Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0429

Javaslat : a Tanács rendelete az 1487/2005/EK tanácsi rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó, egyes végtelen poliészter szálból készült szövet késztermékek behozatalára kivetett dömpingellenes vámokról szóló részleges időközi felülvizsgálat megszüntetéséről  /* COM/2009/0429 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 19.8.2009COM(2009) 429 véglegesJavaslat:A TANÁCS RENDELETEaz 1487/2005/EK tanácsi rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó, egyes végtelen poliészter szálból készült szövet késztermékek behozatalára kivetett dömpingellenes vámokról szóló részleges időközi felülvizsgálat megszüntetésérőlINDOKOLÁS1. A javaslat háttere |A javaslat okai és céljai E javaslat tárgya a legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) alkalmazása a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes végtelen poliészter szálból készült szövet késztermékek behozatalára vonatkozó eljárásban. |Háttér-információk A javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben, az abban megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően lefolytatott vizsgálat eredményeként jött létre. |Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A legutóbb a 2007. szeptember 18-i 1087/2007/EK tanácsi rendelettel módosított, a Kínai Népköztársaságból származó egyes végtelen poliészter szálból készült szövet késztermékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 2005. szeptember 12-i 1487/2005/EK tanácsi rendelet. |Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Tárgytalan. |2. Konzultáció az érdekeltekkel; hatásvizsgálat |Konzultáció az érdekeltekkel |Az eljárásban érintett érdekelt felek az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban lehetőséget kaptak arra, hogy a vizsgálat során megvédjék érdekeiket. |Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |Külső szakértők bevonására nem volt szükség. |Hatásvizsgálat E javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, tartalmazza viszont a megvizsgálandó körülmények részletes felsorolását. |3. A javaslat jogi elemei |A javaslat összefoglalása 2008. június 26-án a Bizottság részleges időközi felülvizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból származó egyes, végtelen poliészter szálból készült szövet késztermékek kapcsán; a vizsgálat az e termékek behozatalára irányuló dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozó termékkörre korlátozódott. A felülvizsgálat iránti kérelem benyújtója azt állította, hogy egy ún. „szalag kategóriájú” termékfajtát ki kell zárni az intézkedések tárgyát képező termékkörből, mivel jellemzői és végfelhasználása alapján eltér az intézkedések tárgyát képező más termékfajtáktól. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy bizonyos különbségek ellenére a szalag kategóriájú termék és az intézkedések tárgyát képező többi termékfajta alapvetően azonos fizikai, műszaki és vegyi jellemzőkkel rendelkezik. Ezenfelül nem volt bizonyítható, hogy a szalag kategóriájú terméket csak egyetlen célra lehet felhasználni, valamint hogy a szalag kategóriájú termék és az intézkedések tárgyát képező más termékfajták nem helyettesíthetők egymással. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínai Népköztársaságból származó egyes végtelen poliészter szálból készült szövet késztermékek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatát a hatályos intézkedések módosítása nélkül meg kell szüntetni. Ennélfogva a Bizottság javasolja, hogy a Tanács fogadja el a részleges időközi felülvizsgálat megszüntetéséről szóló, a Hivatalos Lapban közzétenni kívánt mellékelt rendeletjavaslatot. |Jogalap A legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet. |A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható. |Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt: |Az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet írja le, és nem hagy teret a nemzeti döntéshozásnak. Nem szükséges annak feltüntetése, hogy a Közösségre, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, a gazdasági élet szereplőire és a polgárokra háruló pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható, és e teher milyen mértékben arányos a javaslat célkitűzésével. |A jogi aktus típusának megválasztása |Javasolt aktus: rendelet. |Más jogi aktus nem felelne meg, mivel az alaprendelet nem rendelkezik alternatív lehetőségekről. |4. Költségvetési vonzatok |A javaslatnak nincsenek a közösségi költségvetést érintő vonzatai. |Javaslat:A TANÁCS RENDELETEaz 1487/2005/EK tanácsi rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó, egyes végtelen poliészter szálból készült szövet késztermékek behozatalára kivetett dömpingellenes vámokról szóló részleges időközi felülvizsgálat megszüntetésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: alaprendelet), és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,mivel:1. HATÁLYBAN LÉVŐ INTÉZKEDÉSEK(1) A Tanács az 1487/2005/EK rendelettel[2] (a továbbiakban: eredeti rendelet) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy érintett ország) származó, egyes végtelen poliészter szálból készült szövet késztermékek behozatalára (a továbbiakban: poliészter szövet vagy érintett termék). Az említett rendeletet eredményező vizsgálat (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) a 2003. április 1-jétől 2004. március 31-ig tartó időszakot vette alapul vizsgálati időszakként (a továbbiakban: eredeti vizsgálati időszak).(2) Az abszorpcióellenes újbóli vizsgálatot követően az 1087/2007/EK tanácsi rendelet[3] módosította ezeket az intézkedéseket. A jelenleg hatályban lévő vámtételek 14,1%-tól 74,8%-ig terjednek.2. AZ ELJÁRÁS2.1. Felülvizsgálati kérelem(3) 2008. április 1-jén a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése szerinti kérelem érkezett részleges időközi felülvizsgálat megindítására annak tisztázása érdekében, hogy egyes termékfajták a jelenleg hatályos dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartoznak-e.(4) A kérelmet a Hüpeden GmbH & Co. KG (a továbbiakban: kérelmező) németországi importőr nyújtotta be.(5) A kérelmező állítása szerint az általa importált terméket kizárólag olyan speciális ragasztószalagok előállítására használják, amelyek motorok, leginkább gépjárműmotorok huzalozásához alkalmazott kábelek szigetelésére szolgálnak (a továbbiakban: szalag kategóriájú termék), és ez a szalag kategóriájú termék műszaki és vegyi jellemzői alapján eltér az eredeti vizsgálatban meghatározott érintett termékek jellemzőitől. A kérelmező különösen a szakítószilárdság és a színezet tekintetében vélt különbségeket felfedezni. A kérelmező állítása szerint a szalag kategóriájú termék ezért kívül esik az eredeti vizsgálat hatályán, és így nem képezheti tárgyát a fent említett intézkedéseknek.2.2. Az eljárás megindítása(6) Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában 2008. június 6-án megjelent értesítéssel[4] bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, amely a termékkör vizsgálatára korlátozódik. A felülvizsgálat főként azt hivatott tisztázni, hogy a szalag kategóriájú termék az eredeti vizsgálatban meghatározott érintett termék kategóriájába tartozik-e.2.3. Felülvizsgálati eljárás(7) A Bizottság hivatalosan értesítette Kína hatóságait és az összes ismert érintett felet, azaz az érintett ország exportáló gyártóit, a közösségi gyártókat, felhasználókat és importőröket a részleges felülvizsgálati eljárás megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül szóbeli meghallgatást kérjenek. Minden olyan érdekelt fél lehetőséget kapott a meghallgatásra, aki azt kérte, és ismertette azokat a konkrét okokat, amelyek meghallgatását indokolták.(8) A Bizottság kérdőíveket küldött az összes ismert érintett félnek és minden egyéb félnek, amely az eljárás kezdeményezéséről szóló közleményben megállapított határidőn belül jelentkezett.(9) Tekintettel a felülvizsgálat hatályára, a Bizottság nem jelölt ki vizsgálati időszakot e felülvizsgálat céljára. A kitöltött kérdőívekben található információk a 2007. július 1-je és a 2008. június 30. közötti időszakra vonatkoztak (a továbbiakban: figyelembe vett időszak). A figyelembe vett időszak tekintetében kért információk a szalag kategóriájú termék, valamint más típusú poliészter szövetek eladási/beszerzési mennyiségére és értékére, gyártási mennyiségére és kapacitására vonatkoztak. Ezenkívül az érintett feleket a Bizottság arra kérte, hogy ismertessenek minden olyan hasonlóságot vagy különbözőséget, amely a szalag kategóriájú termék és más típusú poliészter szövetek gyártási folyamatai, műszaki jellemzői, végfelhasználása, kölcsönös helyettesíthetősége stb. terén tapasztalható.(10) A kérdőívet a kérelmező, a szalag kategóriájú termék egyik kínai exportáló gyártója, egyik közösségi gyártója és egyik felhasználója, valamint más típusú poliészter szövetek két közösségi gyártója töltötte ki.(11) A Bizottság összegyűjtött és ellenőrzött minden általa szükségesnek tartott információt annak megvizsgálásához, hogy szükséges-e a meglévő dömpingellenes intézkedések hatályának módosítása, továbbá az alábbi vállalatok létesítményeiben ellenőrző látogatásokat tett:-  Hüpeden GmbH & Co. KG, Hamburg, Németország,-  TFE Textil, Nüziders, Ausztria,-  Wujiang Glacier Fabrics, Wujiang, Kínai Népköztársaság.(12) A Bizottság valamennyi felet értesítette azokról az alapvető tényekről és megállapításokról, amelyek alapján e felülvizsgálat következtetéseit levonta (a továbbiakban: a felülvizsgálat végkövetkeztetéseiről szóló tájékoztatás). Egyúttal lehetővé tette a felek számára, hogy e tájékoztatást követően, adott határidőn belül ismertethessék álláspontjukat.(13) A felek által beküldött szóbeli és írásbeli megjegyzéseket a Bizottság megfelelő módon figyelembe vette, és az alábbi preambulumbekezdésekben megválaszolta.3. AZ ÉRINTETT TERMÉK(14) Az érintett termék – ahogyan azt az eredeti rendelet is meghatározza – a Kínai Népköztársaságból származó, a jelenleg az ex 5407 51 00, 5407 52 00, 5407 54 00, ex 5407 61 10, 5407 61 30, 5407 61 90, ex 5407 69 10 és ex 5407 69 90 KN-kód alá tartozó, legalább 85 tömegszázalék végtelen, terjedelmesített és/vagy nem terjedelmesített poliészter szálat tartalmazó szintetikus fonalból készült, festett (fehérre festett is) vagy nyomott szövet.4. A VIZSGÁLAT MEGÁLLAPÍTÁSAI(15) A Bizottság először azt vizsgálta, hogy a szalag kategóriájú termék azoknak az intézkedéseknek a hatálya alá tartozik-e, amelyek az eredeti rendeletben leírt, Kínából származó egyes végtelen poliészterszálból készült szövet késztermékekre vonatkoznak. A Bizottság ezután azt vizsgálta, módosítani kell-e az érintett termékkört azzal az indokkal, hogy a szalag kategóriájú termék nem alkot egy termékcsoportot a más típusú poliészter szövetekkel.4.1. Az eredeti vizsgálat hatálya alá tartozó termékkör(16) Mint ismeretes, az érintett terméket poliészter fonalból szövik, és az így nyert szövetet kikészítik. A fonal lehet előfestett. A kikészítés általában a szövetek nyomását vagy festését jelenti, de további kikészítő műveletek is alkalmazhatók ún. őszibarackhéj-hatás (peau de pêche) elérésére vagy például a szövet víztaszítóvá tételére.(17) Az eredeti rendelet (8) preambulumbekezdése megemlíti, hogy az érintett terméket meg kell különböztetni a poliészter szálból készült, különböző színű fonalakból szőtt szövetektől, amelyek esetében az előfestett fonalat szövik szövetté, és a szövetmintát a minta szövésével hozzák létre. Ezek a szövetek az 5407 53 00 és az 5407 61 50 KN-kód alá tartoznak, így kívül esnek az érintett termékkörön, és nem képezik tárgyát a hatályban lévő dömpingellenes intézkedéseknek.(18) A kérelmező felülvizsgálat iránti kérelmében azt állította, hogy a szalag kategóriájú termék nem tartozik az eredeti rendeletben meghatározott érintett termékkörbe, mivel festett fonalból készül, és ezért a fenti (17) preambulumbekezdésben leírt terméknek felel meg. A kérelmező arról is tájékoztatta a Bizottságot, hogy a Kínából származó szalag kategóriájú termék közösségi behozatalát eddig következetesen az 5407 53 00 KN-kód alatt jelentette be, már a dömpingellenes intézkedések 2005-ös bevezetése előtt is. A fenti állítás kapcsán meg kell jegyezni, hogy az e rendelethez hasonló dömpingellenes rendeletek nem megfelelő jogi eszközök annak tisztázására, hogy bizonyos szállítmányokat mely KN-kód alá kellett volna besorolni. Ez a kérdés elsősorban a nemzeti hatóságokat érinti, amelyek szükség esetén támaszkodhatnak kötelező érvényű tarifális felvilágosításra, és/vagy az Európai Közösségek Bíróságánál kérelmezhetik előzetes döntési eljárás indítását. Mindazonáltal, ha a kérelmező által behozott termékek egyikére sem lehetne az eredeti rendeletben foglalt dömpingellenes vámot kivetni, e felülvizsgálatnak nem lenne semmilyen gyakorlati jelentősége. A vizsgálat e tekintetben feltárta, hogy a szalag kategóriájú termék festett fonalakból készült, azonban ezek nem különböző színű fonalak, és szövésük során nem keletkezik szemmel látható minta. Ezért – e vizsgálat szempontjából – a szalag kategóriájú terméket meg kell különböztetni a (17) preambulumbekezdésben leírt terméktől.(19) A felülvizsgálat végkövetkeztetéseiről szóló tájékoztatást követően a kérelmező azt állította, hogy a szalag kategóriájú terméket különböző színű fonalakból készült szövetnek kell tekinteni, mivel a poliészter szálba kevert szén nem oszlik el egyenletesen, így a fonalban a fekete különböző árnyalatait hozza létre. Állítása igazolására a kérelmező egyrészt független szakértők véleményére, másrészt a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EK tanácsi rendelet I. melléklete II. részének XI. szakaszára vonatkozó alszámos megjegyzésekre[5] hivatkozik, melyek értelmében a különböző színű fonalakból készült szövetek meghatározásába beletartoznak az olyan fonalakból szőtt termékek is, amelyeket egyazon szín különböző árnyalataira festettek.(20) Az állításra válaszul a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy e rendeletnek nem célja meghatározni, melyik KN-kód alatt kell bejelenteni a szalag kategóriájú termék behozatalát. Az állítást ezért a Bizottság a vizsgálat szempontjából irrelevánsnak ítélte, mivel – ahogyan az már a fentiekben is szerepelt – a vámbesorolásokra vonatkozó kérdések elsősorban az illetékes nemzeti hatóságokat érintik.(21) Felülvizsgálat iránti kérelmében a kérelmező azt is állította, hogy az eredeti vizsgálat megkezdésekor és az ideiglenes szakasz során a figyelem kizárólag a ruházati cikkekhez használt poliészter szövetekre összpontosult, és ezért az érintett termék meghatározása csak az ilyen típusú szöveteket foglalhatja magában, és a dömpingellenes intézkedések csak ezekre a szövetekre vonatkozhatnak. A kérelmező továbbá kifejtette azon véleményét, miszerint az eredeti vizsgálat termékkörét csak a végleges dömpingellenes vámot kirovó eredeti rendelet terjesztette ki, hogy az a felhasználás minden típusát lefedje. A kérelmező szerint a szalag kategóriájú terméket a gépjárműiparban rendkívül speciális célra használják, ezért nem kellene az érintett termékkör részének tekinteni.(22) A fenti állítás kapcsán megállapítást nyert, hogy az eredeti vizsgálat megindításáról szóló értesítés[6] „rendes körülmények között ruházati felhasználásra használt” poliészter szövetekre, nem pedig „kizárólag ruházati felhasználásra használt” poliészter szövetekre utal. Eszerint – a kérelmező állításával ellentétben – az érintett termékkör nem bővült ki az eredeti vizsgálat megindítása és a végleges intézkedések meghozatala között. Azonkívül, hogy az eredeti rendelet a „fehérre festett” poliészter szövetek bevonásával pontosítja az érintett termékkört, nincs más különbség a 426/2005/EK rendeletben[7] (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) és az eredeti vizsgálatról szóló végleges rendeletben (azaz az eredeti rendeletben) meghatározott érintett termék között. A két rendeletben sem a rendelkező rész (az 1. cikk (1) bekezdése), sem az érintett termék meghatározására vonatkozó szöveg (preambulumbekezdések) nem mentesíti a speciális végfelhasználási célból behozott poliészter szöveteket a vám alól. Az ideiglenes rendelet – főként (11) preambulumbekezdésének első mondata – fizikai jellemzői alapján határozza meg az érintett terméket. Itt is az szerepel, hogy a poliészter szöveteket „rendszerint” használják ruházati cikkek készítéséhez, az e célú felhasználás azonban semmilyen módon nem feltétele annak, hogy egy termék a vizsgálat és/vagy az (ideiglenes) vám hatálya alá essen. Később, az eredeti vizsgálat során felismert számos alkalmazási lehetőség (pl. bútorszövet, lakásdekoráció) fényében az eredeti rendelet (6) preambulumbekezdése egyértelműen kimondja, hogy a termékmeghatározás – tekintet nélkül a végfelhasználásra – minden poliészter szövetre vonatkozik. Ezért az eredeti vizsgálat érintett termékének meghatározása kiterjed a szalag kategóriájú termékre és minden más poliészter szövetre, ideértve a gépjárműipari alkalmazásra használt poliészter szöveteket is.(23) A kérelmező – a fent leírtakhoz hasonló érvekkel alátámasztva – azt is állította, hogy az eredeti vizsgálat során nem tudott megfelelően élni védekezéshez való jogával, mivel az érintett termékkört az ideiglenes és a végleges szakasz között terjesztették ki, miközben erről a változásról nem értesítették a potenciális érdekelt feleket. A kérelmező azt állította: ez volt az oka annak, hogy az eredeti vizsgálat során sem ő, sem kínai beszállítója nem működött együtt a Bizottsággal.(24) Mint ismeretes, és mint ahogyan azt a (22) preambulumbekezdés is említi, a termékmeghatározás nem bővült az eredeti vizsgálat során, hiszen már a kezdeti szakasztól a ruházati cikkek készítésétől eltérő, más lehetséges felhasználási típusokat is magában foglalt. Ráadásul a kérelmező tapasztalt importáló kereskedő, amely más dömpingellenes vizsgálatok alkalmával már együttműködött a Bizottsággal, és ezért megfelelő tájékozottsággal rendelkezik az ilyen vizsgálatokkal, így az eljárásokkal és az információforrásokkal (például a Hivatalos Lappal) kapcsolatban. Ennek fényében fontos azt is megjegyezni, hogy – amint azt az eredeti rendelet (9) és (10) preambulumbekezdése említi – az ideiglenes rendelet közzétételét követően számos érdekelt fél ellenezte a nem ruházati célra (hanem pl. bútorszövet, lakásdekoráció vagy esernyőszövet készítéséhez) használt poliészter szövetekre vonatkozó intézkedések bevezetését. Ez azt bizonyítja, hogy az érdekelt felek megértették: a vizsgálat sosem korlátozódott a ruházati céllal használt poliészter szövetekre. A fentiekből következően a Bizottság a kérelmező állítását elutasította.(25) A felülvizsgálat végkövetkeztetéseiről szóló tájékoztatást követően a kérelmező továbbá azt állította, hogy az eredeti vizsgálat során megjegyzéseket nyújtott be, és ezzel egyidejűleg az ügy kapcsán aktív eszmecserét folytatott számos olyan textilipari szövetséggel, amely részt vett a vizsgálatban. A kérelmező szerint a Bizottság egyetlen alkalommal sem jelezte, hogy a szalag kategóriájú termék a vizsgálat vagy az intézkedések hatálya alá tartozik.(26) Először is le kell szögezni, hogy a kérelmező egyértelműen teljes mértékben tudatában volt annak, hogy a Bizottság elindította az eredeti vizsgálatot. Ezenfelül, ahogyan az a fentiekben is szerepel, a vizsgálat már a kezdetektől fogva kiterjedt a poliészter szövetekre is. A kérelmező továbbá nem nyújtott be olyan bizonyítékot, amely igazolta volna, hogy a Bizottság valaha is kizárta a szalag kategóriájú terméket az eredeti vizsgálat hatásköréből, vagy hogy a felek bármelyike erre javaslatot tett volna. A kérelmező az eredeti vizsgálat során olyan megjegyzéseket juttatott el a Bizottsághoz, amelyek az általános közösségi érdek vonatkozásában foglalkoztak az eljárással, illetve a fehérített vagy fehérítetlen szöveteknek a dömpingellenes intézkedések hatáskörébe való lehetséges felvételéről szóltak. Előfordulhat, hogy a kérelmező úgy értelmezte: a szalag kategóriájú termék behozatala tekintetében nem érinti őt az eredeti vizsgálat. Amennyiben ez történt, az ilyen értelmezés hátterében az állhatott, hogy a kérelmező a szalag kategóriájú termékek behozatalát az 5407 53 00 KN-kód alatt jelentette be, és erre a kódra az eredeti vizsgálat nem terjedt ki. A vizsgálat hatáskörét azonban nem korlátozhatja az a tény, hogy egy gazdasági szereplő a vizsgálat hatáskörébe eső egyes árukat helytelen KN-kód alatt jelentett be. A fentiekből következően a Bizottság a kérelmező állítását elutasította.(27) A fentiek fényében megerősítést nyert, hogy a Kínából származó szalag kategóriájú termék az eredeti rendeletben foglalt intézkedések hatálya alá esik.4.2. A szalag kategóriájú termék és a poliészter szövetek más típusainak összehasonlítása(28) Annak megvizsgálásához, hogy a szalag kategóriájú termék egy termékkörbe tartozik-e a poliészter szövetek más típusaival, a Bizottság elvégezte a két termékcsoport alapvető fizikai, műszaki és vegyi jellemzőinek összehasonlítását. További kiegészítő kritériumokat is vizsgált, például a feldolgozást, a végfelhasználást és a felcserélhetőséget.4.2.1. A szalag kategóriájú termék fizikai és műszaki jellemzői(29) A vizsgálat bizonysága szerint a szalag kategóriájú termék szövéséhez használt fonal kis arányban (3% alatt) tartalmaz szenet. A fonal előállítása a következőképpen történik: széntartalmú granulátumokat olvasztanak össze tiszta poliészter granulátumokkal, és az olvadékot kis lyukakon keresztül préselik át, fekete szálakat nyerve. Ezeket a szálakat aztán fekete színű fonallá sodorják.(30) A nyersanyaghoz adott szén fekete színezetet kölcsönöz a szalag kategóriájú terméknek, amely ellenáll különböző színtelenítő eljárásoknak mind vegyi (szappanos mosás vagy áztatás oldószeres vízben), mind mechanikus kezelés (száraz vagy nedves dörzsölés) esetén. E nyersanyag használata csökkenti a szalag kategóriájú termék szakítószilárdságát is, amely alacsonyabb a többi, azonos számú fonalból készült poliészterszövet szakítószilárdságánál.(31) A kérelmező állítása szerint a szalag kategóriájú termék abban is különbözik más típusú poliészter szövetektől, hogy alacsonyabb szakítószilárdságának köszönhetően kézzel is eltéphető. A szalag kategóriájú termék e tulajdonsága speciális követelmény a gépjárműiparban, mivel lehetővé teszi, hogy a kábelek szigetelését végző dolgozók gyorsan el tudják tépni a ragasztószalagot.(32) A szalag kategóriájú termék közösségi gyártói azonban jelenleg is gyártanak olyan, más típusú szalagkategóriájú terméket, amely szintén a gépjárműiparban használatos, azonban nem lehet kézzel eltépni. A fent említett szövet is széntartalmú fonalból készül, de a szén részaránya a fonalban alacsonyabb, mint az együttműködő kínai exportáló gyártó által gyártott és a kérelmező által importált szalag kategóriájú termékben. A Bizottság az ellenőrző látogatások során megfigyelte a közösségi gyártók fent említett előállítási tevékenységét és az általuk értékesített termék jellemzőit. Megállapítást nyert továbbá, hogy a poliészter szövetek más típusai is eltéphetők kézzel, ha e szöveteket alacsony számú fonal alkotja. Ezért ez a tulajdonság nem tekinthető a szalag kategóriájú termék olyan sajátos jellemzőjének, amely megkülönböztetné a terméket a poliészter szövetek más típusaitól, vagy amely indokolná, hogy a termék ne tartozzon az érintett termékkörbe. Ugyanez érvényes a szakítószilárdsággal kapcsolatos összehasonlításra is.(33) A felülvizsgálat végkövetkeztetéseiről szóló tájékoztatást követően a kérelmező továbbra is azt állította, hogy a szalag kategóriájú termék szakítószilárdsága mérhetően – 20%-kal – alacsonyabb az azonos számú fonalból álló poliészter szövetekétől. Elismerte, hogy az alacsony számú fonalból álló poliészter szövetek kézzel is eltéphetők, de hozzátette, hogy e szövetek nem lennének alkalmasak arra, hogy ragasztóréteggel vonják be őket, mivel a ragasztó átáztatná a ritka szövésű terméket.(34) A fenti állítás tekintetében meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat során egyetlen érdekelt fél sem tudott megállapítani a szakítószilárdságra vonatkozóan olyan világos és objektív küszöbértéket, melynek segítségével a szalag kategóriájú terméket nem csak az azonos, hanem a különböző számú fonalból szőtt, más típusú poliészter szövetektől is meg lehetett volna különböztetni. Ráadásul a vizsgálat során arra is fény derült, hogy lehetőség van nagyobb szakítószilárdságú szalag kategóriájú termék gyártására is, attól függően, hogy a vevők a szalag kategóriájú termék jellemzőire vonatkozóan milyen igényeket támasztanak. Végül a kérelmező nem adott meg abszolút küszöbértékeket a szakítószilárdság tekintetében, illetve arra vonatkozóan, milyen sűrűnek kell lennie a szövetnek ahhoz, hogy a ragasztó átáztassa. Ezért a Bizottság a kérelmező ezen állításait elutasította.(35) A szalag kategóriájú termék készítéséhez használt nyersanyag kapcsán megállapítást nyert, hogy a fonal széntartalma nagyon alacsony: a vizsgálat során ellenőrzött szalag kategóriájú termékek körében 1–3%. A vizsgálat azt is megállapította, hogy a fonal előállítása után nem mérhető pontosan a szén részaránya. Ezért igen nehéz megállapítani a szövet széntartalmát. Ezt a felülvizsgálat végkövetkeztetéseiről szóló tájékoztatást követően elküldött megjegyzéseiben a kérelmező is megerősítette.(36) A szalag kategóriájú termék színe kapcsán először is helyesbíteni kell a kérelmező azon állítását, miszerint a szalag kategóriájú termék mindig fekete, ugyanis a készre szövött szalag kategóriájú termék fekete vagy szürkés színű is lehet, attól függően, hogy milyen magas a fonal széntartalma. Fontos megjegyezni, hogy a szövés után feketére vagy szürkés színűre festett poliészter szövetek pontosan úgy néznek ki, mint a szalag kategóriájú termék: a két típus puszta szemmel nem különböztethető meg egymástól.(37) A szalag kategóriájú termék színtartóságának kapcsán a Bizottság elismeri, hogy a termék ellenáll a színtelenítő eljárásoknak, de a vizsgálat arra is rámutatott, hogy a festett fonalból készült poliészter szövetek szintén színtartók. Ráadásul a vizsgálat során nem sikerült megállapítani olyan mérhető küszöbértéket, amely alapján különbséget lehetne tenni a színtartó és a nem színtartó szövetek között, főként az előfestett fonalból készített poliészter szövetek esetében. Megállapítást nyert, hogy a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EK tanácsi rendelet I. melléklete II. részének XI. szakaszára vonatkozó alszámos megjegyzések értelmében a „festett szövetek” meghatározása valóban olyan szövetekre is kiterjed, amelyek azonos színnel megfestett fonalakat tartalmaznak. A fent említett dokumentum meghatározása szerint a „festett fonal” kategóriájába tartoznak a masszában színezett, nem fehérre festett fonalak. Ezért a színtartóság nem tekinthető olyan tulajdonságnak, amely alapján különbséget lehetne tenni a szalag kategóriájú termék és más típusú poliészter szövetek között.(38) A felülvizsgálat végkövetkeztetéseiről szóló tájékoztatást követően a kérelmező egy textil- és vegyi termékekkel foglalkozó műszaki intézet által készített jelentést küldött a Bizottságnak, melynek célja az volt, hogy bizonyítsa, a szalag kategóriájú termék színtartósága e termék tipikus jellegzetessége. A jelentés az ún. Baumgarte-módszerre épül, melynek lényege, hogy a szövetet oldószeres – pl. klorobenzolos – fürdőbe áztatják. A szalag kategóriájú termék a fent említett vizsgálat után is fekete marad, míg a felületszínezett poliészter szövetek színét az oldószeres víz kiveszi.(39) Azután, hogy a kérelmező által a vizsgálat során benyújtott különböző jelentéseket átvizsgálta, a Bizottság e tekintetben megállapította, hogy a szakértők kétféle eljárást különböztetnek meg a poliészter szövetek festése terén: az egyik eljárás esetében a kész fonalat vagy szövetet mártják festékfürdőbe (felületszínezés), a másik esetben pedig a fonal előállításakor a felolvasztott poliészterhez keverik a festéket (masszában történő színezés). A különböző jelentésekben ismertetett módszerek lehetővé teszik, hogy a masszában színezett, feketére festett poliészter szöveteket megkülönböztethessük a felületszínezéssel feketére festett poliészter szövetektől. Ezek a jelentések azonban nem bizonyítják, hogy a szalag kategóriájú termék lenne az egyetlen, masszában színezett, feketére festett poliészter szövet. A jelentések így nem kínálnak semmilyen módszert a szalag kategóriájú termék és más, masszában színezett, feketére festett fonalból készült poliészter szövet megkülönböztetésére. E jelentések éppenséggel megerősítették, hogy az masszában színezett poliészter szövetek is megőrzik a színüket az oldószeres vizsgálat során. A fentiekből következően a szalag kategóriájú termék azon sajátossága, hogy színe ellenáll az oldószereknek, nem tekinthető a termék tipikus jellemzőjének a más poliészter szövetekkel való összehasonlításban; a Bizottság ezért a fenti állítást kénytelen alaptalannak tekinteni.(40) A fentiek fényében a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy bár tapasztalható némi eltérés a szalag kategóriájú termék és a más típusú poliészter szövetek között, a szalag kategóriájú termék nem rendelkezik olyan fizikai, műszaki és/vagy vegyi jellemzőkkel, amelyek világosan elkülönítenék más típusú poliészter szövetektől.4.2.2. Gyártási folyamat(41) A vizsgálat rámutatott, hogy a szalag kategóriájú termék és más típusú poliészter szövetek előállításához ugyanazok a berendezések szükségesek, mivel minden poliészter szövet szövéséhez ugyanazt a szövőgépet használják, a kikészítési eljárást pedig mind a szalag kategóriájú termék, mind a poliészter szövetek más típusai esetében általában alvállalkozók végzik. A szalag kategóriájú termék azon gyártói, amelyekre a vizsgálat kiterjedt, valóban mind foglalkoztak a poliészter szövetek más típusainak gyártásával is.(42) A vizsgálat során azonban az is kiderült, hogy a kikészítés vonatkozásában léteznek bizonyos különbségek a szalag kategóriájú termék és a poliészter szövetek más típusai között. Mivel a szalag kategóriájú terméket az előállítás végén ragasztóval vonják be, értékesítés előtt az egyik oldalát simítják, hogy a ragasztóréteg csak a másik oldalra ragadjon (ez az ún. kalenderezés). Ezenfelül a szalag kategóriájú terméken – ellentétben a poliészter szövetek más típusaival – nem kell festést vagy színnyomást alkalmazni ahhoz, hogy a termék fekete színt kapjon. Azonban a poliészter szövetek más típusainak esetében is számtalan lehetséges kikészítési eljárás jöhet szóba, de ennek ellenére ezek a típusok mind egyetlen termékcsoport tagjainak számítanak.(43) A felülvizsgálat végkövetkeztetéseiről szóló tájékoztatást követően a kérelmező azt állította, hogy az azonos termelőberendezések nem indokolják azt a megállapítást, miszerint az előfestett fonalból készült poliészter szöveteket mind egyetlen termékcsoporthoz tartozónak kellene tekinteni.(44) A fenti állítás tekintetében a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy – amint azt a (31) preambulumbekezdés is említi – annak eldöntésére, hogy a szalag kategóriájú termék és más típusú poliészter szövetek egy terméknek tekinthetők-e vagy két különböző termékcsoportot alkotnak, elsősorban a termékek fizikai, műszaki és/vagy vegyi jellemzőit kell megvizsgálni. Ugyanakkor más kiegészítő szempont, például a gyártási folyamat és a különböző terméktípusok közötti felcserélhetőség is vizsgálható. A kérelmező fenti állítása tekintetében meg kell jegyezni továbbá, hogy a vizsgálat célja nem annak eldöntése volt, hogy az előfestett fonalból készült poliészter szövetek részét képezik-e az érintett termékkörnek; e kérdés konkrétan a szalag kategóriájú termékre irányult. A fentiek alapján a Bizottság az állítást elutasította.(45) A kérelmező azt is állította, hogy a gyártási folyamat terén különbségek figyelhetők meg a felhasznált alapanyagok tekintetében, valamint abban is, hogy a szalag kategóriájú termék gyártásához nincs szükség további festésre vagy nyomásra, ellentétben más poliészter szövetekkel.(46) Az eltérő nyersanyagra vonatkozó állítás tekintetében a fenti (29) preambulumbekezdésben már szerepelt, hogy a szalag kategóriájú termékhez használt nyersanyag kis mértékben eltér a poliészter szövetek készítéséhez használt többi előfestett fonaltól, mivel kis arányban szenet tartalmaz. Azonban, mint ismeretes, minden fél – köztük a kérelmező is – egyetértett abban, hogy a kész szövet széntartalma nem mérhető, így a végtermékben nem lehet kimutatni, hogy a nyersanyag kis mértékben különbözik. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.(47) A kérelmező továbbá azt állította, hogy azelőtt a festés vagy nyomás hiánya miatt vonták ki az ún. nyers szöveteket az intézkedések hatálya alól, és ugyanígy kellene eljárni a szalag kategóriájú termék esetében is.(48) A szalag kategóriájú késztermékek előállítása során a festési vagy nyomási fázis hiányára vonatkozó fenti állítás kapcsán meg kell jegyezni, hogy e fázisok az előfestett fonalból készített poliészter szövetek gyártási eljárásai esetén is hiányoznak, az előfestett fonalból készült poliészter szövetek azonban részét képezik az érintett termékkörnek. A nyers szövet valóban a poliészter szövetektől eltérő kategóriába sorolódik, de a szalag kategóriájú termék nem tekinthető nyers szövetnek, mivel a szövést még számos kikészítési művelet követi; ilyen például a kalenderezés (bővebben lásd a (42) preambulumbekezdésben), a mérettartósítás (a szövet zsugorodását megelőző hőkezelési eljárás), valamint az írtelenítés (tisztítási eljárás, amely a szövés előtt a fonalra felvitt keményítőbevonat eltávolítására szolgál). Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.(49) A fentiek alapján megállapítást nyert, hogy a szalag kategóriájú termék előállítási folyamata nagyon hasonló más típusú poliészter szövetek előállítási folyamatához.4.2.3. Árbeli különbségek(50) A vizsgálat során gyűjtött, ellenőrzött információk szerint nem áll fenn egyértelmű különbség a szalag kategóriájú termék és a darabban feketére színezett poliészter szövetek között: a szalag kategóriájú termék esetében használt drágább nyersanyag költségeit kiegyenlíti, hogy nincs szükség festésre vagy nyomásra. Ezért – a kérelmező felülvizsgálat iránti kérelmében szereplő állításával ellentétben – a szalag kategóriájú termék nem tekinthető magas hozzáadott értéket képviselő terméknek a poliészter szövetek más típusaival szemben.4.2.4. Alapvető végfelhasználási terület és felcserélhetőség(51) A Bizottság elismeri, hogy a szalag kategóriájú terméket főként a gépjárműiparban, kábelek szigetelésére szolgáló ragasztószalagok gyártására alkalmazzák. A szalag kategóriájú terméket gyakran használják fel ilyen célra; ezt a gépjárműipar számára ragasztószalagot előállító közösségi gyártók katalógusai is alátámasztják. A poliészter szövetek más típusai szintén alkalmazhatók gépjárműiparban használt, színezett ragasztószalagok előállításához, de felhasználásuk célja más, pl. jelölés.(52) A vizsgálat a szalag kategóriájú termékre vonatkozóan azonban legalább egy olyan felhasználási módot is feltárt, amely eltér a fentitől. Az ezüst bevonattal ellátott termékből sötétítő redőny készíthető lakókocsik ablakára, és a vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a szalag kategóriájú terméknek folyik jelenleg ilyen speciális célú értékesítése. Mint ismeretes, a poliészter szöveteknek a ruházati felhasználáson kívül számos más alkalmazási típusa van, például sötétítő függönyök, táskák, bútorszövetek, irodabútorok stb. készítése; ezt a tényt nyilvánosan hozzáférhető információk támasztják alá. Ráadásul – az egyik érdekelt fél állítása szerint – a szalag kategóriájú termék ruházati célokra, például bélések készítéséhez is felhasználható. Ezenfelül, mivel a szalag kategóriájú termék kínai gyártói csak kis mértékben működtek együtt a Bizottsággal, nem zárható ki, hogy a szalag kategóriájú termék esetén léteznek más felhasználási módok is.(53) A szalag kategóriájú termék műszaki jellemzői továbbá lehetővé teszik, hogy ülések kárpitjaként alkalmazzák; a termék tehát felcserélhető az e célra használt, más típusú poliészter szövetekkel, és emiatt a dömpingellenes intézkedések tárgyát képezi.(54) A felülvizsgálat végkövetkeztetéseiről szóló tájékoztatást követően a kérelmező azt állította, hogy a szalag kategóriájú termék jellemzőit speciális gépjárműipari használathoz alakították ki, ipari méretű kiszerelése (3500 méter terméket tartalmazó óriástekercsek) miatt kizárólag műszaki termékként alkalmazható, és nem használható fel a ruhaiparban, ahol legfeljebb 100 méteres tekercseket tudnak kezelni. A kérelmező azt is állította, hogy az ezüsttel bevont szövetek nem tartoznak a poliészter szövetekre vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatálya alá, és ezért nem indokolt azokat a termékkört érintő felülvizsgálat keretében a szalag kategóriájú termékkel összehasonlítani.(55) A fenti állítás tekintetében az (51) preambulumbekezdés már ismertette, hogy a vizsgálat szerint a szalag kategóriájú termék fő felhasználási területe a gépjárműipar, azon belül pedig a kábelek szigetelése. Ugyanakkor a vizsgálat a szalag kategóriájú termékre vonatkozóan legalább egy olyan felhasználási módot is feltárt, amely eltér a fentitől, ti. hogy az ezüst bevonattal ellátott termékből sötétítő redőny készíthető lakókocsik ablakára. A kérelmező állításának megfelelően az ezüsttel bevont szövetek valóban nem tartoznak a poliészter szövetekre vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatálya alá, csakúgy, mint ahogyan a ragasztószalagok sem, mivel mindkét esetben a szalag kategóriájú termékből készített végtermékekről van szó. A szalag kategóriájú termék jelenti a kiindulási anyagot mind az (ezüstbevonattal készülő) sötétítő redőny, mind a (ragasztóréteggel bevont) ragasztószalag esetében, ami alátámasztja azt az állítást, hogy a szalag kategóriájú terméknek legalább egy olyan lehetséges felhasználási módja létezik, amely eltér a termék gépjárműipari célú, kábelszigetelésre történő alkalmazásától. A szalag kategóriájú termék kiszerelésével kapcsolatos állítás tekintetében elmondható, hogy kisebb méretű tekercsek használata is lehetséges, amennyiben a terméket a gépjárműipartól eltérő végfelhasználási területen kell alkalmazni. Ezért a Bizottság a kérelmező fenti állításait elutasította.(56) A kérelmező megkérdőjelezte azt a lehetőséget, hogy a szalag kategóriájú terméket fel lehetne használni bélések készítésére, és javasolta, hogy a Bizottság e kérdésben kérje ki egy független textilipari intézmény véleményét. Hasonlóképpen megkérdőjelezte annak lehetőségét is, hogy a szalag kategóriájú terméket ülések kárpitjaként lehetne felhasználni, mivel szakítószilárdsága igen alacsony, és izzadásfokozó hatással bír.(57) Az érdekelt felek kizárólag egymásnak ellentmondó információkat bocsátottak rendelkezésre arról, hogy a szalag kategóriájú terméket fel lehet-e használni bélések készítéséhez és ülések kárpitozásához, ezért nem tekinthető megfelelő mértékben bizonyítottnak az az állítás, miszerint a szalag kategóriájú termék alkalmazható ruhaipari célokra. Mindazonáltal legalább egy olyan felhasználási mód ismeretes, amely különbözik a gépjárműipari felhasználástól, ti. az ezüstbevonattal készülő sötétítő redőny. Mint ismeretes, az eredeti vizsgálatot követően hozott dömpingellenes intézkedések valamennyi végfelhasználási céllal előállított poliészter szövetre kiterjednek, és nem csak a ruhaipari céllal gyártott termékekre. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.(58) A fentiek alapján megállapítást nyert, hogy a szalag kategóriájú termék és a poliészter szövetek más típusai legalábbis részlegesen felcserélhetők.4.2.5. Következtetés(59) A fenti megállapítások fényében elmondható, hogy a szalag kategóriájú termék és a poliészter szövetek más típusai között fennálló különbségek nem indokolják, hogy a szalag kategóriájú terméket világosan megkülönböztethető, alapvető fizikai, műszaki és/vagy kémiai jellemzőkkel bíró, eltérő terméknek kellene tekinteni. Így a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a szalag kategóriájú termék és a poliészter szövetek más típusai az alaprendelet értelmében egyetlen termékcsoportot alkotnak.5. EGYÉB MEGJEGYZÉSEK(60) Az érintett felek közül néhányan azt állították, hogy az eredeti vizsgálat során a szalag kategóriájú termékek esetében a közösségi ágazatnak okozott kár és a közösségi érdek vizsgálata nem zajlott megfelelően, mivel ebben az időszakban nem találtak olyan közösségi gyártót, amely a termék előállításával foglalkozott volna, és a gépjárműipar képviselői nem kaptak lehetőséget arra, hogy reagáljanak a termékre vonatkozó intézkedéseket előterjesztő javaslatra.(61) Az eredeti vizsgálat hatáskörét érintő állításra válaszul elmondható: nem bizonyított, hogy a Közösségben egyetlen közösségi gyártó sem foglalkozott szalag kategóriájú termék előállításával, és nem zárható ki, hogy az eredeti vizsgálat a szalag kategóriájú termékre is kiterjedt anélkül, hogy a terméket szalag kategóriájú termékként azonosították volna. Mindenesetre fontos megjegyezni, hogy abban az esetben is hozhatók intézkedések egy adott termékre vonatkozóan, ha nem kerül külön-külön sor a termék valamennyi altípusának vizsgálatára.(62) A jelenlegi vizsgálat tekintetében fontos szem előtt tartani, hogy a vizsgálat célja annak tisztázása, hogy a szalag kategóriájú terméket külön termékként kell-e kezelni, mint a más típusú poliészter szöveteket, nem pedig annak felmérése, hogy a termék behozatala okoz-e kárt a közösségi ágazatnak és sérti-e a közösségi érdeket. Fontos megjegyezni azonban, hogy a vizsgálat során kiderült: legalább egy olyan közösségi gyártó létezik, amely a termék előállításával foglalkozik; ez a gyártó 2008 óta termel a piacra, és évek óta részt vesz a szalag kategóriájú félkész termékek gyártási folyamatában. A figyelembe vett időszakban legalább egy további vállalat is részt vett a Közösségben szalag kategóriájú félkész termékek előállításában. Meg kell jegyezni továbbá, hogy e vizsgálat során a Bizottság kapcsolatba lépett a gépjárműipar képviselőjével (Európai Gépjárműgyártók Szövetsége), amely úgy nyilatkozott, hogy nem tekinti magát érdekelt félnek. Ezért a Bizottság a fenti állítást elutasította.6. KÖVETKEZTETÉSEK A TERMÉKKÖRRŐL(63) A fenti megállapítások azt mutatják, hogy – bizonyos különbségek fennállása ellenére – a szalag kategóriájú termék és az intézkedések tárgyát képező többi termékfajta alapvetően azonos fizikai, műszaki és vegyi jellemzőkkel rendelkezik. Ezenfelül nem volt bizonyítható, hogy a szalag kategóriájú terméket csak egyetlen célra lehet felhasználni, valamint hogy a szalag kategóriájú termék és az intézkedések tárgyát képező más termékfajták nem helyettesíthetők egymással. A fentiekből következően a szalag kategóriájú terméket és más típusú poliészter szöveteket egy termékcsoportba tartozónak kell tekinteni, és a Kínai Népköztársaságból származó, egyes végtelen poliészter szálból készült szövet késztermékek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatát a hatályos dömpingellenes intézkedések módosítása nélkül meg kell szüntetni.(64) A Bizottság valamennyi felet értesítette azokról az alapvető tényekről és megállapításokról, amelyek alapján a fenti következtetéseket levonta. Egyúttal lehetővé tette a felek számára, hogy e tájékoztatást követően, adott határidőn belül ismertethessék álláspontjukat.(65) A felek által beküldött szóbeli és írásbeli megjegyzéseket a Bizottság figyelembe vette, de nem változtatta meg végkövetkeztetését, miszerint a poliészter szövetek behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések termékkörét nem módosítja.ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA Kínai Népköztársaságból származó, egyes végtelen poliészter szálból készült szövet késztermékek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálata a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések módosítása nélkül megszűnik.2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlAz elnök […] [1] HL L 56., 1996.3.6., 1. o.[2] HL L 240., 2005.9.16., 1. o.[3] HL L 246, 2007.9.21., 1. o.[4] HL C 163., 2008.6.26., 38. o.[5] Az 1987. július 23-i 2658/87/EK tanácsi rendelet I. melléklete, HL L 256., 1987.9.7., 1. o.[6] HL C 160., 2004.6.17., 5. o.[7] HL L 69., 2005.3.16., 6. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52005PC0599

Javaslat a Tanács rendelete a Koreai Köztársaságból származó, DRAM (dinamikus véletlen hozzáférésű memória) néven ismert bizonyos elektronikus mikroáramkörök behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről, valamint a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 1480/2003/EK rendelet módosításáról  /* COM/2005/0599 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 24.11.2005COM(2005) 599 véglegesJavaslatA TANÁCS RENDELETEa Koreai Köztársaságból származó, DRAM (dinamikus véletlen hozzáférésű memória) néven ismert bizonyos elektronikus mikroáramkörök behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről, valamint a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 1480/2003/EK rendelet módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁSA JAVASLAT HÁTTERE |A javaslat alapja és célja A javaslat tárgya a legutóbb a 2004. március 8-i 461/2004/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 1997. október 6-i 2026/97/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: az alaprendelet) alkalmazása a Korai Köztársaságból származó egyes, dinamikus véletlen hozzáférésű memória (Dynamic Random Access Memory, a továbbiakban: DRAM) néven ismert elektronikus integrált áramkörök behozatalára vonatkozó eljárásban. |Általános összefüggések A javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben, az abban megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően lefolytatott vizsgálat eredményeként jött létre. |A javaslat által érintett területet szabályozó hatályos rendelkezések A javaslat által érintett területet nem szabályozza hatályos rendelkezés. |Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Nem alkalmazható. |KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |Konzultáció az érdekelt felekkel |Az alaprendelet rendelkezéseinek megfelelően az eljárásban érintett érdekelt feleknek a vizsgálat során már megvolt a lehetőségük arra, hogy érdekeik védelmében fellépjenek. |Szakértők felkérése |Külső szakértők felkérése nem volt indokolt. |Hatásvizsgálat A javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképp jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, viszont részletes jegyzékben foglalja össze, mely körülmények vizsgálata kötelező. |A JAVASLAT JOGI ELEMEI |A javasolt intézkedések összefoglalása 2005. március 22-én a Bizottság vizsgálatot kezdeményezett a Koreai Köztársaságból származó DRAM-ok behozatala ügyében. A vizsgálat azt kívánta megállapítani, mennyiben szükséges különleges rendelkezéseket hozni az alaprendelet 24. cikke (3) bekezdésének megfelelően annak biztosítása érdekében, hogy az érintett termék behozatalára a kiegyenlítő vámot megfelelően kivessék. Az egyes felektől beérkezett információk vizsgálatát követően megállapítást nyert, hogy (1) az érintett termék leírásával kapcsolatos ellentmondásokat meg kell szüntetni annak érdekében, hogy a kiegyenlítő vámot az érintett termék valamennyi típusára ki lehessen vetni, valamint (2) olyan rendszert kell bevezetni, amely biztosítja, hogy az érintett termék egyik típusa esetében a vámáru-nyilatkozat megfeleljen a valóságnak, a vámhatóságok végre tudják hajtani a szükséges ellenőrzéseket és be tudják szedni a megfelelő vámtételeket. A Bizottság a vizsgálattal kapcsolatban kikérte a tagállamok véleményét. A javaslatot 19 tagállam támogatta, 2 tagállam pedig ellenezte. 4 tagállam tartózkodott. Ezért a Bizottság javasolja, hogy a Tanács fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot, amelyet a lehető legkorábbi időpontban közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |Jogalap A legutóbb a 2004. március 8-i 461/2004/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 1997. október 6-i 2026/97/EK tanácsi rendelet. |A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. Ennélfogva a szubszidiaritás elve nem alkalmazható. |Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következő okok miatt: |A fent említett alaprendelet határozza meg az intézkedések jellegét, mely nem hagy teret nemzeti döntésnek. |Nem szükséges annak feltüntetése, hogy a Közösségre, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, a gazdasági szereplőkre és a polgárokra eső pénzügyi és adminisztratív terhet hogyan lehet minimalizálni, illetve, hogy az milyen arányban áll a javaslat célkitűzésével. |Az eszközök megválasztása |Javasolt eszköz: rendelet. |Más eszközök nem felelnének meg, mert az alaprendelet nem kínál fel választási lehetőséget. |KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK |A javaslat nincs hatással a Közösség költségvetésére. |1.  JavaslatA TANÁCS RENDELETEa Koreai Köztársaságból származó, DRAM (dinamikus véletlen hozzáférésű memória) néven ismert bizonyos elektronikus mikroáramkörök behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről, valamint a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 1480/2003/EK rendelet módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 1997. október 6-i 2026/97/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 24. cikke (3) bekezdésére,tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,mivel:A. ELJÁRÁS1. Hatályos intézkedések(1) Az 1480/2003/EK rendelettel[2] (a továbbiakban: az eredeti rendelet) a Tanács 34,8%-os végleges kiegyenlítő vámot (a továbbiakban: a kiegyenlítő vám) vetett ki a Koreai Köztársaságból származó és a Samsung Electronics Co., Ltd ( a továbbiakban: Samsung) kivételével bármely vállalat által gyártott egyes, dinamikus véletlen hozzáférésű memória (Dynamic Random Access Memory, a továbbiakban: DRAM) néven ismert elektronikus mikroáramkörök behozatalára, míg a Samsung által előállított DRAM-ok esetében 0%-os vámtételt állapított meg.(2) A jelenleg hatályos intézkedések meghozatalát eredményező vizsgálatban (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) két, a Koreai Köztársaságban székhellyel rendelkező exportőr gyártó működött együtt, a Samsung és a Hynix Semiconductor Inc.; az utóbbi az Amerikai Egyesült Államokban is rendelkezik telephellyel. A közösségi gazdasági ágazatot az eredeti vizsgálat során két gyártó, a németországbeli Infineon Technologies AG (München) és az egyesült királyságbeli Micron Europe Ltd (Crowthorne) alkotta; ez a két vállalat állítja elő a Közösségben gyártott DRAM-ok túlnyomó részét.2. A jelenlegi vizsgálat alapja(3) A kereskedelem védelmét célzó intézkedések nyomon követésével összefüggésben a Bizottság arról értesült: feltételezhető, hogy a Koreai Köztársaságból származó DRAM-ok importjára vonatkozó hatályos kiegyenlítő vámot nem vetik ki az említett DRAM-ok egyes behozatalaira.3. Vizsgálat indítása(4) 2005. március 22-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (a továbbiakban: az értesítés)[3] a Bizottság bejelentette: vizsgálat útján kívánja megállapítani, mennyiben szükséges az alaprendelet 24. cikke (3) bekezdésének megfelelően különleges intézkedések révén biztosítani, hogy a Koreai Köztársaságból származó DRAM-ok behozatala esetében a kiegyenlítő vámokat megfelelően kivessék.4. Beadványok(5) A Bizottság a vizsgálat megkezdéséről hivatalosan értesítette az exportőr ország hatóságait és valamennyi ismert érintett felet. A Koreai Köztársaság két exportőr gyártója, a két közösségi gyártó, valamint a közösségbeli importőrök és felhasználók – akik név szerint szerepeltek az eredeti vizsgálatban, vagy akikről a Bizottság más módon tudomást szerzett – megkapták az értesítés, valamint az annak alapjául szolgáló nem bizalmas természetű dokumentumok másolatát. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeiket írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek az értesítésben megállapított határidőn belül.(6) A két koreai köztársaságbeli exportőr gyártó, az említett két közösségi gyártó, valamint egy közösségi felhasználó tette meg észrevételeit írásban. Mivel a szükséges információk és adatok mindegyike rendelkezésre állt, a Bizottság nem tartotta szükségesnek, hogy ellenőrző látogatásokat tegyen az észrevételeket benyújtó fenti vállalatok telephelyén.B. AZ ÉRINTETT TERMÉK(7) A jelen vizsgálat szempontjából érintettnek számító termék megegyezik az eredeti vizsgálat tárgyával, azaz a Koreai Köztársaságból származó egyes, DRAM (dinamikus véletlen hozzáférésű memória) néven ismert, a fémoxid félvezető (MOS) gyártási technológia változatai, köztük komplementer MOS (CMOS) technológiatípusok révén előállított elektronikus mikroáramkörökkel, összeszerelve, feldolgozott szilíciumszelet vagy chip formájában is, függetlenül azok típusától, sűrűségétől (beleértve a jövőbeli sűrűségeket is), változatától, hozzáférési sebességétől, konfigurációjától, tokozásától vagy adattovábbító blokkjától stb. Az érintett termék magában foglalja a (nem egyedi kialakítású) memóriamodulok vagy (nem egyedi kialakítású) memórialapok formájában, illetve másféle összetett formában kiszerelt DRAM-okat is, amennyiben ezek fő rendeltetése az adattárolás.(8) Az érintett termék jelenleg a következő KN-kódok alá sorolható be: 8542 21 11, 8542 21 13, 8542 21 15, 8542 21 17, ex 8542 21 01, ex 8542 21 05, ex 8548 90 10, ex 8473 30 10 és ex 8473 50 10.C. A VIZSGÁLAT MEGÁLLAPÍTÁSAI(9) A vizsgálat azt igyekezett megállapítani, mennyiben szükséges különleges intézkedések révén biztosítani, hogy a kiegyenlítő vámot megfelelően kivessék. Középpontjában a következők álltak: (1) az érintett termék leírása és KN/TARIC-kódoknak történő megfeleltetése, illetve (2) a Közösségbe importált érintett termék kereskedelmi forgalmának elemzése kapcsán észlelt rendellenességek.1. Az érintett termék leírása és KN/TARIC-kódoknak történő megfeleltetése(10) Az eredeti rendelet 1. cikkének (1) bekezdése meghatározza, hogy az érintett termék alatt, mely után kiegyenlítő vámot kell fizetni, a Koreai Köztársaságból származó egyes, DRAM néven ismert elektronikus mikroáramkörök értendők, típustól függetlenül. Az érintett termék meghatározása független annak sűrűségtől, hozzáférési sebességétől, konfigurációjától, tokozásától vagy adattovábbító blokkjától stb. A termékleírás kitér a gyártási eljárásra is (amely a fémoxid félvezető (MOS) gyártási technológia változatait jelenti, köztük egyes komplementer fémoxid félvezető (CMOS) technológiatípusokat).(11) Egyfelől az eredeti rendelet 1. cikkének (1) bekezdése meghatározza, hogy az érintett terméket milyen KN/TARIC-kódok alá lehet besorolni. Ezek a KN/TARIC-kódok a következő DRAM-típusokat jelölik: szilíciumszeletek, chipek, memóriák (lapra szerelt, azaz terminálokkal és kimenetekkel rendelkező chipek kerámia-, fém-, műanyag- vagy egyéb tokozással vagy anélkül, a továbbiakban: lapra szerelt DRAM-ok, melyeket a kereskedelemben DRAM-komponenseknek hívnak) és DRAM-modulok, memórialapok és bizonyos egyéb összetett formák (a továbbiakban: többszörösen összetett DRAM-ok).(12) Ami a lapra szerelt DRAM-okat illeti, ez a DRAM-típus az ún „back-end” eljárás eredményeképpen jön létre, azaz a chipek összeszerelése (a chip memóriacellájának huzallal történő csatlakoztatása a tok külső felületén található csatlakozókhoz), tesztelése (a tokozott chipek működésének ellenőrzése) és jelölése révén.(13) Másfelől az érintett terméknek az eredeti rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében konkrétan említett típusai a következők: szilíciumszeletek, chipek, összeszerelt DRAM-ok (azaz lapra szerelt DRAM-ok és többszörösen összetett DRAM-ok), valamint a (nem egyedi kialakítású) DRAM-memóriamodulok vagy -memórialapok vagy bizonyos egyéb összetett formák (a továbbiakban: többszörösen összetett DRAM-okba integrált DRAM-chipek és/vagy lapra szerelt DRAM-ok).(14) A fentiekből kitűnik, hogy az érintett termék leírása és a KN/TARIC-kódok között nem teljes az összhang. Egyfelől a lapra szerelt DRAM-ok esetében, noha azok egyértelműen megfelelnek az érintett termék meghatározásának – mely a DRAM-ok valamennyi típusára kiterjed – és az eredeti rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett KN/TARIC-kódok alatt külön említés esik róluk, az érintett termék leírása a félreérthető „összeszerelt” jelzőt alkalmazza, mely a többszörösen összetett DRAM-okra is vonatkozik. Másfelől, habár az érintett termék leírása konkrét említést tesz róluk, a többszörösen összetett DRAM-okba integrált DRAM-chipekről és/vagy lapra szerelt DRAM-okról nem történik külön említés az eredeti rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett KN/TARIC-kódok egyike alatt sem. Valóban, ezek alatt a kódok alatt vagy a többszörösen összetett DRAM-okról vagy a chipként és lapra szerelt DRAM-ként importált termékekről esik külön említés, ennélfogva a kiegyenlítő vámot a DRAM ezen típusaira eddig nem vetették ki.(15) A lapra szerelt DRAM-ok különböznek a DRAM-chipektől és a többszörösen összetett DRAM-októl is. Következésképp indokoltnak tekinthető, hogy a termékleírás erről konkrét említést tegyen a következetesség és jogbiztonság érdekében.(16) Az a tény, hogy a többszörösen összetett DRAM-okba integrált DRAM-chipekről és/vagy lapra szerelt DRAM-okról a KN/TARIC-kódok egyike alatt sem esik külön említés, a nem a Koreai Köztársaságból származó többszörösen összetett DRAM-ok esetében bír jelentőséggel, melyek Közösségbe irányuló behozatala esetében nem kell kiegyenlítő vámot fizetni annak ellenére, hogy koreai eredetű DRAM-chipeket és/vagy lapra szerelt DRAM-okat tartalmaznak.(17) Valóban, összhangban az EU-tagállamok állandó gyakorlatával, miszerint az Európai Közösségnek a WTO harmonizációs munkaprogramjában kialakított tárgyalási álláspontját tekintik irányadónak a Közösségi Vámkódex 24. cikkének értelmezése során[4], az ex 8473 30 10, ex 8473 50 10 és ex 8548 90 10 KN-kódok alá besorolt többszörösen összetett DRAM-ok esetében a Közösségben alkalmazandó nem preferenciális származási szabályok értelmében származási országnak a gyártási folyamat utolsó színhelyéül szolgáló azon ország minősül, ahol a megmunkálás és feldolgozás, és, adott esetben a helyi származású alkatrészek beépítése révén elért értéknövekedés eléri vagy meghaladja a többszörösen összetett DRAM-ok gyártelepi árának 45%-át. Amennyiben ez a feltétel nem teljesül, a DRAM-ok származási országának azt az országot kell tekinteni, ahonnan a felhasznált anyagok többsége származik.(18) A vizsgálat során benyújtott dokumentumok és bizonyítékok révén megállapítható volt, hogy a nem koreai származású többszörösen összetett DRAM-ok tartalmazhattak koreai eredetű DRAM-chipeket és/vagy lapra szerelt DRAM-okat. A fenti következtetés három különböző bizonyíték alapján született meg. Először is, első látásra elfogadható (prima facie) bizonyítékot nyújtottak be arra vonatkozóan, hogy egyes, a származási nyilatkozat értelmében nem a Koreai Köztársaságból származó többszörösen összetett DRAM-ok olyan lapra szerelt DRAM-okat tartalmaztak, amelyek a Koreai Köztársaságból származtak, s amelyeknek gyártói kiegyenlítő vám fizetésére kötelezett vállalatok voltak. A bizonyítékok között szerepelt továbbá az ex 8548 90 10 KN-kód (8548 90 10*10 TARIC-kód) alá besorolt, részben az Amerikai Egyesült Államokban, részben a Koreai Köztársaságban előállított többszörösen összetett DRAM-ok vonatkozásában 2003-ban kibocsátott kötelező érvényű származási felvilágosítás. Végül pedig benyújtottak két újságcikket, melyek megemlítik: a Közösségben alkalmazandó nem preferenciális származási szabályok révén koreai vállalatok olyan DRAM-chipeket vagy lapra szerelt DRAM-okat exportálhattak a Közösségbe, amelyeknek gyártói kiegyenlítő vám fizetésére kötelezett vállalatok voltak; a behozatal olyan DRAM-modulok formájában valósult meg, amelyek a származási nyilatkozat értelmében nem a Koreai Köztársaságból származtak.(19) A fentiek alapján a következő álláspont alakult ki: különleges intézkedések révén kell biztosítani, hogy a kiegyenlítő vámot azon DRAM-chipek vagy lapra szerelt DRAM-ok esetében is kivessék, amelyeknek gyártói kiegyenlítő vám fizetésére kötelezett vállalatok, s amelyeket a Koreai Köztársaságon kívüli országból származó többszörösen összetett DRAM-okba építettek be.(20) A kiegyenlítő vám fizetésére kötelezett vállalatok egyike úgy érvelt, hogy a DRAM-chipeket vagy lapra szerelt DRAM-okat többszörösen összetett DRAM-okba történt beépítésüket követően nem lehet olyan terméknek tekinteni, amelyre kiegyenlítő vám vethető ki. Ezzel kapcsolatban figyelembe kell venni, hogy a DRAM-chipek vagy lapra szerelt DRAM-ok a többszörösen összetett DRAM-okba történt beépítés esetén megőrzik tulajdonságaikat és rendeltetésüket. A többszörösen összetett DRAM-okba történő beépítés nem változtatja meg alapvető fizikai és műszaki jellemzőiket. Mi több, a többszörösen összetett DRAM-ok, ha nagyobb mértékben is, de pontosan ugyanazt a funkciót töltik be, mint az egyes DRAM-chipek vagy lapra szerelt DRAM-ok önmagukban, azaz adattárolóként működnek. Következésképp a DRAM-chipek vagy lapra szerelt DRAM-ok többszörösen összetett DRAM-okba történő beépítése nem változtatja meg természetüket, és nem indokolja a kiegyenlítő vám fizetése alóli mentesség biztosítását. Ezen okok miatt a kérelem elutasításban részesült.(21) Az említett fél és a Koreai Köztársaság kormánya azzal érvelt, hogy a többszörösen összetett DRAM-okat alkotó DRAM-chipekre és lapra szerelt DRAM-okra nem vonatkozik az eredeti rendelet 1. cikkének (1) bekezdése, mivel azokra nem terjedt volna ki az eredeti vizsgálat. A fenti (13) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az eredeti rendelet 1. cikkének (1) bekezdése világosan kimondja, hogy a kiegyenlítő vámot a többszörösen összetett DRAM-okat alkotó DRAM-chipek és lapra szerelt DRAM-ok esetében is kivetik. Annak az érvnek az alátámasztására, miszerint a többszörösen összetett DRAM-okat alkotó lapra szerelt DRAM-okra az eredeti vizsgálat nem terjedt volna ki, nem terjesztettek be bizonyítékot. Ellenkezőleg, a juttatott támogatások természetéből adódóan az eredeti vizsgálat – a támogatás szintjének felmérése érdekében – a vizsgált vállalatok valamennyi értékesítésére kiterjedt. Ezen okok miatt a kérelem elutasításban részesült.2. A kereskedelmi forgalom elemzése során észlelt rendellenességek(22) Tekintve, hogy a Közösségben a DRAM-ok behozatalára ún. nem preferenciális származási szabályok vonatkoznak, a kereskedelmi forgalom elemzésére az érintett termék következő két fő kategóriája kapcsán került sor: DRAM-szeletek, -chipek és lapra szerelt DRAM-ok, amelyek abból az országból származnak, ahol a diffúziós eljárás végzik[5], illetve a (17) preambulumbekezdésben ismertetett kritériumoknak megfelelő országból származó többszörösen összetett DRAM-ok. Az elemzés, melynek alapjául a Comext adatbázis TARIC-kód szintű statisztikai adatai szolgáltak, a 2003 májusától 2005 májusáig tartó időszakot ölelte fel.(23) Az érintett termék első kategóriájával kapcsolatban a közösségi gazdasági ágazat által benyújtott információk alapján megállapítást nyert, hogy jelenleg a diffúziós eljárást kizárólag a következő, Közösségen kívüli országokban végzik (a felsorolás a gyártási kapacitás csökkenő sorrendjét tükrözi): Koreai Köztársaság, Tajvan, Amerikai Egyesült Államok, Japán, Szingapúr, Kínai Népköztársaság. Ebből következően azon termékek behozatala esetében, amelyek a származási nyilatkozat alapján a fentiektől eltérő országokból származnak, a nyilatkozat nem felel meg a valóságnak. Ez a tény különösen a származási nyilatkozat szerint Malajziából, Hongkongból és – bizonyos fokig – a Kínai Népköztársaságból származó behozatal esetében nyilvánvaló, ezekben az országokban ugyanis a diffúziós eljárás lefolytatására csak korlátozott mértékben van mód. A Comext adatai szerint az utóbbiakon kívül más országokból is történt DRAM-behozatal.(24) Tekintettel arra, hogy az alkalmazandó nem preferenciális származási szabályok kellően egyértelműek, s hogy a hatályos jogszabályoknak megfelelően a vámhatóságok eljárhatnak, ha a vámáru-nyilatkozatok a származást tévesen tüntetik fel, úgy tűnik, a probléma megoldásának legmegfelelőbb módja a diffúziós eljárás színhelyéül szolgáló ország vámhatóságainak rendszeres tájékoztatása annak érdekében, hogy azok a szükséges ellenőrzéseket elvégezhessék.(25) Ami az érintett termék második kategóriáját illeti, megállapítást nyert, hogy a DRAM-ok valamennyi típusa közül az ide sorolt termékek képezik a Közösségbe irányuló behozatal túlnyomó részét (73%). Különösen így van ez a vámbevallás szerint Malajziából származó behozatal esetében, ahol ez az arány az országból származó valamennyi típust figyelembe véve 78%, továbbá Hongkong és a Kínai Népköztársaság esetében, ahol ez az arány 95%, illetve 93%.(26) Ahogy a fenti magyarázat rámutat, a (25) preambulumbekezdésben említett országokban egyáltalán nem vagy csak kismértékben végeznek diffúziós eljárást. E tekintetben olyan bizonyíték merült fel, mely igazolja, hogy az ezekben az országokban megvalósult értéknövekedés valószínűleg nem érhette el a jelenlegi származási szabályok által előírt 45%-os értéket; ennél is valószínűtlenebb, hogy a teljes gyártási eljárás döntő hányada ezekben az országokban valósult meg.(27) A fentiek alapján a következő álláspont alakult ki: különleges intézkedések révén kell biztosítani, hogy a többszörösen összetett DRAM-ok származását a valóságnak megfelelően tüntessék fel, s hogy a vámhatóságok végre tudják hajtani a szükséges ellenőrzéseket.D. A JAVASOLT KÜLÖNLEGES INTÉZKEDÉSEK(28) A vizsgálat fenti megállapításai alapján a következő álláspont alakult ki: különleges intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy:2.  az érintett termék leírása pontosabb legyen;3.  biztosítani lehessen: a többszörösen összetett DRAM-ok származásának feltüntetésére a valóságnak megfelelően kerül sor, s a vámhatóságok végre tudják hajtani a szükséges ellenőrzéseket;4.  biztosítani lehessen: a kiegyenlítő vámot kivetik a Koreai Köztársaságból származó DRAM-chipeket és/vagy lapra szerelt DRAM-okat tartalmazó, a Koreai Köztársaságtól eltérő országokból származó többszörösen összetett DRAM-ok behozatalára;5.  biztosítani lehessen: a kiegyenlítő vámot kivetik abban az esetben, ha a nyilatkozattevő nem tünteti fel a szükséges adatokat vagy nem tanúsít együttműködést.(29) A (28) preambulumbekezdés a) pontjában említett különleges intézkedés eredményeként az érintett termék leírásának pontosabbá kell válnia; fel kell tüntetnie a DRAM-ok valamennyi formáját, konkrétan említve a lapra szerelt DRAM-okat.(30) A (28) preambulumbekezdés b) és c) pontjában ismertetett célokat szolgáló különleges intézkedések hivatkozási szám segítségével valósíthatóak meg, melyet a nyilatkozattevőnek az egységes vámokmány (EV) 44. rovatában kell feltüntetnie az importált DRAM szabad forgalomba bocsátására vonatkozó vámáru-nyilatkozat kitöltésekor. Ennek a számnak meg kell egyeznie a többszörösen összetett DRAM-ok leírásával, amely ismerteti a DRAM (1) formáját, (2) származását („Koreai Köztársaság” vagy „a Koreai Köztársaságon kívüli ország”), (3) a gyártási folyamatban részt vevő koreai vállalatot („Samsung” vagy „a Samsung kivételével bármelyik vállalat”), ha van ilyen, és (4) a Koreai Köztársaságból származó és a Samsung kivételével bármelyik vállalat által gyártott DRAM-chipeket és/vagy lapra szerelt DRAM-okat tartalmazó, a Koreai Köztársaságon kívüli országból származó többszörösen összetett DRAM-ok esetében a DRAM-chipek és/vagy lapra szerelt DRAM-ok által képviselt értéket a többszörösen összetett DRAM-ok teljes értékéhez képest. Az alábbiakban ismertetett termék/származásleírásoknak a következő hivatkozási számok felelnek meg:Szám | Termék/származás leírása | Hivatkozási szám |1 | Koreai Köztársaságon kívüli országból származó többszörösen összetett DRAM-ok, melyek Koreai Köztársaságon kívüli országból származó, vagy Koreai Köztársaságból származó és Samsung által gyártott DRAM-chipeket és/vagy lapra szerelt DRAM-okat tartalmaznak | D010 |2 | Koreai Köztársaságon kívüli országból származó többszörösen összetett DRAM-ok, melyek olyan, Koreai Köztársaságból származó DRAM-chipeket és/vagy lapra szerelt DRAM-okat tartalmaznak, melyeket a Samsungtól eltérő vállalat gyártott, s melyek a többszörösen összetett DRAM közösségi határparitáson számolt nettó árának kevesebb mint 10%-át teszik ki | D011 |3 | Koreai Köztársaságon kívüli országból származó többszörösen összetett DRAM-ok, melyek olyan, Koreai Köztársaságból származó DRAM-chipeket és/vagy lapra szerelt DRAM-okat tartalmaznak, melyeket a Samsungtól eltérő vállalat gyártott, s melyek a többszörösen összetett DRAM közösségi határparitáson számolt nettó árának legalább 10%-át, de kevesebb mint 20%-át teszik ki | D012 |4 | Koreai Köztársaságon kívüli országból származó többszörösen összetett DRAM-ok, melyek olyan, Koreai Köztársaságból származó DRAM-chipeket és/vagy lapra szerelt DRAM-okat tartalmaznak, melyeket a Samsungtól eltérő vállalat gyártott, s melyek a többszörösen összetett DRAM közösségi határparitáson számolt nettó árának legalább 20%-át, de kevesebb mint 30%-át teszik ki | D013 |5 | Koreai Köztársaságon kívüli országból származó többszörösen összetett DRAM-ok, melyek olyan, Koreai Köztársaságból származó DRAM-chipeket és/vagy lapra szerelt DRAM-okat tartalmaznak, melyeket a Samsungtól eltérő vállalat gyártott, s melyek a többszörösen összetett DRAM közösségi határparitáson számolt nettó árának legalább 30%-át, de kevesebb mint 40%-át teszik ki | D014 |6 | Koreai Köztársaságon kívüli országból származó többszörösen összetett DRAM-ok, melyek olyan, Koreai Köztársaságból származó DRAM-chipeket és/vagy lapra szerelt DRAM-okat tartalmaznak, melyeket a Samsungtól eltérő vállalat gyártott, s melyek a többszörösen összetett DRAM közösségi határparitáson számolt nettó árának legalább 40%-át, de kevesebb mint 50%-át teszik ki | D015 |7 | Koreai Köztársaságtól eltérő országból származó többszörösen összetett DRAM-ok, melyek olyan, Koreai Köztársaságból származó DRAM-chipeket és/vagy lapra szerelt DRAM-okat tartalmaznak, melyeket a Samsungtól eltérő vállalat gyártott, s melyek a többszörösen összetett DRAM közösségi határparitáson számolt nettó árának legalább 50%-át teszik ki | D016 |(31) Azon termékek esetében, melyekre az 1-es számmal jelzett termék/származásleírás vonatkozik, nincs szükség további igazoló okmányokra. A hivatkozási szám feltüntetésének kötelezettsége ugyanis hatékonyan jelzi a nyilatkozattevő számára: fontos, hogy alaposan ellenőrizze a termék származását és azt, milyen székhellyel rendelkeznek az előállításban részt vevő egyes gyártók. Ezen túlmenően indokolatlanul nagy terhet róna a nyilatkozattevőre, ha további dokumentumokat kellene bemutatnia olyan DRAM-ok behozatala esetében, amelyek előállításában nem vett részt kiegyenlítő vám fizetésére kötelezett vállalat.(32) Azon termékek esetében viszont, amelyekre a 2–7. számmal jelzett termék/származásleírások vonatkoznak, a nyilatkozattevőnek az egységes vámokmányhoz mellékelnie kell a DRAM utolsó gyártója által kiadott és a mellékletben feltüntetett információkat tartalmazó nyilatkozatot is, amikor a szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó vámáru-nyilatkozatot benyújtja. E nyilatkozatban fel kell tüntetnie többek között azt is, mekkora értéket képvisel a kiegyenlítő vám fizetésére kötelezett vállalatok által végzett gyártási folyamat az importált DRAM-ok összértékéhez képest.(33) A 2–7. számmal jelzett többszörösen összetett DRAM-ok esetében alkalmazandó kiegyenlítő vámtétel nagyságát azzal az értékkel arányosan kell meghatározni, amelyet a Koreai Köztársaságból származó, beépített DRAM-chipek és/vagy lapra szerelt DRAM-ok képviselnek a többszörösen összetett DRAM összértékéhez képest. A vámeljárás, valamint az értékarányos vámtételek alkalmazásának megkönnyítése érdekében a vámtételek alábbi hat szintjét kell megállapítani, melyek a termék/származásleírásoknak a következőképp feleltethetők meg:-  2-es számú termék/származásleírás: 0%-os vámtételt kell alkalmazni;-  3-as számú termék/származásleírás: 3,4%-os vámtételt kell alkalmazni;-  4-es számú termék/származásleírás: 6,9%-os vámtételt kell alkalmazni;-  5-ös számú termék/származásleírás: 10,4%-os vámtételt kell alkalmazni;-  6-os számú termék/származásleírás: 13,9%-os vámtételt kell alkalmazni;-  7-es számú termék/származásleírás: 17,4%-os vámtételt kell alkalmazni.(34) A (33) preambulumbekezdésben megállapított vámtételszintek a kiegyenlítő vám megadott százalékának feleltethetők meg; e százalék a (többszörösen összetett DRAM-ok adott kategóriája esetében megállapított) legalacsonyabb százalékos érték (pl. a 3-as számmal jelzett kategóriába tartozó többszörösen összetett DRAM-ok esetében a 34,8%-os kiegyenlítő vám 10%-a, azaz 3,4%). Ez a rendelkezés kiegyensúlyozott alkalmazását szolgálja, s azt hivatott biztosítani, hogy az érintett termék Közösségbe irányuló behozatalát és értékesítését végző gazdasági szereplőkre ne háruljon aránytalanul nagy teher.(35) Végül a (28) preambulumbekezdés d) pontjában említett különleges intézkedés vonatkozásában a következő nézet fogalmazódott meg: amennyiben az egységes vámokmány 44. rovatában – a (30) preambulumbekezdésben foglaltakkal ellentétben – nem tüntetnek fel hivatkozási számot, továbbá elmulasztják benyújtani a (32) preambulumbekezdésben ismertetett esetekben előírt nyilatkozatot, 34,8%-os kiegyenlítő vámtételt kell alkalmazni. Ellenkező értelmű bizonyíték hiányában ugyanis feltételezhető, hogy a többszörösen összetett DRAM a Koreai Köztársaságból származik, és azt kiegyenlítő vám fizetésére kötelezett vállalatok állították elő.(36) Ezen túlmenően amennyiben – a (32) preambulumbekezdésben említett esetekben – egyes, többszörösen összetett DRAM-okba beépített DRAM-chipeken és/vagy lapra szerelt DRAM-okon feltüntetett jelzés nem egyértelmű, illetve a vámáru-nyilatkozat alapján azok gyártói nem azonosíthatók egyértelműen, ellenkező értelmű bizonyíték hiányában azt kell feltételezni, hogy ezek a DRAM-chipek és/vagy lapra szerelt DRAM-ok a Koreai Köztársaságból származnak, és kiegyenlítő vám fizetésére kötelezett gyártók által előállított termékek. Ennek következtében 34,8%-os kiegyenlítő vámtételt kell alkalmazni azokban az esetekben, amikor a fenti okokból kifolyólag a többszörösen összetett DRAM-ok a Koreai Köztársaságból származnak. Az összes többi esetben a (33) preambulumbekezdésben megállapított kiegyenlítő vámtételt kell alkalmazni, a (30) preambulumbekezdésben meghatározott értékhatárokkal összhangban.(37) A fenti (35) és (36) preambulumbekezdésben említett különleges intézkedés és az ott ismertetett körülmények tekintetében megállapítást nyert, hogy a DRAM-szállítókat ügyfeleik vonatkozásában a megkötött szerződéses kötelezi arra, hogy egyes, a gazdasági ágazat szabványai által meghatározott előírásokat teljesítsenek. Ide tartozik többek között a diffúziós eljárást és az összeszerelést végző vállalatok nevének feltüntetése. Következésképp megállapítható, hogy a nyilatkozattevőre nem ró aránytalanul nagy terhet az információk és bizonyítékok szolgáltatásának feladata,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz 1480/2003/EK tanácsi rendelet a következőképpen módosul:1. Az 1. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:„1. Végleges kiegyenlítő vámot kell kivetni a Koreai Köztársaságból származó egyes, dinamikus véletlen hozzáférésű memória (DRAM) néven ismert, a fémoxid félvezető (MOS) gyártási technológia változatai, köztük komplementer MOS (CMOS) technológiák révén előállított elektronikus integrált áramkörökre, függetlenül azok típusától, sűrűségétől, változatától, hozzáférési sebességétől, konfigurációjától, tokozásától vagy adattovábbító blokkjától stb.Az előző bekezdésben meghatározott DRAM-ok az alábbi formában fordulnak elő:-  az ex 8542 21 01 KN-kód (8542 21 01 10 TARIC-kód) alá tartozó DRAM szilíciumszeletek,-  az ex 8542 21 05 KN-kód (8542 21 05 10 TARIC-kód) alá tartozó DRAM-chipek,-  a 8542 21 11, a 8542 21 13, a 8542 21 15 és a 8542 21 17 KN-kód alá tartozó lapra szerelt DRAM-ok,-  az ex 8473 30 10 KN-kód (8473 30 10 10 TARIC-kód), az ex 8473 50 10 KN-kód (8473 50 10 10 TARIC-kód) és az ex 8548 90 10 KN-kód (8548 90 10 10 TARIC-kód) alá tartozó többszörösen összetett DRAM-ok (memóriamodulok, memórialapok vagy más összetett formák),-  a Koreai Köztársaságon kívüli országokból származó többszörösen összetett DRAM-okba beépített, az ex 8473 30 10 KN-kód (8473 30 10 10 TARIC-kód), az ex 8473 50 10 KN-kód (8473 50 10 10 TARIC-kód) és az ex 8548 90 10 KN-kód (8548 90 10 10 TARIC-kód) alá tartozó chipek és/vagy lapra szerelt DRAM-ok.”2. Az 1. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:„2. A vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árra a következő végleges kiegyenlítő vámtételt kell alkalmazni:Koreai gyártók | Vámtétel (%) | Kiegészítő TARIC-kód |Samsung Electronics Co., Ltd (a továbbiakban: Samsung) 24th Fl., Samsung Main Bldg 250, 2-Ga, Taepyeong-Ro Jung-Gu, Seoul | 0% | A437 |Hynix Semiconductor Inc. 891, Daechidong Kangnamgu, Seoul | 34,8% | A693 |Az összes többi vállalat | 34,8% | A999” |3. Az 1. cikk (3) bekezdésének számozása (7)-re változik.4. A rendelet 1. cikke az alábbi új (3) bekezdéssel egészül ki:„3. A nyilatkozattevőnek az egységes vámokmány (EV) 44. rovatában fel kell tüntetnie az alábbi táblázatban ismertetett termék/származásleírásoknak megfelelő hivatkozási számot, amikor a többszörösen összetett DRAM-ok szabad forgalomba bocsátására vonatkozó vámáru-nyilatkozatot a tagállamok vámhatóságainak benyújtja. A vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árra a következő végleges kiegyenlítő vámtételt kell alkalmazni:Szám | Termék/származás leírása | Hivatkozási szám | Vámtétel (%) |1 | Koreai Köztársaságon kívüli országból származó többszörösen összetett DRAM-ok, melyek Koreai Köztársaságon kívüli országból származó, vagy Koreai Köztársaságból származó és Samsung által gyártott DRAM-chipeket és/vagy lapra szerelt DRAM-okat tartalmaznak | D010 | 0% |2 | Koreai Köztársaságon kívüli országból származó többszörösen összetett DRAM-ok, melyek olyan, Koreai Köztársaságból származó DRAM-chipeket és/vagy lapra szerelt DRAM-okat tartalmaznak, melyeket a Samsungtól eltérő vállalat gyártott, s melyek a többszörösen összetett DRAM közösségi határparitáson számolt nettó árának kevesebb mint 10%-át teszik ki | D011 | 0% |3 | Koreai Köztársaságon kívüli országból származó többszörösen összetett DRAM-ok, melyek olyan, Koreai Köztársaságból származó DRAM-chipeket és/vagy lapra szerelt DRAM-okat tartalmaznak, melyeket a Samsungtól eltérő vállalat gyártott, s melyek a többszörösen összetett DRAM közösségi határparitáson számolt nettó árának legalább 10%-át, de kevesebb mint 20%-át teszik ki | D012 | 3,4% |4 | Koreai Köztársaságon kívüli országból származó többszörösen összetett DRAM-ok, melyek olyan, Koreai Köztársaságból származó DRAM-chipeket és/vagy lapra szerelt DRAM-okat tartalmaznak, melyeket a Samsungtól eltérő vállalat gyártott, s melyek a többszörösen összetett DRAM közösségi határparitáson számolt nettó árának legalább 20%-át, de kevesebb mint 30%-át teszik ki | D013 | 6,9% |5 | Koreai Köztársaságon kívüli országból származó többszörösen összetett DRAM-ok, melyek olyan, Koreai Köztársaságból származó DRAM-chipeket és/vagy lapra szerelt DRAM-okat tartalmaznak, melyeket a Samsungtól eltérő vállalat gyártott, s melyek a többszörösen összetett DRAM közösségi határparitáson számolt nettó árának legalább 30%-át, de kevesebb mint 40%-át teszik ki | D014 | 10,4% |6 | Koreai Köztársaságon kívüli országból származó többszörösen összetett DRAM-ok, melyek olyan, Koreai Köztársaságból származó DRAM-chipeket és/vagy lapra szerelt DRAM-okat tartalmaznak, melyeket a Samsungtól eltérő vállalat gyártott, s melyek a többszörösen összetett DRAM közösségi határparitáson számolt nettó árának legalább 40%-át, de kevesebb mint 50%-át teszik ki | D015 | 13,9% |7 | Koreai Köztársaságtól eltérő országból származó többszörösen összetett DRAM-ok, melyek olyan, Koreai Köztársaságból származó DRAM-chipeket és/vagy lapra szerelt DRAM-okat tartalmaznak, melyeket a Samsungtól eltérő vállalat gyártott, s melyek a többszörösen összetett DRAM közösségi határparitáson számolt nettó árának legalább 50%-át teszik ki | D016 | 17,4%” |5. A rendelet 1. cikke az alábbi új (4) bekezdéssel egészül ki:„4. A (3) bekezdéssel összefüggésben az 1-es számmal jelzett termék/származásleírások esetében elegendő a hivatkozási számot feltüntetni az egységes vámokmány 44. rovatában; további igazoló okmányok benyújtására ebben az esetben nincs szükség. Az összes többi termék/származásleírás esetében a nyilatkozattevőnek be kell nyújtania az utolsó gyártó mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő nyilatkozatát, mely tanúsítja a többszörösen összetett DRAM valamennyi alkotórészének származását, értékét, s feltünteti az előállításukban részt vevő gyártókat. A nyilatkozatot a vállalat fejléces papírján kell benyújtani, s a vállalat bélyegzőjével hitelesíteni.”6. A rendelet 1. cikke az alábbi új (5) bekezdéssel egészül ki:„5. Amennyiben a (3) bekezdés rendelkezéseivel ellentétben az egységes vámokmányon nem tüntetnek fel hivatkozási számot, vagy ha a (4) bekezdésben ismertetett esetekben kötelező nyilatkozatot nem mellékelik a vámáru-nyilatkozathoz, úgy kell tekinteni, hogy a többszörösen összetett DRAM a Koreai Köztársaságból származó termék, melyet a Samsungtól eltérő vállalat állított elő; ebben az esetben 34,8%-os kiegyenlítő vámtételt kell alkalmazni.Azokban az esetekben, amikor egyes, többszörösen összetett DRAM-okba beépített DRAM-chipeken és/vagy lapra szerelt DRAM-okon a feltüntetett jelzés nem egyértelmű, és a (4) bekezdésben előírt nyilatkozat alapján gyártóik nem azonosíthatók egyértelműen, ellenkező értelmű bizonyíték hiányában azt kell feltételezni, hogy ezek a DRAM-chipek és/vagy lapra szerelt DRAM-ok a Koreai Köztársaságból származnak, és kiegyenlítő vám fizetésére kötelezett gyártók állították elő őket. Ilyenkor a többszörösen összetett DRAM-ok esetében alkalmazandó kiegyenlítő vámtétel nagyságát annak alapján kell kiszámolni, hány százalékát teszi ki a Koreai Köztársaságból származó DRAM-chipek és/vagy lapra szerelt DRAM-ok közösségi határparitáson számolt nettó ára a többszörösen összetett DRAM közösségi határparitáson számolt nettó árának, a (3) bekezdésben található táblázat 2-7. számmal jelzett sorában foglaltakkal összhangban. Ha azonban a fent említett DRAM_chipek és/vagy lapra szerelt DRAM-ok értéke alapján a többszörösen összetett DRAM-ok, melyekbe beépítették őket, koreai származásúnak minősülnek, a többszörösen összetett DRAM-okra a 34,8%-os kiegyenlítő vámtételt kell alkalmazni.”7. A rendelet 1. cikke az alábbi új (6) bekezdéssel egészül ki:„6. A tagállamok vámhatóságai által végzett adatellenőrzés céljára értelemszerűen a 2026/97/EK tanácsi rendelet 28. cikkének (1), 28. cikkének (3), 28. cikkének (4) és 28. cikkének (6) bekezdését kell alkalmazni.”2. cikkEz a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő tizenötödik napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, -án/-én.a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETAz egységes vámokmányt kísérő és a többszörösen összetett DRAM-ok behozatalára vonatkozó nyilatkozatN.B. Ezt a nyilatkozatot a többszörösen összetett DRAM-ok utolsó gyártójának kell kiadnia a vállalat fejléces papírján, vállalati bélyegzővel hitelesítve.1. Hivatkozási szám [az 1. cikk (4) bekezdésének megfelelően]2. A többszörösen összetett DRAM-okba beépített DRAM-chipek és/vagy lapra szerelt DRAM-ok előállításában részt vevő valamennyi gyártó neve: [adja meg a teljes nevet, címet és nevezze meg az elvégzett gyártási eljárást]3. A kereskedelmi számla száma és kelte:4. Általános információk:Többszörösen összetett DRAM | A Samsung kivételével bármelyik vállalat által gyártott és a többszörösen összetett DRAM-ba beépített DRAM-chipek és/vagy lapra szerelt DRAM-ok ára |Mennyiség | Ár (teljes nettó ár, közösségi határparitáson számolva) | Származás | A többszörösen összetett DRAM közösségi határparitáson számolt teljes nettó árának százalékában megadott ár | A koreai gyártó kiegészítő TARIC-kódja |[pic][pic][pic][1] HL L 288., 1997.10.21., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.[2] HL L 212., 2003.8.22., 1. o.[3] HL C 70., 2005.3.22., 2. o.[4] A legutóbb a 648/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 117., 2005.5.4., 13. o.) módosított 2913/92/EGK tanácsi rendelet (HL L 302., 1992.10.19., 1. o.).[5] A 2454/93/EGK bizottsági rendelet 11. melléklete (HL L 253., 1993.10.11., 1.o.).