásának és értékesítésének tilalmát.8. Ebben a helyzetben a 2001/18/EK irányelv 23. cikkének megfelelően a Bizottság köteles határozatot hozni az irányelv 30. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárással, az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkének megfelelően és a 8. cikk figyelembevételével.9. Mivel mind a növényügyi tudományos bizottság, mind pedig az EFSA azon az állásponton volt, hogy a termék nem jelent kockázatot sem az emberi egészségre, sem pedig a környezetre, a Bizottság határozattervezetet készített, amelyben felkérte Ausztriát, hogy vonja vissza a kukorica T25 vonalát érintő intézkedéseit.10. A határozattervezetet a Bizottság az 1999/468/EK irányelv 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban megküldte véleményezésre a 2001/18/EK irányelv 30. cikkével létrehozott bizottságnak.11. A bizottság a 2004. november 29-i konzultációt követően sem nyilvánított véleményt, ami szükségessé teszi, hogy a Bizottság az 1999/468/EK határozat 5. cikke (4) bekezdésének megfelelően a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot terjesszen a Tanács elé, és erről tájékoztassa az Európai Parlamentet.12. Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Tanács – adott esetben egy esetleges ilyen álláspont fényében – a 2001/18/EK irányelv 30. cikkének (2) bekezdésében előírt három hónapon belül minősített többséggel határozhat a javaslatról. Ha ezen a három hónapos határidőn belül a Tanács minősített többséggel jelzi, hogy ellenzi a javaslatot, a Bizottságnak azt újra meg kell vizsgálnia; ha pedig az említett határidőn belül a Tanács a javasolt végrehajtási jogi aktust nem fogadja el, és nem is jelzi, hogy a javaslatot ellenzi, a javasolt végrehajtási jogi aktust a Bizottság fogadja el.JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa 2001/18/EK irányelvvel összhangban a géntechnológiával módosított kukorica ( Zea mays L . T25 vonal) ausztriai felhasználásának és értékesítésének ideiglenes tilalmáról(EGT vonatkozású szöveg)(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre[1] és különösen annak 23. cikke (2) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:(1) A 90/220/EGK tanácsi irányelvnek megfelelően, a genetikailag módosított kukorica ( Zea Mays T25 vonal) forgalomba hozataláról szóló, 1998. április 22-i 98/293/EK bizottsági határozat[2] előírja, hogy a termék forgalomba hozatalához jóváhagyás szükséges.(2) 1998. augusztus 3-án a francia hatóságok jóváhagyták a termék forgalomba hozatalát.(3) A 90/220/EGK irányelv[3] helyébe lépő 2001/18/EK irányelv 35. cikkének (1) bekezdése értelmében a géntechnológiával módosított szervezetek forgalomba hozatalára vonatkozó azon bejelentéseket, amelyekre nézve 2002. október 17-ig az eljárást nem fejezték be, a 2001/18/EK irányelv rendelkezései szerint kell elbírálni.(4) A 90/220/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdésével összhangban Ausztria 2000. május 8-án tájékoztatta a Bizottságot arról a döntéséről, amelyben ideiglenesen megtiltja a kukorica kérdéses genetikailag módosított fajtájának felhasználását és értékesítését, és ismertette döntése indokait.(5) A növényügyi tudományos bizottság álláspontja szerint az Ausztria által előadott információk nem képeztek olyan jelentős új tudományos eredményt, amelyet az ügy eredeti elbírálása során ne vettek volna figyelembe, és amely indokolta volna a bizottságnak a szóban forgó termékre vonatkozó véleménye felülvizsgálatát.(6) 2004. január 9-én, majd február 9-én és 17-én Ausztria további információkat nyújtott be a Bizottságnak a kukorica T25 vonalára vonatkozó nemzeti intézkedései alátámasztására.(7) Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság álláspontja szerint az Ausztria által benyújtott információk nem képeztek olyan új tudományos eredményt, amely megkérdőjelezte volna a kukorica T25 vonaláról készült környezetvédelmi kockázatfelmérés eredményeit, és ezáltal indokolta volna a termék ausztriai felhasználásának és értékesítésének tilalmát.(8) Ebben a helyzetben alaptalan az a feltételezés, hogy a termék kockázatot jelent az emberi egészségre vagy a környezetre.(9) Ausztriának ennek megfelelően vissza kell vonnia intézkedéseit.(10) A 2001/18/EK irányelv 30. cikkével létrehozott bizottság a 2004. november 29-i konzultációt követően sem nyilvánított véleményt a bizottsági határozattervezetben megfogalmazott intézkedésekről az irányelv 30. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárásban,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkAusztriának a forgalomba hozatal tekintetében a 98/293/EK határozattal engedélyezett géntechnológiával módosított kukorica felhasználását és értékesítését megtiltó intézkedései a 2001/18/EK irányelv 23. cikkének megfelelően nem indokoltak.2. cikkAusztria legkésőbb 20 nappal az értesítést követően köteles megtenni az e határozatnak való megfeleléshez szükséges lépéseket.3. cikkE határozat címzettje az Osztrák Köztársaság.Kelt Brüsszelben, -án/-én.a Tanács részérőlaz elnök

[1] HL L 106., 2001.4.17., 1. o.

[2] HL L 131., 1998.5.5., 30. o.

[3] HL L 117., 1990.5.8., 15. o.