               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.12.26.
            COM(2020) 855 final/2
            2020/0381(NLE)
            COM(2020) 855 final of 25.12.2020 downgraded on 26.12.2020
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodásnak, valamint az Európai Unió és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti, a minősített adatok cseréjére és védelmére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               ·A javaslat indokai és céljai

               2017. március 29-én az Egyesült Királyság az Európai Unióról szóló szerződés (a továbbiakban: az EUSZ) 50. cikkének megfelelően bejelentette az Európai Tanácsnak az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből való kilépésre irányuló szándékát.

               2020. január 30-án a Tanács – az Európai Parlament egyetértését követően – elfogadta a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás megkötéséről szóló (EU) 2020/135 határozatot (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás)
                  1
               . A kilépésről rendelkező megállapodás 2020. február 1-jén hatályba lépett, és olyan átmeneti időszakot ír elő, amelynek során az említett megállapodással összhangban az uniós jog alkalmazandó az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban. Ez az időszak 2020. december 31-én ér véget.

               2018. március 23-i iránymutatásaiban az Európai Tanács ismételten kijelentette, hogy az Unió elkötelezett amellett, hogy a jövőben a lehető legszorosabb partnerséget tartsa fenn az Egyesült Királysággal. Az iránymutatások szerint e partnerségnek ki kell terjednie a kereskedelmi és gazdasági együttműködésre és más területekre is, mindenekelőtt a terrorizmus és a nemzetközi bűnözés elleni küzdelemre, valamint a biztonság, a védelem és a külpolitika területére. Az Európai Tanács az említett iránymutatásokat a jövőbeli kapcsolatok keretére vonatkozó átfogó koncepció kialakításának céljából határozta meg. Az átfogó koncepciót a kilépésről rendelkező megállapodást kísérő és az abban említett politikai nyilatkozat ismerteti.

               A kilépésről rendelkező megállapodást kísérő politikai nyilatkozat meghatározza az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti jövőbeli kapcsolatok keretét
                  2
                (a továbbiakban: a politikai nyilatkozat). A nyilatkozat „egy olyan nagyratörő, széles körű, mély és rugalmas partnerség körvonalait vázolja fel, amely egy átfogó és kiegyensúlyozott szabadkereskedelmi megállapodásra épülő kereskedelmi és gazdasági együttműködésre, a bűnüldözésre és a büntető igazságszolgáltatásra, a külpolitikára, a biztonságra és a védelemre, valamint az egyéb területeken való együttműködésre is kiterjed”.

               A kilépésről rendelkező megállapodás 184. cikke úgy rendelkezik, hogy az Unió és az Egyesült Királyság minden igyekezetükkel törekszik arra, jóhiszeműen és a jogrendjük maradéktalan tiszteletben tartása mellett, hogy megtegye a szükséges lépéseket a politikai nyilatkozatban említett jövőbeli kapcsolataikra vonatkozó megállapodások gyors megtárgyalására, és az említett megállapodások megerősítésére vagy megkötésére szolgáló megfelelő eljárások lefolytatására annak biztosítása érdekében, hogy az említett megállapodások – a lehetséges mértékben – már az átmeneti időszak végétől alkalmazandók legyenek.

               2020. február 25-én a Tanács elfogadta a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságával egy új partnerségi megállapodásról folytatandó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló (EU, EURATOM) 2020/266 határozatot
                  3
               . A Tanács a Bizottságot jelölte ki az Unió főtárgyalójának. A tanácsi határozat kiegészítést is tartalmazott, amelyben a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságával kötendő új partnerségre vonatkozó tárgyalási irányelvek (a továbbiakban: tárgyalási irányelvek) szerepelnek.

               A Bizottság a tárgyalásokat a Tanács által kijelölt különbizottsággal (a Tanács Egyesült Királysággal foglalkozó munkacsoportja) konzultálva folytatta le. Megfelelő módon figyelembe vették az Európai Parlament 2020. február 12-i és 2020. június 18-i állásfoglalásait, és a Bizottság az EUMSZ 218. cikkének (10) bekezdésével összhangban teljes körűen tájékoztatta az Európai Parlamentet, különösen az Egyesült Királysággal foglalkozó koordinációs csoportján keresztül.

               Különös figyelmet fordítottak a folyamat átláthatóságának biztosítására, a jövőbeli kapcsolatokról folytatott tárgyalások átláthatóságára vonatkozó, a Tanács által 2020. január 22-én jóváhagyott irányadó elvekkel összhangban. Ennek fényében az Unió főtárgyalójának (a Bizottságnak) a Tanáccsal, az Európai Parlamenttel, a nemzeti parlamentekkel vagy az Egyesült Királysággal megosztott valamennyi tárgyalási dokumentumát az uniós jog korlátain belül nyilvánosságra hozták. Az uniós tárgyalóküldöttség vezetője továbbá rendszeresen és teljes körűen tájékoztatta a Tanácsot és az Európai Tanácsot, az Európai Parlamentet és a nemzeti parlamenteket, valamint az ECOSOC-ot és a Régiók Bizottságát a fejleményekről.

               A tárgyalások lezárultak, és 2020. december 24-én Brüsszelben a főtárgyalók szintjén megállapodás született a kereskedelmi és együttműködési megállapodásról, valamint a minősített adatok cseréjére és védelmére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodásról (a továbbiakban: adatbiztonsági megállapodás).

               Az adatbiztonsági megállapodás a kereskedelmi és együttműködési megállapodást kiegészítő megállapodás, és a kereskedelmi és együttműködési megállapodás COMPROV.2. cikkével összhangban szerves részét képezi az Unió és az Egyesült Királyság közötti átfogó kétoldalú, a kereskedelmi és együttműködési megállapodás által szabályozott kapcsolatoknak, és az átfogó keret részét képezi. Az adatbiztonsági megállapodást az alkalmazás azonos kezdőnapja és az azonos megszüntetési rendelkezés kapcsolja a kereskedelmi és együttműködési megállapodáshoz.

               A kereskedelmi és együttműködési megállapodással és az adatbiztonsági megállapodással párhuzamosan a Bizottság tárgyalásokat folytatott a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának kormánya és az Európai Atomenergia-közösség közötti, az atomenergia biztonságos és békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló megállapodásról. Az említett megállapodás jóváhagyásáról szóló tanácsi határozatra irányuló ajánlást a Bizottság e javaslattal együtt külön eljárás keretében nyújtja be. Az atomenergia biztonságos és békés célú felhasználásáról szóló együttműködési megállapodás megkötése mellett az említett eljárás kiterjed az Európai Atomenergia-közösség hatáskörébe tartozó kérdések tekintetében a kereskedelmi és együttműködési megállapodás megkötésére is (különösen az Egyesült Királyság harmadik országként való részvételére az Euratom kutatási programjában, továbbá a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozásban – Fusion for Energy – való tagságán keresztül harmadik országként a magfúzióval kapcsolatos európai tevékenységekben, beleértve az ITER tevékenységeit is).

               A kereskedelmi és együttműködési megállapodás alkalmazásának hatálybalépése különösen sürgős kérdés. Az Egyesült Királyság mint korábbi tagállam számos gazdasági és egyéb területen kiterjedt kapcsolatokat ápol az Unióval. Amennyiben 2020. december 31. után nem áll rendelkezésre az Unió és az Egyesült Királyság közötti kapcsolatokat szabályozó, alkalmazandó keret, e kapcsolatokban jelentős zavarok merülnek fel, ami hátrányosan érinti a magánszemélyeket, a vállalkozásokat és az egyéb érdekelt feleket. A tárgyalásokat csak nagyon későn, az átmeneti időszak lejárta előtt lehetett lezárni. Ez a késői időzítés nem veszélyeztetheti az Európai Parlament által a Szerződésekkel összhangban gyakorolt demokratikus ellenőrzést. E kivételes körülmények fényében a Bizottság azt javasolja, hogy a megállapodásokat ideiglenesen 2021. február 28-ig, vagy a partnerségi tanács által meghatározott más időpontig, vagy az azt követő hónap első napjáig alkalmazzák, hogy a Felek értesítették egymást arról, hogy teljesítették a kötelező erejűvé nyilvánításhoz szükséges belső követelményeiket és eljárásaikat, attól függően, hogy melyik következik be hamarabb.

               ·Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               Az Európai Tanács 2018. március 23-i iránymutatásai és a politikai nyilatkozat egyaránt szoros partnerséget szorgalmazott az Unió és az Egyesült Királyság között.

               A kereskedelmi és együttműködési megállapodásról és az adatbiztonsági megállapodásról folytatott tárgyalásokat a kilépésről rendelkező megállapodás megkötése előzte meg, amely 2020. február 1-jén lépett hatályba. A kilépésről rendelkező megállapodás olyan átmeneti időszakot ír elő, amelynek során az említett megállapodással összhangban az uniós jog alkalmazandó az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban. Az átmeneti időszak 2020. december 31-én ér véget. A kereskedelmi és együttműködési megállapodás és az adatbiztonsági megállapodás célja az Unió és az Egyesült Királyság közötti új kapcsolatok szabályozása, és ezáltal azoknak a potenciálisan jelentős zavaroknak a megelőzése, amelyek az átmeneti időszak végét követően a kapcsolatokban ezek hiányában felmerülhetnek.

               A kereskedelmi és együttműködési megállapodás szilárd alapot teremt az Unió és az Egyesült Királyság közötti kölcsönösen előnyös és kiegyensúlyozott partnerséghez. Azt a tényt is tükrözi, hogy az Egyesült Királyság nem uniós országként nem rendelkezik ugyanazokkal a jogokkal és nem élvezi ugyanazokat az előnyöket, mint amikor még tagállam volt.

               •
                     Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

               A kereskedelmi és együttműködési megállapodás és az adatbiztonsági megállapodás teljes mértékben tiszteletben tartja a Szerződéseket, és megőrzi az uniós jogrend integritását és autonómiáját. Ezek a megállapodások nem kötelezik az Uniót arra, hogy módosítsa szabályait, rendeleteit vagy szabványait egyetlen szabályozott területen sem. A megállapodások az Unió értékeit, célkitűzéseit és érdekeit mozdítják elő, valamint biztosítják az uniós szakpolitikák és fellépések összhangját, hatékonyságát és folytonosságát.

               Az Egyesült Királyságból származó valamennyi importnak meg kell felelnie az uniós szabályozásnak (ilyenek például a műszaki előírások és termékszabványok, az állat- és növényegészségügyi szabályok, az élelmiszerrel és biztonsággal kapcsolatos szabályok, az egészséggel és biztonsággal kapcsolatos előírások, a környezetvédelem és a fogyasztóvédelem).

               A kereskedelmi és együttműködési megállapodás külön címeket tartalmaz a kereskedelemre és az egyenlő versenyfeltételekre vonatkozó normákról a munkaügy, a környezetvédelem, az éghajlatváltozás elleni küzdelem és a fenntartható fejlődés területén, amelyek kapcsolatot teremtenek a kereskedelmi és együttműködési megállapodás gazdasági része és az Unió fenntartható fejlődésre vonatkozó átfogó célkitűzései, továbbá a munkaügyre, a környezetvédelemre és az éghajlatváltozásra vonatkozó konkrét célkitűzései között.

               Az Egyesült Királyság uniós programokban való részvétele teljes mértékben tiszteletben fogja tartani a programokat meghatározó alap-jogiaktusokat és a pénzügyi irányítással kapcsolatos hatályos uniós rendeleteket, például a költségvetési rendeletet.

               2.JOGALAP

               A megállapodások aláírásáról szóló, javasolt tanácsi határozat anyagi jogi jogalapja ezért az EUMSZ 217. cikke. Tekintettel a tervezett partnerség széles alkalmazási körére, ez a jogalap a legmegfelelőbb.

               Az eljárási jogalap az EUMSZ 218. cikkének (5) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikke (8) bekezdésének második albekezdésével, amely a Tanácsban egyhangú szavazást ír elő.

               A javasolt tanácsi határozat jogalapja ezért az EUMSZ 217. cikke, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (5) bekezdésével és az EUMSZ 218. cikke (8) bekezdésének második albekezdésével.

               3.EGYÉB ELEMEK

               ·A kereskedelmi és együttműködési megállapodás alapján létrehozott szervek általi végrehajtás

               A kereskedelmi és együttműködési megállapodás első részének III. címe partnerségi tanácsot hoz létre, amely felügyeli a megállapodás és bármely kiegészítő megállapodás célkitűzéseinek megvalósítását. A partnerségi tanács az Unió és az Egyesült Királyság miniszteri szintű képviselőiből áll, akik legalább évente egyszer üléseznek, és felügyelik és előmozdítják a kereskedelmi és együttműködési megállapodás és bármely kiegészítő megállapodás, például az adatbiztonsági megállapodás végrehajtását és alkalmazását.

               A partnerségi tanács határozatokat fogadhat el minden olyan kérdésben, amelyek tekintetében a kereskedelmi és együttműködési megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás így rendelkezik. A partnerségi tanács csak az Unió és az Egyesült Királyság közös megegyezésével hozhat határozatokat és tehet ajánlásokat. Az uniós szintű döntéshozatalt semmilyen módon nem korlátozhatja. Az Unió és az Egyesült Királyság a partnerségi tanácson vagy a szakbizottságokon keresztül határozhat a kereskedelmi és együttműködési megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás bizonyos vonatkozásainak módosításáról, kizárólag a megállapodásokban kifejezetten előírt esetekben. Amikor a Felek ilyen határozatot hagynak jóvá, a jóváhagyásnak a saját belső jogukban alkalmazandó követelményeknek és eljárásoknak megfelelően kell történnie.

               Feladatainak ellátása során a partnerségi tanácsot a kereskedelmi partnerségi bizottság segíti, amelyet a kereskedelmi szakbizottságok, valamint más szakbizottságok fognak segíteni.

               A kereskedelmi és együttműködési megállapodás az alábbi kereskedelmi szakbizottságokat hozza létre:

               (a)az árukereskedelemmel foglalkozó szakbizottság;

               (b)a vámügyi együttműködéssel és a származási szabályokkal foglalkozó kereskedelmi szakbizottság;

               (c)az állat- és növényegészségügyi intézkedésekkel foglalkozó kereskedelmi szakbizottság;

               (d)a kereskedelem technikai akadályaival foglalkozó kereskedelmi szakbizottság;

               (e)a szolgáltatásokkal, beruházásokkal és digitális kereskedelemmel foglalkozó kereskedelmi szakbizottság;

               (f)a szellemi tulajdonnal foglalkozó kereskedelmi szakbizottság;

               (g)a közbeszerzéssel foglalkozó kereskedelmi szakbizottság;

               (h)a szabályozási együttműködéssel foglalkozó kereskedelmi szakbizottság;

               (i)a nyílt és tisztességes versenyt és a fenntartható fejlődést elősegítő kereskedelmi szakbizottság;

               (j)a héával kapcsolatos igazgatási együttműködéssel, valamint az adók és vámok behajtásával foglalkozó kereskedelmi szakbizottság.

               A kereskedelmi és együttműködési megállapodás az alábbi kereskedelmi szakbizottságokat hozza létre:

               (k)az energiával foglalkozó szakbizottság;

               (l)a légi közlekedéssel foglalkozó szakbizottság;

               (m)a repülésbiztonsággal foglalkozó szakbizottság;

               (n)a közúti fuvarozással foglalkozó szakbizottság;

               (o)a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó szakbizottság;

               (p)a halászati szakbizottság;

               (q)a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság;

               (r)az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottság.

               A partnerségi tanács kereskedelmi szakbizottságokat vagy szakbizottságokat hozhat létre vagy szüntethet meg, a kereskedelmi partnerségi bizottság pedig kereskedelmi szakbizottságokat hozhat létre vagy szüntethet meg.

               A kereskedelmi és együttműködési megállapodás rendelkezik a partnerségi tanács és a szakbizottságok vitarendezési szerepéről is, amellyel a kereskedelmi és együttműködési megállapodás hatodik részének I. címe foglalkozik.

               ·A kereskedelmi és együttműködési megállapodás végrehajtása és alkalmazása az Unióban

               Az EUMSZ 216. cikkének (2) bekezdésével összhangban az Unió által kötött megállapodások kötelezőek az Unió intézményeire és tagállamaira nézve.

               Annak érdekében, hogy az Unió időben képes legyen reagálni, ha a vonatkozó feltételek már nem teljesülnek, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy egyes határozatokat meghozzon az Egyesült Királyság számára a biotermékekről szóló mellékletben és a gyógyszerekről szóló mellékletben biztosított előnyök felfüggesztéséről. Az ilyen határozatok meghozatala előtt a Bizottságnak tájékoztatnia kell a tagállamok képviselőit, akik blokkoló kisebbséggel kifogásolhatják a Bizottság álláspontját. A Bizottságot fel kell hatalmazni arra is, hogy ugyanezen eljárás szerint bármely más szükséges végrehajtási rendelkezést elfogadjon az említett mellékletek hatékony működése érdekében.

               Ezenkívül a kereskedelmi és együttműködési megállapodás szerinti kötelezettségeknek való megfelelés garantálása érdekében erőteljes végrehajtási mechanizmus jön létre. A kereskedelmi és együttműködési megállapodás rendelkezik annak lehetőségéről, hogy a Felek gyors, autonóm és operatív intézkedéseket tegyenek érdekeik védelme céljából, többek között különösen az egyenlő versenyfeltételek (pl. az egyensúly helyreállítását célzó intézkedések, korrekciós intézkedések) és a halászat területén (kompenzációs intézkedések, korrekciós intézkedések), valamint nagyobb általánosságban azokban az esetekben, amikor súlyos, ágazati vagy regionális jellegű, gazdasági, társadalmi vagy környezetvédelmi nehézségek merülnek fel.

               Fontos, hogy az Unió teljes mértékben képes legyen ezeket a végrehajtási intézkedéseket gyorsan és hatékonyan alkalmazni. E célból fel kell hatalmazni a Bizottságot arra, hogy felfüggessze a kereskedelmi és együttműködési megállapodás szerinti kötelezettségeket a következő cikkekkel összhangban: GOODS.19. cikk a vámjogszabályok megsértése vagy kijátszása esetén alkalmazandó intézkedésekről, LPFOFCSD.3.12. cikk az egyenlő versenyfeltételek területén alkalmazandó korrekciós intézkedésekről, ROAD.11. cikk a közúti fuvarozás területén alkalmazandó korrekciós intézkedésekről, AIRTRN.8. cikk a légi közlekedés területén a működési engedélyek elutasításáról, visszavonásáról, felfüggesztéséről vagy korlátozásáról, FISH.14. cikk a halászat területén a korrekciós intézkedések alkalmazásáról, FISH.9. cikk a visszavonás vagy a hozzáférés csökkentése esetén alkalmazandó kompenzációs intézkedésekről, UNPRO.3.1. cikk és UNPRO.3.20. cikk az Egyesült Királyság uniós programokban való részvételének felfüggesztéséről és megszüntetéséről és INST.24. cikk az ideiglenes jogorvoslatokról, illetve hogy megfelelő védintézkedéseket alkalmazzon az INST.36. cikknek megfelelően.

               A Szerződéseknek megfelelően a Bizottság az Unió nevében is eljár a kereskedelmi és együttműködési megállapodás hatodik részének I. címe szerinti vitarendezési eljárás valamennyi szakaszában.

               ·A megállapodástervezet egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

               Az Unió és az Egyesült Királyság közötti, a kereskedelmi és együttműködési megállapodásban előirányzott széles körű és ambiciózus együttműködés tükrözi az Európai Tanács 2018. március 23-i következtetéseit és iránymutatásait, és a politikai nyilatkozatra épül.

               A kereskedelmi és együttműködési megállapodás egy egységes csomag, amely négy fő elemből áll:

               –általános és intézményi rendelkezések;

               –gazdasági rendelkezések (ideértve a kereskedelemre és az egyenlő versenyfeltételekkel kapcsolatos garanciákra vonatkozó rendelkezéseket),

               –a bűnüldözési együttműködéssel és büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos rendelkezések; valamint

               –a vitarendezéssel, az alapvető értékekkel és a védintézkedésekkel kapcsolatos rendelkezések.

               A tervezett partnerség alapját a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok elismerése, valamint az éghajlatváltozás elleni küzdelem és a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni küzdelem képezi. Ezeknek az alapvető elemeknek a megsértése lehetővé teszi a Felek számára, hogy teljesen vagy részben megszüntessék vagy felfüggesszék a kereskedelmi és együttműködési megállapodás vagy annak bármely kiegészítő megállapodása működését. A Felek megerősítik továbbá a személyes adatok magas szintű védelmének biztosítása iránti elkötelezettségüket.

               A kereskedelmi és együttműködési megállapodás hatálya átfogó. A politikai nyilatkozatban körvonalazott valamennyi közös érdekű területre kiterjed: kereskedelmi és gazdasági együttműködés, bűnüldözés és büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés, az uniós programokban való részvétel, valamint egyéb területeken való együttműködés. A kereskedelmi és együttműködési megállapodás nem tartalmaz a külpolitika, a külső biztonság és a védelem területén folytatott együttműködésre vonatkozó rendelkezéseket, tekintettel az Egyesült Királyság azon álláspontjára, hogy az említett rendelkezésekről ne folytassanak tárgyalásokat, és azok ne képezzék a kereskedelmi és együttműködési megállapodás részét. A kereskedelmi és együttműködési megállapodás tiszteletben tartja az Unió döntéshozatali jogkörének és jogrendjének autonómiáját, az egységes piac és a vámunió integritását, valamint a négy szabadság (az emberek, az áruk, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása) oszthatatlanságát. Nemcsak az áruk és szolgáltatások szabad kereskedelmére terjed ki, hanem a piaci torzulások és a tisztességtelen versenyelőnyök megelőzésének módjaira is. A kereskedelmi és együttműködési megállapodás tükrözi azt a tényt, hogy az Egyesült Királyság kilép a közös szabályok, felügyelet és végrehajtási mechanizmusok uniós rendszeréből, és így a jövőben nem élvezheti a tagságból vagy az egységes piacból származó előnyöket.

               A kereskedelmi és együttműködési megállapodás átfogó irányítási keretet hoz létre, amely kiterjed a kereskedelmi és együttműködési megállapodás és bármely kiegészítő megállapodás – például az adatbiztonsági megállapodás – szerinti együttműködés valamennyi területére, miközben tartalmaz bizonyos kiigazításokat az indokolt ágazati igények kielégítése érdekében.

               A kereskedelmi és együttműködési megállapodás szerinti kötelezettségeknek való megfelelés garantálása érdekében erőteljes végrehajtási mechanizmus jön létre. A kereskedelmi és együttműködési megállapodás lehetővé teszi, hogy a Felek gyors, autonóm és operatív intézkedéseket tegyenek érdekeik védelme céljából, többek között különösen az egyenlő versenyfeltételek (pl. az egyensúly helyreállítását célzó intézkedések, korrekciós intézkedések) és a halászat területén (kompenzációs intézkedések, korrekciós intézkedések), valamint nagyobb általánosságban azokban az esetekben, amikor súlyos, ágazati vagy regionális jellegű, gazdasági, társadalmi vagy környezetvédelmi nehézségek merülnek fel.

               Területi hatálya tekintetében a kereskedelmi és együttműködési megállapodás az Unió tekintetében azokra a területekre terjed ki, amelyekre a Szerződések alkalmazandók, az Egyesült Királyság tekintetében pedig az Egyesült Királyság területére. A kereskedelmi és együttműködési megállapodás korlátozott mértékben, az árukereskedelem és a vizekhez való hozzáférés tekintetében kiterjed a Csatorna-szigetekre és a Man-szigetre is. Az Európai Tanács 2018. november 25-i jegyzőkönyvében foglalt nyilatkozatokkal és a Tanács tárgyalási irányelveivel összhangban a kereskedelmi és együttműködési megállapodás nem alkalmazandó Gibraltárra.

               A kereskedelmi és együttműködési megállapodás hét részből (melyek tovább tagolódnak tárgykörökre, címekre, fejezetekre és szakaszokra), három jegyzőkönyvből és több mellékletből áll, az alábbiak szerint:

               Az első rész (Általános és intézményi rendelkezések) a kereskedelmi és együttműködési megállapodás általános rendelkezéseit, értelmezési elveit és fogalommeghatározásait, valamint az intézményi keretet tartalmazza.

               Az első rész meghatározza a kereskedelmi és együttműködési megállapodás irányítására és végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket, és közös irányítási szerveket hoz létre (a partnerségi tanács, a kereskedelmi partnerségi bizottság, a kereskedelmi szakbizottságok és más szakbizottságok).

               Az irányítási rendelkezések egyértelművé teszik a kereskedelmi és együttműködési megállapodás működtetésének és ellenőrzésének módját. Úgy alakították ki őket, hogy rugalmasak legyenek, és igazodjanak a különböző területeken esetlegesen felmerülő egyedi igényekhez. Tekintettel a kereskedelmi és együttműködési megállapodás hatályára és összetettségére, az Unió ragaszkodott ahhoz, hogy a megállapodás egészére egyetlen irányítási keret vonatkozzon. Ez jogbiztonságot nyújt a vállalkozások, a fogyasztók és a polgárok számára, ugyanakkor elkerülhetők a párhuzamos struktúrák és a további bürokrácia.

               A partnerségi tanács felügyeli a megállapodás végrehajtását. Az Unió és az Egyesült Királyság miniszteri szintű képviselőiből álló partnerségi tanács az adott ügytől függően különböző formációkban ülésezik. Ez lesz az a fórum, ahol a Felek megvitatják az esetlegesen felmerülő kérdéseket, és hatáskörrel rendelkeznek arra, hogy közös megegyezéssel kötelező erejű határozatokat hozzanak. Munkáját a kereskedelmi partnerségi bizottság, a kereskedelmi szakbizottságok és más szakbizottságok segítik.

               A második rész (Kereskedelem, közlekedés, halászat és egyéb megállapodások) hat tárgykört tartalmaz:

               –Első tárgykör: Kereskedelem, amely tizenkét címből áll: I. cím (Árukereskedelem), II. cím (Szolgáltatások és beruházások), III. cím (Digitális kereskedelem), IV. cím (Tőkemozgások, fizetések, átutalások és ideiglenes védintézkedések), V. cím (Szellemi tulajdon), VI. cím (Közbeszerzés), VII. cím (Kis- és középvállalkozások), VIII. cím (Energia), IX. cím (Átláthatóság), X. cím (Helyes szabályozási gyakorlatok és szabályozási együttműködés), XI. cím (A nyílt és tisztességes verseny és a fenntarthatóságot elősegítő egyenlő versenyfeltételek), XII. cím (Kivételek);

               –Második tárgykör: Légi közlekedés, amely két címből áll: I. cím (Légi közlekedés) és II. cím (Repülésbiztonság);

               –Harmadik tárgykör: Közúti fuvarozás, amely két címből áll: I. cím (Közúti árufuvarozás) és II. cím (Közúti személyszállítás);

               –Negyedik tárgykör: Szociális biztonsági rendszerek koordinációja és vízumok rövid távú látogatásokhoz;

               –Ötödik tárgykör: Halászat;

               –Hatodik tárgykör: Egyéb rendelkezések.

               Amint az a tárgykörökből és címekből következik, a második rész az áruk és szolgáltatások kereskedelmére, valamint a gazdasági és szélesebb körű együttműködés egyéb területeinek széles körére vonatkozik, mint például a beruházás, a verseny, az adózás átláthatósága, az energia, a légi és közúti közlekedés, a megkülönböztetésmentesség bizonyos mobilitási intézkedések és a szociális biztonsági rendszerek koordinálása tekintetében, továbbá a halászat.

               A második rész modern, fenntartható kereskedelempolitikát vázol fel. Mindkét Fél elkötelezi magát a magas szintű közös normák mellett olyan területeken, mint a munkaügyi és szociális normák, a környezetvédelem, az éghajlatváltozás elleni küzdelem, beleértve a szén-dioxid-árazást is, valamint az adókikerülésre és az adózási átláthatóságra vonatkozó megfelelő normák
                  4
                mellett. A második rész továbbá a támogatásokra vonatkozó elveket tartalmaz annak megakadályozása érdekében, hogy bármelyik Fél olyan támogatásokat nyújtson, amelyek lényeges hatást gyakorolnak a Felek közötti kereskedelemre vagy beruházásokra. Ezek az elfogadott normák és elvek belső végrehajtási és vitarendezési mechanizmusokhoz kapcsolódnak annak biztosítása érdekében, hogy az uniós és egyesült királyságbeli vállalkozások egyenlő feltételek mellett versenyezzenek. A második rész úgy rendelkezik, hogy a Felek adott esetben egyoldalú intézkedéseket hozhatnak annak érdekében, hogy megvédjék magukat a kereskedelemre és a beruházásokra gyakorolt azon hatásoktól, amelyek a támogatásokból vagy az adott támogatásellenőrzési rendszerek jelentős eltéréseiből, illetve a munka-, társadalom-, környezet- vagy éghajlatvédelem különböző szintjéből erednek.

               Ami az árukereskedelmet illeti, a második rész rendelkezései túlmutatnak a partnerekkel – például Kanadával és Japánnal – a közelmúltban kötött uniós szabadkereskedelmi megállapodásokon azáltal, hogy valamennyi árura nulla vámtételt és nulla kvótát írnak elő. Ahhoz, hogy e kivételes kedvezményekben részesülhessenek, a vállalkozásoknak biztosítaniuk kell, hogy termékeik az Unióból vagy az Egyesült Királyságból származzanak. Ezek a „származási szabályok” alapvető fontosságúak az uniós piac integritásának biztosításához. A kereskedelmi és együttműködési megállapodás – az Uniós Vámkódex által megengedett mértékben – megkönnyíti a vámunión kívüli harmadik országokra vonatkozó vámalakiságokat is. Felszámolja a kereskedelem szükségtelen technikai akadályait is, ugyanakkor továbbra is biztosítja, hogy az Egyesült Királyság Unióba belépő valamennyi áruja teljes mértékben megfeleljen az Unió magas szintű szabályozási előírásainak, többek között az élelmiszerek minőségére (pl. állat- és növényegészségügyi előírások) és a termékbiztonságra vonatkozó előírásoknak.

               Megállapodás született továbbá a szolgáltatások kereskedelmének jelentős mértékű nyitottságáról, amely túlmutat a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános WTO-egyezmény (GATS) alaprendelkezésein, ugyanakkor tükrözi azt a tényt, hogy az Egyesült Királyság már nem élvezi a személyek szabad mozgásának, és ezáltal a szolgáltatásnyújtás szabadságának az előnyeit. Az Egyesült Királyság azon szolgáltatóinak, amelyek az Unióban kívánnak szolgáltatásokat nyújtani, meg kell felelniük az Unióban alkalmazandó minden vonatkozó szabályozási követelménynek, de a kereskedelmi és együttműködési megállapodás hatálya alá tartozó területeken nem részesülnek az uniós gazdasági szereplőknél kedvezőtlenebb elbánásban, és fordítva
                  5
               . Az Egyesült Királyság befektetői jogalanyokat is létrehozhatnak az Unióban annak érdekében, hogy az egységes piacon szolgáltatásokat kínáljanak, és fordítva. A megállapodás tartalmazza az arra irányuló kereteket, hogy a jövőben tárgyalásokat folytassanak a szakmai képesítések kölcsönös elismeréséről szóló megállapodásokról.

               A kereskedelmi és együttműködési megállapodás olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek a digitális kereskedelem megkönnyítését célozzák a következők révén: az indokolatlan akadályok megszüntetése, nyitott, biztonságos és megbízható online környezet biztosítása a vállalkozások és a fogyasztók számára, a személyes adatok védelmére vonatkozó magas szintű előírások mellett. A megállapodás rendelkezik a szellemitulajdon-jogok védelmének garantálásáról is. Rendelkezéseket tartalmaz továbbá a Felek közbeszerzési piacain nyíló kölcsönös lehetőségekről és a közbeszerzési előírásokat illetően, amelyek túlmutatnak a Felek közbeszerzésről szóló WTO-megállapodás szerinti kötelezettségvállalásain.

               Az energiaügyet illetően, mivel az Egyesült Királyság már nem vesz részt az egységes villamosenergia-piacon és az uniós kereskedelmi platformokon, a kereskedelmi és együttműködési megállapodás új keretet hoz létre a kétoldalú energiaügyi együttműködéshez, amelynek célja a mindkét gazdaság működéséhez elengedhetetlen költséghatékony, tiszta és biztonságos energiaellátás biztosítása, valamint új mechanizmusokat vezet be a megújuló energiával kapcsolatos együttműködéshez, különösen az Északi-tengeren, továbbá az éghajlatváltozás kezelése céljából. Az egyenlő versenyfeltételekre és a liberalizációra vonatkozó érdemi rendelkezések szintén részét képezik a megállapodásnak, többek között az energiaágazatban nyújtott támogatások feltételeinek tekintetében. A többi területhez hasonlóan az energiára vonatkozó rendelkezések nem ismétlik teljes mértékben az egységes piac jelentette előnyöket az Egyesült Királyság számára, figyelembe véve annak harmadik ország státuszát.

               A közlekedést illetően a kereskedelmi és együttműködési megállapodás folyamatos és fenntartható légi és közúti összeköttetést biztosít, az egységes piac integritásának tiszteletben tartása mellett. Rendelkezéseket tartalmaz annak biztosítására, hogy az uniós és az egyesült királyságbeli gazdasági szereplők közötti verseny egyenlő feltételek mellett valósuljon meg, hogy ne sérüljenek az utasjogok és a közlekedésbiztonság.

               A második rész tartalmazza továbbá az Unió és az Egyesült Királyság vizeiben élő halállományokkal való közös és fenntartható gazdálkodás keretét. Az Egyesült Királyság független parti államként ellenőrzést fog gyakorolni vizei felett, és képes lesz továbbfejleszteni a brit halászatot, ugyanakkor az európai halászok továbbra is hozzá fognak férni az Egyesült Királyság vizeihez, halászati tevékenységük végzése céljából.

               A harmadik rész (Bűnüldözési együttműködés és büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés) meghatározza a bűnüldözési és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés keretét. Elismeri, hogy szoros együttműködésre van szükség a nemzeti rendőrségek és igazságügyi hatóságok, valamint az uniós ügynökségek és szervek között, különösen a határokon átnyúló bűnözés és terrorizmus elleni küzdelem és büntetőeljárás alá vonás terén.

               A harmadik rész a következő legfontosabb területekre terjed ki:

               –Adatcsere: a légi utasok (utasnyilvántartási adatállomány vagy PNR néven ismert) adatainak, a DNS-adatoknak, az ujjnyomatadatoknak és a gépjármű-nyilvántartási adatoknak (úgynevezett prümi adatoknak, amelyeket korábban soha nem cseréltek ki az Unió és valamely nem schengeni harmadik ország között), a bűnügyi nyilvántartási és operatív információknak a nemzetközi csatornákat, például az Interpolt kiegészítő, időben történő, hatékony és eredményes cseréjére vonatkozó intézkedések;

               –Europol és Eurojust: hatékony együttműködés az Egyesült Királyság, az Europol és az Eurojust között, az uniós jogszabályokban a harmadik országokkal folytatott együttműködésre vonatkozóan megállapított szabályokkal összhangban;

               –Átadás: a bűnözők gyors átadásának lehetővé tétele az Unió tagállamai és az Egyesült Királyság között egyszerűsített eljárások, szigorú határidők, szilárd biztosítékok (többek között az átadás megtagadásának megfelelő indokai), eljárási jogok és bírósági ellenőrzés révén;

               –Kölcsönös jogsegély: az Európa Tanács büntetőügyekkel kapcsolatos egyezményeit megkönnyítő és kiegészítő intézkedések, például egyszerűsített eljárások, határidők és technológiai infrastruktúrák révén, az intézkedések széles köré tekintetében, például a vagyon befagyasztására és elkobzására vonatkozóan;

               –A pénzmosás elleni küzdelem: a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemre irányuló együttműködést célzó rendelkezések.

               A harmadik rész tiszteletben tartja az Egyesült Királyság schengeni térségen kívüli, nem uniós állam státuszát. Például az Egyesült Királyság a továbbiakban nem fog közvetlen, valós idejű hozzáféréssel rendelkezni a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló uniós térséget támogató, érzékeny adatokat tartalmazó uniós adatbázisokhoz, mivel ez csak azon tagállamok és nagyon szorosan társult országok számára biztosított, amelyek elfogadják az összes kapcsolódó kötelezettséget.

               A szoros és átfogó rendőrségi és igazságügyi együttműködést a demokrácia és a jogállamiság tiszteletben tartására, valamint az egyének alapvető jogainak és szabadságainak – köztük az emberi jogok európai egyezményében foglalt jogoknak és szabadságoknak – a hatékony védelmére vonatkozó garanciák, továbbá a két Fél magas szintű adatvédelmi normák fenntartására irányuló kötelezettségvállalása támasztja alá. Ez az Unió részéről különösen fontos igény volt annak biztosítása érdekében, hogy polgárainak biztonsága és alapvető jogai egyaránt védelmet élveznek. A harmadik rész ezen garanciák bármelyikének biztosítása terén fennálló súlyos és rendszerszintű hiányosságok esetén az együttműködés felfüggesztésére vonatkozó különös rendelkezéseket, valamint külön vitarendezési mechanizmust ír elő.

               A negyedik rész (Tematikus együttműködés) két címet tartalmaz: I. cím: Népegészség-védelem és II. cím: Kiberbiztonság. A negyedik rész a népegészség-védelemmel és a kiberbiztonsággal kapcsolatos kérdésekben a Felek közötti együttműködésre vonatkozó rendelkezéseket határoz meg, többek között az Egyesült Királyság több uniós struktúrában való ideiglenes és korlátozott részvétele révén, kizárólag az Unió felkérésére, és amennyiben konkrét közös veszélyek merülnek fel.

               Az ötödik rész (Uniós programokban való részvétel, hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és pénzügyi rendelkezések) rendelkezéseket állapít meg arra vonatkozóan, hogy az Egyesült Királyság harmadik országként továbbra is részt vesz számos kiemelt uniós programban, feltéve, hogy az Egyesült Királyság pénzügyi hozzájárulást nyújt az uniós költségvetéshez. Az ilyen programok pontos listáját az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottság fogadja el egy későbbi időpontban. Emellett az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottság listát állíthat össze az olyan uniós programok végrehajtása során nyújtott szolgáltatásokról, amelyekhez az Egyesült Királyság hozzáférhet.

               Még nem fogadták el azon uniós programok és tevékenységek jogalapját (alap-jogiaktusok), amelyekben az Egyesült Királyság részt vehet. Az Egyesült Királyság és az Unió között azonban egyetértés van azokról a programokról, amelyekben az Egyesült Királyság részt vehet, és e részvétel konkrét feltételeiről is – figyelemmel a végleges jogalapokban meghatározott feltételekre is. Ezért a kereskedelmi és együttműködési megállapodáshoz csatolt együttes nyilatkozat keretet biztosít azon jegyzőkönyvek számára, amelyeket az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottság az említett programok jogalapjának elfogadásakor csatol majd a megállapodáshoz.

               A hatodik rész (Vitarendezés és horizontális rendelkezések) három címet tartalmaz: I. cím (Vitarendezés), II. cím (Az együttműködés alapja) és III. cím (A kötelezettségek teljesítése és védintézkedések).

               A vitarendezést illetően, amennyiben nézeteltérés merül fel és a Feleknek egymás között nem sikerül megoldást találni, a kereskedelmi és együttműködési megállapodás úgy rendelkezik, hogy független választottbíróságot lehet létrehozni az ügy kötelező erejű határozattal történő rendezése céljából. A vitarendezési mechanizmus a kereskedelmi és együttműködési megállapodás legtöbb területére alkalmazandó, köztük az egyenlő versenyfeltételekre és a halászatra is. A vitarendezési mechanizmust hiteles és szilárd végrehajtási és megfelelési mechanizmusok kísérik, ideértve a panaszos Fél kereskedelmi és együttműködési megállapodás szerinti kötelezettségei felfüggesztésének – például a vámok és/vagy kvóták újbóli bevezetésének – lehetőségét is. Mindegyik Félnek lehetősége lesz továbbá bizonyos feltételek fennállása esetén keresztretorziót alkalmazni minden olyan esetben, amikor egy másik Fél nem tesz eleget a választottbíróság ítéletének. Például az egyik Fél által elkövetett, egy adott gazdasági ágazatot érintő, tartósan fennálló jogsértés lehetővé teszi a másik Fél számára, hogy megtorló intézkedéseket alkalmazzon más gazdasági ágazatokban. Az egyes Felek megfelelő egyoldalú védintézkedéseket tehetnek ágazati vagy regionális jellegű, súlyos gazdasági, társadalmi vagy természetvédelmi nehézségek felmerülése esetén.

               A hetedik rész (Záró rendelkezések) záró rendelkezéseket tartalmaz, többek között a kereskedelmi és együttműködési megállapodás hatálybalépésére, felülvizsgálatára és megszüntetésére vonatkozóan.

               Két jegyzőkönyv rendelkezik egyrészt a közigazgatási együttműködésről és a héacsalás elleni küzdelemről, valamint az adókból, vámokból és illetékekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról, másrészt pedig a vámügyekben történő kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról.

               A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló jegyzőkönyv számos olyan szociális biztonsági koordinációs intézkedést határoz meg, amelyek célja az Egyesült Királyságot és az EU-t érintő határokon átnyúló helyzetben lévő uniós polgárok és egyesült királysági állampolgárok szociális biztonsági jogosultságainak védelme 2021. január 1-jétől. A harmadik országok állampolgárai, a hontalan személyek és a menekültek szintén védelemben részesülnek. A jegyzőkönyv az ellátások széles körét lefedi, beleértve az öregségi és túlélő hozzátartozói nyugdíjakat, a haláleseti juttatásokat, a betegségi ellátásokat, a gyermek születéséhez kapcsolódó anyasági/apasági ellátásokat, a munkahelyi balesetekkel kapcsolatos ellátásokat és az előnyugdíjakat. A jegyzőkönyv biztosítja, hogy a benne foglalt, a szociális biztonsági rendszerek koordinálására vonatkozó rendelkezések az Unió tagállamai közötti megkülönböztetésmentesség elvén alapuljanak.

               A minősített adatok cseréjére és védelmére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodás meghatározza a minősített és a nem minősített érzékeny adatok cseréjére vonatkozó szabályokat és módozatokat. Az Unió által más harmadik országokkal kötött egyéb adatbiztonsági megállapodásokkal összhangban az adatbiztonsági megállapodás biztosítja az érzékeny információk biztonságos kezelését azon elv alapján, hogy a kicserélt információ kiadását megelőzően a kibocsátó beleegyezése szükséges. Az adatbiztonsági megállapodást a kereskedelmi és együttműködési megállapodás alkalmazásának kezdőnapjától vagy attól a naptól kell alkalmazni, amikor a Felek értesítik egymást arról, hogy teljesítették az említett megállapodás szerinti minősített adatok kiadásához szükséges belső előírásaikat és eljárásaikat, attól függően, hogy melyik a későbbi időpont.

               2020/0381 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodásnak, valamint az Európai Unió és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti, a minősített adatok cseréjére és védelmére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (a továbbiakban: EUMSZ) és különösen annak 217. cikkére, összefüggésben a 218. cikke (5) bekezdésével és a 218. cikke (8) bekezdésének második albekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)2017. március 29-én az Egyesült Királyság az Európai Unióról szóló szerződés (a továbbiakban: az EUSZ) 50. cikkének megfelelően bejelentette az Európai Tanácsnak az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből való kilépésre irányuló szándékát.

               (2)2020. január 30-án a Tanács elfogadta a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás megkötéséről szóló (EU) 2020/135 határozatot (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás)
                  6
               . A kilépésről rendelkező megállapodás 2020. február 1-jén lépett hatályba.

               (3)2020. február 25-én a Tanács elfogadta a Bizottságnak az Egyesült Királysággal egy új partnerségi megállapodásról folytatandó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló (EU, EURATOM) 2020/266 határozatot
                  7
               . A tárgyalásokra a 2020. február 25-i tárgyalási irányelvek figyelembevételével került sor.

               (4)A tárgyalások 2020. december 24-én lezárultak. A tárgyalások eredményeképpen létrejött az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás (a továbbiakban: kereskedelmi és együttműködési megállapodás), valamint az Európai Unió és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti, a minősített adatok cseréjére és védelmére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodás (a továbbiakban: adatbiztonsági megállapodás).

               (5)A kereskedelmi és együttműködési megállapodás megteremti az Unió és az Egyesült Királyság közötti széles körű kapcsolat alapját, amely kölcsönös jogokat és kötelezettségeket, közös fellépéseket és különleges eljárásokat foglal magában. Az adatbiztonsági megállapodás a kereskedelmi és együttműködési megállapodást kiegészítő megállapodás, amely szervesen kapcsolódik az utóbbihoz, különös tekintettel az alkalmazás kezdőnapjára és a megszüntetés időpontjára. A kereskedelmi és együttműködési megállapodás és az adatbiztonsági megállapodás (a továbbiakban: a megállapodások) aláírásáról szóló határozatnak ezért olyan társulás létrehozásáról rendelkező jogalapon kell alapulnia, amely lehetővé teszi az Unió számára, hogy a Szerződések hatálya alá tartozó valamennyi területen kötelezettségeket vállaljon.

               (6)A kereskedelmi és együttműködési megállapodás aláírása külön eljárás tárgyát képezi az Európai Atomenergia-közösség hatáskörébe tartozó kérdések tekintetében.

               (7)Helyénvaló meghatározni az Unió képviseletének módozatait a partnerségi tanácsban és a kereskedelmi és együttműködési megállapodás által létrehozott bizottságokban. A Bizottságnak kell képviselnie – az Európai Unióról szóló szerződés (a továbbiakban: EUSZ) 17. cikkének (1) bekezdésében meghatározottaknak megfelelően – az Uniót és az Uniónak a Tanács által a Szerződésekkel összhangban kialakított álláspontjait. A Tanácsnak azáltal kell gyakorolnia politikameghatározási és koordinatív feladatait az EUSZ 16. cikkének (1) bekezdésében meghatározottaknak megfelelően, hogy meghatározza a partnerségi tanácsban és a kereskedelmi és együttműködési megállapodás által létrehozott bizottságokban az Unió által képviselendő álláspontokat. Ezenkívül amennyiben a partnerségi tanácsnak vagy a kereskedelmi és együttműködési megállapodás által létrehozott bizottságoknak joghatással bíró jogi aktust kell elfogadniuk, az Unió által e szervekben képviselendő álláspontokat az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően kell kialakítani.

               (8)Egy vagy több tagállam kérheti, hogy a Bizottság képviselőjét az uniós küldöttség részeként e tagállam vagy tagállamok egy képviselője kísérje a partnerségi tanács vagy a megállapodás által létrehozott más közös testületek ülésén.

               (9)Annak érdekében, hogy az Unió időben képes legyen reagálni, ha a vonatkozó feltételek már nem teljesülnek, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy egyes határozatokat meghozzon az Egyesült Királyság számára a biotermékekről szóló mellékletben és a gyógyszerekről szóló mellékletben biztosított előnyök felfüggesztéséről. Az ilyen határozatok meghozatala előtt a Bizottságnak tájékoztatnia kell a tagállamok képviselőit, akik blokkoló kisebbséggel kifogásolhatják a Bizottság álláspontját. A Bizottságot fel kell hatalmazni arra is, hogy ugyanezen eljárás szerint bármely más szükséges végrehajtási rendelkezést elfogadjon az említett mellékletek hatékony működése érdekében.

               (10)Annak érdekében, hogy az Unió a kereskedelmi és együttműködési megállapodással összhangban gyorsan és hatékonyan felléphessen saját érdekei védelme érdekében, és amíg a kereskedelmi és együttműködési megállapodás szerinti korrekciós intézkedések elfogadását szabályozó konkrét jogalkotási aktust el nem fogadják és az az Unióban hatályba nem lép, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy korrekciós intézkedéseket hozzon, például felfüggessze a kereskedelmi és együttműködési megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás szerinti kötelezettségeit a kereskedelmi és együttműködési megállapodás egyes rendelkezéseinek megsértése vagy bizonyos feltételek be nem tartása esetén – nevezetesen az árukereskedelem, az egyenlő versenyfeltételek, a közúti fuvarozás, a légi közlekedés, a halászat és az uniós programokban való részvétel terén – a kereskedelmi és együttműködési megállapodásban foglaltaknak megfelelően, továbbá megfelelő korrekciós intézkedéseket, az egyensúly helyreállítását célzó intézkedéseket védintézkedéseket és ellenintézkedéseket hozhasson.

               (11)Minden olyan esetben, amikor a megállapodások rendelkezéseinek való megfelelés érdekében az Uniónak el kell járnia, az ilyen intézkedéseket a Szerződések rendelkezéseivel összhangban, az egyes intézményekre ruházott hatáskörök korlátait tiszteletben tartva kell meghozni. Ezért a Bizottságnak kell az Egyesült Királyság számára a megállapodásokban előírt információkat vagy értesítéseket megadnia, kivéve, ha ez a megállapodások alapján más meghatározott uniós intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek feladata, valamint a Bizottságnak kell az Egyesült Királysággal konkrét kérdésekben konzultálnia. Szintén a Bizottságnak kell képviselnie az Uniót a választottbíróság előtt olyan esetekben, amikor egy adott jogvitát a kereskedelmi és együttműködési megállapodással összhangban választottbíróság elé terjesztettek.

               (12)Emlékeztetni kell arra, hogy a 2020. február 25-i tárgyalási irányelvekkel összhangban az Unió és az Egyesült Királyság közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás területi hatálya nem terjed ki Gibraltárra. Ez nem zárja ki annak lehetőségét, hogy az Európai Tanácsnak és a Bizottságnak az Európai Tanács 2018. november 25-i ülésének jegyzőkönyvében rögzített nyilatkozataival összhangban az Unió és az Egyesült Királyság között Gibraltár tekintetében külön megállapodások jöjjenek létre.

               (13)Mivel az Egyesült Királyság kilépett az Unióból, az Unió tekintetében más és kivételes helyzetben van azon többi harmadik országhoz képest, amelyekkel az Unió megállapodásokról tárgyalt és megállapodásokat kötött. A kilépésről rendelkező megállapodás értelmében az átmeneti időszak alatt az uniós jog alkalmazandó az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban, ezért ezen időszak végén az Unió tagállamaival folytatott együttműködés alapja nagyon magas szintű, különösen a belső piac, a közös halászati politika, valamint a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése területén. Amennyiben a megállapodások 2021. január 1-jén nem lépnek hatályba, az Unió és az Egyesült Királyság közötti együttműködés olyan szintre csökken, amely sem nem kívánatos, sem nem áll az Unió érdekében, és fennakadásokat okoz az Unió és az Egyesült Királyság közötti kapcsolatokban. Az ilyen fennakadások a megállapodások ideiglenes alkalmazása révén korlátozhatók.

               (14)Ezért tekintettel az Egyesült Királyság Unióval kapcsolatos kivételes helyzetére, a 2020. december 31-én lejáró átmeneti időszak miatt a helyzet sürgősségére, valamint arra, hogy elegendő időt kell biztosítani az Európai Parlament és a Tanács számára a megállapodások szövegének megfelelő ellenőrzéséhez, a megállapodásokat a kereskedelmi és együttműködési megállapodás FINPROV.11. cikkének [Hatálybalépés és ideiglenes alkalmazás] (2) bekezdésében, valamint az adatbiztonsági megállapodás 19. cikkében meghatározott korlátozott időtartamig ideiglenesen alkalmazni kell.

               (15)Mivel a megállapodásokról szóló tárgyalások nagyon későn, csak néhány nappal az átmeneti időszak vége előtt fejeződtek be, aláírásuk előtt nem volt lehetőség elvégezni a megállapodások szövegének végső jogász-nyelvészi felülvizsgálatát. Ezért a Feleknek közvetlenül a megállapodások aláírását követően el kell kezdeniük a megállapodások mind a 24 hiteles nyelven elkészült szövegének végső jogász-nyelvészi felülvizsgálatát. A jogász-nyelvészi felülvizsgálatot legkésőbb 2021. április 30-ig be kell fejezni. Az előző mondat ellenére a megállapodás angol nyelvű változatának végleges jogi felülvizsgálatára irányuló eljárást a FINPROV.11. cikk [Hatálybalépés és ideiglenes alkalmazás] (1) bekezdésében említett időpontig le kell zárni, amennyiben ez a nap korábbi, mint 2021. április 30. A Feleknek ezt követően diplomáciai jegyzékváltás útján meg kell állapítaniuk, hogy a megállapodások felülvizsgált szövege valamennyi nyelven hiteles és végleges. E felülvizsgált szövegeknek ab initio a megállapodások aláírt változatainak helyébe kell lépniük.

               (16)A megállapodásokat az Unió nevében alá kell írni, figyelemmel a későbbi időpontban történő megkötésükhöz szükséges eljárások teljesítésére,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Tanács engedélyezi az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodásnak az Európai Atomenergia-közösség hatáskörébe tartozóktól eltérő részei tekintetében az Unió nevében történő aláírását, figyelemmel az említett megállapodás megkötésére.

               A Tanács engedélyezi az Európai Unió és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti, a minősített adatok cseréjére és védelmére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírását, figyelemmel az említett megállapodás megkötésére.

               E megállapodások szövegét csatolták e határozathoz.

               2. cikk

               Amikor a Bizottság a kereskedelmi és együttműködési megállapodás által létrehozott szervekben képviseli az Uniót, kellő időben tájékoztatja a Tanácsot a megbeszélésekről és az ülések eredményéről, valamint az írásbeli eljárással elfogadott jogi aktusokról, továbbá kérésre rendelkezésre bocsátja az ilyen ülésekhez vagy eljárásokhoz kapcsolódó jegyzőkönyveket és egyéb dokumentumokat. A Bizottság adott esetben tájékoztatja az Európai Parlamentet is.

               3. cikk

               (1)A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az Unió nevében határozatot hozzon a következők tekintetében:

               (a)az egyenértékűségnek a TBT-4. melléklet [Biotermékek] 3. cikkének [Az egyenértékűség elismerése] (3) bekezdése szerint 2023. december 31-ig végrehajtandó újraértékelését követően az elismerés megerősítése vagy felfüggesztése;

               (b)a TBT-4. melléklet [Biotermékek] 3. cikkének [Az egyenértékűség elismerése] (5) és (6) bekezdése szerint az egyenértékűség elismerésének felfüggesztése;

               (c)olyan helyes gyártási gyakorlatról szóló hivatalos dokumentumok elfogadása, amelyeket az Egyesült Királyság valamely hatósága bocsátott ki a kibocsátó hatóság területén kívül elhelyezkedő gyártó létesítmények tekintetében, valamint azon feltételek meghatározása, amelyek alapján az Unió elfogadja az említett helyes gyártási gyakorlatról szóló hivatalos dokumentumokat a TBT-2. melléklet [Gyógyszerek] 5. cikke [Ellenőrzésének elismerése] (3) és (4) bekezdésének megfelelően;

               (d)bármely szükséges végrehajtási rendelkezés elfogadása a helyes gyártási gyakorlatról szóló hivatalos dokumentumoknak az Egyesült Királyság hatóságával való cseréjéről a TBT-2. melléklet [Gyógyszerek] 6. cikke [A helyes gyártási gyakorlatról szóló hivatalos dokumentumok cseréje] szerint, továbbá az Egyesült Királyság hatóságával való információcseréről a gyártó létesítményeknek a TBT-2. melléklet [Gyógyszerek] 7. cikke [Biztosítékok] szerinti ellenőrzése tekintetében;

               (e)az ellenőrzések elismerésének vagy a helyes gyártási gyakorlatról szóló, Egyesült Királyság által kibocsátott hivatalos dokumentumok elfogadásának a felfüggesztése, valamint az Egyesült Királyság értesítése a TBT-2. melléklet [Gyógyszerek] 9. cikke [Felfüggesztés] alkalmazásának szándékáról, továbbá konzultáció kezdése az Egyesült Királysággal a TBT-2. melléklet [Gyógyszerek] 8. cikkének [Az alkalmazandó jogszabályok változása] (3) bekezdése szerint;

               (f)az ellenőrzések elismerésének és a másik Fél helyes gyártási gyakorlatról szóló hivatalos dokumentumai elfogadásának teljes vagy részleges felfüggesztése a TBT-2. melléklet [Gyógyszerek] C. függelékében felsorolt termékek összessége vagy egy része tekintetében, a TBT-2. melléklet [Gyógyszerek] 9. cikke [Felfüggesztés] (1) bekezdésének megfelelően.

               (2)A Bizottság az említett határozatjavaslatokat e határozat 4. cikkének (2) bekezdésében szereplő eljárás szerint teszi meg.

               4. cikk

               (1)Az ilyen intézkedések elfogadását szabályozó valamely konkrét jogalkotási aktusnak az Unióban történő elfogadásáig és hatálybalépéséig az Unió azon határozatát, hogy a kereskedelmi és együttműködési megállapodás keretében meghozza a következő intézkedéseket, a kereskedelmi és együttműködési megállapodás vonatkozó rendelkezéseiben meghatározott feltételekkel összhangban a Bizottság hozza meg a következők tekintetében:

               (a)az érintett termék(ek)re vonatkozó preferenciális elbánás felfüggesztése a GOODS.19. cikkben [Intézkedések a vámjogszabályok megsértése vagy kijátszása esetén] foglaltak szerint;

               (b)korrekciós intézkedések alkalmazása és a kötelezettségek felfüggesztése az LPFOFCSD.3.12 cikkben [Korrekciós intézkedések] foglaltak szerint;

               (c)az egyensúly helyreállítását célzó intézkedések és ellenintézkedések alkalmazása az LPFOFCSD.9.4 cikkben [Az egyensúly helyreállítása] foglaltak szerint;

               (d)korrekciós intézkedések alkalmazása a ROAD.11. cikkben [Korrekciós intézkedések] foglaltak szerint;

               (e)egy légitársaság működési engedélyének elutasítása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása az AIRTRN.8. cikk [A működési engedély elutasítása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása] szerint;

               (f)korrekciós intézkedések alkalmazása a FISH.14. cikkben [Korrekciós intézkedések és vitarendezés] foglaltak szerint;

               (g)kompenzációs intézkedések a FISH.9. cikkben [Kiegyenlítő intézkedések a hozzáférés visszavonása vagy csökkentése esetén] foglaltak szerint;

               (h)az Egyesült Királyság uniós programokban való részvételének felfüggesztése vagy megszüntetése az UNPRO.3.1. cikkben [Az Egyesült Királyság uniós programban való részvételének az Európai Unió általi felfüggesztése] és az UNPRO.3.20. cikkben [Az Egyesült Királyság uniós programban való részvételének az Európai Unió általi felmondása] foglaltak szerint;

               (i)a megfelelés kontextusában ideiglenes kártérítés felajánlása vagy elfogadása vagy a kötelezettségek felfüggesztése az INST.24. cikk [Ideiglenes jogorvoslatok] szerinti választottbírósági vagy szakértői testületi eljárást követően, kivéve a 654/2014/EU rendeletben foglaltakat;

               (j)védintézkedések és az egyensúly helyreállítását célzó intézkedés alkalmazása az INST.36. cikkben [Védintézkedések] foglaltak szerint;

               (2)A Bizottság teljes mértékben és megfelelő időben tájékoztatja a Tanácsot az (1) bekezdésben említett javasolt intézkedések elfogadásának szándékáról és figyelembe veszi az esetlegesen kifejtett nézeteket. A Bizottság adott esetben tájékoztatja az Európai Parlamentet is.

               (3)
                     A Bizottság olyan intézkedéseket is elfogadhat, amelyek visszaállítják a kereskedelmi és együttműködési megállapodás szerinti jogokat és kötelezettségeket, ahogyan azok az (1) bekezdésben előírt intézkedések elfogadása előtt léteztek.

               5. cikk

               Viszonosság esetén az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás, valamint az Európai Unió és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti, a minősített adatok cseréjére és védelmére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodás 2021. január 1-jétől ideiglenesen alkalmazandó. Az ideiglenes alkalmazás a következő időpontok egyikében szűnik meg, attól függően, hogy melyik a korábbi időpont:

               a) 2021. február 28-án vagy a partnerségi tanács által meghatározott más időpontban; vagy

               b) az azt a hónapot követő hónap első napján, amikor mindkét Fél értesítette egymást arról, hogy teljesítette a rá nézve kötelező érvényűvé nyilvánításhoz szükséges belső követelményeket és eljárásokat.

               6. cikk

               A Tanács elnöke kijelöli a kereskedelmi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a szociális biztonsági rendszerek koordinációjáról szóló jegyzőkönyv LAW.OT.134. cikkében [Értesítések] és SSC.11. cikkében előírt értesítésnek az Unió nevében történő megtételére jogosult személyt.

               7. cikk

               Az e határozathoz csatolt nyilatkozatokat a Tanács az Unió nevében jóváhagyja.

               8. cikk

               A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje a megállapodásoknak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.

               9. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács (EU) 2020/135 határozata (2020. január 30.) a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás megkötéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 29., 2020.1.31., 1. o.).

                     (2)

                        Politikai nyilatkozat az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti jövőbeli kapcsolatok keretének meghatározásáról (HL C 34., 2020.1.31., 1. o.).

                     (3)

                        A Tanács (EU, EURATOM) 2020/266 határozata a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságával egy új partnerségi megállapodásról folytatandó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról (HL L 58., 2020.2.27., 53. o.).

                     (4)

                        Az Uniónak és az Egyesült Királyságnak szándékában áll továbbá jóváhagyni a megállapodások megkötésekor egy együttes nyilatkozatot a káros adórendszerek elleni küzdelemről.

                     (5)

                        Az EU kereskedelempolitikájának megfelelően korlátozott számú ágazat (közszolgáltatások, egyes közlekedési szolgáltatások, valamint a kulturális sokszínűség megőrzését szolgáló audiovizuális szolgáltatások) nem tartozik ide.

                     (6)

                        A Tanács (EU) 2020/135 határozata (2020. január 30.) a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás megkötéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 29., 2020.1.31., 1. o.).

                     (7)

                        A Tanács (EU, EURATOM) 2020/266 határozata a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságával egy új partnerségi megállapodásról folytatandó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról (HL L 58., 2020.2.27., 53. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.12.27.
            COM(2020) 855 final
            COM(2020) 855 final of 25.12.2020 downgraded on 26.12.2020
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodásnak, valamint az Európai Unió és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti, a minősített adatok cseréjére és védelmére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

               KERESKEDELMI ÉS EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS EGYRÉSZRŐL AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG, ÉS MÁSRÉSZRŐL NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA KÖZÖTT

               PREAMBULUM

               ELSŐ RÉSZ: KÖZÖS ÉS INTÉZMÉNYI RENDELKEZÉSEK

               I. cím: Általános rendelkezések

               II. cím: Az értelmezés és a fogalommeghatározások alapelvei

               III. cím: Intézményi keret

               MÁSODIK RÉSZ: KERESKEDELEM, KÖZLEKEDÉS, HALÁSZAT ÉS EGYÉB INTÉZKEDÉSEK

               ELSŐ TÁRGYKÖR: KERESKEDELEM

               I. cím: Árukereskedelem

               II. cím: Szolgáltatások és beruházások

               III. cím: Digitális kereskedelem

               IV. cím: Tőkemozgások, fizetések, átutalások és ideiglenes védintézkedések

               V. cím: Szellemi tulajdon

               VI. cím: Közbeszerzés

               VII. cím: Kis- és középvállalkozások

               VIII. cím: Energia

               IX. cím: Átláthatóság

               X. cím: Helyes szabályozási gyakorlatok és szabályozási együttműködés

               XI. cím: A nyílt és tisztességes versenyt és a fenntartható fejlődést elősegítő egyenlő versenyfeltételek

               XII. cím: Kivételek

               MÁSODIK TÁRGYKÖR: LÉGI KÖZLEKEDÉS

               I. cím: Légi fuvarozás

               II. cím: A légi közlekedés biztonsága

               HARMADIK TÁRGYKÖR: KÖZÚTI KÖZLEKEDÉS

               I. cím: Közúti árufuvarozás

               II. cím: Közúti személyszállítás

               NEGYEDIK TÁRGYKÖR: A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁLÁSA ÉS A RÖVID TÁVÚ TARTÓZKODÁSRA JOGOSÍTÓ VÍZUMOK

               I. cím: A szociális biztonsági rendszerek koordinálása

               II. cím: Rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok

               ÖTÖDIK TÁRGYKÖR: HALÁSZAT

               HATODIK TÁRGYKÖR: EGYÉB RENDELKEZÉSEK

               HARMADIK RÉSZ: BŰNÜLDÖZÉSI EGYÜTTMŰKÖDÉS ÉS BÜNTETŐÜGYEKBEN FOLYTATOTT IGAZSÁGÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉS

               I. cím: Általános rendelkezések

               II. cím: A DNS-adatok, az ujjnyomatok és a gépjármű-nyilvántartási adatok cseréje

               III. cím: Az utas-nyilvántartási adatállomány továbbítása és kezelése

               IV. cím: Együttműködés az operatív információk terén

               V. cím: Együttműködés az Europollal

               VI. cím: Együttműködés az Eurojusttal

               VII. cím: Átadás

               VIII. cím: Kölcsönös jogsegély

               IX. cím: A bűnügyi nyilvántartásból származó információk cseréje

               X. cím: A pénzmosás elleni küzdelem és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem

               XI. cím: Befagyasztás és elkobzás

               XII. cím: Egyéb rendelkezések

               XIII. cím: Vitarendezés

               NEGYEDIK RÉSZ: TEMATIKUS EGYÜTTMŰKÖDÉS

               I. cím: Népegészség-védelem

               II. cím: Kiberbiztonság

               ÖTÖDIK RÉSZ: AZ UNIÓS PROGRAMOKBAN VALÓ RÉSZVÉTEL, HATÉKONY ÉS EREDMÉNYES PÉNZGAZDÁLKODÁS ÉS PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK

               HATODIK RÉSZ: VITARENDEZÉS ÉS HORIZONTÁLIS RENDELKEZÉSEK

               I. cím: Vitarendezés

               II. cím: Az együttműködés alapja

               III. cím: A kötelezettségek és a védintézkedések teljesítése

               HETEDIK RÉSZ: ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

               MELLÉKLETEK

               INST MELLÉKLET: A PARTNERSÉGI TANÁCS ÉS A BIZOTTSÁGOK ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA

               ORIG-1. MELLÉKLET:BEVEZETŐ MEGJEGYZÉSEK A TERMÉKSPECIFIKUS SZÁRMAZÁSI SZABÁLYOKHOZ

               ORIG-2 MELLÉKLET: TERMÉKSPECIFIKUS SZÁRMAZÁSI SZABÁLYOK

               ORIG-2A. MELLÉKLET: SZÁRMAZÁS ALAPJÁN MEGÁLLAPÍTOTT KONTINGENSEK ÉS AZ ORIG-2. MELLÉKLET [TERMÉKSPECIFIKUS SZÁRMAZÁSI SZABÁLYOK] SZERINTI TERMÉKSPECIFIKUS SZÁRMAZÁSI SZABÁLYOK ALTERNATÍVÁI

               ORIG-2B. MELLÉKLET: ÁTMENETI TERMÉKSPECIFIKUS SZABÁLYOK ELEKTROMOS AKKUMULÁTOROKRA ÉS ELEKTROMOS JÁRMŰVEKRE

               ORIG-3. MELLÉKLET: BESZÁLLÍTÓI NYILATKOZAT

               ORIG-4. MELLÉKLET: A SZÁRMAZÁSMEGJELÖLŐ NYILATKOZAT SZÖVEGE

               ORIG-5. MELLÉKLET: EGYÜTTES NYILATKOZAT AZ ANDORRAI HERCEGSÉGRŐL

               ORIG-6. MELLÉKLET: EGYÜTTES NYILATKOZAT A SAN MARINO KÖZTÁRSASÁGRÓL

               SPS-1. MELLÉKLET: AZ SPS.19. CIKK d) PONTJÁBAN EMLÍTETT KRITÉRIUMOK

               TBT-1. MELLÉKLET: GÉPJÁRMŰVEK ÉS BERENDEZÉSEK, VALAMINT EZEK ALKATRÉSZEI

               TBT-2. MELLÉKLET: Gyógyszerek

               TBT-3. MELLÉKLET: VEGYI ANYAGOK

               TBT-4. MELLÉKLET: ÖKOLÓGIAI TERMÉKEK

               TBT-5. MELLÉKLET: BORKERESKEDELEM

               TBT-XX. MELLÉKLET – A TBT.9. CIKKÉNEK (4) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT, A NEM ÉLELMISZER JELLEGŰ TERMÉKEK BIZTONSÁGÁVAL ÉS A KAPCSOLÓDÓ MEGELŐZŐ, KORLÁTOZÓ ÉS KORREKCIÓS INTÉZKEDÉSEKKEL KAPCSOLATOS RENDSZERES INFORMÁCIÓCSERÉRE VONATKOZÓ MEGÁLLAPODÁS

               TBT-ZZ. MELLÉKLET – A TBT.9. CIKKÉNEK (5) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT, AZ ELŐÍRÁSOKNAK NEM MEGFELELŐ, NEM ÉLELMISZER JELLEGŰ ÉS A TBT 9. CIKKÉNEK (4) BEKEZDÉSE HATÁLYA ALÁ TARTOZÓKTÓL ELTÉRŐ TERMÉKEKET ILLETŐEN HOZOTT INTÉZKEDÉSEKKEL KAPCSOLATOS RENDSZERES INFORMÁCIÓCSERÉRE VONATKOZÓ MEGÁLLAPODÁS

               CUSTMS-1. MELLÉKLET: ENGEDÉLYEZETT GAZDÁLKODÓK

               SERVIN-1. MELLÉKLET: MEGLÉVŐ INTÉZKEDÉSEK

               SERVIN-2. MELLÉKLET: JÖVŐBELI INTÉZKEDÉSEK

               SERVIN-3. MELLÉKLET: LETELEPEDÉSI CÉLLAL ÉRKEZŐ ÜZLETI LÁTOGATÓK, VÁLLALATON BELÜL ÁTHELYEZETT SZEMÉLYEK ÉS RÖVID IDŐSZAKRA ÉRKEZŐ ÜZLETI LÁTOGATÓK

               SERVIN-4. MELLÉKLET: SZERZŐDÉSES SZOLGÁLTATÓK ÉS FÜGGETLEN SZAKEMBEREK

               SERVIN-5. MELLÉKLET: TERMÉSZETES SZEMÉLYEK MOZGÁSA

               SERVIN-6. MELLÉKLET: IRÁNYMUTATÁS A SZAKMAI KÉPESÍTÉSEK ELISMERÉSÉRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEKRŐL

               PPROC-1 MELLÉKLET: KÖZBESZERZÉS

               ENER-1. MELLÉKLET: ENERGIAHORDOZÓK, SZÉNHIDROGÉNEK ÉS NYERSANYAGOK JEGYZÉKEI

               ENER-2. MELLÉKLET: ENERGETIKAI ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI TÁMOGATÁSOK

               ENER-3. MELLÉKLET: A HARMADIK FELEK HOZZÁFÉRÉSE ÉS A TULAJDONJOGI SZÉTVÁLASZTÁS INFRASTRUKTÚRÁKRA VALÓ ALKALMAZÁSÁNAK MELLŐZÉSE

               ENER-4. MELLÉKLET: A VILLAMOSENERGIA-RENDSZERÖSSZEKÖTŐ KAPACITÁS FELOSZTÁSA MÁSNAPI PIACI IDŐTÁVON

               AVSAF-1. MELLÉKLET: LÉGIALKALMASSÁGI ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI TANÚSÍTÁS

               ROAD-1. MELLÉKLET: KÖZÚTI ÁRUFUVAROZÁS

               ROAD-2. MELLÉKLET: A menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti nemzetközi járatokra vonatkozó engedély mintája

               ROAD-3. MELLÉKLET: A MENETREND SZERINTI ÉS KÜLÖNCÉLÚ MENETREND SZERINTI NEMZETKÖZI JÁRATOKRA VONATKOZÓ ENGEDÉLY IRÁNTI KÉRELEM MINTÁJA

               ROAD-4. MELLÉKLET: MENETLEVÉLMINTA KÜLÖNJÁRATOKRA

               FISH-1. MELLÉKLET

               FISH-2. MELLÉKLET

               FISH-3. MELLÉKLET

               FISH.4. MELLÉKLET: JEGYZŐKÖNYV A VIZEKHEZ VALÓ HOZZÁFÉRÉSRŐL

               LAW-1. MELLÉKLET: A DNS-ADATOK, AZ UJJNYOMATOK ÉS A GÉPJÁRMŰ-NYILVÁNTARTÁSI ADATOK CSERÉJE

               LAW-2. MELLÉKLET:  UTAS-NYILVÁNTARTÁSI ADATÁLLOMÁNY

               LAW-3. MELLÉKLET: AZ EUROPOL HATÁSKÖRÉBE TARTOZÓ BŰNCSELEKMÉNYFORMÁK

               LAW-4. MELLÉKLET: Az Europol hatáskörébe tartozó súlyos bűncselekményformák

               LAW-5. MELLÉKLET: ELFOGATÓPARANCS

               LAW-6. MELLÉKLET: A bűnügyi nyilvántartásból származó információk cseréje – műszaki és eljárási részletszabályok

               LAW-7. MELLÉKLET: A terrorizmus fogalma

               LAW-8. MELLÉKLET: Befagyasztás és elkobzás

               UNPRO-1. MELLÉKLET: A PÉNZÜGYI FELTÉTELEK VÉGREHAJTÁSA

               INST. MELLÉKLET:A VITARENDEZÉSRE IRÁNYADÓ ELJÁRÁSI SZABÁLYOK

               INST. MELLÉKLET:A VÁLASZTOTTBÍRÁK MAGATARTÁSI KÓDEXE

               A HOZZÁADOTTÉRTÉK-ADÓ TERÜLETÉN FOLYTATOTT KÖZIGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉSRŐL ÉS CSALÁS ELLENI KÜZDELEMRŐL, VALAMINT AZ ADÓKBÓL, VÁMOKBÓL ÉS ILLETÉKEKBŐL EREDŐ KÖVETELÉSEK BEHAJTÁSÁRA IRÁNYULÓ KÖLCSÖNÖS SEGÍTSÉGNYÚJTÁSRÓL SZÓLÓ JEGYZŐKÖNYV

               I. CÍM: ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

               II. CÍM: KÖZIGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS ÉS A HÉACSALÁS ELLENI KÜZDELEM

               III. CÍM: BEHAJTÁSRA IRÁNYULÓ SEGÍTSÉGNYÚJTÁS

               IV. CÍM: VÉGREHAJTÁS ÉS ALKALMAZÁS

               V. CÍM: ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

               MELLÉKLET A HOZZÁADOTTÉRTÉK-ADÓ TERÜLETÉN FOLYTATOTT KÖZIGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉSRŐL ÉS CSALÁS ELLENI KÜZDELEMRŐL, VALAMINT AZ ADÓKBÓL, VÁMOKBÓL ÉS ILLETÉKEKBŐL EREDŐ KÖVETELÉSEK BEHAJTÁSÁRA IRÁNYULÓ KÖLCSÖNÖS SEGÍTSÉGNYÚJTÁSRÓL SZÓLÓ JEGYZŐKÖNYVHÖZ

               JEGYZŐKÖNYV A VÁMÜGYEKRE VONATKOZÓ KÖLCSÖNÖS ADMINISZTRATÍV SEGÍTSÉGNYÚJTÁSRÓL

               A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁLÁSÁRÓL SZÓLÓ JEGYZŐKÖNYV

               I. CÍM: ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

               II. CÍM: AZ ALKALMAZANDÓ JOGSZABÁLYOK MEGHATÁROZÁSA

               III. CÍM: AZ ELLÁTÁSOK EGYES CSOPORTJAIRA VONATKOZÓ KÜLÖNLEGES RENDELKEZÉSEK

               IV. CÍM: VEGYESRENDELKEZÉSEK

               V. CÍM: ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

               SSC-1. MELLÉKLET: EGYES PÉNZBELI ELLÁTÁSOK, AMELYEKRE A JEGYZŐKÖNYV NEM ALKALMAZANDÓ

               SSC-2. MELLÉKLET: A HATÁR MENTI MUNKAVÁLLALÓK CSALÁDTAGJAI TERMÉSZETBENI ELLÁTÁSOKRA VALÓ JOGOSULTSÁGÁNAK KORLÁTOZÁSA

               SSC-3. MELLÉKLET: KIEGÉSZÍTŐ JOGOSULTSÁGOK AZ ILLETÉKES ÁLLAMBA VISSZATÉRŐ NYUGDÍJASOK RÉSZÉRE

               SSC-4. MELLÉKLET: OLYAN ESETEK, AMIKOR AZ ARÁNYOS SZÁMÍTÁSTÓL EL KELL TEKINTENI, VAGY AZ NEM ALKALMAZANDÓ

               SSC-5. MELLÉKLET: AZ SSC.49. CIKK [Azonos típusú ellátások halmozódása] ALKALMAZÁSÁT LEHETŐVÉ TEVŐ ELLÁTÁSOK ÉS MEGÁLLAPODÁSOK

               SSC-6. MELLÉKLET: A TAGÁLLAMOK ÉS AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁG JOGSZABÁLYAINAK ALKALMAZÁSÁRA VONATKOZÓ KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK

               SSC-7. MELLÉKLET: VÉGREHAJTÁSI RÉSZ

               SSC-8. MELLÉKLET: AZ SSC.11. CIKK [Kiküldött munkavállalók] ALKALMAZÁSÁRA VONATKOZÓ ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

               KERESKEDELMI ÉS EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS EGYRÉSZRŐL AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG, ÉS MÁSRÉSZRŐL NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA KÖZÖTT

               PREAMBULUM

               AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG,

               VALAMINT

               NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,

               ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE elkötelezettségüket a demokratikus elvek, a jogállamiság, az emberi jogok, a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni küzdelem és az éghajlatváltozás elleni küzdelem iránt, amelyek e megállapodás és a kiegészítő megállapodások lényeges elemeit képezik,

               ELISMERVE a közös érdekű kérdésekben folytatott globális együttműködés fontosságát,

               ELISMERVE, hogy a nemzetközi kereskedelem és beruházások átláthatósága valamennyi érdekelt fél javát szolgálja,

               AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy egyértelmű és kölcsönösen előnyös szabályokat állapítsanak meg a Felek közötti kereskedelemre és beruházásokra vonatkozóan,

               FIGYELEMBE VÉVE, hogy e megállapodás és bármely kiegészítő megállapodás hatékony kezelésének, helyes értelmezésének és alkalmazásának, valamint az említett megállapodásokból eredő kötelezettségeknek való megfelelésnek a biztosítása érdekében alapvető fontosságú olyan, átfogó irányítást biztosító rendelkezések megállapítása, különös tekintettel a vitarendezési és végrehajtási szabályokra, amelyek teljes mértékben tiszteletben tartják az Unió és az Egyesült Királyság jogrendjének autonómiáját, valamint az Egyesült Királyság mint Európai Unión kívüli ország jogállását,

               ÉPÍTVE a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó, 1994. április 15-i Marrákesi Egyezményből és más többoldalú és kétoldalú együttműködési eszközökből fakadó jogaikra és kötelezettségeikre,

               ELISMERVE az egyes Felek autonómiáját és azon jogait, hogy a területükön belül szabályozási intézkedéseket hozzanak olyan legitim szakpolitikai célkitűzések megvalósítása érdekében, mint a népegészségügy, a szociális szolgáltatások, a közoktatás, a biztonság, a környezet – ideértve az éghajlatváltozást – és a közerkölcs védelme, a szociális vagy fogyasztóvédelem, az állatjólét, a magánélet védelme és az adatvédelem vagy a kulturális sokféleség előmozdítása és védelme, miközben a saját magas szintű védelmük javítására törekednek,

               BÍZVA egy olyan kiszámítható kereskedelmi környezet előnyeiben, amely előmozdítja a Felek közötti kereskedelmet és beruházásokat, továbbá segít elkerülni a kereskedelem torzulását és a tisztességtelen versenyelőnyöket oly módon, amely gazdasági, társadalmi és környezeti szempontból elősegíti a fenntartható fejlődést,

               FELISMERVE, hogy ambiciózus, széles körű és kiegyensúlyozott gazdasági partnerségre van szükség, amely a nyílt és tisztességes versenyt és a fenntarthatóságot elősegítő egyenlő versenyfeltételeken alapul, a támogatásokra és a versenyre vonatkozó hatékony és szilárd keretek biztosítása révén, valamint a foglalkoztatás és a szociális normák, a környezetvédelem, az éghajlatváltozás elleni küzdelem és az adózás területének magas szintű kölcsönös védelme iránti kötelezettségvállalásuk útján,

               FELISMERVE, hogy nyitott és biztonságos piacot kell biztosítani a vállalkozások – köztük a középvállalkozások –, valamint áruik és szolgáltatásaik számára a kereskedelem és a beruházások előtt álló indokolatlan akadályok elhárítása révén,

               MEGJEGYEZVE annak fontosságát, hogy a digitális kereskedelem révén új lehetőségeket teremtsenek a vállalkozások és a fogyasztók számára, valamint megszüntessék az adatforgalom és az elektronikus úton folytatott kereskedelem indokolatlan akadályait, tiszteletben tartva ugyanakkor a Feleknek a személyes adatok védelmére vonatkozó szabályait,

               AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy ez a megállapodás a magas szintű fogyasztóvédelmet és gazdasági jólétet biztosító politikák, valamint az érintett hatóságok közötti együttműködés ösztönzése révén hozzájáruljon a fogyasztók jólétéhez,

               FIGYELEMBE VÉVE a határon átnyúló légi, közúti és tengeri összeköttetés fontosságát az utasok és az áruk szempontjából, valamint annak szükségességét, hogy a Felek közötti szállítási szolgáltatások nyújtása magas színvonalon történjen,

               ELISMERVE az energia- és nyersanyag-kereskedelemből és az ezekbe való beruházásból fakadó előnyöket, valamint az Unió és az Egyesült Királyság költséghatékony, tiszta és biztonságos energiaellátása támogatásának fontosságát,

               FIGYELEMBE VÉVE, hogy a Feleknek érdekükben áll egy, a műszaki együttműködést megkönnyítő keret létrehozása és a rendszerösszekötőkkel kapcsolatos új kereskedelmi megállapodások kidolgozása, amelyek minden időtávon megbízható és hatékony eredményeket hoznak,

               MEGÁLLAPÍTVA, hogy a Felek között e területeken folytatott együttműködésnek és kereskedelemnek a tisztességes energiapiaci versenyen és a hálózatokhoz való megkülönböztetésmentes hozzáférésen kell alapulnia,

               ELISMERVE a fenntartható energia, a megújuló energia – különösen az északi-tengeri tengeri energiatermelés – és az energiahatékonyság előnyeit,

               AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy előmozdítsák a partjaikkal szomszédos vizek békés használatát, valamint az említett vizekben található élő tengeri erőforrások optimális és méltányos hasznosítását, ideértve a közös halállományokkal való további fenntartható gazdálkodást,

               MEGJEGYEZVE, hogy az Egyesült Királyság kilépett az Európai Unióból, és hogy 2021. január 1-jei hatállyal az Egyesült Királyság független parti állam, amely a nemzetközi jog alapján megfelelő jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezik,

               MEGERŐSÍTVE, hogy a parti államoknak a felségvizeik élő erőforrásainak feltárásával, kiaknázásával, megóvásával és kezelésével kapcsolatos szuverén jogaikat a nemzetközi jog – és különösen az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezményének – elveivel összhangban és azoknak megfelelően kell gyakorolniuk,

               ELISMERVE a Felek között munkavállalás, illetve ideiglenes vagy állandó tartózkodás céljából mozgó személyek társadalombiztosítási jogai, valamint családtagjaik és túlélő hozzátartozóik jogai összehangolásának fontosságát,

               FIGYELEMBE VÉVE, hogy a közös érdekű területeken – például a tudomány, a kutatás és az innováció, a nukleáris kutatás és az űrkutatás területén – egy olyan együttműködés, amely az Egyesült Királyságnak a megfelelő uniós programokban méltányos és megfelelő feltételek mellett való részvétele formájában valósul meg, mindkét Fél számára előnyös lesz,

               FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Egyesült Királyság és az Unió között a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása és a büntetőjogi szankciók végrehajtása terén folytatott együttműködés – amely kiterjed többek között a közbiztonságot fenyegető veszélyekkel szembeni védelemre és e veszélyek megelőzésére – lehetővé teszi az Egyesült Királyság és az Unió biztonságának megerősítését,

               AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy az Egyesült Királyság és az Unió között létrejöjjön egy megállapodás, amely jogalapot biztosít az ilyen együttműködéshez,

               ELISMERVE, hogy a Felek e megállapodást kiegészíthetik az e megállapodás által szabályozott, az átfogó kétoldalú kapcsolataik szerves részét képező egyéb megállapodásokkal, és hogy a minősített adatok cseréjére és védelmére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodást ilyen kiegészítő megállapodásként kötik meg, és az lehetővé teszi a minősített információk Felek közötti cseréjét e megállapodás vagy bármely más kiegészítő megállapodás szerint,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN ÁLLAPODTAK MEG:

               ELSŐ RÉSZ: KÖZÖS ÉS INTÉZMÉNYI RENDELKEZÉSEK

               I. cím: Általános rendelkezések

                  COMPROV.1. cikk: Cél

               Ez a megállapodás megteremti a Felek közötti széles körű kapcsolat alapját, a jólét és a jószomszédi viszony térségén belül, amelyet az együttműködésen alapuló szoros és békés kapcsolatok jellemeznek, tiszteletben tartva a Felek autonómiáját és szuverenitását.

                  COMPROV.2. cikk: Kiegészítő megállapodások

               1.
                     Amennyiben az Unió és az Egyesült Királyság egyéb kétoldalú megállapodásokat köt egymással, az ilyen megállapodások az e megállapodást kiegészítő megállapodásoknak minősülnek, kivéve, ha az említett megállapodások másként rendelkeznek. Az ilyen kiegészítő megállapodások az e megállapodás által szabályozott átfogó kétoldalú kapcsolatok szerves részét és az átfogó keret részét képezik.

               2.
                     Az (1) bekezdés a következőkre is alkalmazandó:

               (a)egyrészről az Unió és tagállamai, és másrészről az Egyesült Királyság közötti megállapodások; valamint

               (b)egyrészről az Euratom, és másrészről az Egyesült Királyság közötti megállapodások.

                  COMPROV.3. cikk: Jóhiszeműség

               1.
                     A Felek kölcsönösen tiszteletben tartják és jóhiszeműen segítik egymást az e megállapodásból és bármely kiegészítő megállapodásból fakadó feladatok végrehajtása során.

               2.
                     A Felek minden megfelelő – általános vagy különös – intézkedést meghoznak az e megállapodásból és bármely kiegészítő megállapodásból fakadó kötelezettségek teljesítésének biztosítása érdekében, és tartózkodnak minden olyan intézkedéstől, amely veszélyeztetheti e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás célkitűzéseinek megvalósítását.

               II. cím: Az értelmezés és a fogalommeghatározások alapelvei

                  COMPROV.13. cikk: Nemzetközi közjog

               1.
                     E megállapodás és bármely kiegészítő megállapodás rendelkezéseit jóhiszeműen, szövegük összefüggéseinek szokásos értelme szerint, valamint a megállapodás tárgyának és céljának figyelembevételével és a nemzetközi közjog bevett értelmezési szabályaival összhangban kell értelmezni, ideértve a szerződések jogáról szóló, 1969. május 23-án Bécsben kelt bécsi egyezményben meghatározott szabályokat is.

               2.
                     Az egyértelműség érdekében sem ez a megállapodás, sem a kiegészítő megállapodások nem írnak elő kötelezettséget arra vonatkozóan, hogy rendelkezéseiket bármely Fél belső jogával összhangban értelmezzék.

               3.
                     Az egyértelműség érdekében, ha valamely Fél bírósága kiad egy értelmezést e megállapodásról vagy a kiegészítő megállapodásokról, az a másik Fél bíróságai számára nem kötelező erejű.

                  COMPROV.16. cikk: Egyéni jogok

               1.
                     A MOBI.SSC.67. cikk [Az egyéni jogok védelme] sérelme nélkül és az Unió tekintetében a harmadik rész [Bűnüldözési és igazságügyi együttműködés] kivételével e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, mint amely a Felek között a nemzetközi közjog alapján létrehozottaktól eltérő jogokat vagy kötelezettségeket biztosít, vagy lehetővé teszi, hogy a Felek belső jogrendszereikben közvetlenül hivatkozzanak e megállapodásra vagy bármely kiegészítő megállapodásra.

               2.
                     Egyik Fél sem biztosít a saját joga szerinti keresetindítási jogot a másik Féllel szemben azon az alapon, hogy a másik Fél e megállapodást vagy bármely kiegészítő megállapodást megszegte.

                  COMPROV.17. cikk: Fogalommeghatározások

               1.
                     Eltérő rendelkezés hiányában e megállapodás és bármely kiegészítő megállapodás alkalmazásában:

               (a)„érintett”: azonosított vagy azonosítható természetes személy; az azonosítható személy olyan személy, aki közvetlen vagy közvetett módon, különösen egy azonosító – például név, azonosító szám, helymeghatározó adat vagy online azonosító – vagy a természetes személy fizikai, fiziológiai, genetikai, szellemi, gazdasági, kulturális vagy társadalmi identitására vonatkozó egy vagy több tényező alapján azonosítható;

               (b)„nap”: naptári nap;

               (c)„tagállam”: az Európai Unió valamely tagállama;

               (d)„személyes adat”: az érintettre vonatkozó bármely információ;

               (e)„állam”: valamely tagállam vagy az Egyesült Királyság, a szövegkörnyezettől függően;

               (f)valamely Fél „területe”: az egyes Felek tekintetében azok a területek, amelyekre a megállapodás a FINPROV.1 [Területi hatály] cikkel összhangban alkalmazandó;

               (g)„átmeneti időszak”: a kilépésről rendelkező megállapodás 126. cikkében meghatározott átmeneti időszak; valamint

               (h)„a kilépésről rendelkező megállapodás”: a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás, beleértve annak jegyzőkönyveit is.

               2.
                     E megállapodásban vagy bármely kiegészítő megállapodásban az „Unióra”, „Félre” vagy „Felekre” történő bármely hivatkozást – eltérő rendelkezés hiányában, vagy ha a szövegösszefüggés mást igényel – úgy kell értelmezni, hogy az nem foglalja magában az Európai Atomenergia-közösséget.

               III. cím: Intézményi keret

                  INST.1. cikk: Partnerségi tanács

               1.
                     A Felek partnerségi tanácsot hoznak létre. A partnerségi tanács az Unió és az Egyesült Királyság képviselőiből áll. A partnerségi tanács a tárgyalt kérdésektől függően különböző formációkban ülésezhet.

               2.
                     A partnerségi tanács társelnöki tisztét az Európai Bizottság egy tagja és az Egyesült Királyság kormányának egy miniszteri szintű képviselője tölti be. A partnerségi tanács az Unió vagy az Egyesült Királyság kérésére, de legalább évente egyszer ülésezik, és közös megegyezéssel meghatározza üléseinek ütemezését és napirendjét.

               3.
                     A partnerségi tanács felügyeli e megállapodás és bármely kiegészítő megállapodás célkitűzéseinek megvalósítását. Ezen túlmenően felügyeli és elősegíti e megállapodás és bármely kiegészítő megállapodás végrehajtását és alkalmazását. A Felek az e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás végrehajtásával, alkalmazásával és értelmezésével kapcsolatos bármely kérdést a partnerségi tanács elé terjeszthetnek.

               4.
                     A partnerségi tanács hatáskörrel rendelkezik a következőkre:

               (a)határozatok elfogadása minden olyan kérdésben, ahol e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás értelmében a partnerségi tanács hatáskörrel rendelkezik;

               (b)a megállapodás és bármely kiegészítő megállapodás végrehajtásával és alkalmazásával kapcsolatos ajánlások a Felek számára;

               (c)e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás módosításainak határozat útján történő elfogadása az e megállapodásban vagy bármely kiegészítő megállapodásban meghatározott esetekben;

               (d)az első rész [Közös és intézményi rendelkezések] III. címében [Intézményi keret] foglaltak kivételével az e megállapodás hatálybalépését követő negyedik év végéig határozatok elfogadása e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás módosításáról, feltéve, hogy az ilyen módosítások a hibák kijavításához, vagy a kihagyások vagy egyéb hiányosságok kezeléséhez szükségesek;

               (e)az e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás hatálya alá tartozó területekkel kapcsolatos kérdések megvitatása;

               (f)bizonyos hatáskörök átruházása a kereskedelmi partnerségi bizottságra vagy egy szakbizottságra, kivéve az INST.1 cikk [Partnerségi tanács] (4) bekezdésének g) pontjában említett hatásköröket és feladatokat;

               (g)az INST.2 cikk [Bizottságok] (1) bekezdésében említettektől eltérő kereskedelmi szakbizottságok és szakbizottságok létrehozása vagy feloszlatása, vagy a rájuk ruházott feladatok megváltoztatása határozat útján; valamint

               (h)ajánlások a Felek számára az e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás által lefedett meghatározott területeken a személyes adatok továbbítása tekintetében.

               5.
                     A partnerségi tanács munkájára az INST-1. MELLÉKLETBEN [A partnerségi tanács és a bizottságok eljárási szabályzata] foglalt eljárási szabályzat az irányadó. A partnerségi tanács ezt a mellékletet módosíthatja.

                  INST.2. cikk: Bizottságok

               1.
                     A Felek létrehozzák a következő bizottságokat:

               (a)a kereskedelmi partnerségi bizottság, amely a második rész első tárgyköre [Kereskedelem] I–VII. címének, VIII. címe 4. fejezetének [Energiatermékek és nyersanyagok] és IX–XII. címének, a második rész hatodik tárgykörének [Egyéb rendelkezések], valamint az ENER-2. mellékletnek [ENERGETIKAI ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI TÁMOGATÁSOK] a hatálya alá tartozó kérdésekkel foglalkozik;

               (b)az árukkal foglalkozó kereskedelmi szakbizottság, amely a második rész első tárgyköre I. címe 1. fejezetének és a második rész első tárgyköre VIII. címe negyedik fejezetének [Energiatermékek és nyersanyagok] hatálya alá tartozó kérdésekkel foglalkozik;

               (c)a vámügyi együttműködéssel és a származási szabályokkal foglalkozó kereskedelmi szakbizottság, amely a második rész első tárgyköre I. címe 2. és 5. fejezetének, továbbá a vámügyekben történő kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyv, valamint a szellemi tulajdonjogok vámhatósági érvényesítésére, a díjakra és illetékekre, a vámérték-megállapításra és a javított árukra vonatkozó rendelkezések hatálya alá tartozó kérdésekkel foglalkozik;

               (d)az állat- és növényegészségügyi intézkedésekkel foglalkozó kereskedelmi szakbizottság, amely a második rész első tárgyköre I. címe 3. fejezetének hatálya alá tartozó kérdésekkel foglalkozik;

               (e)a kereskedelem technikai akadályaival foglalkozó kereskedelmi szakbizottság, amely a második rész első tárgyköre I. címe 4. fejezetének és a második rész első tárgyköre VIII. címe [Energia] ENER.25. cikkének [A szabványok terén folytatott együttműködés] hatálya alá tartozó kérdésekkel foglalkozik;

               (f)a szolgáltatásokkal, beruházásokkal és digitális kereskedelemmel foglalkozó kereskedelmi szakbizottság, amely a második rész első tárgyköre II–IV. címének, valamint a második rész első tárgyköre VIII. címe 4. fejezetének [Energiatermékek és nyersanyagok] hatálya alá tartozó kérdésekkel foglalkozik;

               (g)a szellemi tulajdonnal foglalkozó kereskedelmi szakbizottság, amely a második rész első tárgyköre V. címének hatálya alá tartozó kérdésekkel foglalkozik;

               (h)a közbeszerzéssel foglalkozó kereskedelmi szakbizottság, amely a második rész első tárgyköre VI. címének hatálya alá tartozó kérdésekkel foglalkozik;

               (i)a szabályozási együttműködéssel foglalkozó kereskedelmi szakbizottság, amely a második rész első tárgyköre X. címének hatálya alá tartozó kérdésekkel foglalkozik;

               (j)a nyílt és tisztességes versenyt és a fenntartható fejlődést szolgáló egyenlő versenyfeltételekkel foglalkozó kereskedelmi szakbizottság, amely a második rész első tárgyköre XI. címének és az ENER-2. mellékletnek [ENERGETIKAI ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI TÁMOGATÁSOK] a hatálya alá tartozó kérdésekkel foglalkozik;

               (k)a héával kapcsolatos igazgatási együttműködéssel, valamint az adók, vámok és illetékek behajtásával foglalkozó kereskedelmi szakbizottság, amely a hozzáadottérték-adó területén folytatott közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről, valamint az adókból, vámokból és illetékekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyv hatálya alá tartozó kérdésekkel foglalkozik;

               (l)az energiaügyi szakbizottság,

                  (I)amely a második rész első tárgyköre VIII. címének hatálya alá tartozó kérdésekkel foglalkozik, a 4. fejezet [Energiatermékek és nyersanyagok], az ENER.25. cikk [A szabványok terén folytatott együttműködés] és az ENER-2. melléklet [ENERGETIKAI ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI TÁMOGATÁSOK] kivételével, valamint

                  (II)amely a második rész első tárgyköre VIII. címe negyedik fejezetével [Energiatermékek és nyersanyagok] és ENER.25. cikkével [A szabványok terén folytatott együttműködés] kapcsolatos kérdésekben tárgyalást folytathat az illetékes kereskedelmi szakbizottsággal, és szakértelmet biztosíthat számára;

               (m)a légi közlekedéssel foglalkozó szakbizottság, amely a második rész második tárgyköre I. címének hatálya alá tartozó kérdésekkel foglalkozik;

               (n)a légi közlekedés biztonságával foglalkozó szakbizottság, amely a második rész második tárgyköre II. címének hatálya alá tartozó kérdésekkel foglalkozik;

               (o)a közúti közlekedéssel foglalkozó szakbizottság, amely a második rész harmadik tárgykörének [Közúti közlekedés] hatálya alá tartozó kérdésekkel foglalkozik;

               (p)a szociális biztonsági rendszerek összehangolásával foglalkozó szakbizottság, amely a második rész negyedik fejezetének és a szociális biztonsági rendszerek összehangolásáról szóló jegyzőkönyvnek a hatálya alá tartozó kérdésekkel foglalkozik;

               (q)a halászati szakbizottság, amely a második rész ötödik tárgykörének [Halászat] hatálya alá tartozó kérdésekkel foglalkozik;

               (r)a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság, amely a harmadik rész [Bűnüldözési és igazságügyi együttműködés] hatálya alá tartozó kérdésekkel foglalkozik; valamint

               (s)az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottság, amely az ötödik rész [Uniós programok] hatálya alá tartozó kérdésekkel foglalkozik.

               2.
                     A második rész első tárgyköre [Kereskedelem] I–VII. címének, VIII. címe 4. fejezetével [Energiatermékek és nyersanyagok] és IX–XII. címével, a második rész hatodik tárgykörével [Egyéb rendelkezések], valamint az ENER-2. melléklettel [ENERGETIKAI ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI TÁMOGATÁSOK] kapcsolatos kérdések tekintetében az e cikk (1) bekezdésében említett kereskedelmi partnerségi bizottság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy:

               (a)segítse a partnerségi tanácsot a feladatai ellátásában, ideértve különösen a partnerségi tanács részére történő jelentéstételt, valamint az utóbbi által rábízott feladatok végrehajtását,

               (b)felügyelje e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás végrehajtását;

               (c)határozatokat fogadjon el vagy ajánlásokat tegyen az e megállapodásban vagy bármely kiegészítő megállapodásban előírtak szerint, vagy amennyiben a partnerségi tanács ilyen hatáskört ruházott rá;

               (d)felügyelje az e cikk (1) bekezdésében említett kereskedelmi szakbizottságok munkáját;

               (e)feltárja a legmegfelelőbb módot az e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatban esetlegesen felmerülő nehézségek megelőzésére vagy megoldására, a hatodik rész I. címének [Vitarendezés] sérelme nélkül;

               (f)gyakorolja a partnerségi tanács által az INST.1. cikk [Partnerségi tanács] (4) bekezdésének f) pontja értelmében ráruházott hatásköröket;

               (g)határozat útján az e cikk (1) bekezdésében említettektől eltérő kereskedelmi szakbizottságokat hozzon létre, az ilyen kereskedelmi szakbizottságokat feloszlassa, vagy a rájuk ruházott feladatokat megváltoztassa; valamint

               (h)munkacsoportokat hozzon létre, felügyeljen, koordináljon és oszlasson fel, vagy azok felügyeletét egy kereskedelmi szakbizottságra ruházza át.

               3.
                     A kereskedelmi szakbizottságok a hatáskörükbe tartozó kérdések tekintetében hatáskörrel rendelkeznek arra, hogy:

               (a)figyelemmel kísérjék és felülvizsgálják az e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás végrehajtását, és biztosítsák azok megfelelő működését;

               (b)segítsék a kereskedelmi partnerségi bizottságot a feladatai ellátásában, ideértve különösen a kereskedelmi partnerségi bizottság részére történő jelentéstételt, valamint az utóbbi által rájuk bízott feladatok végrehajtását;

               (c)elvégezzék a partnerségi tanács és a kereskedelmi partnerségi bizottság feladatainak támogatásához szükséges technikai előkészítő munkát, beleértve azt az esetet is, amikor ezeknek a szerveknek határozatokat vagy ajánlásokat kell elfogadniuk;

               (d)határozatokat fogadjanak el minden olyan kérdésben, ahol e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás értelmében a kereskedelmi szakbizottságok hatáskörrel rendelkeznek;

               (e)megvitassák az e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás végrehajtásából eredő technikai kérdéseket, a hatodik rész I. címének [Vitarendezés] sérelme nélkül; valamint

               (f)fórumot biztosítsanak a Felek számára az információcseréhez, a bevált gyakorlatok megvitatásához és a végrehajtással kapcsolatos tapasztalatok megosztásához.

               4.
                     A szakbizottságok a hatáskörükbe tartozó kérdések tekintetében hatáskörrel rendelkeznek arra, hogy:

               (a)figyelemmel kísérjék és felülvizsgálják az e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás végrehajtását, és biztosítsák azok megfelelő működését;

               (b)segítsék a partnerségi tanácsot a feladatai ellátásában, ideértve különösen a partnerségi tanács részére történő jelentéstételt, valamint az utóbbi által rájuk bízott feladatok végrehajtását;

               (c)határozatokat – beleértve a módosításokat is – és ajánlásokat fogadjanak el minden olyan ügyben, ahol e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás értelmében a szakbizottságok hatáskörrel rendelkeznek, vagy amelyre vonatkozóan a partnerségi tanács az INST.1. cikk [Partnerségi tanács] (4) bekezdésének f) pontjával összhangban a hatásköreit valamely szakbizottságra ruházta;

               (d)megvitassák az e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás végrehajtásával kapcsolatban felmerülő kérdéseket;

               (e)fórumot biztosítsanak a Felek számára az információcseréhez, a bevált gyakorlatok megvitatásához és a végrehajtással kapcsolatos tapasztalatok megosztásához;

               (f)munkacsoportokat hozzanak létre, felügyeljenek, koordináljanak és oszlassanak fel; valamint

               (g)konzultációs fórumot biztosítsanak a hatodik rész I. címe [Vitarendezés] INST.13. cikkének [Konzultációk] (7) bekezdése értelmében.

               5.
                     A bizottságok az egyes Felek képviselőiből állnak. A Felek biztosítják, hogy a bizottságokban részt vevő képviselőik megfelelő szakértelemmel rendelkezzenek a tárgyalt kérdések tekintetében.

               6.
                     A kereskedelmi partnerségi bizottság társelnöki tisztét az Unió egy magas rangú képviselője és az Egyesült Királyság egy képviselője – vagy ezek megbízottjai – töltik be, akik a kereskedelmi vonatkozású ügyekben hatáskörrel rendelkeznek. A kereskedelmi partnerségi bizottság az Unió vagy az Egyesült Királyság kérésére, de legalább évente egyszer ülésezik, és közös megegyezéssel meghatározza üléseinek ütemezését és napirendjét.

               7.
                     A kereskedelmi szakbizottságok és a szakbizottságok társelnöki tisztét az Unió egy képviselője és az Egyesült Királyság egy képviselője tölti be. Amennyiben e megállapodás másként nem rendelkezik, vagy ha a társelnökök másként nem határoznak, a bizottságok legalább évente egyszer üléseznek.

               8.
                     A bizottságok közös megegyezéssel határozzák meg üléseik ütemezését és napirendjét.

               9.
                     A bizottságok munkájára az INST-X. MELLÉKLETBEN [A partnerségi tanács és a bizottságok eljárási szabályzata] foglalt eljárási szabályzat az irányadó.

               10.
                     A (9) bekezdéstől eltérve bármely bizottság elfogadhatja és később módosíthatja a munkájára irányadó saját szabályait.

                  INST.3. cikk: Munkacsoportok

               1.
                     A következő munkacsoportok jönnek létre:

               (a) az ökológiai termékkel foglalkozó munkacsoport, a kereskedelem technikai akadályaival foglalkozó kereskedelmi szakbizottság felügyelete alatt;

               (b) a gépjárművekkel és gépjárműalkatrészekkel foglalkozó munkacsoport, a kereskedelem technikai akadályaival foglalkozó kereskedelmi szakbizottság felügyelete alatt;

               (c) a gyógyszerekkel foglalkozó munkacsoport, a kereskedelem technikai akadályaival foglalkozó kereskedelmi szakbizottság felügyelete alatt;

               (d) a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó munkacsoport, a szociális biztonsági rendszerek összehangolásával foglalkozó szakbizottság felügyelete alatt;

               2.
                     A munkacsoportok – a bizottságok felügyelete mellett – segítik a bizottságokat a feladataik ellátásában, és különösen előkészítik a bizottságok munkáját, és elvégzik a bizottságok által rájuk bízott feladatokat.

               3.
                     A munkacsoportok az Unió és az Egyesült Királyság képviselőiből állnak, és azok társelnöki tisztét az Unió egy képviselője és az Egyesült Királyság egy képviselője tölti be.

               4.
                     A munkacsoportok közös megegyezéssel határozzák meg eljárási szabályzatukat, valamint üléseik ütemezését és napirendjét.

                  INST.4. cikk: Határozatok és ajánlások

               1.
                     A partnerségi tanács vagy adott esetben valamely bizottság által elfogadott határozatok kötelező erejűek a Felekre és az e megállapodás és bármely kiegészítő megállapodás alapján létrehozott valamennyi szervre nézve, beleértve a hatodik rész I. címében [Vitarendezés] említett választottbíróságot is. Az ajánlások nem kötelező erejűek.

               2.
                     A partnerségi tanács vagy adott esetben valamely bizottság közös megegyezéssel fogad el határozatokat és tesz ajánlásokat.

                  INST.5. cikk: Parlamenti együttműködés

               1.
                     Az Európai Parlament és az Egyesült Királyság parlamentje parlamenti partnerségi közgyűlést hozhat létre, amely európai parlamenti képviselőkből és az Egyesült Királyság parlamenti képviselőiből áll és fórumként szolgál a partnerséggel kapcsolatos eszmecseréhez.

               2.
                     A parlamenti partnerségi közgyűlés a létrehozását követően:

               (a)tájékoztatást kérhet a partnerségi tanácstól e megállapodás és bármely kiegészítő megállapodás végrehajtásával kapcsolatban, amely ezt követően a közgyűlés rendelkezésére bocsátja a kért információkat;

               (b)tájékoztatást kap a partnerségi tanács határozatairól és ajánlásairól; valamint

               (c)ajánlásokat tehet a partnerségi tanácsnak.

                  INST.6. cikk: A civil társadalom részvétele

               A Felek konzultálnak a civil társadalommal e megállapodás és bármely kiegészítő megállapodás végrehajtásáról, különösen a belső tanácsadó csoportokkal, valamint az INST.7. cikkben [Belső tanácsadó csoportok] és az INST.8. cikkben [Civil társadalmi fórum] említett civil társadalmi fórummal való együttműködés révén.

                  INST.7. cikk: Belső tanácsadó csoportok

               1.
                     A Felek az e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás hatálya alá tartozó kérdésekről konzultációt folytatnak a gazdasági növekedéssel és fenntartható fejlődéssel kapcsolatos, valamint szociális, emberi jogi, környezetvédelmi és egyéb kérdésekkel foglalkozó független civil társadalmi szervezetek, köztük nem kormányzati szervezetek, üzleti és munkáltatói szervezetek, valamint szakszervezetek képviselőiből álló, újonnan létrehozott vagy meglévő belső tanácsadó csoportjukban vagy csoportjaikban. A Felek különböző formációkban összehívhatják belső tanácsadó csoportjukat vagy csoportjaikat, hogy megvitassák e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás különböző rendelkezéseinek végrehajtását.

               2.
                     A Felek figyelembe veszik a belső tanácsadó csoportjuk vagy csoportjaik által benyújtott véleményeket vagy ajánlásokat. Az egyes Felek képviselői legalább évente egyszer konzultálnak saját belső tanácsadó csoportjukkal vagy csoportjaikkal. Az ülések virtuális úton is megtarthatók.

               3.
                     Annak érdekében, hogy a nyilvánosság jobban megismerje a belső tanácsadó csoportokat, a Felek törekednek arra, hogy közzétegyék a belső tanácsadó csoportjukban vagy csoportjaikban részt vevő szervezetek listáját, valamint az említett csoportok kapcsolattartójának adatait.

               4.
                     A Felek előmozdítják a belső tanácsadó csoportjaik közötti együttműködést, többek között – amennyiben lehetséges – a belső tanácsadó csoportjaik tagjai elérhetőségének cseréjével.

                  INST.8. cikk: Civil társadalmi fórum

               1.
                     A Felek elősegítik egy civil társadalmi fórum megszervezését, amelynek célja, hogy az e megállapodás második részének végrehajtásáról szóló párbeszéd színtere legyen. A partnerségi tanács elfogadja a fórum irányítására vonatkozó operatív iránymutatásokat.

               2.
                     Amennyiben a Felek másként nem állapodnak meg, a civil társadalmi fórum évente legalább egyszer ülésezik. A civil társadalmi fórum ülései virtuális úton is megtarthatók.

               3.
                     A civil társadalmi fórum nyitva áll a Felek területén letelepedett független civil társadalmi szervezetek részvétele előtt, beleértve az INST.7. cikkben [Belső tanácsadó csoportok] említett belső tanácsadó csoportok tagjait is. A Felek előmozdítják a kiegyensúlyozott képviseletet, beleértve a gazdasági növekedéssel és a fenntartható fejlődéssel, valamint a szociális, emberi jogi, környezetvédelmi és egyéb kérdésekkel foglalkozó nem kormányzati szervezeteket, üzleti és munkáltatói szervezeteket és szakszervezeteket.

               MÁSODIK RÉSZ: KERESKEDELEM, KÖZLEKEDÉS, HALÁSZAT ÉS EGYÉB INTÉZKEDÉSEK

               ELSŐ TÁRGYKÖR: KERESKEDELEM

               I. cím: Árukereskedelem

               1. fejezet: Nemzeti elbánás és az áruk piacra jutása (piacvédelmi eszközök is)

               GOODS.1. cikk: Célkitűzés

               E fejezet célja a Felek közötti árukereskedelem megkönnyítése és az liberalizált árukereskedelem fenntartása e megállapodás rendelkezéseinek megfelelően.

               GOODS.2. cikk: Hatály

               Eltérő rendelkezés hiányában ez a fejezet valamely Fél áruinak a kereskedelmére vonatkozik.

               GOODS.3. cikk: Fogalommeghatározások

               E fejezet alkalmazásában:

               (a)„konzuli intézkedések”: az importáló Fél konzuljától az exportáló Fél területén vagy egy harmadik Fél területén az áruimporttal összefüggésben konzuli számla, a kereskedelmi számlára vonatkozó konzuli engedély, származási bizonyítvány, nyilatkozatok, szállítmányozói kiviteli nyilatkozatok, vagy egyéb vámügyi okiratok beszerzésére irányuló eljárás;

               (b)„vámérték-megállapítási megállapodás”: az 1994. évi GATT VII. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodás;

               (c)„exportengedélyezési eljárás”: olyan, engedélyezésként is említett, a Fél által alkalmazott, az exportengedélyezési rendszerek működtetésére használt igazgatási eljárás, amely a Féltől történő exportálás előfeltételeként kérelem vagy más, a vámeljáráshoz általában szükségestől eltérő dokumentáció benyújtását írja elő a vonatkozó igazgatási szervhez;

               (d)„importengedélyezési eljárás”: olyan, engedélyezésként is említett, a Fél által alkalmazott, az importengedélyezési rendszerek működtetésére használt igazgatási eljárás, amely a Fél területére történő behozatal előfeltételeként kérelem vagy más, a vámkezeléshez általában szükségestől eltérő dokumentáció benyújtását írja elő a vonatkozó igazgatási szervhez vagy szervekhez;

               (e)„származó áru”: eltérő rendelkezés hiányában az e cím 2. fejezetében [Származási szabályok] meghatározott származási szabályok szerint származónak minősülő áru;

               (f)„teljesítőképességi követelmény”: a következőkre vonatkozó követelmény:

               (I)áruk adott mennyiségének, értékének vagy százalékának exportálása;

               (II)az importengedélyt kiállító Fél áruinak importált árukkal való helyettesítése;

               (III)egyéb áruk vásárlása az importengedélyt kiállító Fél területén az importengedéllyel rendelkező személy által, vagy a hazailag előállított áruk preferenciális elbánásban részesítése;

               (IV)áruk előállítása az importengedéllyel rendelkező személy által az importengedélyt kiállító Fél területén egy adott mennyiségben, értékben vagy adott arányú hazai tartalommal; vagy

               (V)olyan követelmény, amely bármilyen formában kapcsolódik az import mennyiségéhez vagy értékéhez, az export mennyiségéhez vagy értékéhez, illetve a devizaáramlás mennyiségéhez;

               (g)„átalakított áru”: a HR 32., 40., 84–90., 94. vagy 95. árucsoportjába tartozó olyan áru, amely:

               (I)teljes egészében vagy részben használt árukból nyert alkotórészekből áll;

               (II)a várható élettartamuk és teljesítményük hasonló ahhoz, amivel az említett használt áruk új állapotban rendelkeztek; valamint

               (III)az új állapotú ilyen árukra alkalmazandóval azonos garanciát élvez; valamint

               (h)„javítás”: bármely olyan feldolgozási művelet, amelyet egy árun a működési vagy anyaghibák kiküszöbölése érdekében végeznek el, és amely az áru eredeti funkciójának helyreállításával vagy a használatára vonatkozó műszaki előírásoknak való megfelelés biztosításával jár. Az áruk javítása magában foglalja a helyreállítást és a karbantartást, és az áru értékének lehetséges növekedését az adott áru eredeti rendeltetésének helyreállításából eredően, de nem foglalja magában az olyan műveletet vagy folyamatot, amely:

               (I)megsemmisíti egy áru alapvető jellemzőit vagy új, illetve kereskedelmi szempontból eltérő árut hoz létre;

               (II)egy félkész árut késztermékké alakít; vagy

               (III)amelyet azért alkalmaznak, hogy az áru műszaki teljesítményét javítsák vagy fokozzák;

               GOODS.3A. cikk: Az áruk tarifális besorolása

               A Felek közötti, e megállapodás szerinti árukereskedelemben az áruk tarifális besorolása a Felek vámnómenklatúrája szerint, a Harmonizált Rendszerrel összhangban zajlik.

               GOODS.4. cikk: A belső adózással és szabályozással kapcsolatos nemzeti elbánás

               A Felek nemzeti elbánásban részesítik a másik Fél áruit, összhangban az 1994. évi GATT III. cikkével, és a hozzá fűzött megjegyzésekkel és kiegészítő rendelkezésekkel. E célból az 1994. évi GATT III. cikkét, ideértve annak megjegyzéseit és kiegészítő rendelkezéseit is, belefoglalják e megállapodásba, és értelemszerűen annak részét képezik.

               GOODS.4A. cikk: Szabad árutovábbítás

               Az egyes Felek biztosítják a szabad árutovábbítást a területükön, a nemzetközi áthaladásra legalkalmasabb útvonalakon, a másik Fél vagy bármely más harmadik ország területére irányuló vagy onnan kiinduló tranzitforgalom számára. E célból az 1994. évi GATT V. cikkét, ideértve annak megjegyzéseit és kiegészítő rendelkezéseit is, belefoglalják e megállapodásba, és értelemszerűen annak részét képezik. A Felek egyetértenek abban, hogy az 1994. évi GATT V. cikke magában foglalja az energiahordozó áruk többek között csővezetékeken vagy villamosenergia-hálózatokon keresztül történő szállítását is.

               GOODS.5. cikk: A vámok tilalma

               Amennyiben ez a megállapodás másként nem rendelkezik, a másik Fél összes származó árujára tilos vámot kivetni.

               GOODS.6. cikk: Kiviteli vámok, adók vagy más díjak

               1.A Felek nem fogadhatnak el vagy tarthatnak fenn semmilyen vámot, adót vagy egyéb díjat, amelyet egy árunak a másik Fél részére történő kivitelére vagy azzal kapcsolatban vetnek ki; vagy a másik Fél területére exportált árura kivetett olyan belső adót vagy egyéb díjat, amely meghaladja azt az adót vagy díjat, amelyet hazai fogyasztásra szánt hasonló árura vetnének ki.

               2.E cikk alkalmazásában az egyéb díjak nem foglalják magukban a GOODS.7. cikk [Díjak és alakiságok] alapján megengedett díjakat vagy egyéb terheket.

               GOODS.7. cikk: Díjak és alakiságok

               1.A valamely Fél által a másik Fél árujának behozatalára vagy kivitelére, illetve azzal kapcsolatban kivetett díjak és egyéb terhek összege a nyújtott szolgáltatások hozzávetőleges költségére korlátozódik, és azok nem képezhetik a belföldi áruk közvetett védelmét, sem pedig a kivitel vagy a behozatal adóügyi célból való megadóztatását. A Felek nem vethetnek ki ad valorem díjakat vagy egyéb terheket behozatalra vagy kivitelre, vagy azzal kapcsolatban.

               2.Az egyes Felek csak akkor vethetnek ki díjakat vagy téríttethetik meg a költségeket, ha meghatározott szolgáltatásokat nyújtanak, különösen, de nem kizárólag a következőket:

               (a)vámtisztviselők jelenléte kérésre a hivatalos munkaidőn kívül vagy a vámhivatali helyiségektől vagy területektől eltérő helyen;

               (b)az árukra vonatkozó elemzések vagy szakértői jelentések, valamint az áruk kérelmezőhöz való visszaküldésének postai díjai, különösen a kötelező érvényű felvilágosítással vagy a vámjogszabályok és egyéb rendelkezések alkalmazására vonatkozó tájékoztatással kapcsolatos határozatok tekintetében;

               (c)az áruk vizsgálata vagy azokból történő mintavétel ellenőrzési célokra, vagy az áruk megsemmisítése, amikor a vámtisztviselők alkalmazásán kívüli költségek is keletkeznek; valamint

               (d)kivételes ellenőrzési intézkedések, amikor ezek az áru jellege vagy valamely lehetséges kockázat miatt szükségesek.

               3.Valamennyi Fél haladéktalanul közzéteszi az általa az importtal vagy exporttal kapcsolatban kivetett díjakat és illetékeket egy hivatalos honlapon oly módon, hogy a kormányok, a kereskedők és más érdekelt felek megismerhessék azokat. Ennek a tájékoztatásnak tartalmaznia kell a nyújtott szolgáltatásért felszámított díj vagy teher indokát, a felelős hatóságot, az alkalmazott díjakat és terheket, valamint azt, hogy mikor és hogyan kell azokat kiegyenlíteni; továbbá új vagy módosított díjak és terhek nem vethetők ki mindaddig, amíg az előző bekezdés szerinti információkat nem tették közzé és azok nem elérhetők.

               4.Egyik Fél sem ír elő konzuli intézkedéseket – a kapcsolódó díjakat és terheket is beleértve – a másik Fél áruinak importjával összefüggésben.

               GOODS.8. cikk: Javított áruk

               1.Egyik Fél sem vethet ki vámot olyan árura – függetlenül annak származásától –, amely azt követően lép be újra a Fél területére, hogy az árut javítás céljából ideiglenesen kivitték a területéről a másik Fél területére.

               2.Az (1) bekezdés nem alkalmazandó a vámraktárba, vámszabad területre vagy hasonló státuszban importált olyan árura, amelyet ezt követően exportálnak javítás céljából, és nem importálják újra vámraktárba, vámszabad területre vagy hasonló státuszban.

               3.Egyik Fél sem vethet ki vámot olyan árura – annak származásától függetlenül –, amelyet a másik Fél területéről javítás céljából ideiglenesen hoznak be a területére.

               GOODS.9. cikk: Átalakított áruk

               1.Egyik Fél sem részesítheti a másik Fél átalakított áruit kedvezőtlenebb elbánásban annál, mint amilyenben az új állapotú helyettesítő árukat részesíti.

               2.A GOODS.10. cikk [Import- és exportkorlátozások] alkalmazandó az átalakított árukra vonatkozó behozatali és kiviteli tilalmakra vagy korlátozásokra. Amennyiben valamely Fél behozatali és kiviteli tilalmakat vagy korlátozásokat fogad el vagy tart fenn a használt árukra vonatkozóan, ezeket az intézkedéseket nem alkalmazza az átalakított áruk tekintetében.

               3.Valamely Fél megkövetelheti, hogy az átalakított árukat a területén történő forgalmazás vagy értékesítés céljából ekként azonosítsák, és hogy azok megfeleljenek az új állapotú helyettesítő árukra vonatkozó valamennyi alkalmazandó műszaki előírásnak.

               GOODS.10. cikk: Import- és exportkorlátozások

               1.Egyik Fél sem fogad el és tart fenn tilalmat vagy korlátozást a másik Fél bármely árujának behozatala vagy bármely árunak a másik Fél területére irányuló kivitele vagy exportra történő értékesítése esetén, kivéve az 1994. évi GATT XI. cikke szerinti esetekben, beleértve a hozzá fűzött megjegyzéseket és kiegészítő rendelkezéseket. E célból az 1994. évi GATT XI. cikkét, ideértve annak megjegyzéseit és kiegészítő rendelkezéseit is, belefoglalják e megállapodásba, és értelemszerűen annak részét képezik.

               2.A Felek nem fogadhatnak el vagy tarthatnak fenn:

               (a)az export- és importárra vonatkozó követelményeket, kivéve azokat, amelyek a kiegyenlítő és dömpingellenes vámokra vonatkozó végzések és kötelezettségvállalások végrehajtása során megengedettek; vagy

               (b)teljesítőképességi követelmény teljesítéséhez kötött importengedélyezést.

               GOODS.11. cikk: Import- és exportmonopóliumok

               Egyik Fél sem jelölhet ki vagy tarthat fenn import- vagy exportmonopóliumot. E cikk alkalmazásában az import- vagy exportmonopólium azt jelenti, hogy az egyik Fél kizárólagos jogot vagy felhatalmazást ad egy gazdálkodó egységnek arra, hogy egy árut a másik Fél területéről importáljon vagy oda exportáljon.

               GOODS. 13. cikk: Importengedélyezési eljárások

               1.Az egyes Felek biztosítják, hogy a Felek közötti árukereskedelemre alkalmazandó valamennyi importengedélyezési eljárás alkalmazása semleges legyen, és azokat tisztességes, méltányos, megkülönböztetésmentes és átlátható módon folytassák le.

               2.Valamely Fél csak akkor fogad el vagy tart fenn engedélyezési eljárásokat a másik Fél területéről a saját területére történő behozatal feltételeként, ha egy adott közigazgatási cél egyéb megfelelő eljárások útján nem érhető el.

               3.Valamely Fél nem fogad el vagy tart fenn nem automatikus importengedélyezési eljárásokat, kivéve ha azok olyan intézkedések végrehajtásához szükségesek, amelyek összhangban vannak e megállapodással. Az ilyen nem automatikus importengedélyezési eljárást elfogadó Fél egyértelműen megjelöli a szóban forgó engedélyezési eljárás révén végrehajtott intézkedést.

               4.A Felek bármely importengedélyezési eljárást a WTO importengedélyezési eljárásokról szóló megállapodásának (a továbbiakban: az importengedélyezési megállapodás) 1–3. cikkével összhangban vezetnek be és működtetnek. Ebből a célból az importengedélyezési megállapodás 1–3. cikkét belefoglalják ebbe a megállapodásba, és azok értelemszerűen e megállapodás részét képezik.

               5.Az importengedélyezési eljárást bevezető vagy módosító Fél minden vonatkozó információt online elérhetővé tesz egy hivatalos honlapon. Ezt az információt lehetőség szerint az új vagy módosított engedélyezési eljárás alkalmazásának kezdőnapja előtt 21 nappal, de legkésőbb az alkalmazás kezdőnapjáig közzé kell tenni. Az említett információknak tartalmazniuk kell az importengedélyezési megállapodás 5. cikkében előírt adatokat.

               6.Az egyik Fél a másik Fél kérésére haladéktalanul rendelkezésre bocsát minden lényeges információt az általa elfogadni vagy fenntartani kívánt importengedélyezési eljárásokról, beleértve az importengedélyezési megállapodás 1–3. cikkében említett információkat is.

               7.Az egyértelműség érdekében e cikk egyetlen rendelkezése sem kötelezi egyik Felet sem arra, hogy importengedélyt adjon ki, illetve egyik Felet sem akadályozza abban, hogy végrehajtsa az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának határozataiból, valamint a multilaterális nonproliferációs rendszerekből és importellenőrzési megállapodásokból eredő kötelezettségeit vagy kötelezettségvállalásait.

               GOODS. 14. cikk: Exportengedélyezési eljárások

               1.Az egyes Felek oly módon teszik közzé új exportengedélyezési eljárásaikat, illetve a meglévő exportengedélyezési eljárásaik módosításait, hogy a kormányoknak, kereskedőknek és más érdekelt feleknek lehetőségük legyen megismerni azokat. A közzétételre lehetőség szerint az eljárás vagy a módosítás hatálybalépése előtt 45 nappal kerül sor, de minden esetben legkésőbb az eljárás vagy a módosítás hatálybalépésének napján, és adott esetben a vonatkozó kormányzati weboldalakon.

               2.Az exportengedélyezési eljárások közzététele a következő információkat tartalmazza:

               (a)az exportengedélyezési eljárások szövege, vagy ezen eljárások bármely módosítása;

               (b)az egyes engedélyezési eljárások hatálya alá tartozó áruk;

               (c)minden egyes eljárás esetében az engedély kérelmezésére vonatkozó eljárás és minden olyan kritérium leírása, amelyet a kérelmezőnek teljesítenie kell ahhoz, hogy engedélyért folyamodhasson, mint például a tevékenységére vonatkozó engedély birtoklása, beruházás létrehozása vagy fenntartása, vagy valamely Fél területén meghatározott formában való működés;

               (d)az(ok) a kapcsolattartási pont(ok), ahol az érdekelt személyek további információkat kaphatnak az exportengedély megszerzéséhez szükséges feltételekről;

               (e)az(ok) a közigazgatási szerv(ek), amely(ek)hez a kérelmet vagy más vonatkozó dokumentációt be kell nyújtani;

               (f)az exportengedélyezési eljárás keretében végrehajtásra kerülő bármely intézkedés(ek) leírása;

               (g)az az időszak, amely alatt az egyes exportengedélyezési eljárások hatályban maradnak, kivéve, ha az eljárás visszavonásig hatályban marad, vagy amíg azt új közzététel keretében felülvizsgálják;

               (h)amennyiben az egyik Fél engedélyezési eljárást szándékozik alkalmazni egy exportkvóta igazgatására, meg kell adni a kvóta teljes mennyiségét és – adott esetben – a kvóta értékét, valamint a kvóta nyitó- és zárónapját; valamint

               (i)minden olyan mentesség vagy kivétel, amely felváltja az exportengedély megszerzésére vonatkozó követelményt, továbbá az említett mentességek vagy kivételek kérelmezésének vagy felhasználásának módja és azok megadásának kritériumai.

               3.E megállapodás hatálybalépésének napját követő 45 napon belül az egyes Felek értesítik a másik Felet meglévő exportengedélyezési eljárásaikról. Az értesítéstől számított 60 napon belül az egyes Felek értesítik a másik Felet minden új exportengedélyezési eljárásról és a meglévő exportengedélyezési eljárások bármely módosításáról. Az értesítésben hivatkozni kell azokra a forrásokra, ahol a (2) bekezdésben előírt információkat közzéteszik, és adott esetben meg kell adni a vonatkozó kormányzati honlapok címét is.

               4.Az egyértelműség érdekében e cikk nem írja elő egyik Fél számára sem, hogy exportengedélyt adjon ki, és nem akadályozza meg a Feleket abban, hogy végrehajtsák az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának határozatai, valamint a multilaterális nonproliferációs rendszerek és exportellenőrzési megállapodások – többek között a hagyományos fegyverek és kettős felhasználású termékek és technológiák exportjának ellenőrzéséről szóló Wassenaari Megállapodás, az Ausztrália Csoport, a Nukleáris Szállítók Csoportja és a Rakétatechnológiai Ellenőrzési Rendszer – szerinti kötelezettségvállalásaikat, vagy hogy független szankciórendszereket fogadjanak el, tartsanak fenn vagy hajtsanak végre.

               GOODS.15. cikk: Vámérték-megállapítás

               Az egyes Felek az 1994. évi GATT VII. cikkével és a vámérték-megállapítási megállapodással összhangban határozzák meg a másik Fél által a területükre behozott áruk vámértékét. E célból az 1994. évi GATT VII. cikkét, ideértve annak megjegyzéseit és kiegészítő rendelkezéseit is, valamint a vámérték-megállapítási megállapodás 1–17. cikkét és annak értelmezését belefoglalják e megállapodásba, és értelemszerűen annak részét képezik.

               GOODS.16. cikk: Kedvezménykihasználtság

               1.E megállapodás működésének nyomon követése és a kedvezménykihasználtsági arányok kiszámítása céljából a Felek évente kicserélik behozatali statisztikáikat egy 10 éves időszak során, amely időszak e megállapodás hatálybalépése után egy évvel kezdődik. Amennyiben a partnerségi tanács másként nem határoz, ez az időszak automatikusan meghosszabbodik öt évvel, és ezt követően a partnerségi tanács dönthet annak további meghosszabbításáról.

               2.A behozatali statisztikák cseréje arra a legutóbbi évre vonatkozó adatokra terjed ki, amelyre vonatkozóan ilyen adatok rendelkezésre állnak, beleértve az értéket és adott esetben a mennyiséget is, a tarifacsoportok szintjén az e megállapodás alapján preferenciális elbánásban részesülő, valamint a preferenciális elbánásban nem részesülő, a másik Féltől származó áruk behozatala tekintetében.

               GOODS.17. cikk: Piacvédelmi eszközök

               1.A Felek megerősítik a következők szerinti jogaikat és kötelezettségeiket: az 1994. évi GATT VI. cikke, a WTO dömpingellenes megállapodása, a szubvenciókról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás, az 1994. évi GATT XIX. cikke, a védintézkedésekről szóló WTO-egyezmény, valamint a mezőgazdasági megállapodás 5. cikke.

               2.E cím 2. fejezete [Származási szabályok] nem alkalmazandó a dömpingellenes, a kiegyenlítő és a védintézkedési vizsgálatokra és intézkedésekre.

               3.A Felek a dömpingellenes megállapodás és a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló (SCM) megállapodás követelményeknek megfelelően, továbbá méltányos és átlátható eljárást követve alkalmazzák a dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedéseket.

               4.A dömpingellenes vagy kiegyenlítő vizsgálatnak alávetett valamennyi érdekelt fél
                  1
                teljes körű lehetőséget kap érdekeinek védelmére, amennyiben ez nem késlelteti szükségtelenül a vizsgálat lefolytatását.

               5.Az egyes Felek vizsgálatot végző hatósága az adott Fél jogszabályaival összhangban mérlegelhetik, hogy a kivetendő dömpingellenes vám összege a teljes dömpingkülönbözetnek vagy egy kisebb összegnek feleljen-e meg.

               6.Az egyes Felek hatóságainak a Felek jogával összhangban átadott információt kell figyelembe venniük annak meghatározásához, hogy fűződik-e közérdek dömpingellenes vagy kiegyenlítő vám kivetéséhez.

               7.Egyik Fél sem alkalmazhat vagy tarthat fenn ugyanazon áru tekintetében, egyazon időben:

               (a)a mezőgazdasági megállapodás 5. cikke szerinti intézkedést; valamint

               (b)az 1994. évi GATT XIX. cikke, illetve a védintézkedésekről szóló megállapodás szerinti intézkedést.

               8.A hatodik rész I. címe [Vitarendezés] nem alkalmazandó e cikk (1)–(6) bekezdésére.

               GOODS.18. cikk: A meglévő WTO-vámkontingensek felhasználása

               1.Az egyik Fél területéről származó termékek nem importálhatók a másik Fél területére a (2) bekezdésben meghatározott meglévő WTO-vámkontingensek alapján. Ez kiterjed azokra a vámkontingensekre is, amelyek megosztása az Európai Unió által a G/SECRET/42/Add.2 WTO-dokumentumban, az Egyesült Királyság által pedig a G/SECRET/44 WTO-dokumentumban kezdeményezett, a GATT XXVIII. cikke szerinti tárgyalások keretében folyik, az egyes Felek vonatkozó belső jogszabályaiban meghatározottak szerint. E cikk alkalmazásában a termékek származó státuszát az importáló Félnél alkalmazandó, nem preferenciális származási szabályok alapján kell meghatározni.

               2.Az (1) bekezdés alkalmazásában „meglévő WTO-vámkontingensek”: azok a vámkontingensek, amelyek az EU-28-nak a WTO-hoz a G/MA/TAR/RS/506/Add.1 és a G/MA/TAR/RS/506/Add.2. dokumentummal módosított G/MA/TAR/RS/506 dokumentumban benyújtott, a WTO 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezménye szerinti engedményes listája tervezetében szerepelnek.

               GOODS.19. cikk: Intézkedések a vámjogszabályok megsértése vagy kijátszása esetén

               1.A Felek együttműködnek a vámjogszabályok megsértésének vagy kijátszásának megelőzésében, felderítésében és leküzdésében, e cím 2. fejezete [Származási szabályok] és a vámügyekben történő kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyv szerinti kötelezettségeikkel összhangban. Az egyes Felek azonos intézkedéseket hoznak a saját és a másik Fél pénzügyi érdekeinek védelme érdekében az Egyesült Királyság vagy az Unió vámterületére belépő árukra kivetett vámok tekintetében.

               2.A szabályoknak megfelelő kereskedők (7) bekezdés szerinti mentességének lehetőségére is figyelemmel, a Felek a (3) és a (4) bekezdésben meghatározott eljárással összhangban ideiglenesen felfüggeszthetik az érintett termék vagy termékek vonatkozó preferenciális elbánását, amennyiben:

               (a) az egyik Fél objektív, meggyőző és ellenőrizhető információk alapján megállapította, hogy rendszeresen megsértették vagy kijátszották a vámjogszabályokat; és

               (b) a másik Fél ismételten és indokolatlanul megtagadja vagy más módon nem teljesíti az (1) bekezdésben említett kötelezettségeit.

               3.A (2) bekezdésben említett megállapítást tevő Fél értesíti a kereskedelmi partnerségi bizottságot, és a kereskedelmi partnerségi bizottság keretében konzultációkat kezd a másik Féllel annak érdekében, hogy mindkét Fél számára elfogadható megoldást találjanak.

               4.Amennyiben a Felek az értesítés időpontjától számított három hónapon belül nem tudnak kölcsönösen elfogadható megoldásban megállapodni, a megállapítást tevő Fél dönthet úgy, hogy ideiglenesen felfüggeszti az érintett termékre vagy termékekre vonatkozó preferenciális elbánást. Ebben az esetben a megállapítást tevő Fél haladéktalanul értesíti a kereskedelmi partnerségi bizottságot az ideiglenes felfüggesztésről és arról is, hogy mely időszakban szándékozik alkalmazni az ideiglenes felfüggesztést.

               5.Az ideiglenes felfüggesztés csak a jogsértés vagy kijátszás elleni fellépéshez, valamint az érintett Fél pénzügyi érdekeinek védelméhez szükséges ideig alkalmazható, de semmilyen esetben sem hosszabb ideig mint hat hónap. Az érintett Fél folyamatosan felülvizsgálja a helyzetet, és amennyiben úgy határoz, hogy az ideiglenes felfüggesztésre már nincs szükség, azt a kereskedelmi partnerségi bizottságnak bejelentett időszak vége előtt megszünteti. Amennyiben a felfüggesztés alapjául szolgáló körülmények a hat hónapos időszak lejártakor is fennállnak, az érintett Fél határozhat a felfüggesztés meghosszabbításáról. Minden felfüggesztésről rendszeres konzultációt kell folytatni a kereskedelmi partnerségi bizottságban.

               6.Az egyes Felek belső eljárásaiknak megfelelően tájékoztatást tesznek közzé az importőrök számára a (4) és az (5) bekezdésben említett ideiglenes felfüggesztésekkel kapcsolatos valamennyi határozatról.

               7.A (4) bekezdéstől eltérve, ha az importőr bizonyítani tudja az importáló vámhatóság számára, hogy az ilyen termékek teljes mértékben megfelelnek az importáló Fél vámjogszabályainak, a megállapodás követelményeinek, valamint az importáló Fél által – annak saját törvényeivel és rendeleteivel összhangban – megállapított ideiglenes felfüggesztéssel kapcsolatos bármely egyéb feltételnek, az importáló Fél lehetővé teszi az importőr számára, hogy visszamenőleges hatállyal preferenciális elbánást kérjen, és visszaigényelje a termékek behozatalakor az alkalmazandó kedvezményes vámtételeket meghaladóan fizetett vámokat.

               GOODS.20. cikk: Adminisztratív hibák kezelése

               A preferenciális exportrendszer megfelelő irányításában az illetékes hatóságok által elkövetett rendszeres hiba vagy egyéb problémák esetén, és különösen e cím 2. fejezetének vagy a vámügyekben történő kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyv rendelkezéseinek alkalmazásában, amennyiben ez a hiba vagy probléma következményekkel jár az importvámok tekintetében, az ilyen következményekkel szembesülő Fél felkérheti a kereskedelmi partnerségi bizottságot, hogy a helyzet megoldása érdekében vizsgálja meg a megfelelő intézkedések elfogadásának lehetőségeit.

               GOODS.21. cikk: Kulturális javak

               1.A Felek együttműködnek a valamely Fél területéről jogellenesen kivitt kulturális javak visszaszolgáltatásának megkönnyítésében, tekintettel a kulturális javak jogtalan behozatalának, kivitelének és tulajdona jogtalan átruházásának megakadályozását és megelőzését szolgáló eszközökről szóló, 1970. november 17-én Párizsban aláírt UNESCO-egyezményben foglalt elvekre.

               2.E cikk alkalmazásában:

               (a)„kulturális tárgy vagy kulturális javak”: az egyes Felek vonatkozó szabályaival és eljárásaival összhangban művészeti, történelmi vagy régészeti értéket képviselő, nemzeti kincsek közé besorolt vagy akként meghatározott tárgyak; valamint

               (b)„az egyik Fél területéről való jogellenes kivitel”:

               (i) az egyik Fél területéről 1993. január 1-jén vagy azt követően a Fél nemzeti kincsek védelmére vonatkozó szabályainak vagy a kulturális javak kivitelére vonatkozó szabályainak megsértésével történt kivitel; vagy

               (ii) a jogszerű ideiglenes kiszállítás lejártát követően vissza nem szállított tárgyak, illetve az ideiglenes kiszállításra vonatkozó egyéb feltételek megszegése, 1993. január 1-jén vagy azt követően.

               3.A Felek illetékes hatóságai különösen a következők révén működnek együtt egymással:

               (a) a másik Fél értesítése, ha a területükön kulturális tárgyat találnak, és alapos okkal feltételezhető, hogy azt jogellenesen vitték ki a másik Fél területéről;

               (b) a másik Félnek az adott Fél területéről jogellenesen kivitt kulturális javak visszaszolgáltatására irányuló kérelmeinek kezelése;

               (c) az ilyen kulturális javak visszaszolgáltatásának megkerülésére irányuló intézkedések megakadályozása szükséges ideiglenes intézkedések révén; valamint

               (d) minden szükséges intézkedés meghozatala a másik Fél területéről jogellenesen kivitt kulturális javak fizikai megóvása érdekében.

               4.Az egyes Felek kijelölik azt a kapcsolattartó pontot, amely felelős a másik Fél kapcsolattartó pontjával való kommunikációért az e cikk alapján felmerülő ügyekben, különös tekintettel a (3) bekezdés a) és b) pontjában említett értesítésekre és kérelmekre.

               5.A Felek tervezett együttműködésébe adott esetben és szükség szerint be kell vonni a Felek kulturális javak kiviteli eljárásainak kezeléséért felelős vámhatóságait.

               6. A hatodik rész I. címe [Vitarendezés] nem alkalmazandó e cikkre.

               2. fejezet: Származási szabályok

               1. szakasz: Származási szabályok

               ORIG.1. cikk: Célkitűzés

               E fejezet célja az áruk származását meghatározó rendelkezések megállapítása az e megállapodás szerinti preferenciális tarifális elbánás alkalmazása céljából, valamint a kapcsolódó származási eljárások meghatározása.

               ORIG.2. cikk: Fogalommeghatározások

               E fejezet alkalmazásában:

               (a)„besorolás”: utalás arra, hogy egy termék vagy anyag a harmonizált rendszer egy adott árucsoportja, vámtarifaszáma vagy alszáma alá tartozik;

               (b)„szállítmány”: olyan termékek, amelyeket egy exportőrtől egy címzett részére egyidejűleg szállítanak, vagy amelyeknek az exportőrtől a címzetthez történő szállítása egyetlen fuvarokmánnyal, illetve ilyen okmány hiányában egyetlen számlával történik;

               (c)„exportőr”: az egyik Fél területén letelepedett személy, aki az e Fél jogszabályaiban és egyéb rendelkezéseiben rögzített követelményeknek megfelelően exportálja vagy előállítja a származó terméket és származásmegjelölő nyilatkozatot állít ki;

               (d)„importőr”: az a személy, aki a származó terméket importálja és ehhez preferenciális tarifális elbánást kér;

               (e)„anyag”: egy termék előállítása során felhasznált bármilyen anyag, ideértve minden alkotóelemet, hozzávalót, nyersanyagot vagy alkatrészt is;

               (f)„nem származó anyag”: olyan anyag, ami e fejezet értelmében nem minősül származónak, ideértve azokat az anyagokat is, amelyek származó státuszát nem lehet meghatározni;

               (g)„termék”: az előállítás eredményeként létrejött termék, akkor is, ha egy másik termék előállítása során anyagként történő későbbi felhasználásra szánják;

               (h)„előállítás”: bármiféle megmunkálás vagy feldolgozás, beleértve az összeszerelést is.

               ORIG.3. cikk: Általános követelmények

               1.
                     Annak érdekében, hogy az egyik Fél e megállapodással összhangban preferenciális tarifális elbánást alkalmazzon a másik Fél származó árujára, feltéve, hogy a szóban forgó termékek megfelelnek e fejezet minden más alkalmazandó követelményének, a következő termékeket kell a másik Fél származó árujának tekinteni:

               (a)az ORIG.5. cikk [Teljes egészében egyetlen országban létrejött vagy előállított áru] értelmében teljes egészében az adott Félnél létrejött vagy előállított termékek;

               (b)a kizárólag az adott Fél származó anyagaiból az adott Fél területén előállított termékek; valamint

               (c)az adott Fél területén előállított olyan termékek, amelyek nem származó anyagokat tartalmaznak, feltéve, hogy azok megfelelnek az ORIG-2. MELLÉKLETBEN [Termékspecifikus származási szabályok] meghatározott követelményeknek.

               2.
                     Amennyiben egy termék származó státuszt kapott, az annak előállításához felhasznált nem származó anyagok nem minősülnek nem származónak, amikor ezt a terméket egy másik termék előállításához felhasználják.

               3.
                     A származó státusz megszerzésére vonatkozó feltételeknek az Egyesült Királyság vagy az Unió területén megszakítás nélkül teljesülniük kell.

               ORIG.4. cikk: Származási kumuláció

               1.Az egyik Fél származó terméke a másik Fél származó termékének is minősül, ha az említett terméket a másik Félnél anyagként használják fel egy másik termék előállításához.

               2.Egy Félnél a nem származó anyagokon végrehajtott megmunkálás figyelembe vehető annak megállapítása céljából, hogy egy termék a másik Fél származó termékének minősül-e.

               3.Az (1) és a (2) bekezdés nem alkalmazandó, ha a másik Fél területén végzett előállítás nem haladja meg az ORIG.7. cikkben [Nem kielégítő előállítás] szereplő műveleteket.

               4.Annak érdekében, hogy az exportőr kitölthesse az e cikk (2) bekezdésében említett termékre vonatkozó, az ORIG.18. cikk [Preferenciális tarifális elbánás kérelmezése] (2) bekezdésének a) pontjában említett származásmegjelölő nyilatkozatot, az exportőrnek be kell szereznie beszállítójától az ORIG-3. mellékletben [Beszállítói nyilatkozat] előírt beszállítói nyilatkozatot, vagy egy azzal egyenértékű dokumentumot, amely kellő részletességgel tartalmazza az érintett nem származó anyagok leírására szolgáló ugyanazon információkat ahhoz, hogy azonosíthatók legyenek.

               ORIG.5. cikk: Teljes egészében egyetlen országban létrejött vagy előállított áru

               1.
                     Teljes egészében valamely Fél területén létrejöttnek vagy előállítottnak minősülnek a következő termékek:

               (a)a föld mélyéből vagy a tengerfenékről ott kitermelt ásványi termékek;

               (b)az adott Fél területén betakarított növényi termékek;

               (c)az ott született és tenyésztett élő állatok;

               (d)az ott felnevelt élő állatokból létrejött termékek;

               (e)az adott Fél területén született és tenyésztett vágóállatokból létrejött termékek;

               (f)az adott Fél területén folytatott vadászat vagy halászat útján létrejött termékek;

               (g)az ottani akvakultúrából származó termékek, amennyiben a vízi élőlények – beleértve a halakat, puhatestűeket, rákféléket, más vízi gerincteleneket és vízi növényeket – ott születtek vagy ott tenyésztették őket valamilyen szaporítóanyagból, tenyésztési vagy növekedési beavatkozások – rendszeres ivadéktelepítés, etetés, ragadozókkal szembeni védelem – útján halak ivartermékéből, zsenge és előnevelt ivadékokból vagy lárvából;

               (h)valamely Fél hajójával bármely parti tengeren kívüli tengeri területről származó tengeri halászati termékek és a tengerből nyert más termékek;

               (i)valamely Fél feldolgozóhajójának fedélzetén a kizárólag a h) pontban említett termékekből előállított termékek;

               (j)bármely parti tengeren kívül a tengerfenékről vagy az altalajból kinyert termékek, feltéve, hogy a kitermelőknek jogában áll az ilyen tengerfenék vagy altalaj hasznosítása;

               (k)az adott Fél területén folytatott előállítási műveletből származó hulladék és maradék;

               (l)az ott begyűjtött használt termékekből keletkezett hulladék és maradék, ha ezek a termékek csak nyersanyagok visszanyerésére alkalmasak;

               (m)az ott kizárólag az a)–l) pontban meghatározott termékekből előállított termékek.

               2.
                     Az (1) bekezdés h) és i) pontjában szereplő „valamely Fél hajója” és „valamely Fél feldolgozóhajója” kifejezés olyan hajót és feldolgozóhajót jelent, amely(et):

               (a)
                     valamely tagállamban vagy az Egyesült Királyságban vettek nyilvántartásba;

               (b)
                     valamelyik tagállam vagy az Egyesült Királyság lobogója alatt hajózik; valamint

               (c)
                     megfelel az alábbi feltételek egyikének:

                  (i)
                     legalább 50 %-ban valamelyik tagállam vagy az Egyesült Királyság állampolgárának a tulajdonában van; vagy

                  (ii)
                     olyan jogi személyek tulajdonában van, amelyek mindegyike:

                     (A) az Unióban vagy az Egyesült Királyságban rendelkezik székhellyel vagy anyalétesítménnyel; valamint

                     (B) legalább 50 %-ban valamelyik tagállam vagy az Egyesült Királyság állami szerveinek, állampolgárainak vagy vállalkozásainak a tulajdonában áll.

                ORIG.6. cikk: Tűréshatárok

               1.Ha egy termék előállítása során nem származó anyagot használnak fel, és emiatt a termék nem felel meg az ORIG-2. MELLÉKLETBEN [Termékspecifikus származási szabályok] meghatározott követelményeknek, az adott terméket mégis valamely Fél származó termékének kell tekinteni, amennyiben:

               (a)
                     a harmonizált rendszer 2. és 4–24. árucsoportjába besorolt, a termék előállításához használt nem származó anyagok össztömege — a 16. árucsoportba tartozó feldolgozott halászati termékek kivételével – nem haladja meg a termék tömegének 15 %-át;

                (b)
                     minden más termék esetében – a harmonizált rendszer 50–63. árucsoportjába tartozó termékek kivételével – a nem származó anyagok összértéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 10 %-át; vagy

               (c)
                     a harmonizált rendszer 50–63. árucsoportjába besorolt termékekre az ORIG-1. MELLÉKLET [Bevezető megjegyzések a termékspecifikus származási szabályokhoz] 7. és 8. megjegyzésében meghatározott tűréshatárok alkalmazandók.

               2.
                     Az (1) bekezdés nem alkalmazandó, ha a termék előállítása során felhasznált nem származó anyagok értéke vagy tömege meghaladja a nem származó anyagok maximális értékének vagy tömegének az ORIG-2. MELLÉKLETBEN [Termékspecifikus származási szabályok] szereplő követelményekben meghatározott százalékos arányát.

               3.
                     E cikk (1) bekezdése nem alkalmazandó az ORIG.5. cikk [Teljes egészében egyetlen országban létrejött vagy előállított áru] értelmében teljes egészében valamely Félnél előállított termékekre. Amennyiben az ORIG-2. MELLÉKLET [Termékspecifikus származási szabályok] előírja, hogy a termék előállítása során felhasznált anyagoknak teljes egészében létrejöttnek vagy előállítottnak kell lenniük, az (1) és a (2) bekezdés alkalmazandó.

               ORIG.7. cikk: Nem kielégítő előállítás

               1.
                     Az ORIG.3. cikk [Általános követelmények] (1) bekezdésének c) pontja ellenére egy termék nem tekinthető valamely Fél származó termékének, ha a termék valamely Fél területén való előállítása csak az alábbi, nem származó anyagokon végzett műveletek közül egyből vagy többől áll:

               (a)
                     tartósítási műveletek, mint például szárítás, fagyasztás, sós lében tartás vagy más hasonló művelet, melynek kizárólagos célja annak biztosítása, hogy a termék jó állapotban maradjon a szállítás és raktározás során
                  2
               ;

               (b)
                     csomagok megosztása vagy összeállítása;

               (c)
                     mosás, tisztítás; por, oxidáció, olaj, festék vagy más külső réteg eltávolítása;

               (d)
                     textíliák és textiltermékek vasalása vagy simítása;

               (e)
                     egyszerű festési és fényezési műveletek;

               (f)
                     rizs hántolása, részleges vagy teljes őrlése; gabonafélék és rizs fényezése, glazúrozása; rizs fehérítése;

               (g)
                     cukor színezésére, ízesítésére vagy formázására szolgáló műveletek; szilárd halmazállapotú cukor részleges vagy teljes őrlése;

               (h)
                     gyümölcs-, dió- és zöldségfélék hámozása, kimagozása, feltörése és kifejtése;

               (i)
                     élezés, egyszerű köszörülés vagy egyszerű vágás;

               (j)
                     szitálás, rostálás, válogatás, osztályozás, méret szerinti osztályozás, összepárosítás (ideértve az árucikk-készletek összeállítását is);

               (k)
                     egyszerű palackba, konzervdobozba, üvegbe, zsákba, ládába, dobozba való helyezés, kartonra vagy táblára rögzítés és minden egyéb egyszerű csomagolási művelet;

               (l)
                     jelzés, címke, logó és egyéb hasonló megkülönböztető jel termékekre vagy azok csomagolására való felhelyezése vagy nyomtatása;

               (m)
                     termékek egyszerű vegyítése, fajtájukra való tekintet nélkül is; cukor keverése bármely más anyaggal;

               (n)
                     víz egyszerű hozzáadása vagy vízzel vagy más olyan anyaggal való hígítás, amely nem változtatja meg lényegesen a termék jellemzőit, vagy a termékek dehidratálása vagy denaturálása;

               (o)
                     árucikkek alkatrészeinek egyszerű összeszerelése teljes árucikké vagy termékek részekre való egyszerű szétszerelése;

               (p)
                     állatok levágása.

               2.
                     Az (1) bekezdés alkalmazásában a művelet akkor egyszerű, ha elvégzéséhez sem speciális szaktudás, sem olyan speciális gép, felszerelés vagy berendezés nem szükséges, amelyet kifejezetten az adott művelet céljára gyártottak vagy állítottak üzembe.

                ORIG.8. cikk: Minősítési egység

               1.
                     E fejezet alkalmazásában „minősítési egység”: az a termék, amelyet a termék harmonizált rendszer szerinti besorolásának megállapítása során alapegységnek tekintenek.

               2. Ha egy szállítmány a harmonizált rendszer szerinti ugyanazon vámtarifaszám alá besorolt több azonos termékből áll, akkor e fejezet rendelkezéseinek alkalmazása során minden egyes terméket figyelembe kell venni.

               ORIG.9. cikk: Szállításra használt csomagolóanyagok és konténerek

               A szállítás során a termék védelme érdekében használt csomagolóanyagok és szállítókonténerek figyelmen kívül hagyandók annak meghatározásakor, hogy egy termék származónak minősül-e.

               ORIG.10. cikk: Kiskereskedelmi használatra szánt csomagolóanyagok és tárolóedények

               A termék származásának meghatározásakor figyelmen kívül kell hagyni azokat a csomagolóanyagokat és tárolóedényeket, amelyekbe a terméket kiskereskedelmi értékesítésre csomagolták, amennyiben azokat a termékkel együtt sorolták be, kivéve a nem származó anyagok maximális értékének kiszámítása céljából, ha a termékre az ORIG-2. MELLÉKLET [Termékspecifikus származási szabályok] szerint a nem származó anyagok maximális értéke vonatkozik.

               ORIG.11. cikk: Tartozékok, pótalkatrészek és szerszámok

               1.
                     A tartozékokat, pótalkatrészeket, szerszámokat, használati utasításokat vagy egyéb tájékoztató anyagokat a szóban forgó berendezéssel, géppel, készülékkel vagy járművel együtt egy terméknek kell tekinteni, ha:

               (a)a termékkel együtt sorolták be és szállították, és ezek nem külön számlán szerepelnek; valamint

               (b)azok olyan típusúak, mennyiségűek és értékűek, ami az adott termék esetében szokásosnak minősül.

               2.
                     Az (1) bekezdésben említett tartozékokat, pótalkatrészeket, szerszámokat, használati utasításokat vagy egyéb tájékoztató anyagokat figyelmen kívül kell hagyni a termék származásának meghatározásakor, kivéve a nem származó anyagok maximális értékének kiszámítása céljából, ha a termékre az ORIG-2. MELLÉKLET [Termékspecifikus származási szabályok] szerint a nem származó anyagok maximális értéke vonatkozik.

               ORIG.12. cikk: Készletek

               A harmonizált rendszer 3. általános értelmező szabálya értelmében vett készletet valamely Fél származó termékének kell tekinteni, ha az azt alkotó valamennyi összetevő származó termék. Ha egy készlet származó és nem származó összetevőkből áll, a készletet teljes egészében valamely Fél származó termékének kell tekinteni, amennyiben a nem származó összetevők értéke nem haladja meg a készlet gyártelepi árának 15 %-át.

               ORIG.13. cikk: Semleges elemek

               Annak eldöntéséhez, hogy egy termék valamely Fél származó terméke-e, nem szükséges meghatározni az alábbi elemek származását, amelyeket a szóban forgó termék előállítása során esetlegesen felhasználtak:

               (a)
                     üzemanyag, energia, katalizátor és oldószer;

               (b)
                     berendezések és épületek karbantartásához használt üzem, berendezés, pótalkatrész és anyag;

               (c)
                     gép, szerszám, süllyeszték és öntőforma;

               (d)
                     gyártási folyamatban vagy berendezések és épületek üzemeltetéséhez használt kenőanyag, zsír, feldolgozási keverék és egyéb anyag;

               (e)
                     kesztyű, szemüveg, lábbeli, ruházat, biztonsági felszerelések és készletek;

               (f)
                     áruk tesztelésére és vizsgálatára használt berendezés, készülék és eszköz; valamint

               (g)
                     az előállítás során felhasznált egyéb anyagok, amelyeket nem építettek be a termékbe, és amelyeket nem szándékoznak beépíteni a termék végső összetételébe.

               ORIG.14. cikk: Könyvelés szerinti elkülönítés

               1.
                     A származó és nem származó felcserélhető anyagokat vagy „felcserélhető termékeket” fizikailag el kell különíteni a tárolás során annak érdekében, hogy megőrizhető legyen származó és nem származó státuszuk.

               2.
                     Az (1) bekezdés alkalmazásában „felcserélhető anyagok” vagy „felcserélhető termékek”: olyan anyagok vagy termékek, amelyek azonos jellegűek és kereskedelmi minőségűek, azonos műszaki és fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, és a származás megállapítása szempontjából a végtermékbe beépített állapotukban egymástól nem különböztethetők meg.

               3.
                     Az (1) bekezdéstől eltérve felhasználhatók származó és nem származó felcserélhető anyagok egy termék előállítása során akkor is, ha azokat fizikailag nem elkülönítetten tárolják, feltéve, hogy a könyvelés szerinti elkülönítés módszerét alkalmazzák.

               4.
                     Az (1) bekezdéstől eltérve, a harmonizált rendszer 10., 15., 27., 28., 29. árucsoportja és 32.01–32.07 vagy 39.01–39.14 vámtarifaszáma alá besorolt származó és nem származó felcserélhető termékek a másik Fél területére történő kivitel előtt fizikai elkülönítés nélkül tárolhatók az egyik Fél területén, feltéve, hogy a könyvelés szerinti elkülönítés módszerét alkalmazzák.

               5.
                     A (3) és a (4) bekezdésben említett könyvelés szerinti elkülönítés módszerét a Felek által általánosan elfogadott számviteli alapelvek szerinti készletgazdálkodási módszerrel összhangban kell alkalmazni.

               6.
                     Könyvelés szerinti elkülönítési módszer lehet minden olyan módszer, amely biztosítja, hogy semmilyen időpontban ne kaphasson több anyag vagy termék származó minősítést annál, mint ha az anyagokat vagy termékeket fizikailag elkülönítenék.

               7.
                     Valamely Fél a jogszabályaiban és egyéb rendelkezéseiben meghatározott feltételek szerint előírhatja, hogy a könyvelés szerinti elkülönítés módszerének alkalmazásához e Fél vámhatóságainak előzetes engedélyére van szükség. A Fél vámhatóságai nyomon követik az engedély alkalmazását, és visszavonhatják az engedélyt, ha az engedély tulajdonosa nem megfelelően alkalmazza a könyvelés szerinti elkülönítés módszerét vagy nem teljesít a jelen fejezetben meghatározott bármely más feltételt.

               ORIG.15. cikk: Visszaszállított termékek

               Ha valamely Fél tőle harmadik országba exportált származó áruját visszaszállítják e Fél területére, azt nem származónak kell tekinteni, kivéve, ha a Fél vámhatósága előtt kielégítően bizonyítható, hogy a visszaszállított termék:

               (a)azonos az exportált termékkel; valamint

               (b)az adott harmadik országbeli tartózkodása vagy az exportja alatt a jó állapotban való megőrzéshez szükségeseken kívül semmilyen más műveleten nem esett át.

               ORIG.16. cikk: A változtatás tilalma

               1.
                     Az importáló Félnél háztartási használatra bejelentett származó termék az exportálást követően és a háztartási használatra való bejelentést megelőzően nem változtatható meg vagy alakítható át semmilyen módon és nem vethető alá műveleteknek, kivéve a jó állapotának megőrzésére irányuló műveleteket és az olyan jelölések, címkék, bélyegzők vagy bármely más dokumentáció hozzáadását, amely az importáló Fél konkrét hazai előírásainak való megfelelés érdekében szükséges.

               2.
                     A termék tárolására vagy kiállítására harmadik országban is sor kerülhet, feltéve, hogy az vámfelügyelet alatt marad az adott harmadik országban.

               3.
                     A szállítmányok megbontása harmadik országban is történhet, ha azt az exportőr végzi vagy az exportőr felelőssége mellett végzik, és feltéve, hogy a szállítmányok vámfelügyelet alatt maradnak az említett harmadik országban.

               4.
                     Amennyiben kétség merül fel azt illetően, hogy teljesülnek-e az (1)–(3) bekezdés követelményei, az importáló Fél vámhatósága felkérheti az importőrt, hogy szolgáltasson bizonyítékot a megfelelésről, amely bizonyíték bármilyen formában benyújtható, ideértve a szerződéses fuvarokmányokat, például a fuvarrakleveleket, a csomagok jelölésére és számozására vonatkozó tényszerű vagy konkrét bizonyítékot, vagy magával a termékkel kapcsolatos bármilyen bizonyítékot.

               ORIG.17. cikk: A behozatalivám-visszatérítés és a behozatali vámok alóli mentesség tilalma

               A vámügyi együttműködéssel és a származási szabályokkal foglalkozó kereskedelmi szakbizottság legkorábban 2 évvel e megállapodás hatálybalépését követően bármelyik Fél kérésére felülvizsgálja a Felek vámvisszatérítési és aktív feldolgozási rendszereit. E célból az egyik Fél kérésére a másik Fél legkésőbb a kéréstől számított 60 napon belül a kérelmező Fél rendelkezésére bocsátja a vámvisszatérítési és aktív feldolgozási rendszerének működéséről rendelkezésre álló információkat és részletes statisztikákat, az e megállapodás hatálybalépésétől számított időszakra vagy – ha ez rövidebb – az azt megelőző 5 évre vonatkozóan. E felülvizsgálat fényében a vámügyi együttműködéssel és a származási szabályokkal foglalkozó kereskedelmi szakbizottság a vámvisszatérítésre vagy vámmentességre vonatkozó korlátozások vagy korlátozások bevezetése céljából ajánlásokat tehet a partnerségi tanácsnak e fejezet és mellékletei rendelkezéseinek módosítására.

               2. szakasz: Származási eljárások

               ORIG.18. cikk: Preferenciális tarifális elbánás iránti kérelem

               1.Az importáló Fél a behozatalkor preferenciális tarifális elbánást biztosít a másik Fél származó termékének e fejezet értelmében, az importőr preferenciális tarifális elbánás iránti kérelme alapján. Az importőr felel a preferenciális tarifális elbánás iránti kérelem helyességéért és az e fejezetben előírt követelmények betartásáért.

               2.A preferenciális tarifális elbánás iránti kérelem a következőkön alapul:

               (a)származásmegjelölő nyilatkozat arról, hogy a termék az exportőrtől származik; vagy

               (b)az importőr tudomása arról, hogy a termék származó.

               3.A (2) bekezdés a) pontjában említett származásmegjelölő nyilatkozat alapján preferenciális tarifális elbánás iránti kérelmet benyújtó Fél megőrzi a származásmegjelölő nyilatkozatot, és ha az importáló Fél vámhatósága ezt előírja, benyújtja annak egy példányát az említett hatóságnak.

               ORIG.18a. cikk: A preferenciális tarifális elbánás iránti kérelem benyújtásának időpontja

               1.A preferenciális tarifális elbánás iránti kérelmet és annak az ORIG.18. cikk [Preferenciális tarifális elbánás iránti kérelem] (2) bekezdésében említett alapját az importáló Fél jogszabályainak és rendeleteinek megfelelően bele kell foglalni a behozatali vám-árunyilatkozatba.

               2.E cikk (1) bekezdésétől eltérve, amennyiben az importőr a behozatal időpontjában nem nyújtott be preferenciális tarifális elbánás iránti kérelmet, az importáló Fél preferenciális tarifális elbánást biztosít, és visszafizeti vagy elengedi a kifizetett többletvámot, feltéve, hogy:

               (a)a preferenciális tarifális elbánás iránti kérelmet legkésőbb a behozatal időpontjától számított három éven belül, vagy a Fél jogszabályaiban és egyéb rendelkezéseiben meghatározott hosszabb időszakon belül nyújtják be,

               (b)az importőr megadja az ORIG.18. cikk [Preferenciális tarifális elbánás iránti kérelem] (2) bekezdésében említett kérelem alapját; valamint

               (c)a termék származónak minősült volna, és megfelelt volna az e fejezet 1. szakasza [Származási szabályok] értelmében alkalmazandó valamennyi egyéb követelménynek, ha az importőr benyújtotta volna az igényét a behozatal időpontjában.

                Az importőrre az ORIG.18. cikk [Preferenciális tarifális elbánás iránti kérelem] értelmében alkalmazandó egyéb kötelezettségek változatlanok maradnak.

               ORIG.19. cikk: Származásmegjelölő nyilatkozat

               1.A származásmegjelölő nyilatkozatot a termék exportőre állítja ki a termék származó státuszát igazoló információ alapján, ideértve a termék előállítása során felhasznált anyagok származó státuszára vonatkozó információkat is. Az exportőr felel a származásmegjelölő nyilatkozat és a megadott információk helyességéért.

               2.A származásmegjelölő nyilatkozatot az ORIG-4. MELLÉKLETBEN [A származásmegjelölő nyilatkozat szövege] szereplő szöveg egyik nyelvi változatának felhasználásával kell kiállítani egy számlán vagy bármely más okmányon, amely az azonosítását lehetővé tevő részletességgel ismerteti a származó terméket. Az exportőr felelős azért, hogy a származó termék azonosítását lehetővé tevő kellő részletességet biztosítson. Az importáló Fél nem írja elő az importőr számára a származásmegjelölő nyilatkozat fordításának benyújtását.

               3.A származásmegjelölő nyilatkozat a kiállításától számított 12 hónapig, vagy az importáló Fél által meghatározott ennél hosszabb ideig, de legfeljebb 24 hónapig érvényes.

               4.A származásmegjelölő nyilatkozat vonatkozhat:

               (a)a Fél területére importált egy vagy több termék egyetlen szállítmányára; vagy

               (b)a Fél területére érkező azonos termékek több szállítmányára a származásmegjelölő nyilatkozaton feltüntetett, 12 hónapot nem meghaladó időszakban.

               5.Ha az importőr kérésére a harmonizált rendszer 2. a) általános szabálya értelmében összeszereletlennek vagy szétszereltnek minősülő, a harmonizált rendszer XV.–XXI. áruosztálya alá tartozó termékeket több részletben importálják, e termékekre vonatkozóan egyetlen származásmegjelölő nyilatkozat használható az importáló Fél vámhatósága által meghatározott követelményekkel összhangban.

               ORIG.20. cikk: Ellentmondások

               Az importáló Fél vámhatósága nem utasítja el a preferenciális tarifális elbánás iránti kérelmet a származásmegjelölő nyilatkozat csekély hibái vagy ellentmondásai miatt, vagy kizárólag azzal az indoklással, hogy a számlát harmadik országban állították ki.

                ORIG.21. cikk: Az importőr ismeretei

               1.Az ORIG.18. cikk [Preferenciális tarifális elbánás iránti kérelem] (2) bekezdésének b) pontja alapján benyújtott preferenciális tarifális elbánás iránti kérelem alkalmazásában az importőr azon ismereteinek, hogy egy termék az exportáló Fél területéről származik, olyan információkon kell alapulniuk, amelyek igazolják, hogy a termék származó, és megfelel az e fejezetben előírt követelményeknek.

               2.A preferenciális elbánás kérelmezése előtt, abban az esetben, ha az importőr nem tudja megszerezni az e cikk (1) bekezdésében említett információt annak következtében, hogy az exportőr azt bizalmas információnak tekinti, vagy bármely más okból, az exportőr származásmegjelölő nyilatkozatot adhat ki annak érdekében, hogy az importőr az ORIG.18. cikk [Preferenciális tarifális elbánás iránti kérelem] (2) bekezdésének a) pontja alapján kérhesse a preferenciális elbánást.

               ORIG.22. cikk: A dokumentumok megőrzésére irányuló követelmények

               1.A termék behozatalának időpontjától számított legalább három évig az importáló Fél területére behozott termékre preferenciális tarifális elbánást kérelmező importőr köteles megőrizni a következőket:

               (a)ha a kérelem alapja származásmegjelölő nyilatkozat volt, akkor az exportőr által kiállított származásmegjelölő nyilatkozat; vagy

               (b)ha a kérelem alapját az importőr ismeretei képezték, akkor minden olyan dokumentum, amely igazolja, hogy a termék megfelel a származó státusz megszerzéséhez szükséges követelményeknek.

               2.A származásmegjelölő nyilatkozatot kiállító exportőr a származásmegjelölő nyilatkozat kiállításától számított legalább négy évig megőrzi a származásmegjelölő nyilatkozat egy példányát és minden más olyan dokumentumot, amely igazolja, hogy a termék megfelel a származó státusz megszerzéséhez szükséges követelményeknek.

               3.Az e cikk szerint megőrzendő dokumentumok elektronikus formátumban is tárolhatók.

               ORIG.23. cikk: Kis szállítmányok

               1.Az ORIG.18. [Preferenciális tarifális elbánás iránti kérelem] – ORIG.21. [Az importőr ismeretei] cikktől eltérve, feltéve, hogy a terméket az e fejezet követelményeinek megfelelőként jelentették be, és az importáló Fél vámhatóságának nincs kételye a nyilatkozat valódiságát illetően, az importáló Fél preferenciális tarifális elbánást biztosít:

               (a)a magánszemélyek által magánszemélyeknek kis csomagban küldött termék számára;

               (b)az utasok személyes poggyászának részét képező termék számára; valamint

               (c)az Egyesült Királyság esetében az a) és b) pont mellett egyéb kis értékű szállítmányok számára.

               2.A következő termékek nem tartoznak az e cikk (1) bekezdésének hatálya alá:

               (a)azok a sorozatos behozatal részét képező termékek, amelyek tekintetében észszerűen feltételezhető, hogy azokat az ORIG.18. cikkben [Preferenciális tarifális elbánás iránti kérelem] foglalt követelmények megkerülése céljából hozták be külön-külön;

               (b)az Unió esetében:

               (I)a kereskedelmi forgalomban behozott termékek; az alkalmi jellegű és kizárólag a címzett vagy az utas vagy családja személyes használatára szánt termékekből álló behozatal nem minősül kereskedelmi behozatalnak, amennyiben az érintett termékek jellegéből és mennyiségéből fakadóan nyilvánvaló, hogy nem áll fenn kereskedelmi célzat; valamint

               (II)azok a termékek, amelyek összértéke meghaladja az 500 EUR-t a kis csomagokban küldött termékek tekintetében, illetve az 1 200 EUR-t az utasok személyes poggyászának részét képező termékek tekintetében. A bármely adott nemzeti pénznemben felhasználandó összeg megegyezik az ilyen pénznemű összeg euróban kifejezett, október első munkanapján számított egyenértékével. Az összegek a fenti napon az Európai Központi Bank által közzétett összegeknek felelnek meg – kivéve, ha az Európai Bizottság minden év október 15-ig ettől eltérő összegről kap tájékoztatást –, és ezek az összegek a következő év január 1-jétől alkalmazandók. Az Európai Bizottság értesíti az Egyesült Királyságot a vonatkozó összegekről. Az Unió egyéb határértékeket is megállapíthat, amelyekről tájékoztatja az Egyesült Királyságot; valamint

               (c)az Egyesült Királyság esetében azok a termékek, amelyek összértéke meghaladja az Egyesült Királyság belső jogában meghatározott határértékeket. Az Egyesült Királyság tájékoztatja az Uniót ezekről a határértékekről.

               3.Az importőr felel a nyilatkozat helyességéért és az e fejezetben előírt követelmények betartásáért. Az ORIG.22. cikkben [A dokumentumok megőrzésére irányuló követelmények] meghatározott dokumentummegőrzési követelmények e cikk értelmében nem alkalmazandók az importőrre.

               ORIG.24. cikk: Ellenőrzés

               1.Az importáló Fél vámhatósága kockázatértékelési módszerek – többek között véletlenszerű kiválasztás – alapján ellenőrizheti, hogy a termék származó-e, vagy hogy e fejezet egyéb követelményei teljesülnek-e. Az ilyen ellenőrzések történhetnek azon importőrtől való információkérés útján, aki a behozatali vám-árunyilatkozat benyújtásakor, a termékek szabad forgalomba bocsátása előtt vagy a termékek szabad forgalomba bocsátása után az ORIG.18. cikkben [Preferenciális tarifális elbánás iránti kérelem] említett kérelmet benyújtotta.

               2.Az (1) bekezdés szerinti információkérés legfeljebb a következő elemekre terjedhet ki:

               (a)ha a kérelem alapja származásmegjelölő nyilatkozat volt, akkor a származásmegjelölő nyilatkozat; valamint

               (b)a származási kritériumok teljesítésével kapcsolatos információk;

               (I)ha a származási kritérium feltétele az, hogy az áru „teljes egészében létrejött”, akkor az alkalmazandó kategória (mint például betakarítás, bányászat, halászat és a termelés helye);

               (II)ha a származási kritérium a tarifális besorolás változásán alapul, valamennyi nem származó anyag és azok tarifális besorolásának (a származási kritériumoktól függően kettő-, négy- vagy hatszámjegyű formátumban) a jegyzéke;

               (III)ha a származási kritérium az értékmódszeren alapul, a végtermék értéke, valamint az adott termék előállítása során felhasznált valamennyi nem származó anyag értéke;

               (IV)ha a származási kritérium a tömegen alapul, a végtermék tömege, valamint a végtermékhez felhasznált releváns nem származó anyagok tömege;

               (V)ha a származási kritérium egy konkrét termelési folyamaton alapult, e konkrét termelési folyamat leírása.

               3.A kért információ megadásakor az importőr bármilyen más információt is megadhat, amelyet az ellenőrzés céljából relevánsnak tart.

               4.Ha a preferenciális tarifális elbánás iránti kérelem származásmegjelölő nyilatkozaton alapul, az importőrnek be kell nyújtania ezt a nyilatkozatot, de válaszolhatja azt az importáló Fél vámhatóságának, hogy nem tudja megadni a (2) bekezdés b) pontjában említett információkat.

               5.Ha egy preferenciális tarifális elbánás iránti kérelem alapját az importőr ismeretei képezik, az importáló Fél ellenőrzést végző vámhatósága – az (1) bekezdés szerinti információkérést követően – kérheti az importőrtől, hogy nyújtson be további információkat, ha az említett vámhatóság úgy ítéli meg, hogy további információkra van szükség a termék származó státuszának vagy annak ellenőrzése érdekében, hogy e fejezet egyéb követelményei teljesülnek-e. Az importáló Fél vámhatósága adott esetben konkrét dokumentumokat és információkat kérhet az importőrtől.

               6.Amennyiben az importáló Fél vámhatósága úgy határoz, hogy az ellenőrzés eredményének megérkezéséig felfüggeszti az érintett termékre vonatkozó preferenciális tarifális elbánást, az importőrnek megfelelő, garanciákra is kiterjedő elővigyázatossági intézkedések mellett felajánlja a termék forgalomba bocsátását. A preferenciális tarifális elbánás felfüggesztését a lehető leghamarabb meg kell szüntetni, miután az importáló Fél vámhatósága megállapította az érintett termékek származó státuszát, vagy e fejezet egyéb követelményeinek teljesülését.

               ORIG.25. cikk: Igazgatási együttműködés

               1.E fejezet megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a Felek a vámhatóságaikon keresztül együttműködnek annak ellenőrzésében, hogy a termék származó-e, és az együttműködést e fejezet egyéb követelményeivel összhangban folytatják.

               2.Ha a preferenciális tarifális elbánás iránti kérelem származásmegjelölő nyilatkozaton alapult, az importáló Fél ellenőrzést végző vámhatósága – miután az ORIG.24. cikk [Ellenőrzés] (1) bekezdésének megfelelően először információt kért, és az importőrtől kapott válasz alapján – a termékek behozatalától vagy a kérelem ORIG.18a. cikk [A preferenciális tarifális elbánás iránti kérelem benyújtásának időpontja] (2) bekezdésének a) pontja szerinti benyújtásának időpontjától számított két éven belül információt kérhet az exportáló Fél vámhatóságától akkor is, ha az importáló Fél ellenőrzést végző vámhatósága úgy látja, hogy további információkra van szükség annak ellenőrzéséhez, hogy a termék származó státuszú-e, illetve hogy e fejezet egyéb követelményei teljesültek-e. Az információ iránti kérelem az alábbi elemeket tartalmazza:

               (a)a származásmegjelölő nyilatkozat;

               (b)a megkereső vámhatóság megnevezése;

               (c)az exportőr neve;

               (d)az ellenőrzés tárgya és hatóköre; valamint

               (e)bármely vonatkozó dokumentáció.

               Ezen túlmenően az importáló Fél vámhatósága adott esetben konkrét dokumentumokat és információkat is kérhet az exportáló Fél vámhatóságától.

               3.Az exportáló Fél vámhatósága – saját jogszabályainak és egyéb rendelkezéseinek megfelelően – dokumentációt vagy vizsgálatot kérhet bizonyítékszerzés céljából, vagy helyszíni látogatást kérhet az exportőr létesítményeiben a nyilvántartások áttekintése vagy a termék előállításához használt létesítmények megfigyelése céljából.

               4.Az (5) bekezdés sérelme nélkül az exportáló Fél (2) bekezdésben említett kérelmet megkapó vámhatósága az importáló Fél vámhatóságának rendelkezésére bocsátja a következő információkat:

               (a)a kért dokumentáció, amennyiben rendelkezésre áll;

               (b)a termék származó státuszára vonatkozó vélemény;

               (c)az ellenőrzés tárgyát képező termék leírása és az e fejezet alkalmazása szempontjából releváns tarifális besorolás;

               (d)a termelési folyamat leírása és magyarázata, a termék származó státuszának alátámasztásához elegendő mértékben;

               (e)az ellenőrzés lefolytatásának módjára vonatkozó információk; valamint

               (f)adott esetben az igazoló dokumentumok.

               5.Az exportáló Fél vámhatósága nem bocsátja az importáló Fél vámhatósága rendelkezésre a (4) bekezdés a), d) és f) pontjában említett információkat, ha azokat az információkat az exportőr bizalmasnak ítéli.

               6.Az egyes Felek értesítik a másik Felet a vámhatóságok elérhetőségéről, és a megadott adatok esetleges változása esetén a változás időpontjától számított 30 napon belül értesíti a másik Felet.

               ORIG.26. cikk: A preferenciális tarifális elbánás elutasítása

               1.A (3) bekezdés sérelme nélkül az importáló Fél vámhatósága elutasíthatja a preferenciális tarifális elbánást, ha:

               (a)az ORIG.24. cikk [Ellenőrzés] (1) bekezdése szerinti információkérés időpontjától számított három hónapon belül:

               (I)az importőr nem adott választ;

               (II)amennyiben a preferenciális tarifális elbánás iránti kérelem származásmegjelölő nyilatkozaton alapult, a származásmegjelölő nyilatkozatot nem nyújtották be; vagy

               (III)amennyiben a preferenciális tarifális elbánás iránti kérelmet az importőr ismeretei alapján nyújtották be, az importőr által szolgáltatott információk nem elegendőek annak igazolására, hogy a termék származó;

               (b)az ORIG.24. cikk [Ellenőrzés] (5) bekezdése szerinti újabb információkérés időpontjától számított három hónapon belül:

                (i) az importőr nem adott választ; vagy

                (ii) az importőr által szolgáltatott információk nem elegendőek annak igazolására, hogy a termék származó;

                (c) az ORIG.25. cikk [Igazgatási együttműködés] cikk (2) bekezdése szerinti információkéréstől számított 10 hónapon belül
                  3
               :

                (i) az exportáló Fél vámhatósága nem adott választ; vagy

                (ii) az exportáló Fél vámhatósága által szolgáltatott információk nem elegendőek annak igazolására, hogy a termék származó.

               2.Az importáló Fél vámhatósága elutasíthatja egy olyan termék preferenciális tarifális elbánását, amely vonatkozásában egy importőr preferenciális tarifális elbánást kér, amennyiben az importőr nem felel meg e fejezet termékek származó státuszához kapcsolódóktól eltérő előírásainak.

               3.Ha az importáló Fél vámhatósága elegendő indokkal rendelkezik a preferenciális tarifális elbánás e cikk (1) bekezdése szerinti elutasításához, azokban az esetekben, amikor az exportáló Fél vámhatósága az ORIG.25. cikk [Igazgatási együttműködés] (4) bekezdésének b) pontja szerint a termék származó státuszát megerősítő véleményt bocsátott ki, az importáló Fél vámhatósága e vélemény kézhezvételétől számított két hónapon belül értesíti az exportáló Fél vámhatóságát azon szándékáról, hogy elutasítja a preferenciális tarifális elbánást.

               Ilyen értesítés megtétele esetén az egyik Fél kérésére konzultációt folytatnak az értesítés napjától számított három hónapon belül. A konzultációra biztosított időszak a Felek vámhatóságai közötti kölcsönös megállapodással eseti alapon meghosszabbítható. A konzultációra a vámügyi együttműködéssel és származási szabályokkal foglalkozó kereskedelmi szakbizottság által meghatározott eljárásnak megfelelően kerülhet sor.

               Amennyiben az importáló Fél vámhatósága a konzultációra biztosított időszak lejártáig nem tudja megerősíteni, hogy a termék származó, elutasíthatja a preferenciális tarifális elbánást, ha ezt megfelelően indokolja, és miután az importőrnek biztosította a meghallgatáshoz való jogot. Ha azonban az exportáló Fél vámhatósága megerősíti a termékek származó helyzetét, és ahhoz indoklást fűz, az importáló Fél vámhatósága nem utasíthatja el egy termék preferenciális tarifális elbánását pusztán azon az alapon, hogy az ORIG. 25. cikk [Igazgatási együttműködés] (5) bekezdését alkalmazták.

               4.Az importőr és az importáló Fél vámhatóságai közötti minden vita rendezése az importáló Fél jogszabályai szerint történik.

               ORIG.27. cikk: Titoktartás

               1.A Felek saját jogszabályaiknak és egyéb rendelkezéseiknek megfelelően biztosítják a másik Féltől e fejezet alapján kapott információk bizalmasságát, és védik az ilyen információkat a nyilvánosságra hozataltól.

               2.Amennyiben az ORIG.25. cikk [Igazgatási együttműködés] (5) bekezdése ellenére az exportőrtől az exportáló Fél vagy az importáló Fél vámhatósága az ORIG.24. cikk [Ellenőrzés] és az ORIG.25. cikk [Igazgatási együttműködés] alkalmazása révén bizalmas üzleti információkat szerzett meg, az említett információk nem hozhatók nyilvánosságra.

               3.Mindegyik Fél gondoskodik arról, hogy az e jegyzőkönyv szerint gyűjtött bizalmas információt ne használja a származásmegállapítások és a vámügyek igazgatásától és alkalmazásától eltérő célokra, ha csak a bizalmas információt közlő Fél vagy személy ezt nem engedélyezi.

               4.A (3) bekezdéstől eltérve, a Felek engedélyezhetik, hogy az e jegyzőkönyv szerint gyűjtött információt felhasználják olyan közigazgatási, bírósági vagy kvázi-bírósági eljárásokban, amelyeket az e jegyzőkönyvet végrehajtó vámügyi jogszabályok be nem tartása miatt indítottak. A Felek az ilyen felhasználásról előzetesen értesítik az információt szolgáltató Felet vagy személyt.

               ORIG.28. cikk: Igazgatási intézkedések és szankciók

               Az egyes Felek biztosítják e fejezet hatékony végrehajtását. Az egyes Felek biztosítják, hogy az illetékes hatóságok saját törvényeikkel és rendeleteikkel összhangban igazgatási intézkedéseket és adott esetben szankciókat szabhassanak ki bármely olyan személlyel szemben, aki olyan dokumentumot állít ki vagy készíttet, amely egy termékre vonatkozó preferenciális tarifális elbánás megszerzése céljából helytelen információt tartalmaz, aki nem felel meg az ORIG.22. cikkben [A dokumentumok megőrzésére irányuló követelmények] meghatározott követelményeknek, vagy aki nem szolgáltat bizonyítékot, vagy megtagadja az ORIG.25. cikk [Igazgatási együttműködés] (3) bekezdésében említett látogatást.

                3. szakasz: Egyéb rendelkezések

                ORIG.29. cikk: Ceuta és Melilla

               1.E fejezet alkalmazásában az Európai Unió esetében a „Fél” megnevezés nem foglalja magában Ceutát és Melillát.

               2.Az Egyesült Királyság származó termékei esetében a Ceutába és Melillába történő behozatalkor e megállapodás értelmében minden tekintetben ugyanazt a vámjogi elbánást kell alkalmazni, mint amelyet az Európai Unió vámterületéről származó termékekre alkalmaznak a Spanyol Királyság és a Portugál Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozási okmánya 2. jegyzőkönyvében foglaltak szerint. Az Egyesült Királyság a Ceutából és Melillából származó, a megállapodás hatálya alá tartozó termékek behozatala esetében ugyanazt a vámjogi elbánást alkalmazza, mint az Unióból származó és onnan behozott termékek esetében.

               3.Az e fejezetben említett származási szabályokat és származási eljárásokat értelemszerűen alkalmazni kell az Egyesült Királyságból Ceutába és Melillába exportált termékekre, valamint a Ceutából és Melillából az Egyesült Királyságba exportált termékekre.

               4.Ceutát és Melillát egyetlen területnek kell tekinteni.

               5.Az ORIG.4. cikk [Származási kumuláció] alkalmazandó a termékeknek az Európai Unió, az Egyesült Királyság és Ceuta és Melilla közötti behozatalára és kivitelére.

               6.Az exportőrök a származásmegjelölő nyilatkozat szövegének 3. rovatában a termék származásától függően az „Egyesült Királyság” vagy „Ceuta és Melilla” szavakat tüntetik fel.

               7.E fejezet Ceutában és Melillában történő alkalmazásáért és végrehajtásáért a Spanyol Királyság vámhatósága felelős.

               ORIG.30. cikk: Tranzit- és raktározott termékekre vonatkozó átmeneti rendelkezések

               E megállapodás rendelkezései azokra a termékekre alkalmazhatók, amelyek megfelelnek e fejezet rendelkezéseinek, és amelyek e megállapodás hatálybalépésének napján az exportáló Fél és az importáló Fél között árutovábbítás alatt állnak vagy az importáló Félnél vámfelügyelet alatt állnak behozatali vámok és adók megfizetése nélkül, feltételezve az ORIG.18. cikkben [Preferenciális tarifális elbánás iránti kérelem] említett preferenciális tarifális elbánás iránti kérelem ezen időpontot követő 12 hónapon belül történő benyújtását az importáló Fél vámhatóságához.

               ORIG.31. cikk: E fejezet és mellékleteinek módosítása

               A partnerségi tanács módosíthatja ezt a fejezetet és a mellékleteit.

               3. fejezet: Állat- és növényegészségügyi intézkedések

               SPS.1. cikk: Célkitűzések

               E fejezet célkitűzései a következők:

               (a) az emberek, állatok vagy a növények életének vagy egészségének védelme a Felek területén, és ezzel egy időben a Felek közötti kereskedelem megkönnyítése;

               (b) az SPS-megállapodás végrehajtásának előmozdítása;

               (c) annak biztosítása, hogy a Felek állat- és növényegészségügyi (SPS) intézkedései ne gördítsenek szükségtelen akadályt a kereskedelem elé;

               (d) nagyobb átláthatóság és mélyebb ismeretek előmozdítása az egyes Felek SPS-intézkedéseinek alkalmazása során;

               (e) a Felek közötti együttműködés javítása az antimikrobiális rezisztencia elleni küzdelem, a fenntartható élelmiszerrendszerek előmozdítása, az állatjólét védelme és az elektronikus tanúsítás terén;

               (f) a releváns nemzetközi szervezeteken belüli együttműködés fokozása az állategészségügyre, az élelmiszer-biztonságra és a növényegészségügyre vonatkozó nemzetközi szabványok, iránymutatások és ajánlások kidolgozása érdekében; valamint

               (g) a nemzetközi szabványok, iránymutatások és ajánlások egyes Felek általi végrehajtásának előmozdítása.

               SPS.2. cikk: Hatály

               1.Ez a fejezet a Felek valamennyi olyan SPS-intézkedésére vonatkozik, amelyek közvetlenül vagy közvetve érintik a Felek közötti kereskedelmet.

               2.Ez a fejezet továbbá külön rendelkezéseket is megállapít az állatjóléttel, az antimikrobiális rezisztenciával és a fenntartható élelmiszerrendszerekkel kapcsolatos együttműködéssel összefüggésben.

               SPS.3. cikk: Fogalommeghatározások

               1.E fejezet alkalmazásában:

               (a)az SPS-megállapodás A. mellékletében foglalt fogalommeghatározások;

               (b)a Codex Alimentarius Főbizottság (a továbbiakban: Codex) égisze alatt elfogadott meghatározások;

               (c)az Állategészségügyi Világszervezet (a továbbiakban: OIE) égisze alatt elfogadott meghatározások; valamint

               (d)a Nemzetközi Növényvédelmi Egyezmény (a továbbiakban: IPPC) égisze alatt elfogadott fogalommeghatározások alkalmazandók.

               2.E fejezet alkalmazásában:

               (a) „behozatali feltételek”: minden olyan SPS-intézkedés, amelyet a termékek behozatalához teljesíteni kell; valamint

               (b)„védett zóna”: egy konkrét szabályozott növénykárosító tekintetében az egyes Felek területének olyan hivatalosan meghatározott földrajzi része, ahol az adott károsító nem telepedett meg, a megtelepedését tekintve kedvező feltételek és az adott Fél területének más részén való jelenléte ellenére sem, és ahova az adott károsító nem hozható be.

               3.Az állat- és növényegészségügyi intézkedésekkel foglalkozó kereskedelmi szakbizottság egyéb fogalommeghatározásokat is elfogadhat e fejezet alkalmazásában, figyelembe véve a megfelelő nemzetközi szervezetek, például a Codex, az OIE és az IPPC glosszáriumait és fogalommeghatározásait.

               4.Az SPS-megállapodás szerinti fogalommeghatározásokat kell alkalmazni, amennyiben eltérés áll fenn az állat- és növényegészségügyi intézkedésekkel foglalkozó kereskedelmi szakbizottság által, vagy a Codex, az OIE és az IPPC égisze alatt elfogadott fogalommeghatározások és az SPS-megállapodás szerinti fogalommeghatározások között. Amennyiben az állat- és növényegészségügyi intézkedésekkel foglalkozó kereskedelmi szakbizottság által elfogadott fogalommeghatározások és a Codex, az OIE és az IPPC égisze alatt elfogadott fogalommeghatározások ellentmondanak egymásnak, a Codex, az OIE és az IPPC égisze alatt elfogadott fogalommeghatározások az irányadók.

               SPS.4. cikk: Jogok és kötelezettségek

               A Felek megerősítik az SPS-megállapodás alapján fennálló jogaikat és kötelezettségeiket. Ez magában foglalja azt a jogot is, hogy az SPS-megállapodás 5. cikkének (7) bekezdésével összhangban intézkedéseket fogadjanak el.

               SPS.5. cikk: Általános elvek

               1.A Felek a megfelelő védelmi szint elérése érdekében kockázatértékelésen alapuló SPS-intézkedéseket alkalmaznak a vonatkozó rendelkezésekkel, többek között az SPS-megállapodás 5. cikkével összhangban.

               2.A Felek nem alkalmaznak SPS-intézkedéseket oly módon, hogy azzal indokolatlan akadályokat állítsanak a kereskedelem elé.

               3.Az e fejezet alapján létrehozott, kereskedelemmel kapcsolatos SPS-eljárások és jóváhagyások tekintetében a Felek biztosítják, hogy ezek az eljárások és a kapcsolódó SPS-intézkedések:

               (a)indokolatlan késedelem nélkül elindulnak és befejeződnek;

               (b)nem tartalmaznak szükségtelen, tudományosan és technikailag indokolatlan vagy indokolatlanul nagy terhet jelentő információkéréseket, amelyek késleltethetik az egymás piacaihoz való hozzáférést;

               (c)alkalmazására nem kerül sor olyan módon, amely önkényes vagy indokolatlan megkülönböztetést jelentene a másik Fél teljes területével vagy területének olyan részeivel szemben, ahol azonos vagy hasonló állat- és növényegészségügyi feltételek vannak érvényben; valamint

               (d)arányosak az azonosított kockázatokkal, és nem korlátozzák jobban a kereskedelmet annál, mint ami az importáló Fél megfelelő védelmi szintjének eléréséhez szükséges.

               4.A Felek sem a (3) bekezdésben említett eljárásokat, sem a kiegészítő információkérést nem alkalmazhatják tudományos és technikai igazolás nélkül a piacaikhoz való hozzáférés késleltetése céljából.

               5.Mindegyik Fél biztosítja, hogy az általa előírt, az élelmiszerbiztonságra, állategészségügyre és növényegészségügyre vonatkozó behozatali feltételekkel kapcsolatos adminisztratív eljárások ne járjanak nagyobb teherrel/kereskedelmi korlátozással annál, mint ami ahhoz szükséges, hogy az importáló Fél kellő bizonyosságot szerezhessen a szóban forgó feltételek teljesüléséről. A Felek biztosítják azt is, hogy az adminisztratív eljárások a lehető legkisebb mértékű negatív hatást fejtsék ki a kereskedelemre, és hogy a vámkezelési eljárások egyszerűek és gyorsak maradjanak, miközben megfelelnek az importáló Fél feltételeinek.

               6.Az importáló Fél nem vezet be semmilyen olyan további adminisztratív rendszert vagy eljárást, amely szükségtelenül akadályozza a kereskedelmet.

               SPS.6. cikk: Hatósági tanúsítás

               1.Ha az importáló Fél hatósági bizonyítványok benyújtását írja elő, a bizonyítványmintáknak:

               (a)összhangban kell lenniük a Codex, az IPPC és az OIE nemzetközi szabványaiban meghatározott elvekkel; valamint

               (b)alkalmazandónak kell lenniük az exportáló Fél területének bármely részéről érkező behozatalra.

               2.Az állat- és növényegészségügyi intézkedésekkel foglalkozó kereskedelmi szakbizottság megállapíthat olyat különleges eseteket, amikor csak az exportáló Fél területének egy vagy több részére vonatkozóan állapítanak meg az (1) bekezdésben említett bizonyítványmintákat. A Felek előmozdítják az elektronikus tanúsítás és egyéb technológiák alkalmazását a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése érdekében.

               SPS.7. cikk: Behozatali feltételek és eljárások

               1.Az egyes Felek SPS-megállapodás és e fejezet szerinti jogainak és kötelezettségeinek sérelme nélkül, az importáló Fél behozatali feltételei az exportáló Fél teljes területére következetesen alkalmazandók.

               2.Az exportáló Fél biztosítja, hogy a másik Fél területére exportált termékek – például állatok és állati termékek, növények és növényi termékek vagy egyéb kapcsolódó áruk – megfeleljenek az importáló Fél SPS-követelményeinek.

               3.Az importáló Fél előírhatja, hogy bizonyos termékek behozatalához engedély szükséges. Ilyen engedélyt akkor adnak, ha az exportáló Fél illetékes hatósága olyan kérelmet nyújt be, amely objektíven és az importáló Fél számára kielégítő módon bizonyítja, hogy az importáló Fél engedélyezési követelményei teljesülnek. Az exportáló Fél megfelelő illetékes hatósága engedélykérelmet nyújthat be az exportáló Fél teljes területére vonatkozóan is. Az importáló Fél ezen az alapon helyt ad az ilyen kérelmeknek, amennyiben azok megfelelnek az importáló Fél e bekezdésben meghatározott engedélyezési követelményeinek.

               4.Az importáló Fél nem vezet be olyan engedélyezési követelményeket, amelyek pótlólagosak az átmeneti időszak végén alkalmazandó követelményekhez képest, kivéve, ha az ilyen követelmények további termékekre történő alkalmazása indokolt az emberek, állatok vagy növények egészségét fenyegető jelentős kockázat csökkentése érdekében.

               5.Az importáló Fél az összes termékre vonatkozóan meghatározza a behozatali feltételeket, és közli azokat a másik Féllel. Az importáló Fél biztosítja, hogy a behozatali feltételeket arányos és megkülönböztetésmentes módon alkalmazzák.

               6.Az SPS-megállapodás 5. cikkének (7) bekezdése szerinti ideiglenes intézkedések sérelme nélkül a növényegészségügyi szempontból aggályos termékek vagy más kapcsolódó tárgyak esetében a behozatali feltételeknek az importáló Fél szabályozott károsítóival szembeni védelmet biztosító intézkedésekre kell korlátozódniuk, és a behozatali feltételeket az exportáló Fél teljes területén alkalmazni kell.

               7.Az (1) és a (3) bekezdéstől eltérve, az egy adott termékre vonatkozó behozatali engedély iránti kérelmek esetében – amennyiben az exportáló Fél csak területének egy részére vagy bizonyos részeire (az Unió esetében egyes tagállamokra) vonatkozóan kért vizsgálatot, – az importáló Fél haladéktalanul megkezdi a kérelem vizsgálatát és engedélyezését. Amennyiben az importáló Félhez az exportáló Fél egynél több részéből érkeznek kérelmek az adott termékre vonatkozóan, vagy amennyiben egy már engedélyezett termékre vonatkozóan további kérelmek érkeznek, az importáló Fél felgyorsítja az engedélyezési eljárás befejezését, figyelembe véve az exportáló Fél különböző részeiben alkalmazandó azonos vagy hasonló SPS-rendszert.

               8.A Felek biztosítják, hogy minden SPS-ellenőrzési, -vizsgálati és -jóváhagyási eljárást indokolatlan késedelem nélkül elindítanak és befejeznek. A tájékoztatási követelményeknek az ahhoz szükséges mértékre kell korlátozódniuk, hogy a jóváhagyási eljárás során figyelembe lehessen venni az importáló Félnél már rendelkezésre álló – például az exportáló Fél jogszabályi keretére és ellenőrzési jelentéseire vonatkozó – információkat.

               9.A Felek átmeneti időszakot biztosítanak engedélyezési eljárásaik bármely változásának közzététele és a módosítások alkalmazásának megkezdése között, hogy a másik Fél megismerhesse a szóban forgó változásokat, és alkalmazkodhasson azokhoz, kivéve, ha a saját védelmi szintjükkel kapcsolatos, megfelelően indokolt körülmények ezt nem teszik lehetővé. Egyik Fél sem hosszabbíthatja meg indokolatlanul a változások közzététele előtt benyújtott kérelmekkel kapcsolatos engedélyezési eljárásokat

               10.A (3)–(8) bekezdésben meghatározott eljárással kapcsolatban a következő intézkedéseket kell meghozni:

               (a)amint az importáló Fél kedvező eredménnyel lezárta értékelését, haladéktalanul megtesz minden szükséges jogalkotási és közigazgatási intézkedést annak érdekében, hogy a kereskedelem indokolatlan késedelem nélkül folytatódhasson;

               (b)az exportáló Fél:

               (I)megadja az importáló Fél által igényelt összes releváns információt; valamint

               (II)észszerű hozzáférést biztosít az importáló Fél számára az ellenőrzés és más vonatkozó eljárások lefolytatásához.

               (c)az importáló Fél létrehozza a szabályozott károsítók jegyzékét azon termékekre vagy egyéb kapcsolódó árukra vonatkozóan, amelyek esetében növényegészségügyi aggály áll fenn. E jegyzékben az alábbiak szerepelnek:

               (I)károsítók, amelyek előfordulása saját területén nem ismert;

               (II)károsítók, amelyek előfordulása saját területén ismert, és hatósági ellenőrzés alatt állnak;

               (III)károsítók, amelyek előfordulása saját területének egyes részein ismert, és amelyek tekintetében károsítómentes területeket vagy védett zónákat jelöltek ki; valamint

               (IV)nemzárlati károsítók, amelyek előfordulása saját területén ismert, és amelyek meghatározott ültetési anyagok tekintetében hatósági ellenőrzés alatt állnak.

               11.Az importáló Fél elfogadja a szállítmányokat anélkül, hogy megkövetelné, hogy az importáló Fél ellenőrizze a szállítmányok megfelelőségét, mielőtt azok elindulnának az exportáló ország területéről.

               12.A Felek díjat szedhetnek a határokon végzett meghatározott SPS-ellenőrzésekkel kapcsolatos költségek megtérítése érdekében, a díjak azonban nem haladhatják meg a költségek megtérüléséhez szükséges mértéket.

               13.Az importáló Félnek joga van importellenőrzés alá vetni az exportáló Féltől behozott termékeket a saját SPS behozatali követelményeinek való megfelelés biztosítása céljából.

               14.Az exportáló Féltől behozott termékeken végzett importellenőrzések alapját az ilyen behozatalokkal kapcsolatos SPS-kockázatok képezik. Az importellenőrzések csak az emberi, állati vagy növényi élet és egészség védelméhez szükséges mértékben, indokolatlan késedelem nélkül és a Felek közötti kereskedelemre minimális hatást gyakorolva végezhetők.

               15.Az importáló Fél az exportáló Fél kérésére rendelkezésre bocsátja az exportáló Féltől behozott és az behozatal során ellenőrzött termékek arányára vonatkozó információt.

               16.Amennyiben az importellenőrzés során a megfelelő behozatali feltételeknek való meg nem felelést tárnak fel, az importáló Fél által hozott intézkedéseknek az esetleges kockázatok értékelésén kell alapulnia, és az nem korlátozhatja jobban a kereskedelmet, mint ami a Fél megfelelő egészségügyi és növényegészségügyi védelmének szintjéhez szükséges.

               SPS.8. cikk: Az engedélyezett létesítmények jegyzéke

               1.Indokolt esetben az importáló Fél jegyzéket vezethet azokról az engedélyezett létesítményekről, amelyek eleget tesznek az ilyen létesítményekből való behozatal engedélyezésének feltételeként szabott behozatali követelményeinek.

               2.Az emberi vagy állati egészséget veszélyeztető jelentős kockázatok csökkentése tekintetében indokolt esetek kivételével az engedélyezett létesítmények jegyzékének vezetése csak azon termékek esetében írható elő, amelyek esetében az az átmeneti időszak végén kötelező volt.

               3.Az exportáló Fél tájékoztatja az importáló Felet azon létesítményekről vezetett jegyzékéről, amelyek megfelelnek az importáló Fél feltételeinek, amelyek az exportáló Fél által nyújtott garanciákon alapulnak.

               4.Az exportáló Fél kérésére az importáló Fél az exportáló Fél által nyújtott garanciák alapján, az egyes létesítmények előzetes vizsgálata nélkül engedélyezi az exportáló Fél területén található létesítményeket.

               5.Amennyiben az importáló Fél nem kér kiegészítő információkat és az exportáló Fél megfelelő garanciákat nyújt, az importáló Fél az alkalmazandó jogi eljárásokkal összhangban meghozza a szükséges jogalkotási vagy közigazgatási intézkedéseket annak érdekében, hogy indokolatlan késedelem nélkül lehetővé tegye az említett létesítményekből történő behozatalt.

               6.Az engedélyezett létesítmények jegyzékét az importáló Fél nyilvánosan hozzáférhetővé teszi.

               7.Amennyiben az importáló Fél úgy dönt, hogy elutasítja az exportáló Fél arra irányuló kérelmét, hogy egy adott létesítményt felvegyen az engedélyezett létesítmények jegyzékébe, erről haladéktalanul tájékoztatja az exportáló Felet, és válaszában ismerteti a létesítmény engedélyezésének megtagadását indokoló hiányosságokra vonatkozó információkat is.

               SPS.9. cikk: Átláthatóság és információcsere

               1.A Felek törekednek az átláthatóságra a kereskedelemre vonatkozó SPS-intézkedések tekintetében, és e célból a következő intézkedéseket teszik:

               (a) SPS-intézkedéseiknek és engedélyezési eljárásaiknak bármely változásáról haladéktalanul tájékoztatják a másik Felet, ideértve azokat a változásokat is, amelyek érinthetik az adott Fél arra való képességét, hogy megfeleljen a másik Fél egyes termékekre vonatkozó SPS-behozatali követelményeinek;

               (b) fokozzák SPS-intézkedéseiknek és azok alkalmazásának kölcsönös megértését;

               (c) információt cserélnek a másik Féllel az SPS-intézkedések fejlesztésével és alkalmazásával kapcsolatos azon kérdésekről – beleértve a rendelkezésre álló új tudományos bizonyítékokkal kapcsolatos haladást is –, amelyek érintik, vagy érinthetik a Felek közötti kereskedelmet, a kereskedelmet érő negatív hatások minimalizálása érdekében;

               (d) a másik Fél kérésére 20 munkanapon belül közlik az egyes termékek behozatalára vonatkozó feltételeket;

               (e) a másik Fél kérésére 20 munkanapon belül közlik az egyes termékekre vonatkozó engedélyezési eljárások állásával kapcsolatos információkat;

               (f) tájékoztatják a másik Felet valamelyik Fél illetékes hatóságának felépítésében vagy szervezetében bekövetkezett jelentős változásról;

               (g) kérésre az egyik Fél által végzett hivatalos ellenőrzések eredményei és az elvégzett ellenőrzés eredményeit érintő jelentés;

               (h) kérésre közlik a visszautasított vagy nem megfelelő szállítmány esetében előírt behozatali ellenőrzés eredményeit; valamint

               (i) kérésre indokolatlan késedelem nélkül közlik az e fejezet szempontjából releváns, valamely Fél által készített kockázatértékelést vagy tudományos véleményt.

               2.Amennyiben valamelyik Fél az (1) bekezdésben említett információkat a WTO Notifikációs Központja vagy az illetékes nemzetközi szabványmegállapító testület vonatkozó szabályaival összhangban megküldött értesítés útján rendelkezésre bocsátotta, az (1) bekezdésben említett, az adott információra vonatkozó követelmények teljesítettnek tekintendők.

               SPS.10. cikk: Alkalmazkodás a regionális feltételekhez

               1.A Felek elismerik a betegség- vagy károsítómentes területek, a védett zónák és az alacsony betegség- vagy károsítóprevalenciájú területek fogalmát, és megállapodnak abban, hogy e fogalmakat alkalmazzák a Felek közötti kereskedelemben az SPS-megállapodással összhangban, ideértve az SPS-megállapodás 6. cikke gyakorlati végrehajtásának előmozdítására vonatkozó iránymutatásokat (a WTO/SPS bizottság G/SPS/48. sz. határozata), valamint az OIE és az IPPC vonatkozó ajánlásait, szabványait és iránymutatásait. Az állat- és növényegészségügyi intézkedésekkel foglalkozó szakbizottság részletesebben meghatározhatja ezeket az eljárásokat, figyelembe véve a vonatkozó SPS-megállapodásokat, valamint az OIE és az IPPC szabványait, iránymutatásait vagy ajánlásait.

               2.A Felek megállapodhatnak abban is, hogy együttműködnek az OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexének 4.4. és 4.5. fejezetében, valamint az OIE Víziállat-egészségügyi Kódexének 4.1. és 4.2. fejezetében említett területi egységekre osztás koncepcióját illetően.

               3.Az (1) bekezdésben említett zónák létrehozásakor vagy fenntartásakor a Felek figyelembe veszik az olyan tényezőket, mint a földrajzi elhelyezkedés, az ökoszisztémák, a járványügyi felügyelet és az SPS-ellenőrzések hatékonysága.

               4.Az állatok és állati termékek tekintetében a behozatali feltételeknek az exportáló Fél kérésére történő megállapítása vagy fenntartása esetén az importáló Fél elismeri az exportáló Fél által meghatározott, betegségtől mentes körzeteket a behozatal engedélyezésének vagy fenntartásának mérlegelése alapjául, a (8) és a (9) bekezdés sérelme nélkül.

               5.Az exportáló Fél azonosítja területének a (4) bekezdésében említett részeit, és kérésre teljes körű magyarázatot és alátámasztó adatokat szolgáltat az OIE-szabványok alapján vagy az állat- és növényegészségügyi intézkedésekkel foglalkozó szakbizottság által meghatározott más módon az exportáló Fél illetékes hatóságainak tapasztalatai alapján szerzett ismeretek fényében.

               6.A növények és növényi termékek tekintetében a növényegészségügyi behozatali feltételeknek az exportáló Fél kérésére történő megállapítása vagy fenntartása esetén az importáló Fél elismeri az exportáló Fél által meghatározott, károsítómentes területeket, károsítómentes termőterületeket és termőhelyeket, alacsony betegség- vagy károsítóprevalenciájú területeket és védett zónákat a behozatal engedélyezésének vagy fenntartásának mérlegelése alapjául, a (8) és a (9) bekezdés sérelme nélkül.

               7.Az exportáló Fél azonosítja a károsítómentes területeit, károsítómentes termőterületeit és termőhelyeit, alacsony betegség- vagy károsítóprevalenciájú területeit, valamint védett zónáit. Az importáló Fél kérésére az exportáló Fél teljes körű magyarázatot és alátámasztó adatokat szolgáltat az IPPC által kidolgozott, növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzetközi szabványok alapján vagy az állat- és növényegészségügyi intézkedésekkel foglalkozó szakbizottság által meghatározott más módon az exportáló Fél illetékes növényegészségügyi hatóságainak tapasztalatai alapján szerzett ismeretek fényében.

               8.A Felek elismerik az átmeneti időszak végén meglévő, betegségtől mentes területeket és védett övezeteket.

               9.A (8) bekezdés a betegségtől mentes területek és a védett övezetek (az Egyesült Királyság károsítómentes területei esetében) későbbi módosításaira is alkalmazandó, kivéve a betegség vagy a károsítók helyzetében bekövetkezett jelentős változások eseteit.

               10.A Felek a 11. cikk szerint ellenőrzéseket végezhetnek és vizsgálatokat folytathatnak az e cikk (4)–(9) bekezdésének végrehajtása érdekében.

               11.A Felek szoros együttműködést alakítanak ki azzal a céllal, hogy fenntartsák a betegségtől mentes vagy károsítómentes területek, a károsítómentes termőterületek és termőhelyek, az alacsony betegség- vagy károsítóprevalenciájú területek, valamint a védett zónák és kompartmentek létrehozásával kapcsolatos eljárásokba vetett bizalmat a kereskedelmi zavarok minimalizálása érdekében.

               12.Az importáló Fél az exportáló Fél vagy annak bizonyos részei állat- vagy növényegészségügyi státuszára vonatkozó saját megállapításait elvben az exportáló Fél által szolgáltatott információkra alapozza, összhangban az SPS-megállapodással, valamint az OIE és az IPPC szabványaival, és figyelembe veszi az exportáló Fél által végzett esetleges meghatározásokat.

               13.Amennyiben az importáló Fél nem fogadja el az exportáló Félnek az e cikk (12) bekezdésében említett megállapítását, az importáló Félnek az elutasítást objektív módon meg kell indokolnia és annak okait ismertetnie kell az exportáló Féllel, továbbá kérésre konzultációt kell tartani az SPS.12. cikk (2) bekezdésének megfelelően.

               14.A Felek biztosítják a (4)–(9), valamint a (12) és a (13) bekezdésekben foglalt kötelezettségek indokolatlan késedelem nélküli teljesítését. Az importáló Fél felgyorsítja a betegség vagy károsítóstátusz elismerését, ha a helyzetet egy járványt követően helyreállították.

               15.Amennyiben egy Fél úgy ítéli meg, hogy egy adott régió egy adott betegség tekintetében különleges státusszal rendelkezik, és megfelel az OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexek 1.2. fejezetében vagy az OIE Víziállat-egészségügyi Kódexének 1.2. fejezetében meghatározott kritériumoknak, kérheti e státusz elismerését. Az importáló Fél az elismert státusnak megfelelő kiegészítő garanciákat kérhet az élő állatok és állati termékek behozatala tekintetében.

               SPS.11. cikk: Ellenőrzések és vizsgálatok

               1.Az importáló Fél a következőket ellenőrizheti és vizsgálhatja:

               (a)a másik Fél hatóságai által működtetett vizsgálati és tanúsítási rendszerek egésze vagy egy része;

               (b)az exportáló Fél vizsgálati és tanúsítási rendszere keretében elvégzett ellenőrzések eredményei.

               2.A Felek az ellenőrzéseket az SPS-megállapodás rendelkezéseivel összhangban végzik, figyelembe véve a Codex Alimentarius, az OIE és az IPPC vonatkozó nemzetközi szabványait, iránymutatásait és ajánlásait.

               3.Az ilyen ellenőrzés elvégzése céljából az importáló Fél ellenőrzéseket végezhet oly módon, hogy információkat kér az exportáló Féltől vagy helyszíni ellenőrzéseket tesz az exportáló Félnél, amelyek a következőket foglalhatják magukban:

               (a)az illetékes hatóságok teljes ellenőrzési programja egészének vagy részének értékelése, ideértve adott esetben a szabályozási ellenőrzési és vizsgálati tevékenységek felülvizsgálatát;

               (b)helyszíni ellenőrzések; valamint

               (c)információk és adatok gyűjtése az állatok és áruk kivitelével kapcsolatos visszatérő vagy újonnan felmerülő problémák okainak felmérése céljából.

               4.Az importáló Fél megosztja az exportáló Féllel az (1) bekezdés szerint végrehajtott ellenőrzések és vizsgálatok eredményeit és következtetéseit. Az importáló Fél a nyilvánosság számára hozzáférhetővé teheti ezeket az eredményeket.

               5.Az ellenőrzés vagy vizsgálat megkezdése előtt a Felek megvitatják az ellenőrzés vagy vizsgálat céljait és hatókörét, azokat a kritériumokat vagy követelményeket, amelyek alapján az exportáló Felet értékelik, valamint az ellenőrzés vagy vizsgálat lefolytatásának útvonalát és eljárásait, amelyeket az ellenőrzés vagy vizsgálat tervében kell meghatározni. A Felek eltérő megállapodásának hiányában az importáló Fél az ellenőrzés vagy vizsgálat megkezdése előtt legalább 30 nappal az exportáló Fél rendelkezésére bocsátja az ellenőrzési vagy vizsgálati tervet.

               6.Az importáló Fél lehetőséget biztosít az exportáló Fél számára, hogy benyújtsa az ellenőrzésről vagy vizsgálatról készült jelentés tervezetére vonatkozó észrevételeit. Az importáló Fél általában az említett észrevételek kézhezvételétől számított két hónapon belül írásos zárójelentést nyújt be az exportáló Félnek.

               7.A Felek maguk viselik az ilyen ellenőrzésekkel vagy vizsgálatokkal kapcsolatban felmerülő költségeiket.

               SPS.12. cikk: Értesítés és konzultáció

               1.A Felek indokolatlan késedelem nélkül értesítik egymást a következőkről:

               (a) a károsítókkal vagy betegségekkel kapcsolatos státuszban bekövetkezett jelentős változás;

               (b) új állatbetegség megjelenése;

               (c) valamilyen állatbetegségre vonatkozó, járványügyi jelentőségű megállapítás;

               (d) valamely Fél által azonosított jelentős élelmiszer-biztonsági probléma;

               (e) bármilyen, az alapvető SPS-intézkedéseken túlmutató, az állatbetegségek ellenőrzésére vagy felszámolására, illetve az emberi egészség védelmére hozott további intézkedés, valamint a megelőzési politika módosítása, ideértve a vakcinázási politikák módosítását is;

               (f) kérésre az egyik Fél által végzett hivatalos ellenőrzések eredményei és az elvégzett ellenőrzés eredményeit érintő jelentés; valamint

               (g) egy rendszer vagy adatbázis funkcióiban bekövetkező bármely jelentős változás.

               2.Ha bármelyik Félnek jelentős aggályai merülnek fel élelmiszer-biztonsági, növényegészségügyi vagy állategészségügyi intézkedésekkel, vagy a másik Fél által javasolt vagy végrehajtott SPS-intézkedéssel kapcsolatban, kérheti a másik Féllel való technikai konzultációt. A megkeresett Félnek indokolatlan késedelem nélkül válaszolnia kell a megkeresésre. A Felek törekszenek arra, hogy megadják a szükséges információt, hogy elkerülhető legyen a kereskedelem megszakadása, és adott esetben kölcsönösen elfogadható megoldást találjanak.

               3.A (2) bekezdésben említett konzultációk telefonkonferencia, videokonferencia vagy bármely más, a Felek által kölcsönösen elfogadott kommunikációs eszköz útján is megtarthatók.

               SPS.13. cikk: Vészhelyzeti intézkedések

               1.Amennyiben az importáló Fél úgy ítéli meg, hogy súlyos, az emberi, állati vagy növényi életet és egészséget fenyegető kockázat áll fenn, előzetes értesítés nélkül meghozhatja az emberi, állati vagy növényi élet és egészség védelméhez szükséges intézkedéseket. A Felek között úton lévő szállítmányok esetében az importáló Fél mérlegeli a legmegfelelőbb és legarányosabb megoldást a szükségtelen kereskedelmi zavarok elkerülése érdekében.

               2.Az intézkedéseket hozó Fél a lehető leghamarabb, de legkésőbb az intézkedés végrehajtására vonatkozó döntés meghozatalát követő 24 órán belül értesíti a másik Felet a vészhelyzeti SPS-intézkedésekről. Ha valamelyik Fél technikai konzultációt kér a vészhelyzeti SPS-intézkedéssel kapcsolatban, a technikai konzultációt a vészhelyzeti SPS-intézkedésről szóló értesítést követő 10 napon belül meg kell tartani. A Felek a technikai konzultáció során megadott összes információt figyelembe veszik. A konzultációk célja a kereskedelem szükségtelen megzavarásának elkerülése. A Felek mérlegelhetik az intézkedések végrehajtását megkönnyítő lehetőségeket, illetve az intézkedések felváltását.

               3.Az importáló Fél kellő időben figyelembe veszi az exportáló Fél által információt, ha olyan szállítmánnyal kapcsolatban hoz döntést, amely a veszélyhelyzeti állat- és növényegészségügyi intézkedés elfogadásakor úton van a Felek között, a kereskedelem szükségtelen zavarainak elkerülése érdekében.

               4.Az importáló Fél biztosítja, hogy az e cikk (1) bekezdésében említett indokok alapján hozott vészhelyzeti intézkedéseket tudományos bizonyíték nélkül ne tartsák fenn, vagy amennyiben a tudományos bizonyíték nem elegendő, az SPS-megállapodás 5. cikkének (7) bekezdésével összhangban fogadják el.

               SPS.14. cikk: Többoldalú nemzetközi fórumok

               A Felek megállapodnak abban, hogy a multilaterális nemzetközi fórumok keretében együttműködnek az e fejezet hatálya alá tartozó területekre vonatkozó nemzetközi szabványok, iránymutatások és ajánlások kidolgozásával kapcsolatban.

               SPS.15. cikk: Végrehajtás és illetékes hatóságok

               1.E fejezet végrehajtása céljából valamennyi Fél figyelembe veszi az alábbiakat:

               (a)a WTO SPS-bizottságának határozatai;

               (b)a releváns nemzetközi szabványmegállapító testületek munkája;

               (c)az exportáló Féllel folytatott kereskedelem során szerzett bármely ismeret és múltbeli tapasztalat; valamint

               (d)a másik Fél által szolgáltatott információk.

               2.A Felek haladéktalanul megküldik egymásnak az e fejezet végrehajtására hatáskörrel rendelkező hatóságaik leírását. A Felek értesítik egymást az említett illetékes hatóságokkal kapcsolatos bármilyen lényeges változásról.

               3.A Felek biztosítják, hogy illetékes hatóságaik rendelkezzenek a szükséges erőforrásokkal ahhoz, hogy eredményesen végre tudják hajtani e fejezet rendelkezéseit.

               SPS.16. cikk: Együttműködés az állatjólét területén

               1.A Felek elismerik, hogy az állatok érző lények. Elismerik továbbá az állatok jólétének javítása és a fenntartható élelmiszer-termelési rendszerek közötti összefüggést.

               2.A Felek vállalják, hogy a nemzetközi fórumokon együttműködnek a lehető legjobb állatjóléti gyakorlatok kidolgozásának és végrehajtásának előmozdítása érdekében. A Felek együttműködnek különösen az OIE állatjóléti szabványai hatályának megerősítése és kiterjesztése, valamint e szabványok végrehajtása érdekében, különös figyelmet fordítva a haszonállatokra.

               3.A Felek megosztják egymással az állatjólét területén felhalmozott információt, szakértelmet és tapasztalatot, különösen az élelmiszertermelő állatok tenyésztésére, tartására, kezelésére, szállítására és levágására vonatkozó szabályozási szabványok tekintetében.

               4.A Felek megerősítik együttműködésüket azokkal a kutatásokkal összefüggésben, amelyek az állatok jólétét vizsgálják az állattenyésztéssel, valamint az állatoknak a gazdaságokban, szállítás közben és vágáskor történő kezelésével kapcsolatban.

               SPS.17. cikk: Együttműködés az antimikrobiális rezisztencia területén

               1.A Felek keretet biztosítanak a párbeszédhez és az együttműködéshez az antimikrobiális rezisztencia kialakulása elleni küzdelem megerősítése céljából.

               2.A Felek elismerik, hogy az antimikrobiális rezisztencia komoly fenyegetést jelent az emberi és állati egészségre nézve. Az antimikrobiális szerek helytelen használata az állattenyésztésben – ideértve a nem gyógyászati célú felhasználást is, – hozzájárulhat az antimikrobiális rezisztenciához, amely az emberi élet szempontjából veszélyt jelenthet. A Felek elismerik, hogy a fenyegetés jellege transznacionális és globális egészségszemléletet tesz szükségessé.

               3.A Felek törekednek arra, hogy – az antimikrobiális rezisztencia elleni küzdelem céljából – nemzetközi szinten együttműködjenek a regionális vagy többoldalú munkaprogramokkal az antibiotikumok állattenyésztésben való szükségtelen használatának csökkentése és növekedésserkentőként való használatának nemzetközi betiltása érdekében, az antimikrobás rezisztencia elleni küzdelen céljából, a globális egészségszemlélettel összhangban, és megfelelve a globális cselekvési tervnek.

               4.A Felek a releváns nemzetközi szervezetek keretében együttműködnek olyan nemzetközi iránymutatások, szabványok, ajánlások és fellépések kidolgozása terén, amelyek célja az antibiotikumok körültekintő és felelősségteljes alkalmazásának előmozdítása az állattenyésztésben és az állatorvosi gyakorlatban.

               5.Az (1) bekezdésben említett párbeszéd többek között az alábbiakat foglalja magában:

               (a)együttműködés azon meglévő és jövőbeni iránymutatások, szabványok, ajánlások, a releváns nemzetközi szervezetekben kidolgozott fellépések, valamint kezdeményezések és nemzeti tervek nyomon követése terén, amelyek célja az antibiotikumok körültekintő és felelősségteljes alkalmazásának előmozdítása az állattenyésztésben és az állatorvosi gyakorlatban;

               (b)együttműködés az OIE, a WHO és a Codex ajánlásainak végrehajtásában, különös tekintettel a CAC-RCP61/2005. számú gyakorlati kódexre;

               (c)a helyes gazdálkodási gyakorlatokkal kapcsolatos információcsere;

               (d)a kutatás, az innováció és a fejlesztés előmozdítása;

               (e)az antimikrobiális rezisztencia elleni küzdelmet célzó multidiszciplináris megközelítések előmozdítása, beleértve a WHO, az OIE és a Codex Alimentarius globális egészségszemléletét.

               SPS.18. cikk: Fenntartható élelmiszerrendszerek

               Mindkét Fél a másik Fél megfelelő szerveivel való együttműködésre ösztönzi saját élelmiszer-biztonsági, valamint állat- és növényegészségügyi szolgálatait a fenntartható élelmiszer-termelési módszerek és élelmiszerrendszerek előmozdítása érdekében, ideértve a fenntartható halászatot és akvakultúrát is.

               SPS.19. cikk: Az állat- és növényegészségügyi intézkedésekkel foglalkozó kereskedelmi szakbizottság

               E fejezet végrehajtását és működését az állat- és növényegészségügyi intézkedésekkel foglalkozó kereskedelmi szakbizottság felügyeli, és a következő feladatokat látja el:

               (a) lehetőség szerint minden olyan kérdés mielőbbi tisztázása és kezelése, amelyet valamely Fél az e fejezet vagy az SPS-megállapodás hatálya alá tartozó állat- és növényegészségügyi előírások, szabványok és ajánlások kidolgozásával, elfogadásával vagy alkalmazásával kapcsolatosan felvet;

               (b) az új szabályozások kidolgozására irányuló folyamatban lévő eljárások megvitatása;

               (c) az egyik Fél részéről a másik Fél által alkalmazott SPS-behozatali feltételekkel és eljárásokkal kapcsolatban kifejezett aggályok lehető leggyorsabb megvitatása;

               (d) Az SPS-megállapodás 5. cikkében meghatározott elvekkel, célkitűzésekkel és eljárásokkal összhangban a Felek közötti kereskedelem megkönnyítése érdekében rendszeresen felülvizsgálja a Felek SPS-intézkedéseit, beleértve a tanúsítási követelményeket és a határon végzett vámkezelési eljárásokat is. Az egyes Felek meghatározzák a megfelelő meghozandó intézkedéseket, többek között az azonossági és fizikai ellenőrzések gyakoriságával kapcsolatban, figyelembe véve e felülvizsgálat eredményeit és az SPS-1. MELLÉKLETBEN [Az SPS.19. cikk d) pontjában említett kritériumok] meghatározott kritériumok alapján;

               (e)
                     az állatjólét védelmére és az antimikrobiális rezisztencia elleni küzdelemre irányuló, az SPS.16. és 17. cikk szerinti együttműködési tevékenységekkel kapcsolatos nézetek, információk és tapasztalatok cseréje;

               (f) valamely Fél kérésére, figyelembe véve, hogy mi minősül az SPS.10. cikk (9) bekezdésében említett, a betegség vagy a károsítók helyzetében bekövetkezett jelentős változásnak;

               (g) határozatok elfogadása a következők érdekében:

               (I)fogalommeghatározások hozzáadása az SPS.3. cikk (3) bekezdése szerint;

               (II)az SPS.6. cikk (2) bekezdésében említett konkrét esetek meghatározása;

               (III)az SPS.10. cikk (1) bekezdésében említett eljárások részleteinek meghatározása;

               (IV)az SPS.10. cikk (5) és (7) bekezdésében említett magyarázatok alátámasztásának egyéb módjai.

               4. fejezet: A kereskedelem technikai akadályai

               TBT.1. cikk: Célkitűzés

               E fejezet célkitűzése a Felek közötti árukereskedelem megkönnyítése a kereskedelem szükségtelen technikai akadályainak megelőzése, azonosítása és felszámolása révén.

               TBT.2. cikk: Hatály

               1.E fejezet alkalmazandó a Felek közötti árukereskedelmet esetlegesen érintő valamennyi szabvány, műszaki előírás és megfelelőségértékelési eljárás előkészítésére, elfogadására és alkalmazására.

               2.Ez a fejezet nem alkalmazandó az alábbiakra:

               (a)kormányzati szervek által e szervek termelési és fogyasztási szükségletei vonatkozásában készített beszerzési műszaki előírások; vagy

               (b)a 3. fejezet [Állat- és növényegészségügyi intézkedések] hatálya alá tartozó SPS-intézkedések.

               3.E fejezet mellékletei a hatályuk alá tartozó termékek tekintetében e fejezeten felül alkalmazandók. E fejezet mellékletének bármely olyan rendelkezése, amely szerint valamely nemzetközi szabványt vagy testületet vagy szervezetet relevánsnak kell tekinteni vagy el kell ismerni, nem zárja ki, hogy bármely más testület vagy szervezet által kidolgozott szabványt a TBT.4. cikk (4) és (5) bekezdése értelmében releváns nemzetközi szabványnak lehessen tekinteni.

               TBT.3. cikk: A TBT-megállapodással fennálló kapcsolat

               1.A TBT-megállapodás 2–9. cikkét, valamint a TBT-megállapodás 1. és 3. mellékletét értelemszerűen belefoglalják e megállapodásba, és annak részét képezik.

               2.Az e fejezetben és az e fejezet mellékleteiben említett kifejezések jelentése megegyezik a TBT-megállapodásban szereplő kifejezések jelentésével.

               TBT.4. cikk: Műszaki előírások

               1.A Felek saját szabályaikkal és eljárásaikkal összhangban elvégzik a tervezett műszaki előírások hatásvizsgálatát. Az e bekezdésben és a (8) bekezdésben említett szabályok és eljárások kivételeket állapíthatnak meg.

               2.Az egyes Felek értékelik a műszakielőírás-javaslatok azon rendelkezésre álló szabályozási és nem szabályozási alternatíváit, amelyek teljesíthetik a Fél jogos céljait, a TBT-megállapodás 2.2. cikkének megfelelően.

               3.A Felek a vonatkozó nemzetközi szabványokat használják a műszaki előírásaik alapjául, kivéve, ha bizonyítani tudják, hogy az említett nemzetközi szabványok nem szolgálnák hatékony vagy alkalmas eszközként a kitűzött jogos célok megvalósítását;

               4.A Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO), a Nemzetközi Elektrotechnikai Bizottság (IEC), a Nemzetközi Távközlési Egyesület (ITU) és a Codex Alimentarius Főbizottság (Codex) által kidolgozott nemzetközi szabványok a TBT-megállapodás 2. cikke, 5. cikke és 3. melléklete szerinti vonatkozó nemzetközi szabványok.

               5.A más nemzetközi szervezetek által kidolgozott szabvány is releváns nemzetközi szabványnak tekinthető a TBT-megállapodás 2. cikke, 5. cikke és 3. melléklete értelmében, feltéve, hogy:

               (a)
                     azt egy szabványügyi testület dolgozta ki, amely konszenzus kialakítására törekszik:

               (I)a részt vevő WTO-tagok azon nemzeti küldöttségei között, amelyek a területükön működő összes nemzeti szabványügyi testületet képviselik, és amelyek a nemzetközi szabványosítási tevékenység tárgyára vonatkozóan szabványokat fogadtak el vagy szándékoznak elfogadni, vagy

               (II)a részt vevő WTO-tagok kormányzati szervei között; és

               (b)
                     azt a kereskedelem technikai akadályaival foglalkozó WTO-bizottságnak a TBT-megállapodás 2. és 5. cikkével, valamint 3. mellékletével kapcsolatos nemzetközi szabványok, iránymutatások és ajánlások kidolgozására vonatkozó elvekről szóló határozatában meghatározott elvekkel és eljárásokkal
                  4
                összhangban dolgozták ki.

               6.Amennyiben valamelyik Fél nem a nemzetközi szabványokat használta valamely műszaki előírás alapjául, a másik Fél kérésére azonosítania kell a vonatkozó nemzetközi szabványtól való bármely lényeges eltérést, ki kell fejtenie azokat az okokat, amelyek alapján úgy ítélte meg, hogy az említett szabványokat az elérni kívánt cél szempontjából nem alkalmasak vagy nem hatékonyak, és be kell nyújtania az értékelés alapjául szolgáló tudományos vagy technikai bizonyítékokat.

               7.A Felek felülvizsgálják műszaki előírásaikat a vonatkozó nemzetközi szabványokkal való összhang fokozása érdekében, figyelembe véve többek között a vonatkozó nemzetközi szabványokkal kapcsolatos minden új fejleményt vagy a körülményekben bekövetkezett minden olyan változást, amely az említett nemzetközi szabványoktól való eltérés alapjául szolgált.

               8.Saját szabályaikkal és eljárásaikkal összhangban és a X. cím [Helyes szabályozási gyakorlatok és szabályozási együttműködés] sérelme nélkül, a kereskedelemre esetlegesen jelentős hatást gyakorló főbb műszaki előírások kidolgozásakor a Felek biztosítják olyan eljárások meglétét, amelyek lehetővé teszik, hogy a személyek nyilvános konzultáció keretében véleményt nyilvánítsanak, kivéve sürgős biztonsági, egészségügyi, környezetvédelmi vagy nemzetbiztonsági problémák vagy azok felmerülésének kockázata esetén. A Felek biztosítják a másik Fél személyei számára az említett konzultációkban a saját állampolgárai számára biztosítottnál nem kedvezőtlenebb feltételek mellett történő részvétel lehetőségét, és e konzultációs folyamat eredményeit nyilvánosságra hozzák.

               TBT.5. cikk: Szabványok

               1.A Felek arra ösztönzik a területükön székhellyel rendelkező szabványügyi testületeket, valamint azokat a regionális szabványügyi testületeket, amelyeknek maga a Fél vagy a területén székhellyel rendelkező szabványügyi testületek tagjai, hogy:

               (a)erőforrásaik határain belül vegyenek részt a nemzetközi szabványok kidolgozásában a vonatkozó nemzetközi szabványügyi testületekben;

               (b)az általuk kidolgozott szabványok alapjául vegyék figyelembe a vonatkozó nemzetközi szabványokat, kivéve, ha ezek a nemzetközi szabványok nem lennének hatékonyak vagy alkalmasak, például az elégtelen védelmi szint vagy alapvető időjárási vagy földrajzi tényezők vagy alapvető technológiai problémák miatt;

               (c)kerüljék el a nemzetközi szabványügyi szervezetek munkájának megkettőzését vagy az azzal való átfedést;

               (d)szabályos időközönként vizsgálják felül azon nemzeti vagy regionális szabványokat, amelyek nem a vonatkozó nemzetközi szabványokon alapulnak, a vonatkozó nemzetközi szabványokkal való konvergenciájuk fokozása céljából;

               (e)együttműködés a másik Fél megfelelő szabványügyi testületeivel a nemzetközi szabványosítási tevékenységekben, többek között a nemzetközi szabványügyi testületekben vagy regionális szinten folytatott együttműködés révén;

               (f)segítsék elő a másik Fél szabványügyi testületeivel folytatott kétoldalú együttműködést; valamint

               (g) folytassanak információcserét a szabványügyi testületek között.

               2.
                     A Feleknek a következők tekintetében kell biztosítaniuk az információcserét:

               (a)a szabványok egyes Felek általi alkalmazása a műszaki előírások támogatása érdekében;  valamint

               (b)az egyes Felek szabványosítási folyamatai, valamint az, hogy nemzeti szabványaik kidolgozása során milyen mértékben támaszkodnak a nemzetközi, regionális vagy régió alatti szintű szabványokra.

               3.
                     Amennyiben a szabványokat valamely műszakielőírás-tervezetbe vagy megfelelőségértékelési eljárásba történő beépítés vagy abban való hivatkozás útján kötelezővé teszik, teljesíteni kell a TBT.7. cikkben [Átláthatóság] és a TBT-megállapodás 2. vagy 5. cikkében meghatározott átláthatósági kötelezettségeket.

               TBT.6. cikk: A megfelelőség értékelése

               1.E fejezetnek a műszaki előírások elkészítésére, elfogadására és alkalmazására vonatkozó TBT:4. cikke [Műszaki előírások] értelemszerűen alkalmazandó a megfelelőségértékelési eljárásokra is.

               2.Amennyiben valamelyik Fél megfelelőségértékelést ír elő kifejezett bizonyosságként egy termék valamely műszaki előírásnak való megfelelésére, akkor az adott Fél:

               (a)olyan megfelelőségértékelési eljárásokat választ, amelyek arányban állnak a kockázatértékelés alapján meghatározott kockázatokkal;

               (b)a műszaki előírásoknak való megfelelés bizonyítására alkalmas megfelelőségi biztosítékként figyelembe veszi a szállítói megfelelőségi nyilatkozatot, amely a gyártó által saját kizárólagos felelősségére, harmadik fél általi értékelés nélkül kiadott megfelelőségi nyilatkozat;

               (c)a másik Fél kérésére tájékoztatást ad arról, hogy milyen kritériumok alapján választotta ki az egyes termékekre vonatkozó megfelelőségértékelési eljárásokat.

               3.Amennyiben valamelyik Fél harmadik fél által elvégzett megfelelőségértékelést ír elő kifejezett bizonyosságként egy termék valamely műszaki előírásnak való megfelelésére, és ezt a feladatot nem utalta a (4) bekezdésben meghatározott kormányzati szerv kizárólagos feladatkörébe, akkor az adott Fél:

               (a)adott esetben hatósági akkreditációt alkalmaz a megfelelőségértékelő szervezetek szakmai kompetenciájának bizonyítására. Azon jogának sérelme nélkül, hogy követelményeket állapítson meg a megfelelőségértékelő testületekre vonatkozóan, mindegyik Fél elismeri azt az értékes szerepet, amelyet a kormányzati felhatalmazással és nem kereskedelmi alapon működő akkreditáció játszhat a megfelelőségértékelő testületek minősítésében;

               (b)az akkreditációra és a megfelelőségértékelésre a vonatkozó nemzetközi szabványokat alkalmazza;

               (c)arra ösztönzi a területén található akkreditáló testületeket és megfelelőségértékelő szervezeteket, hogy csatlakozzanak azokhoz a vonatkozó nemzetközi megállapodásokhoz vagy egyezményekhez, amelyek célja a megfelelőségértékelési eredmények elfogadásának harmonizációja vagy megkönnyítése;

               (d)ha egy Fél két vagy több megfelelőségértékelő szervezetet jogosít fel egy termék forgalomba hozatalához szükséges megfelelőségértékelési eljárások elvégzésére, akkor biztosítja a gazdasági szereplők számára a választás lehetőségét a Fél hatóságai által egy adott termék vagy termékcsoport értékelésére kijelölt megfelelőségértékelő szervezetek közül;

               (e)biztosítja, hogy a megfelelőségértékelő szervezetek függetlenek legyenek a gyártóktól, importőröktől és általában a gazdasági szereplőktől, valamint hogy ne álljon fenn összeférhetetlenség az akkreditáló testületek és a megfelelőségértékelő szervezetek között;

               (f)lehetővé teszi a megfelelőségértékelő szervezetek számára, hogy alvállalkozókkal végeztessenek el megfelelőségértékeléssel kapcsolatos teszteket vagy vizsgálatokat, ideértve a másik Fél területén található alvállalkozókat is, és előírhatja az alvállalkozók számára ugyanazon követelmények teljesítését, amelyeket a megfelelőségértékelő szervezetnek is teljesítenie kell ha, az ilyen teszteket vagy vizsgálatokat maga kívánja elvégezni; valamint

               (g)egyetlen weboldalon közzéteszi az ilyen megfelelőségértékelés elvégzésére kijelölt szervezetek jegyzékét, valamint az egyes szervezetek kijelölésének hatályára vonatkozó információkat.

               4.
                     E cikk egyetlen rendelkezése sem zárja ki, hogy egy Fél előírja, hogy egyes termékek esetében a megfelelőségértékelést a saját meghatározott kormányzati hatóságai végezzék. Amennyiben valamely Fél előírja, hogy a megfelelőségértékelést meghatározott kormányzati hatóságai végezzék el, az adott Fél:

               (a)biztosítja, hogy a megfelelőségértékelésért fizetendő díjak ne haladják meg a nyújtott szolgáltatások hozzávetőleges költségét, és a megfelelőségértékelés kérelmezőjének kérésére ismerteti, hogy az ilyen megfelelőségértékelésért általa felszámított díjak miként korlátozódnak a nyújtott szolgáltatások hozzávetőleges költségére; valamint

               (b)nyilvánosságra hozza a megfelelőségértékelésért fizetendő díjakat.

               5.A (2)–(4) bekezdéstől eltérve a Felek továbbra is elfogadják a szállítói megfelelőségi nyilatkozatot a műszaki előírásoknak való megfelelés bizonyítékaként azon termékterületek esetében, amelyek vonatkozásában a kilépésről rendelkező megállapodás szerinti átmeneti időszak végén azt elfogadták.

               6.A Felek tájékoztatásul közzéteszik és naprakészen tartják az (5) bekezdésben említett termékterületek jegyzékét az alkalmazandó műszaki előírásokra való hivatkozásokkal együtt.

               7.Az (5) bekezdéstől eltérve bármelyik Fél bevezethet olyan követelményeket, amelyek értelmében az abban a bekezdésben említett termékek vizsgálatát vagy tanúsítását kötelezően harmadik félnek kell végeznie, feltéve, hogy ezek a követelmények jogos közpolitikai célkitűzések alapján indokoltak, és arányban állnak azzal a céllal, hogy az importáló Fél kellő bizonyosságot szerezzen a termékek alkalmazandó műszaki előírásoknak vagy szabványoknak való megfelelése tekintetében, figyelembe véve a meg nem felelésből eredő lehetséges kockázatokat.

               8.A (7) bekezdésben említett megfelelőségértékelési eljárás bevezetését javasló Fél a folyamat korai szakaszában értesíti a másik Felet, és a szóban forgó megfelelőségértékelési eljárás kidolgozása során figyelembe veszi a másik Fél észrevételeit.

               TBT.7. cikk: Átláthatóság

               1.Azon esetek kivételével, amikor sürgős biztonsági, egészségügyi, környezetvédelmi vagy nemzetbiztonsági problémák merülnek fel, vagy ilyen problémák felmerülése fenyeget, a Felek lehetővé teszik, hogy a másik Fél a bejelentett javasolt műszaki előírásokhoz és megfelelőségértékelési eljárásokhoz írásbeli észrevételeket fűzzön, és ezen észrevételek megtételére legalább 60 napot biztosít attól a naptól számítva, amikor a szóban forgó előírásokról vagy eljárásokról szóló értesítést megküldte a WTO Notifikációs Központjának. A Felek pozitívan viszonyulnak az említett észrevételezési időszak meghosszabbítására irányuló indokolt megkereséshez.

               2.A Felek az értesítéssel együtt rendelkezésre bocsátják az értesítés teljes szövegének elektronikus változatát. Ha az értesítés szövege nem a WTO egyik hivatalos nyelvén készült, az értesítő Fél részletes és átfogó leírást biztosít az intézkedés tartalmáról a WTO értesítési formátumában.

               3.Ha az egyik Fél a másik Féltől írásbeli észrevételeket kap a javasolt műszaki előírással vagy megfelelőségértékelési eljárással kapcsolatban, akkor az észrevételeket kapó Fél:

               (a)a másik Fél kérésére illetékes szabályozó hatóságának részvételével megvitatja az írásbeli észrevételeket, és ezt olyan időpontban teszi, amikor az észrevételek figyelembe vehetők; valamint

               (b)legkésőbb a műszaki előírás vagy a megfelelőségértékelési eljárás közzétételének napján írásban válaszol az észrevételekre.

               4.A Felek legkésőbb az elfogadott műszaki előírás vagy megfelelőségértékelési eljárás közzétételének napján egy weboldalon közzéteszik az (1) bekezdésben említett értesítést követően kapott észrevételekre adott válaszaikat.

               5.A Felek a másik Fél kérésére információt szolgáltatnak az általuk elfogadott vagy elfogadni kívánt műszaki előírás vagy megfelelőségértékelési eljárás céljairól, jogalapjáról és indokáról.

               6.A Felek biztosítják az általuk elfogadott műszaki előírások és megfelelőségértékelési eljárások közzétételét és díjmentes megtekinthetőségét egy weboldalon.

               7.A Felek a WTO-nak küldött eredeti értesítéshez fűzött kiegészítés útján tájékoztatást nyújtanak a műszaki előírások vagy megfelelőségértékelési eljárások elfogadásáról és hatálybalépéséről, valamint az elfogadott végleges szövegekről.

               8.A Felek észszerű időintervallumot biztosítanak a műszaki előírások közzététele és azok hatálybalépése között annak érdekében, hogy a másik Fél gazdasági szereplőinek elegendő ideje legyen az előírásokhoz való alkalmazkodásra. Az „észszerű időintervallum” legalább hathónapos időszak, kivéve, ha ez nem szolgálná hatékonyan a kitűzött jogos célok megvalósítását.

               9.A Felek méltányos megfontolás tárgyává teszik a másik Félnek az (1) bekezdésben meghatározott észrevételezési időszak vége előtt beérkezett, a műszaki előírás elfogadása és hatálybalépése közötti időszak meghosszabbítására irányuló észszerű kérelmét, kivéve ha a késedelem miatt csorbát szenvedne a kitűzött jogos célok megvalósulása.

               10.A Felek biztosítják, hogy a TBT-megállapodás 10. cikkével összhangban létrehozott tájékoztatási pontok információt és válaszokat szolgáltatnak a WTO egyik hivatalos nyelvén a másik Fél vagy a másik Fél más érdekelt személyei általi, az elfogadott műszaki előírásokkal és megfelelőségértékelési eljárásokkal kapcsolatos észszerű megkeresésekre.

               TBT.8. cikk: Jelölés és címkézés

               1.A Felek műszaki előírásai kizárólag kötelező jelölési vagy címkézési követelményeket tartalmazhatnak vagy ilyenekre vonatkozhatnak. Ilyen esetekben a szóban forgó műszaki előírásokra a TBT-megállapodás 2.2. cikkében foglalt elvek alkalmazandók.

               2.Amennyiben valamelyik Fél a termékek kötelező jelölését vagy címkézését írja elő, a következő feltételek mindegyikének teljesülnie kell:

               (a)kizárólag olyan információk megadását írja elő, amelyek relevánsak a termék fogyasztói vagy használói számára, vagy amelyek a termék kötelező műszaki előírásoknak való megfelelését jelölik;

               (b)nem írja elő a termékek jelöléseinek vagy címkéinek előzetes jóváhagyását, nyilvántartásba vételét vagy tanúsítását, sem pedig a díjfizetést azon termékek forgalomba hozatalának előfeltételeként, amelyek egyébként megfelelnek a kötelező műszaki előírásoknak, kivéve, ha az a jogos cél eléréséhez szükséges;

               (c)ha a gazdasági szereplők számára egyedi azonosítószámot használatát írja elő, akkor köteles az ilyen számot a másik Fél gazdasági szereplői részére indokolatlan késedelem nélkül, megkülönböztetésmentesen kiadni;

               (d)azon esetek kivételével, amikor az alábbi i., ii. vagy iii. alpontban felsorolt információk félrevezetők, ellentmondásosak vagy nem egyértelműek az árukról az importáló Fél által kért információk tekintetében, az importáló Fél engedélyezi a következőket:

               (I)az árukat importáló Fél nyelve mellett más nyelven is feltüntetett információk;

               (II)nemzetközileg elfogadott nómenklatúra, piktogramok, szimbólumok és grafikai ábrázolások; valamint

               (III)az árukat importáló Fél által kért információkon felüli további tájékoztatás;

               (e)elfogadja, hogy a címkézésre – beleértve a kiegészítő címkézést és/vagy a címkézés helyesbítését is – a behozatali ország vámraktáraiban vagy más kijelölt területein kerüljön sor a származási országban történő címkézés alternatívájaként, kivéve, ha a címkézést népegészségügyi vagy biztonsági okokból arra feljogosított személyeknek kell elvégezniük; valamint

               (f)arra törekszik, hogy a termékhez fizikailag rögzített címkék helyett a nem állandó vagy leválasztható címkéket, vagy a kísérő dokumentációban szereplő jelölést vagy címkézést is elfogadja, kivéve, ha úgy ítéli meg, hogy ez alááshatja a jogos célok elérését.

               TBT.9. cikk: Együttműködés a piacfelügyelet és a nem élelmiszer jellegű termékek biztonsága és a megfelelés területén

               1.A Felek elismerik a piacfelügyelet, a megfelelés és a nem élelmiszer jellegű termékek biztonsága terén folytatott együttműködés fontosságát a kereskedelem megkönnyítése, a fogyasztók és más felhasználók védelme, valamint a megosztott információkon alapuló kölcsönös bizalom kiépítése szempontjából.

               2.A piacfelügyelet független és pártatlan működésének biztosítása érdekében a Felek biztosítják a következőket:

               (a)a piacfelügyeleti funkciók és a megfelelőségértékelési funkciók szétválasztása; valamint

               (b)minden olyan érdek kiküszöbölése, amely befolyásolná a piacfelügyeleti hatóságok pártatlanságát a gazdasági szereplők ellenőrzésének vagy felügyeletének elvégzése során.

               3.A Felek együttműködnek és információt cserélnek a nem élelmiszer jellegű termékek biztonsága és a megfelelés terén, ami különösen a következőket foglalhatja magában:

               (a)piacfelügyeleti és végrehajtási tevékenységek és intézkedések;

               (b)kockázatértékelési módszerek és terméktesztelés;

               (c)összehangolt termékvisszahívás vagy egyéb hasonló intézkedések;

               (d)tudományos, műszaki és szabályozási kérdések, amelyek célja a nem élelmiszer jellegű termékek biztonságának és a megfelelésnek a javítása;

               (e)olyan újonnan felmerülő kérdések, amelyeknek jelentős egészségügyi és biztonsági vonatkozásai vannak;

               (f)szabványosítással kapcsolatos tevékenységek;

               (g)tisztviselők cseréje.

               4.A partnerségi tanács minden tőle telhetőt megtesz annak érdekében, hogy a TBT-XX. mellékletben a lehető leghamarabb, lehetőleg e megállapodás hatálybalépésétől számított hat hónapon belül megállapodást hozzon létre a nem élelmiszer jellegű termékek riasztási rendszere (RAPEX) vagy annak utódja, valamint a nem élelmiszer jellegű termékek biztonságával és a kapcsolódó megelőző, korlátozó és korrekciós intézkedésekkel kapcsolatban a 2005. évi általános termékbiztonsági rendelet vagy annak utódja alapján létrehozott piacfelügyeleti és termékbiztonsági adatbázis közötti rendszeres információcserére vonatkozóan.

               A megállapodás meghatározza azokat a szabályokat, amelyek alapján:

               (a) az Unió hozzáférést biztosít az Egyesült Királyságnak az uniós RAPEX-rendszerből vagy annak utódjából származó válogatott információkhoz az általános termékbiztonságról szóló, 2001. december 3-i 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti fogyasztási cikkek tekintetében;

               (b) az Egyesült Királyság hozzáférést biztosít egyes információkhoz az Unió számára a 2005. évi általános termékbiztonsági rendelet alapján létrehozott piacfelügyeleti és termékbiztonsági adatbázisából; valamint

               (c) a Felek tájékoztatják egymást a kicserélt információk nyomán hozott nyomonkövetési tevékenységekről és intézkedésekről.

               5.A partnerségi tanács rendelkezhet a TBT-ZZ. mellékletben az információk rendszeres – akár elektronikus úton történő – cseréjéről azon intézkedések tekintetében, amelyek az előírásoknak nem megfelelő, nem élelmiszer jellegű termékek közül a (4) bekezdés hatálya alá tartozóktól eltérő termékekre vonatkoznak.

               6.A Felek a (3), (4) és (5) bekezdés alapján megszerzett információkat kizárólag a fogyasztók, az egészség, a biztonság vagy a környezet védelme céljából használják fel.

               7.A Felek a (3), (4) és (5) bekezdés alapján megszerzett információkat bizalmasan kezelik.

               8.A (4) és (5) bekezdésben említett megállapodások meghatározzák a megosztani kívánt információ típusát, az információcsere szabályait és módjait, valamint a titoktartási és a személyes adatok védelméről szóló szabályok alkalmazását.  A partnerségi tanács hatáskörrel rendelkezik arra, hogy határozatokat fogadjon el a TBT-XX. és a TBT-ZZ. mellékletben foglalt rendelkezések meghatározása vagy módosítása céljából.

               9.E cikk alkalmazásában „piacfelügyelet” alatt a piacfelügyeleti és végrehajtó hatóságok által valamely Fél eljárásai alapján végzett tevékenységek és – adott esetben a gazdasági szereplőkkel együttműködésben – hozott intézkedések értendők, amelyek lehetővé teszik az adott Fél számára a termékek jogszabályokban és egyéb rendelkezésekben meghatározott követelményeknek való megfelelésének és biztonságosságának nyomon követését vagy kezelését.

               10.A Felek biztosítják, hogy a piacfelügyeleti vagy végrehajtó hatóságaik által a piacukról való kivonásra vagy visszahívásra, illetve a másik Fél területéről behozott termék forgalmazásának megtiltására vagy korlátozására az alkalmazandó jogszabályoknak való meg nem felelés miatt hozott intézkedések arányosak legyenek, pontosan meghatározzák az intézkedés alapjául szolgáló indokokat, és azokat haladéktalanul közöljék az érintett gazdasági szereplővel.

               TBT.10. cikk: Technikai megbeszélések

               1.
                     Amennyiben az egyik Fél úgy ítéli meg, hogy a másik Fél által kidolgozott, műszaki előírásra vagy megfelelőségértékelési eljárásra irányuló tervezet vagy javaslat jelentős hatással lehet a Felek közötti kereskedelemre, kérheti, hogy folytassanak technikai megbeszéléseket a kérdésről. A kérelmet írásban kell benyújtani a másik Félhez, és abban meg kell jelölni a következőket:

               (a)a szóban forgó intézkedés;

               (b)e fejezet vagy e fejezet valamely mellékletének azon rendelkezései, amelyekre az aggályok vonatkoznak; valamint

               (c)a kérelem indokai, beleértve annak ismertetését, hogy a kérelmező Fél mit talál aggályosnak az intézkedéssel kapcsolatban.

               2.Az egyik Fél a kérelmét a másik Félnek a TBT.12. cikk [Kapcsolattartó pontok] értelmében kijelölt kapcsolattartó pontjához nyújtja be.

               3.Bármelyik Fél kérésére a Felek a kérelem keltétől számított 60 napon belül személyesen, illetve videokonferencia vagy telekonferencia útján összeülnek, hogy megvitassák a kérelemben felvetett aggályokat, és törekednek az ügy lehető leggyorsabb megoldására. Ha a kérelmező Fél úgy ítéli meg, hogy az ügy sürgős, kérheti, hogy rövidebb időn belül sor kerüljön az egyeztetésre. Ilyen esetekben a megkeresett Fél méltányos mérlegelés tárgyává teszi a kérést.

               TBT.11. cikk: Együttműködés

               1.A Felek együttműködnek a műszaki előírások, szabványok és megfelelőségértékelési eljárások terén, amennyiben ez kölcsönös érdekük, és saját döntéshozatali rendjük és jogrendjük autonómiájának sérelme nélkül. A kereskedelem technikai akadályaival foglalkozó kereskedelmi szakbizottság véleménycserét folytathat az e cikk vagy az e fejezet mellékletei alapján végzett együttműködési tevékenységekről.

               2.Az (1) bekezdés alkalmazásában a Felek törekednek a közös érdekű együttműködési tevékenységek azonosítására, fejlesztésére és előmozdítására. Ezek a tevékenységek különösen a következőkre vonatkozhatnak:

               (a)a műszaki előírásokkal, szabványokkal és megfelelőségértékelési eljárásokkal kapcsolatos információk, tapasztalatok és adatok cseréje;

               (b)a szabályozó hatóságaik hatékony interakciójának és együttműködésének biztosítása nemzetközi, regionális vagy nemzeti szinten;

               (c)a lehető legnagyobb mértékű információcsere azokról a kereskedelem technikai akadályaira vonatkozó nemzetközi megállapodásokról és megegyezésekről, amelyeknek az egyik vagy mindkét Fél részes fele; valamint

               (d)a kereskedelmet megkönnyítő kezdeményezések létrehozása vagy az azokban való részvétel.

               3.  E cikk, valamint az e fejezet mellékletei szerinti együttműködésre vonatkozó rendelkezések alkalmazásában az Európai Unió nevében az Európai Bizottság jár el.

               TBT.12. cikk: Kapcsolattartó pontok

               1.
                     E megállapodás hatálybalépését követően mindegyik Fél kapcsolattartó pontot jelöl ki e fejezet végrehajtására, és értesíti a másik Felet az elérhetőségi adatokról, beleértve az érintett tisztviselőkre vonatkozó információkat is. A Felek az adott elérhetőségi adatokkal kapcsolatos bármilyen változásról haladéktalanul értesítik egymást.

               2.
                     A kapcsolattartó pont észszerű időn belül, és amennyiben lehetséges, a kérelem kézhezvételétől számított 60 napon belül megadja a másik Fél kapcsolattartó pontja által az e fejezet végrehajtásával kapcsolatban kért információkat vagy magyarázatokat.

               TBT.13. cikk: A kereskedelem technikai akadályaival foglalkozó kereskedelmi szakbizottság

               A kereskedelem technikai akadályaival foglalkozó kereskedelmi szakbizottság felügyeli e fejezet és az ahhoz csatolt mellékletek végrehajtását és működését, és lehetőség szerint azonnal tisztázza és kezeli a Felek által felvetett azon kérdéseket, amelyek az e fejezet és a TBT-megállapodás hatálya alá tartozó műszaki előírások, szabványok és megfelelőségértékelési eljárások kidolgozásával, elfogadásával vagy alkalmazásával kapcsolatosak.

               5. fejezet: Vámügyek és a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése

               CUSTMS.1. cikk: Célkitűzés

               E fejezet célkitűzései a következők:

               (a) a Felek közötti együttműködés erősítése a vámügyek és a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése terén, valamint a Felek vámjogszabályai és gyakorlata közötti magas szintű konvergencia fenntartása annak biztosítása céljából, hogy a vonatkozó jogszabályok és eljárások, valamint a vonatkozó közigazgatások közigazgatási kapacitásai teljesítik a kereskedelmi eljárások egyszerűsítésének előmozdítására irányuló célkitűzéseket, miközben biztosítják a hatékony vámellenőrzést, a vámjogszabályok és a kereskedelemmel kapcsolatos jogszabályok és egyéb rendelkezések érvényesítését, a polgárok biztonságának és védelmének megfelelő garantálását, továbbá a tilalmak és korlátozások, valamint a Felek pénzügyi érdekeinek tiszteletben tartását;

               (b) a Felek közötti igazgatási együttműködés megerősítése a héa, valamint az adókra és vámokra vonatkozó kérelmekkel kapcsolatos kölcsönös segítségnyújtás terén;

               (c) annak biztosítása, hogy az egyes Felek jogszabályai megkülönböztetésmentesek legyenek, és hogy a vámeljárások a csalás elleni küzdelmet és a jogszerű kereskedelem előmozdítását szolgáló modern módszerek alkalmazásán és hatékony ellenőrzésen alapuljanak; valamint

               (d) annak biztosítása, hogy a legitim közpolitikai célkitűzések – többek között a biztonsággal, a védelemmel és a csalás elleni küzdelemmel kapcsolatos célkitűzések – semmilyen módon ne kerüljenek veszélybe.

               CUSTMS.1a. cikk: Fogalommeghatározások

               E fejezet, a CUSTMS-1. MELLÉKLET [Engedélyezett gazdálkodók], a vámügyekben történő kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyv, továbbá a hozzáadottérték-adó területén folytatott közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről, valamint az adókból, vámokból és illetékekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásában:

               (a)„szállítás előtti áruvizsgálatról szóló megállapodás”: a WTO-egyezmény 1A. mellékletében található szállítás előtti áruvizsgálatról szóló megállapodás;

               (b)„ATA és Isztambuli Egyezmény”: az áruk ideiglenes behozatalához szükséges ATA-igazolványról szóló, 1961. december 6-án Brüsszelben kelt vámegyezmény és az áruk ideiglenes behozataláról szóló, 1990. június 26-án kelt Isztambuli Egyezmény;

               (c)„egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezmény”: az egységes árutovábbítási eljárásról szóló, 1987. május 20-i egyezmény;

               (d)„a WCO vámadatmodellje”: a Vámigazgatások Világszervezete (WCO) adatmodellekkel foglalkozó projektcsoportja által időről időre közzétett, az üzleti adatok cseréjére, valamint a globális kereskedelemben a szabályozási könnyítések alkalmazása és az ellenőrzések során használt adatokra és információkra vonatkozó nemzetközi standardok összeállítására szolgáló adatösszetevők és elektronikus sablonok gyűjteménye;

               (e)„vámjogszabályok”: a valamely Fél területén alkalmazandó, és az áruk belépését/behozatalát, kilépését/kivitelét, tranzitját és bármely más vámeljárás alá helyezését szabályozó valamennyi jogszabályi vagy szabályozási rendelkezés, ideértve a tiltó, korlátozó és ellenőrző intézkedéseket is;

               (f)„információ”: bármilyen adat, dokumentum, kép, jelentés, közlés vagy hitelesített másolat, bármilyen formátumban, beleértve az elektronikus formátumot is, függetlenül attól, hogy azt feldolgozták vagy elemezték-e;

               (g)„személy”: a XVII. cím [EGYÉB RENDELKEZÉSEK] OTH.1. cikkének [Fogalommeghatározások] m) pontjában meghatározott bármely személy
                  5
               ;

               (h) „SAFE-keretrendszer”: a Vámigazgatások Világszervezetének 2005. júniusi brüsszeli ülésén elfogadott és időről időre frissített, a globális kereskedelembiztonsági és -könnyítő szabvány-keretrendszer; valamint

               (i)„a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló WTO-megállapodás”: a WTO-egyezményt módosító jegyzőkönyvhöz csatolt, a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodás (2014. november 27-i határozat).

               CUSTMS.2. cikk: Vámügyi együttműködés

               1.A Felek vonatkozó hatóságai együttműködnek a vámügyek területén annak támogatása érdekében, hogy a CUSTMS.1. cikkben [Célkitűzések] meghatározott célkitűzések teljesüljenek, figyelembe véve vonatkozó hatóságaik erőforrásait. E cím [Árukereskedelem] alkalmazásában az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló 1987. május 20-i egyezmény alkalmazandó.

               2.A Felek együttműködést alakítanak ki, többek között a következő területeken:

               (a)a vámjogszabályokra, azok végrehajtására és a vámeljárásokra vonatkozó információcsere; különösen a következő területeken:

               (i) a vámeljárások egyszerűsítése és modernizálása;

               (ii) az árutovábbítás és az átrakodás megkönnyítése;

               (iii) az üzleti világhoz fűződő kapcsolatok; valamint

               (iv) az ellátási lánc biztonsága és a kockázatkezelés;

               (b)a SAFE-keretmegállapodással összhangban együttműködnek a nemzetközi kereskedelmi ellátási lánc biztosításának és megkönnyítésének vámmal kapcsolatos szempontjait illetően;

               (c)az importtal, exporttal és egyéb vámeljárásokkal – többek között a technikai segítségnyújtással – kapcsolatos közös kezdeményezések kidolgozásának mérlegelése, valamint az üzleti közösség hatékony kiszolgálásának biztosítása érdekében;

               (d)a Felek közötti együttműködés megerősítése a vámügyek terén a nemzetközi szervezetekben, például a WTO-ban és a WCO-ban, továbbá információcsere és/vagy megbeszélések folytatása azzal a céllal, hogy lehetőség szerint közös álláspontokat alakítsanak ki ezekben a nemzetközi szervezetekben, valamint az UNCTAD-ban és az ENSZ EGB-ben;

               (e)törekvés a Felek behozatali, kiviteli és egyéb vámeljárásokra vonatkozó adatszolgáltatási követelményeinek összehangolására a Vámigazgatások Világszervezetének (WCO) vámadatmodelljével összhangban álló közös szabványok és adatelemek végrehajtása révén;

               (f)a Felek kockázatkezelési módszerek terén folytatott együttműködésének erősítése, ideértve a bevált gyakorlatok és – adott esetben – a kockázatokra vonatkozó információk és az ellenőrzési eredmények megosztását. Adott esetben a Felek mérlegelik a kockázatkezelési technikák, a kockázati standardok és ellenőrzések, valamint a vámbiztonsági intézkedések kölcsönös elismerését is. a Felek adott esetben mérlegelhetik kompatibilis kockázati kritériumok és szabványok, ellenőrzési intézkedések és kiemelt ellenőrzési területek kidolgozását is;

               (g)az engedélyezett gazdálkodói programok kölcsönös elismerésének megteremtése a kereskedelem biztosítása és megkönnyítése érdekében;

               (h)a vámhatóságok és más kormányzati hatóságok vagy ügynökségek közötti együttműködés előmozdítása az engedélyezett gazdálkodói programokkal kapcsolatban, ami többek között a legmagasabb szintű normákról való megállapodással, az előnyökhöz való hozzáférés megkönnyítésével és a felesleges párhuzamosságok minimalizálásával érhető el;

               (i)a szellemitulajdon-jogok vámhatóságok általi érvényesítése, beleértve az információk és a bevált gyakorlatok cseréjét, elsősorban a szellemitulajdon-jogok érvényesítésével kapcsolatos vámügyi műveletek során;

               (j)adott esetben és amennyiben kivitelezhető, az összeegyeztethető vámeljárások fenntartása, beleértve a vámáru-nyilatkozatra vonatkozó egységes vámokmány alkalmazását; valamint

               (k)adott esetben és később megállapításra kerülő szabályok szerint, strukturált és ismétlődő kommunikáció keretében a vámügyi információk bizonyos kategóriáinak a cseréje a Felek vámhatóságaik között, a kockázatkezelés és a vámellenőrzések hatékonyságának javítása, a bevételek beszedése vagy a biztonság és védelem szempontjából veszélyeztetett áruk célzott kezelése, valamint a jogszerű kereskedelem megkönnyítése érdekében; ezek a cserék magukban foglalhatják a Felek közötti kereskedelemre vonatkozó kiviteli és behozatali nyilatkozatok adatait, azzal a lehetőséggel, hogy kísérleti kezdeményezéseken keresztül feltárják az átjárható mechanizmusok kidolgozásának lehetőségeit az ilyen információk párhuzamos benyújtásának elkerülése érdekében. az ilyen információcsere nem érinti a Felek között a vámügyekben történő kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyv alapján esetlegesen sorra kerülő információcserét.

               3.Az e megállapodásban előirányzott más együttműködési formák sérelme nélkül a Felek vámhatóságai kölcsönös adminisztratív segítséget nyújtanak egymásnak az e fejezet hatálya alá tartozó ügyekben, vámügyekben történő kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyvvel összhangban.

               4.A Felek közötti, e fejezet szerinti információcserére értelemszerűen a vámügyekben történő kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyv 12. cikkében [Információcsere és az adatok bizalmas kezelése] meghatározott bizalmas kezelésre és adatvédelemre, valamint a Felek jogszabályaiban meghatározott titoktartási követelményekre is figyelemmel kerül sor.

               CUSTMS.3. cikk: Vám- és egyéb kereskedelmi vonatkozású jogszabályok és eljárások

               1.Az egyes Felek biztosítják, hogy vonatkozó vámügyi rendelkezéseik és eljárásaik:

               (a)összhangban állnak a vámügy és a kereskedelem területén alkalmazandó nemzetközi okmányokkal és szabványokkal, beleértve a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló WTO-megállapodást, a vámeljárások egyszerűsítéséről és összehangolásáról szóló, felülvizsgált kiotói egyezmény lényegi elemeit, a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszerről szóló nemzetközi egyezményt, valamint a SAFE-keretrendszert és a WCO vámadatmodelljét;

               (b)biztosítják a jogszerű kereskedelem védelmét és megkönnyítését, figyelembe véve a kereskedelmi gyakorlatok fejlődését, hatékony végrehajtással – többek között a jogszabályaik és egyéb rendelkezéseik megsértése, valamint a vámok kijátszása és csempészet esetén –, továbbá a jogi előírásoknak való megfelelés biztosításával;

               (c)olyan jogszabályokon alapulnak, amelyek arányosak és megkülönböztetésmentesek, nem rónak szükségtelen terheket a gazdálkodókra, további könnyítéseket – többek között az áruk átengedését megelőző vámellenőrzések tekintetében alkalmazott kedvező elbánást – biztosítanak a magas szintű megfelelést megvalósító gazdálkodók számára,, és biztosítékokat nyújtanak a csalás és a jogellenes vagy káros tevékenységek ellen, miközben biztosítják a polgárok magas szintű biztonságát és védelmét, valamint a tilalmak és korlátozások tiszteletben tartását, továbbá a felek pénzügyi érdekeinek védelmét; valamint

               (d)olyan szabályokat foglalnak magukba, amelyek biztosítják, hogy a vámszabályok és az eljárási követelmények megsértéséért kiszabott szankciók arányosak és megkülönböztetésmentesek legyenek, valamint hogy az ilyen szankciók alkalmazása ne eredményezzen indokolatlan késedelmet.

               Az egyes Feleknek rendszeresen felül kell vizsgálniuk jogszabályaikat és vámeljárásaikat. A vámeljárásokat kiszámítható, következetes és átlátható módon kell alkalmazni.

               2.A munkamódszerek javításának, illetve a műveletek hátrányos megkülönböztetéstől való mentességének, átláthatóságának, hatékonyságának, teljességének és számonkérhetőségének biztosítása érdekében az egyes Felek:

               (a)lehetőség szerint egyszerűsítik és felülvizsgálják az előírásokat és az alaki követelményeket az áruk gyors átengedése és vámkezelése érdekében;

               (b)további lépéseket tesznek a vám- és egyéb hatóságok által kért adatok és a dokumentációs anyagok egyszerűsítése és szabványosítása érdekében; valamint

               (c)előmozdítják az együttműködést valamennyi határügynökség között mind belföldön, mind pedig a határokon túl annak érdekében, hogy megkönnyítsék a határokon átívelő folyamatokat, erősítsék az ellenőrzést, és amennyiben helyénvaló és megvalósítható, közös határellenőrzést végezzenek.

               CUSTMS.4. cikk: Az áruk átengedése

               1.A Felek olyan vámeljárásokat fogadnak el vagy tartanak fenn, amelyek:

               (a)
                     olyan határidőn belül biztosítják az áruk gyors átengedését, amely nem hosszabb annál, mint ami annak biztosításához szükséges, hogy megfeleljenek a jogszabályaiknak és egyéb rendelkezéseiknek;

               (b)
                     előírják a dokumentáció és bármely más előírt információ előzetes elektronikus benyújtását és feldolgozását az áruk megérkezése előtt annak érdekében, hogy az áruk megérkezésükkor azonnal átengedhetők legyenek, ha kockázatelemzéssel nem azonosítottak kockázatot, vagy ha nem végeznek véletlenszerű vagy egyéb ellenőrzéseket;

               (c)
                     adott esetben és a szükséges feltételek teljesülése esetén lehetőséget biztosítanak az áruk szabad forgalomba bocsátására az első érkezési ponton; valamint

               (d)
                     ha a vámok, adók, díjak és terhek végleges megállapítására nem kerül sor az áruk megérkezése előtt, megérkezésekor, vagy az érkezést követően a lehető leggyorsabban, akkor lehetővé teszik az áruk átengedését, feltéve, hogy minden egyéb szabályozási követelmény teljesült.

               2.Az ilyen átengedés feltételeként a Felek biztosítékot kérhetnek kezességvállalás, letét vagy a jogszabályaikban és egyéb rendelkezéseikben előírt más megfelelő eszköz formájában bármely olyan összegre, amelyet még nem határoztak meg. Ez a biztosíték nem lehet nagyobb annál az összegnél, mint amelyet az adott Fél a biztosítékkal fedezett árukra végső soron kivetett vámok, adók, díjak és terhek megfizetésének biztosítása céljából megkövetel. A biztosítékot vissza kell fizetni, ha már nincs rá szükség.

               3.A Felek biztosítják, hogy a határellenőrzésért és az áruk behozatalával, kivitelével és továbbításával kapcsolatos eljárásokért felelős vám- és egyéb hatóságok együttműködnek egymással, és összehangolják tevékenységeiket a kereskedelem megkönnyítése és az áruk átengedésének meggyorsítása érdekében.

               CUSTMS.5. cikk: Egyszerűsített vámeljárások

               1.A Felek törekednek a vámeljárásokkal kapcsolatos követelményeik és formaságaik egyszerűsítésére annak érdekében, hogy csökkentsék annak időtartamát és költségeit a kereskedők vagy a gazdasági szereplők, köztük a kis- és középvállalkozások számára.

               2.A Felek olyan intézkedéseket fogadnak el vagy tartanak fenn, amelyek lehetővé teszik a jogszabályaikban és egyéb rendelkezéseikben megállapított feltételeknek megfelelő kereskedők vagy szereplők számára a vámeljárások további egyszerűsítését. Ezek az intézkedések magukban foglalják többek között a következőket:

               (a)kevesebb adatot vagy kevesebb alátámasztó okmányt tartalmazó vám-árunyilatkozatok;

               (b)olyan időszakos vám-árunyilatkozatok lehetővé tétele az áruk átengedését követően, amelyek egy adott időszakon belül több behozatalra vonatkozó vámok és adók megállapítására és kifizetésére vonatkoznak;

               (c)önértékelés és a vámok és adók az importált áruk átengedése utánra halasztott megfizetése; valamint

               (d)csökkentett összegű biztosíték alkalmazása vagy a biztosítéknyújtási kötelezettség alóli mentesség.

               3.Amennyiben valamely Fél ezen intézkedések egyikének elfogadása mellett dönt, ezen egyszerűsítéseket – amennyiben azt az adott Fél megfelelőnek és kivitelezhetőnek ítéli, valamint saját jogszabályaival és egyéb rendelkezéseivel összhangban – minden olyan kereskedő számára felajánlja, aki megfelel a vonatkozó kritériumoknak.

               CUSTMS.6. cikk: Árutovábbítás és átrakodás

               1.A GOODS.4a. cikk [Szabad árutovábbítás] alkalmazásában az egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezmény alkalmazandó.

               2.Az egyes Felek biztosítják a területeiken keresztül történő átrakodási művelek és árutovábbítás elősegítését és hatékony ellenőrzését.

               3.Az egyes Felek regionális árutovábbítási megállapodásokat mozdítanak elő és hajtanak végre a kereskedelem megkönnyítése érdekében, tiszteletben tartva az egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezményt.

               4.Az egyes Felek az árutovábbítás megkönnyítése érdekében biztosítják az együttműködést és a koordinációt valamennyi, a területükön található érintett hatóság és ügynökség között.

               5.Az egyes Felek lehetővé teszik, hogy a behozatalra szánt árukat a területükön belül vámellenőrzés alatt átszállítsák a beléptető vámhivataltól a területükön lévő másik vámhivatalhoz, ahonnan az árukat átengedik vagy vámkezelik.

               CUSTMS.7. cikk: Kockázatkezelés

               1.Mindegyik Fél kockázatkezelési rendszert alakít ki vagy tart fenn a vámellenőrzések tekintetében annak érdekében, hogy csökkentse egy olyan esemény valószínűségét és hatását, amely megakadályozná a vámjogszabályok helyes alkalmazását, veszélyeztetné a Felek pénzügyi érdekeit, és veszélyt jelentene a Felek és lakosaik biztonságára és védelmére, az emberek, állatok vagy növények egészségére, a környezetre vagy a fogyasztókra.

               2.A vámellenőrzéseknek – a szúrópróbaszerű ellenőrzések kivételével – elsősorban elektronikus adatfeldolgozási eljárásokat alkalmazó kockázatelemzésen kell alapulniuk.

               3.A Felek úgy tervezik és alkalmazzák a kockázatkezelést, hogy elkerüljék az önkényes vagy indokolatlan megkülönböztetést és a nemzetközi kereskedelem rejtett korlátozását.

               4.A Felek a vámellenőrzéseket és az egyéb releváns határellenőrzéseket a magas kockázatú szállítmányokra összpontosítják, és felgyorsítják az alacsony kockázatú szállítmányok átengedését. A kockázatkezelés részeként az egyes Felek véletlenszerűen is kiválaszthatnak szállítmányokat ilyen típusú ellenőrzésre.

               5.A Felek a kockázatkezelést megfelelő kiválasztási kritériumok szerinti kockázatértékelésre alapozzák.

               CUSTMS.8. cikk: Vámkezelést követő ellenőrzés

               1.Az áruk átengedésének felgyorsítása érdekében az egyes Felek vámkezelést követő ellenőrzési rendszert fogadnak el és tartanak fenn, hogy biztosítsák a vámügyi és más vonatkozó jogszabályoknak és rendeleteknek való megfelelést.

               2.A Felek kockázati alapon – adott esetben megfelelő kiválasztási kritériumok alkalmazásával – kiválasztanak egy személyt vagy szállítmányt vámkezelést követő ellenőrzésre. Az egyes Felek a vámkezelést követő ellenőrzést átlátható módon végzik el. Amennyiben az ellenőrzési folyamat egy személyre irányul, és egyértelmű eredmények születnek, az adott Fél haladéktalanul értesíti az eredményekről azt a személyt, akinek az adatait ellenőrzik, közölve a személy jogait és kötelezettségeit, valamint az eredmények indoklását.

               3.A Felek tudomásul veszik, hogy a vámkezelést követő ellenőrzés során szerzett információkat fel lehet használni további közigazgatási vagy bírósági eljárásokban.

               4.A Felek a vámkezelést követő ellenőrzés eredményeit felhasználják kockázatkezelési célokra.

               CUSTMS.9. cikk: Engedélyezett gazdálkodók

               1.Az egyes Felek partnerségi programot tartanak fenn a CUSTMS-1. mellékletben [Engedélyezett gazdálkodók] meghatározott kritériumoknak megfelelő gazdálkodók számára.

               2.A Felek a CUSTMS-1. melléklettel [Engedélyezett gazdálkodók] összhangban elismerik az engedélyezett gazdálkodókra vonatkozó programjaikat.

               CUSTMS.10. cikk: Az információk közzététele és elérhetősége

               1.A Felek biztosítják, hogy vámjogszabályaikat és más kereskedelemmel kapcsolatos jogszabályaikat és egyéb rendelkezéseiket, valamint általános közigazgatási eljárásaikat és a kereskedelemmel kapcsolatos, általánosan alkalmazandó lényeges információkat könnyen hozzáférhető módon – adott esetben az interneten keresztül – közzéteszik és minden érdekelt személy számára elérhetővé teszik.

               2.A Felek haladéktalanul, az ilyen jogszabályok és eljárások hatálybalépése előtt a lehető leghamarabb közzéteszik a vámügyekkel és a kereskedelem megkönnyítésével kapcsolatos új jogszabályokat és általános eljárásaikat, valamint az ilyen jogszabályok és eljárások változásait és értelmezését is. A közzététel a következőket tartalmazza:

               (a)releváns igazgatási jellegű hirdetmények;

               (b)behozatali, kiviteli és árutovábbítási eljárások (ideértve a kikötői, repülőtéri, és más belépési pontokon folytatott eljárásokat is), valamint a megkövetelt nyomtatványok és dokumentumok;

               (c)a behozatallal és kivitellel kapcsolatban kivetett bármely alkalmazott vám- és adótétel;

               (d)kormányzati szervek által vagy számára a behozatallal, kivitellel vagy továbbítással kapcsolatban kivetett díjak és illetékek;

               (e)a termékek vámkezelés céljából történő besorolására vagy értékmegállapítására vonatkozó szabályok;

               (f)a származási szabályokra vonatkozó általánosan alkalmazandó törvények, rendeletek és közigazgatási határozatok;

               (g)behozatali, kiviteli vagy továbbítási korlátozások vagy tilalmak;

               (h)a behozatalra, kivitelre vagy árutovábbításra vonatkozó követelmények megsértése esetén alkalmazandó szankciók;

               (i)fellebbezési eljárások:

               (j)bármely országgal vagy országokkal kötött, behozatallal, kivitellel vagy árutovábbítással kapcsolatos megállapodások vagy azok részei;

               (k)a vámkontingensek kezelésére vonatkozó eljárások;

               (l)a kikötőkben és határátkelőhelyeken működő vámhivatalok nyitvatartási ideje és működési eljárásai; valamint

               (m)kapcsolattartó pontok az információkérések tekintetében.

               3.Az egyes Felek biztosítják, hogy valamennyi új vagy módosított jogszabály, eljárás, illeték vagy díj közzététele és azok hatálybalépése között észszerű idő teljen el.

               4.Az egyes Felek az interneten elérhetővé teszik a következőket:

               (a)behozatali, kiviteli és árutovábbítási eljárásaik – köztük a fellebbezési eljárások – leírása, a behozatalhoz és kivitelhez, valamint az árutovábbításhoz szükséges gyakorlati lépésekre vonatkozó információkra is kiterjedően;

               (b)az adott Fél területére történő behozatalhoz, a területéről történő kivitelhez, illetve a területén keresztül történő árutovábbításhoz megkövetelt nyomtatványok és dokumentumok; valamint

               (c)a tájékoztatási pontokra vonatkozó kapcsolattartási adatok.

               Az egyes Felek biztosítják, hogy az első albekezdés a), b) és c) pontjában említett leírások, formanyomtatványok, dokumentumok és információk naprakészek legyenek.

               5.A Felek létrehoznak vagy fenntartanak egy vagy több tájékoztatási pontot, hogy észszerű időn belül megválaszolják a kormányok, kereskedők és más érdekelt felek vámügyi és egyéb kereskedelemmel kapcsolatos kérdéseit. A Felek a megkeresések megválaszolásáért nem számítanak fel díjat.

               CUSTMS.11. cikk: Előzetes határozatok

               1.A Felek a gazdálkodók kérésére vámhatóságaikon keresztül előzetes határozatokat bocsátanak ki, amelyekben meghatározzák az érintett áruknak biztosítandó elbánást. Az ilyen határozatokat írásban vagy elektronikus formában, meghatározott időn belül kell kibocsátani, és azoknak a kibocsátó Fél jogszabályaival összhangban az összes szükséges információt tartalmazniuk kell.

               2.Az előzetes határozatok érvényességük kezdetétől számítva legalább három évig érvényesek, kivéve, ha a határozatban foglalt döntés már nem felel meg a jogszabályoknak, vagy ha az eredeti határozatot alátámasztó tények vagy körülmények megváltoztak.

               3.Egy adott Fél megtagadhatja az előzetes határozat kibocsátását, ha a kérelemben felvetett kérdés közigazgatási vagy bírósági felülvizsgálat tárgyát képezi, vagy ha a kérelem nem az előzetes határozat vagy valamely vámeljárás szándékolt alkalmazására vonatkozik. Amennyiben egy Fél megtagadja az előzetes határozat kiadását, köteles erről haladéktalanul írásban értesíteni a kérelmezőt, részletezve a releváns tényeket és döntésének alapját.

               4.Mindegyik Fél közzéteszi legalább a következőket:

               (a)az előzetes határozat iránti kérelemre vonatkozó követelmények, ideértve az abban közlendő információk és annak formátuma;

               (b)az előzetes határozat kiadásának határideje; valamint

               (c)az előzetes határozat érvényességi ideje.

               5.Amennyiben egy Fél visszavon, módosít, érvénytelenít vagy megsemmisít egy előzetes határozatot, írásbeli értesítést kell küldenie a kérelmezőnek, ismertetve a releváns tényeket és döntésének alapját. Amennyiben egy Fél visszamenőleges hatállyal visszavon, módosít, érvénytelenít vagy megsemmisít egy előzetes határozatot, ezt csak abban az esetben teheti meg, ha a határozat hiányos, téves, hamis vagy félrevezető információkon alapult.

               6.A valamely Fél által kiadott előzetes határozat kötelező érvényű az adott Félre nézve az azt kérelmező tekintetében. A Fél rendelkezhet úgy, hogy az előzetes határozat kötelező érvényű a kérelmezőre nézve.

               7. Az előzetes határozat címzettjének írásbeli kérésére a Felek felülvizsgálják az előzetes határozatot, vagy az annak visszavonására, módosítására vagy érvénytelenítésére vonatkozó határozatot.

               8. A Felek nyilvánosan elérhetővé teszik az előzetes határozatokra vonatkozó információkat, figyelembe véve a személyes és a bizalmas üzleti információk védelmének szükségességét.

               9. Előzetes határozatokat kell kiadni a következők tekintetében:

               (a) az áruk tarifális besorolása;

               (b) az áruk származása; valamint

               (c) bármely egyéb olyan kérdés, amelyben a Felek megállapodhatnak.

               CUSTMS.12. cikk: Vámügynökök

               A Felek vámügyi rendelkezései és eljárásai nem igénylik vámügynökök vagy más ügynökök kötelező alkalmazását. Az egyes Felek értesítést küldenek a vámügynökök alkalmazására vonatkozó intézkedéseikről, és közzéteszik azokat. A Feleknek átlátható, megkülönböztetésmentes és arányos szabályokat alkalmaznak, amennyiben vámügynökök segítségét veszik igénybe.

               CUSTMS.13. cikk: Előzetes áruvizsgálat

               A Felek nem írják elő az előzetes áruvizsgálatról szóló WTO-megállapodásban meghatározott előzetes áruvizsgálat kötelező alkalmazását, és semmilyen más, magánvállalatok által a rendeltetési helyen, vámkezelés előtt elvégzendő vizsgálati tevékenységet sem.

               CUSTMS.14. cikk: Felülvizsgálat és fellebbezés

               1.A Felek olyan hatékony, gyors, megkülönböztetésmentes és könnyen hozzáférhető eljárásokat biztosítanak, amelyek garantálják a jogorvoslat jogát a vámhatóságoknak és egyéb illetékes hatóságoknak a behozatalt, kivitelt és az árutovábbítási eljárás alatt álló árukat érintő intézkedései, rendelkezései és határozatai ellen.

               2.Az (1) bekezdésben említett intézkedések kiterjednek a következőkre:

               (a)a határozatot kiadó tisztviselőnél vagy hivatalnál magasabb szinten lévő vagy attól független közigazgatási hatóság által lefolytatott közigazgatási fellebbviteli vagy felülvizsgálati eljárás; valamint

               (b)a határozattal kapcsolatos bírósági fellebbviteli vagy felülvizsgálati eljárás.

               3.A Felek biztosítják, hogy ha a (2) bekezdés a) pontja szerinti fellebbezésről vagy felülvizsgálatról szóló határozatot nem hozzák meg a jogszabályokban és egyéb rendelkezésekben előírt határidőn belül vagy indokolatlan késedelem nélkül, a kérelem benyújtójának joga van további közigazgatási vagy bírósági fellebbezéssel vagy felülvizsgálattal élni, illetve bármely más módon bírósághoz fordulni az adott Fél jogszabályaival és egyéb rendelkezéseivel összhangban.

               4.A Felek biztosítják, hogy a kérelem benyújtójával közöljék a közigazgatási határozat indoklását annak érdekében, hogy szükség esetén az adott személy fellebbviteli vagy felülvizsgálati eljárást kezdeményezhessen.

               CUSTMS.15. cikk: Kapcsolatok az üzleti világgal

               1.Az egyes Felek a vámügyi és a kereskedelemkönnyítési kérdésekkel kapcsolatos jogszabályi javaslatokról és általános eljárásokról megfelelő idejű és rendszeres konzultációkat tartanak a kereskedelmi képviselőkkel. E célból az egyes Felek megfelelő konzultációkat tartanak a közigazgatások és az üzleti világ között.

               2.A Felek biztosítják, hogy vám- és kapcsolódó előírásaik és eljárásaik továbbra is megfelelnek a kereskedelmi közösség elvárásainak, a legjobb gyakorlatoknak, és továbbra is a lehető legkevésbé korlátozzák a kereskedelmet.

               CUSTMS.16. cikk: Ideiglenes behozatal

               1.E cikk alkalmazásában „ideiglenes behozatal”: az a vámeljárás, amelynek keretében bizonyos áruk, beleértve a szállítóeszközöket is, behozhatók a vámterületre a behozatali vámok és adók megfizetése alóli feltételes mentesség mellett és gazdasági jellegű behozatali tilalmak vagy korlátozások alkalmazása nélkül, azzal a feltétellel, hogy az árukat meghatározott célra hozzák be, és meghatározott időn belül újrakivitelre szánják őket anélkül, hogy bármilyen változáson esnének át, kivéve az áruk használata miatti szokásos értékcsökkenést.

               2.Mindegyik Fél biztosítja az ideiglenes behozatalt, a behozatali vámok és adók alóli teljes feltételes mentesség mellett, továbbá behozatali tilalmak vagy gazdasági jellegű korlátozások alkalmazása nélkül, a jogszabályaiban és egyéb rendelkezéseiben előírtak szerint, a következő áruk esetében:

               (a)kiállításokon, vásárokon, találkozókon vagy hasonló rendezvényeken való bemutatásra vagy felhasználásra szánt áruk (rendezvényen való bemutatásra vagy bemutatóra szánt áruk; külföldi termékek rendezvényen való bemutatásával kapcsolatos felhasználásra szánt áruk; nemzetközi találkozókon, konferenciákon vagy kongresszusokon való használatra szánt berendezések, beleértve a tolmácsberendezéseket, a hang- és képfelvevő készülékeket, valamint az oktatási, tudományos vagy kulturális jellegű filmeket is; az ideiglenesen behozott árukból az esemény során járulékosan, a bemutatott gépek vagy készülékek bemutatásának eredményeként keletkezett termékek;

               (b)szakmai berendezések (sajtóberendezések, hang- vagy televíziós műsorszóró berendezések, amelyek a sajtó, a műsorsugárzó vagy televíziós szervezetek mások országok területére látogató képviselői számára szükségesek ahhoz, hogy meghatározott műsorok anyagát közvetítsék vagy rögzítsék; olyan cinematográfiai berendezések, amelyek meghatározott filmnek vagy filmeknek egy másik ország területére látogató személy általi elkészítéséhez szükségesek; bármely egyéb olyan berendezés, amely egy meghatározott feladat elvégzése céljából egy másik ország területére látogató személy hivatásának, szakmájának vagy foglalkozásának gyakorlásához szükséges, amennyiben azt nem áruk ipari előállítására vagy csomagolására, vagy (a kéziszerszámok kivételével) természeti erőforrások kiaknázására, épületek építésére, javítására vagy karbantartására, vagy földmozgatásra és hasonló projektekre használják; a fent említett berendezések segédkészülékei és tartozékai); az ideiglenesen behozott szakmai berendezések javítása céljából behozott alkatrészek;

               (c)kereskedelmi művelettel kapcsolatban behozott áruk, amelyek behozatala önmagában nem minősül kereskedelmi műveletnek (olyan csomagolások, amelyeket töltve hoznak be üresen vagy töltve való újrakivitel céljából, vagy üresen hoznak be töltve újrakivitel céljából; árukkal töltött vagy üres konténerek, valamint az ideiglenesen behozott konténerek tartozékai és berendezései, amelyeket vagy külön-külön újrakivitelre szánt konténerrel vagy más konténerrel együtt importálnak, vagy külön-külön importálnak újrakivitelre szánt konténerrel és ideiglenesen behozott konténerek javítására szolgáló alkatrészekkel együtt; raklapok; minták; reklámfilmek; kereskedelmi tevékenység keretében behozott egyéb áruk);

               (d)a gyártási művelettel kapcsolatban behozott áruk (matricák, tömbök, lemezek, öntőformák, rajzok, tervek, modellek és más hasonló áruk; mérő-, ellenőrző és vizsgáló műszerek és más hasonló áruk; gyártási folyamat során történő felhasználás céljából behozott különleges szerszámok és műszerek); helyettesítő termelőeszközök (a szállító vagy javító által a vevő rendelkezésére bocsátott eszközök, készülékek és gépek, a hasonló áruk leszállításáig vagy javításáig);

               (e)kizárólag oktatási, tudományos vagy kulturális célból behozott áruk (tudományos felszerelések, pedagógiai anyagok, tengerészeknek szánt jóléti anyagok, valamint bármely más, oktatási, tudományos vagy kulturális tevékenységekkel összefüggésben behozott áru); ideiglenes behozatali engedéllyel rendelkező tudományos berendezések és pedagógiai anyagok pótalkatrészei; kifejezetten az ilyen berendezések karbantartására, ellenőrzésére, mérésére vagy javítására tervezett szerszámok;

               (f)személyes használati tárgyak (minden olyan új vagy használt cikk, amelyre az utasnak – figyelembe véve az utazás minden körülményét – az utazás során személyes használat céljából szüksége lehet, kivéve a kereskedelmi célra behozott árukat); sportcélokra behozott áruk (sporteszközök vagy egyéb olyan áruk, amelyeket az utazók az ideiglenes behozatal területén tartott sportversenyeken, bemutatókon vagy edzéseken használnak);

               (g)idegenforgalmi reklámanyagok (olyan áruk, amelyek célja, hogy bátorítsák a közönséget valamely külföldi ország felkeresésére, különösen az ott tartott kulturális, vallási, turisztikai, sport- vagy szakmai találkozókon vagy eseményeken történő részvételre);

               (h)humanitárius célból behozott áruk (orvosi, sebészeti és laboratóriumi felszerelések és segélyszállítmányok, mint például járművek és más szállítóeszközök, takarók, sátrak, előre gyártott házak vagy más alapvető fontosságú áruk, amelyeket segélyként továbbítanak a természeti katasztrófa vagy hasonló katasztrófa sújtotta személyek számára); valamint

               (i)meghatározott célból behozott állatok (idomítás, kiképzés, tenyésztés, patkolás vagy mérlegelés, állatorvosi kezelés, kipróbálás (például vásárlás céljából), bemutatókon, kiállításokon vagy versenyeken való részvétel, szórakoztatás (cirkuszi állatok stb.), utazás (beleértve az utazók kedvtelésből tartott állatait is), feladat ellátása (rendőrkutyák vagy -lovak; keresőkutyák, vakvezető kutyák stb.), mentési műveletek, vándorlegeltetés vagy legeltetés, munkavégzés vagy szállítás, orvosi célok (kígyóméreg szállítása stb.).

               3.A (2) bekezdésben említett ideiglenes behozatal esetén és az áruk származásától függetlenül az egyes Felek elfogadják azokat a másik Fél területén kiállított ATA-igazolványokat és az Isztambuli Egyezmény szerint kiállított igazolásokat, amelyeket egy, a nemzetközi garanciavállalási lánc részét képező szervezet garantál, az illetékes hatóságok hitelesítenek, és amelyek az importáló Fél vámterületén érvényesek.

               CUSTMS.17. cikk: Egyablakos rendszer

               A Felek olyan egyablakos rendszer kialakítására törekednek, amely lehetővé teszi a kereskedők számára, hogy egyetlen ügyintézési ponton adják le a résztvevő hatóságoknak vagy hivataloknak az áruk behozatalához, kiviteléhez vagy továbbításához előírt dokumentációkat és/vagy adatokat.

               CUSTMS 18. cikk: A roll-on/roll-off forgalom megkönnyítése

               1.
                     Elismerve a tengeren át szállított áruk nagy volumenét, és különösen a vámterületeik közötti roll-on/roll-off forgalom nagy volumenét, a Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek az ilyen forgalom és más alternatív közlekedési módok megkönnyítése érdekében.

               2.
                     A Felek elismerik:

               (a)minden Fél azon jogát, hogy saját jogi keretein belül a Felek közötti forgalomra vonatkozó, kereskedelemkönnyítő vámalakiságokat és eljárásokat fogadjon el; valamint

               (b)a kikötők, kikötői hatóságok és üzemeltetők azon jogát, hogy saját jogrendjükön belül, saját szabályaiknak, valamint működési és üzleti modelljüknek megfelelően járjanak el.

               3.
                     E célból a Felek:

               (a)
                     olyan eljárásokat fogadnak el és tartanak fenn, amelyek lehetővé teszik a behozatali dokumentumok és más szükséges információk – ideértve a rakományjegyzékeket – benyújtását, hogy a feldolgozás már az áruk beérkezése előtt elkezdődjön annak érdekében, hogy megérkezés után gyorsabb legyen az áruk átengedése; valamint

               (b)
                     vállalják, hogy megkönnyítik a gazdálkodók számára az árutovábbítási eljárás alkalmazását, beleértve az egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezmény szerinti árutovábbítási eljárás egyszerűsítését is.

               4.
                     A Felek megállapodnak abban, hogy ösztönzik a vámhatóságaik közötti együttműködést a kétoldalú tengeri átkelési útvonalak tekintetében, és információt cserélnek az egymás közötti forgalmat lebonyolító kikötők működéséről, valamint az alkalmazandó szabályokról és eljárásokról. Nyilvánosan közzéteszik és gazdagítják a gazdálkodók ismereteit az általuk bevezetett intézkedésekről és a kikötők által az ilyen forgalom megkönnyítése érdekében bevezetett folyamatokról.

               CUSTMS.19. cikk: Igazgatási együttműködés a héa területén, valamint kölcsönös segítségnyújtás az adók és vámok behajtásához

               A Felek illetékes hatóságai együttműködnek a hozzáadottérték-adó területén folytatott közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről, valamint az adókból, vámokból és illetékekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyvvel összhangban a hozzáadottérték-adóra vonatkozó jogszabályok betartásának biztosítása és az adókhoz és vámokhoz kapcsolódó követelések behajtása érdekében.

               CUSTMS. 20. cikk: A vámügyi együttműködéssel és a származási szabályokkal foglalkozó kereskedelmi szakbizottság

               1.
                     A vámügyi együttműködéssel és a származási szabályokkal foglalkozó kereskedelmi szakbizottság:

               (a)
                     rendszeres konzultációkat tart; valamint

               (b)
                     a CUSTMS-1. melléklet [Engedélyezett gazdálkodók] rendelkezéseinek felülvizsgálatával kapcsolatban:

               (I)együttesen hitelesíti a programtagokat a CUSTMS-1. melléklet [Engedélyezett gazdálkodók] végrehajtása erősségeinek és gyengeségeinek azonosítása érdekében; valamint

               (II)véleményt cserél a megosztandó adatokról és a gazdálkodók kezeléséről.

               2.A vámügyi együttműködéssel és a származási szabályokkal foglalkozó kereskedelmi szakbizottság határozatokat és ajánlásokat fogadhat el a következőkről:

               (a)
                     a vámügyi információk cseréje, a kockázatkezelési technikák, a kockázati standardok és ellenőrzések kölcsönös elismerése, a vámbiztonsági intézkedések, az előzetes határozatokról, a vámérték-megállapítás közös megközelítései és az e fejezet végrehajtásával kapcsolatos egyéb kérdések;

               (b)
                     a vámügyekben történő kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyv 10. cikkében [Automatikus információcsere] említett automatikus információcserére vonatkozó rendelkezések, valamint a jegyzőkönyv végrehajtásával kapcsolatos egyéb kérdések;

               (c)
                     a CUSTMS-1. melléklet [Engedélyezett gazdálkodók] végrehajtásával kapcsolatos bármely kérdés; valamint

               (d)
                     az e cím 2. fejezetének [Származási szabályok] végrehajtásával kapcsolatos bármely technikai vagy igazgatási kérdésre vonatkozóan az ORIG.26. cikkben [A preferenciális tarifális elbánás elutasítása] megállapított konzultációs eljárások, beleértve a származási szabályok egységes igazgatásának biztosítását célzó értelmező megjegyzéseket is.

               CUSTMS.21. cikk: Módosítások

               1.
                     A partnerségi tanács módosíthatja a következőket:

               (a) a CUSTMS-1. melléklet [Engedélyezett gazdálkodók], a vámügyekben történő kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyv, és a CUSTMS.16. cikk [Ideiglenes behozatal] (2) bekezdésében meghatározott árujegyzék; valamint

               (b) a hozzáadottérték-adó területén folytatott közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről, valamint az adókból, vámokból és illetékekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyv.

               2.
                     A héával kapcsolatos igazgatási együttműködéssel, valamint az adók, vámok és illetékek behajtásával foglalkozó kereskedelmi szakbizottság módosíthatja a hozzáadottérték-adó területén folytatott közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről, valamint az adókból, vámokból és illetékekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyv 33. cikkének (4) bekezdésében említett értéket.

               II. cím: Szolgáltatások és beruházások

               1. fejezet: Általános rendelkezések

               SERVIN.1.1. cikk: Cél és hatály

               1.A Felek megerősítik azon kötelezettségvállalásukat, hogy kedvező környezetet teremtenek a közöttük folyó kereskedelem és beruházások fejlesztéséhez.

               2.A Felek újólag megerősítik azon jogukat, hogy egyebek mellett az alábbiakban felsorolt jogos szakpolitikai célok elérése érdekében szabályozást folytassanak a területükön: a közegészség védelme; szociális szolgáltatások; közoktatás; biztonság; a környezetvédelem, beleértve az éghajlatváltozást is; közerkölcs; szociális védelem és fogyasztóvédelem; a magánélet védelme, adatvédelem, valamint a kulturális sokszínűség előmozdítása és megőrzése.

               3.Ez a cím nem vonatkozik az egyik Félnek a másik Fél munkaerőpiacára belépni kívánó természetes személyeit érintő intézkedésekre, illetve az állampolgárságot, a tartózkodást vagy az állandó munkavállalást érintő intézkedésekre.

               4.E cím egyetlen rendelkezése sem akadályozza meg a Feleket abban, hogy intézkedéseket alkalmazzanak természetes személyek a Fél területére való belépésének vagy ideiglenes ott tartózkodásának szabályozására, ideértve azokat az intézkedéseket, amelyek a határaik integritásának védelme és a természetes személyek szabályos határátlépésének biztosítása érdekében szükségesek, feltéve, hogy az ilyen intézkedések alkalmazására nem olyan módon kerül sor, hogy az érvényteleníti vagy csorbítja a másik Felet e cím rendelkezései szerint megillető előnyöket. Önmagában az, hogy egyes országok természetes személyei vízumkötelesek, míg mások nem, nem tekinthető úgy, hogy hatálytalanítaná vagy akadályozná az e címben foglalt előnyöket.

               5.E cím nem alkalmazandó az alábbiakra:

               (a)légi szolgáltatások vagy a légi szolgáltatásokat támogató kapcsolódó szolgáltatások
                  6
               , a következők kivételével:

               (I)a légi járművek javításával és karbantartásával kapcsolatos szolgáltatások;

               (II)számítógépes helyfoglalási rendszerrel összefüggő szolgáltatások;

               (III)földi kiszolgálási szolgáltatások;

               (IV)a következő szolgáltatások nyújtása személyzettel ellátott légi jármű igénybevételével, a légi járművek területükre való belépését, az onnan való indulását és az ottani üzemeltetését szabályozó, a Felek által elfogadott jogszabályoknak és egyéb rendelkezéseknek való megfelelésre is figyelemmel: légi tűzoltás; repülésoktatás; permetezés; felmérés; térképkészítés; fényképezés; valamint egyéb, levegőben végzett mezőgazdasági, ipari és felügyeleti szolgáltatások; valamint

               (V)légiközlekedési szolgáltatások értékesítése és marketingje;

               (b)audiovizuális szolgáltatások;

               (c)nemzeti tengeri kabotázs
                  7
               ; valamint

               (d)belvízi szállítás.

               6.E cím rendelkezései nem alkalmazandók valamely Fél olyan közbeszerzésekkel kapcsolatos intézkedéseire, melyek során a Felek kormányzati célra vásárolnak árut vagy szolgáltatást, és nem pedig kereskedelmi viszonteladás céljára vagy abból a célból, hogy kereskedelmi értékesítésre szánt áru vagy szolgáltatás nyújtása során használják fel, függetlenül attól, hogy ez a beszerzés a PPROC.2. cikk [A kormányzati beszerzésről szóló megállapodás (GPA) egyes rendelkezéseinek e megállapodásba foglalása és a megállapodás hatálya alá tartozó beszerzések] értelmében „érintett beszerzésnek” minősül-e.

               7.A SERVIN.2.6. cikk [Teljesítőképességi követelmények] kivételével ez a cím nem vonatkozik a Felek által nyújtott támogatásokra, ideértve az államilag támogatott kölcsönöket, garanciákat és biztosításokat is.

               SERVIN.1.2. cikk: Fogalommeghatározások

               E cím alkalmazásában:

               (a)„az államhatalom gyakorlása során végzett tevékenységek”: azok a tevékenységek, ideértve a szolgáltatásokat is, amelyeket nem üzleti alapon és nem egy vagy több gazdasági szereplővel versengve végeznek, illetve nyújtanak
                  8
               ;

               (b)„repülőgép-javítási és -karbantartási szolgáltatások”: olyan tevékenységek, amelyeket akkor végeznek a repülőgépen vagy annak egy részén, amikor azt kivonják a szolgálatból, és nem tartozik ide az úgynevezett forgalmi karbantartás;

               (c)„számítógépes helyfoglalási rendszerrel összefüggő szolgáltatások”: a légi fuvarozó menetrendjéről, igénybevételi lehetőségeiről, díjszabásáról és díjszabási szabályairól információkat tartalmazó számítógépes rendszeren keresztül nyújtott olyan szolgáltatások, amelyek segítségével a helyfoglalás, illetve a jegyváltás lebonyolítható;

               (d)„érintett vállalkozás”: valamely Fél területén lévő olyan vállalkozás, amelyet a h) ponttal összhangban a másik Fél beruházója hozott létre az e megállapodás hatálybalépésének napján vagy azt követően hatályos alkalmazandó jogszabályokkal összhangban;

               (e)„határokon átnyúló szolgáltatásnyújtás”: olyan szolgáltatásnyújtás, amely:

               (I)az egyik Fél területéről a másik Fél területére történik; vagy

               (II)az egyik Fél területén a másik Fél fogyasztójának;

               (f)„gazdasági tevékenységek”: ezek közé tartoznak az ipari, kereskedelmi és szakmai jellegű, valamint kézműipari tevékenységek, többek között a szolgáltatások, kivéve az államhatalom gyakorlása során végzett tevékenységeket;

               (g)„vállalkozás”: jogi személy, illetve egy jogi személy fióktelepe vagy képviseleti irodája;

               (h)„letelepedés”: jogi személy létrehozása vagy megszerzése – ideértve a tőkerészesedést is –, illetve fióktelep vagy képviseleti iroda létrehozása valamely Fél területén tartós gazdasági kapcsolatok létrehozása vagy fenntartása céljából;

               (i)„földi kiszolgálási szolgáltatások”: a következő szolgáltatások nyújtása egyedi díjfizetés vagy szerződés alapján: a légitársaságok képviselete, igazgatása és felügyelete; utaskezelés; poggyászkezelés; előtéri kezelés; vendéglátás; a légi teheráruk és postai küldemények kezelése; a légi járművek feltöltése, a légi járművek szervizelése és tisztítása, földi szállítás; valamint járatüzemeltetés, a személyzet igazgatása és a repülés tervezése; a földi kiszolgálási szolgáltatások nem foglalják magukban a következőket: saját kiszolgálás; biztonság; légijármű-javítás és -karbantartás; vagy az olyan alapvető központosított repülőtéri infrastruktúrák működtetése vagy igazgatása, mint például a jégmentesítő berendezések, üzemanyag-elosztó rendszerek, csomagkezelő rendszerek vagy repülőtéren belüli fix közlekedési rendszerek;

               (j)„Fél beruházója”: a Fél természetes vagy jogi személye, aki/amely a h) ponttal összhangban a másik Fél területén vállalkozást kíván létesíteni, létesít vagy létesített;

               (k)„Fél jogi személye”
                  9
               :

               (I)az Unió esetében:

               (A)
                     az Unió joga vagy legalább egy tagállama szerint létrehozott vagy szervezett jogi személy, amely az Unió területén tényleges üzleti tevékenységet folytat, mely fogalmat az Unió az Európai Közösséget létrehozó szerződésről a WTO-nak küldött értesítésével (WT/REG39/1) összhangban az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 54. cikkében foglalt, az Unió egy tagállama gazdaságával fenntartott „tényleges és folyamatos kapcsolat” fogalmával egyenértékűnek tekint; valamint

               (B)
                     az Unión kívül letelepedett és az Unió valamely tagállamának természetes személyei által ellenőrzött hajózási társaságok, amelyek hajói az Unió valamely tagállamában vannak bejegyezve és annak lobogója alatt közlekednek;

               (II)az Egyesült Királyság esetében:

               (A)
                     az Egyesült Királyság joga szerint létrehozott vagy szervezett jogi személy, amely az Egyesült Királyság területén tényleges üzleti tevékenységet folytat; valamint

               (B)
                     az Egyesült Királyságon kívül letelepedett és az Egyesült Királyság természetes személyei által ellenőrzött hajózási társaságok, amelyek hajói az Egyesült Királyságban vannak bejegyezve és annak lobogója alatt közlekednek;

               (l)„működés”: valamely vállalkozás működtetése, igazgatása, fenntartása, használata, haszonélvezete vagy értékesítése, illetve az arról való egyéb rendelkezés;

               (m)„szakképesítés”: előírt képesítés megszerzését tanúsító okirattal, szakmai tapasztalattal vagy egyéb alkalmassági tanúsítvánnyal igazolt képesítés;

               (n)„légiközlekedési szolgáltatások értékesítése és marketingje”: az érintett légi fuvarozó számára fennálló lehetőségek arra, hogy szabadon értékesítse és forgalomba hozza légiközlekedési szolgáltatásait, ideértve a marketing minden vonatkozását, például a piackutatást, reklámozást és a forgalmazást is, de nem terjed ki a légiközlekedési szolgáltatások árazására vagy az alkalmazandó feltételekre;

               (o)„szolgáltatás”: bármely ágazatba tartozó bármely szolgáltatás, az államhatalom gyakorlása során nyújtott szolgáltatások kivételével;

               (p)„az államhatalom gyakorlása során nyújtott szolgáltatások”: azok a szolgáltatások, amelyeket nem üzleti alapon vagy nem egy vagy több szolgáltatóval versenyezve nyújtanak;

               (q)„szolgáltató”: bármely természetes vagy jogi személy, aki/amely szolgáltatást kíván nyújtani vagy szolgáltatást nyújt;

               (r)„valamely Fél szolgáltatója”: egy Fél természetes vagy jogi személye, amely szolgáltatást nyújt, vagy arra törekszik.

               SERVIN.1.3. cikk: Előnyök megtagadása

               1.Az egyik Fél megtagadhatja a másik Fél beruházójától vagy szolgáltatójától, illetve az érintett vállalkozástól az e címből és e tárgykör IV. címéből [Tőkemozgások, fizetések, átutalások és ideiglenes védintézkedések] származó előnyöket, amennyiben a megtagadó Fél olyan intézkedéseket fogad el vagy tart fenn a nemzetközi béke és biztonság fenntartásával kapcsolatban, beleértve az emberi jogok védelmét is:

               (a)amelyek megtiltják az adott beruházóval, szolgáltatóval vagy az érintett vállalkozással folytatott ügyleteket; vagy

               (b)amelyeket megsértene vagy kijátszana azzal, ha az e címből és e tárgykör IV. címéből [Tőkemozgások, fizetések, átutalások és ideiglenes védintézkedések] származó előnyöket az adott beruházó, szolgáltató vagy az érintett vállalkozás számára biztosítaná, ideértve azt az esetet is, amikor az intézkedések megtiltják az olyan természetes vagy jogi személlyel való ügyleteket, amely e személyek bármelyikének tulajdonosa vagy ellenőrzése alatt áll.

               2.Az egyértelműség érdekében: az (1) bekezdés e tárgykör IV. címére [Tőkemozgások, fizetések, átutalások és ideiglenes védintézkedések] annyiban alkalmazandó, amennyiben olyan szolgáltatásokra vagy beruházásokra vonatkozik, amelyek kapcsán valamely Fél megtagadta az e címből származó előnyöket.

               SERVIN.1.4. cikk: Felülvizsgálat

               1.E cím rendelkezéseinek esetleges javítása érdekében, valamint a nemzetközi megállapodásokban foglalt kötelezettségvállalásaikkal összhangban a Felek a FINPROV.3. cikkel [Felülvizsgálat] összhangban felülvizsgálják a szolgáltatáskereskedelemre és a beruházásokra vonatkozó jogi keretüket, beleértve ezt a megállapodást is.

               2.A Felek a szabályozás közös érdekű javítása érdekében szükség szerint törekednek arra, hogy felülvizsgálják a SERVIN-1. mellékletben [Meglévő intézkedések], a SERVIN-2. mellékletben [Jövőbeni intézkedések], a SERVIN-3. mellékletben [Letelepedési céllal érkező üzleti látogatók, vállalaton belül áthelyezett személyek és rövid időszakra érkező üzleti látogatók] és a SERVIN-4. mellékletben [Szerződéses szolgáltatók és független szakemberek] szereplő nem megfelelő intézkedéseket és fenntartásokat, valamint a SERVIN-3. mellékletben [Letelepedési céllal érkező üzleti látogatók, vállalaton belül áthelyezett személyek és rövid időszakra érkező üzleti látogatók] meghatározott, a rövid időszakra érkező üzleti látogatók által végzett tevékenységeket.

               3.
                     Ez a cikk nem alkalmazandó a pénzügyi szolgáltatásokra.

               2. fejezet: A beruházások liberalizálása

               SERVIN.2.1. cikk: Hatály

               Ez a fejezet a Fél olyan intézkedéseire vonatkozik, amelyek hatással vannak egy vállalkozás gazdasági tevékenységek végzése céljából történő alapítására és egy ilyen vállalkozás működésére a következők által:

               (a)a másik Fél beruházói;

               (b)érintett vállalkozások; valamint

               (c)a SERVIN.2.6. cikk [Teljesítőképességi követelmények] alkalmazásában az intézkedést elfogadó vagy fenntartó Fél területén lévő bármely vállalkozás.

               SERVIN.2.2. cikk: Piacra jutás

               Egyik Fél sem fogad el vagy tart fenn a másik Fél beruházója vagy az érintett vállalkozás által történő vállalkozásalapítás vagy az érintett vállalkozás működése tekintetében sem a teljes területe, sem valamely területi alegysége vonatkozásában olyan intézkedéseket, amelyek:

               (a)korlátozzák a következőket:

               (i)
                     azon vállalkozások száma, amelyek egy konkrét gazdasági tevékenységet végezhetnek, függetlenül attól, hogy a korlátozás számbeli kvóta, monopólium, kizárólagos jogok vagy gazdasági szükségesség vizsgálatára irányuló követelmény formájában valósul meg;

               (ii)
                     az ügyletek vagy az eszközök összértéke, számbeli kvóta vagy a gazdasági szükségesség vizsgálatára irányuló követelmény útján;

               (iii)
                     a műveletek teljes száma vagy a kimenet kijelölt számbeli egységekben kifejezett mennyisége, kvóták vagy a gazdasági szükségesség vizsgálatára irányuló követelmény útján;
                  10

                  11

               (iv)
                     a külföldi tőke részvétele, a külföldi tőkerészesedés legmagasabb százalékos arányának, illetve az egyéni vagy összesített külföldi beruházások összértékének megadásával; vagy

               (v)
                     az egy adott ágazatban vagy egy vállalkozásban foglalkoztatható olyan természetes személyek összlétszáma számbeli kvóták vagy a gazdasági szükségesség vizsgálatára irányuló követelmény útján, akik egy adott gazdasági tevékenység ellátásához szükségesek, és ahhoz közvetlenül kapcsolódnak; vagy

               (b)egy adott gazdasági tevékenységnek a másik Fél beruházója általi végzéséhez meghatározott típusú jogi személy vagy közös vállalkozás létrehozását korlátozó vagy előíró intézkedések.

               SERVIN.2.3. cikk: Nemzeti elbánás

               1.A Felek területükön a másik Fél beruházóit és azok érintett vállalkozásait olyan elbánásban részesítik, amelyek nem kevésbé kedvezőek, mint az az elbánás, amelyet saját beruházóik és azok vállalkozásai számára a letelepedés és a működés tekintetében hasonló helyzetben biztosítanak.

               2.Az egyik Fél által az (1) bekezdés alapján biztosított elbánás a következőket jelenti:

               (a)az Egyesült Királyság regionális vagy helyi kormányzati szintje tekintetében: nem kevésbé kedvező elbánás, mint az adott kormányzati szint által az Egyesült Királyság beruházói és azok vállalkozásai számára hasonló helyzetekben a területén biztosított legkedvezőbb elbánás; valamint

               (b)az Európai Unió valamely tagállamának kormányzata vagy az Európai Unió valamely tagállamában működő kormányzat tekintetében: nem kevésbé kedvező elbánás, mint az adott kormányzat által az adott tagállam beruházói és azok vállalkozásai számára hasonló helyzetekben a területén biztosított legkedvezőbb elbánás.

               SERVIN.2.4. cikk: Legnagyobb kedvezményes elbánás

               1.A Felek a másik Fél beruházóit és az érintett vállalkozásokat a területükön való letelepedés tekintetében olyan elbánásban részesítik, amelyek nem kevésbé kedvezőek, mint az az elbánás, amelyet saját beruházóik és azok vállalkozásai számára hasonló helyzetben biztosítanak.

               2.A Felek a másik Fél beruházóit és az érintett vállalkozásokat a területükön való működés tekintetében olyan elbánásban részesítik, amelyek nem kevésbé kedvezőek, mint az az elbánás, amelyet saját beruházóik és azok vállalkozásai számára hasonló helyzetben biztosítanak.

               3.Az (1) és a (2) bekezdés nem értelmezhető úgy, hogy arra kötelezi valamely Felet, hogy a másik Fél beruházóira és az érintett vállalkozásokra is kiterjessze az olyan elbánást, amely a következőkből ered:

               (a)a kettős adóztatás elkerüléséről szóló nemzetközi megállapodás vagy más, teljes egészében vagy főként adózással kapcsolatos nemzetközi megállapodás vagy intézkedés; vagy

               (b)a GATS pénzügyi szolgáltatásokról szóló mellékletének 3. pontjában említett, a természetes személy vagy vállalkozás gazdasági tevékenység folytatására való felhatalmazására, engedélyezésére vagy tanúsítására vonatkozó előírások vagy kritériumok, illetve prudenciális intézkedések elismerését előíró intézkedések.

               4.Az egyértelműség érdekében: az (1) és a (2) bekezdésben említett „elbánás” nem foglalja magában a más nemzetközi megállapodásokban előírt, a beruházó és az állam közötti vitarendezési eljárásokat.

               5.Az egyértelműség érdekében: a valamely Fél által harmadik országgal kötött más nemzetközi megállapodások anyagi jogi rendelkezéseinek megléte vagy e rendelkezéseknek a hazai jogba olyan mértékben történő pusztán formális átültetése, amely a hazai jogrendbe történő beépítésükhöz szükséges, önmagában nem minősül az (1) és a (2) bekezdésben említett „elbánásnak”. A valamely Fél által az említett rendelkezések alapján hozott intézkedések ilyen elbánásnak minősülhetnek, és így e cikk megsértését eredményezhetik.

               SERVIN.2.5. cikk: Felső vezetés és igazgatótanács

               A Felek nem írhatják elő az érintett vállalkozásnak, hogy vezérigazgatóként, vezetőként vagy az igazgatótanács tagjaként bizonyos állampolgárságú személyeket nevezzen ki.

               SERVIN.2.6. cikk: Teljesítőképességi követelmények

               1.A Felek nem írnak elő vagy nem érvényesítenek követelményeket, illetve nem érvényesítenek semmiféle kötelezettségvállalást vagy vállalást a területükön történő vállalkozás létesítésével vagy működtetésével kapcsolatban a következők céljával:

               (a)az áruk vagy szolgáltatások bizonyos szintjének vagy százalékos arányának exportálása;

               (b)a hazai tartalom bizonyos szintjének vagy arányának elérése;

               (c)a Fél területén előállított áruk vagy nyújtott szolgáltatások vásárlása, használata vagy előnyben részesítése, vagy természetes vagy jogi személyektől vagy bármely más jogalanytól származó áruk vagy szolgáltatások vásárlása a Fél területén;

               (d)az import mennyiségének vagy értékének az export mennyiségéhez vagy értékéhez, illetve a vállalkozáshoz kapcsolódó devizabeáramláshoz való kötése;

               (e)a vállalkozás által előállított áruk vagy nyújtott szolgáltatások a Fél területén való értékesítésének korlátozása oly módon, hogy ezek értékesítését az exportjuk vagy devizanyereségük mennyiségéhez vagy értékéhez kötik;

               (f)a technológia, a termelési eljárás vagy más tulajdonosi ismeretek átadása a Fél területén lévő természetes vagy jogi személynek vagy más jogalanynak
                  12
               ;

               (g)a vállalkozás által előállított árunak vagy nyújtott szolgáltatásnak kizárólag a Fél területéről való beszállítása egy konkrét regionális piacra vagy a világpiacra;

               (h)a vállalkozásnak a világ egy meghatározott, a Fél területénél szélesebb földrajzi régiójában történő működését vagy teljes világszintű működését irányító székhely létrehozása a Fél területén;

               (i)az adott Félhez tartozó természetes személyek meghatározott számának vagy százalékos arányának alkalmazása;

               (j)a kutatás és fejlesztés adott szintjének vagy értékének a Fél területén való elérése;

               (k)a kivitel vagy a kivitel céljából történő értékesítés korlátozása; vagy

               (l)a követelmény előírásának vagy érvényesítésének vagy a kötelezettségvállalás vagy vállalás érvényesítésének időpontjában hatályos hasznosítási szerződés tekintetében, valamint a vállalkozás és a Fél területén lévő természetes vagy jogi személy vagy más szervezet által egymással szabadon kötött jövőbeli hasznosítási szerződés tekintetében, amennyiben a követelmény előírása vagy érvényesítése vagy a kötelezettségvállalás vagy vállalás érvényesítése oly módon történik, hogy az közvetlen beavatkozást jelent az adott hasznosítási szerződésbe valamely Fél nem igazságügyi kormányzati hatóságának fellépése révén, a következő előírások:

               (i)
                     egy bizonyos szintet el nem érő mértékű vagy összegű jogdíj; vagy

               (ii)
                     a hasznosítási szerződés időtartamának meghatározása.

               Ez a pont nem alkalmazandó, ha a hasznosítási szerződés a vállalkozás és a Fél között jön létre. Ennek a pontnak az alkalmazásában „hasznosítási szerződés”: a technológia engedélyezésére, a termelési folyamatra vagy más védett tudásra vonatkozó szerződés.

               2.A Felek nem kötik a területükön lévő bármely vállalkozás létesítéséhez vagy működtetéséhez kapcsolódó kedvezményre való jogosultságának vagy folytatódó jogosultságának feltételét a következő követelmények bármelyikének való megfeleléshez:

               (a)a hazai tartalom bizonyos szintjének vagy arányának elérése;

               (b)a Fél területén előállított áruk vagy nyújtott szolgáltatások vásárlása, használata vagy előnyben részesítése, vagy természetes vagy jogi személyektől vagy bármely más jogalanytól származó áruk vagy szolgáltatások vásárlása a Fél területén;

               (c)az import mennyiségének vagy értékének az export mennyiségéhez vagy értékéhez, illetve a vállalkozáshoz kapcsolódó devizabeáramláshoz való kötése;

               (d)a vállalkozás által előállított áruk vagy nyújtott szolgáltatások a Fél területén való értékesítésének korlátozása oly módon, hogy ezek értékesítését az exportjuk vagy devizanyereségük mennyiségéhez vagy értékéhez kötik; vagy

               (e)a kivitel vagy a kivitel céljából történő értékesítés korlátozása.

               3.A (2) bekezdés nem értelmezhető úgy, hogy megakadályozza a Feleket abban, hogy a területükön történő vállalkozás létesítésével vagy működtetésével kapcsolatban kapott vagy továbbra is kapott előnyt a területükön folytatott helyi termelésre, szolgáltatásnyújtásra, alkalmazottak képzésére vagy alkalmazására, bizonyos létesítmények építésére vagy bővítésére, vagy a kutatás-fejlesztés folytatására vonatkozó előírásoknak való megfeleléshez kössék.

               4.Az (1) bekezdés f) és l) pontja nem alkalmazandó, ha:

               (a)a követelmény előírója, illetőleg a kötelezettségvállalás vagy vállalás érvényesítője bíróság (a közigazgatási bíróságot is ideértve), vagy pedig a Fél versenyjogi előírásaival összhangban, a verseny korlátozásának vagy torzulásának orvoslása céljával eljáró versenyhatóság; vagy

               (b)valamely Fél engedélyezi a TRIPS-megállapodás 31. vagy 31a. cikke szerinti szellemitulajdon-jog használatát, vagy elfogad, illetőleg fenntart olyan adatok vagy tulajdonosi információk közzétételét előíró intézkedéseket, amelyek a TRIPS-megállapodás 39. cikke (3) bekezdésének hatálya alá tartoznak és azzal összhangban állnak.

               5.Az (1) bekezdés a)–c) pontja, valamint a (2) bekezdés a) és b) pontja az exportösztönzési és külföldi támogatási programokban való részvétel tekintetében nem alkalmazandó az árukra vagy szolgáltatásokra vonatkozó képesítési követelményekre.

               6.
                     Az egyértelműség érdekében: ez a cikk nem akadályozza a Feleket abban, hogy illetékes hatóságaik olyan kötelezettségvállalásokat vagy vállalásokat érvényesítsenek, amelyeket a Felektől különböző személyek tettek egymás felé, és amelyek megtételét az adott Fél sem közvetlenül, sem közvetetten nem írta elő vagy tette másként kötelezővé.

               7.
                     Az egyértelműség érdekében: a (2) bekezdés a) és b) pontja nem alkalmazandó az importáló Fél által egy áru azon tartalmával kapcsolatban támasztott követelményekre, amelyek teljesülése a kedvezményes vám vagy kedvezményes kvóta alkalmazásához szükséges.

               8.
                     Az (1) bekezdés l) pontja nem alkalmazandó, ha a követelményt, illetve a kötelezettségvállalást vagy vállalást a Fél szerzői joga alapján megítélt méltányos díjként írja elő vagy érvényesíti valamely igazságszolgáltatási fórum.

               9.
                     A Fél nem írhat elő és nem érvényesíthet a kereskedelmi vonzatú beruházási intézkedésekről szóló megállapodás (TRIMS) szerinti kötelezettségeivel össze nem egyeztethető intézkedéseket, akkor sem, ha ezeket az intézkedéseket az adott Fél a SERVIN-1. mellékletben [Meglévő intézkedések] vagy a SERVIN-2. mellékletben [Jövőbeni intézkedések] felsorolta.

               10.
                     Az egyértelműség érdekében: ez a cikk nem értelmezhető úgy, mint amely arra kötelezi a Feleket, hogy engedélyezzék egy adott szolgáltatás határokon átnyúló nyújtását, amennyiben az adott Fél az ilyen szolgáltatásnyújtásra vonatkozóan olyan korlátozásokat vagy tilalmakat fogad el vagy tart fenn, amelyek összhangban állnak a SERVIN-1. mellékletben [Meglévő intézkedések] vagy a SERVIN-2. mellékletben [Jövőbeni intézkedések] felsorolt valamely ágazat, alágazat vagy tevékenység tekintetében meghatározott fenntartásokkal, feltételekkel vagy minősítésekkel.

               11.
                     A (2) bekezdésben említett kedvezményre való jogosultság vagy folytatódó jogosultság feltétele nem jelent követelményt, kötelezettségvállalást vagy vállalást az (1) bekezdés alkalmazásában.

               SERVIN.2.7. cikk: Nem megfelelő intézkedések és kivételek

               1.A SERVIN.2.2. cikk [Piacra jutás], a SERVIN.2.3. cikk [Nemzeti elbánás], a SERVIN.2.4. cikk [Legnagyobb kedvezményes elbánás], a SERVIN.2.5. cikk [Felső vezetés és igazgatótanács] és a SERVIN.2.6. cikk [Teljesítőképességi követelmények] nem alkalmazandó a következőkre:

               (a)valamely Fél bármely meglévő, nem megfelelő intézkedése az alábbiak szintjén:

               (i)
                     az Unió esetében:

               (A)
                     az Unió, az Uniónak a SERVIN.1. mellékletben [Meglévő intézkedések] található jegyzékében foglaltak szerint;

               (B)
                     valamely tagállam központi kormányzata, az Uniónak a SERVIN.1. mellékletben [Meglévő intézkedések] található jegyzékében foglaltak szerint;

               (C)
                     valamely tagállam regionális önkormányzata, az Uniónak a SERVIN.1. mellékletben [Meglévő intézkedések] található jegyzékében foglaltak szerint; vagy

               (D)
                     a C. pontban említettektől eltérő helyi önkormányzat; valamint

               (ii)
                     az Egyesült Királyság esetében:

               (A)
                     a központi kormányzat, az Egyesült Királyságnak a SERVIN.1. mellékletben [Meglévő intézkedések] található jegyzékében foglaltak szerint;

               (B)
                     [regionális önkormányzat], az Egyesült Királyságnak a SERVIN.1. mellékletben [Meglévő intézkedések] található jegyzékében foglaltak szerint;

               vagy

               (C)
                     helyi önkormányzat;

               (b)az a) pontban említett nem megfelelő intézkedés folytatása vagy azonnali megújítása; vagy

               (c)az e bekezdés a) és b) pontjában említett bármely nem megfelelő intézkedés módosítása, feltéve, hogy az nem csökkenti az intézkedésnek a SERVIN.2.2. cikknek [Piacra jutás], a SERVIN.2.3. cikknek [Nemzeti elbánás], a SERVIN.2.4. cikknek [Legnagyobb kedvezményes elbánás], a SERVIN.2.5. cikknek [Felső vezetés és igazgatótanács] vagy a SERVIN.2.6. cikknek [Teljesítőképességi követelmények] való, közvetlenül a módosítás előtt fennálló megfelelőségét.

               2.A SERVIN.2.2. cikk [Piacra jutás], a SERVIN.2.3. cikk [Nemzeti elbánás], a SERVIN.2.4. cikk [Legnagyobb kedvezményes elbánás], a SERVIN.2.5. cikk [Felső vezetés és igazgatótanács] és a SERVIN.2.6. cikk [Teljesítőképességi követelmények] nem alkalmazandó a Felek olyan intézkedéseire, amelyek összhangban vannak a SERVIN.2. mellékletben [Jövőbeni intézkedések] felsorolt valamely ágazat, alágazat vagy tevékenység tekintetében meghatározott fenntartásokkal, feltételekkel vagy minősítésekkel.

               3.A SERVIN.2.3. cikk [Nemzeti elbánás] és a SERVIN.2.4. cikk [Legnagyobb kedvezményes elbánás] nem alkalmazandó a TRIPS-megállapodás 3. vagy 4. cikke alóli kivételnek vagy az attól való eltérésnek minősülő intézkedésekre, amint azt az említett megállapodás 3–5. cikke kifejezetten előírja.

               4.Az egyértelműség érdekében: a SERVIN.2.3. cikk [Nemzeti elbánás] és a SERVIN.2.4. cikk [Legnagyobb kedvezményes elbánás] nem értelmezhető úgy, mint amely megakadályozza a Feleket abban, hogy a másik Fél vagy az érintett vállalkozások beruházóinak letelepedésével vagy működésével kapcsolatban tájékoztatási követelményeket írjanak elő, beleértve a statisztikai célúakat is, feltéve, hogy ez nem jelenti az adott Fél e cikkek szerinti kötelezettségei megkerülésének eszközét.

               3. fejezet: Határon átnyúló szolgáltatáskereskedelem

               SERVIN.3.1. cikk: Hatály

               E fejezet valamely Fél olyan intézkedéseire alkalmazandó, amelyek befolyásolják a másik Fél szolgáltatói által nyújtott szolgáltatások határon átnyúló kereskedelmét.

               SERVIN.3.2. cikk: Piacra jutás

               Egyik Fél sem fogadhat el és nem tarthat fenn olyan intézkedéseket sem teljes területe, sem valamely területi alegysége tekintetében, amelyek:

               (a)korlátozzák a következőket:

               (i)
                     azon szolgáltatók számát, amelyek egy konkrét szolgáltatást nyújthatnak, attól függetlenül, hogy a korlátozás számbeli kvóta, monopólium, kizárólagos szolgáltatók vagy gazdasági szükségesség vizsgálatára irányuló követelmény formájában valósul meg;

               (ii)
                     a szolgáltatási ügyletek vagy a tőke összértékét számbeli kvóták vagy a gazdasági szükségesség vizsgálatára irányuló követelmény útján; vagy

               (iii)
                     a szolgáltatási műveletek teljes számát vagy a szolgáltatás teljesítménye kijelölt számbeli egységekben kifejezett mennyiségét kvóták vagy a gazdasági szükségesség vizsgálatára irányuló követelmény útján
                  13
               ; vagy

               (b)
                     korlátozzák vagy előírják a jogi személy vagy közös vállalkozás azon típusait, amelyeken keresztül a szolgáltató szolgáltatást nyújthat.

               SERVIN.3.3. cikk: Helyi jelenlét

               Egyik Fél sem szabhatja a határokon átnyúló szolgáltatásnyújtás feltételéül, hogy a másik Fél szolgáltatója vállalkozást létesítsen vagy tartson fenn vagy rezidens legyen a területén.

               SERVIN.3.4. cikk: Nemzeti elbánás

               1.A Felek egymás szolgáltatásait és szolgáltatóit olyan elbánásban részesítik, amely nem kevésbé kedvező, mint az az elbánás, amelyet hasonló helyzetben saját szolgáltatásaik és szolgáltatóik számára biztosítanak.

               2.A Felek az (1) bekezdésben foglalt követelmény teljesítése érdekében a másik Fél szolgáltatásai és szolgáltatói részére akár a saját szolgáltatásaik és szolgáltatóik részére nyújtott elbánással formálisan azonos, akár attól formálisan eltérő elbánást biztosíthatnak.

               3.A formálisan azonos vagy a formálisan eltérő elbánás kevésbé kedvezőnek minősül, amennyiben a versenyfeltételeket a másik Fél szolgáltatásaival és szolgáltatóival szemben, a Fél szolgáltatásainak és szolgáltatóinak javára módosítja.

               4.E cikk egyetlen rendelkezése sem értelmezhető oly módon, miszerint valamely Félnek kompenzációt kell nyújtania azokért az eleve fennálló versenyhátrányokért, amelyek az érintett szolgáltatás vagy szolgáltató külföldi jellegéből adódnak.

               SERVIN.3.5. cikk: Legnagyobb kedvezményes elbánás

               1.A Felek egymás szolgáltatásait és szolgáltatóit olyan elbánásban részesítik, amely nem kevésbé kedvező, mint az az elbánás, amelyet hasonló helyzetben saját szolgáltatásaik és szolgáltatóik számára biztosítanak.

               2.Az (1) bekezdés nem értelmezhető úgy, hogy arra kötelezi a Felet, hogy a másik Fél szolgáltatásaira és szolgáltatóira is kiterjessze az olyan elbánást, amely a következőkből ered:

               (a)a kettős adóztatás elkerüléséről szóló nemzetközi megállapodás vagy más, teljes egészében vagy főként adózással kapcsolatos nemzetközi megállapodás vagy intézkedés; vagy

               (b)a GATS pénzügyi szolgáltatásokról szóló mellékletének 3. pontjában említett, a természetes személy vagy vállalkozás gazdasági tevékenység folytatására való felhatalmazására, engedélyezésére vagy tanúsítására vonatkozó előírások vagy kritériumok, illetve prudenciális intézkedések elismerését előíró intézkedések.

               3.Az egyértelműség érdekében: a valamely Fél által harmadik országgal kötött más nemzetközi megállapodások anyagi jogi rendelkezéseinek megléte vagy e rendelkezéseknek a hazai jogba olyan mértékben történő pusztán formális átültetése, amely a hazai jogrendbe történő beépítésükhöz szükséges, önmagában nem minősül az (1) bekezdésben említett „elbánásnak”. A valamely Fél által az említett rendelkezések alapján hozott intézkedések ilyen elbánásnak minősülhetnek, és így e cikk megsértését eredményezhetik.

               SERVIN.3.6. cikk: Nem megfelelő intézkedések

               1.A SERVIN.3.2. cikk [Piacra jutás], a SERVIN.3.3. cikk [Helyi jelenlét], a SERVIN.3.4. cikk [Nemzeti elbánás] és a SERVIN.3.5. cikk [Legnagyobb kedvezményes elbánás] nem alkalmazandó a következőkre:

               (a)valamely Fél bármely meglévő, nem megfelelő intézkedése az alábbiak szintjén:

               (i)
                     az Unió esetében:

               (A)
                     az Unió, az Uniónak a SERVIN-1. mellékletben [Meglévő intézkedések] található jegyzékében foglaltak szerint;

               (B)
                     valamely tagállam központi kormányzata, az Uniónak a SERVIN-1. mellékletben [Meglévő intézkedések] található jegyzékében foglaltak szerint;

               (C)
                     valamely tagállam regionális önkormányzata, az Uniónak a SERVIN-1. mellékletben [Meglévő intézkedések] található jegyzékében foglaltak szerint; vagy

               (D)
                     a C. pontban említettektől eltérő helyi önkormányzat; valamint

               (ii)
                     az Egyesült Királyság esetében:

               (A)
                     a központi kormányzat, az Egyesült Királyságnak a SERVIN-1. mellékletben [Meglévő intézkedések] található jegyzékében foglaltak szerint;

               (B)
                     regionális önkormányzat, az Egyesült Királyságnak a SERVIN-1. mellékletben [Meglévő intézkedések] található jegyzékében foglaltak szerint; vagy

               (C)
                     helyi önkormányzat;

               (b)az a) pontban említett nem megfelelő intézkedés folytatása vagy azonnali megújítása; vagy

               (c)az e bekezdés a) és b) pontjában említett bármely nem megfelelő intézkedés módosítása annyiban, amennyiben az nem csökkenti az intézkedésnek a SERVIN.3.2. cikknek [Piacra jutás], a SERVIN.3.3. cikknek [Helyi jelenlét], a SERVIN.3.4. cikknek [Nemzeti elbánás] és a SERVIN.3.5. cikknek [Legnagyobb kedvezményes elbánás] való, közvetlenül a módosítás előtt fennálló megfelelőségét.

               2.A 3.2. cikk [Piacra jutás], a SERVIN.3.3. cikk [Helyi jelenlét], a SERVIN 3.4. cikk [Nemzeti elbánás] és a SERVIN.3.5. cikk [Legnagyobb kedvezményes elbánás] nem alkalmazandó a Felek olyan intézkedéseire, amelyek összhangban vannak a SERVIN.2. mellékletben [Jövőbeni intézkedések] felsorolt valamely ágazat, alágazat vagy tevékenység tekintetében meghatározott fenntartásokkal, feltételekkel vagy minősítésekkel.

               4. fejezet: Természetes személyek üzleti célú belépése és ideiglenes tartózkodása

               SERVIN.4.1. cikk: Hatály és fogalommeghatározások

               1.Ez a fejezet az egyik Fél olyan intézkedéseire vonatkozik, amelyek a másik Fél olyan természetes személyeinek a területére való belépése és ideiglenes tartózkodása révén érintik a gazdasági tevékenységek végzését, akik lehetnek letelepedési céllal érkező üzleti látogatók, szerződéses szolgáltatók, független szakemberek, vállalaton belül áthelyezett személyek és rövid időszakra érkező üzleti látogatók.

               2.Azon kérdések vonatkozásában, amelyekkel kapcsolatban nem tettek kötelezettségvállalást e fejezet keretében, a Felek jogszabályaiban foglalt, a természetes személyek belépésére és ideiglenes tartózkodására vonatkozó minden más előírása továbbra is alkalmazandó, ideértve a tartózkodás időtartamára vonatkozó jogszabályokat és egyéb rendelkezéseket is.

               3.E fejezet rendelkezéseitől eltérve a Felek jogszabályaiban foglalt bármely egyéb, a foglalkoztatásra és társadalombiztosítási intézkedésekre vonatkozó követelmény továbbra is alkalmazandó, beleértve a minimálbérről, valamint a kollektív bérmegállapodásokról szóló jogszabályokat és egyéb rendelkezéseket is.

               4.A természetes személyek üzleti célú belépésére és ideiglenes tartózkodására vonatkozó kötelezettségvállalások nem alkalmazandók olyan esetekre, amikor a belépés vagy ideiglenes tartózkodás szándéka vagy hatása az, hogy befolyásolja a munkavállalók és a vezetőség közötti bárminemű viták vagy tárgyalások kimenetelét vagy az ilyen vitában vagy tárgyalásban érintett természetes személyek foglalkoztatását, vagy ezekre más módon kihasson.

               5.E fejezet alkalmazásában:

               (a)„letelepedési céllal érkező üzleti látogatók”: valamely Fél jogi személyén belül vezető beosztásban dolgozó természetes személyek, akik:

               (i)
                     felelősek ilyen jogi személy vállalkozásának a másik Fél területén történő létrehozásáért;

               (ii)
                     nem kínálnak vagy nyújtanak szolgáltatásokat, illetve nem folytatnak gazdasági tevékenységet az adott vállalkozás alapításához szükséges gazdasági tevékenységen kívül; valamint

               (iii)
                     nem kapnak javadalmazást a másik Fél területén található forrásból;

               (b)„szerződéses szolgáltatók”: olyan természetes személyek, akiket az egyik Fél olyan jogi személye (nem munkaerő-közvetítési és -ellátási ügynökségen keresztül) alkalmaz, amely nem telepedett le a másik Fél területén, és amely 12 hónapot meg nem haladó jóhiszemű szerződést kötött, hogy szolgáltatásokat nyújtson a másik Fél területén található végső fogyasztónak, megkövetelve alkalmazottainak ideiglenes jelenlétét, akik:

               (i)
                     a belépésre és ideiglenes tartózkodásra irányuló kérelmük időpontját közvetlenül megelőző legalább egy éven keresztül ugyanolyan típusú szolgáltatásokat kínáltak, mint a jogi személy munkavállalói;

               (ii)
                     az említett időpontban a szerződés tárgyát képező tevékenységi ágazatban a nagykorúvá válást követően szerzett legalább hároméves szakmai tapasztalatot szereztek, egyetemi diplomával vagy azzal egyenértékű szintű tudást és az e tevékenységnek a másik Fél területén történő gyakorlásához jogilag előírt szakmai képesítést igazoló képesítéssel rendelkeznek
                  14
               ; valamint

               (iii)
                     nem kapnak javadalmazást a másik Fél területén található forrásból;

               (c)„független szakemberek”: valamely Fél területén önálló vállalkozóként letelepedett, szolgáltatásnyújtással foglalkozó természetes személyek, akik:

               (i)
                     nem telepedtek le a másik Fél területén;

               (ii)
                     12 hónapot meg nem haladó időtartamra jóhiszemű szerződést kötöttek (nem munkaerő-közvetítési és -ellátási ügynökségen keresztül) a másik Fél területén lévő végső fogyasztónak történő szolgáltatásnyújtás céljából, amely megköveteli ideiglenes jelenlétüket; valamint

               (iii)
                     a belépésre és az ideiglenes tartózkodásra irányuló kérelem benyújtásának időpontjában legalább hatéves szakmai tapasztalattal rendelkeznek az adott tevékenység terén, továbbá egyetemi diplomával vagy azzal egyenértékű szintű tudást és az adott tevékenységnek a másik Fél területén való gyakorlásához jogilag előírt szakmai képesítést igazoló képesítéssel rendelkeznek
                  15
               ;

               (d)„vállalaton belül áthelyezett személyek”: olyan természetes személyek, akik/akiket:

               (i)
                     a vállalaton belüli áthelyezés időpontját közvetlenül megelőző időszakban a vezető beosztású személyek és a szakemberek esetében legalább egy évig, a gyakornok-munkavállalók esetében pedig legalább hat hónapig valamely Fél jogi személyének alkalmazásában álltak, vagy abban partnerként vettek részt;

               (ii)
                     a kérelem benyújtásakor a másik Fél területén kívül tartózkodnak;

               (iii)
                     ideiglenesen áthelyeznek a másik Fél területén lévő olyan jogi személy vállalkozásához, amely ugyanannak a csoportnak a tagja, mint a származó jogi személy, ideértve annak képviseleti irodáját, leányvállalatát, fióktelepét vagy anyavállalatát is
                  16
               ; valamint

               (iv)
                     az alábbi kategóriák egyikébe sorolhatók:

               (A)
                     vezető beosztású személyek
                  17
               ;

               (B)
                     szakemberek: vagy

               (C)
                     gyakornok munkavállalók;

               (e)„vezető beosztású személy”: olyan, vezető beosztásban dolgozó természetes személy, aki elsősorban a másik Fél területén irányítja a vállalkozás vezetését, és aki felett az általános felügyeletet vagy irányítást elsődlegesen a vállalkozás igazgatóságának tagjai, a részvényesei vagy az ezekkel egyenrangú személyek gyakorolják, továbbá akinek feladatkörébe tartoznak a következők:

               (i)
                     a vállalkozás vagy egy részlegének vagy alegységének igazgatása;

               (ii)
                     más felügyeleti, szakmai irányító vagy vezető beosztást ellátó munkavállalók tevékenységeinek felügyelete és ellenőrzése, valamint

               (iii)
                     a felvételre, elbocsátásra vagy a személyzettel kapcsolatos egyéb intézkedésekre való javaslattétel;

               (f)„szakember”: olyan természetes személy, aki a vállalkozás tevékenységi területei, technikái vagy irányítása szempontjából lényeges szaktudással rendelkezik, amit nemcsak a vállalkozásra jellemző ismeretek figyelembevételével kell értékelni, hanem annak figyelembevételével is, hogy az adott személy rendelkezik-e magas szintű képzettséggel, beleértve a különleges műszaki ismereteket igénylő munka- vagy tevékenységtípus terén szerzett megfelelő szakmai tapasztalatot, többek között az esetleges akkreditált szakmában való tagságot is; valamint

               (g)„gyakornok munkavállaló”: olyan, egyetemi diplomával rendelkező természetes személy, akit a szakmai előmenetellel vagy üzleti technikákkal vagy módszerekkel kapcsolatos képzés céljából ideiglenesen áthelyeznek, és aki az áthelyezés során díjazásban részesül
                  18
               .

               6.Az (5) bekezdés b) és c) pontjában említett szolgáltatási szerződésnek meg kell felelnie azon Fél jogszabályi követelményeinek, ahol a szerződést végrehajtják.

               SERVIN.4.2. cikk: Vállalaton belül áthelyezett személyek és letelepedési céllal érkező üzleti látogatók

               1.A SERVIN-3. mellékletben [Letelepedési céllal érkező üzleti látogatók, vállalaton belül áthelyezett személyek és rövid időszakra érkező üzleti látogatók] meghatározott vonatkozó feltételekre és képesítésekre is figyelemmel:

               (a)a felek lehetővé teszik:

               (i)
                     a vállalaton belül áthelyezett személyek belépését és ideiglenes tartózkodását;

               (ii)
                     a letelepedési céllal érkező üzleti látogatók belépését és ideiglenes tartózkodását, anélkül hogy munkavállalási engedélyt vagy hasonló szándékú más előzetes jóváhagyási eljárást írnának elő számukra; valamint

               (iii)
                     a másik Fél vállalaton belül áthelyezett személyeinek foglalkoztatását a saját területükön;

               (b)a Felek számbeli kvóták vagy a gazdasági szükségesség vizsgálata formájában sem teljes területük, sem valamely területi alegységük tekintetében nem tarthatnak fenn vagy fogadhatnak el korlátozásokat azon természetes személyek összlétszámára vonatkozóan, akik egy adott ágazatban letelepedési céllal érkező üzleti látogatóként beléphetnek, vagy akik a másik Fél egy beruházó vállalatán belül áthelyezett személyként foglalkoztatva lehetnek; valamint

               (c)a Felek legalább olyan kedvező elbánást biztosítanak a másik Fél vállalaton belül áthelyezett személyeinek és letelepedése céljából érkező üzleti látogatóinak e személyeknek a területükön való ideiglenes tartózkodása ideje alatt, mint amilyenben hasonló helyzetekben saját természetes személyeiket részesítik.

               2.A tartózkodás megengedett időtartama a vezető beosztású személyek és a szakemberek esetében legfeljebb három év, a gyakornok munkavállalók esetében legfeljebb egy év, a letelepedési céllal érkező üzleti látogatók esetében pedig bármely hat hónapos időszakon belül legfeljebb 90 nap.

               SERVIN.4.3. cikk: Rövid időszakra érkező üzleti látogatók

               1.A SERVIN-3. mellékletben [Letelepedési céllal érkező üzleti látogatók, vállalaton belül áthelyezett személyek és rövid időszakra érkező üzleti látogatók] meghatározott vonatkozó feltételekre és képesítésekre is figyelemmel a Felek engedélyezik a másik Fél rövid időszakra érkező üzleti látogatóinak belépését és ideiglenes tartózkodását a SERVIN-3. mellékletben [Letelepedési céllal érkező üzleti látogatók, vállalaton belül áthelyezett személyek és rövid időszakra érkező üzleti látogatók] felsorolt tevékenységek végzése céljából, a következő feltételekkel:

               (a)a rövid időszakra érkező üzleti látogatók nem vesznek részt áruik értékesítésében vagy a lakosság számára történő szolgáltatásnyújtásban;

               (b)a rövid időszakra érkező üzleti látogatók a saját nevükben nem részesülnek díjazásban azon Fél területén elhelyezkedő forrásból, ahol ideiglenesen tartózkodnak; valamint

               (c)a rövid időszakra érkező üzleti látogatók nem nyújtanak szolgáltatást olyan szerződés keretében, amely egy, az ideiglenes tartózkodás helye szerinti Fél területén nem letelepedett jogi személy és egy ott tartózkodó fogyasztó között jött létre, kivéve a SERVIN-3. mellékletben [Letelepedési céllal érkező üzleti látogatók, vállalaton belül áthelyezett személyek és rövid időszakra érkező üzleti látogatók] meghatározott esetekben.

               2.Ha a SERVIN-3. melléklet [Letelepedési céllal érkező üzleti látogatók, vállalaton belül áthelyezett személyek és rövid időszakra érkező üzleti látogatók] másként nem rendelkezik, a Fél munkavállalási engedély, a gazdasági szükségesség vizsgálata vagy más hasonló célú előzetes jóváhagyási eljárás nélkül engedélyezi a rövid időszakra érkező üzleti látogatók belépését.

               3.Ha az egyik Fél rövid időszakra érkező üzleti látogatója a SERVIN-3. melléklettel [Letelepedési céllal érkező üzleti látogatók, vállalaton belül áthelyezett személyek és rövid időszakra érkező üzleti látogatók] összhangban lévő ideiglenes tartózkodásának helye szerinti Fél területén szolgáltatást nyújt egy fogyasztónak, akkor ez a Fél az adott szolgáltatás nyújtása tekintetében olyan elbánásban részesíti a rövid időszakra érkező üzleti látogatót, amely nem kevésbé kedvező, mint az az elbánás, amelyet saját szolgáltatói számára hasonló helyzetben biztosít.

               4.A tartózkodás megengedett időtartama bármely hat hónapos időszakban legfeljebb 90 nap.

               SERVIN.4.4. cikk: Szerződéses szolgáltatók és független szakemberek

               1.A SERVIN-4. mellékletben [Szerződéses szolgáltatók és független szakemberek] meghatározott ágazatokban, alágazatokban és tevékenységekben, az ott meghatározott vonatkozó feltételekre és képesítésekre is figyelemmel:

               (a)a Felek engedélyezik a szerződéses szolgáltatóknak és független szakembereknek a területükre való belépését és a területükön való ideiglenes tartózkodását;

               (b)egyik Fél sem fogad el vagy tart fenn korlátozásokat a másik Fél belépésre és ideiglenes tartózkodásra jogosult szerződéses szolgáltatóinak és független szakembereinek teljes számára vonatkozóan számbeli kvóták vagy a gazdasági szükségesség vizsgálata formájában; valamint

               (c)a Felek a területükön történő szolgáltatásnyújtás tekintetében olyan elbánásban részesítik a másik Fél szerződéses szolgáltatóit és független szakembereit, amely nem kevésbé kedvező, mint az az elbánás, amelyet saját szolgáltatóik számára hasonló helyzetben biztosítanak.

               2.Az e cikk alapján engedélyezett belépés csak a szerződés tárgyát képező szolgáltatásra vonatkozik, és nem jogosít fel a szolgáltatásnyújtás helye szerinti Fél szakmai címének használatára.

               3.A szolgáltatási szerződés hatálya alá tartozó személyek száma nem haladhatja meg a szerződés teljesítéséhez szükséges létszámot, amelyet a szolgáltatásnyújtás helye szerinti Fél joga előírhat.

               4.A tartózkodás megengedett időtartama mindösszesen legfeljebb 12 hónap, de legfeljebb a szerződés időtartama.

               SERVIN.4.5. cikk: Nem megfelelő intézkedések

               Amennyiben a vonatkozó intézkedés természetes személyek üzleti célú ideiglenes tartózkodását érinti, a SERVIN.4.2. cikk [Vállalaton belül áthelyezett személyek és letelepedési céllal érkező üzleti látogatók] (1) bekezdésének b) és c) pontja, a SERVIN.4.3. cikk [Rövid időszakra érkező üzleti látogatók] (3) bekezdése, valamint a SERVIN.4.4. cikk [Szerződéses szolgáltatók és független szakemberek] (1) bekezdésének b) és c) pontja nem alkalmazandó a következőkre:

               (a)valamely Fél bármely meglévő, nem megfelelő intézkedése az alábbiak szintjén:

               (i)
                     az Unió esetében:

               (A)
                     az Unió, az Uniónak a SERVIN-1. mellékletben [Meglévő intézkedések] található jegyzékében foglaltak szerint;

               (B)
                     valamely tagállam központi kormányzata, az Uniónak a SERVIN-1. mellékletben [Meglévő intézkedések] található jegyzékében foglaltak szerint;

               (C)
                     valamely tagállam regionális önkormányzata, az Uniónak a SERVIN-1. mellékletben [Meglévő intézkedések] található jegyzékében foglaltak szerint; vagy

               (D)
                     a C. pontban említettektől eltérő helyi önkormányzat; valamint

               (ii)
                     az Egyesült Királyság esetében:

               (A)
                     a központi kormányzat, az Egyesült Királyságnak a SERVIN-1. mellékletben [Meglévő intézkedések] található jegyzékében foglaltak szerint;

               (B)
                     [regionális alegység], az Egyesült Királyságnak a SERVIN-1. mellékletben [Meglévő intézkedések] található jegyzékében foglaltak szerint; vagy

               (C)
                     helyi önkormányzat;

               (b)az a) pontban említett nem megfelelő intézkedés folytatása vagy azonnali megújítása;

               (c)az e cikk a) és b) pontjában említett bármely nem megfelelő intézkedés módosítása annyiban, amennyiben az nem csökkenti az intézkedésnek a SERVIN.4.2. cikk [Vállalaton belül áthelyezett személyek és letelepedési céllal érkező üzleti látogatók] (1) bekezdése b) és c) pontjának, a SERVIN.4.3. cikk [Rövid időszakra érkező üzleti látogatók] (3) bekezdésének, valamint a SERVIN.4.4. cikk [Szerződéses szolgáltatók és független szakemberek] (1) bekezdése b) és c) pontjának való, közvetlenül a módosítás előtt fennálló megfelelőségét; vagy

               (d)valamely Fél bármely olyan intézkedése, amely megfelel a SERVIN-2. mellékletben [Jövőbeni intézkedések] meghatározott feltételeknek vagy képesítéseknek.

               SERVIN.4.6. cikk: Átláthatóság

               1.Valamennyi Fél nyilvánosan hozzáférhetővé teszi a másik Fél természetes személyeinek belépésével és ideiglenes tartózkodásával kapcsolatos, a SERVIN.4.1 cikk [Hatály és fogalommeghatározások] (1) bekezdésében említett kapcsolódó intézkedésekre vonatkozó információkat.

               2.Az (1) bekezdésben említett információknak – amennyire lehetséges – a természetes személyek belépésére és ideiglenes tartózkodására vonatkozó alábbi információkat kell tartalmazniuk:

               (a)a vízum, az engedélyek, illetve a belépésre és az ideiglenes tartózkodásra vonatkozó bármilyen hasonló típusú engedély kategóriái;

               (b)az előírt dokumentáció és a teljesítendő feltételek;

               (c)a kérelem benyújtásának módja és választási lehetőségek a benyújtás helyét illetően (például konzuli hivatalok vagy online);

               (d)a kérelem elbírálásának díja és a kérelem feldolgozásának indikatív időtartama;

               (e)az a) pontban említett valamennyi engedélyezési típus esetében a tartózkodás maximális hossza;

               (f)az esetleges kiterjesztés vagy megújítás feltételei;

               (g)a kísérő eltartottakra vonatkozó szabályok;

               (h)a rendelkezésre álló felülvizsgálati vagy fellebbezési eljárások; valamint

               (i)a természetes személyek üzleti célú belépésére és ideiglenes tartózkodására vonatkozó általános hatályú jogszabályok.

               3.Az (1) és a (2) bekezdésben említett információk tekintetében a Felek törekednek arra, hogy haladéktalanul tájékoztassák a másik Felet bármely új követelmény és eljárás bevezetéséről, illetve az olyan követelmények és eljárások módosításáról, amelyek érintik a korábbi Fél területére való belépés, ideiglenes tartózkodás és adott esetben a munkavállalás engedélyezésének hatékony alkalmazását.

               5. fejezet: Szabályozási keret

               1. szakasz: Belső szabályozás

               SERVIN.5.1. cikk: Hatály és fogalommeghatározások

               1.Ez a szakasz a Felek engedélyezési követelményekkel és eljárásokkal, képesítési követelményekkel és eljárásokkal, valamint műszaki szabványokkal kapcsolatos azon intézkedéseire alkalmazandó, amelyek a következőket érintik:

               (a)határon átnyúló szolgáltatáskereskedelem;

               (b) letelepedés vagy működés; vagy

               (c)szolgáltatás nyújtása valamely Fél természetes személyének a másik Fél területén való jelenléte révén, a SERVIN.4.1. cikkben [Hatály és fogalommeghatározások] meghatározottak szerint.

               Ami a műszaki szabványokkal kapcsolatos intézkedéseket illeti, ez a szakasz csak a szolgáltatáskereskedelmet érintő intézkedésekre vonatkozik. E szakasz alkalmazásában a „műszaki szabványok” kifejezés a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szabályozás- és végrehajtás-technikai standardokra nem terjed ki.

               2.Ez a szakasz nem alkalmazandó az olyan intézkedés keretében előírt engedélyezési követelményekre és eljárásokra, képesítési követelményekre és eljárásokra, alakiságokra és műszaki szabványokra:

               (a)amely nem felel meg a SERVIN.2.2. cikknek [Piacra jutás] vagy a SERVIN.2.3. cikknek [Nemzeti elbánás] és amelyet a SERVIN.2.7. cikk [Nem megfelelő intézkedések és kivételek] (1) bekezdésének a)–c) pontja említ, vagy amely nem felel meg a SERVIN.3.2. cikknek [Piacra jutás], a SERVIN.3.3. cikknek [Helyi jelenlét] vagy a SERVIN.3.4. cikknek [Nemzeti elbánás] és amelyet a SERVIN.3.6. cikk [Nem megfelelő intézkedések] (1) bekezdésének a)–c) pontja említ, vagy amely nem felel meg a SERVIN.4.2. cikk [Vállalaton belül áthelyezett személyek és letelepedési céllal érkező üzleti látogatók] (1) bekezdése b) és c) pontjának vagy a SERVIN.4.3. cikk [Rövid időszakra érkező üzleti látogatók] (3) bekezdésének vagy a SERVIN.4.4. cikk [Szerződéses szolgáltatók és független szakemberek] (1) bekezdése b) és c) pontjának és amelyet a SERVIN.4.5. cikk [Nem megfelelő intézkedések] (1) bekezdése említ; vagy

               (b)amelyet a SERVIN.2.7. cikk [Nem megfelelő intézkedések és kivételek] (2) bekezdése vagy a SERVIN.3.6. cikk [Nem megfelelő intézkedések] (2) bekezdése említ.

               3.E szakasz alkalmazásában:

               (a)„engedély”: az (1) bekezdés a)–c) pontjában említett bármely tevékenység végzésére vonatkozó engedély, amelyet egy természetes vagy jogi személynek be kell tartania az engedélyezési követelményeknek, képesítési követelményeknek vagy műszaki szabványoknak való megfelelés bizonyítása érdekében. valamint

               (b)„illetékes hatóság”: központi, regionális vagy helyi önkormányzat vagy hatóság, vagy a központi, regionális vagy helyi önkormányzatok vagy hatóságok által átruházott hatásköröket gyakorló nem kormányzati szerv, amely jogosult határozatot hozni az a) pontban említett engedélyről.

               SERVIN.5.2. cikk: A kérelmek benyújtása

               Az egyes Felek – amennyire lehetséges – nem kötelezhetik a kérelmezőt arra, hogy minden egyes engedély iránti kérelem esetében egynél több illetékes hatósághoz forduljon. Ha az engedély iránti kérelem tárgyát képező tevékenység több illetékes hatóság joghatósága alá tartozik, több engedélykérelemre is szükség lehet.

               SERVIN.5.3. cikk: A kérelem időtartama

               Amennyiben valamelyik Fél engedélykötelezettséget ír elő, biztosítania kell, hogy illetékes hatóságai – amennyire lehetséges – az év során bármikor lehetővé tegyék a kérelem benyújtását. Amennyiben az engedély kérelmezésére meghatározott időszak áll rendelkezésre, a Fél biztosítja, hogy az illetékes hatóságok észszerű határidőt állapítanak meg a kérelem benyújtására.

               SERVIN.5.4. cikk: Elektronikus kérelmek és a másolatok elfogadása

               Amennyiben valamelyik Fél engedélykötelezettséget ír elő, biztosítania kell, hogy illetékes hatóságai:

               (a)a lehetőségek szabta keretek között lehetővé tegyék a kérelmek elektronikus kitöltését, a másik Fél területéről is; valamint

               (b)az eredeti dokumentumok helyett elfogadják a Fél nemzeti jogával összhangban hitelesített dokumentumok másolatait, kivéve, ha az illetékes hatóságok az engedélyezési eljárás integritásának védelme érdekében eredeti dokumentumokat kérnek.

               SERVIN.5.5. cikk: A kérelmek feldolgozása

               1.Amennyiben valamelyik Fél engedélykötelezettséget ír elő, biztosítania kell, hogy illetékes hatóságai:

               (a)a kérelmeket az év folyamán mindvégig feldolgozzák. Ha ez nem lehetséges, ezt az információt a megvalósíthatóság szabta keretek között nyilvánossá kell tenni;

               (b)a lehetőségekhez mérten adjanak meg indikatív időkeretet a kérelmek feldolgozására. Ennek az időkeretnek a gyakorlati lehetőségek szabta keretek között észszerűnek kell lennie;

               (c)a kérelmező kérésére indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatást adjanak a kérelem állásáról;

               (d)a lehetőségekhez mérten indokolatlan késedelem nélkül megbizonyosodjanak a kérelemnek a Fél hazai jogszabályai és egyéb rendelkezései szerinti feldolgozását lehetővé tevő hiánytalanságáról;

               (e)amennyiben úgy ítélik meg, hogy a kérelem a Fél hazai jogszabályai és egyéb rendelkezései
                  19
                szerinti feldolgozás céljából hiánytalan, a kérelem benyújtását követő észszerű időn belül biztosítsák, hogy:

               (i)
                     a kérelem feldolgozása befejeződjék; valamint

               (ii)
                     a kérelmező lehetőség szerint írásban tájékoztatást kapjon a kérelemre vonatkozó határozatról
                  20
               ;

               (f)ha észszerű időn belül és a lehetőségekhez mérten úgy ítélik meg, hogy a kérelem a Fél hazai jogszabályai és egyéb rendelkezései szerinti feldolgozás céljából hiányos:

               (i)
                     tájékoztassák a kérelmezőt arról, hogy a kérelem hiányos;

               (ii)
                     a kérelmező kérésére meghatározzák azokat a kiegészítő információkat, amelyek a kérelem kiegészítéséhez szükségesek, vagy iránymutatást adnak arra vonatkozóan, hogy a kérelmet miért tekintik hiányosnak; valamint

               (iii)
                     lehetőséget biztosítsanak a kérelmezőnek arra, hogy a kérelem kiegészítéséhez szükséges további információkat benyújtsa
                  21
               ;

               ha azonban a fentiek egyike sem kivitelezhető, és a kérelmet annak hiányossága okán elutasítják, gondoskodjanak arról, hogy a kérelmező észszerű időn belül tájékoztatást kapjon; valamint

               (g)amennyiben a kérelmet saját kezdeményezésükre vagy a kérelmező kérésére elutasítják, tájékoztassák a kérelmezőt az elutasítás okairól és a határozat elleni fellebbezés határidejéről, valamint adott esetben a kérelem újbóli benyújtására vonatkozó eljárásokról; a kérelmező nem akadályozható meg abban, hogy kizárólag egy korábban elutasított kérelem alapján újabb kérelmet nyújtson be.

               2.A Felek biztosítják, hogy illetékes hatóságaik megadják az engedélyt, amint megfelelő vizsgálat alapján megállapítást nyer, hogy a kérelmező megfelel az engedély megszerzéséhez szükséges feltételeknek.

               3.A Felek biztosítják, hogy az engedély – megadása után – indokolatlan késedelem nélkül hatályba lépjen, az alkalmazandó feltételekre is figyelemmel
                  22
               .

               SERVIN.5.6. cikk: Díjak

               1.A pénzügyi szolgáltatásoktól eltérő valamennyi gazdasági tevékenység esetében az egyes Felek biztosítják, hogy az illetékes hatóságaik által felszámított engedélyezési díjak észszerűek és átláthatóak legyenek, és önmagukban ne korlátozzák az érintett szolgáltatás nyújtását vagy bármely más gazdasági tevékenység folytatását. A költségekre és az igazgatási terhekre való tekintettel a Felek bátorítják egymást az engedélyezési díjak elektronikus úton történő befizetésének elfogadására.

               2.A pénzügyi szolgáltatások tekintetében a Felek biztosítják, hogy illetékes hatóságaik az általuk felszámított engedélyezési díjak tekintetében a kérelmezők rendelkezésére bocsássák a díjtáblázatot vagy a díjösszegek meghatározásának módjára vonatkozó információkat, és ne használják fel a díjakat a Felek kötelezettségvállalásainak vagy kötelezettségeinek megkerülésére.

               3.Az engedélyezési díjak nem foglalják magukban a természetes erőforrások használatáért, az árverésért, pályáztatásért és a koncessziók vagy az egyetemes szolgáltatásnyújtáshoz való kötelező hozzájárulások egyéb megkülönböztetésmentes odaítélésért fizetendő összegeket.

               SERVIN.5.7. cikk: A képesítések értékelése

               Ha valamely Fél vizsgát ír elő az engedély kérelmezője képesítésének értékeléséhez, biztosítania kell, hogy illetékes hatóságai észszerűen gyakori időközönként ütemezzék ezt a vizsgát, és észszerű időt biztosítsanak a kérelmezők számára, hogy kérelmezhessék a vizsga letételét. A lehetőségekhez mérten mindegyik Fél elfogadja az ilyen vizsgák elvégzésére irányuló, elektronikus formátumú kérelmeket, és mérlegeli az elektronikus eszközök használatát a vizsgaeljárások egyéb vonatkozásaiban.

               SERVIN.5.8. cikk: Közzététel és rendelkezésre álló információk

               1.Amennyiben valamelyik Fél engedélykötelezettséget ír elő, haladéktalanul közzéteszi a SERVIN.5.1. cikk [Hatály és fogalommeghatározások] (1) bekezdésében említett engedélyköteles tevékenységeket végző vagy folytatni kívánó személyek számára szükséges azon információkat, amelyek az engedély megszerzéséhez, fenntartásához, módosításához és megújításához szükséges követelményeknek, műszaki szabványoknak és eljárásoknak való megfeleléshez szükségesek. Ezek az információk – amennyiben vannak ilyenek – a következőket tartalmazzák:

               (a)engedélyezési és képesítési követelmények és eljárások;

               (b)az érintett illetékes hatóságok kapcsolattartási adatai;

               (c)engedélyezési díjak;

               (d)alkalmazandó műszaki előírások;

               (e)a kérelmekkel kapcsolatos határozatokra vonatkozó fellebbezési vagy felülvizsgálati eljárások;

               (f)az engedélyekre vagy a képesítésekre vonatkozó feltételek betartásának ellenőrzésére vagy érvényesítésére szolgáló eljárások;

               (g)a nyilvánosság bevonásának lehetőségei, például meghallgatások vagy észrevételek révén; valamint

               (h)a kérelmek feldolgozására vonatkozó indikatív időkeretek.

               E szakasz alkalmazásában a „közzétesz” kifejezés hivatalos kiadványban, például hivatalos közlönyben vagy hivatalos weboldalon való megjelentetést jelent. A Felek az elektronikus közzétételeket egyetlen online portál formájában konszolidálják, vagy más módon gondoskodnak arról, hogy az illetékes hatóságok azokat más elektronikus úton könnyen hozzáférhetővé tegyék.

               2.Mindegyik Fél kötelezi mindegyik illetékes hatóságát arra, hogy a gyakorlati lehetőségek szabta keretek között kielégítse az információ vagy segítségnyújtás iránti kéréseket.

               SERVIN.5.9. cikk: Műszaki szabványok

               A Felek ösztönzik illetékes hatóságaikat, hogy a műszaki szabványok elfogadása esetében nyílt és átlátható eljárások keretében kidolgozott műszaki szabványokat fogadjanak el, továbbá ösztönzik a műszaki szabványok kidolgozására kijelölt testületeket, többek között az érintett nemzetközi szervezeteket, hogy a műszaki szabványok kidolgozása során nyílt és átlátható eljárásokat alkalmazzanak.

               SERVIN.5.10. cikk: Az engedélyezés feltételei

               1.A Felek biztosítják, hogy az engedélyezéssel kapcsolatos intézkedések olyan kritériumokon alapuljanak, amelyek megakadályozzák, hogy az illetékes hatóságok önkényesen gyakorolják engedélyezési hatáskörüket; ezek a kritériumok magukban foglalhatják egyebek mellett a szolgáltatás nyújtására vagy más gazdasági tevékenység végzésére való felkészültség és képesség vizsgálatát, beleértve annak a Fél szabályozási jellegű, például egészségügyi vagy környezetvédelmi követelményeivel összhangban történő elvégzését is. A kétségek elkerülése érdekében: a Felek egyetértenek abban, hogy döntéseinek meghozatala során az illetékes hatóság törekedhet az egyes kritériumok közötti egyensúly megteremtésére.

               2.Az (1) bekezdésben említett kritériumoknak:

               (a)világosaknak és egyértelműeknek;

               (b)objektívoknak és átláthatóknak;

               (c)előzetesen megállapítottnak;

               (d)előzetesen nyilvánossá tettnek;

               (e)részrehajlástól menteseknek; valamint

               (f)könnyen hozzáférhetőknek kell lenniük.

               3.Ha valamelyik Fél az engedélyezéssel kapcsolatban intézkedéseket fogad el vagy tart fenn, biztosítja a következőket:

               (a)az érintett illetékes hatóság a kérelmek feldolgozása, valamint határozatainak meghozatala és végrehajtása során objektíven és pártatlanul, az engedélyköteles gazdasági tevékenységet folytató bármely személy jogtalan befolyásától függetlenül járjon el; valamint

               (b)az eljárások önmagukban ne akadályozzák a követelmények teljesítését.

               SERVIN.5.11. cikk: Korlátozott számú engedély

               Ha a kiadható engedélyek száma valamely tevékenység esetében a rendelkezésre álló természeti erőforrások vagy a technikai lehetőségek szűkössége miatt korlátozott, a Felek a lehetséges kérelmezőkre olyan kiválasztási eljárást alkalmaznak, amely teljes mértékben biztosítja a pártatlanságot, az objektivitást és az átláthatóságot, ideértve különösen az eljárás megindításával, lefolytatásával és befejezésével kapcsolatos megfelelő nyilvánosságot is. A kiválasztási eljárás szabályainak meghatározásakor a Felek figyelembe vehetik a jogos szakpolitikai célkitűzéseket, beleértve az egészséggel, a biztonsággal, a környezetvédelemmel és a kulturális örökség megőrzésével kapcsolatos megfontolásokat.

               2. szakasz: Általánosan alkalmazandó rendelkezések

               SERVIN.5.12. cikk: A közigazgatási határozatok felülvizsgálati eljárásai

               A Felek olyan bírósági, választottbírósági vagy közigazgatási bíróságokat vagy eljárásokat tartanak fenn, amelyek a másik Fél érintett beruházójának vagy szolgáltatójának kérésére biztosítják a letelepedést, a működést, a szolgáltatások határokon átnyúló kereskedelmét vagy az egyik Fél természetes személyének a másik Fél területén való jelenléte révén történő szolgáltatásnyújtást érintő közigazgatási határozatok azonnali felülvizsgálatát és indokolt esetben a megfelelő jogorvoslatot. E cím alkalmazásában „közigazgatási határozat”: olyan jogi hatállyal bíró határozat vagy intézkedés, amely egy egyedi esetben alkalmazandó egy konkrét személyre, árura vagy szolgáltatásra, és kiterjed arra az esetre is, ha elmarad a közigazgatási határozat vagy intézkedés meghozatala olyan esetben, amikor ezt valamely Fél joga előírja. Amennyiben ezek az eljárások nem függetlenek az adott közigazgatási határozatot hozó illetékes hatóságtól, a Feleknek rendelkezniük kell a tárgyilagos és elfogulatlan felülvizsgálat biztosításáról.

               SERVIN.5.13. cikk: SZAKMAI KÉPESÍTÉSEK

               1.E cikk rendelkezései nem akadályozzák meg a Feleket abban, hogy a természetes személyektől megköveteljék a tevékenység végzésének helye szerinti területen az érintett tevékenységi ágazat tekintetében előírt szükséges szakmai képesítések meglétét
                  23
               .

               2.Az adott Fél területén az adott ágazat vagy tevékenység szempontjából releváns szakmai testületek és hatóságok közös ajánlásokat dolgozhatnak ki és bocsáthatnak a partnerségi tanács rendelkezésére a szakmai képességek elismeréséről. Ezeket a közös ajánlásokat a következő szempontok tényalapú értékelésének kell alátámasztania:

               (a)a szakmai képesítések elismerése tárgyában tervezett szabályozás gazdasági értéke; valamint

               (b)az érintett rendszerek kompatibilitása, azaz az egyes Felek által alkalmazott engedélyezési, működési és tanúsítási követelmények egymással való összeegyeztethetőségének mértéke.

               3.A közös ajánlás kézhezvételét követően a partnerségi tanács észszerű időn belül megvizsgálja annak e címmel való összhangját. A vizsgálatot követően a partnerségi tanács elkészíti és határozat formájában elfogadja a szakmai képesítések elismerésének feltételeit megállapító szabályozást, amely e megállapodás mellékletévé válik, és e cím szerves részének tekintendő
                  24
               .

               4.A (3) bekezdés alapján elfogadott szabályozásnak tartalmaznia kell az Unióban, illetőleg az Egyesült Királyságban az e cím és az első tárgykör III. címe [Digitális kereskedelem] hatálya alá tartozó területen megszerzett szakmai képesítések elismerésének feltételeit.

               5.Az e cikk (2) bekezdésében említett közös ajánlások elkészítése és a szabályozások elfogadásának indokoltságával kapcsolatban a partnerségi tanács által végzett, az e cikk (3) bekezdésében említett értékelés során figyelembe kell venni a szakmai képesítések elismerésére vonatkozó rendelkezésekről készült, a SERVIN-6. mellékletben [Iránymutatás a szakmai képesítések elismerésére vonatkozó rendelkezésekről] található iránymutatást.

               3. szakasz: Kézbesítési szolgáltatások

               SERVIN.5.14. cikk: Hatály és fogalommeghatározások

               1.A Felek kézbesítési szolgáltatások nyújtását érintő intézkedéseire e cím 1., 2., 3. és 4. fejezete és e fejezet 1. és 2. szakasza mellett ezt a szakaszt is alkalmazni kell.

               2.E szakasz alkalmazásában:

               (a)„kézbesítési szolgáltatások”: postai, futárpostai, expressz kézbesítési vagy expressz postai szolgáltatások, amelyek a következő tevékenységeket foglalják magukban: postai küldemények gyűjtése, feldolgozása, szállítása és kézbesítése;

               (b)„expressz kézbesítési szolgáltatások”: postai küldemények gyorsított és megbízható gyűjtése, feldolgozása, szállítása és kézbesítése, amely tartalmazhat hozzáadott értéket képviselő elemeket, például származási helyről történő gyűjtést, címzettnek történő személyes kézbesítést, nyomon követést, a rendeltetési hely és a címzett megváltoztatásának lehetőségét a küldeménytovábbítás során vagy az átvétel visszaigazolását;

               (c)„expressz postai szolgáltatások”: az Egyetemes Postaegyesület (UPU) keretében kijelölt postai szolgáltatók önkéntes szövetségén, az Express Mail Service Cooperative-en (EMS) keresztül nyújtott nemzetközi expressz kézbesítési szolgáltatások;

               (d)„engedély”: olyan engedély, amelyet az egyik Fél szabályozó hatósága megkövetelhet egy adott szolgáltatótól annak érdekében, hogy az adott szolgáltató postai és futárpostai szolgáltatásokat kínálhasson;

               (e)„postai küldemény”: legfeljebb 31,5 kg-os megcímzett küldemény abban a végleges formában, amelyben azt bármely típusú – akár állami, akár magán – kézbesítési szolgáltató szállítja, beleértve az olyan küldeményeket is, mint a levél, a csomag, a hírlap vagy a katalógus;

               (f)„postai monopólium”: meghatározott kézbesítési szolgáltatások nyújtására vonatkozó kizárólagos jog valamely Fél területén vagy annak egy alegységén belül, az adott Fél jogának megfelelően; valamint

               (g)„egyetemes szolgáltatás”: meghatározott minőségű kézbesítési szolgáltatás folyamatos nyújtása a Fél területének minden pontján vagy annak egy alegységében, valamennyi felhasználó számára megfizethető áron.

               SERVIN.5.15. cikk: Egyetemes szolgáltatás

               1.A Feleknek jogukban áll meghatározni, hogy milyen egyetemes szolgáltatási kötelezettségeket kívánnak fenntartani, és dönteni azok hatályáról és végrehajtásáról. Minden egyetemes szolgáltatási kötelezettséget átlátható, megkülönböztetésmentes és semleges módon kell teljesíteni a kötelezettség hatálya alá tartozó valamennyi szolgáltató tekintetében.

               2.Amennyiben valamely Fél előírja, hogy a bejövő expressz postai szolgáltatásokat egyetemes szolgáltatásként kell nyújtani, nem részesítheti kedvezményes elbánásban ezt a szolgáltatást más nemzetközi expressz kézbesítési szolgáltatásokkal szemben.

               SERVIN.5.16. cikk: Egyetemes szolgáltatásfinanszírozás

               A Felek nem vethetnek ki díjakat vagy egyéb terheket a nem egyetemes kézbesítési szolgáltatásokra az egyetemes szolgáltatás nyújtásának finanszírozása céljából. Ez a cikk nem vonatkozik az általánosan alkalmazandó adóintézkedésekre vagy adminisztratív díjakra.

               SERVIN.5.17. cikk: A piactorzító gyakorlatok megelőzése

               A Felek biztosítják, hogy az egyetemes szolgáltatási kötelezettség vagy postai monopólium hatálya alá tartozó kézbesítési szolgáltatók nem követnek piactorzító gyakorlatot, ideértve egyebek mellett a következőket:

               (a)az egyetemes szolgáltatási kötelezettség hatálya alá tartozó szolgáltatás nyújtásából vagy a postai monopóliumból származó bevétel expressz kézbesítési szolgáltatás vagy egyetemes szolgáltatási kötelezettség hatálya alá nem tartozó kézbesítési szolgáltatás nyújtásának kereszttámogatására történő felhasználása; vagy

               (b)indokolatlan különbségtétel az ügyfelek között az egyetemes szolgáltatási kötelezettség vagy postai monopólium hatálya alá tartozó szolgáltatás nyújtásának díjai vagy egyéb feltételei tekintetében.

               SERVIN.5.18. cikk: Engedélyek

               1.Ha valamely Fél a kézbesítési szolgáltatások nyújtásához engedélyt kér, akkor nyilvánosan hozzáférhetővé teszi a következőket:

               (a)valamennyi engedélyezési követelmény és az az elfogadható időtartam, amely általában szükséges az engedély iránti kérelmekre vonatkozó határozatok meghozatalához; valamint

               (b)az engedélyezés feltételei.

               2.Az engedélyezési eljárásoknak, kötelezettségeknek és követelményeknek átláthatónak és megkülönböztetésmentesnek kell lenniük, és objektív kritériumokon kell alapulniuk.

               3.Ha az illetékes hatóság elutasítja az engedély iránti kérelmet, írásban tájékoztatja a kérelmezőt az elutasítás okairól. A Felek független szerven keresztül lebonyolítandó fellebbezési eljárást hoznak létre azon kérelmezők számára, akiknek az engedélyét elutasították. Ez a szerv lehet bíróság.

               SERVIN.5.19. cikk: A szabályozó szerv függetlensége

               1.A Felek létrehoznak vagy fenntartanak egy szabályozó szervet, amely jogilag elkülönül és funkcionálisan független minden kézbesítési szolgáltatótól. Amennyiben valamely Félnek tulajdonában van vagy ellenőrzése alatt áll kézbesítési szolgáltatásokat nyújtó szolgáltató, az érintett Fél gondoskodik arról, hogy a szabályozó funkció a tulajdonlással, illetve ellenőrzéssel összefüggő tevékenységektől szerkezetileg ténylegesen elkülönüljön.

               2.A szabályozó szerveknek átlátható módon és időben kell ellátniuk feladataikat, és megfelelő pénzügyi és emberi erőforrásokkal kell rendelkezniük a rájuk bízott feladatok végrehajtásához. Döntéseiknek pártatlannak kell lenniük valamennyi piaci szereplő tekintetében.

               4. szakasz: Távközlési szolgáltatások

               SERVIN.5.20. cikk: Hatály

               A Felek távközlési szolgáltatások nyújtását érintő intézkedéseire e cím 1., 2., 3. és 4. fejezete és e fejezet 1. és 2. szakasza mellett ezt a szakaszt is alkalmazni kell.

               SERVIN.5.21. cikk: Fogalommeghatározások

               E szakasz alkalmazásában:

               (a)„kapcsolódó létesítmények”: távközlési hálózathoz vagy távközlési szolgáltatáshoz kapcsolódó szolgáltatások, fizikai infrastruktúra és egyéb létesítmények vagy elemek, amelyek lehetővé teszik vagy támogatják az adott hálózaton vagy szolgáltatáson keresztül történő szolgáltatásnyújtást, vagy erre alkalmasak;

               (b)„végfelhasználó”: nyilvános távközlési szolgáltatás végső fogyasztója vagy előfizetője, ideértve az olyan szolgáltatót is, aki/amely nem nyilvános távközlési szolgáltatás szolgáltatója;

               (c)„alapvető létesítmények”: nyilvános távközlési hálózat vagy nyilvános távközlési szolgáltatás létesítményei:

               (i)
                     amelyeket kizárólagosan vagy főként egyetlen vagy korlátozott számú szolgáltató biztosít; valamint

               (ii)
                     szolgáltatásnyújtás céljából gazdaságilag vagy műszakilag nem helyettesíthetők megvalósítható módon;

               (d)„összekapcsolás”: a távközlési hálózatok vagy távközlési szolgáltatások ugyanazon vagy különböző szolgáltatói által használt nyilvános távközlési hálózatok összekapcsolása annak érdekében, hogy az egyik szolgáltató felhasználói számára lehetővé tegyék az ugyanazon szolgáltató vagy egy másik szolgáltató felhasználóival való kommunikációt, vagy a másik szolgáltató által nyújtott szolgáltatásokhoz való hozzáférést, függetlenül attól, hogy ezeket a szolgáltatásokat az érintett szolgáltatók valamelyike vagy más, a hálózathoz hozzáférő szolgáltató nyújtja-e;

               (e)„nemzetközi mobil barangolási szolgáltatás”: olyan kereskedelmi célú mobil szolgáltatás, amelyet a nyilvános távközlési szolgáltatók kereskedelmi megállapodása alapján nyújtanak, és amely lehetővé teszi a végfelhasználók számára, hogy saját mobiltelefon-készüléküket vagy más eszközt használjanak hang-, adatátviteli vagy üzenetküldő szolgáltatásokhoz, amikor azokon a területeken kívül tartózkodnak, amelyeken a végfelhasználó saját nyilvános távközlési hálózata található;

               (f)„internet-hozzáférési szolgáltatás”: nyilvános távközlési szolgáltatás, amely internetcsatlakozást és ezáltal az internet lényegében valamennyi végpontjával összekapcsolási lehetőséget biztosít, tekintet nélkül az alkalmazott hálózati technológiára és a használt végberendezésre;

               (g)„bérelt vonali szolgáltatás”: olyan távközlési szolgáltatások vagy létesítmények, beleértve a virtuális jellegűeket is, amelyek kapacitást különítenek el a felhasználó számára két vagy több kijelölt pont közötti célzott használatra vagy rendelkezésre állásra;

               (h)„vezető szolgáltató”: távközlési hálózatokat szolgáltató vagy távközlési szolgáltatásokat nyújtó olyan szolgáltató, amely képes lényegesen befolyásolni a részvételi feltételeket (tekintettel az árra és a szolgáltatásnyújtásra) a távközlési hálózatok vagy távközlési szolgáltatások érintett piacán az alapvető létesítmények feletti ellenőrzés vagy az adott piacon elfoglalt pozíciója miatt;

               (i)„hálózati elem”: távközlési szolgáltatás nyújtásához használt létesítmény vagy berendezés, beleértve az adott létesítmény vagy berendezés által biztosított jellemzőket, funkciókat és képességeket;

               (j)„számhordozhatóság”: a korábbi telefonszámukat megőrizni kívánó előfizetők azon képessége, hogy a minőség, a megbízhatóság vagy a kényelem csökkenése nélkül változatlanul megtarthassák telefonszámukat – vezetékes telefonvonal esetében ugyanazon a helyen –, ha az ugyanazon kategóriába tartozó nyilvános távközlési szolgáltatók között váltanak;

               (k)„nyilvános távközlési hálózat”: olyan távközlési hálózat, amelyet teljes egészében vagy nagyrészt nyilvános távközlési szolgáltatások nyújtására használnak, és amely támogatja a hálózati végpontok közötti információtovábbítást;

               (l)„nyilvános távközlési szolgáltatás”: minden olyan távközlési szolgáltatás, amelyet általában a nyilvánosság számára kínálnak;

               (m)„előfizető”: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely szerződő fele egy nyilvános távközlési szolgáltatóval ilyen szolgáltatások nyújtására kötött szerződésnek;

               (n)„távközlés”: jelek elektromágneses eszközökkel történő továbbításából és vételéből álló szolgáltatás;

               (o)„távközlési hálózat”: olyan átviteli rendszer, adott esetben kapcsoló vagy útválasztó eszköz, illetve egyéb erőforrás – ideértve a nem aktív hálózati elemeket is –, amely lehetővé teszi a jelek vezetéken, rádióhullámon, optikai vagy egyéb elektromágneses úton történő továbbítását és vételét;

               (p)„távközlési szabályozó hatóság”: a Fél által az e szakasz hatálya alá tartozó távközlési hálózatok és távközlési szolgáltatások szabályozásával megbízott szerv vagy szervek;

               (q)„távközlési szolgáltatás”: olyan szolgáltatás, amely teljes egészében vagy nagyrészt jelek – beleértve a műsorterjesztésre használt jeleket is – távközlési hálózatokon keresztül történő továbbításából és vételéből áll, de nem olyan szolgáltatás, amely távközlési hálózatokon és távközlési szolgáltatásokon keresztül továbbított tartalmakat nyújt, vagy azok felett szerkesztői ellenőrzést gyakorol;

               (r)„egyetemes szolgáltatás”: meghatározott minőségű szolgáltatások minimális halmaza, amelyet valamely Fél területén vagy annak egy alegységében, megfizethető áron valamennyi felhasználó vagy egy bizonyos felhasználói kör rendelkezésére kell bocsátani, a földrajzi elhelyezkedéstől függetlenül; valamint

               (s)„felhasználó”: nyilvános távközlési szolgáltatást igénybe vevő természetes vagy jogi személy.

               SERVIN.5.22. cikk: Távközlési szabályozó hatóság

               1.A Felek távközlési szabályozó hatóságot hoznak létre vagy tartanak fenn, amely:

               (a)jogilag elkülönül és funkcionálisan független a távközlési szolgáltatásokat nyújtó, a távközlési hálózatokat vagy távközlési berendezéseket szolgáltató szolgáltatóktól;

               (b)olyan eljárásokat alkalmaz és olyan határozatokat hoz, amelyek valamennyi piaci szereplő tekintetében pártatlanok;

               (c)a SERVIN.5.24. cikkben [Összekapcsolás], a SERVIN.5.25. cikkben [Hozzáférés és felhasználás], a SERVIN.5.26. cikkben [Távközléssel kapcsolatos viták rendezése], a SERVIN.5.28. cikkben [A vezető szolgáltatókkal való összekapcsolás] és a SERVIN.5.29. cikkben [Hozzáférés a vezető szolgáltatók alapvető létesítményeihez] meghatározott kötelezettségek érvényesítésére irányuló, jogszabályban előírt feladatainak teljesítése során független módon jár el, és nem kér és nem fogad el utasítást más szervtől;

               (d)rendelkezik a c) pontban említett feladatok elvégzéséhez szükséges szabályozói hatáskörrel, valamint megfelelő pénzügyi és emberi erőforrásokkal;

               (e)hatáskörrel rendelkezik annak biztosítására, hogy a távközlési hálózatok vagy távközlési szolgáltatások szolgáltatói kérésre haladéktalanul átadják számára az összes olyan információt
                  25
               , beleértve a pénzügyi információkat is, amely a c) pontban említett feladatok elvégzéséhez szükséges; valamint

               (f)hatásköreit átlátható módon és időben gyakorolja.

               2.A Felek biztosítják, hogy a távközlési szabályozó hatóságra ruházott feladatokat könnyen hozzáférhető és egyértelmű formában hozzák nyilvánosságra, különösen abban az esetben, ha e feladatokat egynél több szervre ruházzák.

               3.Amennyiben valamely Fél távközlési hálózatokat üzemeltető vagy szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokat állami tulajdonban tart vagy azok fölött ellenőrzést gyakorol, biztosítja, hogy a szabályozó funkció a tulajdonlással, illetve ellenőrzéssel összefüggő tevékenységektől szerkezetileg ténylegesen elkülönüljön.

               4.A Felek biztosítják, hogy a távközlési szabályozó hatóság határozata által érintett távközlési hálózatok vagy távközlési szolgáltatások felhasználója vagy szolgáltatója a szabályozó hatóságtól és más érintett felektől független fellebbviteli szervnél jogorvoslattal élhessen. A fellebbezés elbírálásáig a határozat hatályban marad, kivéve, ha a Fél jogszabályaival összhangban ideiglenes intézkedéseket hoznak.

               SERVIN.5.23. cikk: Távközlési hálózatok üzemeltetésének vagy ilyen szolgáltatások nyújtásának engedélyezése

               1.A Felek engedélyezik távközlési hálózatok vagy távközlési szolgáltatások előzetes hivatalos engedély nélküli nyújtását.

               2.A Felek nyilvánosságra hozzák azokat a kritériumokat, alkalmazandó eljárásokat és feltételeket, amelyek mellett a szolgáltatók távközlési hálózatokat vagy távközlési szolgáltatásokat nyújthatnak.

               3.Minden engedélyezési kritériumnak és alkalmazandó eljárásnak a lehető legegyszerűbbnek, tárgyilagosnak, átláthatónak, megkülönböztetésmentesnek és arányosnak kell lennie. Az engedéllyel kapcsolatban előírt vagy ahhoz kapcsolódó kötelezettségeknek és feltételeknek megkülönböztetésmentesnek, átláthatónak, arányosnak és a nyújtott szolgáltatásokhoz vagy hálózatokhoz kapcsolódónak kell lenniük.

               4.A Felek biztosítják, hogy az engedély kérelmezője írásban megkapja az engedély elutasításának vagy visszavonásának, illetve a szolgáltatóspecifikus feltételek előírásának indokait. Ilyen esetekben a kérelmező jogorvoslati szerv előtt jogorvoslattal élhet.

               5.A szolgáltatókra kivetett adminisztratív díjaknak objektívnek, átláthatónak, megkülönböztetésmentesnek és az e szakaszban meghatározott kötelezettségek kezelése, ellenőrzése és végrehajtása során észszerűen felmerülő igazgatási költségekkel arányosnak kell lenniük
                  26
               .

               SERVIN.5.24. cikk: Összekapcsolás

               A Felek biztosítják, hogy a nyilvános távközlési hálózatokat üzemeltető vagy a nyilvános távközlési szolgáltatásokat nyújtó szolgáltató jogosult és – amennyiben nyilvános távközlési hálózatokat üzemeltető vagy nyilvános távközlési szolgáltatásokat nyújtó másik szolgáltató kéri – köteles legyen nyilvános távközlési hálózatok üzemeltetése vagy nyilvános távközlési szolgáltatások nyújtása céljából tárgyalásokat folytatni az összekapcsolásról.

               SERVIN.5.25. cikk: Hozzáférés és felhasználás

               1.A Felek biztosítják, hogy a másik Fél bármely érintett vállalkozása vagy szolgáltatója észszerű és megkülönböztetésmentes
                  27
                feltételek mellett hozzáférjen a nyilvános távközlési hálózatokhoz vagy nyilvános távközlési szolgáltatásokhoz, és azokat használhassa. E kötelezettségnek egyebek mellett a (2)–(5) bekezdés alapján lehet eleget tenni.

               2.A Felek biztosítják, hogy a másik Fél érintett vállalkozásai vagy szolgáltatói hozzáférjenek a határaikon belül vagy azokon átnyúlóan kínált nyilvános távközlési hálózatokhoz vagy nyilvános távközlési szolgáltatásokhoz, beleértve a bérelt magánvonali szolgáltatásokat is, és e célból – az (5) bekezdés rendelkezéseire is figyelemmel – biztosítják, hogy az ilyen vállalkozások és szolgáltatók számára lehetséges legyen a következők elvégzése:

               (a)olyan felhasználói állomás vagy más berendezés vásárlása vagy bérlése és összekapcsolása, amely csatlakozik a hálózathoz és amely a működés biztosításához szükséges;

               (b)a bérelt vagy saját tulajdonú magánvonalak összekapcsolása a nyilvános távközlési hálózatokkal vagy egy másik, érintett vállalkozás vagy szolgáltató által bérelt vagy birtokolt vonalakkal; valamint

               (c)a távközlési szolgáltatásoknak a nyilvánosság számára történő rendelkezésre bocsátásának biztosításához szükségestől eltérő, általuk választott működési protokoll műveleteik során történő használata.

               3.Mindegyik Fél gondoskodik arról, hogy a másik Fél érintett vállalkozásai vagy szolgáltatói használhassák a nyilvános távközlési hálózatokat, illetve nyilvános távközlési szolgáltatásokat az információk határokon belül, illetve azokon keresztül történő továbbítására, ideértve a vállalaton belüli kommunikációt, és a hozzáférési lehetőséget a Fél területén adatbázisokban vagy más, gépileg olvasható formában tárolt információkhoz.

               4.A (3) bekezdés ellenére a Felek meghozhatják a kommunikáció biztonságának és titkosságának biztosításához szükséges intézkedéseket, azzal a feltétellel, hogy ezeket az intézkedéseket nem alkalmazzák oly módon, amely vagy a szolgáltatáskereskedelem rejtett korlátozását, vagy önkényes, illetve indokolatlan megkülönböztetést, vagy az e cím szerinti előnyök hatálytalanítását, megsemmisítését vagy gyengítését jelentené.

               5.A Felek biztosítják, hogy nem szabnak feltételeket a nyilvános távközlési hálózatokhoz vagy szolgáltatásokhoz való hozzáférést, illetve ezek használatát illetően azon felül, amely a következőkhöz szükséges:

               (a)a nyilvános távközlési hálózatok és szolgáltatások szolgáltatói közfeladatai ellátásának védelme, különös tekintettel azon képességükre, hogy szolgáltatásaikat általában hozzáférhetővé tegyék a nyilvánosság számára; vagy

               (b)a nyilvános távközlési hálózatok vagy szolgáltatások műszaki integritásának védelme.

               SERVIN.5.26. cikk: Távközléssel kapcsolatos viták rendezése

               1.A Felek biztosítják, hogy a távközlési hálózatok üzemeltetői vagy a távközlési szolgáltatások szolgáltatói között az e szakaszból eredő jogokkal és kötelezettségekkel kapcsolatban felmerülő vita esetén, valamint a vitában érintett felek bármelyikének kérésére a távközlési szabályozó hatóság a vita rendezése érdekében észszerű időn belül kötelező erejű határozatot hoz.

               2.A távközlési szabályozó hatóság határozatát nyilvánosságra hozzák, tekintetbe véve az üzleti titokra vonatkozó előírásokat. Az érintett Felek számára teljes körű indoklást kell adni, és biztosítani kell számukra a SERVIN.5.22. cikk [Távközlési szabályozó hatóság] (4) bekezdésében említett, fellebbezéshez való jogot.

               3.Az (1) és a (2) bekezdésben említett eljárás nem zárja ki, hogy az érintett Felek valamelyike bírósági hatóságok előtt keresetet indítson.

               SERVIN.5.27. cikk: A vezető szolgáltatókra vonatkozó, versennyel kapcsolatos védintézkedések

               A Felek megfelelő intézkedéseket vezetnek be vagy alkalmaznak annak megakadályozása érdekében, hogy a távközlési hálózatok azon üzemeltetői és a távközlési szolgáltatások azon szolgáltatói, akik – magukban vagy másokkal együtt – területükön vezető szolgáltatónak minősülnek, ne alkalmazhassanak versenyellenes gyakorlatokat, illetve ne folytathassák azokat. Ezek a versenyellenes gyakorlatok különösen az alábbiakat foglalják magukban:

               (a)versenyellenes kereszttámogatás;

               (b)a versenytársaktól szerzett információknak a versennyel ellentétes érdekekre való felhasználása; valamint

               (c)a többi szolgáltató számára az alapvető létesítményekre vonatkozó műszaki információ és a szolgáltatásnyújtáshoz szükséges kereskedelmi információ időben történő átadásának elmulasztása.

               SERVIN.5.28. cikk: A vezető szolgáltatókkal való összekapcsolás

               1.A Felek biztosítják, hogy a nyilvános távközlési hálózatok vagy nyilvános távközlési szolgáltatások vezető szolgáltatói a hálózat bármely műszakilag megvalósítható pontján összekapcsolást garantáljanak. Az ilyen összekapcsolást az alábbiaknak megfelelően kell biztosítani:

               (a)megkülönböztetésmentes feltételek mellett (többek között a díjakra, a műszaki előírásokra és specifikációkra, a minőségre és a karbantartásra vonatkozóan), valamint olyan minőségben, amely nem kedvezőtlenebb annál, mint amit az ilyen vezető szolgáltató saját hasonló szolgáltatásai vagy leányvállalatai, illetőleg más kapcsolt vállalkozások hasonló szolgáltatásai számára biztosítanak;

               (b)megfelelő időben, olyan feltételek (ideértve a díjakat, a műszaki előírásokat, a specifikációkat, a minőséget és a karbantartást) mellett, amelyek átláthatóak és észszerűek, figyelembe veszik a gazdasági megvalósíthatóságot, és kellőképpen szétválasztottak ahhoz, hogy a szolgáltatónak ne kelljen fizetnie a hálózat azon részeiért vagy a hálózat által biztosított azon lehetőségekért, amelyekre nincs szüksége a szolgáltatásnyújtáshoz; valamint

               (c)kérésre a felhasználók többsége számára kínált hálózati végpontokon túl egyéb pontoknál, olyan díjak ellenében, amelyek tükrözik a szükséges kiegészítő szolgáltatások kiépítésének költségeit.

               2.A vezető szolgáltatóval való összekapcsolásra vonatkozó eljárásokat nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni.

               3.A vezető szolgáltatóknak nyilvánosan közzé kell tenniük az összekapcsolásra vonatkozó megállapodásaikat, vagy adott esetben az összekapcsolásra vonatkozó referenciaajánlataikat.

               SERVIN.5.29. cikk: Hozzáférés a vezető szolgáltatók alapvető létesítményeihez

               A Felek biztosítják, hogy a területükön működő vezető szolgáltatók a nyilvános távközlési szolgáltatások nyújtása céljából észszerű, átlátható és megkülönböztetésmentes feltételek mellett a távközlési hálózatok üzemeltetői vagy a távközlési szolgáltatások szolgáltatói rendelkezésére bocsássák alapvető létesítményeiket, kivéve, ha ez az összegyűjtött tények és a távközlési szabályozó hatóság által végzett piacértékelés alapján nem szükséges a tényleges verseny eléréséhez. A vezető szolgáltató alapvető létesítményei magukban foglalhatnak hálózati elemeket, bérelt vonali szolgáltatásokat és kapcsolódó létesítményeket.

               SERVIN.5.30. cikk: Szűkös erőforrások

               1.A Felek biztosítják, hogy a távközléssel kapcsolatos szűkös erőforrások – ideértve a rádióspektrumot, a számokat és a hozzáférési utakat is – elosztására és az azokkal kapcsolatos használati jogok odaítélésére vonatkozó eljárásaikat nyílt, objektív, átlátható, megkülönböztetésmentes és arányos módon, kellő időben, az általános érdekű célkitűzések figyelembevételével folytatják le. A használati jogokhoz kapcsolódó eljárásoknak, feltételeknek és kötelezettségeknek objektív, átlátható, megkülönböztetésmentes és arányos kritériumokon kell alapulniuk.

               2.A Felek a kiosztott frekvenciasávok mindenkori használatát nyilvánosan, de a különleges kormányzati célokra kiosztott frekvenciák részletes megjelölése nélkül hozzáférhetővé teszik.

               3.A felek a spektrum kereskedelmi célú felosztása során támaszkodhatnak piaci alapú megközelítésekre, például ajánlattételi eljárásokra.

               4.A Felek egyetértenek abban, hogy a Feleknek a spektrum felosztása és odaítélése, valamint a frekvenciagazdálkodás területén hozott intézkedései önmagukban nem összeegyeztethetetlenek a SERVIN.2.2. cikkel [Piacra jutás] és a SERVIN.3.2. cikkel [Piacra jutás]. A Felek fenntartják a jogot arra, hogy olyan spektrum- és frekvenciagazdálkodási intézkedéseket hozzanak és alkalmazzanak, amelyek a távközlési szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók számának korlátozását eredményezhetik, feltéve, hogy ennek kapcsán az adott Fél e megállapodással összeegyeztethető módon jár el. Ez magában foglalja a frekvenciasávok kiosztásának lehetőségét is, a spektrum rendelkezésre állásával kapcsolatos jelenlegi és jövőbeni igények figyelembevételével.

               SERVIN.5.31. cikk: Egyetemes szolgáltatás

               1.A Feleknek jogukban áll meghatározni, hogy milyen egyetemes szolgáltatási kötelezettségeket kívánnak fenntartani, és jogukban áll dönteni azok hatályáról és végrehajtásáról.

               2.A Felek arányos, átlátható, objektív és megkülönböztetésmentes módon igazgatják az egyetemes szolgáltatási kötelezettségeket, úgy, hogy az a verseny szempontjából semleges legyen, és ne jelentsen a Fél által meghatározott egyetemes szolgáltatás esetében szükségesnél nagyobb terhet.

               3.A Felek biztosítják, hogy az egyetemes szolgáltatók kijelölésére vonatkozó eljárások a nyilvános távközlési hálózatok valamennyi üzemeltetője vagy a nyilvános távközlési szolgáltatások valamennyi szolgáltatója előtt nyitva álljanak. A szolgáltatást nyújtó szervezetet hatékony, átlátható és megkülönböztetésmentes mechanizmus segítségével kell kijelölni.

               4.Ha valamely Fél úgy dönt, hogy kompenzációt nyújt az egyetemes szolgáltatóknak, biztosítania kell, hogy ez a kompenzáció ne haladja meg az egyetemes szolgáltatási kötelezettség által okozott nettó költséget.

               SERVIN.5.32. cikk: Számhordozhatóság

               Az egyes Felek gondoskodnak arról, hogy területükön a közcélú telekommunikációs közvetítő szolgáltatások nyújtói észszerű feltételek mellett biztosítsák a számhordozhatóságot.

               SERVIN.5.33. cikk: Nyílt internet-hozzáférés

               1.A Felek saját jogszabályaiknak megfelelően biztosítják, hogy az internet-hozzáférési szolgáltatók lehetővé tegyék e szolgáltatások felhasználói számára, hogy:

               (a)megkülönböztetésmentes, észszerű, átlátható és arányos hálózatirányítás mellett az általuk választott információkhoz és tartalmakhoz hozzáférhessenek és azokat terjeszthessék, az általuk választott alkalmazásokat és szolgáltatásokat használhassák és nyújthassák; valamint

               (b)az általuk választott eszközöket használják, feltéve, hogy az ilyen eszközök nem veszélyeztetik más eszközök, a hálózat vagy a hálózaton keresztül nyújtott szolgáltatások biztonságát.

               2.Az egyértelműség érdekében: e cikk egyetlen rendelkezése sem akadályozza a Feleket abban, hogy a felhasználók online biztonságának védelme céljából intézkedéseket fogadjanak el.

               SERVIN.5.34. cikk: Bizalmas adatkezelés

               1.A Felek biztosítják, hogy azok a szolgáltatók, amelyek a SERVIN.5.24. cikk [Összekapcsolás], a SERVIN.5.25. cikk [Hozzáférés és felhasználás], a SERVIN.5.28. cikk [Összekapcsolás a vezető szolgáltatókkal] és a SERVIN.5.29. cikk [Hozzáférés a vezető szolgáltatók alapvető létesítményeihez] szerinti rendelkezések tárgyalása során információt szereznek egy másik szolgáltatótól, ezeket az információkat kizárólag arra a célra használják fel, amelyre azokat rendelkezésre bocsátották, és mindenkor tiszteletben tartsák a továbbított vagy tárolt információk bizalmas jellegét.

               2.A Felek biztosítják a nyilvános távközlési hálózatok vagy nyilvános távközlési szolgáltatások használata során továbbított közlemények és kapcsolódó forgalmi adatok bizalmas kezelését, azzal a feltétellel, hogy az e célból alkalmazott intézkedések nem jelentenek önkényes vagy indokolatlan megkülönböztetést vagy a szolgáltatások kereskedelmének rejtett korlátozását.

               SERVIN.5.35. cikk: Külföldi tőkerészesedés

               A letelepedés útján történő távközlésihálózat-üzemeltetés vagy távközlési szolgáltatásnyújtás tekintetében és a SERVIN.2.7. cikk [Nem megfelelő intézkedések és kivételek] ellenére a Felek nem írhatnak elő közös vállalkozásra vonatkozó követelményeket, illetve nem korlátozhatják a külföldi tőke részesedését a külföldi részesedés maximális százalékos korlátja vagy az egyedi vagy összesített külföldi befektetések összértéke tekintetében.

               SERVIN.5.36. cikk: Nemzetközi barangolási szolgáltatások
                  28

               1.A Felek törekednek arra, hogy együttműködjenek a nemzetközi mobil barangolási szolgáltatások átlátható és észszerű díjszabásának oly módon történő előmozdításában, amely elősegítheti a Felek közötti kereskedelem növekedését és a fogyasztók jólétének fokozását.

               2.A Felek dönthetnek úgy, hogy lépéseket tesznek a nemzetközi mobilbarangolási díjak és a barangolási szolgáltatások technológiai alternatívái átláthatóságának és versenyének fokozására, például a következők révén:

               (a)annak biztosítása, hogy a végfelhasználók könnyen hozzáférjenek a kiskereskedelmi díjakra vonatkozó információkhoz; valamint

               (b)a barangolás technológiai alternatíváinak használatát gátló akadályok minimálisra csökkentése, amelynek során a végfelhasználók a többi Fél területéről történő beutazásukkor a választásuk szerinti eszköz segítségével hozzáférhetnek a távközlési szolgáltatásokhoz.

               3.A Felek ösztönzik a területükön működő nyilvános távközlési szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókat arra, hogy a másik Fél területének meglátogatása során nyilvánosan hozzáférhetővé tegyék a végfelhasználóknak kínált hang-, adat- és szöveges üzenetekre vonatkozó nemzetközi barangolási szolgáltatások esetében alkalmazott lakossági díjszabásra vonatkozó információkat.

               4.E cikk egyetlen rendelkezése sem kötelezi a Feleket a nemzetközi barangolási szolgáltatásokra vonatkozó díjak vagy feltételek szabályozására.

               5. szakasz: Pénzügyi szolgáltatások

               SERVIN.5.37. cikk: Hatály

               1.A Felek pénzügyi szolgáltatások nyújtását érintő intézkedéseire e cím 1., 2., 3. és 4. fejezete és e fejezet 1. és 2. szakasza mellett ezt a szakaszt is alkalmazni kell

               2.E szakasz alkalmazásában a SERVIN.1.2. cikk [Fogalommeghatározások] f) pontja szerinti „az államhatalom gyakorlása során végzett tevékenységek” a következőket jelentik
                  29
               :

               (a)a monetáris és árfolyam-politika végrehajtása során a központi bank vagy a monetáris hatóság vagy más közigazgatási intézmény által kifejtett tevékenység;

               (b)jogszabály által szabályozott társadalombiztosítási rendszer vagy állami nyugdíjrendszer részét képező tevékenységek; valamint

               (c)a Felek vagy közigazgatási intézményei megrendelésére, illetve garanciája mellett vagy forrásaiból végzett egyéb tevékenységek.

               3.A SERVIN.1.2. cikk [Fogalommeghatározások] f) pontjának e szakaszra történő alkalmazása céljából, ha valamely Fél engedélyezi, hogy pénzügyi szolgáltatói a (2) bekezdés b) vagy c) pontjában említett tevékenységek bármelyikét közigazgatási intézménnyel vagy pénzügyi szolgáltatóval versengve végezzék, „az államhatalom gyakorlása során végzett tevékenységek” nem foglalják magukban ezeket a tevékenységeket.

               4.A SERVIN.1.2. cikk [Fogalommeghatározások] a) pontja nem alkalmazandó az e szakasz hatálya alá tartozó szolgáltatásokra.

               SERVIN.5.38. cikk: Fogalommeghatározások

               E cím alkalmazásában:

               (a)„pénzügyi szolgáltatás”: olyan pénzügyi természetű szolgáltatás, amelyet a Fél pénzügyi szolgáltatója nyújt, és amely az alábbi tevékenységekre terjed ki:

               (i)
                     biztosítási és biztosítással összefüggő szolgáltatások

               (A)
                     közvetlen biztosítás (ideértve az együttbiztosítást):

               (aa)
                     életbiztosítás;

               (bb)
                     nem-életbiztosítás;

               (B)
                     viszontbiztosítás és továbbengedményezés;

               (C)
                     biztosítási közvetítés, úgymint alkuszi és ügynöki tevékenység; valamint

               (D)
                     kiegészítő biztosítási szolgáltatások, például tanácsadás, biztosításmatematika, kockázatértékelés és kárrendezési szolgáltatások;

               (ii)
                     banki és egyéb pénzügyi szolgáltatások (a biztosítás kivételével):

               (A)
                     lakossági betét és más visszafizetendő pénzeszközök elfogadása;

               (B)
                     mindenfajta hitelezés, ideértve a fogyasztási hiteleket, jelzáloghitelt, hitelfaktorálást és a kereskedelmi ügyletek finanszírozását;

               (C)
                     pénzügyi lízing;

               (D)
                     minden fizetési és pénzátutalási szolgáltatás, ideértve a hitel-, terhelési és betéti kártyákat, utazási csekkeket, banki váltókat;

               (E)
                     garanciák és kötelezettségvállalások;

               (F)
                     saját vagy az ügyfél számlájára folytatott kereskedés, ideértve a tőzsdei, a tőzsdén kívüli vagy egyéb módozatokat, az alábbiakra vonatkozóan:

               (aa)pénzpiaci eszközök (ideértve a csekket, váltót és letéti jegyeket);

               (bb)deviza;

               (cc)származtatott termékek, ideértve egyebek mellett a határidős és opciós szerződéseket;

               (dd)árfolyam- és kamatlábeszközök, ideértve az olyan termékeket, mint a swapügyletek és a határidős devizaárfolyam-megállapodások;

               (ee)átruházható értékpapírok; valamint

               (ff)egyéb átruházható instrumentumok és pénzügyi eszközök, a veretlen aranyat is beleértve;

               (G)
                     mindenfajta értékpapír kibocsátásában való részvétel, ideértve a jegyzési garanciavállalást és kibocsátói tevékenységet (nyilvánosan és zárt körben egyaránt) és az ilyen kibocsátásokkal összefüggő szolgáltatások nyújtását;

               (H)
                     pénzalkuszi tevékenység;

               (I)
                     vagyonkezelés, úgymint készpénz- vagy portfóliókezelés, a közös befektetések minden formájának szervezése, nyugdíjalap-kezelés, vagyonkezelői és letéti szolgáltatások;

               (J)
                     pénzügyi eszközök elszámolásával és kiegyenlítésével összefüggő szolgáltatások, ideértve az értékpapírokat, a származtatott termékeket és egyéb forgatható értékpapírokat;

               (K)
                     pénzügyi információk nyújtása és továbbítása, pénzügyi adatfeldolgozás és ezzel kapcsolatos szoftverek; valamint

               (L)
                     tanácsadás, közvetítés és más kiegészítő pénzügyi szolgáltatások az A)–K) pontban felsorolt tevékenységek vonatkozásában, ideértve a hitelreferenciát és -elemzést, a befektetési és portfóliókutatást és -tanácsadást, a felvásárlással, illetve vállalkozási szerkezetátalakítással és stratégiával összefüggő tanácsadást;

               (b)„pénzügyi szolgáltató”: valamely Fél olyan természetes vagy jogi személye, aki/amely pénzügyi szolgáltatást nyújt vagy kíván nyújtani, ide nem értve a közigazgatási intézményeket;

               (c)„új pénzügyi szolgáltatás”: olyan pénzügyi jellegű szolgáltatás, ideértve a meglévő és új termékekkel kapcsolatos szolgáltatásokat vagy a termék forgalmazásának módját, amelyet a Fél területén egyik pénzügyi szolgáltató sem nyújt, de a másik Fél területén igénybe vehető;

               (d)„közigazgatási intézmény”:

               (i)
                     valamely Fél kormányzata, központi bankja, monetáris hatósága vagy olyan szerv, amely a Fél tulajdonában vagy ellenőrzése alatt áll és elsősorban kormányzati funkciók vagy kormányzati célú tevékenységek végrehajtásával foglalkozik, kivéve azokat a szerveket, amelyek elsősorban kereskedelmi alapon nyújtanak pénzügyi szolgáltatásokat; vagy

               (ii)
                     szokásosan a központi bank vagy más monetáris hatóság egyes feladatait ellátó magánszervezet, e feladatkör gyakorlása tekintetében;

               (e)„önszabályozó szervezet”: bármilyen olyan nem kormányzati szervezet, többek között értékpapír- vagy határidős tőzsde vagy piac, elszámoló ügynökség vagy más szervezet, illetve egyesület, amely saját jogú, vagy adott esetben központi kormány, regionális vagy helyi önkormányzatok vagy hatóságok által átruházott szabályozó vagy felügyeleti jogkört gyakorol a pénzügyi szolgáltatók felett.

               SERVIN.5.39. cikk: Prudenciális kivételek

               1.E megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az akadályozza bármelyik Felet abban, hogy prudenciális okokból
                  30
                intézkedéseket fogadjon el vagy tartson fenn az alábbiak érdekében:

               (a)a beruházók, betétesek, kötvénytulajdonosok vagy olyan személyek védelme érdekében, akiknek valamely pénzügyi szolgáltató bizalmi kötelezettséggel tartozik; vagy

               (b)a Fél pénzügyi rendszere integritásának és stabilitásának biztosítása érdekében.

               2.Amennyiben az ilyen intézkedések nem felelnek meg e megállapodás rendelkezéseinek, azok nem használhatók fel eszközként arra, hogy a Fél elkerülje az e megállapodás értelmében vállalt kötelezettségeinek vagy kötelességeinek teljesítését.

               SERVIN.5.40. cikk: Bizalmas információk

               A harmadik rész [Bűnüldözési és igazságügyi együttműködés] sérelme nélkül e megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az előírja a Fél részére az egyedi fogyasztóinak ügyeire és számlájára vonatkozó információk, illetve a közigazgatási intézmények birtokában lévő más bizalmas vagy tulajdonosi információk nyilvánosságra hozatalát.

               SERVIN.5.41. cikk: Nemzetközi standardok

               A Felek minden tőlük telhetőt megtesznek annak biztosítása érdekében, hogy területükön végrehajtsák és alkalmazzák a pénzügyi szolgáltatási ágazatban a szabályozásra és felügyeletre, a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemre, valamint az adókijátszás és adókikerülés elleni küzdelemre vonatkozó, nemzetközileg elfogadott standardokat. Ilyen nemzetközileg elfogadott standardok többek között által elfogadott normák: a G20-ak, a Pénzügyi Stabilitási Tanács (FSB), a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság (BCBS), különösen annak „A hatékony bankfelügyelet alapelvei”, a Biztosításfelügyelők Nemzetközi Szövetsége (IAIS), különösen annak „Biztosítási alapelvei”, az Értékpapír-felügyeletek Nemzetközi Szervezete (IOSCO), különösen annak „Az értékpapír-szabályozás célkitűzései és elvei”, a Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF), valamint a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet adóügyi átláthatósággal és információcserével foglalkozó globális fóruma.

               SERVIN.5.42. cikk: Valamely Fél területén megjelenő új pénzügyi szolgáltatások

               1.A Felek lehetővé teszik a másik Fél területükön letelepedett pénzügyi szolgáltatói számára olyan új pénzügyi szolgáltatás nyújtását, amelyeket a Fél – hasonló körülmények esetén – nemzeti joga értelmében a saját pénzügyi szolgáltatói számára engedélyezne, feltéve, hogy az új pénzügyi szolgáltatás bevezetése nem teszi szükségessé új jogszabály elfogadását vagy fennálló jogszabály módosítását. Ez nem vonatkozik a másik Félnek az egyik Fél területén letelepedett fióktelepeire.

               2.A Fél meghatározhatja azt az intézményi és jogi formát, amelynek keretében a szolgáltatás nyújtható, és engedélykötelessé teheti a szolgáltatásnyújtást. Amennyiben előírnak ilyen engedélyt, arról elfogadható időn belül határozatot kell hozni, és az engedély kizárólag prudenciális okokból utasítható el.

               SERVIN.5.43. cikk: Önszabályozó szervezetek

               Amennyiben valamelyik Fél bármely önszabályozó szervezetben való tagságot, részvételt vagy ahhoz való hozzáférést ír elő annak érdekében, hogy a másik Fél pénzügyi szolgáltatói a területén pénzügyi szolgáltatásokat nyújthassanak, az adott Fél biztosítja, hogy az adott önszabályozó szervezet teljesítse a SERVIN.2.3 cikk [Nemzeti elbánás], a SERVIN.2.4. cikk [Legnagyobb kedvezményes elbánás], valamint a 3.4. cikk [Nemzeti elbánás] és a 3.5. cikk [Legnagyobb kedvezményes elbánás] szerinti kötelezettségeket.

               SERVIN.5.44. cikk: Elszámolási és fizetési rendszerek

               A Felek egy másik Fél területükön letelepedett pénzügyi szolgáltatói számára a nemzeti elbánást biztosító feltételekkel azonos feltételek mellett kötelesek hozzáférést biztosítani a közigazgatási intézmények által működtetett fizetési és elszámolási rendszerekhez, valamint a szokásos üzleti életben rendesen elérhető hivatalos finanszírozási és refinanszírozási lehetőségekhez. E cikk nem biztosít hozzáférést a Fél végső hitelezői forrásaihoz.

               6. szakasz: Nemzetközi tengeri szállítási szolgáltatások

               SERVIN.5.45. cikk: Hatály és fogalommeghatározások

               1.A Felek nemzetközi tengeri szállítási szolgáltatások nyújtását érintő intézkedéseire az 1., 2., 3. és 4. fejezet és e fejezet 1. szakasza mellett ezt a szakaszt is alkalmazni kell.

               2.E szakasz, valamint e cím 1., 2., 3. és 4. fejezete alkalmazásában:

               (a)„nemzetközi tengeri szállítási szolgáltatások”: utasok vagy áruk tengerjáró hajókon történő szállítása az egyik Fél kikötője és a másik Fél vagy egy harmadik ország kikötője között, vagy különböző tagállamok kikötői között, beleértve az egyéb szállítási szolgáltatások nyújtóival való közvetlen szerződéskötést is, azzal a céllal, hogy a háztól házig történő vagy multimodális szállítási műveletekre egyetlen fuvarokmány alapján kerüljön sor; nem tartozik azonban ide az ilyen egyéb szállítási szolgáltatások nyújtásának joga;

               (b)„»háztól házig« típusú vagy multimodális szállítási művelet”: egyetlen fuvarokmány szerinti teherszállítás, amely egynél több szállítási módszert vesz igénybe, és amely nemzetközi tengeri szállítást is magában foglal;

               (c)„nemzetközi teheráru”: az egyik Fél kikötője és a másik Fél vagy egy harmadik ország kikötője között, vagy különböző tagállamok kikötői között szállított teheráru;

               (d)„kiegészítő tengerészeti szolgáltatás”: rakománykezelési szolgáltatások tengeri szállításnál, vámkezelési szolgáltatások, konténerállomás és -lerakatszolgáltatás, kereskedelmi hajózási képviselet és tengeri szállítmányozási szolgáltatások;

               (e)„tengeri rakománykezelési szolgáltatások”: a rakodási munkálatokat végző vállalatok tevékenységei, ideértve a terminálok üzemeltetését; nem tartoznak azonban ide a dokkmunkások közvetlen tevékenységei, amennyiben az ilyen munkaerő szervezése a rakodási munkálatokat végző vagy a terminált üzemeltető vállalattól függetlenül történik; az érintett tevékenységek magukban foglalják az alábbiak megszervezését és felügyeletét:

               (i)
                     a teheráru ki- vagy berakodása a hajóról, illetve a hajóra;

               (ii)
                     a teheráru rögzítése vagy a teheráru rögzítésének kioldása; valamint

               (iii)
                     a teheráru fogadása vagy célba juttatása, valamint megóvása a szállítás előtt vagy a kirakodás után;

               (f)„vámkezelési szolgáltatások”: olyan tevékenység, amely az importtal, az exporttal és a tranzitáruval kapcsolatos vámeljárások másik fél érdekében történő lefolytatását jelenti, függetlenül attól, hogy ez a szolgáltató fő tevékenysége, vagy a fő tevékenység szokásos kiegészítése-e;

               (g)„konténerállomás- és lerakatszolgáltatás”: a konténerek tárolásából, feltöltéséből, kirakásából vagy javításából, valamint a konténerek szállítás céljából történő rendelkezésre bocsátásából álló tevékenységek, akár a kikötő területén, akár a szárazföldön;

               (h)„kereskedelmi hajózási képviselet”: olyan tevékenység, amelynek során az ügynök az adott földrajzi területen egy vagy több hajójárat vagy hajózási társaság érdekeit képviseli az alábbi célokból:

               (i)
                     tengerhajózás és járulékos szolgáltatásainak marketingje és értékesítése, az árajánlatadástól a számlázásig, a társaságok nevében hajóraklevél kibocsátása, a szükséges vonatkozó szolgáltatások beszerzése és továbbértékesítése, okmányok elkészítése, üzleti információk rendelkezésre bocsátása; valamint

               (ii)
                     eljárás a hajó kikötését szervező társaságok nevében, hajó beérkezésének szervezése, szükség esetén teheráru átvétele;

               (i)„átrakodási szolgáltatások”: nemzetközi teheráru tengeren történő elő- vagy továbbszállítása, konténerek, osztott ömlesztett és száraz vagy folyékony ömlesztett szállítmány formájában, az egyik Fél területén található kikötők között, feltéve, hogy az ilyen nemzetközi teheráru „úton” van, azaz az adott Fél területén kívül található rendeltetési helyre irányul, vagy a szállítmány kikötőjéből érkezik;

               (j)„szállítmányozási szolgáltatások”: olyan tevékenységek, amelyek során a szolgáltató a megbízó nevében megszervezi és felügyeli a szállítmányt, intézkedik a fuvarozóeszköz ügyében, és kapcsolódó szolgáltatásokat vásárol, elkészíti az okmányokat és megadja a szükséges üzleti információkat;

               (k)„kikötői szolgáltatások”: a kikötőt üzemeltető szerv, annak alvállalkozói vagy más szolgáltatók által a tengeri kikötő területén belül vagy az e területhez vezető vízi úton nyújtott, teher- vagy személyszállítást támogató szolgáltatások. valamint

               (l)„tárolás, raktározás” a fagyasztott vagy hűtött áruk tárolása és a folyadékok vagy gázok ömlesztett tárolása és egyéb tárolási és raktározási szolgáltatások.

               SERVIN.5.46. cikk: Kötelezettségek

               1.A SERVIN.2.7. cikk [Nem megfelelő intézkedések és kivételek] és a SERVIN.3.6. cikk [Nem megfelelő intézkedések] szerinti nem megfelelő intézkedések vagy egyéb intézkedések sérelme nélkül a Felek kereskedelmi és megkülönböztetésmentes alapon érvényesítik a nemzetközi tengeri piacokhoz és kereskedelemhez való korlátlan hozzáférés elvét az alábbiak révén:

               (a)a saját hajóik számára biztosítottnál nem kevésbé kedvező elbánást biztosítanak a másik Fél lobogója alatt közlekedő vagy a másik Fél szolgáltatója által üzemeltetett hajók számára, többek között az alábbiak tekintetében:

               (i)
                     a kikötők megközelítése;

               (ii)
                     a kikötői infrastruktúra igénybevétele;

               (iii)
                     a kiegészítő tengerészeti szolgáltatások igénybevétele; valamint

               (iv)
                     vámlétesítmények, horgonyzóhelyek és be- és kirakodásra szolgáló létesítmények kijelölése; beleértve a kapcsolódó díjakat és terheket;

               (b)észszerű és a saját szolgáltatóikra vagy hajóikra, illetve harmadik országok hajóira vagy szolgáltatóira alkalmazandó feltételeknél nem kevésbé kedvező feltételek mellett (beleértve a díjakat és terheket, a nyújtandó szolgáltatás jellemzőit és minőségét) a másik Fél nemzetközi tengeri szállítási szolgáltatóinak rendelkezésére bocsátják a következő kikötői szolgáltatásokat: révkalauzolás, vontatás és vontató biztosítása, élelmiszer-, üzemanyag- és vízellátás, hulladékgyűjtés és ballaszt hulladékeltávolítás, révkapitányi szolgáltatások, navigációs segítség, vészhelyzeti javító berendezések, horgonyzási, parthoz állási, kikötési és elkötési szolgáltatások a hajó üzemeltetéséhez szükséges parti üzemeltetési szolgáltatások, beleértve a távközlés, víz és elektromos energia biztosítását;

               (c)engedélyezik, hogy a másik Fél nemzetközi tengeri szállítási szolgáltatói – adott esetben az illetékes hatóság engedélyével – az Egyesült Királyság kikötői vagy valamely tagállam kikötői között olyan üres konténereket helyezzenek át, amelyeket nem ellenérték fejében szállítanak teheráruként; valamint

               (d)engedélyezik a másik Fél nemzetközi tengeri szállítási szolgáltatói számára, hogy – adott esetben az illetékes hatóság engedélyével – átrakodási szolgáltatásokat nyújtsanak az Egyesült Királyság kikötői vagy valamely tagállam kikötői között.

               2.Az (1) bekezdésben említett alapelv alkalmazása során a Felek:

               (a)nem foglalnak a harmadik országokkal jövőben kötendő, nemzetközi tengeri szállítási szolgáltatásokról – köztük a száraz és a folyékony ömlesztett rakomány menetrendszerinti kereskedelméről – szóló kétoldalú megállapodásokba rakománymegosztási záradékot, elfogadható időn belül megszüntetik az ilyen tárgyú rakománymegosztási rendelkezéseket, amennyiben azok korábbi megállapodásokból kifolyólag még fennállnak;

               (b)nem fogadnak el és nem tartanak fenn olyan intézkedést, amely egy nemzetközi szállítmány egésze vagy egy része vonatkozásában előírja, hogy az kizárólag a Félnél nyilvántartásba vett vagy a Fél természetes személyeinek tulajdonában vagy ellenőrzése alatt álló hajókkal szállítható;

               (c)eltörlik az olyan egyoldalú intézkedéseket és igazgatási, technikai és más jellegű akadályokat és tartózkodnak olyan egyoldalú intézkedések és igazgatási, technikai és más jellegű akadályok bevezetésétől, amelyek burkolt módon korlátozhatják vagy diszkriminatív módon befolyásolhatják a nemzetközi tengeri szállítási szolgáltatások szabad nyújtását; valamint

               (d)nem akadályozzák a másik Fél nemzetközi tengeri szállítási szolgáltatóit a más szállítási szolgáltatókkal való, „háztól házig” típusú vagy multimodális szállítási művelet céljából történő közvetlen szerződéskötésben.

               7. szakasz: Jogi szolgáltatások

               SERVIN.5.47. cikk: Hatály

               1.A Felek meghatározott jogi szolgáltatások nyújtását érintő intézkedéseire e cím 1., 2., 3. és 4. fejezete, valamint e fejezet 1. és 2. szakasza mellett ezt a szakaszt is alkalmazni kell.

               2.E szakasz egyetlen rendelkezése sem érinti egyik Fél jogát sem arra, hogy területén megkülönböztetésmentes módon szabályozza és felügyelje a meghatározott jogi szolgáltatások nyújtását.

               SERVIN.5.48. cikk: Fogalommeghatározások

               E szakasz alkalmazásában:

               (a)„meghatározott jogi szolgáltatások”: olyan jogi szolgáltatások, amelyek a saját ország joghatósága szerinti joggal és a nemzetközi közjoggal kapcsolatosak, ide nem értve az uniós jogot;

               (b)„a saját ország joghatósága”: a tagállamnak vagy az Egyesült Királyságnak a joghatósága (vagy joghatóságának egy része), amely alatt az ügyvéd a saját ország joghatósága szerinti szakmai címét megszerezte, vagy ha az ügyvéd egynél több joghatóság alatt szerzett szakmai címet, akkor e joghatóságok bármelyike;

               (c)„a saját ország joghatóságának joga”: az ügyvéd saját országának joghatósága szerinti jog
                  31
               .

               (d)„a saját ország joghatósága szerinti szakmai cím”:

               (i)uniós ügyvéd esetében a valamely tagállamban szerzett, az adott tagállamban jogi szolgáltatás nyújtására feljogosító szakmai cím; vagy

               (ii)az Egyesült Királyság ügyvédje esetében az „advocate”, a „barrister” vagy a „solicitor” cím, amelyek jogi szolgáltatások nyújtására hatalmaznak fel az Egyesült Királyság joghatósága alá tartozó terület bármely részén;

               (e)„ügyvéd”:

               (i)az Unió olyan természetes személye, aki valamely tagállamban engedéllyel rendelkezik arra, hogy saját országának joghatósága szerinti szakmai címe alatt jogi szolgáltatásokat nyújtson; vagy

               (ii)az Egyesült Királyság olyan természetes személye, aki engedéllyel rendelkezik arra, hogy az Egyesült Királyság joghatósága alá tartozó terület bármely részén a saját joghatósága szerinti szakmai cím alatt jogi szolgáltatásokat nyújtson;

               (f)
                     „a másik Fél ügyvédje”:

               (i)amennyiben a „másik Fél” az Unió, az e) pont i. alpontja szerinti ügyvéd; vagy

               (ii)amennyiben a „másik Fél” az Egyesült Királyság, az e) pont ii. alpontja szerinti ügyvéd; valamint

               (g)„jogi szolgáltatások”: a következő szolgáltatások:

               (i) jogi tanácsadási szolgáltatások; valamint

               (ii) választottbírói, békéltetési és közvetítési szolgáltatások (kivéve azonban, ha ezeket a szolgáltatásokat a SERVIN 4.1. cikkben [Hatály és fogalommeghatározások] meghatározott természetes személyek nyújtják
                  32
               .

               A „jogi szolgáltatások” nem foglalják magukban a valamely Fél közigazgatási szervei, bíróságai és más, szabályszerűen létrehozott hivatalos bírósági szervei előtti jogi képviseletet, az igazságszolgáltatás működtetése terén közfeladatok ellátásával megbízott jogi szakemberek, például közjegyzők, bírósági végrehajtók („huissiers de justice”) vagy más közhivatalnokok („officiers publics et ministériels”) által nyújtott jogi tanácsadási és jogi felhatalmazási, dokumentációs és hitelesítési szolgáltatásokat, valamint a hivatalos kormányaktus útján kinevezett bírósági végrehajtók által nyújtott szolgáltatásokat.

               SERVIN.5.49. cikk: Kötelezettségek

               1. A Felek lehetővé teszik a másik Fél ügyvédje számára, hogy az a területükön az ügyvéd saját joghatósága szerinti szakmai címe alatt meghatározott jogi szolgáltatásokat nyújtson a SERVIN 2.2. cikk [Piacra jutás], a SERVIN 2.3. cikk [Nemzeti elbánás], a SERVIN 3.2. cikk [Piacra jutás], a SERVIN 3.4. cikk [Nemzeti elbánás] és a SERVIN.4.4. cikk [Szerződéses szolgáltatók és független szakemberek] rendelkezéseinek megfelelően.

               2.
                     Amennyiben valamely Fél (a fogadó ország joghatósága) a másik Fél ügyvédje számára meghatározott jogi szolgáltatások (1) bekezdés szerinti nyújtására vonatkozó feltételként előírja a területén történő nyilvántartásba vételt, e nyilvántartásba vételre vonatkozó követelmények és eljárás nem lehetnek:

               (a)kevésbé kedvezőek, mint azok, amelyek harmadik országbeli olyan természetes személyre vonatkoznak, aki a fogadó ország joghatósága alá tartozó területen a harmadik országbeli szakmai címe alapján harmadik ország jogával vagy a nemzetközi közjoggal kapcsolatos jogi szolgáltatásokat nyújt; valamint

               (b)nem eredményezhetnek olyan követelményt, és nem lehetnek egyenértékűek azzal, hogy a fogadó ország joghatósága szerinti jogi szakma gyakorlásához szükséges képesítést vagy engedélyt kell szerezni.

               3.
                     A meghatározott jogi szolgáltatások (1) bekezdés szerinti, letelepedés útján történő nyújtására a (4) bekezdés rendelkezései alkalmazandók.

               4.
                     A Felek lehetővé teszik a másik Fél jogi személyei számára, hogy azok fióktelepet hozzanak létre a területükön, amelynek révén meghatározott jogi szolgáltatásokat
                  33
                nyújtanak az (1) bekezdés rendelkezései szerint az e cím 2. fejezetében [Beruházások liberalizálása] foglalt feltételekkel összhangban, és azok teljesülése esetén. Ez nem érinti azokat a követelményeket, amelyek értelmében valamely jogi személy részvényesei, tulajdonosai, partnerei vagy vezetői bizonyos százalékának adott képesítéssel kell rendelkeznie vagy adott szakmát – például ügyvéd vagy könyvelő – kell gyakorolnia.

               SERVIN.5.50. cikk: Nem megfelelő intézkedések

               1.Az 5.49. cikk [Kötelezettségek] nem alkalmazandó a következőkre:

               (a)valamely Fél bármely meglévő nem megfelelő intézkedése az alábbiak szintjén:

               (i)az Unió esetében:

               (A) az Unió, az Uniónak a SERVIN-1. mellékletben [Meglévő intézkedések] található jegyzékében foglaltak szerint;

               (B) valamely tagállam központi kormányzata, az Uniónak a SERVIN-1. mellékletben [Meglévő intézkedések] található jegyzékében foglaltak szerint;

               (C) valamely tagállam regionális önkormányzata, az Uniónak a SERVIN-1. mellékletben [Meglévő intézkedések] található jegyzékében foglaltak szerint; vagy

               (D) a C) pontban említettektől eltérő helyi önkormányzat; valamint

               (ii)az Egyesült Királyság esetében:

               (A) a központi kormányzat, az Egyesült Királyságnak a SERVIN-1. mellékletben [Meglévő intézkedések] található jegyzékében foglaltak szerint;

               (B)regionális önkormányzat, az Egyesült Királyságnak a SERVIN-1. mellékletben [Meglévő intézkedések] található jegyzékében foglaltak szerint; vagy

               (C)helyi önkormányzat;

               (b)az a) pontban említett nem megfelelő intézkedés folytatása vagy azonnali megújítása; vagy

               (c)az a) és a b) pontan említett bármely nem megfelelő intézkedés módosítása annyiban, amennyiben az nem csökkenti az intézkedésnek a SERVIN.5.49. cikknek [Kötelezettségek] való, közvetlenül a módosítás előtt fennálló megfelelőségét.

               2. A SERVIN.5.49. cikk [Kötelezettségek] nem alkalmazandó a Felek olyan intézkedéseire, amelyek összhangban vannak a SERVIN-2. mellékletben [Jövőbeni intézkedések] felsorolt valamely ágazat, alágazat vagy tevékenység tekintetében meghatározott fenntartásokkal, feltételekkel vagy minősítésekkel.

               3.
                     Ezt a szakaszt a SERVIN-4. melléklet [Szerződéses szolgáltatók és független szakemberek] sérelme nélkül kell alkalmazni.

               III. cím: Digitális kereskedelem

               1. fejezet: Általános rendelkezések

               DIGIT.1. cikk: Célkitűzés

               E cím célja a digitális kereskedelem előmozdítása, az elektronikus úton folytatott kereskedelem indokolatlan akadályainak elhárítása, valamint a vállalkozások és fogyasztók számára egyaránt nyitott, biztonságos és megbízható online környezet biztosítása.

               DIGIT.2. cikk: Hatály

               1.
                     E cím a Feleknek az elektronikus úton folytatott kereskedelemre irányuló intézkedéseire alkalmazandó.

               2.
                     E cím nem alkalmazandó az audiovizuális szolgáltatásokra.

               DIGIT.3. cikk: Szabályozási jog

               A Felek újólag megerősítik azon jogukat, hogy területükön belül szabályozási intézkedéseket hozzanak olyan legitim szakpolitikai célkitűzések megvalósítása érdekében, mint a népegészségügy, a szociális szolgáltatások, a közoktatás, a biztonság, a környezet – ideértve az éghajlatváltozást – és a közerkölcs védelme, a szociális vagy fogyasztóvédelem, a magánélet védelme és az adatvédelem vagy a kulturális sokféleség előmozdítása és védelme.

               DIGIT.4. cikk: Kivételek

               Az egyértelműség érdekében: e cím egyik rendelkezése sem tiltja a Felek számára, hogy a benne foglalt közérdeken alapuló indokokra való tekintettel az EXC.1 cikk [Általános kivételek], az EXC.4 cikk [A biztonsággal kapcsolatos kivételek], valamint a SERVIN.5.39. cikk [Prudenciális kivételek] értelmében intézkedéseket fogadjanak el vagy tartsanak fenn.

               DIGIT.5. cikk Fogalommeghatározások

               1.E cím alkalmazásában az e tárgykör II. címének [Szolgáltatások és beruházások] SERVIN.1.2. cikkében [Fogalommeghatározások] található fogalommeghatározások irányadók.

               2.E cím alkalmazásában:

               (a)„fogyasztó”: bármely természetes személy, aki nem szakmai céllal nyilvános távközlési szolgáltatást vesz igénybe;

               (b)„közvetlen üzletszerzési célú tájékoztatás”: a kereskedelmi reklámtevékenység bármely olyan formája, mellyel egy természetes vagy jogi személy nyilvános távközlési szolgáltatás felhasználásával üzletszerzési célú üzeneteket küld egy felhasználó számára – az elektronikus levelezés, a szöveges, illetve multimédiás üzenetek (SMS, illetve MMS) alkalmazása mindenképpen idetartozik;

               (c)„elektronikus hitelesítés”: olyan elektronikus eljárás, mely lehetővé teszi:

               (I)egy természetes vagy jogi személy elektronikus azonosítását, illetve

               (II)az elektronikus adatok eredetének és sértetlenségének megerősítését;

               (d)„ajánlott elektronikus kézbesítési szolgáltatás”: olyan szolgáltatás, amely lehetővé teszi az adatok harmadik felek közötti, elektronikus úton való továbbítását, és bizonyítékot szolgáltat a továbbított adatok kezelésére vonatkozóan, beleértve az adatok küldésének és fogadásának igazolását is, és védi a továbbított adatokat az adatvesztés, az adatlopás, az adatkárosodás és a jogosulatlan adatmódosítás kockázata ellen;

               (e)„elektronikus bélyegző”: olyan, jogi személy által alkalmazott elektronikus adat, amelyet más elektronikus adathoz csatolnak, illetve logikailag hozzárendelnek, hogy biztosítsák a kapcsolt adat eredetét és sértetlenségét;

               (f)„elektronikus aláírás”: olyan elektronikus adat, amelyet más elektronikus adathoz csatolnak, illetve logikailag hozzárendelnek, és:

               (I)melyet egy természetes személy arra használ, hogy elektronikus formában kifejezze egyetértését a kapcsolt adatban foglaltakkal; valamint

               (II)úgy csatolnak az elektronikus adathoz, hogy nyomon követhető legyen a kapcsolt adat minden későbbi megváltoztatása;

               (g)„elektronikus időbélyegző”: olyan elektronikus adatok, amelyek más elektronikus adatokat egy adott időponthoz kötnek, és ezáltal igazolják, hogy az utóbbi adatok léteztek az adott időpontban;

               (h)„bizalmi szolgáltatás”: olyan elektronikus szolgáltatás, mely magában foglalja:

               (I)elektronikus aláírások, elektronikus bélyegzők vagy elektronikus időbélyegzők, ajánlott elektronikus kézbesítési szolgáltatások, valamint az ilyen szolgáltatásokhoz kapcsolódó tanúsítványok létrehozását, ellenőrzését és érvényesítését;

               (II)weboldal-hitelesítő tanúsítványok létrehozását, ellenőrzését és érvényesítését; vagy

               (III)elektronikus aláírások, bélyegzők vagy az ilyen szolgáltatásokhoz kapcsolódó tanúsítványok megőrzését;

               (i)„kormányzati adat”: a kormányzat bármely szintje, valamint – a kormányzat bármely szintje által rájuk ruházott hatáskörök gyakorlásával összefüggésben – a nem kormányzati szervek tulajdonában vagy birtokában lévő adat;

               (j)„nyilvános távközlési szolgáltatás”: minden olyan távközlési szolgáltatás, amelyet általában a nyilvánosság számára kínálnak;

               (k)„felhasználó”: nyilvános távközlési szolgáltatást igénybe vevő természetes vagy jogi személy.

               2. fejezet: Adatforgalom és a személyes adatok védelme

               DIGIT.6. cikk: Határokon átívelő adatforgalom

               1.A Felek a digitális gazdaságon belüli kereskedelem megkönnyítése érdekében vállalják a határokon átívelő adatforgalom biztosítását. Ebből a célból a Felek közötti határokon átívelő adatforgalmat egyik Fél sem korlátozza:

               (a)annak megkövetelésével, hogy a feldolgozás a Fél területén lévő informatikai berendezések vagy hálózati elemek segítségével történjen, ideértve a Fél területén tanúsított vagy jóváhagyott informatikai berendezések vagy hálózati elemek igénybevételének megkövetelését is;

               (b)annak megkövetelésével, hogy tárolás vagy feldolgozás céljából az adatok fizikailag a Fél területén legyenek;

               (c)a másik Fél területén végzett tárolás vagy feldolgozás megtiltásával; vagy

               (d)azzal, hogy a határon átívelő adattovábbítás feltételéül szabja a Felek területén lévő informatikai berendezések vagy hálózati elemek igénybevételét vagy az adatoknak a Felek területén való fizikai jelenlétét.

               2.A Felek e rendelkezés végrehajtását folyamatosan ellenőrzik, és eredményességét az e megállapodás hatálybalépésének napjától számított három éven belül értékelik. Mindegyik fél bármely időpontban javasolhatja a másik Félnek az (1) bekezdésben meghatározott korlátozáslista felülvizsgálatát. Ezt a kérést jóhiszeműen kell mérlegelni.

               DIGIT.7. cikk: A személyes adatok és a magánélet védelme

               1.A Felek elismerik, hogy a magánszemélyeknek joguk van személyes adataik és magánéletük védelméhez, és az ezzel kapcsolatos magas szintű normák elősegítik a digitális gazdaság iránti bizalmat és a kereskedelem fejlődését.

               2.E megállapodás egyetlen rendelkezése sem akadályozza egyik Felet sem abban, hogy a személyes adatok és a magánélet védelme területén – akár a határokon átívelő adattovábbításokkal összefüggésben is – intézkedéseket hozzanak és tartsanak fenn, feltéve, hogy a Fél joga rendelkezik olyan eszközökről, amelyek a továbbított adatok védelmével kapcsolatos általános hatályú feltételekkel
                  34
                lehetővé teszik az adattovábbítást.

               3.Mindegyik Fél tájékoztatja a másik Felet minden általa elfogadott vagy fenntartott, a (2) bekezdés hatálya alá tartozó intézkedésről.

               3. fejezet: Egyedi rendelkezések

               DIGIT.8. cikk: Az elektronikus továbbításra kivetett vámok

               1.Az elektronikus továbbítás e tárgykör II. címe [Szolgáltatások és beruházások] értelmében szolgáltatásnyújtásnak minősül.

               2.A Felek nem vetnek ki vámot az elektronikus továbbításra.

               DIGIT.9. cikk: Az előzetes engedélyezés hiányának elve

               1.Egyik Fél sem köti előzetes engedélyhez az elektronikus úton folytatott szolgáltatásnyújtást azzal a kizárólagos indokkal, hogy a szolgáltatást online nyújtják, illetve nem hoz vagy tart fenn ezzel egyenértékű hatást kiváltó rendelkezést.

               Online szolgáltatásnyújtásnak minősül, ha a szolgáltatásnyújtás elektronikus úton történik, a felek egyidejű jelenléte nélkül.

               2.Az (1) bekezdés nem vonatkozik a távközlési szolgáltatásokra, a műsorszóró szolgáltatásra, a szerencsejáték-szolgáltatásokra, a jogi képviseleti szolgáltatásokra vagy a jegyzői, illetve azzal egyenértékű, közhatalom gyakorlásához közvetlenül és konkrétan kapcsolódó szolgáltatásokra.

               DIGIT.10. cikk: Szerződések elektronikus úton történő megkötése

               1.A Felek biztosítják az elektronikus úton történő szerződéskötés lehetőségét, valamint, hogy jogrendszerükben az elektronikus szerződések alkalmazásának ne legyenek jogi akadályai, illetve az ilyen szerződéseket ne lehessen azzal a kizárólagos indokkal joghatásuktól és érvényességüktől megfosztani, hogy azok elektronikus úton köttettek.

               2.Az (1) bekezdés nem vonatkozik a következőkre:

               (a)műsorszóró szolgáltatások;

               (b)szerencsejáték-szolgáltatások;

               (c)jogi képviseleti szolgáltatások;

               (d)jegyzői, illetve azzal egyenértékű, közhatalom gyakorlásához közvetlenül és konkrétan kapcsolódó szolgáltatások;

               (e)tanú személyes jelenlétét igénylő szerződések;

               (f)olyan szerződések, amelyek ingatlanra vonatkozó jogokat keletkeztetnek vagy ruháznak át;

               (g)olyan szerződések, amelyek jogszabály alapján bíróságok, hatóságok vagy közhatalmat gyakorló szakmák közreműködését igénylik;

               (h)kezességi és ügyleti biztosítékról szóló szerződések, amelyeket szakmai vagy üzleti tevékenységi körükön kívül eljáró személyek kötöttek; vagy

               (i)családjog vagy öröklési jog által szabályozott szerződések.

               DIGIT.11. cikk: Elektronikus hitelesítési és bizalmi szolgáltatások

               1.Egyik Fél sem tagadja meg az elektronikus dokumentumok, elektronikus aláírások, elektronikus bélyegzők vagy elektronikus időbélyegzők, valamint ajánlott elektronikus kézbesítési szolgáltatás útján küldött, illetve fogadott elektronikus adatok joghatását és bírósági eljárásokban bizonyítékként való elfogadhatóságát kizárólag amiatt, hogy azok elektronikus formátumúak.

               2.Egyik Fél sem fogad el vagy tart fenn olyan intézkedéseket, melyek:

               (a)megtiltják az elektronikus tranzakcióban részt vevő felek számára, hogy kölcsönösen meghatározzák a tranzakciójukhoz szükséges megfelelő elektronikus hitelesítési módszereket; vagy

               (b)megakadályozzák az elektronikus tranzakcióban részt vevő feleket abban, hogy bizonyítsák az igazságügyi és közigazgatási hatóságok felé, hogy a tranzakcióhoz használt elektronikus hitelesítés vagy elektronikus bizalmi szolgáltatás megfelel az alkalmazandó jogi követelményeknek.

               3.A (2) bekezdés sérelme nélkül, bármelyik Fél megkövetelheti, hogy egy adott kategóriába tartozó tranzakció esetén alkalmazott elektronikus hitelesítést vagy bizalmi szolgáltatást a saját jogszabályaival összhangban akkreditált hatóság tanúsítsa, illetve, hogy azok megfeleljenek bizonyos teljesítménykövetelményeknek, melyeknek ugyanakkor objektívnek, átláthatónak és megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük, és csak az érintett kategóriájú tranzakciók konkrét jellemzőire vonatkozhatnak.

               DIGIT.12. cikk: Forráskód átadása vagy hozzáférés a forráskódhoz

               1.Egyik Fél sem követeli meg a másik Fél természetes vagy jogi személyének tulajdonában álló szoftver forráskódjának átadását vagy az ahhoz való hozzáférést.

               2.Az egyértelműség érdekében:

               (a)a DIGIT.4. cikkben [Kivételek] említett általános kivételek, biztonsággal kapcsolatos kivételek és prudenciális kivételek vonatkoznak az egyik Fél által tanúsítási eljárás keretében elfogadott vagy fenntartott intézkedésekre; valamint

               (b)e cikk (1) bekezdése nem alkalmazandó azokra az esetekre, amikor a másik Fél természetes vagy jogi személye üzleti alapon, önkéntesen adja át a forráskódot vagy biztosít ahhoz hozzáférést, mint például egy közbeszerzési ügylet vagy egy szabadon letárgyalt szerződés esetében.

               3.E cikknek egyetlen rendelkezése sem érinti:

               (a)a bíróság (a közigazgatási bíróságot is ideértve) által előírt követelményt, valamint a versenyhatóság által a Fél versenyjogi előírásaival összhangban a verseny korlátozásának vagy torzulásának orvoslása céljával előírt követelményt;

               (b)a szabályozó szerv által valamelyik Félnek a felhasználók online biztonságának védelmére vonatkozó törvényi és rendeleti rendelkezései alapján előírt követelményt, a jogosulatlan adatközlést megakadályozni hivatott védintézkedések szabta keretek között;

               (c)a szellemitulajdon-jogok oltalmát és érvényesítését; valamint

               (d)a Felek azon jogát, hogy a kormányzati beszerzésről szóló megállapodás (GPA) III. cikkével (amelyet e megállapodásba e tárgykör VI. címének [Közbeszerzés] PPROC.2. cikke [A kormányzati beszerzésről szóló megállapodás (GPA) egyes rendelkezéseinek e megállapodásba foglalása és a megállapodás hatálya alá tartozó beszerzések] foglal bele) összhangban intézkedéseket hozzanak.

               DIGIT.13. cikk: Online fogyasztói bizalom

               1.Elismerve az elektronikus kereskedelembe vetett fogyasztói bizalom erősítésének fontosságát, a Felek mindegyike intézkedéseket fogad el, illetve tart fenn az elektronikus kereskedelmi ügyletekben részt vevő fogyasztók hatékony védelmének biztosítása érdekében, ideértve többek között az olyan intézkedéseket, amelyek:

               (a)tiltják a félrevezető és csalárd kereskedelmi gyakorlatot;

               (b)kötelezik a beszállítókat és szolgáltatókat, hogy jóhiszeműen eljárva tisztességes kereskedelmi gyakorlatot folytassanak, ideértve annak tilalmát, hogy fogyasztóknak kéretlen termékekért, illetve szolgáltatásokért díjat számítsanak fel;

               (c)kötelezik a beszállítókat és szolgáltatókat – ideértve azokat az eseteket is, amikor közvetítő szolgáltatókon keresztül tevékenykednek –, hogy nyújtsanak fogyasztóiknak világos és részletes tájékoztatást kilétükről, elérhetőségükről, az érintett ügyletről, ideértve az áru, illetve szolgáltatás főbb jellemzőit, valamint az összes alkalmazandó díjat magában foglaló teljes árat, valamint az alkalmazandó fogyasztói jogokat (közvetítő szolgáltatók esetében ez magában foglalja annak lehetővé tételét, hogy ezen információkat a beszállító, illetve szolgáltató közölje); valamint

               (d)jogaik sérülése esetére elérhetővé teszik a fogyasztók számára a jogorvoslat lehetőségét, ideértve a jogorvoslathoz való jogot olyan esetekben, amikor a kifizetett terméket, illetve szolgáltatást nem a megállapodás szerint szállítják vagy nyújtják.

               2.A Felek elismerik annak a fontosságát, hogy fogyasztóvédelmi ügynökségeiket vagy egyéb érintett szerveiket megfelelő végrehajtási hatáskörökkel ruházzák fel, és ezen ügynökségek együttműködjenek egymással, a fogyasztók védelme, valamint az online fogyasztói bizalom erősítése érdekében.

               DIGIT.14. cikk: Kéretlen tájékoztatás közvetlen üzletszerzés céljából

               1.
                     A Felek mindegyike biztosítja a fogyasztók közvetlen üzletszerzési célú, kéretlen tájékoztatással szembeni hatékony védelmét.

               2.
                     A Felek mindegyike biztosítja, hogy a természetes személynek minősülő fogyasztók nem kapnak közvetlen üzletszerzési célú tájékoztatást, hacsak ehhez nem adták hozzájárulásukat az érintett Fél ilyen tájékoztatás fogadására vonatkozó jogszabályainak megfelelően.

               3.
                     A (2) bekezdés sérelme nélkül, minden Fél lehetővé teszi azon természetes vagy jogi személyek számára, akik a Fél jogszabályaiban meghatározott feltételekkel összhangban, termékértékesítéshez vagy szolgáltatásnyújtáshoz kapcsolódóan gyűjtötték felhasználók elérhetőségi adatait, hogy saját hasonló termékeikről vagy szolgáltatásaikról ezen felhasználóknak közvetlen üzletszerzési célú tájékoztatást küldjenek.

               4.
                     A Felek gondoskodnak arról, hogy a közvetlen üzletszerzési célú tájékoztatások egyértelműen azonosíthatók legyenek, feltüntetve, hogy kinek a nevében küldték azokat, és tartalmazzák a szükséges információkat annak érdekében, hogy a felhasználók díjmentesen és bármikor kérhessék az üzenetküldés megszüntetését.

               5.
                     A Felek mindegyike elérhetővé teszi a felhasználók számára a jogorvoslat lehetőségét közvetlen üzletszerzési célú tájékoztatások azon szolgáltatóival szemben, melyek nem tesznek eleget az (1)–(4) bekezdés alapján elfogadott, illetve fenntartott intézkedéseknek.

               DIGIT.15. cikk: Nyílt hozzáférésű kormányzati adatok

               1.A Felek elismerik, hogy a kormányzati adatokhoz való nyílt hozzáférés és a kormányzati adatok felhasználása elősegíti a gazdasági és a társadalmi fejlődés, a versenyképesség, a termelékenység és az innováció élénkülését.

               2.Annyiban, amennyiben valamelyik Fél úgy dönt, hogy meghatározott kormányzati adatokat nyilvánosan hozzáférhetővé tesz, az adott Fél a gyakorlati megvalósíthatóság szabta keretek között törekszik annak biztosítására, hogy az adatok:

               (a)olyan formátumúak legyenek, amely lehetővé teszi a könnyű keresést, beolvasást, felhasználást, újrafelhasználást és újbóli terjesztést;

               (b)géppel olvasható és térinformatikailag támogatott formátumúak legyenek;

               (c)a lehető legnagyobb mértékben szabványosított leíró metaadatokat is tartalmazzanak;

               (d)megbízható, felhasználóbarát és ingyenesen hozzáférhető alkalmazásprogramozási felületeken keresztül legyenek hozzáférhetők;

               (e)rendszeresen aktualizálva legyenek;

               (f)az újrafelhasználás tekintetében ne essenek diszkriminatív vagy szükségtelenül korlátozó felhasználási feltételek alá; valamint

               (g)a Felek személyesadat-védelmi szabályainak maradéktalan tiszteletben tartásával kerüljenek újrahasználat céljából rendelkezésre bocsátásra.

               3.A Felek törekednek együttműködni egymással annak meghatározása céljából, hogy az egyes Felek – a közszektoron belüli felhasználáson túlmutatóan, az üzleti lehetőségek bővítése és új üzleti lehetőségek megteremtése érdekében – hogyan tudják bővíteni az adott Fél által nyilvánossá tett kormányzati adatokhoz való hozzáférést és ezen adatok felhasználását.

               DIGIT.16. cikk: Együttműködés a digitális kereskedelemmel összefüggő szabályozási kérdésekben

               1.A Felek információcserét folytatnak a digitális kereskedelemmel összefüggő szabályozási kérdésekben, és ennek keretében foglalkoznak a következőkkel:

               (a)a műszakilag átjárható bizalmi és hitelesítési szolgáltatások elismerése és elősegítése;

               (b)a direktmarketing-célú kommunikáció kezelése;

               (c)a fogyasztók védelme; valamint

               (d)minden más, a digitális kereskedelem fejlődése szempontjából releváns kérdés, beleértve a kialakulóban lévő technológiákat is.

               2.Az (1) bekezdés nem alkalmazandó a Feleknek a személyes adatok és a magánélet védelmével kapcsolatos szabályaira és védintézkedéseire, ideértve a személyes adatok határokon átívelő továbbításával kapcsolatosakat is.

               DIGIT.17. cikk: Egyetértés a számítástechnikai szolgáltatásokról

               1.A Felek egyetértenek abban, hogy a szolgáltatáskereskedelemnek és a beruházásoknak e tárgykör II. címével [Szolgáltatások és beruházások] összhangban történő liberalizációja céljából a következő szolgáltatásokat számítástechnikai és kapcsolódó szolgáltatásoknak tekintik, függetlenül attól, hogy nyújtásuk hálózaton – és különösen az interneten – keresztül történik-e:

               (a)tanácsadás, adaptálás, stratégia, elemzés, tervezés, specifikáció, kialakítás, fejlesztés, telepítés, implementáció, integráció, tesztelés, hibaelhárítás, frissítés, támogatás, műszaki segítség vagy irányítás számítógépek vagy számítástechnikai rendszerek tekintetében vagy azok számára;

               (b)számítógépes programok, amelyeket a számítógépek (önmagukban és önmaguktól való) működéséhez és kommunikációjához szükséges utasítások halmazaként definiálnak, ezenkívül tanácsadás, stratégia, elemzés, tervezés, specifikáció, dizájn, fejlesztés, telepítés, implementáció, integráció, tesztelés, vírusirtás, frissítés, adaptálás, karbantartás, támogatás (support), műszaki segítség vagy irányítás vagy felhasználás számítógépes programok tekintetében vagy azok számára;

               (c)adatkezelés, adattárolás, tárhely- vagy adatbázis-szolgáltatások;

               (d)irodai gépek és berendezések – köztük számítógépek – karbantartása és javítása; valamint

               (e)ügyfelek személyzete számára nyújtott, számítógépes programokhoz, számítógépekhez, számítástechnikai rendszerekhez kapcsolódó képzési szolgáltatások, máshová be nem sorolt szolgáltatások.

               Az egyértelműség érdekében: a számítástechnikai és kapcsolódó szolgáltatások segítségével megvalósított szolgáltatások önmagukban – az (1) bekezdésben felsoroltak kivételével – nem minősülnek számítástechnikai és kapcsolódó szolgáltatásnak.

               IV. cím: Tőkemozgások, fizetések, átutalások és ideiglenes védintézkedések

               CAP.1. cikk: Célkitűzések

               E cím célja az e megállapodás keretében liberalizált ügyletekkel összefüggő tőkemozgások és fizetési műveletek lehetővé tétele.

               CAP.2. cikk: Folyó fizetési mérleg

               E megállapodás egyéb rendelkezéseinek sérelme nélkül a Felek kötelesek lehetővé tenni – szabadon átváltható valutában, a Nemzetközi Valutaalap (IMF) alapokmányával összhangban – az e megállapodás hatálya alá tartozó, folyó fizetési mérleg folyószámlán végrehajtott tranzakciókkal kapcsolatos bármely fizetést és átutalást.

               CAP.3. cikk: Tőkemozgások

               1.
                     E megállapodás egyéb rendelkezéseinek sérelme nélkül a Felek kötelesek lehetővé tenni a folyó fizetési mérleg tőkemérlegén és pénzügyi mérlegén zajló tranzakciók tekintetében a tőke szabad mozgását a beruházásoknak és egyéb tranzakcióknak az e tárgykör II. címében [Szolgáltatások és beruházások] előírtak szerinti liberalizációja céljából.

               2.
                     A Felek konzultációt folytatnak egymással a tőkemozgásokkal foglalkozó szakbizottságban annak érdekében, hogy előmozdítsák az egymás közötti tőkemozgást, ezzel is ösztönzendő a kereskedelmet és a beruházásokat.

               CAP.4. cikk: Tőkemozgásokat, kifizetéseket vagy átutalásokat érintő intézkedések

               1.A CAP.2. cikk [Folyó fizetési mérleg] és a CAP.3. cikk [Tőkemozgások] nem értelmezhető úgy, mint amely megakadályozza a Feleket a következőkre vonatkozó jogszabályaik és egyéb rendelkezéseik alkalmazásában:

               (a)csőd, fizetésképtelenség vagy a hitelezők jogainak védelme;

               (b)értékpapírok, határidős ügyletek, opciók, és más pénzügyi eszközök kibocsátása, kereskedelme vagy forgalmazása;

               (c)pénzügyi jelentés készítése vagy nyilvántartások vezetése a tőkemozgásokról, fizetésekről és átutalásokról, amennyiben ez a bűnüldöző vagy pénzügyi szabályozó hatóságok részére történő segítségnyújtás érdekében szükséges;

               (d)bűncselekmények, megtévesztő vagy csalárd gyakorlat;

               (e)a bírósági vagy közigazgatási eljárásokban hozott végzések vagy ítéletek betartásának biztosítása; vagy

               (f)társadalombiztosítás, állami nyugdíjbiztosítás vagy kötelező megtakarítási rendszerek.

               2.Az (1) bekezdésben említett jogszabályok és egyéb rendelkezések nem alkalmazhatók méltánytalan, önkényes vagy megkülönböztető módon, illetve nem képezhetnek más módon a tőkemozgásokat, kifizetéseket vagy átutalásokat érintő rejtett korlátozást.

               CAP.5. cikk: Ideiglenes védintézkedések

               1.Az Unió gazdasági és monetáris uniójának működésében tapasztalt súlyos nehézségek, vagy azok veszélye okozta kivételes körülmények esetén az Unió hat hónapot meg nem haladó időtartamra a tőkemozgások, kifizetések vagy átutalások tekintetében védintézkedéseket fogadhat el vagy tarthat fenn.

               2.Az (1) bekezdésben említett intézkedéseket a szigorúan szükséges mértékre kell korlátozni.

               CAP.6. cikk: Korlátozások a fizetési mérleggel és a külső finanszírozással kapcsolatos nehézségek esetén

               1.Amennyiben a Felek egyike a fizetési mérleggel és a külső finanszírozással kapcsolatban súlyos nehézségeket, illetve ennek veszélyét tapasztalja, korlátozó intézkedéseket fogadhat el vagy tarthat fenn a tőkemozgásokkal, kifizetésekkel és átutalásokkal kapcsolatban
                  35
               .

               2.Az (1) bekezdésben említett intézkedéseknek:

               (a)összhangban kell lenniük a Nemzetközi Valutaalap alapokmányával;

               (b)nem szabad túllépniük az (1) bekezdésben leírt körülmények kezeléséhez szükséges mértéket;

               (c)átmenetieknek kell lenniük és azokat az (1) bekezdésben leírt helyzet javulásával fokozatosan fel kell számolni;

               (d)kerülniük kell a másik Fél kereskedelmi, gazdasági és pénzügyi érdekeit érintő szükségtelen károkozást; valamint

               (e)megkülönböztetésmentesnek kell lenniük a hasonló helyzetben lévő harmadik országokkal összehasonlítva.

               3.Árukereskedelem esetén az egyes Felek korlátozó intézkedéseket fogadhatnak el vagy tarthatnak fenn külső pénzügyi helyzetük vagy fizetési mérlegük megóvása érdekében. Ezen intézkedéseknek összhangban kell állniuk az 1994. évi GATT-tal és az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény fizetési mérlegre vonatkozó rendelkezéseiről szóló egyetértési megállapodással.

               4.Szolgáltatáskereskedelem esetén a Felek bármelyike elfogadhat vagy fenntarthat korlátozó intézkedéseket a külső pénzügyi helyzetük vagy a fizetési mérlegük megóvása céljából. Ezen intézkedéseknek összhangban kell lenniük a GATS XII. cikkével.

               5.Az a Fél, amely az (1) és a (2) bekezdés szerinti intézkedéseket tart fenn vagy fogadott el, haladéktalanul értesíti azokról a másik Felet.

               6.Amennyiben valamely Fél e cikk alapján korlátozásokat fogad el vagy tart fenn, a Felek haladéktalanul konzultálnak egymással a tőkemozgásokkal foglalkozó szakbizottságban, hacsak a konzultációkat nem más fórumokon tartják. A szakbizottság megvizsgálja a fizetési mérleggel és a külső finanszírozással kapcsolatos, az adott intézkedéseket eredményező nehézséget, például az alábbi tényezők figyelembevételével:

               (a)a nehézségek természete és mértéke;

               (b)a külső gazdasági és kereskedelmi környezet; valamint

               (c)a rendelkezésre álló alternatív korrekciós intézkedések.

               7.A (6) bekezdés értelmében vett konzultáció során foglalkoznak azzal, hogy a korlátozó intézkedések megfelelnek-e az (1) és (2) bekezdésnek. A Felek elfogadják a Nemzetközi Valutaalap (IMF) által bemutatott valamennyi statisztikai vagy tényszerű jellegű megállapítást – amennyiben ilyenek rendelkezésre állnak –, és a következtetéseknek figyelembe kell venniük a Valutaalapnak az érintett Fél fizetésimérleg- és külső pénzügyi helyzetéről szóló értékelését.

               V. cím: Szellemi tulajdon

               1. fejezet: Általános rendelkezések

               IP.1. cikk: Célkitűzések

               E cím célkitűzései a következők:

               (a)
                     innovatív és kreatív termékek és szolgáltatások előállításának és forgalmazásának megkönnyítése a Felek között az ilyen kereskedelem torzulásainak és akadályainak csökkentése révén, hozzájárulva ezáltal a fenntarthatóbb és inkluzívabb gazdasághoz; valamint

               (b)
                     a szellemitulajdon-jogok megfelelő szintű és hatékony védelmének és érvényesítésének biztosítása.

               IP.2. cikk: Hatály

               1.
                     Ez a cím kiegészíti és pontosítja valamennyi Félnek a TRIPS-megállapodásból, illetve egyéb, a szellemi tulajdon területén megkötött azon nemzetközi egyezményekből eredő jogait és kötelezettségeit, amelyeknek részes felei.

               2.
                     Ez a cím nem zárja ki, hogy a Felek az e címben előírtnál szélesebb körben védjék és érvényesítsék a szellemitulajdon-jogokat, feltéve, hogy az ilyen oltalom és érvényesítés nem ellentétes e cím rendelkezéseivel.

               IP.3. cikk: Fogalommeghatározások

               E cím alkalmazásában:

               (a)
                     „Párizsi Egyezmény”: az ipari tulajdon oltalmáról szóló, 1883. március 20-án kelt, legutóbb 1967. július 14-én Stockholmban felülvizsgált Párizsi Egyezmény;

               (b)
                     „Berni Egyezmény”: az irodalmi és művészeti művek védelméről szóló, 1886. szeptember 9-én kelt, 1971. július 24-én Párizsban felülvizsgált és 1979. szeptember 28-án módosított Berni Egyezmény;

               (c)
                     „Római Egyezmény”: az előadóművészek, a hangfelvétel‑előállítók és a műsorsugárzó szervezetek védelméről szóló, 1961. október 26-án kelt Római Egyezmény;

               (d)
                     „WIPO”: a Szellemi Tulajdon Világszervezete;

               (e)
                     „szellemitulajdon-jogok”: e cím IP.7. [Szerzők] – IP.37. [Növényfajták] cikkének vagy a TRIPS-megállapodás II. része 1–7. szakaszának hatálya alá tartozó valamennyi kategóriájú szellemitulajdon-jog. A szellemi tulajdon védelme magában foglalja a Párizsi Egyezmény 10a. cikkében említett tisztességtelen verseny elleni védelmet is;

               (f)
                     „állampolgár”: valamely Fél állampolgárságával rendelkező olyan személy, aki a vonatkozó szellemitulajdon-jog tekintetében megfelelne a TRIPS-megállapodásban és a WIPO égisze alatt kötött és kezelt olyan többoldalú megállapodásokban foglalt oltalomra való jogosultság feltételeinek, amelyeknek valamely Fél szerződő fele.

               IP.4. cikk: Nemzetközi megállapodások

               1.A Felek megerősítik azon nemzetközi megállapodások betartására vonatkozó kötelezettségvállalásukat, amelyeknek részes felei:

               (a)
                     a TRIPS-megállapodás;

               (b)
                     a Római Egyezmény;

               (c)
                     a Berni Egyezmény;

               (d)
                     az 1996. december 20-án Genfben elfogadott WIPO Szerzői Jogi Szerződés;

               (e)
                     a WIPO 1996. december 20-án Genfben elfogadott, Előadásokról és Hangfelvételekről szóló Szerződése;

               (f)
                     a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról szóló Madridi Megállapodáshoz kapcsolódó, 1989. június 27-én elfogadott, legutóbb 2007. november 12-én módosított jegyzőkönyv;

               (g)
                     az 1994. október 27-én Genfben elfogadott Védjegyjogi Szerződés;

               (h)
                     a vakok, látássérültek és nyomtatott szöveget használni képtelen személyek megjelent művekhez való hozzáférésének megkönnyítéséről szóló, 2013. június 27-én Marrákesben elfogadott Szerződés;

               (i)
                     a Hágai Megállapodásnak az ipari minták nemzetközi lajstromozásáról szóló, 1999. július 2-án kelt genfi szövege;

               2.Valamennyi Fél minden észszerű erőfeszítést megtesz az alábbi nemzetközi megállapodások megerősítésére vagy az azokhoz való csatlakozásra:

               (a)
                     az audiovizuális előadások védelméről szóló, 2012. június 24-én Pekingben elfogadott Szerződés;

               (b)
                     a 2006. március 27-én Szingapúrban elfogadott Védjegyjogi Szerződés;

               IP.5. cikk: Jogkimerülés

               E fejezet nem érinti a Felek annak meghatározására vonatkozó szabadságát, hogy a szellemitulajdon-jogok kimerülése alkalmazandó-e és milyen feltételek mellett.

               IP.6. cikk: Nemzeti elbánás

               1.Az e cím hatálya alá tartozó szellemitulajdon-jogok tekintetében valamennyi Fél köteles a másik Fél állampolgárait legalább olyan kedvezményes elbánásban részesíteni, mint amilyenben a Fél a saját állampolgárait részesíti a szellemitulajdon-jogok oltalma tekintetében, figyelemmel adott esetben a Párizsi Egyezményben, a Berni Egyezményben, a Római Egyezményben vagy az integrált áramkörökhöz kapcsolódó szellemi tulajdonról szóló, 1989. május 26-án Washingtonban elfogadott szerződésben korábban megállapított kivételekre. Az előadóművészek, a hangfelvétel-előállítók és a műsorsugárzó szervezetek tekintetében e kötelezettség csak az e megállapodásban megállapított jogokra vonatkozik.

               2.E cikk (1) bekezdésének alkalmazásában az „oltalom” magában foglalja a szellemitulajdon-jogok hozzáférhetőségét, megszerzését, alkalmazási körét, fenntartását és kikényszeríthetőségét érintő ügyeket, valamint az olyan ügyeket, amelyek a szellemitulajdon-jogoknak e fejezetben konkrétan tárgyalt használatát érintik, beleértve az IP.16. cikkben [A technológiai intézkedések védelme] tárgyalt hatékony technológiai intézkedések kijátszásának megakadályozását célzó intézkedéseket és az IP.17. cikkben [A jogkezelési információkra vonatkozó kötelezettségek] tárgyalt jogkezelési információkkal kapcsolatos intézkedéseket.

               3.A Felek bírósági és közigazgatási eljárásaik tekintetében élhetnek az (1) bekezdés alapján engedélyezett kivételekkel, ideértve a másik Fél állampolgárai számára annak előírását, hogy a területükön kézbesítési címet jelöljenek meg vagy képviselőt jelöljenek ki, amennyiben az ilyen kivételek:

               (a)
                     a Fél e címmel nem összeegyeztethetetlen törvényeinek vagy egyéb rendelkezéseinek való megfelelés biztosításához szükségesek; vagy

               (b)
                     alkalmazásának módja nem valósítja meg a kereskedelem rejtett korlátozását.

               4.Az (1) bekezdés nem alkalmazandó a szellemitulajdon-jogok megszerzésére vagy fenntartására irányuló, a WIPO égisze alatt kötött többoldalú megállapodásokban előírt eljárásokra.

               2. fejezet: A szellemitulajdon-jogokra vonatkozó alapkövetelmények

               1. szakasz: Szerzői jogok és szomszédos jogok

               IP.7. cikk: Szerzők

               Valamennyi Fél kizárólagos jogot biztosít a szerzők részére a következők engedélyezésére vagy megtiltására:

               (a)
                     műveik egy részének vagy egészének közvetlen vagy közvetett, ideiglenes vagy végleges reprodukálása bármilyen eszközzel és bármilyen formában;

               (b)
                     műveik eredeti vagy másolt példányainak bármilyen formában történő nyilvános terjesztése értékesítés útján vagy másként;

               (c)
                     műveik vezetékes vagy vezeték nélküli eszközökkel történő közvetítése a nyilvánosság számára, beleértve az oly módon történő hozzáférhetővé tételt is, hogy a nyilvánosság tagjai a hozzáférés helyét és idejét egyénileg választhatják meg;

               (d)
                     a szerzői alkotásaik eredeti vagy másolati példányainak a nyilvánosság részére való kereskedelmi bérbeadása; valamennyi fél rendelkezhet úgy, hogy ez a pont nem vonatkozik épületekre vagy iparművészeti alkotásokra.

               IP.8. cikk: Előadóművészek

               Valamennyi Fél kizárólagos jogot biztosít az előadóművészek részére a következők engedélyezésére vagy megtiltására:

               (a)
                     előadásaik rögzítése;

               (b)
                     műveik egy részének vagy egészének közvetlen vagy közvetett, időleges vagy végleges reprodukálása bármilyen eszközzel és bármilyen formában;

               (c)
                     előadásaik rögzített formájának terjesztése a nyilvánosság számára, értékesítés útján vagy más módon;

               (d)
                     előadásaik rögzített formájának vezetékes vagy vezeték nélküli eszközökkel történő elérhetővé tétele oly módon, hogy a közönség tagjai azokhoz az általuk megválasztott helyen és időben hozzáférhessenek;

               (e)
                     előadásaik vezeték nélküli sugárzásának és a nyilvánossághoz való közvetítése, kivéve, ha az előadás már önmagában sugárzott előadás vagy rögzítés eredménye;

               (f)
                     előadásaik rögzített formájának a nyilvánosság részére való kereskedelmi bérbeadása.

               IP.9. cikk: Hangfelvétel-előállítók

               Valamennyi Fél kizárólagos jogot biztosít a hangfelvétel-előállítók részére a következők engedélyezésére vagy megtiltására:

               (a)
                     hangfelvételeik egy részének vagy egészének közvetlen vagy közvetett, időleges vagy végleges reprodukálása bármilyen eszközzel és bármilyen formában;

               (b)
                     hangfelvételeik és azok másolatai rögzített formájának forgalmazása a nyilvánosság számára, értékesítés útján vagy más módon;

               (c)
                     hangfelvételeik vezetékes vagy vezeték nélküli eszközökkel történő nyilvánosságra hozatala oly módon, hogy a közönség tagjai azokhoz az általuk megválasztott helyen és időben hozzáférhessenek;

               (d)
                     Hangfelvételeik kereskedelmi bérbeadása a nyilvánosság számára.

               IP.10. cikk: Műsorszolgáltató szervezetek

               Valamennyi Fél kizárólagos jogot biztosít a műsorszolgáltató szervezetek részére a következők engedélyezésére vagy megtiltására:

               (a)
                     sugárzott műsoraik rögzítése, vezetékes vagy vezeték nélküli sugárzás esetén egyaránt, a kábelen vagy műholdon keresztül történő sugárzást is ideértve;

               (b)
                     rögzített sugárzott műsoraik egy részének vagy egészének közvetlen vagy közvetett, ideiglenes vagy végleges reprodukálása bármilyen eszközzel és bármilyen formában, vezetékes vagy vezeték nélküli sugárzás esetén egyaránt, a kábelen vagy műholdon keresztül történő sugárzást is ideértve;

               (c)
                     sugárzott műsoraik rögzített formájának vezetékes vagy vezeték nélküli eszközökkel történő elérhetővé tétele, függetlenül attól, hogy a műsor közvetítése vezeték útján vagy vezeték nélkül történt, a kábelen vagy műholdon keresztül történő sugárzást is ideértve, oly módon, hogy a közönség tagjai azokhoz az általuk megválasztott helyen és időben hozzáférhessenek;

               (d)
                     sugárzott műsoraik rögzített formájának – azok másolatait is ideértve – terjesztése a nyilvánosság számára, értékesítés útján vagy más módon, függetlenül attól, hogy a műsorok sugárzása vezetékes vagy vezeték nélküli formában történt, a kábelen vagy műholdon keresztül történő sugárzást is ideértve;

               (e)
                     sugárzott műsoraik vezeték nélküli újrasugárzása, illetve közönség előtti bemutatása, amennyiben e közvetítés olyan helyen történik, amely a nyilvánosság számára belépődíj ellenében hozzáférhető.

               IP.11. cikk: Kereskedelmi céllal nyilvánosságra hozott hangfelvételek sugárzása és a nyilvánossághoz való közvetítése

               1.Valamennyi Fél biztosítja azt a jogot, amelynek célja, hogy a felhasználó egy egyszeri méltányos díjat fizessen az előadónak vagy a hangfelvétel-előállítónak a hangfelvétel kereskedelmi célú nyilvánosságra hozatala, illetve e hangfelvétel egy példányának közönség előtti bemutatása esetén.

               2.Valamennyi Fél biztosítja, hogy az egyszeri méltányos díjazást felosszák az érintett előadóművészek és hangfelvétel-előállítók között. Valamennyi Fél elfogadhat olyan jogszabályt, amely a hangfelvételek előadói és előállítói közötti megegyezés hiányában meghatározza azokat a feltételeket, amelyek szerint a hangfelvétel-előadók és -előállítók megosztják egymás között az egyszeri méltányos díjazást.

               3.Valamennyi Fél biztosíthat szélesebb körű jogokat az előadóművészek és a hangfelvétel-előállítók számára a kereskedelmi céllal nyilvánosságra hozott hangfelvételek sugárzása és nyilvánossághoz közvetítése tekintetében.

               IP.12. cikk: Az oltalom időtartama

               1.A mű szerzőjének jogai a szerző életében és a halálát követő 70 évig állnak fenn, függetlenül attól, hogy a művet mikor bocsátották jogszerűen a nyilvánosság rendelkezésére.

               2.Az (1) bekezdés végrehajtása céljából valamennyi Fél megállapíthat különös szabályokat a szöveggel rendelkező zeneművek, a több szerzőtársat illető szerzői jogokkal rendelkező művek, valamint a filmművészeti és audiovizuális alkotások védelmi idejének kiszámítására vonatkozóan. Valamennyi Fél megállapíthat különös szabályokat a névtelenül vagy felvett néven nyilvánosságra hozott művek védelmi idejének kiszámítására vonatkozóan.

               3.A műsorsugárzó szervezetek jogai az első sugárzástól számított 50 évig részesülnek védelemben, függetlenül attól, hogy a sugárzás vezetékes úton vagy vezeték nélkül, kábelen keresztül vagy műhold útján történik.

               4.Az előadóművészek hangfelvételtől eltérő előadásaikhoz fűződő jogai az előadás rögzítésének időpontjától számított 50 év elteltével, vagy ha ez alatt az idő alatt jogszerűen nyilvánosságra hozzák vagy jogszerűen a nyilvánossághoz közvetítik az első ilyen nyilvánosságra hozataltól vagy nyilvánossághoz közvetítéstől számított 50 év elteltével szűnnek meg, attól függően, hogy melyik következik be korábban.

               5.Az előadóművészek hangfelvételen rögzített előadásaikhoz fűződő jogai az előadás rögzítésének időpontjától számított 50 év elteltével, vagy ha ez alatt az idő alatt jogszerűen nyilvánosságra hozzák vagy jogszerűen a nyilvánossághoz közvetítik, ettől a cselekedettől számított 70 év elteltével szűnnek meg, attól függően, hogy melyik következik be korábban.

               6.A hangfelvétel-előállítók jogai a rögzítéstől számított 50 év elteltével, vagy ha ez alatt az idő alatt jogszerűen nyilvánosságra hozzák, a nyilvánosságra hozataltól számított 70 év elteltével szűnnek meg. Jogszerű nyilvánosságra hozatal hiányában, ha a hangfelvételt ezen idő alatt jogszerűen a nyilvánossághoz közvetítették, a védelmi idő az ilyen közvetítéstől számított 70 év. Valamennyi Fél elfogadhat vagy hatályban tarthat arra irányuló hatékony intézkedéseket, hogy az 50 év oltalmat követő 20 évben keletkezett hasznot méltányosan osszák el az előadóművészek és a hangfelvétel-előállítók között.

               7.Az ebben a cikkben foglalt oltalmi időket az azokat megalapozó esemény évét követő év januárjának első napjától kell számítani.

               8.Valamennyi Fél rendelkezhet az e cikkben előírtaknál hosszabb oltalmi időkről is.

               IP.13. cikk: Követő jog

               1.Valamennyi Fél követő jogot biztosít az eredeti képzőművészeti műalkotás szerzőjének javára, amely elidegeníthetetlen, és amelyről a szerző előzetesen sem mondhat le; e jog alapján az alkotásnak a szerző általi első eladását követő minden további eladásáért az eladási árból a szerzőt jogdíj illeti meg.

               2.Az (1) bekezdésben foglalt jogot valamennyi újraeladásra alkalmazni kell, amelyben a művészeti piac képviselői – így például aukciós házak, művészeti galériák és általában műkereskedők – eladóként, vevőként, illetve közvetítőként közreműködnek.

               3.Valamennyi Fél rendelkezhet úgy, hogy az (1) bekezdésben foglalt jogot nem kell alkalmazni olyan viszonteladások esetében, amelyeknél az eladó az alkotást közvetlenül a szerzőtől szerezte meg az újraeladást megelőző három éven belül, és az újraeladási ár nem halad meg egy bizonyos minimumösszeget.

               4.A díjak beszedésére vonatkozó eljárást és a díjak összegét valamennyi Fél jogszabályaiban határozza meg.

               IP.14. cikk: Közös jogkezelés

               1.A Felek ösztönzik a megfelelő közös jogkezelő szervezeteik közötti párbeszédet, a műveknek és más védett anyagoknak a Felek területén való hozzáférhetőségének, valamint az ilyen művek és más védett anyagok használatáért fizetendő jogdíjak átutalásának előmozdítása érdekében.

               2.A Felek ösztönzik a közös jogkezelő szervezetek átláthatóságát, különös tekintettel a jogdíjak beszedésére, a beszedett jogdíjakra alkalmazott levonásokra, a beszedett jogdíjak felhasználására, az elosztás rendszerére és az általuk kezelt tartalomra.

               3.A Felek törekednek arra, hogy megkönnyítsék a közös jogkezelő szervezeteik közötti, azon jogosultakkal szembeni megkülönböztetésmentes bánásmódra vonatkozó megállapodásokat, akiknek a jogait e szervezetek képviseleti megállapodások alapján kezelik.

               4.A Felek biztosítják, hogy a területükön letelepedett és képviseleti megállapodás alapján a másik Fél területén letelepedett másik közös jogkezelő szervezetet képviselő közös jogkezelő szervezeteket arra ösztönzik, hogy pontosan, rendszeresen és kellő gondossággal fizessék a képviselt közös jogkezelő szervezetnek járó jogdíjbevételeket, valamint tájékoztassák a képviselt közös jogkezelő szervezetet a nevében begyűjtött jogdíjbevételek összegéről és az ezekből adott esetben levont összegekről.

               IP.15. cikk: Kivételek és korlátozások

               Valamennyi Fél kizárólag olyan különös esetekben állapíthat meg korlátozásokat vagy kivételeket az IP.7. [Szerzők] – IP.11. cikkben [Kereskedelmi céllal nyilvánosságra hozott hangfelvételek sugárzása és nyilvánossághoz közvetítése] foglalt jogok tekintetében, amelyek nem ellentétesek a mű vagy más, védelem alatt álló teljesítmény rendes felhasználásával, és indokolatlanul nem károsítják a jogosultak jogos érdekeit.

               IP.16. cikk: A technológiai intézkedések védelme

               1.Valamennyi Fél megfelelő jogi védelmet biztosít bármely hatékony technológiai intézkedés olyan megkerülése ellen, amelyet az érintett személy annak tudatában visz véghez, hogy a fenti célt kívánja elérni, vagy észszerűen ennek tudatában kellene lennie. Valamennyi Fél külön jogi védelmi rendszert írhat elő a számítógépes programok védelmére alkalmazott technológiai intézkedések tekintetében.

               2.Valamennyi Fél megfelelő jogi védelmet biztosít az olyan eszközök, termékek vagy alkatrészek előállítása, importja, forgalmazása, értékesítése, bérbeadása, értékesítést vagy bérbeadást ösztönző reklámozása vagy kereskedelmi célú birtoklása, illetve olyan szolgáltatások nyújtása ellen, amelyek:

               (a)
                     népszerűsítésének, reklámozásának vagy forgalmazásának célja bármely hatékony technológiai intézkedés megkerülése;

               (b)
                     a bármely hatékony technológiai intézkedés megkerülésén túl csak korlátozott kereskedelmileg jelentős rendeltetéssel bírnak; vagy

               (c)
                     tervezésének, előállításának, módosításának vagy szolgáltatásának a célja bármely hatékony technológiai intézkedés megkerülésének a lehetővé tétele vagy megkönnyítése.

               3.E szakasz alkalmazásában „technológiai intézkedés”: bármely olyan technológia, eszköz vagy alkatrész, amely rendeltetésszerű működése esetén azt a célt szolgálja, hogy a művek vagy más, védelem alatt álló teljesítmény tekintetében megakadályozzon vagy korlátozzon olyan cselekményeket, amelyeket az e szakasz hatálya alá tartozó bármely szerzői jog vagy szomszédos jog jogosultja nem engedélyezett. A technológiai intézkedések akkor minősülnek „hatékonynak”, ha a védett mű vagy más, védelem alatt álló teljesítmény használatát a jogtulajdonos hozzáférés-ellenőrzés vagy védelmi eljárás alkalmazásával korlátozza, így például kódolás, zavarás illetve a mű vagy más, védelem alatt álló teljesítmény egyéb átalakítása útján, vagy másolásellenőrző mechanizmussal, amellyel eléri a védelmi célt.

               4.Az ezen cikk (1) bekezdésében foglalt jogi védelemre tekintet nélkül, a jogosultak önkéntes intézkedésének – beleértve a jogosultak és más érdekelt felek közötti megállapodásokat is – hiányában a Felek szükség szerint megfelelő intézkedéseket hozhatnak annak biztosítása érdekében, hogy a hatékony technológiai intézkedések megkerülése ellen e cikkel összhangban nyújtott megfelelő jogi védelem ne akadályozza meg az IP.15. cikkel [Kivételek és korlátozások] összhangban előírt kivételek vagy korlátozások kedvezményezettjeit abban, hogy éljenek e kivételekkel vagy korlátozásokkal.

               IP.17. cikk: Jogkezelési információval kapcsolatos kötelezettségek

               1.Valamennyi Fél megfelelő jogvédelmet biztosít minden olyan személlyel szemben, aki tudatosan és jogosulatlanul a következő cselekmények valamelyikét végzi:

               (a)
                     bármely elektronikus jogkezelési információ eltávolítása vagy megváltoztatása;

               (b)
                     az e szakasz alapján védett olyan művek vagy más, védelem alatt álló teljesítmény forgalmazása, forgalmazási célú behozatala, sugárzása vagy a nyilvánosság részére történő közvetítése, amelyekből az elektronikus jogkezelési információt illetéktelenül eltávolították vagy megváltoztatták,

               ha ez a személy tudja, vagy észszerűen tudatában kellene lennie, hogy ezzel a cselekedetével a Fél jogszabályai szerinti szerzői jog vagy szomszédos jog megsértését idézi elő, teszi lehetővé, könnyíti meg vagy fedi el.

               2.E cikk alkalmazásában „jogkezelési információ” minden olyan, a jogkezelők által szolgáltatott információ, amely az ebben a megállapodásban említett munkát vagy más, védelem alatt álló teljesítményt, a szerzőt vagy más jogtulajdonost, vagy a mű illetve a más tárgy használatának feltételeivel kapcsolatos információkat azonosítja, továbbá az ilyen információt leképező bármely szám vagy kód.

               3.A (2) bekezdés alkalmazandó, ha a fenti információs tételek bármelyike egy mű vagy az ebben a cikkben említett más, védelem alatt álló teljesítmény másolatához társul, illetve a mű vagy más, védelem alatt álló teljesítmény közönséghez történő közvetítésével kapcsolatban jelenik meg.

               2. szakasz: Védjegyek

               IP.18. cikk: Védjegyosztályozás

               Valamennyi Fél olyan védjegyosztályozási rendszert tart hatályban, amely összhangban van a gyári vagy kereskedelmi védjegyekkel ellátható termékek és szolgáltatások nemzetközi osztályozásáról szóló, módosított és felülvizsgált, 1957. június 15-i Nizzai Megállapodással.

               IP.19. cikk: Védjegyoltalomban részesíthető megjelölések

               Védjegyoltalomban részesülhet minden megjelölés, így különösen szó – beleértve a személyneveket is –, ábra, kép, alakzat, betű, szám, szín, továbbá az áru vagy az áru csomagolásának formája, vagy hang, amely alkalmas arra, hogy:

               (a)
                     valamely vállalkozás áruit vagy szolgáltatásait megkülönböztesse más vállalkozások áruitól vagy szolgáltatásaitól; valamint

               (b)
                     valamennyi Fél védjegylajstromában való ábrázolásának módja alapján az illetékes hatóságok és a nyilvánosság egyértelműen és pontosan meghatározza a jogosultat megillető oltalom tárgyát.

               IP.20. cikk: A védjegyoltalom tartalma

               1.Valamennyi Fél rendelkezik arról, hogy a védjegy lajstromozása a jogosultat kizárólagos jogokkal ruházza fel. A kizárólagos jogok alapján a jogosult bárkivel szemben felléphet, aki engedélye nélkül gazdasági tevékenység körében használ:

               (a)
                     a bejegyzett védjeggyel azonos megjelölést olyan árukkal, illetve szolgáltatásokkal kapcsolatban, amelyek azonosak a védjegy árujegyzékében szereplő árukkal, illetve szolgáltatásokkal;

               (b)
                     olyan megjelölést, amelyet a fogyasztók a bejegyzett védjeggyel összetéveszthetnek a megjelölés és e védjegy azonossága vagy hasonlósága, valamint az érintett áruk, illetve szolgáltatások azonossága vagy hasonlósága miatt; az összetéveszthetőség magában foglalja azt az esetet is, ha a fogyasztók a megjelölést gondolati képzettársítás (asszociáció) útján kapcsolhatják a bejegyzett védjegyhez.

               2.A lajstromozott védjegy jogosultja megakadályozhatja, hogy harmadik felek kereskedelmi tevékenység során harmadik országokból – szabad forgalomba bocsátás nélkül – olyan árukat hozzanak be a védjegy lajstromozásának helye szerinti Fél területére, amelyeken – ideértve csomagolásukat is – engedély nélkül szerepel az adott áru vonatkozásában lajstromba vett védjeggyel megegyező védjegy, vagy amelyet lényegében nem lehet megkülönböztetni az említett védjegytől.

               3.A védjegy jogosultjának a (2) bekezdés szerinti joga megszűnik, ha a lajstromozott védjegy bitorlása tárgyában indított eljárás során a nyilatkozattevő, illetve az áru birtokosa bizonyítékot szolgáltat arra, hogy a lajstromozott védjegy jogosultjának az áru rendeltetési helye szerinti országban nincs joga megtiltani az adott áru forgalomba hozatalát.

               IP.21. cikk: Lajstromozási eljárás

               1.Valamennyi Fél rendelkezik egy olyan védjegylajstromozási rendszerről, amelyben az illetékes védjegyhivatal által hozott valamennyi jogerős elutasító határozatot – beleértve a részleges elutasítást is – írásban közlik az érintett féllel, a határozat megfelelő indokolást tartalmaz, és fellebbezéssel megtámadható.

               2.Valamennyi Fél lehetőséget biztosít harmadik felek számára arra, hogy felszólaljanak a védjegybejelentési kérelmekkel vagy adott esetben a védjegylajstromozásokkal szemben. A felszólalási eljárás kontradiktórius.

               3.Valamennyi Fél létrehozza a védjegybejelentéseket és a lajstromozott védjegyeket tartalmazó, nyilvánosan hozzáférhető elektronikus adatbázisát.

               4.Valamennyi Fél mindent megtesz annak érdekében, hogy létrehozza a védjegyek elektronikus bejelentésének, feldolgozásának, lajstromozásának és karbantartásának rendszerét.

               IP.22. cikk: Közismert védjegyek

               A Párizsi Egyezmény 6a. cikkében és a TRIPS-megállapodás 16. cikke (2) és (3) bekezdésében említett közismert védjegyek védelmének érvényesítése céljából valamennyi Fél alkalmazza az ipari tulajdon oltalmára létesült Párizsi Unió közgyűlése és a WIPO közgyűlése által a WIPO-tagállamok közgyűléseinek harmincnegyedik üléssorozata (1999. szeptember 20–29.) keretében elfogadott, a közismert védjegyek védelmére vonatkozó rendelkezésekre irányuló közös ajánlást.

               IP.23. cikk: A védjegyoltalom alóli kivételek

               1.Valamennyi Fél rendelkezik a védjegyoltalom által biztosított jogok hatálya alóli korlátozott kivételekről – mint például a leíró jellegű kifejezések (a földrajzi árujelzőket is ideértve) méltányos használata –, és rendelkezhet más korlátozott kivételekről, feltéve, hogy az ilyen kivételek figyelembe veszik a védjegyjogosult és a harmadik felek jogos érdekeit.

               2.A védjegyoltalom alapján a jogosult nem tilthat el harmadik személyeket attól, hogy gazdasági tevékenység körében használja:

               (a)
                     a harmadik személy nevét és címét, amennyiben a harmadik személy természetes személy;

               (b)
                     az áru vagy a szolgáltatás fajtájára, minőségére, mennyiségére, rendeltetésére, értékére, földrajzi eredetére, előállítási, illetve teljesítési idejére vagy egyéb jellemzőjére vonatkozó megjelölést vagy jelzést; vagy

               (c)
                     a védjegyet a védjegyjogosult áruinak vagy szolgáltatásainak ekként történő azonosítása vagy az azokra való hivatkozás céljából, különösen, ha az említett védjegy használata szükséges az áru vagy szolgáltatás rendeltetésének jelzéséhez (így különösen tartozékok vagy alkatrészek esetében),

               feltéve, hogy a harmadik személy gazdasági tevékenysége körében, az üzleti tisztesség követelményeivel összhangban használja a védjegyoltalom alatt álló megjelölést.

               3.A védjegyoltalom alapján a jogosult nem tilthat el mást attól sem, hogy gazdasági tevékenysége körében kizárólag helyi jelentőségű korábbi jogát gyakorolja, ha e jog elismerése az adott Fél jogszabályai által és az adott területre korlátozva történik.

               IP.24. cikk: A védjegyoltalom megszűnésének okai

               1.Valamennyi Fél gondoskodik a védjegyoltalom megszűnésének megállapításáról, ha a jogosult az árujegyzékben szereplő árukkal, illetve szolgáltatásokkal kapcsolatban a védjegy tényleges használatát az adott Fél területén megszakítás nélkül öt éven át elmulasztja, kivéve, ha a jogosult a használat elmaradását kellőképpen igazolja.

               2.Valamennyi Fél előírja azt is, hogy a védjegyoltalom megszűnését kell megállapítani, ha a lajstromozási eljárás befejezését követő öt éven belül a jogosult által vagy a jogosult engedélyével nem kezdődött meg a védjegy tényleges használata az érintett területen az árujegyzékben szereplő árukkal, illetve szolgáltatásokkal kapcsolatban, és a használat elmaradásának nincs megfelelő indoka.

               3.A védjegyoltalom megszűnése azonban nem állapítható meg, ha az ötéves időtartam elteltét követően, de a megszűnés megállapítására irányuló kérelem benyújtását megelőzően megkezdik, illetve folytatják a tényleges védjegyhasználatot. E rendelkezés azonban nem alkalmazható, ha a jogosult a tényleges védjegyhasználatot a kérelem benyújtását megelőző – a használat elmulasztásának megszakítás nélküli, ötéves időtartama lejártakor kezdődő – három hónapban csupán azt követően kezdi meg, illetve kezdi újra, hogy értesül arról, hogy a használat hiánya miatt a megszűnés megállapítását fogják kérni.

               4.A védjegyoltalom megszűnését kell megállapítani akkor is, ha a lajstromozás napját követően:

               (a)
                     a védjegyjogosult cselekménye vagy mulasztása következtében a megjelölés a forgalomban azoknak az áruknak vagy szolgáltatásoknak a szokásos nevévé vált, amelyekre lajstromozták;

               (b)
                     a védjegy a jogosult vagy az ő engedélyével más által folytatott védjegyhasználat következtében az árujegyzékben szereplő árukkal, illetve szolgáltatásokkal kapcsolatban megtévesztővé vált, különösen az áruk vagy a szolgáltatások jellegét, minőségét vagy földrajzi származását illetően.

               IP.25. cikk: A csomagolás vagy egyéb eszközök használatával kapcsolatos előkészítő cselekmények megtiltásához való jog

               Amennyiben fennáll a veszély, hogy az olyan csomagolást, címkéket, függőcímkéket, biztonsági vagy eredetiséget igazoló elemeket vagy eszközöket, illetve egyéb olyan eszközöket, amelyeken a védjegyet elhelyezték, árukkal vagy szolgáltatásokkal kapcsolatban használják, és e használat sértené a védjegyjogosultnak jogait, a védjegy jogosultjának jogában áll megtiltani a következő cselekményeket, ha azokra gazdasági tevékenység körében kerül sor:

               (a)
                     a védjeggyel azonos vagy ahhoz hasonló megjelölés elhelyezése olyan csomagoláson, címkén, függőcímkén, biztonsági vagy eredetiséget igazoló elemen vagy eszközön, illetve egyéb olyan eszközön, amelyen a védjegy elhelyezhető; vagy

               (b)
                     bármely olyan csomagolás, címke, függőcímke, biztonsági vagy eredetiséget igazoló elem vagy eszköz, illetve bármely egyéb olyan eszköz eladásra való felkínálása, forgalomba hozatala vagy ilyen célokból történő raktáron tartása, az országba történő behozatala vagy az onnét történő kivitele, amelyen a védjegyet elhelyezték.

               IP.26. cikk: Rosszhiszeműen benyújtott kérelmek

               A védjegy törlésének van helye, ha a megjelölést rosszhiszeműen jelentették be lajstromozásra. Valamennyi Fél rendelkezhet úgy, hogy az ilyen megjelölés nem részesülhet védjegyoltalomban.

               3. szakasz: Formatervezési minta

               IP.27. cikk: Lajstromozott formatervezési minták oltalma

               1.Valamennyi Fél biztosítja az önállóan alkotott, új és eredeti formatervezési minták oltalmát. Az oltalmat a bejegyzés keletkezteti és a jogtulajdonosra e szakasz rendelkezéseivel összhangban kizárólagos jogokat ruház.

               E cikk alkalmazásában a Felek tekinthetik úgy, hogy az egyéni jellegű formatervezési minták eredetiek.

               2.A lajstromozott formatervezésiminta-oltalom jogosultjának jogában áll harmadik személyeket megakadályozni legalább abban, hogy a jogosult engedélye nélkül kereskedelmi célra előállítsanak, értékesítésre felajánljanak, forgalmazzanak, importáljanak, exportáljanak, raktáron tartsanak az oltalomban részesülő formatervezési mintát hordozó vagy azt megtestesítő termékeket, vagy az oltalomban részesülő formatervezési mintát hordozó vagy azt megtestesítő árucikkeket használjanak.

               3.Az összetett termék alkotóelemét képező termékre alkalmazott vagy ilyen termékbe beépített minta kizárólag akkor tekinthető újnak és eredetinek, ha:

               (a)
                     az alkotóelem az összetett termékbe való beépítését követően is látható marad az összetett termék rendeltetésszerű használata során; valamint

               (b)
                     az alkotóelem látható külső jellegzetességei önmagukban is megfelelnek az újdonság és az eredetiség követelményeinek.

               4.A (3) bekezdés a) pontja alkalmazásában „rendeltetésszerű használat”: a végső felhasználó részéről történő használat, amely a karbantartást, szervizelést, illetve a javítást nem foglalja magában.

               IP.28. cikk: Oltalmi idő

               A lajstromozott formatervezési mintára – beleértve a lajstromozott formatervezési minták megújítását is – biztosítható oltalmi idő teljes időtartama a bejelentés benyújtásának napjától számított 25 év
                  36
               .

               IP.29. cikk: A nem lajstromozott formatervezési minták oltalma

               1.A lajstromozás nélkül oltalomban részesülő formatervezési minta jogosultjai számára valamennyi Fél biztosítja a jogot, hogy a lajstromozás nélkül oltalomban részesülő formatervezési mintának a jogosult hozzájárulásával nem rendelkező bármely harmadik fél általi használatát csak akkor tiltsák meg, ha a vitatott használat a lajstromozás nélkül oltalomban részesülő formatervezési mintának az adott Fél területén történő másolásának eredménye
                  37
               . E hasznosítás kiterjed legalább a termék eladásra való felkínálására, forgalomba hozatalára, behozatalára vagy kivitelére.

               2.A lajstromozás nélkül oltalomban részesülő formatervezési minták tekintetében biztosítható oltalmi idő legfeljebb három év, attól a naptól számítva, amikor a mintát az adott Fél területén először a nyilvánossá tették.

               IP.30. cikk: Kivételek és kizárások

               1.Valamennyi Fél rendelkezhet a formatervezésiminta-oltalom – a lajstromozás nélkül oltalomban részesülő formatervezési mintákat is ideértve – hatálya alóli korlátozott kivételekről, feltéve, hogy az ilyen kivételek nem észszerűtlenül ellentétesek a formatervezési minta rendes felhasználásával, és nem sértik aránytalanul a minta jogosultjának jogos érdekeit, figyelembe véve harmadik személyek jogos érdekeit is.

               2.A formatervezési minta oltalma nem terjed ki a kizárólag műszaki vagy funkcionális meggondolások által indokolt mintákra. Nem részesülhet formatervezésiminta-oltalomban a termék olyan külső jellegzetessége, amelyet szükségképpen pontosan ugyanabban a formában és méretben kell megvalósítani ahhoz, hogy a termék, amelyben a minta megtestesül, illetve amelyre a mintát alkalmazzák, szerkezetileg összekapcsolható legyen egy másik termékkel, vagy elhelyezhető legyen benne, körülötte vagy rajta oly módon, hogy mindegyik termék betölthesse a rendeltetését.

               3.A (2) bekezdésben foglaltaktól eltérve, az IP.27. cikk [Lajstromozott formatervezési minták oltalma] (1) bekezdésében szereplő feltételeknek megfelelő formatervezési minta oltalomban részesülhet, ha azt a célt szolgálja, hogy előregyártott elemekből álló rendszerekben lehetővé tegye a többféle összeállítást, illetve a kölcsönösen kicserélhető termékek kapcsolódását.

               IP.31. cikk: Kapcsolat a szerzői joggal

               Valamennyi Fél biztosítja, hogy a formatervezési minta, beleértve a nem lajstromozott formatervezési mintát is, az adott Fél szerzői jogi joga szerinti oltalomra is jogosult legyen attól a naptól kezdve, amikor a mintát bármilyen formában létrehozták vagy rögzítették. E védelem terjedelmét és feltételeit – ideértve az előírt egyéni, eredeti jelleg mértékét is – az egyes Felek határozzák meg.

               4. szakasz: Szabadalmak

               IP.32. cikk: Szabadalmak és népegészségügy

               1.A Felek elismerik a WTO miniszteri konferenciája által 2001. november 14-én Dohában elfogadott, a TRIPS-megállapodás és a közegészségügy kapcsolatáról szóló nyilatkozat (a továbbiakban: a dohai nyilatkozat) jelentőségét. Az e szakasz hatálya alá tartozó jogok és kötelezettségek értelmezése és végrehajtása során valamennyi Fél biztosítja a megfelelést a Dohai Nyilatkozatnak.

               2.Valamennyi Fél végrehajtja a TRIPS-megállapodás 31a. cikkét, valamint a TRIPS-megállapodás mellékletét és a TRIPS-megállapodás mellékletének függelékét.

               IP.33. cikk: A gyógyszerek és növényvédő szerek szabadalmai által biztosított oltalom időszakának meghosszabbítása

               1.A Felek tudomásul veszik, hogy a területeiken szabadalom által oltalmazott gyógyszerek és növényvédő szerek
                  38
                közigazgatási engedélyezési eljárás tárgyát képezhetik a megfelelő piacon történő forgalomba hozatalukat megelőzően. A Felek tudomásul veszik, hogy a szabadalmi oltalom tényleges időtartama lerövidülhet a szabadalmi bejelentés benyújtása és a terméknek a piacukon való forgalomba hozatalára – a vonatkozó jogszabályaik e célból meghatározott előírásai szerint – kiadott első engedély között eltelt időszakkal.

               2.Valamennyi Fél – saját jogszabályaival és egyéb rendelkezéseivel összhangban – további oltalmat biztosít a szabadalmi oltalom alatt álló és az (1) bekezdésben említett hatósági engedélyezési eljárás tárgyát képező terméknek annak érdekében, hogy a szabadalom jogosultját a tényleges szabadalmi oltalom csökkenéséért kompenzálja. Az ilyen további oltalom megadásának feltételeit, beleértve annak hosszát is, a Felek jogszabályaival és egyéb rendelkezéseivel összhangban kell meghatározni.

               3.E cím alkalmazásában „gyógyszer”:

               (a)
                     bármely anyag, vagy azok kombinációja, amelyet emberi vagy állati betegségek kezelésére vagy megelőzésére szolgáló tulajdonságokkal rendelkezőként jelölnek meg; vagy

               (b)
                     azok az anyagok vagy anyagok kombinációi, amelyek farmakológiai, immunológiai vagy metabolikus hatások kiváltása révén az ember vagy állatok valamely élettani funkciójának helyreállítása, javítása vagy módosítása, illetve az orvosi diagnózis felállítása érdekében alkalmazhatók.

               5. szakasz: Nyilvánosságra nem hozott információk védelme

               IP.34. cikk: Az üzleti titok védelme

               1.Valamennyi Fél megfelelő polgári bírósági eljárásokat és jogorvoslati eszközöket biztosít az üzleti titok jogosultjának azzal a céllal, hogy a jogosult megakadályozza az üzleti titkok megszerzését, felhasználását vagy felfedését, illetve jogorvoslatban részesüljön, valahányszor a fentieket a tisztességes kereskedelmi gyakorlattal ellentétes módon hajtják végre.

               2.E szakasz alkalmazásában:

               (a)
                     „üzleti titok”: az alábbi követelmények mindegyikének megfelelő információ:

               (i)
                     titkos abban az értelemben, hogy – mint egységes egész vagy mint elemeinek egy adott pontos konfigurációban összeállított összessége – általánosan nem ismert, illetve nem könnyen hozzáférhető az általában ilyen jellegű információval foglalkozó körökhöz tartozó személyek számára;

               (ii)
                     titkossága folytán kereskedelmi értékkel bír; valamint

               (iii)
                     titokban tartása érdekében az információ feletti ellenőrzést jogszerűen gyakorló személy a körülmények figyelembevételével elvárható lépéseket megtette;

               (b)
                     „üzleti titok jogosultja”: az üzleti titok feletti ellenőrzés gyakorlására feljogosított természetes vagy jogi személy.

               3.E szakasz alkalmazásában legalább a következő magatartások tekintendők a tisztességes kereskedelmi gyakorlattal ellentétesnek:

               (a)
                     az üzleti titoknak az üzleti titok jogosultja beleegyezése nélküli megszerzése, amennyiben azt a következők útján hajtották végre: az üzleti titok jogosultjának jogszerű ellenőrzése alatt álló olyan dokumentumokhoz, tárgyakhoz, anyagokhoz vagy elektronikus állományokhoz való engedély nélküli hozzáférés, azok eltulajdonítása vagy azokról másolat készítése, amelyek az üzleti titkot tartalmazzák, vagy amelyekből az üzleti titok kikövetkeztethető;

               (b)
                     üzleti titok felhasználása vagy felfedése, amennyiben azt az üzleti titok jogosultjának beleegyezése nélkül követte el olyan személy, akire vonatkozóan az alábbi feltételek bármelyike teljesül:

               (i)
                     az üzleti titkot az a) pontban felsorolt módok valamelyikén szerezte meg;

               (ii)
                     az üzleti titokra vonatkozó titoktartási megállapodást vagy az üzleti titokra vonatkozó más titoktartási kötelezettséget sért; vagy

               (iii)
                     az üzleti titok felhasználásának korlátozására vonatkozó szerződéses vagy más kötelezettséget sért;

               (c)
                     az üzleti titok megszerzése, felhasználása vagy felfedése, ha olyan személy követi el, aki az üzleti titok megszerzésekor, felhasználásakor vagy felfedésekor tudott, vagy akinek – az adott körülmények között – tudnia kellett volna arról, hogy az üzleti titokhoz közvetlenül vagy közvetetten olyan másik személytől jutottak hozzá, aki az üzleti titkot a b) pont értelmében jogosulatlanul használta fel vagy fedte fel.

               4.E szakasz egyetlen rendelkezése sem értendő úgy, hogy bármely Félnek a tisztességes kereskedelmi gyakorlattal ellentétesnek kell tekintenie a következő magatartási formák bármelyikét:

               (a)
                     független felfedezés vagy alkotás;

               (b)
                     olyan termék mérnöki visszafejtése, amelyet a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tettek, vagy amely jogszerűen került az információ megszerzőjének birtokába, amennyiben az információ megszerzőjét nem terheli semmilyen, az üzleti titok megszerzését korlátozó érvényes jogi kötelezettség;

               (c)
                     üzleti titkok megszerzése, felhasználása vagy felfedése, amennyiben azt valamennyi Fél jogszabályai előírják vagy megengedik;

               (d)
                     a munkavállalóknak vagy a munkavállalók képviselőinek a tájékozódáshoz és a konzultációhoz való jogának gyakorlása az adott Fél nemzeti jogszabályaival és egyéb rendelkezéseivel összhangban;

               5.E szakasz egyetlen rendelkezése sem értendő úgy, mint amely érinti a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságának – többek között a tömegtájékoztatás szabadságának és sokszínűségének – valamennyi Fél által védett gyakorlását, korlátozza a munkavállalók mobilitását, vagy érinti a szociális partnereknek a Felek jogszabályai és egyéb rendelkezései által biztosított autonómiáját és kollektív szerződések kötéséhez való jogát.

               IP.35. cikk: Gyógyszerek forgalombahozatali engedélyének megszerzése céljából benyújtott adatok védelme

               1.Valamennyi Fél védi a gyógyszerek forgalombahozatali engedélyének (a továbbiakban: forgalombahozatali engedély) megszerzése céljából benyújtott, üzleti titoknak minősülő információkat, azokat nem teszi hozzáférhetővé harmadik felek számára, kivéve, ha lépések történnek annak biztosítására, hogy az ilyen adatok a tisztességtelen kereskedelmi felhasználással szemben védelemben részesüljenek, vagy kivéve, ha a hozzáférhetővé tételt kiemelkedően fontos közérdek indokolja.

               2.Valamennyi Fél biztosítja hogy a forgalombahozatali engedély kiadásáért felelős hatóság – a nemzeti jogában meghatározott korlátozott ideig és a nemzeti jogában meghatározott feltételekkel összhangban – az első forgalombahozatali engedély iránti kérelemben benyújtott preklinikai vagy klinikai vizsgálatok eredményein alapuló későbbi forgalombahozatali engedély iránti kérelmeket ne fogadja el az első forgalombahozatali engedély jogosultjának kifejezett hozzájárulása nélkül, kivéve, ha olyan nemzetközi megállapodások, amelyeknek a Felek részes felei, másként rendelkeznek.

               3.Valamennyi Fél biztosítja továbbá, hogy a (2) bekezdésben említett preklinikai és klinikai vizsgálatok eredményei alapján a hatóság által később engedélyezett gyógyszert a nemzeti jogában meghatározott korlátozott ideig ne hozzák forgalomba az első forgalombahozatali engedély jogosultjának kifejezett hozzájárulása nélkül, kivéve, ha olyan nemzetközi megállapodások, amelyeknek a Felek részes felei, másként rendelkeznek.

               4.Ez a cikk nem érinti azokat a további védelmi időszakokat, amelyeket valamennyi Fél saját jogszabályaiban előírhat.

               IP.36. cikk: Növényvédő szerek vagy biocid termékek forgalombahozatali engedélyének megszerzése céljából benyújtott adatok védelme

               1.Valamennyi Fél átmeneti jogot biztosít a forgalombahozatali engedély megszerzése céljából elsőként benyújtott, valamely hatóanyag, növényvédő szer vagy biocid termék biztonságosságára és hatásosságára vonatkozó kísérleti vagy vizsgálati jelentések tulajdonosának. Ezen időszak alatt az első jóváhagyáshoz benyújtott kísérleti vagy vizsgálati jelentések nem használhatók fel valamely későbbi, egy hatóanyag, növényvédő szer vagy biocid termék forgalomba hozatalának jóváhagyását kérelmező személy javára, kivéve, ha ahhoz az első tulajdonos kifejezett hozzájárulását adja. E cikk alkalmazásában ez a jog a továbbiakban: adatvédelem.

               2.Hatóanyag vagy növényvédő szer forgalomba hozatalának engedélyezéséhez benyújtott kísérleti vagy vizsgálati jelentésnek a következő feltételeknek kell megfelelnie:

               (a)
                     szükséges a szer más növény tekintetében történő felhasználásának engedélyezéséhez vagy az engedély ilyen értelmű módosításához; valamint

               (b)
                     igazoltan megfelel a helyes laboratóriumi gyakorlat vagy a helyes kísérleti gyakorlat elveinek.

               3.Az adatvédelem időtartama az érintett Fél illetékes hatósága által kiadott első engedélytől számított legalább 10 év.

               4.Valamennyi Fél biztosítja, hogy a forgalombahozatali engedély kiadásáért felelős állami szervek az (1) és (2) bekezdésben említett információkat nem használják fel bármely későbbi forgalombahozatali engedélyek későbbi kérelmezői javára, függetlenül attól, hogy az információkat nyilvánosságra hozták-e vagy sem.

               5.Valamennyi Fél szabályokat állapít meg a gerinces állatokon végzett kísérletek megismétlésének elkerülése céljából.

               6. szakasz: Növényfajták

               IP.37. cikk: A növényfajta-oltalmi jogok védelme

               Valamennyi fél biztosítja a növényfajta-oltalmi jogok védelmét a legutóbb 1991. március 19-én Genfben felülvizsgált, az új növényfajták oltalmáról szóló nemzetközi egyezménynek (UPOV) megfelelően. A Felek együttműködnek e jogok előmozdítása és érvényesítése érdekében.

               3. fejezet: A szellemitulajdon-jogok érvényesítése

               1. szakasz: Általános rendelkezések

               IP.38. cikk: Általános kötelezettségek

               1.Saját nemzeti jogában valamennyi Fél meghatározza a szellemitulajdon-jogok érvényesítésének biztosításához szükséges intézkedéseket, eljárásokat és jogorvoslati eszközöket.

               E fejezet 1., 2., és 4. szakaszának alkalmazásában a „szellemitulajdon-jogok” kifejezés nem foglalja magában a 2. fejezet 5. szakaszában [Nyilvánosságra nem hozott információk védelme] foglalt jogokat.

               2.Az (1) bekezdésben említett intézkedések, eljárások és jogorvoslati eszközök:

               (a)
                     tisztességesek és méltányosak;

               (b)
                     nem lehetnek szükségtelenül bonyolultak és költségesek, nem eredményezhetnek észszerűtlen határidőket és indokolatlan késedelmeket;

               (c)
                     hatékonyak, arányosak és visszatartó erejűek;

               (d)
                     olyan módon alkalmazandók, hogy a jogszerű kereskedelemnek ne állítsanak korlátokat, és hogy biztosítékok álljanak rendelkezésre az azokkal való visszaélés esetére.

               IP.39. cikk: Az intézkedések, eljárások és jogorvoslati eszközök kérelmezésére jogosult személyek

               Valamennyi Fél a következő személyeket tekinti jogosultnak az e fejezet 2. és 4. szakaszában említett intézkedések, eljárások és jogorvoslatok kérelmezésére:

               (a)
                     a szellemitulajdon-jogok jogosultjai, a Fél jogszabályainak rendelkezéseivel összhangban;

               (b)
                     az e jogok használatára jogosult minden más személyt, így különösen a licencvevőket, feltéve, hogy azt az adott Fél jogszabályai lehetővé teszik, és összhangban annak azok rendelkezéseivel; valamint

               (c)
                     szövetségek és egyesületek
                  39
               , amennyiben valamely Fél jogszabályai lehetővé teszik és azokkal összhangban vannak.

               2. szakasz: Polgári jogi és közigazgatási úton történő jogérvényesítés

               IP.40. cikk: A bizonyítékok megóvását célzó intézkedések

               1.Valamennyi Fél biztosítja, hogy még az ügy érdemében lefolytatandó eljárások megindítása előtt valamely Fél kérelmére, aki az összes észszerűen rendelkezésre álló bizonyítékot bemutatta azon állításának alátámasztására, hogy szellemitulajdon-jogát megsértették vagy ilyen jogsértés küszöbön áll, az illetékes bíróságok – megfelelő biztosítékok és a bizalmas információ védelme mellett – azonnali és hatékony ideiglenes intézkedéseket rendelhessenek el a feltételezett jogsértésre vonatkozó releváns bizonyítékok biztosítására.

               2.Ilyen intézkedés lehet például az állítólagos jogsértő áru részletes leírása, mintavétellel vagy anélkül, vagy az ilyen áru és – indokolt esetben – annak előállításához és/vagy forgalmazásához felhasznált anyagok és felszerelések, valamint az azokhoz kapcsolódó dokumentumok lefoglalása.

               IP.41. cikk: Bizonyítékok

               1.Valamennyi Fél megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy azon fél kérelmére, aki igényének kielégítő megalapozásához az összes észszerűen rendelkezésre álló bizonyítékot bemutatta, és megjelölte az igényeinek alátámasztását szolgáló bizonyítékokat, amelyek felett az ellenérdekű fél rendelkezik, e bizonyítékoknak az ellenérdekű fél általi bemutatását az illetékes bíróságok elrendelhetik, feltéve hogy az a bizalmas információk védelmét nem sérti.

               2.Valamennyi Fél megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében is, hogy az illetékes igazságügyi hatóságok a szellemitulajdon-jogok kereskedelmi nagyságrendben elkövetett megsértése esetén adott esetben az (1) bekezdésben foglaltakkal azonos feltételek mellett elrendelhessék az ellenérdekű fél ellenőrzése alatt álló banki, pénzügyi vagy kereskedelmi dokumentumok közlését, a bizalmas információk védelmének sérelme nélkül.

               IP.42. cikk: Tájékoztatáshoz való jog

               1.Valamennyi Fél biztosítja, hogy – a szellemitulajdon-jog megsértésével kapcsolatos polgári eljárás keretében, és a felperes indokolt és arányos kérelmére – az illetékes bíróságok elrendelhessék, hogy a jogsértő vagy bármely más személy szolgáltasson információkat a szellemitulajdon-jogot sértő áruk vagy szolgáltatások eredetéről és terjesztési hálózatairól.

               2.Az (1) bekezdés alkalmazásában „bármely más személy” olyan személy:

               (a)
                     akiről megállapították, hogy kereskedelmi mennyiségben birtokolta a jogsértő árukat;

               (b)
                     akiről megállapították, hogy a jogsértő szolgáltatásokat üzletszerűen vette igénybe;

               (c)
                     akiről megállapították, hogy üzletszerűen nyújtott szolgáltatásokat jogsértő tevékenységekhez; vagy

               (d)
                     akiről az a), b) vagy c) pontban említett személy jelezte, hogy részt vett az áruk előállításában, gyártásában vagy forgalmazásában vagy a szolgáltatások nyújtásában.

               3.Az (1) bekezdésben említett tájékoztatás szükség szerint az alábbiakat foglalja magában:

               (a)
                     az áruk vagy szolgáltatások előállítóinak, gyártóinak, forgalmazóinak, szállítóinak és más korábbi tulajdonosainak, valamint a tervezett kis- és nagykereskedőknek a neve és címe;

               (b)
                     az előállított, gyártott, kiszállított, átvett vagy megrendelt mennyiségekre vonatkozó információk, valamint az érintett árukért és szolgáltatásokért kapott ár.

               4.Az (1) és (2) bekezdést a Felek egyéb olyan jogszabályainak sérelme nélkül kell alkalmazni, amelyek:

               (a)
                     a jogosult számára szélesebb körű tájékoztatáshoz való jogot biztosítanak;

               (b)
                     az e cikk szerint közölt információ polgári eljárásban való felhasználását szabályozzák;

               (c)
                     a tájékoztatáshoz való joggal történő visszaéléssel kapcsolatos felelősséget szabályozzák;

               (d)
                     lehetőséget nyújtanak az olyan információ megadásának a visszautasítására, amely arra kényszerítené az (1) bekezdésben említett személyt, hogy beismerje saját vagy közeli rokonainak a részvételét valamely szellemitulajdon-jog megsértésében;

               (e)
                     az információforrások bizalmas kezelésének védelmét vagy a személyes adatok kezelését szabályozzák.

               IP.43. cikk: Ideiglenes és biztosítási intézkedések

               1.Valamennyi Fél biztosítja, hogy igazságügyi hatóságai a jogosult kérelmére ideiglenes intézkedést rendelhessenek el a feltételezett jogsértő ellen a szellemitulajdon-jogot fenyegető sérelem megakadályozására, vagy ideiglenes jelleggel és szükség esetén – feltéve, hogy arról az adott Fél nemzeti jogszabályai rendelkeznek – ismételt pénzbírság kiszabása mellett a feltételezett jogsértés folytatásának megtiltására, vagy a jogsértés folytatásának olyan biztosíték nyújtásától való függővé tételére, amely a jogosult kártérítését szolgálja. Ugyanezen feltételek mellett eltiltó határozat olyan közvetítővel szemben is kibocsátható, akinek szolgáltatásait harmadik személy valamely szellemitulajdon-jog megsértése céljából veszi igénybe.

               2.Valamennyi Fél gondoskodik arról, hogy igazságügyi hatóságainak hatáskörében álljon a jogosult kérelmére elrendelni a szellemitulajdon-jogot vélhetően sértő áruk lefoglalását vagy meghatározott személynek történő átadását, hogy ezzel megakadályozzák azok kereskedelmi forgalomba jutását vagy kereskedelmi csatornákon keresztül történő mozgását.

               3.Feltételezett üzletszerűen elkövetett jogsértés esetében valamennyi Fél biztosítja, hogy – amennyiben a bejelentő olyan körülményekről nyújt be bizonyítékot, amelyek veszélyeztethetik a kártérítést – az igazságügyi hatóságok óvintézkedésként elrendelhessék az állítólagos jogsértő ingó és ingatlan vagyonának zár alá vételét, ami azt is jelenti, hogy zárolhatják a bankszámláit vagy egyéb vagyonát. E célból az illetékes hatóságok elrendelhetik a banki, pénzügyi vagy kereskedelmi iratok átadását, vagy a szóban forgó információkhoz való megfelelő hozzáférés biztosítását.

               4.Valamennyi Fél gondoskodik arról, hogy az (1), (2) és (3) bekezdésben említett intézkedések vonatkozásában igazságügyi hatóságai megköveteljék a felperestől bármely észszerűen rendelkezésre álló bizonyíték szolgáltatását annak érdekében, hogy kellő bizonyossággal meggyőződhessenek arról, hogy a felperes a jogosult és hogy a felperes joga sérül, vagy fennáll az ilyen jogsértés közvetlen veszélye.

               IP.44. cikk: Korrekciós intézkedések

               1.Valamennyi Fél biztosítja, hogy illetékes igazságszolgáltatási hatósága – a bejelentő kérésére, és a jogosult számára a jogsértés okán járó kártérítés sérelme nélkül, valamint mindenféle ellentételezés nélkül – elrendelhesse azon áruk megsemmisítését, vagy legalább a kereskedelmi forgalomból való végleges kivonását, amelyekről bebizonyosodott, hogy szellemitulajdon-jogot sértenek. Adott esetben az igazságügyi hatóságok ugyanolyan feltételek mellett elrendelhetik a túlnyomórészt ilyen áruk előállítása vagy gyártása során használt anyagok és eszközök megsemmisítését.

               2.Valamennyi Fél igazságügyi hatóságai felhatalmazással rendelkeznek arra, hogy ezeket az intézkedéseket a jogsértő költségére végrehajtsák, kivéve ha ez ellen különleges indokokra hivatkoznak.

               IP.45. cikk: A jogsértés megszüntetésére irányuló intézkedések

               Valamennyi Fél biztosítja, hogy amennyiben bírósági határozat a szellemitulajdon-jog megsértését állapítja meg, az illetékes igazságügyi hatóságok a jogsértőt határozattal eltiltsák a további jogsértéstől. Valamennyi Fél biztosítja továbbá, hogy az igazságügyi hatóságok eltiltó határozatot bocsáthassanak ki olyan közvetítővel szemben is, akinek a szolgáltatásait harmadik személy szellemitulajdon-jog megsértése céljából veszi igénybe.

               IP.46. cikk: Alternatív intézkedések

               Valamennyi Fél biztosíthatja, hogy az igazságügyi hatóságok indokolt esetben, azon személy kérelmére, akivel szemben az IP.44. cikkben [Korrekciós intézkedések] vagy az IP.45. cikkben [A jogsértés megszüntetésére irányuló intézkedések] foglalt intézkedések alkalmazhatók, pénzbeli kártalanítás fizetését rendeljék el a sértett fél javára az e cikkekben foglalt intézkedések alkalmazása helyett, amennyiben e személy nem szándékosan és nem gondatlanul járt el, az intézkedések végrehajtása aránytalan kárt okozna számára, és a sértett fél javára fizetendő pénzbeli kártalanítás észszerű ellenszolgáltatást biztosít.

               IP.47. cikk: Kártérítés

               1.Valamennyi Fél biztosítja, hogy igazságügyi hatóságai a sértett fél kérelmére elrendeljék, hogy a jogsértő, aki tudta – vagy akinek kellő gondosság mellett tudnia kellett volna –, hogy jogsértést követ el, a jogosultnak a jogsértés folytán elszenvedett tényleges kárnak megfelelő kártérítést fizessen.

               2.Valamennyi Fél biztosítja, hogy igazságügyi hatóságai a kártérítés megállapításakor:

               (a)
                     figyelembe vegyenek minden fontos szempontot, így például a sértett fél által elszenvedett negatív gazdasági következményeket, ideértve a nyereségkiesést, a jogsértő által szerzett tisztességtelen nyereséget, és – adott esetben – a gazdasági szempontoktól eltérő tényezőket, mint például a jogsértő által a jogosultnak okozott erkölcsi sérelmet; vagy

               (b)
                     az a) pont alkalmazása helyett a kártérítési összeget indokolt esetben átalányösszegben is megállapíthassák olyan tényezők alapján, mint legalább azon díjazás vagy jogdíjak összege, amely a jogosultat akkor illette volna meg, ha az adott szellemitulajdon-jog felhasználására a jogsértő engedélyt kért volna.

               3.Azokban az esetekben, amelyekben a jogsértő úgy fejtette ki tevékenységét, hogy nem tudta, vagy kellő gondosság mellett nem kellett tudnia, hogy jogsértést valósít meg, a Felek előírhatják, hogy az igazságszolgáltatási hatóságok elrendelhetik a nyereség visszafizettetését vagy kártérítés fizetését, amelynek összegét előzetesen is meghatározhatják.

               IP.48. cikk: Jogi költségek

               Valamennyi Fél biztosítja, hogy a pernyertes fél oldalán felmerülő észszerű és arányos költségeket főszabályként a pervesztes fél viselje, ha méltányossági okok ennek nem mondanak ellent.

               IP.49. cikk: Bírósági határozatok közzététele

               Valamennyi Fél biztosítja, hogy a szellemitulajdon-jogok megsértése miatt indított bírósági eljárásokban a bíróságok megfelelő intézkedéseket rendelhessenek el a felperes kérelmére és a jogsértő költségére a határozattal kapcsolatos információ terjesztése érdekében, ideértve a határozat megjelenítését és teljes vagy részleges közzétételét.

               IP.50. cikk: A szerzőség vagy jogosultság vélelme

               A 3. fejezetben [A szellemitulajdon-jogok érvényesítése] foglalt intézkedések, eljárások és jogorvoslatok alkalmazásában:

               (a)
                     ahhoz, hogy egy irodalmi vagy művészeti mű szerzőjét az ellenkező bizonyításáig szerzőnek tekintsék és ennélfogva jogsértés esetén jogosult legyen eljárás megindítására, elegendő ha nevét a szokásos módon feltüntetik a művön; valamint

               (b)
                     az a) pontban foglalt rendelkezés értelemszerűen alkalmazandó a szerzői és szomszédos jogok jogosultjaira a védelem alatt álló teljesítményük tekintetében.

               IP.51. cikk: Közigazgatási eljárások

               Amennyiben az ügy érdemét érintő közigazgatási eljárás eredményeként polgári jogi jogorvoslat rendelhető el, az ilyen eljárásokra vonatkozó alapelvek érdemben az e szakaszban irányadó alapelveknek felelnek meg.

               3. szakasz: Az üzleti titokkal kapcsolatos polgári bírósági eljárások és jogorvoslati eszközök

               IP.52. cikk: Az üzleti titokkal kapcsolatos polgári bírósági eljárások és jogorvoslati eszközök

               1.Valamennyi Fél biztosítja, hogy az IP.34. cikk [Az üzleti titok védelmének terjedelme] (1) bekezdésében említett polgári bírósági eljárásban részt vevő bármely személy, vagy bármely olyan személy, aki az említett eljárások részét képező dokumentumokhoz hozzáfér, nem használhat fel vagy nem tehet közzé olyan üzleti titkot vagy állítólagos üzleti titkot, amelyet az illetékes igazságszolgáltatási hatóságok valamely érintett fél megfelelően indokolt kérelmére bizalmasnak minősítettek, és amelyről e részvétel vagy hozzáférés eredményeképp szerzett tudomást.

               2.Valamennyi Fél biztosítja, hogy az (1) bekezdésben említett kötelezettség a polgári jogi bírósági eljárás lezárultát követően is érvényben maradjon mindaddig, ameddig az indokolt.

               3.Az IP.34. cikk [Az üzleti titok védelmének terjedelme] (1) bekezdésében említett polgári bírósági eljárás vonatkozásában valamennyi Fél biztosítja, hogy igazságügyi hatóságai hatáskörrel rendelkeznek legalább arra, hogy:

               (a)
                     irányadó jogszabályaikkal és egyéb rendelkezéseikkel összhangban ideiglenes intézkedéseket rendeljenek el az üzleti titok tisztességes kereskedelmi gyakorlattal ellentétes módon történő felhasználásának vagy felfedésének megszüntetése és megtiltása érdekében;

               (b)
                     irányadó jogszabályaikkal és egyéb rendelkezéseikkel összhangban intézkedéseket rendeljenek el az üzleti titok tisztességes kereskedelmi gyakorlattal ellentétes módon történő felhasználásának vagy felfedésének megszüntetése vagy adott esetben megtiltása érdekében;

               (c)
                     irányadó jogszabályaikkal és egyéb rendelkezéseikkel összhangban arra kötelezzenek bárkit, aki üzleti titkot a tisztességes kereskedelmi gyakorlattal ellentétes módon megszerzett, felhasznált vagy felfedett és tudatában volt vagy tudatában kellett volna lennie annak, hogy az üzleti titok megszerzése, felhasználása vagy felfedése a tisztességes kereskedelmi gyakorlattal ellentétes módon történik, hogy az üzleti titok jogosultjának az üzleti titok megszerzése, felhasználása vagy felfedése következtében elszenvedett tényleges kárnak megfelelő kártérítést fizessen;

               (d)
                     az IP.34. cikk [Az üzleti titok védelmének terjedelme] (1) bekezdésében említett eljárásokban felhasznált vagy hivatkozott üzleti titkok vagy állítólagos üzleti titkok bizalmas jellegének megőrzéséhez szükséges különleges intézkedéseket hozzanak. Az ilyen különleges intézkedések, az egyes Felek irányadó jogszabályaival és egyéb rendelkezéseivel, többek között a védelemhez való joggal összhangban magukban foglalhatják egyes dokumentumokhoz való hozzáférés teljes vagy részleges korlátozásának lehetőségét; a meghallgatásokhoz vagy az azokról készült felvételekhez vagy jegyzőkönyvekhez való hozzáférés korlátozását; és valamely bírósági határozat olyan betekinthető változatának rendelkezésre bocsátását, amelyből az üzleti titkokat tartalmazó részeket törölték vagy kitakarták.

               (e)
                     szankciókat szabjanak ki a bírósági eljárásban részt vevő minden olyan személlyel szemben, aki elmulasztja vagy megtagadja az üzleti titok vagy állítólagos üzleti titok védelmével kapcsolatos bírósági határozatok teljesítését.

               4.Valamennyi Fél biztosítja, hogy az e cikkben meghatározott intézkedések, eljárások és jogorvoslati eszközök igénybevételére irányuló kérelem elutasításra kerüljön, ha az üzleti titok feltételezett megszerzését, felhasználását vagy felfedését az adott Fél jogszabályaival és egyéb rendelkezéseivel összhangban a tisztességes kereskedelmi gyakorlattal ellentétesen módon az alábbiak érdekében követték el:

               (a)
                     kötelezettségszegés, visszaélés vagy jogellenes tevékenység feltárása céljából a közérdek védelme;

               (b)
                     a munkavállalók részéről a képviselőik felé történő, a képviselőik feladatainak jogszerű ellátásához szükséges tájékoztatás;

               (c)
                     az adott Fél irányadó jogszabályai és egyéb rendelkezései által elismert jogos érdek védelme.

               4. szakasz: Határon történő érvényesítés

               IP.53. cikk: A határokon alkalmazott intézkedések

               1.A vámellenőrzésnek alávetett áru tekintetében valamennyi Fél olyan eljárásokat fogad el vagy tart hatályban, amelyek keretében a jogosult az illetékes hatósághoz
                  40
                benyújtott kérelemben kérheti a feltehetően szellemitulajdon-jogot sértő áru átengedésének felfüggesztését vagy visszatartását. Ezen alszakasz alkalmazásában „feltehetően szellemitulajdon-jogot sértő áru”: olyan áru, amely feltehetően védjegyet, szerzői és szomszédos jogot, földrajzi árujelzőt, szabadalmat, használati mintát, ipari formatervezési mintát, integrált áramkörök topográfiáit vagy növényfajta-oltalmat sért.

               2.Valamennyi Fél rendelkezik olyan elektronikus rendszerekkel, amelyek segítségével a vámhatósága kezelni tudja a jóváhagyott vagy nyilvántartásba vett kérelmeket.

               3.Valamennyi Fél biztosítja, hogy vámhatóságai ne számítsanak fel díjat a kérelem vagy bejegyeztetés feldolgozásából eredő adminisztratív költségek fedezésére.

               4.Valamennyi Fél biztosítja, hogy vámhatóságai észszerű időn belül döntsenek a kérelem elfogadásáról vagy nyilvántartásba vételéről.

               5.Valamennyi Fél rendelkezik arról, hogy az (1) bekezdésben említett kérelmek több szállítmányra is vonatkozzanak.

               6.A vámellenőrzésnek alávetett áru tekintetében valamennyi Fél biztosítja, hogy vámhatóságai hivatalból rendelkezhessenek a feltehetően szellemitulajdon-jogot sértő áru átengedésének felfüggesztéséről vagy visszatartásáról.

               7.Valamennyi Fél biztosítja, hogy vámhatóságaik kockázatelemzést alkalmazzanak a feltehetően szellemitulajdon-jogot sértő áru azonosítására.

               8.Valamennyi Fél felhatalmazhatja vámhatóságát arra, hogy kérésre tájékoztassa a jogosultat az áruról, beleértve annak megnevezését és tényleges vagy becsült mennyiségét, valamint – amennyiben ismert – a feladó, az importőr, az exportőr vagy a címzett nevét és címét, továbbá azon áru származási vagy eredeti szerinti országát, amelynek kiadását felfüggesztették, vagy amelyeket visszatartottak.

               9.Valamennyi Fél rendelkezik olyan eljárásokkal, amelyek lehetővé teszik a feltehetően szellemitulajdon-jogot sértő áru megsemmisítését anélkül, hogy a jogsértés hivatalos megállapításához előzetes közigazgatási vagy bírósági eljárásra lenne szükség, amennyiben az érintett személyek beleegyeznek a megsemmisítésbe, vagy nem ellenzik azt. Amennyiben a feltehetően szellemitulajdon-jogot sértő árut nem semmisítik meg, úgy valamennyi Fél biztosítja, hogy – különös méltánylást érdemlő körülmények kivételével – az árut úgy távolítsák el a kereskedelmi forgalomból, hogy elkerüljék a jogosultnak történő bármilyen károkozást.

               10.Valamennyi Fél rendelkezik olyan eljárásokkal, amelyek lehetővé teszik a postai küldeményekben vagy futárszolgálattal feladott hamisított védjegyek és kalózáru gyors megsemmisítését.

               11.Valamennyi Fél rendelkezik arról, hogy a vámhatóságok kérésére a megadott vagy nyilvántartásba vett kérelem jogosultja köteles legyen megtéríteni a vámhatóságoknál vagy a vámhatóságok nevében eljáró más feleknél az áru visszatartása vagy kiadása felfüggesztésének időpontjától kezdve felmerült költségeket, beleértve a tárolást, a kezelést, valamint az áru megsemmisítésével vagy ártalmatlanításával kapcsolatos költségeket.

               12.Valamennyi Fél dönthet úgy, hogy ezt a cikket nem alkalmazza azon áru behozatalára, amelyet maga a jogtulajdonos vagy az ő engedélyével más személy egy másik országban hoz forgalomba. A Felek kizárhatják e cikk alkalmazása alól az utasok személyi poggyászában behozott, nem kereskedelmi jellegű árut.

               13.Valamennyi Fél lehetővé teszi vámhatóságai számára, hogy rendszeres párbeszédet tartsanak fenn és előmozdítsák az együttműködést az érdekelt felekkel és a szellemitulajdon-jogok érvényesítésében részt vevő egyéb hatóságokkal.

               14.A Felek együttműködnek a feltehetően szellemitulajdon-jogot sértő áru nemzetközi kereskedelme tekintetében. A Felek megosztják egymással különösen a feltehetően szellemitulajdon-jogot sértő áru kereskedelmére vonatkozó azon információkat, amelyek a másik Felet érintik.

               15.Az együttműködés egyéb formáinak sérelme nélkül, a vámügyekben történő kölcsönös közigazgatási segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyvet kell alkalmazni a szellemitulajdon-jogokra vonatkozó azon jogszabályok megsértése tekintetében, amelyek végrehajtására valamely Fél vámhatóságai e cikkel összhangban hatáskörrel rendelkeznek.

               IP.54. cikk: Az 1994. évi GATT- és a TRIPS-megállapodással való összhang

               A szellemitulajdon-jogoknak a vámhatóságok általi érvényesítése céljából a határon alkalmazott intézkedések végrehajtása során – függetlenül attól, hogy azok e szakasz rendelkezéseinek hatálya alá tartoznak-e –, a Feleknek biztosítaniuk kell az 1994. évi GATT és a TRIPS-megállapodás – és különösen az 1994. évi GATT V. cikke és a TRIPS-megállapodás 41. cikke valamint III. részének 4. szakasza szerinti kötelezettségeikkel való összhangot.

               4. fejezet: Egyéb rendelkezések

               IP.55. cikk: Együttműködés

               1.A Felek együttműködnek az e cím szerinti kötelezettségvállalások és kötelezettségek végrehajtásának támogatása céljából.

               2.Az együttműködés területei többek között, de nem kizárólagosan a következő cselekményekre terjednek ki:

               (a)
                     a szellemitulajdon-jogokra irányadó jogi keretre, valamint az oltalom és a jogérvényesítés releváns szabályaira vonatkozó információcsere;

               (b)
                     a jogalkotási fejleményekkel, a szellemitulajdon-jogok érvényesítésével, valamint a központi és az az alatti szintű érvényesítéssel kapcsolatos tapasztalatcsere a vám-, rendőrségi, közigazgatási és igazságszolgáltatási szervek között;

               (c)
                     koordináció – harmadik országokkal is – a hamisított áru exportjának megelőzéséért;

               (d)
                     technikai segítségnyújtás, kapacitásépítés, a személyzet cseréje és képzése;

               (e)
                     a szellemitulajdon-jogok oltalma és védelme, valamint az ezzel kapcsolatos információk terjesztése többek között az üzleti körök és a civil társadalom körében;

               (f)
                     a fogyasztók és a jogosultak tudatosságának erősítése;

               (g)
                     az intézményi együttműködés javítása, különösen a Felek szellemitulajdon-jogi hivatalai között;

               (h)
                     a nyilvánosság tudatosságának bővítése és előmozdítása a szellemitulajdon-jogok védelmével és érvényesítésével kapcsolatos politikák terén;

               (i)
                     a szellemitulajdon-jogok védelmének és érvényesítésének előmozdítása a köz- és magánszféra együttműködésével, kis- és középvállalkozások bevonásával;

               (j)
                     hatékony stratégiák kidolgozása a célközönségek és kommunikációs programok azonosítása céljából, amelyek erőteljesebben felhívják a fogyasztók és a média figyelmét a szellemitulajdon-jogok megsértésének hatásaira, valamint annak egészségügyi és biztonsági kockázataira és a szervezett bűnözéssel való kapcsolatára.

               3.A Felek közvetlenül vagy a szellemi tulajdonnal foglalkozó szakbizottságon keresztül kapcsolatot tartanak az e cím végrehajtásával és működésével kapcsolatos valamennyi kérdésben.

               IP.56. cikk: Az érdekelt felek önkéntes kezdeményezései

               Valamennyi Fél törekszik arra, hogy elősegítse az érdekelt felek önkéntes kezdeményezéseit a szellemitulajdon-jogokkal kapcsolatos jogsértések visszaszorítása érdekében az online és más piactereken is, amelyek konkrét problémákra összpontosítanak és realisztikus, kiegyensúlyozott, arányos és minden érintett számára méltányos gyakorlati megoldásokat keresnek többek között a következő módokon:

               (a)
                     saját területén valamennyi Fél törekszik arra, hogy konszenzust teremtsen az érdekelt felek között a szellemitulajdon-jogok védelme és érvényesítése, valamint a jogsértések visszaszorítása terén a megoldások elősegítésére és a nézeteltérések feloldására irányuló önkéntes kezdeményezések megkönnyítése érdekében;

               (b)
                     a Felek törekszenek arra, hogy megosszák egymással a területükön az érdekelt felek önkéntes kezdeményezéseinek megkönnyítésére irányuló erőfeszítésekre vonatkozó információkat; valamint

               (c)
                     a Felek kölcsönösen törekszenek egymás érdekelt felei közötti nyílt párbeszéd és együttműködés előmozdítására, a közös megoldások ösztönzésére, a szellemitulajdon-jogok védelmével és érvényesítésével kapcsolatos nézeteltérések feloldására és a jogsértések visszaszorítására.

               IP.57. cikk: A földrajzi árujelzőkkel kapcsolatos felülvizsgálat

               Figyelembe véve az egyrészről az Egyesült Királyság, másrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség között létrejött bármely korábbi kétoldalú megállapodás vonatkozó rendelkezéseit, a Felek közösen törekedhetnek arra, hogy megállapodjanak a földrajzi árujelzőik oltalmára és hatékony belföldi érvényesítésére vonatkozó szabályokról.

               VI. cím: Közbeszerzés

               1. fejezet: Hatály

               PPROC.1. cikk: Célkitűzés

               E cím célja annak biztosítása, hogy valamennyi Fél ajánlattevői több lehetőséget kapjanak a közbeszerzési eljárásokban való részvételre, valamint hogy javuljon a közbeszerzési eljárások átláthatósága.

               PPROC.2. cikk: A közbeszerzésről szóló megállapodás (GPA) egyes rendelkezéseinek e megállapodásba foglalása és a megállapodás hatálya alá tartozó beszerzések

               1.
                     A közbeszerzésről szóló megállapodásnak (a továbbiakban: GPA) a PPROC-1. melléklet A. szakaszában meghatározott rendelkezéseit – beleértve az egyes Feleknek a GPA I. függelékéhez csatolt mellékleteit is – a Felek belefoglalják ebbe a címbe.

               2.
                     E cím alkalmazásában „megállapodás hatálya alá tartozó beszerzés”: olyan beszerzés, amelyre a GPA II. cikke alkalmazandó, továbbá a PPROC-1. melléklet B. szakaszában felsorolt beszerzés.

               3.
                     A megállapodás hatálya alá tartozó beszerzések tekintetében valamennyi Fél értelemszerűen alkalmazza a GPA-nak a PPROC-1. melléklet A. szakaszában meghatározott rendelkezéseit a másik Fél ajánlattevőire, áruira vagy szolgáltatásaira.

               2. fejezet: A megállapodás hatálya alá tartozó beszerzésekre vonatkozó további szabályok

               PPROC.3. cikk: Elektronikus eszközök alkalmazása a beszerzésben

               1.
                     Valamennyi Fél biztosítja, hogy a beszerzést végző szervei a megállapodás hatálya alá tartozó beszerzéseket a lehető legnagyobb mértékben elektronikus úton bonyolítsák le.

               2.
                     A beszerzést végző szerv akkor minősül a megállapodás hatálya alá tartozó beszerzést elektronikus úton bonyolító szervnek, ha a szerv elektronikus információs és kommunikációs eszközöket alkalmaz a következőkhöz:

               (a)
                     a hirdetmények és az ajánlattételi dokumentáció közzététele a beszerzési eljárások során; valamint

               (b)
                     a részvételi jelentkezések és az ajánlatok benyújtása.

               3.
                     Az ilyen elektronikus információs és kommunikációs eszközöknek – a különleges helyzetek kivételével — megkülönböztetésmentesnek, általánosan elérhetőnek és a széles körben használt információs és kommunikációs technológiai termékekkel interoperábilisnak kell lenniük, és nem korlátozhatják a beszerzési eljáráshoz való hozzáférést.

               4.
                     Valamennyi Fél biztosítja, hogy a beszerzést végző szervei jogszabályaival összhangban fogadják és dolgozzák fel az elektronikus számlákat.

               PPROC.4. cikk: Elektronikus hirdetmények

               A megállapodás hatálya alá tartozó beszerzések tekintetében valamennyi beszerzési hirdetménynek – beleértve a szándékolt beszerzésről szóló hirdetményeket, az összefoglaló hirdetményeket, a tervezett beszerzésről szóló hirdetményeket és a szerződés odaítéléséről szóló tájékoztatókat is – elektronikus úton, díjmentesen és egyetlen internetes hozzáférési ponton keresztül közvetlenül hozzáférhetőnek kell lennie.

               PPROC.5. cikk: Alátámasztó bizonyítékok

               Valamennyi Fél biztosítja, hogy a részvételi kérelmek vagy az ajánlatok benyújtásakor a beszerzést végző szervek ne követeljék meg az ajánlattevőktől az alátámasztó bizonyítékok egészének vagy egy részének benyújtását arra vonatkozóan, hogy nincsenek olyan helyzetben, amelyben az ajánlattevő kizárható, és hogy teljesítik a részvétel feltételeit, kivéve, ha ez a beszerzés megfelelő lebonyolításához szükséges.

               PPROC.6. cikk: Részvételi feltételek

               Valamennyi Fél biztosítja, hogy amennyiben beszerzést végző szervei a megállapodás hatálya alá tartozó beszerzésben való részvétel feltételeként előírják az ajánlattevőnek, hogy bizonyítsa korábbi tapasztalatát, ne követeljék meg, hogy az ajánlattevő az adott Fél területén rendelkezzék ilyen tapasztalattal.

               PPROC.7. cikk: Nyilvántartási rendszerek és minősítési eljárások

               Ha egy Fél ajánlattevői nyilvántartási rendszert üzemeltet, akkor biztosítja, hogy az érdekelt ajánlattevők bármikor kérelmezhessék nyilvántartásba vételüket. Valamennyi, kérelmet benyújtó érdekelt ajánlattevőt észszerű időn belül tájékoztatni kell a kérelme elfogadásáról vagy elutasításáról szóló határozatról.

               PPROC.8. cikk: Meghívásos eljárás

               Valamennyi Fél biztosítja, hogy amennyiben a beszerzést végző szerv meghívásos pályázati eljárást alkalmaz, a beszerzést végző szerv az ajánlattételi felhívásokat olyan számú ajánlattevőhöz intézze, amely elegendő a valódi verseny biztosításához anélkül, hogy befolyásolná a beszerzési rendszer működési hatékonyságát.

               PPROC.9. cikk: Kirívóan alacsony árak

               A GPA XV. cikkének (6) bekezdése értelmében ha a beszerzést végző szervhez a többi benyújtott ajánlathoz képest kirívóan alacsony árat tartalmazó ajánlat érkezik, a beszerzést végző szerv tisztázhatja a beszállítóval azt is, hogy az ár figyelembe veszi-e a támogatások odaítélését.

               PPROC.10. cikk: Környezetvédelmi, szociális és munkaügyi szempontok

               Valamennyi Fél biztosítja, hogy beszerzést végző szervei a közbeszerzési eljárás során figyelembe vehessék a környezetvédelmi, munkaügyi és szociális megfontolásokat, feltéve, hogy ezek a megfontolások összeegyeztethetők az 1. és a 2, fejezetben megállapított szabályokkal, és szerepelnek a szándékolt beszerzésről szóló hirdetményben vagy a szándékolt beszerzésről szóló hirdetményként használt más hirdetményben vagy az ajánlattételi dokumentációban.

               PPROC.11. cikk: Hazai jogorvoslati eljárások

               1.
                     Ha az egyik Fél a GPA XVIII. cikkének (4) bekezdése szerint pártatlan közigazgatási hatóságot jelöl ki, akkor az adott Fél biztosítja, hogy:

               (a)a kijelölt hatóság tagjai kinevezésük ideje alatt függetlenek, pártatlanok és külső befolyástól mentesek;

               (b)a kijelölt hatóság tagjait hivatali idejük alatt nem bocsáthatják el akaratuk ellenére, kivéve, ha elbocsátásukat a kijelölt hatóságra vonatkozó rendelkezések írják elő; valamint

               (c)a kijelölt hatóság elnöke vagy legalább egy másik tagja olyan jogi és szakmai képesítéssel rendelkezik, amely egyenértékű a Fél jogszabályai és egyéb rendelkezései szerint képesített bírák, ügyvédek vagy más jogi szakértők képesítésével.

               2.
                     Valamennyi Fél elfogad vagy fenntart eljárásokat olyan azonnali átmeneti intézkedésekre vonatkozóan, amelyek biztosítják az ajánlattevő számára a beszerzésben való részvétel lehetőségét. A GPA XVIII. cikke (7) bekezdésének a) pontjában előírt ilyen ideiglenes intézkedések a közbeszerzési eljárás felfüggesztését, illetve – amennyiben a beszerzést végző szerv már szerződést kötött, és valamelyik Fél így rendelkezett – a szerződés teljesítésének felfüggesztését eredményezhetik. Az eljárások lehetővé tehetik az érintett érdekek – többek között a közérdek – szempontjából túlnyomóan hátrányos következmények figyelembevételét annak eldöntésekor, hogy szükséges-e az említett intézkedések alkalmazása. Az intézkedés mellőzését írásban kell indokolni.

               3.
                     Abban az esetben, ha egy érdekelt vagy részt vevő ajánlattevő az (1) bekezdésben említett kijelölt hatóságnak kifogást nyújtott be, valamennyi Fél elvben gondoskodik arról, hogy a beszerzést végző szerv mindaddig ne köthesse meg a szerződést, amíg az adott hatóság vonatkozó szabályaival, jogszabályaival és eljárásaival összhangban a kifogás kapcsán nem hoz határozatot vagy nem tesz ajánlást ideiglenes intézkedésre, kiigazító intézkedésre vagy a (2), (5) és (6) bekezdésben említettek szerint elszenvedett veszteség vagy kár ellentételezésére vonatkozóan. Valamennyi Fél rendelkezhet úgy, hogy elkerülhetetlen és kellően indokolt körülmények között a szerződést mégis meg lehet kötni.

               4.
                     Valamennyi Fél rendelkezhet a következőkről:

               (a)a szerződés odaítéléséről szóló döntés és a szerződés megkötése közötti szerződéskötési tilalmi időszak, annak érdekében, hogy elegendő időt biztosítson az elutasított ajánlattevőnek annak felmérésére, hogy indokolt-e jogorvoslati eljárást kezdeményeznie; vagy

               (b)elegendő időt biztosítson egy érdekelt ajánlattevőnek kifogás benyújtására, amely indokolttá teheti a szerződés végrehajtásának felfüggesztését.

               5.
                     A GPA XVIII. cikke (7) bekezdésének b) pontja szerinti kiigazító intézkedés tartalmazhat egyet vagy többet a következők közül:

               (a)a megkülönböztető műszaki, gazdasági vagy pénzügyi előírások törlése az ajánlati felhívásból, az ajánlattételhez szükséges dokumentációból, illetve minden egyéb, a kérdéses pályázati eljárással kapcsolatos dokumentumból, és új közbeszerzési eljárás lefolytatása;

               (b)a közbeszerzési eljárás megismétlése a feltételek megváltoztatása nélkül;

               (c)a szerződés odaítéléséről szóló döntés hatályon kívül helyezése, és egy új döntés elfogadása a szerződés odaítéléséről;

               (d)a szerződés felmondása vagy érvénytelenségének kinyilatkoztatása; vagy

               (e)egyéb intézkedések elfogadása az 1. és 2. fejezetben foglaltak megsértésének orvosolása végett, például egy adott pénzösszeg megfizetésére kötelezés mindaddig, amíg a jogsértést hatásosan nem orvosolták.

               6.
                     A GPA XVIII. cikke (7) bekezdésének b) pontjával összhangban valamennyi Fél rendelkezhet az elszenvedett veszteség vagy kár ellentételezéséről. E tekintetben, ha az adott Fél jogorvoslati szerve nem bíróság, és az ajánlattevő úgy ítéli meg, hogy megsértették az 1. és 2. fejezet szerinti kötelezettségek végrehajtására vonatkozó hazai jogszabályokat és egyéb rendelkezéseket, az ajánlattevő bírósághoz fordulhat, többek között azzal a céllal, hogy a Fél bírósági eljárásainak megfelelően kártérítést követeljen.

               7.
                     Valamennyi Fél elfogadja vagy fenntartja azokat a szükséges eljárásokat, amelyekkel eredményesen végrehajtják a jogorvoslati szervek által hozott határozatokat vagy ajánlásokat, vagy a bírósági jogorvoslati szervek határozatait.

               3. fejezet: Nemzeti elbánás a megállapodás hatálya alá tartozó beszerzéseken túl

               PPROC.12. cikk: Fogalommeghatározások

               1.
                     E fejezet alkalmazásában a „Felek által biztosított elbánás”:

               (a)
                     az Egyesült Királyság tekintetében nem kedvezőtlenebb elbánás, mint a hasonló helyzetekben az Egyesült Királyság ajánlattevői számára biztosított legkedvezőbb elbánás; valamint

               (b)
                     a valamely tagállam tekintetében nem kedvezőtlenebb elbánás, mint a hasonló helyzetekben az adott tagállam ajánlattevői számára az adott tagállamban biztosított legkedvezőbb elbánás.

               2.
                     E fejezet alkalmazásában valamely Fél olyan ajánlattevője, amely jogi személy:

               (a)
                     az Unió esetében az uniós jog vagy legalább egy tagállam joga szerint létrehozott vagy szervezett jogi személy, amely az Unió területén tényleges üzleti tevékenységet folytat, mely fogalmat az Unió – az Európai Közösséget létrehozó szerződésről a WTO-nak küldött értesítésével (WT/REG39/1) összhangban – az Európai Unió működéséről szóló szerződés 54. cikkében foglalt, az Unió egy tagállama gazdaságával fenntartott „tényleges és folyamatos kapcsolat” fogalmával egyenértékűnek tekint; valamint

               (b)
                     az Egyesült Királyság esetében az Egyesült Királyság joga szerint létrehozott vagy szervezett jogi személy, amely az Egyesült Királyság területén tényleges üzleti tevékenységet folytat.

               PPROC.13. cikk: A helyben letelepedett ajánlattevőkre vonatkozó nemzeti elbánás

               1.
                     Egy beszerzés tekintetében az egyik Fél intézkedése nem eredményezheti azt, hogy a másik Félnek a területén letelepedett ajánlattevői egy jogi személy létrehozása, megszerzése vagy fenntartása révén kedvezőtlenebb elbánásban részesüljenek, mint amilyenben az adott Fél saját hasonló ajánlattevőit részesíti
                  41
               .

               2.
                     Az e cikkben előírt nemzeti elbánásra vonatkozó kötelezettség alkalmazása továbbra is a GPA III. cikkében meghatározott biztonsággal kapcsolatos és általános kivételek hatálya alá tartozik, még akkor is, ha a közbeszerzés e cím értelmében nem minősül a megállapodás hatálya alá tartozó közbeszerzésnek.

               4. fejezet: Egyéb rendelkezések

               PPROC.14. cikk: A piacra jutási kötelezettségvállalások módosításai és helyesbítései

               Valamennyi Fél módosíthatja vagy helyesbítheti a PPROC-1. melléklet B. szakaszának megfelelő alszakaszában szereplő piacra jutási kötelezettségvállalásait a PPROC.15 [Módosítások]–PPROC.18 [A PROC-1. melléklet B. szakaszának módosítása] cikkekben rögzített eljárásnak megfelelően.

               PPROC.15. cikk: Módosítások

               1.
                     A PPROC-1. melléklet B. szakaszának valamely alszakaszát módosítani kívánó Fél:

               (a)írásban értesíti a másik Felet; valamint

               (b)az értesítésben ismerteti a másik Fél számára ajánlott megfelelő kompenzációs kiigazításokra irányuló javaslatot annak érdekében, hogy a módosítást megelőzővel összehasonlítható szintű piacra jutási kötelezettségvállalást lehessen fenntartani.

               2.
                     Az (1) bekezdés b) pontja ellenére egyik Fél sem köteles kompenzációs kiigazítást nyújtani a másik Félnek, ha a javasolt módosítás olyan beszerzést végző szervre vonatkozik, amely felett a Fél ténylegesen megszüntette ellenőrzését vagy befolyását a megállapodás hatálya alá tartozó beszerzések tekintetében.

               Az egyik Félnek a megállapodás hatálya alá tartozó beszerzést végző szervek feletti ellenőrzése vagy befolyása akkor tekinthető megszűntnek, ha a beszerzést végző szerv versenynek van kitéve olyan piacokon, amelyre nem korlátozott a bejutás.

               3. A másik Fél kifogást emelhet az (1) bekezdés a) pontjában említett módosítással szemben, ha vitatja, hogy:

               (a)az (1) bekezdés b) pontja alapján javasolt kompenzációs kiigazítás megfelelő a piacra jutási kötelezettségvállalásoknak a kölcsönösen elfogadottakkal összehasonlítható szintje fenntartásához; vagy

               (b)a javasolt módosítás olyan beszerzést végző szervre vonatkozik, amely felett a Fél a (2) bekezdésnek megfelelően ténylegesen megszüntette ellenőrzését vagy befolyását.

               A másik Fél az (1) bekezdés a) pontjában említett értesítés kézhezvételétől számított 45 napon belül emelhet írásban kifogást; ennek hiányában úgy tekintendő, hogy elfogadta a kompenzációs kiigazítást vagy a módosítást, többek között a hatodik rész [Vitarendezés és horizontális rendelkezések] I. címének [Vitarendezés] alkalmazásában.

               PPROC.16. cikk: Helyesbítések

               1.
                     A PPROC-1. melléklet B. szakaszának valamely alszakaszát helyesbíteni kívánó Fél írásban értesíti erről a másik Felet.

               A PPROC-1. melléklet B. szakasza alatti alszakaszok következő módosításai tekintendők helyesbítésnek, feltéve, hogy nem érintik az e címben előírt, kölcsönösen elfogadott piacra jutási kötelezettségvállalásokat:

               (a)a beszerzést végző szerv nevének megváltozása;

               (b)az adott alszakaszban szereplő két vagy több beszerzést végző szerv egyesülése; valamint

               (c)az adott alszakaszban szereplő beszerzést végző szerv szétválása két vagy több beszerzést végző szervre, amelyeket hozzáadnak az ugyanazon alszakaszban felsorolt beszerzést végző szervekhez.

               2.
                     Az értesítés kézhezvételétől számított 45 napon belül bármelyik Fél értesítheti a többi Felet a javasolt helyesbítéssel szembeni kifogásáról. A kifogást előterjesztő Félnek fel kell tüntetnie, hogy miért véli úgy, hogy a javasolt helyesbítés nem az (1) bekezdés szerinti változás, valamint le kell írnia, hogy a javasolt helyesbítés milyen hatással jár az e megállapodásban előírt kölcsönösen elfogadott piacra jutási kötelezettségvállalásokra. Amennyiben az értesítés kézhezvételétől számított 45 napon belül nem terjesztenek elő írásban ilyen kifogást, úgy tekintendő, hogy a Fél elfogadta a javasolt helyesbítést.

               PPROC.17. cikk: Konzultáció és vitarendezés

               Ha valamelyik Fél kifogást emel a PPROC.15. cikkben [Módosítások] említett javasolt módosítással vagy kompenzációs kiigazítással, illetve a PPROC.16. cikkben [Helyesbítések] említett javasolt helyesbítéssel szemben, a Felek törekednek arra, hogy a kérdést konzultáció útján rendezzék. Amennyiben a kifogás kézhezvételétől számított 60 napon belül nem születik megállapodás, az a Fél, amelyik módosítani vagy helyesbíteni kívánja a PPROC-1. melléklet B. szakaszában szereplő alszakaszát, az ügyet az e megállapodás hatodik része [Vitarendezés és horizontális rendelkezések] I. címének [Vitarendezés] megfelelően vitarendezési eljárás elé utalhatja annak megállapítása érdekében, hogy a kifogás indokolt-e.

               PPROC.18. cikk: A PPROC-1. melléklet B. szakaszának módosítása

               Ha valamely Fél nem emel kifogást a módosítás ellen a PPROC.15. cikk [Módosítások] (3) bekezdése szerint vagy a helyesbítés ellen a PPROC.16. cikk [Helyesbítések] (2) bekezdése szerint, vagy ha a Felek a módosításról vagy helyesbítésről a PPROC.17. cikk [Konzultáció és vitarendezés] szerinti konzultáció útján megállapodtak, vagy ha az ügyben végső döntés született e megállapodás hatodik részének [Vitarendezés és horizontális rendelkezések] I. címe [Vitarendezés] alapján, akkor a partnerségi tanács módosítja a PPROC-1. melléklet B. szakaszának vonatkozó alszakaszát a megfelelő módosítások vagy helyesbítések vagy kompenzációs kiigazítások átvezetése érdekében.

               PPROC.19. cikk: Együttműködés

               1.
                     A Felek elismerik azokat az előnyöket, amelyek a közbeszerzési piacok kölcsönös liberalizációjának nemzetközi előmozdítása terén való együttműködésből származhatnak.

               2.
                     A Felek egymás rendelkezésére bocsátják a megállapodás hatálya alá tartozó beszerzésekre vonatkozó éves statisztikákat.

               VII. cím: Kis- és középvállalkozások

               SME.1. cikk: Célkitűzés

               E cím célkitűzése a kis- és középvállalkozások azon képességének fejlesztése, hogy részesülni tudjanak az első tárgykörben [Kereskedelem] rögzített előnyökből.

               SME.2. cikk: Információmegosztás

               1.
                     Valamennyi Fél létrehoz a kis- és középvállalkozások számára egy olyan nyilvánosan hozzáférhető weboldalt, amely az első tárgykörre [Kereskedelem] vonatkozó információkat tartalmaz, beleértve a következőket:

               (a)
                     az első tárgykör [Kereskedelem] összefoglalása;

               (b)
                     az első tárgykör [Kereskedelem] azon rendelkezéseinek leírása, amelyekről a Felek úgy vélik, hogy mindkét Fél kis- és középvállalkozásainak szempontjából relevánsak; valamint

               (c)
                     bármely további információ, amelyet a Felek hasznosnak ítélnek meg az első tárgykörben [Kereskedelem] rögzített előnyökből részesülni kívánó kis- és középvállalkozásoknak.

               2.
                     Az (1) bekezdésben előírt weboldalon valamennyi Fél feltünteti a következőkre mutató internetes hivatkozásokat:

               (a)
                     az első tárgykör [Kereskedelem] szövege;

               (b)
                     a másik Fél megfelelő weboldala; valamint

               (c)
                     a saját hatóságainak weboldalai, amelyekről a Fél úgy véli, hogy hasznos információkat szolgáltat a területén folytatott kereskedésben és üzleti tevékenységben érdekelt személyek számára.

               3.
                     Az (1) bekezdésben előírt weboldalon valamennyi Fél feltünteti a saját hatóságainak weboldalára mutató internetes hivatkozásokat, amelyek a következőkről tájékoztatnak:

               (a)
                     vámügyi jogszabályok és egyéb rendelkezések, behozatali, kiviteli és továbbítási eljárások, valamint vonatkozó formanyomtatványok, dokumentumok és egyéb szükséges információk;

               (b)
                     a szellemitulajdon-jogra – ideértve a földrajzi jelzéseket – vonatkozó jogszabályok, egyéb rendelkezések és eljárások;

               (c)
                     technikai jogszabályok és egyéb rendelkezések, szükség esetén a kötelező megfelelőségértékelési eljárások és a megfelelőségértékelő szervezetek jegyzékeire mutató hivatkozások, amennyiben az e tárgykör I. címének [Árukereskedelem] 4. fejezetében [A kereskedelem technikai akadályai] meghatározottak szerint kötelező a harmadik fél által végzendő megfelelőségértékelés;

               (d)
                     az e tárgykör I. címének [Árukereskedelem] 3. fejezetében [Állat- és növényegészségügyi kérdések] meghatározott behozatalhoz és kivitelhez kapcsolódó állat- és növényegészségügyi intézkedésekről szóló jogszabályok és egyéb rendelkezések;

               (e)
                     közbeszerzési jogszabályok és egyéb rendelkezések, a közbeszerzési hirdetményekhez való, az e tárgykör VI. címében [Közbeszerzés] meghatározott egységes internetes hozzáférési pont, valamint az említett címben foglalt egyéb vonatkozó rendelkezésekről szóló jogszabályok és egyéb rendelkezések;

               (f)
                     cégbejegyzési eljárások; valamint

               (g)
                     egyéb olyan információk, amelyek a Fél megítélése szerint a kis- és középvállalkozások segítségére lehetnek.

               4.
                     Valamennyi Fél feltüntet az (1) bekezdésben említett weboldalon egy olyan adatbázisra mutató internetes hivatkozást, amely a vámtarifa szerinti nómenklatúra kódja segítségével elektronikusan kereshető, és amely a piacára való bejutás tekintetében a következő információkat tartalmazza:

               (a)
                     a tarifális intézkedések és a vámügyi információk tekintetében:

               (i)
                     vámtételek és kvóták, ideértve a legnagyobb kedvezményben részesített nemzetet, a legnagyobb kedvezményben nem részesített nemzetekre vonatkozó vámtételeket, valamint a preferenciális vámtételeket és a vámkontingenseket;

               (ii)
                     jövedéki adók;

               (iii)
                     adók (hozzáadottérték-adó/forgalmi adó);

               (iv)
                     vámok és egyéb díjak, ideértve az egyéb termékspecifikus díjakat is;

               (v)
                     az e tárgykör I. címének [Árukereskedelem] 2. fejezetében [Származási szabályok] meghatározott származási szabályok;

               (vi)
                     vámvisszatérítés, halasztott vámfizetés vagy más olyan kedvezmény, amely a vámokat csökkenti, visszatéríti vagy azok alól mentességet biztosít;

               (vii)
                     az áru vámértékének meghatározásához használt kritériumok; valamint

               (viii)
                     egyéb vámjellegű intézkedések;

               (b)
                     a vámtarifa szerinti nómenklatúrával kapcsolatos nem tarifális intézkedések tekintetében:

               (i)
                     a behozatali eljárásokhoz szükséges információk; valamint

               (ii)
                     a nem tarifális intézkedésekkel kapcsolatos információk.

               5.
                     Valamennyi Fél rendszeresen – vagy a másik Fél kérésére – frissíti az (1)–(4) bekezdésben említett, a weboldalán feltüntetett információkat és hivatkozásokat annak érdekében, hogy ezek az információk és hivatkozások naprakészek és pontosak legyenek.

               6.
                     Valamennyi Fél biztosítja, hogy az (1)–(4) bekezdésben említett információk és hivatkozások a kis- és középvállalkozások számára megfelelő módon legyenek feltüntetve.  Valamennyi Fél törekszik arra, hogy az információkat angolul hozzáférhetővé tegye.

               7.
                     Egyik Fél egyik személye sem kötelezhető az (1)–(4) bekezdés alapján nyújtott információkhoz való hozzáférés fejében díj fizetésére.

               SME.3. cikk: Kis- és középvállalkozások kapcsolattartó pontjai

               1.
                     A megállapodás hatálybalépésekor valamennyi Fél kijelöl egy kapcsolattartó pontot az e cikkben felsorolt feladatok ellátására, és értesíti a másik Felet a kapcsolattartó pont elérhetőségi adatairól. A Felek az adott elérhetőségi adatokkal kapcsolatos bármilyen változásról haladéktalanul értesítik egymást.

               2.
                     A Felek kis- és középvállalkozásainak kapcsolattartó pontjai a következő feladatokat látják el:

               (a)
                     törekednek annak biztosítására, hogy az első tárgykör [Kereskedelem] végrehajtása során figyelembe vegyék a kis- és középvállalkozások érdekeit, valamint hogy mindkét Fél kis- és középvállalkozásai részesülhessenek az első tárgykör [Kereskedelem] előnyeiből;

               (b)
                     megfontolják a kis- és középvállalkozások számára fontos kérdésekben a Felek közötti együttműködés megerősítésének módjait a kis- és középvállalkozások kereskedelmi és beruházási lehetőségeinek növelése érdekében;

               (c)
                     biztosítják, hogy az SME.2. cikkben [Információmegosztás] említett információk naprakészek, pontosak és a kis- és középvállalkozások számára relevánsak legyenek. A kis- és középvállalkozások kapcsolattartó pontján keresztül bármely Fél javasolhat olyan további információkat, amelyeket a másik Fél feltüntethet az SME.2. cikkel [Információmegosztás] összhangban fenntartandó weboldalán;

               (d)
                     megvizsgálnak az első tárgykör [Kereskedelem] végrehajtásával kapcsolatos, kis- és középvállalkozásokat érintő ügyeket, többek között a következőket:

               (i)
                     a partnerségi tanács azon feladatának elvégzését támogató információcsere, amely az első tárgykörben [Kereskedelem] foglalt, kis- és középvállalkozásokkal kapcsolatos vonatkozások nyomon követését és végrehajtását célozza;

               (ii)
                     szakbizottságok, közös munkacsoportok és az e megállapodás által létrehozott kapcsolattartó pontok támogatása a kis- és középvállalkozások szempontjából lényeges kérdések mérlegelésében;

               (e)
                     tevékenységükről – közösen vagy egyénileg – rendszeresen jelentést tesznek a partnerségi tanácsnak megfontolás céljából; valamint

               (f)
                     a Felek megállapodása szerint mérlegelik az e megállapodásból felmerülő, kis- és középvállalkozásokat érintő további kérdéseket.

               3.
                     A Felek kis- és középvállalkozásainak kapcsolattartó pontjai munkájukat a Felek által meghatározott kommunikációs csatornákon keresztül végzik, amelyek magukban foglalhatják az elektronikus levelezést, a videokonferenciát vagy egyéb eszközöket. Adott esetben ülésezhetnek is.

               4.
                     A kis- és középvállalkozások kapcsolattartó pontjai tevékenységük végzése során – adott esetben – törekedhetnek a szakértőkkel és külső szervezetekkel való együttműködésre.

               SME.4. cikk: A hatodik résszel fennálló viszony

               A hatodik rész [Vitarendezés és horizontális rendelkezések] I. címe [Vitarendezés] nem alkalmazandó erre a címre.

               VIII. cím: Energia

               1. fejezet: Általános rendelkezések

               ENER.1. cikk: Célkitűzések

               E cím célja, hogy elősegítse a Felek közötti kereskedelmet és beruházásokat az energia és a nyersanyagok területén, továbbá támogassa az ellátásbiztonságot és a környezeti fenntarthatóságot, elsősorban az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez való hozzájárulással ezeken a területeken.

               ENER.2. cikk: Fogalommeghatározások

               1.
                     E cím alkalmazásában:

               (a)„Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége”: az Energiaszabályozók Európai Uniós Együttműködési Ügynökségének létrehozásáról szóló, 2019. június 5-i (EU) 2019/942 európai parlamenti és tanácsi rendelet által létrehozott ügynökség
                  42
               ;

               (b)„engedély”: olyan hozzájárulás, licenc, koncesszió vagy hasonló közigazgatási vagy szerződéses okmány, amelynek révén az egyik Fél illetékes hatósága feljogosít egy jogalanyt arra, hogy a területén egy bizonyos gazdasági tevékenységet folytasson;

               (c)„kiegyensúlyozás”:

               (I)villamosenergia-rendszerek esetében valamennyi olyan – bármilyen ütemezésű – intézkedés és folyamat, amelynek révén a villamosenergia-átviteli rendszerek üzemeltetői folyamatosan biztosítják, hogy a rendszerfrekvencia egy előre meghatározott stabilitási tartományon belül maradjon, és teljesüljenek az adott minőséghez tartozó tartalékképzési követelmények;

               (II)gázrendszerek esetében a földgázszállításirendszer-üzemeltetők által a szállítóhálózatba betáplálásra kerülő vagy onnan kilépő gázforgalom megváltoztatására hozott intézkedések, kivéve azokat, amelyek a rendszerből való vételezésként nem elszámolható gázhoz vagy a szállításirendszer-üzemeltető által a rendszer működtetésére használt gázhoz kapcsolódnak;

               (d)„elosztás”:

               (I)villamos energia vonatkozásában villamos energia szállítása nagyfeszültségű, középfeszültségű és kisfeszültségű elosztórendszereken a felhasználókhoz történő eljuttatás céljából, ide nem értve az ellátást;

               (II)földgáz vonatkozásában földgáz szállítása helyi vagy regionális csővezeték-hálózatokon a felhasználókhoz történő eljuttatás céljából, ide nem értve az ellátást;

               (e)„elosztórendszer-üzemeltető”: az a természetes vagy jogi személy, aki/amely felelős egy adott terület villamosenergia- vagy gázelosztó rendszerének üzemeltetéséért, karbantartásáért és szükség esetén annak fejlesztéséért, illetve adott esetben annak más rendszerekkel történő összekapcsolásáért, továbbá azért, hogy a rendszer hosszú távon alkalmas legyen a villamosenergia- vagy gázelosztás iránti indokolt igények kielégítésére;

               (f)„villamosenergia-rendszerösszekötő”: szállítóvezeték

               (I)a Felek között, kizárva azokat a vezetékeket, amelyek teljes egészükben az írországi és észak-írországi egységes villamosenergia-piacon belül húzódnak;

               (II)Nagy-Britannia és az i. alpont hatályán kívül eső írországi és észak-írországi egységes villamosenergia-piac között;

               (g)„energiahordozó”: az e címhez tartozó ENER-1. melléklet felsorolásában a megfelelő harmonizáltrendszer-kód (HR) alatt szereplő olyan áru, amelyekből energiát állítanak elő;

               (h)„jogalany”: bármely természetes személy, jogi személy vagy vállalkozás vagy ezek csoportja;

               (i)„földgáz-rendszerösszekötő”: a Felek közötti határt keresztező vagy átszelő szállítóvezeték;

               (j)„termelés”: a villamos energia előállítása;

               (k)„szénhidrogén”: az e címhez tartozó ENER-1. melléklet felsorolásában a megfelelő HR-kód alatt szereplő áru;

               (l)„összekötési pont”: a földgáz vonatkozásában az Unió és az Egyesült Királyság betáplálási-kiadási rendszereit, illetve egy betáplálási-kiadási rendszert egy rendszerösszekötővel összekötő fizikai vagy virtuális pont, amennyiben ezekre a pontokra a rendszerhasználók foglalási eljárásai vonatkoznak;

               (m)„nyersanyag”: az e címhez tartozó ENER-1. melléklet felsorolásában a megfelelő HR-árucsoport alatt szereplő áru;

               (n)„megújuló energia”: nem fosszilis megújuló energiaforrásokból előállított energiatípus, beleértve a villamos energiát is;

               (o)„szabványos kapacitástermék”: földgáz vonatkozásában egy meghatározott összekötési ponton adott időtávra rendelkezésre bocsátott, bizonyos szállításikapacitás-mennyiség;

               (p)„szállítás”:

               (I)villamos energia vonatkozásában a villamos energia igen nagy feszültségű és nagyfeszültségű rendszereken történő szállítása a végfelhasználókhoz vagy az elosztókhoz történő eljuttatás céljából, ide nem értve az ellátást.

               (II)földgáz vonatkozásában a földgáz hálózaton, túlnyomórészt nagynyomású csővezetéken, de nem upstream csővezeték-hálózaton és nem az elsődlegesen a helyi földgázelosztás keretében használt nagynyomású vezetékeken történő szállítása a felhasználókhoz történő eljuttatás céljából, ide nem értve az ellátást;

               (q)„szállításirendszer-üzemeltető”: az a természetes vagy jogi személy, aki/amely a szállítás feladatát végzi, vagy felelős egy adott terület villamosenergia- vagy földgázszállítási rendszerének üzemeltetéséért, karbantartásáért és szükség esetén annak fejlesztéséért, illetve adott esetben annak más rendszerekkel történő összekötéséért, továbbá azért, hogy a rendszer hosszú távon alkalmas legyen a földgáz- vagy villamosenergia-szállítás iránti észszerű igények kielégítésére;

               (r)„upstream csővezeték-hálózat”: csővezeték vagy csővezeték-hálózat, amely egy kőolaj- vagy földgázkitermelő létesítmény részeként üzemel vagy épült, vagy amelyet egy vagy több ilyen létesítménytől a földgáznak feldolgozóüzembe, terminálra vagy tengerparti átfejtőállomásra történő szállítására használnak.

               2.
                     E cím alkalmazásában a „megkülönböztetésmentes” és a „megkülönböztetésmentesség” kifejezés a SERVIN.2.4. cikkben [Legnagyobb kedvezményes elbánás] és a SERVIN.3.5. cikkben [Legnagyobb kedvezményes elbánás] meghatározott legnagyobb kedvezményes elbánást, a SERVIN. 2.3. cikkben [Nemzeti elbánás] és a SERVIN.3.4. cikkben [Nemzeti elbánás] meghatározott nemzeti elbánást, valamint a hasonló helyzetben lévő bármely más hasonló jogalany számára biztosítottnál nem kedvezőtlenebb feltételek szerinti elbánást jelenti.

               ENER.3. cikk: Kapcsolat más címekkel

               1.           A II. cím 2. fejezete [A beruházások liberalizálása] és 3. fejezete [Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem] az energiára és a nyersanyagokra is alkalmazandó. Az e cím és a II. cím [Szolgáltatások és beruházások] és a SERVIN-1 – SERVIN-6. mellékletek közötti bármilyen ellentmondás esetén a II. cím [Szolgáltatások és beruházások] és a SERVIN-1 – SERVIN-6. mellékletek az irányadók.

               2.           A GOODS.4A. cikk [Szabad árutovábbítás] alkalmazásában, amennyiben valamely Fél csővezetékek vagy villamosenergia-hálózat felhasználásával virtuális földgáz- vagy villamosenergia-kereskedelmi rendszert tart fenn vagy valósít meg, azaz olyan rendszert, amely nem követeli meg a továbbított földgáz vagy villamos energia fizikai azonosítását, hanem egy a be- és kimenetet nettósító rendszeren alapul, az említett cikkben említett nemzetközi árutovábbítás számára legalkalmasabb útvonalakat úgy kell tekinteni, hogy magukban foglalják az ilyen virtuális kereskedelmet is.

               3.           A XI. cím [A nyílt és tisztességes versenyt és a fenntartható fejlődést elősegítő egyenlő versenyfeltételek] 3. fejezetének [A támogatások ellenőrzése] alkalmazásakor az ENER-2. melléklet is alkalmazandó. A XI. cím [A nyílt és tisztességes versenyt és a fenntartható fejlődést elősegítő egyenlő versenyfeltételek] 3. fejezete [A támogatások ellenőrzése] alkalmazandó az ENER-2. mellékletre. A XI. cím [A nyílt és tisztességes versenyt és a fenntartható fejlődést elősegítő egyenlő versenyfeltételek] 3. fejezetének 3.13. cikke [Vitarendezés] alkalmazandó az ENER-2. melléklet értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatban a Felek között felmerülő vitákra.

               ENER.4. cikk: Alapelvek

               Valamennyi Fél fenntartja azt a jogát, hogy e megállapodás rendelkezéseivel összhangban elfogadjon, fenntartson és végrehajtson olyan jogszerű közpolitikai célok eléréséhez szükséges intézkedéseket, mint például az energiahordozókkal és nyersanyagokkal való ellátás biztosítása, a társadalom és a környezet védelme, beleértve az éghajlatváltozás elleni küzdelmet, a népegészségügyet és a fogyasztókat, valamint a biztonság és a védelem előmozdítása.

               2. fejezet: Villamos energia és földgáz

               1. szakasz: Verseny a villamosenergia- és földgázpiacokon

               ENER.5. cikk: Verseny a piacokon és megkülönböztetésmentesség

               1.A tisztességes verseny biztosítása érdekében valamennyi Fél biztosítja, hogy a villamos energia vagy földgáz termelésére, előállítására, szállítására, elosztására vagy szolgáltatására vonatkozó szabályozási kerete a szabályok, díjak és elbánás tekintetében megkülönböztetéstől mentes legyen.

               2.Valamennyi Fél biztosítja, hogy saját kiskereskedelmi piacaikon belül az alkalmazandó jogszabályokkal és egyéb rendelkezésekkel összhangban a fogyasztók szabadon választhassanak vagy cserélhessenek döntésük szerinti villamosenergia- vagy földgázszolgáltatót.

               3.Valamennyi Fél azon jogának sérelme nélkül, hogy minőségi követelményeket határozzon meg, e fejezet földgázra vonatkozó rendelkezéseit a biogázból és a biomasszából származó gázra vagy más típusú gázra is alkalmazni kell, amennyiben az ilyen gáz műszakilag és biztonságosan betáplálható a földgázrendszerbe, és azon keresztül szállítható.

               4.Ez a cikk nem alkalmazandó a határokon átnyúló kereskedelemre, és nem érinti valamennyi Fél azon törvényes jogát, hogy bizonyos közpolitikai célok elérése érdekében objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján szabályozást folytasson.

               ENER.6. cikk: A nagykereskedelmi villamosenergia- és gázpiacokra vonatkozó rendelkezések

               1.Valamennyi Fél biztosítja, hogy a villamosenergia- és gázárakra vonatkozó szabályok a tényleges keresletet és kínálatot tükrözzék. Ennek érdekében a Felek biztosítják, hogy a villamos energia és a földgáz nagykereskedelmi piaci szabályai:

               (a)ösztönözzék a szabad árképzést;

               (b)az árképzésre vonatkozóan ne szabjanak olyan technikai korlátokat, amelyek akadályozzák a kereskedelmet;

               (c)lehetővé tegyék a villamosenergia-termelő eszközök, az energiatárolás és a keresletoldali válasz hatékony teherelosztását, valamint a villamosenergia-rendszer hatékony használatát;

               (d)lehetővé tegyék a földgázrendszer hatékony használatát; valamint

               (e)lehetővé tegyék a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia integrálását, valamint biztosítsák a villamosenergia-rendszer hatékony és biztonságos működését és fejlesztését.

               2.Valamennyi Fél biztosítja, hogy a kiegyenlítő piacok oly módon szerveződjenek, amely:

               (a)biztosítja a résztvevők közötti tényleges megkülönböztetésmentességet, valamint számukra a megkülönböztetésmentes hozzáférést;

               (b)a szolgáltatások meghatározása átlátható módon történjék;

               (c)a szolgáltatásokat átlátható, piaci alapú módon szerezzék be, figyelembe véve az új technológiák megjelenését is; valamint

               (d)a megújuló energia termelőit észszerű és megkülönböztetésmentes feltételek illessék meg a termékek és szolgáltatások beszerzése során.

               Valamely Fél dönthet úgy, hogy nem alkalmazza a c) pontot, ha a kiegyenlítő szabályozási szolgáltatások piacán nincs verseny.

               3.Valamennyi Fél gondoskodik arról, hogy a villamosenergia-piacok kapacitásmechanizmusai egyértelműen meghatározottak, átláthatók, arányosak és megkülönböztetésmentesek legyenek. Egyik Fél sem köteles engedélyezni, hogy a másik Fél területén található kapacitás részt vegyen a villamosenergia-piacain működő kapacitásmechanizmusokban.

               4.Valamennyi Fél értékeli a megújuló forrásokból származó gáz integrálásának elősegítéséhez szükséges intézkedéseket.

               5.Ez a cikk nem érinti valamennyi Fél azon törvényes jogát, hogy bizonyos közpolitikai célok elérése érdekében objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján szabályozást folytasson.

               ENER.7. cikk: A piaci visszaélés tilalma a nagykereskedelmi villamosenergia- és gázpiacokon

               1.Valamennyi Fél minden időkeretben megtiltja a piaci manipulációt és a bennfentes kereskedelmet a nagykereskedelmi villamosenergia- és földgázpiacokon, beleértve a tőzsdén kívüli piacokat, a villamosenergia- és földgáztőzsdéket, valamint a villamos energiával és földgázzal, kapacitással, kiegyenlítéssel és kiegészítő szolgáltatásokkal kereskedő piacokat, beleértve a határidős, a másnapi és a napon belüli piacokat is.

               2.A bennfentes információkon alapuló kereskedelem és a piaci manipuláció felderítése és megelőzése érdekében valamennyi Fél figyelemmel kíséri a nagykereskedelmi villamosenergia- és földgázpiacokon folytatott kereskedelmi tevékenységet.

               3.A Felek együttműködnek – többek között az ENER.20. cikkel [A szabályozó hatóságok közötti együttműködés] összhangban – a bennfentes információkon és a piaci manipuláción alapuló kereskedelem felderítése és megelőzése céljából, és adott esetben információt cserélhetnek többek között a piacmegfigyelési és végrehajtási tevékenységekről is.

               ENER.8. cikk: Harmadik felek hozzáférése a szállító- és elosztóhálózatokhoz

               1.A Felek biztosítják, hogy olyan rendszert hozzanak létre, amelyben a harmadik feleknek a szállító- és elosztóhálózataikhoz való hozzáférése nyilvános tarifákon alapul, amelyeket objektív módon, az adott Fél piacán található jogalanyok közötti megkülönböztetés nélkül alkalmaznak.

               2.Az ENER.4. cikk [Alapelvek] sérelme nélkül valamennyi Fél biztosítja, hogy a területén működő szállításirendszer- és elosztórendszer-üzemeltetők a hozzáférés iránti kérelem időpontjától számított észszerű időn belül hozzáférést nyújtsanak szállító- vagy elosztórendszereikhez az adott Fél piacán működő vállalkozásoknak.

               Valamennyi Fél biztosítja, hogy a szállításirendszer-üzemeltetők észszerű és megkülönböztetésmentes feltételek mellett bánjanak a megújuló energia termelőivel a villamosenergia-hálózathoz való csatlakozás és annak használata tekintetében.

               A szállításirendszer- vagy elosztórendszer-üzemeltető megtagadhatja a hozzáférést, ha nem áll rendelkezésére a szükséges kapacitás. Az ilyen megtagadást kellőképpen meg kell indokolni.

               3.A jogos közpolitikai célkitűzések sérelme nélkül a Felek biztosítják, hogy a szállító- és elosztórendszer-üzemeltetők által az adott Fél piacán működő szervezetekre a hálózatokhoz való hozzáférésért, a hálózatokhoz való csatlakozásért vagy azok használatáért alkalmazott díjak, valamint adott esetben a kapcsolódó hálózatmegerősítések díjai megfelelően tükrözzék a költségeket és átláthatóak legyenek. A Felek biztosítják a feltételek, tarifák és minden olyan információ közzétételét, amely szükséges lehet a szállító- és elosztóhálózatokhoz való hozzáféréshez és az azok használatához való jog hatékony gyakorlásához.

               4.Valamennyi Fél biztosítja, hogy az (1) és (3) bekezdésben említett tarifákat és díjakat megkülönböztetésmentesen alkalmazzák az egyes Felek piacán működő jogalanyokra.

               ENER.9. cikk: Rendszerüzemeltetés és a szállítóhálózat-üzemeltetők szétválasztása

               1.Valamennyi Fél biztosítja, hogy a szállításirendszer- és elosztórendszer-üzemeltetők átlátható és megkülönböztetésmentes módon végezzék feladataikat.

               2.A szállításirendszer-üzemeltetőkre vonatkozóan valamennyi Fél olyan szétválasztási rendszert vezet be, amely hatásosan kiküszöböl minden olyan összeférhetetlenséget, amely abból ered, hogy ugyanaz a személy gyakorol ellenőrzést egy szállításirendszer-üzemeltető és egy termelő vagy szolgáltató fölött.

               ENER.10. cikk: A harmadik felek hozzáférésére és a tulajdonjogok szétválasztására vonatkozó közpolitikai célkitűzések

               1.Amennyiben az jogszerű közpolitikai célkitűzés eléréséhez szükséges és objektív kritériumokon alapul, valamelyik Fél dönthet úgy, hogy nem alkalmazza az ENER.8. cikket [Harmadik felek hozzáférése a szállító- és elosztóhálózatokhoz] és az ENER.9. cikket [Rendszerüzemeltetés és a szállítóhálózat-üzemeltetők szétválasztása] a következőkre:

               (a)kialakulóban lévő vagy elszigetelt piacok vagy rendszerek;

               (b)az ENER-3. mellékletben meghatározott feltételeknek megfelelő infrastruktúra.

               2.
                     Amennyiben az jogszerű közpolitikai célkitűzés eléréséhez szükséges és objektív kritériumokon alapul, valamelyik Fél dönthet úgy, hogy nem alkalmazza az ENER.5. cikket [Verseny a piacokon és megkülönböztetésmentesség] és az ENER.6. cikket [A nagykereskedelmi villamosenergia- és gázpiacokra vonatkozó rendelkezések] a következőkre:

               (a)kicsi vagy elszigetelt villamosenergia-piacok vagy -rendszerek;

               (b)kicsi, kialakulóban lévő vagy elszigetelt földgázpiacok vagy -rendszerek.

               ENER.11. cikk: A rendszerösszekötőkre vonatkozó meglévő mentességek

               Valamennyi Fél biztosítja, hogy az (EU) 2019/943 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  43
                63. cikke, valamint a 2009/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
                  44
                36. cikkét átültető jogszabály alapján az Unió és az Egyesült Királyság közötti rendszerösszekötőknek saját joghatóságán belül biztosított, az átmeneti időszakon túl is érvényes feltételek továbbra is alkalmazandók saját joghatósága jogszabályainak, valamint az érvényes feltételeknek megfelelően.

               ENER.12. cikk: Független szabályozó hatóság

               1.Valamennyi Fél biztosítja a működés szempontjából független villamosenergia- és földgázszabályozó hatóság vagy hatóságok kijelölését és fenntartását, amelyek hatásköre és feladatai a következők:

               (a)az ENER.8. cikkben [Harmadik felek hozzáférése a szállító- és elosztóhálózatokhoz] említett hálózati hozzáférési tarifák, díjak vagy feltételek, illetve az azok alapjául szolgáló módszertanok meghatározása vagy jóváhagyása;

               (b)az ENER.9. cikkben [Rendszerüzemeltetés és a szállítóhálózat-üzemeltetők szétválasztása] és az ENER.10. cikkben [A harmadik felek hozzáférésére és a tulajdonjogok szétválasztására vonatkozó közpolitikai célkitűzések] említett szétválasztási rendszernek való megfelelés biztosítása;

               (c)kötelező erejű határozatok kiadása legalább az a) és b) ponttal kapcsolatban;

               (d)hatékony jogorvoslatok előírása.

               2.E feladatok ellátása és e hatáskörök gyakorlása során a független szabályozó hatóság vagy hatóságok pártatlanul és átláthatóan járnak el.

               2. szakasz: Kereskedelem a rendszerösszekötőkön keresztül

               ENER.13. cikk: A villamosenergia-rendszerösszekötők hatékony használata

               1.Az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti villamosenergia-rendszerösszekötők hatékony használatának és kereskedelmi akadályok csökkentésének biztosítása céljából a Felek biztosítják, hogy:

               (a)a villamosenergia-rendszerösszekötők tekintetében a kapacitásfelosztás és a szűk keresztmetszetek kezelése piaci alapon, átláthatóan és megkülönböztetésmentesen történjék;

               (b)a villamosenergia-rendszerösszekötők maximális kapacitása rendelkezésre álljon, tiszteletben tartva:

               (I)a rendszer biztonságos működésének szükségességét; valamint

               (II)a rendszerek leghatékonyabb használatát;

               (c)a villamosenergia-rendszerösszekötők kapacitását csak vészhelyzetekben lehessen korlátozni, és minden ilyen korlátozásra megkülönböztetéstől mentesen kerüljön sor;

               (d)e cikk célkitűzéseinek támogatása érdekében közzétegyék a kapacitásszámításra vonatkozó információkat;

               (e)a villamosenergia-rendszerösszekötők egyedi ügyleteire ne vessenek ki hálózati díjakat, és azok használatára ne alkalmazzanak kiinduló árakat;

               (f)a villamosenergia-rendszerösszekötők közötti kapacitásfelosztást és a szűk keresztmetszetek kezelését az érintett uniós, illetve egyesült királysági szállításirendszer-üzemeltetők koordinálják; ez a koordináció magában foglalja olyan intézkedések kidolgozását is, amelyek megbízható és hatékony eredményeket hoznak valamennyi releváns – határidős, másnapi, napon belüli vagy kiegyensúlyozó – időkereten belül; valamint

               (g)a kapacitásfelosztásra és a szűk keresztmetszetek kezelésére vonatkozó intézkedések hozzájáruljanak a gazdaságilag hatékony villamosenergia-összeköttetések fejlesztését és az azokba történő beruházásokat támogató feltételekhez.

               2.Az (1) bekezdés f) pontjában említett koordináció és rendelkezések nem vonják maguk után vagy foglalják magukban az Egyesült Királyság szállításirendszer-üzemeltetőinek a kapacitásfelosztással és a szűk keresztmetszetek kezelésével kapcsolatos uniós eljárásokban történő részvételét.

               3.Valamennyi Fél megteszi a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy a lehető leghamarabb többoldalú megállapodást kössön a határkeresztező villamosenergia-áramlás fogadási költségeinek ellentételezéséről az alábbiak között:

               (a)a 838/2010/EU bizottsági rendelettel
                  45
                létrehozott átvitelirendszer-üzemeltetők közötti ellentételezési mechanizmusban részt vevő szállításirendszer-üzemeltetők; és

               (b)az Egyesült Királyság szállításirendszer-üzemeltetői.

               4.A (3) bekezdésben említett többoldalú megállapodás célja a következők biztosítása:

               (a)az Egyesült Királyság szállításirendszer-üzemeltetői egyenlő elbánásban részesüljenek a szállításirendszer-üzemeltetők közötti ellentételezési mechanizmusban részt vevő országok szállításirendszer-üzemeltetőivel; valamint

               (b)az Egyesült Királyság szállításirendszer-üzemeltetőivel szembeni elbánás ne legyen kedvezőbb annál, mint amely a szállításirendszer-üzemeltetők közötti ellentételezési mechanizmusban részt vevő szállításirendszer-üzemeltetőre vonatkozna.

               5.Az (1) bekezdés e) pontja ellenére a (3) bekezdésben említett többoldalú megállapodás megkötéséig szállításirendszer-használati díj vethető ki az Unió és az Egyesült Királyság közötti tervezett behozatalra és kivitelre.

               ENER.14. cikk: A villamosenergia-kereskedelemre vonatkozó rendelkezések minden időkeretben

               1.
                     A kapacitásfelosztás és a szűk keresztmetszetek kezelése tekintetében a másnapi szakaszban az energiaügyi szakbizottság – prioritásként – az ENER.19. cikkel [A szállításirendszer-üzemeltetők közötti együttműködés] összhangban megteszi a szükséges lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy a szállításirendszer-üzemeltetők az ENER-4. melléklettel összhangban meghatározott határidőn belül műszaki eljárásokat meghatározó megállapodásokat dolgozzanak ki.

               2.
                     Ha az energiaügyi szakbizottság nem ajánlja a feleknek, hogy az ENER.19 cikk [A szállításirendszer-üzemeltetők közötti együttműködés] (4) bekezdésével összhangban ilyen műszaki eljárásokat hajtsanak végre, a bizottság szükség szerint határozatokat hoz és ajánlásokat tesz arra vonatkozóan, hogy a villamosenergia-rendszerösszekötők kapacitását a másnapi piaci időkeretben osszák fel az ENER-4. mellékletnek megfelelően.

               3.
                     Az energiaügyi szakbizottság folyamatosan felülvizsgálja az összes időkeretre és különösen a kiegyensúlyozásra és a napon belüli időkeretekre vonatkozó rendelkezéseket, és javasolhatja, hogy mindkét fél kérje fel szállításirendszer-üzemeltetőit, hogy az ENER.19. cikkel [A szállításirendszer-üzemeltetők közötti együttműködés] összhangban dolgozzanak ki műszaki eljárásokat az egy adott időkeretre vonatkozó rendelkezések javítása érdekében.

               4.
                     Az energiaügyi szakbizottság folyamatosan felülvizsgálja, hogy az (1) bekezdéssel összhangban kidolgozott műszaki eljárások továbbra is megfelelnek-e az ENER-4. melléklet követelményeinek, és haladéktalanul foglalkozik az esetlegesen feltárt kérdésekkel.

               ENER.15. cikk: A földgáz-rendszerösszekötők hatékony használata

               1.Az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti földgáz-rendszerösszekötők hatékony használatának és kereskedelmi akadályok csökkentésének biztosítása céljából a Felek biztosítják, hogy:

               (a)a földgáz-rendszerösszekötők maximális kapacitása rendelkezésre álljon, tiszteletben tartva a megkülönböztetésmentesség elvét és figyelembe véve a következőket:

               (I)a rendszer biztonságos működésének szükségessége; valamint

               (II)a rendszerek leghatékonyabb használata.

               (b)a földgáz-rendszerösszekötőkre vonatkozó kapacitásfelosztási mechanizmusok és szűkkeresztmetszet-kezelési eljárások piaci alapúak, átláthatóak és megkülönböztetésmentesek legyenek, az aukciókat pedig általában a rendszerösszekötési pontokon történő kapacitásfelosztásra használják.

               2.Valamennyi Fél megteszi a szükséges lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy:

               (a)a szállításirendszer-üzemeltetők törekedjenek arra, hogy közösen kínáljanak szabványos kapacitástermékeket, amelyek a rendszer-összekötési pont mindkét oldalán megfelelő betáplálási és kiadási kapacitásból állnak;

               (b)az érintett uniós, illetve egyesült királyságbeli szállításirendszer-üzemeltetők közötti földgáz-rendszerösszekötők használatával kapcsolatos eljárásokat a szállításirendszer-üzemeltetők koordinálják.

               3.A (2) bekezdés b) pontjában említett koordináció nem vonja maga után vagy foglalja magában az Egyesült Királyság szállításirendszer-üzemeltetőinek a földgáz-rendszerösszekötők használatával kapcsolatos uniós eljárásokban történő részvételét.

               3. szakasz: Hálózatfejlesztés és ellátásbiztonság

               ENER.16. cikk: Hálózatfejlesztés

               1.A Felek együttműködnek a területeiket összekötő energiainfrastruktúra időben történő fejlesztésének és interoperabilitásának elősegítése érdekében.

               2.Valamennyi Fél biztosítja, hogy a villamosenergia- és földgázszállítási rendszerekre vonatkozóan tízéves hálózatfejlesztési terveket dolgozzanak ki, tegyenek közzé és azokat rendszeresen frissítsék.

               ENER.17. cikk: Ellátásbiztonsági együttműködés

               1.A Felek együttműködnek a villamosenergia- és földgázellátás biztonságával kapcsolatos együttműködés tekintetében.

               2.A Felek kellő időben információt cserélnek az ENER.18. cikk [Kockázati felkészültség és veszélyhelyzeti tervek] alapján azonosított kockázatokról.

               3.A Felek megosztják egymással az ENER.18. cikkben [Kockázati felkészültség és veszélyhelyzeti tervek] említett terveket. Az Unió esetében ezek a tervek lehetnek tagállami vagy regionális szintűek.

               4.A Felek indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatják egymást, amennyiben megbízható információ áll rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy a villamosenergia- vagy földgázellátással kapcsolatban zavar vagy más válság következhet be, valamint a tervezett vagy meghozott intézkedésekről.

               5.A Felek tényleges zavar vagy egyéb válság esetén haladéktalanul tájékoztatják egymást az esetleges összehangolt kárenyhítő és helyreállító intézkedések meghozatala érdekében.

               6.A Felek megosztják egymással a rövid távú és szezonális megfelelőségértékelésekkel kapcsolatos bevált gyakorlatokat.

               7.A Felek megfelelő keretrendszert dolgoznak ki a villamosenergia- és földgázellátás biztonságával kapcsolatos együttműködés tekintetében.

               ENER.18. cikk: Kockázati felkészültség és veszélyhelyzeti tervek

               1.Valamennyi Fél értékeli a villamosenergia-, illetve földgázellátás biztonságát érintő kockázatokat, beleértve az ilyen kockázatok valószínűségét és hatását, valamint a határokon átnyúló kockázatokat is.

               2.A villamosenergia- és földgázellátás biztonságát érintő azonosított kockázatok kezelésére valamennyi Fél terveket készít és azokat rendszeresen frissíti. Ezeknek a terveknek tartalmazniuk kell az (1) bekezdés alapján azonosított kockázatok valószínűségének és hatásának megszüntetéséhez vagy enyhítéséhez szükséges intézkedéseket, valamint egy villamosenergia- vagy földgázválságra való felkészüléshez és hatása enyhítéséhez szükséges intézkedéseket.

               3.A (2) bekezdésben említett tervekben foglalt intézkedések:

               (a)egyértelműen meghatározottak, átláthatók, arányosak, megkülönböztetésmentesek és ellenőrizhetők;

               (b)nem torzítják jelentősen a Felek közötti kereskedelmet; és

               (c)nem veszélyeztetik a másik Fél villamosenergia- vagy földgázellátásának biztonságát.

               Válság esetén a Felek csak végső esetben vezetnek be nem piaci alapú intézkedéseket.

               4. szakasz: Technikai együttműködés

               ENER.19. cikk: A szállításirendszer-üzemeltetők közötti együttműködés

               1.Valamennyi Fél biztosítja, hogy a szállításirendszer-üzemeltetők hatékony és inkluzív munkamegállapodásokat dolgozzanak ki az e cím célkitűzéseinek eléréséhez kapcsolódó tervezési és üzemeltetési feladatok támogatása érdekében, beleértve – az energiaügyi szakbizottság ajánlása esetén – az alábbi rendelkezések hatékony végrehajtásához szükséges részletes eljárások kidolgozását:

               (a)ENER.13. cikk [A villamosenergia-rendszerösszekötők hatékony használata];

               (b)ENER.14. cikk [A villamosenergia-kereskedelemre vonatkozó rendelkezések minden időkeretben];

               (c)ENER.15. cikk [A földgáz-rendszerösszekötők hatékony használata];

               (d)ENER.16. cikk [Hálózatfejlesztés]; és

               (e)ENER.17. cikk [Ellátásbiztonsági együttműködés]

               Az első albekezdésben említett munkamegállapodások magukban foglalják az egyrészről az (EU) 2019/943 rendelettel összhangban létrehozott Villamosenergia-piaci Átvitelirendszer-üzemeltetők Európai Hálózata (ENTSO-E) és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel
                  46
                összhangban létrehozott Földgázpiaci Szállításirendszer-üzemeltetők Európai Hálózatát (ENTSOG), másrészről az Egyesült Királyság villamosenergia- és gázpiaci szállításirendszer-üzemeltetői közötti együttműködés kereteit. Ezek a keretek legalább a következő területekre terjednek ki:

               (a)villamosenergia- és földgázpiacok;

               (b)a hálózatokhoz való hozzáférés;

               (c)a villamosenergia- és földgázellátás biztonsága;

               (d)tengeri energia;

               (e)infrastruktúra-tervezés;

               (f)a villamosenergia- és földgáz-rendszerösszekötők hatékony használata; és

               (g)a gáz dekarbonizációja és minősége.

               Az energiaügyi szakbizottság a lehető leghamarabb megállapodik a munkamegállapodásokra és együttműködési keretekre vonatkozó iránymutatásokról azok szállításirendszer-üzemeltetőknek történő továbbítása céljából.

               A második albekezdésben említett együttműködési keretek nem foglalják magukban az Egyesült Királyság szállításirendszer-üzemeltetőinek ENTSO-E vagy ENTSOG szervezetbeli tagságát, és hasonló státuszt sem biztosít.

               2.Az energiaügyi szakbizottság ajánlhatja mindkét Félnek, hogy kérje fel szállításirendszer-üzemeltetőit az (1) bekezdés első albekezdésében említett műszaki eljárások előkészítésére.

               3.Valamennyi Fél biztosítja, hogy szállításirendszer-üzemeltetői – egyetértés hiányában vagy a műszaki eljárások véglegesítése előtt bármikor – kikérjék az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynökségének, illetve az Egyesült Királyságban az ENER.12. cikkel [Független szabályozó hatóság] összhangban kijelölt független szabályozó hatóságnak a véleményét a műszaki eljárásokról. A Felek szállításirendszer-üzemeltetői ezeket a véleményeket a műszaki eljárások tervezetével együtt az energiaügyi szakbizottság elé terjesztik.

               4.Az energiaügyi szakbizottság áttekinti a műszaki eljárások tervezetét, és ajánlhatja a Feleknek, hogy saját nemzeti megállapodásaikban hajtsák végre ezeket az eljárásokat, kellően figyelembe véve az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége és az ENER.12. cikkel [Független szabályozó hatóság] összhangban az Egyesült Királyságban kijelölt szabályozó hatóság véleményét. Az energiaügyi szakbizottság figyelemmel kíséri az ilyen műszaki eljárások hatékony működését, és ajánlhatja azok naprakésszé tételét.

               ENER.20. cikk: A szabályozó hatóságok közötti együttműködés

               1.
                     A Felek biztosítják, hogy az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége és az Egyesült Királyságnak az ENER.12. cikkel [Független szabályozó hatóság] összhangban kijelölt szabályozó hatósága a lehető leghamarabb kapcsolatokat alakítson ki és igazgatási megállapodásokat kössön egymással annak érdekében, hogy elősegítse e megállapodás célkitűzéseinek elérését. A kapcsolattartás és az igazgatási megállapodások legalább a következő területekre terjednek ki:

               (a)villamosenergia- és földgázpiacok;

               (b)a hálózatokhoz való hozzáférés;

               (c)a piaci visszaélés megelőzése a nagykereskedelmi villamosenergia- és gázpiacokon

               (d)a villamosenergia- és földgázellátás biztonsága;

               (e)infrastruktúra-tervezés;

               (f)tengeri energia;

               (g)a villamosenergia- és földgáz-rendszerösszekötők hatékony használata;

               (h)a szállításirendszer-üzemeltetők közötti együttműködés; és

               (i)a gáz dekarbonizációja és minősége.

               Az energiaügyi szakbizottság a lehető leghamarabb megállapodik az említett együttműködéshez szükséges igazgatási megállapodásokról szóló iránymutatásokról azok szabályozó hatóságoknak történő továbbítása céljából.

               2.
                     Az (1) bekezdésben említett igazgatási megállapodások nem foglalják magukban az Egyesült Királyságnak az ENER.12. cikkel [Független szabályozó hatóság] összhangban kijelölt szabályozó hatóságának az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynökségében való tagságát, és hasonló státuszt sem biztosítanak.

               3. fejezet: Biztonságos és fenntartható energia

               ENER.21. cikk: Megújuló energia és energiahatékonyság

               1.Valamennyi Fél előmozdítja az energiahatékonyságot és a megújuló forrásokból származó energia felhasználását.

               Valamennyi Fél biztosítja, hogy a megújuló forrásokból származó energia engedélyezésére vagy hasonló intézkedésekre vonatkozó szabályok szükségesek és arányosak legyenek.

               2.Az Unió újólag megerősíti az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelvben
                  47
                a megújuló energiaforrásokból származó energiának a bruttó végsőenergia-fogyasztáson belüli arányára vonatkozóan 2030-ra meghatározott célt.

               Az Unió újólag megerősíti a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben
                  48
                2030-ra kitűzött energiahatékonysági céljait.

               3.Az Egyesült Királyság újólag megerősíti a következőket:

               (a)a megújuló energiaforrásokból származó energiának a bruttó végsőenergia-fogyasztásban való részarányára vonatkozó, a nemzeti energia- és klímatervében meghatározott 2030-as törekvés;

               (b)az elsődleges és végsőenergia-fogyasztás abszolút szintjére vonatkozó, a nemzeti energia- és klímatervében meghatározott 2030-as törekvés;

               4.A Felek folyamatosan tájékoztatják egymást a (2) és (3) bekezdésben említett ügyekről.

               ENER.22. cikk: A megújuló energia támogatása

               1.A Felek gondoskodnak arról, hogy a megújuló forrásokból származó villamos energiára nyújtott támogatás elősegítse a megújuló forrásokból előállított villamos energia villamosenergia-piaci integrálását.

               2.A bioüzemanyagok, a folyékony bio-energiahordozók és a biomassza csak akkor támogatható megújuló energiaként, ha megfelelnek a fenntarthatóságra és az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére vonatkozó megbízható kritériumoknak, amelyeket ellenőrizni kell.

               3.Valamennyi Fél világosan meghatározza azokat a műszaki előírásokat, amelyeket a megújuló energiát előállító berendezéseknek és rendszereknek a támogatási programok igénybevételéhez teljesíteniük kell. Az ilyen műszaki előírások figyelembe veszik az ENER.25. cikk [Szabványügyi együttműködés], a TBT.4. cikk [Műszaki előírások] és a TBT.5. cikk [Szabványok] alapján kialakított együttműködést.

               ENER.23. cikk: Együttműködés a megújuló tengeri energia fejlesztése terén

               1.A Felek a bevált gyakorlatok megosztásával és adott esetben egyedi projektek kidolgozásának megkönnyítésével együttműködnek a megújuló tengeri energia fejlesztésében.

               2.Az északi-tengeri energiaügyi együttműködésre építve a Felek lehetővé teszik az Európai Bizottság, a tagállamok minisztériumai és hatóságai, az Egyesült Királyság minisztériumai és hatóságai, az átvitelirendszer-üzemeltetők, a tengeri energiaipar és tágabb értelemben az érdekelt felek közötti, a tengeri hálózatok fejlesztésével és az északi-tengeri régió nagy megújulóenergia-potenciáljával kapcsolatos technikai megbeszélések különleges fórumának létrehozását. Ez az együttműködés legalább a következő területekre terjed ki:

               (a)hibrid és közös projektek;

               (b)tengeri területrendezés;

               (c)támogatási keret és finanszírozás;

               (d)a szárazföldi és tengeri hálózatok tervezésével kapcsolatos bevált gyakorlatok;

               (e)az új technológiákra vonatkozó információk megosztása; és

               (f)a vonatkozó szabályokkal, jogszabályokkal és műszaki szabványokkal kapcsolatos bevált gyakorlatok cseréje.

               ENER.24. cikk: Tengeri kockázatok és biztonság

               1.A Felek együttműködnek és információt cserélnek annak érdekében, hogy valamennyi tengeri olaj- és gázipari tevékenység tekintetében fenntartsák a biztonság és a környezetvédelem magas szintjét.

               2.A Felek megfelelő intézkedéseket tesznek a tengeri olaj- és gázipari tevékenységekből eredő súlyos balesetek megelőzése, illetve az ilyen balesetek következményeinek korlátozása érdekében.

               3.A Felek elősegítik a bevált gyakorlatoknak a biztonságért és a környezetvédelemért felelős hatóságaik közötti cseréjét a tengeri olaj- és gázipari tevékenységek tekintetében. A tengeri olaj- és gázipari tevékenységek biztonsági és környezetvédelmi szabályozásának függetlennek kell lennie a tengeri olaj- és gázipari tevékenységek engedélyezésével kapcsolatos feladatoktól.

               ENER.25. cikk: Szabványügyi együttműködés

               A TBT.5. cikkel [Szabványok] és a TBT.11. cikkel [Együttműködés] összhangban a Felek előmozdítják a területükön található szabályozók és szabványügyi testületek közötti együttműködést azzal a céllal, hogy a fenntarthatóenergia- és éghajlat-politikához való hozzájárulás érdekében megkönnyítsék nemzetközi szabványok kidolgozását az energiahatékonyság és a megújuló energia terén.

               ENER.26. cikk: Kutatás, fejlesztés és innováció

               A Felek előmozdítják a kutatást, a fejlesztést és az innovációt az energiahatékonyság és a megújuló energia területén.

               4. fejezet: Energiahordozók és nyersanyagok

               ENER.27. cikk: Exportárak

               Az energiahordozók vagy nyersanyagok exportjára vonatkozóan a Felek semmiféle intézkedés – például engedélyek vagy minimálár-követelmények – útján nem szabhatnak meg a másik Fél számára magasabb árat, mint a belföldi piacra szánt energiahordozók vagy nyersanyagok esetében.

               ENER.28. cikk: Szabályozott árak

               Ha valamely Fél úgy dönt, hogy szabályozza a villamosenergia- vagy földgázfogyasztók belföldi ellátásának árát, ezt csak közérdekű cél elérése érdekében teheti meg, és csak oly módon, hogy egyértelműen meghatározott, átlátható, megkülönböztetéstől mentes és arányos szabályozott árat ír elő.

               ENER.29. cikk: Szénhidrogének feltárásának és kitermelésének, valamint a villamosenergia-termelésnek az engedélyezése

               1.Amennyiben valamelyik Fél engedélyezést ír elő szénhidrogének feltárására vagy kitermelésére vagy villamosenergia-termelésre, az ilyen engedélyeket olyan objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján adja meg, amelyeket a kérelmek benyújtására rendelkezésre álló időszak kezdete előtt, a II. cím [Szolgáltatások és beruházások] 5. fejezetének [Szabályozási keret] 1. szakaszában [Belföldi szabályozás] meghatározott általános feltételekkel és eljárásokkal összhangban dolgoztak ki és tettek közzé.

               2.E cikk (1) bekezdése és az ENER.3. cikk [Kapcsolat más címekkel] ellenére az alkalmazandó jogszabályokban előírt, kellően indokolt mentességek alapján valamennyi Fél kiadhat a szénhidrogének feltárására vagy kitermelésére vonatkozó engedélyeket a SERVIN.5.8. cikkben [Közzététel és rendelkezésre álló információk] meghatározott közzétételi feltételeknek és eljárásoknak való megfelelés nélkül is.

               3.Az engedéllyel rendelkező szervezetektől megkövetelt pénzügyi vagy természetbeni hozzájárulások nem befolyásolhatják az ilyen szervezetek irányítási és döntéshozatali folyamatát.

               4.Valamennyi Fél rendelkezik arról, hogy az engedély kérelmezője a határozatot kibocsátó hatóságnál magasabb szintű vagy attól független hatósághoz fellebbezhessen az engedélyre vonatkozó határozat ellen, vagy kérheti, hogy az ilyen magasabb szintű vagy független hatóság vizsgálja felül a határozatot. Valamennyi Fél biztosítja, hogy a kérelmezőt tájékoztassák a közigazgatási határozat indokairól annak érdekében, hogy szükség esetén fellebbezési vagy felülvizsgálati eljárást vehessen igénybe. A fellebbezésre vagy felülvizsgálatra alkalmazandó szabályokat közzé kell tenni.

               ENER.30. cikk: Az energetikai berendezések és az infrastruktúra biztonsága és integritása

               Ez a cím nem értelmezhető úgy, mint amely megakadályozza valamely Felet abban, hogy az energetikai berendezések vagy infrastruktúra biztonságának védelméhez és integritásának megőrzéséhez szükséges ideiglenes intézkedéseket fogadjon el, feltéve, hogy az említett intézkedéseket nem alkalmazza oly módon, amely a Felek közötti kereskedelem vagy beruházások rejtett korlátozását jelentené.

               5. fejezet: Záró rendelkezések

               ENER.31. cikk: Hatékony végrehajtás és módosítások

               1.
                     A partnerségi tanács módosíthatja az ENER-1. mellékletet és az ENER-3. mellékletet. A partnerségi tanács szükség szerint naprakésszé teheti az ENER-2. mellékletet annak folyamatos működésének biztosítása érdekében.

               2.
                     Az energiaügyi szakbizottság módosíthatja az ENER-4. mellékletet.

               3.
                     Az energiaügyi szakbizottság szükség szerint ajánlásokat tesz e cím azon fejezetei hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében, amelyekért felelős.

               ENER.32. cikk: Párbeszéd

               A Felek rendszeres párbeszédet alakítanak ki, hogy elősegítsék e cím célkitűzéseinek elérését.

               ENER.33. cikk: E cím felmondása

               1.           E cím 2026. június 30-án hatályát veszti.

               2.           Az (1) bekezdés ellenére a partnerségi tanács 2026. július 1. és 2026. december 31. között határozhat úgy, hogy ez a cím 2027. március 31-ig alkalmazandó. A partnerségi tanács 2027. április 1. és 2027. december 31. között, valamint bármely azt követő évben bármikor határozhat arról, hogy ez a cím a következő év március 31-ig alkalmazandó.

               3.           E cikk a FISH.17. cikk [Felmondás], a FINPROV.8. cikk [A megállapodás felmondása] és az OTH.10. cikk [A második rész felmondása] sérelme nélkül alkalmazandó.

               IX. cím: Átláthatóság

               TRNSY.1. cikk: Célkitűzés

               1.
                     Elismerve egymás szabályozási környezeteinek a közöttük folytatott kereskedelemre és beruházásokra gyakorolt esetleges hatását, a Felek arra törekednek, hogy kiszámítható szabályozási környezetet és hatékony eljárásokat biztosítsanak a gazdasági szereplőknek, különösen a kis- és középvállalkozásoknak.

               2.
                     A Felek megerősítik az átláthatósággal kapcsolatos, WTO-egyezmény szerinti kötelezettségvállalásaikat, és az ebben a címben meghatározott rendelkezésekben e kötelezettségekből indulnak ki.

               TRNSY.2. cikk: Fogalommeghatározás

               E cím alkalmazásában „közigazgatási határozat”: olyan jogi hatállyal bíró határozat vagy intézkedés, amely egy egyedi esetben alkalmazandó egy konkrét személyre, árura vagy szolgáltatásra, és arra az esetre is kiterjed, amikor elmarad a határozat vagy intézkedés meghozatala olyan esetben, amikor ezt valamely Fél joga előírja.

               TRNSY.3. cikk: Hatály

               E cím alkalmazandó az I–VIII. cím, a X–XII. cím és a hatodik tárgykör [Egyéb rendelkezések] tekintetében.

               TRNSY.4. cikk: Közzététel

               1.
                     Valamennyi Fél biztosítja, hogy jogszabályai és egyéb rendelkezései, eljárásai és általánosan alkalmazandó közigazgatási határozatai haladéktalanul közzétételre kerüljenek, ha kivitelezhető, elektronikus úton, vagy más olyan módon, amely bárkinek lehetővé teszi ezek tartalmának megismerését.

               2.
                     Valamennyi Fél – a megfelelő mértékig – tájékoztatást ad az (1) bekezdésben említett intézkedések céljáról és indokáról.

               3.
                     Valamennyi Fél biztosítja, hogy észszerű idő teljen el jogszabályai és egyéb rendelkezései közzététele és hatálybalépése között, kivéve, ha sürgősség miatt ez nem lehetséges.

               TRNSY.5. cikk: Tájékoztatáskérés

               1.
                     Valamennyi Fél megfelelő és arányos mechanizmusokat hoz létre vagy tart fenn, hogy bármely személynek választ adhasson a jogszabályok vagy egyéb rendelkezések bármelyikére vonatkozóan feltett kérdéseire.

               2.
                     Valamennyi Fél haladéktalanul tájékoztatást ad és válaszol a másik Fél bármely – akár hatályos, akár tervezett – jogszabályt vagy egyéb rendelkezést érintő kérdéseire, kivéve, ha e megállapodás más rendelkezése alapján erre külön mechanizmus jött létre.

               TRNSY.6. cikk: Az általánosan alkalmazandó intézkedések igazgatása

               1.
                     Valamennyi Fél tárgyilagos, pártatlan és észszerű módon igazgatja törvényeit, rendeleteit, eljárásait és általánosan alkalmazandó közigazgatási határozatait.

               2.
                     Amennyiben a másik Fél személyeire, áruira vagy szolgáltatásaira vonatkozóan a jogszabályok vagy egyéb rendelkezések alkalmazása tekintetében közigazgatási eljárás indul, valamennyi Fél:

               (a)arra törekszik, hogy a közigazgatási eljárás által közvetlenül érintett személyek részére jogszabályaival és egyéb rendelkezéseivel összhangban észszerű tájékoztatást adjon, ideértve az eljárás jellegének meghatározását, az eljárás kezdeményezésére vonatkozó joghatóság megnevezését és a vitatott kérdések általános leírását; valamint

               (b)észszerű lehetőséget biztosít az ilyen személyeknek arra, hogy bármely végleges közigazgatási határozatot megelőzően előadhassák az álláspontjukat alátámasztó tényeket és érveket, amennyiben ezt a rendelkezésre álló idő, az eljárás jellege és a közérdek lehetővé teszi.

               TRNSY.7. cikk: Felülvizsgálat és fellebbezés

               1.
                     Valamennyi Fél a közigazgatási határozatok haladéktalan felülvizsgálata és – indokolt esetben – kiigazítása céljából bírósági, választottbírósági vagy közigazgatási mechanizmust vagy eljárást hoz létre vagy tart fenn. Valamennyi Fél biztosítja, hogy bíróságai megkülönböztetésmentes és elfogulatlan módon folytassák le a fellebbezési vagy felülvizsgálati eljárásokat. Ezek a bíróságok pártatlanok és függetlenek a közigazgatási végrehajtással megbízott hatóságtól.

               2.
                     Valamennyi Fél biztosítja, hogy az (1) bekezdésben említett eljárások részes felei észszerű lehetőséget kapjanak álláspontjaik alátámasztására vagy megvédésére.

               3.
                     Valamennyi Fél jogszabályaival összhangban biztosítja, hogy az (1) bekezdésben említett eljárások során elfogadott határozatok bizonyítékokon és feljegyzések benyújtásán, vagy adott esetben a közigazgatási hatóság által összeállított feljegyzéseken alapuljanak.

               4.
                     Valamennyi Fél biztosítja, hogy a (3) bekezdésben említett határozatokat a közigazgatási végrehajtással megbízott hatóság hajtsa végre, a jogszabályaiban előírt fellebbezéstől vagy további felülvizsgálattól függően.

               TRNSY.8. cikk: Más címekkel való kapcsolat

               Az e címben meghatározott rendelkezések kiegészítik az ezen rész azon címeiben meghatározott egyedi átláthatósági szabályokat, amelyekre e cím alkalmazandó.

               X. cím: Helyes szabályozási gyakorlatok és szabályozási együttműködés

               GRP.1. cikk: Általános elvek

               1.
                     Valamennyi Fél szabadon, saját jogi keretével, gyakorlatával, eljárásaival és a szabályozási keretét meghatározó alapelveivel
                  49
                összhangban határozhatja meg az e megállapodás szerinti helyes szabályozási gyakorlatokra vonatkozó megközelítését.

               2.
                     E cím egyetlen rendelkezése sem értelmezendő úgy, hogy az kötelezné valamely Felet

               (a)a szabályozási intézkedések előkészítésére és elfogadására vonatkozó belső eljárásaitól való eltérésre;

               (b)olyan intézkedések meghozatalára, amelyek aláásnák vagy akadályoznák a közpolitikai célkitűzéseinek megvalósítására irányuló szabályozási intézkedések időben történő elfogadását; vagy

               (c)valamilyen konkrét szabályozási eredmény elérésére.

               3.
                     E cím egyetlen rendelkezése sem érinti az egyes Felek azon jogát, hogy meghatározzák vagy szabályozzák saját védelmi szintjeiket a közpolitikai célkitűzések elérésére való törekvés vagy azok előmozdítása érdekében olyan területeken, mint:

               (a)a népegészségügy;

               (b)az emberek, az állatok vagy a növények élete és egészsége, valamint az állatjólét;

               (c)a munkahelyi egészség és biztonság;

               (d)a munkafeltételek;

               (e)a környezetvédelem, beleértve az éghajlatváltozást is;

               (f) a fogyasztóvédelem;

               (g)a szociális védelem és szociális biztonság;

               (h)az adatvédelem és a kiberbiztonság;

               (i)a kulturális sokszínűség;

               (j)a pénzügyi rendszer integritása és stabilitása, valamint a befektetők védelme;

               (k)az energiabiztonság; valamint

               (l)a pénzmosás elleni küzdelem.

               Az egyértelműség érdekében, különösen az első albekezdés c) és d) pontjában megjelölt célokból továbbra is alkalmazandók a munkahelyi kapcsolatokra – és ezen belül a szociális partnerek szerepére és autonómiájára – vonatkozóan az egyes Felek jogszabályaiban vagy nemzeti gyakorlatában meghatározott különböző modellek, ideértve a kollektív tárgyalásra és a kollektív szerződések érvényesítésére vonatkozó jogszabályokat és gyakorlatokat is.

               4.
                     A szabályozási intézkedések nem képezhetnek rejtett kereskedelmi akadályt.

               GRP.2. cikk: Fogalommeghatározások

               E cím alkalmazásában:

               (a)„szabályozó hatóság”:

               (I)az Unió részéről az Európai Bizottság; valamint

               (II)az Egyesült Királyság részéről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának kormánya és az Egyesült Királyság decentralizált közigazgatási szervei.

               (b)
                     „szabályozási intézkedések”:

               (I)az Unió esetében:

               (A)
                     rendeletek és irányelvek, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 288. cikkének rendelkezései szerint; valamint

               (B)
                     az EUMSZ 290. és 291. cikkében előírtak szerinti végrehajtási és felhatalmazáson alapuló jogi aktusok; valamint

               (II)az Egyesült Királyság esetében:

               (A)
                     elsődleges jogszabályok; valamint

               (B)
                     másodlagos jog.

               GRP.3. cikk: Hatály

               1.
                     Ez a cím a Felek szabályozó hatóságai által az I–IX. cím, a XI. cím és a XII. cím, továbbá a hatodik tárgykör [Egyéb rendelkezések] alá tartozó bármely kérdés tekintetében javasolt, illetve meghozott szabályozási intézkedésekre vonatkozik.

               2.
                     A GRP.12. cikk [Szabályozási együttműködési tevékenységek] és a GRP.13. cikk [A szabályozási együttműködéssel foglalkozó kereskedelmi szakbizottság] alkalmazandó a Felek szabályozó hatóságai által az (1) bekezdésben említett címek alá tartozó bármely kérdés tekintetében meghozott vagy javasolt más általánosan alkalmazandó intézkedésekre is, amennyiben ezek relevánsak a szabályozási együttműködési tevékenységek vonatkozásában, mint például az iránymutatások, szakpolitikai dokumentumok vagy ajánlások.

               3.
                     E cím nem alkalmazandó a tagállamok szabályozó hatóságaira és szabályozási intézkedéseire, szabályozási gyakorlataira vagy megközelítéseire.

               4.
                     Az (1) bekezdésben említett címek konkrét rendelkezései elsőbbséget élveznek e cím rendelkezéseivel szemben a konkrét rendelkezések alkalmazásához szükséges mértékben.

               GRP.4. cikk: Belső koordináció

               Valamennyi Fél rendelkezik belső koordinációs vagy felülvizsgálati eljárásokkal vagy mechanizmusokkal a szabályozó hatóságuk által előkészített szabályozási intézkedések tekintetében. Ezeknek az eljárásoknak vagy mechanizmusoknak többek között a következőkre kell irányulniuk:

               (a)a helyes szabályozási gyakorlatok ösztönzése, beleértve az e címben foglaltakat is;

               (b)az adott Fél saját szabályozási intézkedései között fennálló szükségtelen átfedések és következetlen előírások azonosítása és kiküszöbölése;

               (c)az adott Fél nemzetközi kereskedelemmel és beruházásokkal kapcsolatos kötelezettségeinek való megfelelés biztosítása; valamint

               (d)a vonatkozó szabályaival és eljárásaival összhangban az előkészítés alatt álló szabályozási intézkedések által – többek között a kis- és középvállalkozásokra
                  50
                – gyakorolt hatás mérlegelésének elősegítése.

               GRP.5. cikk: Az eljárások és mechanizmusok leírása

               Valamennyi Fél nyilvánosan hozzáférhetővé teszi a szabályozó hatósága által a szabályozási intézkedések előkészítéséhez, értékeléséhez vagy felülvizsgálatához alkalmazott eljárások vagy mechanizmusok leírását. Ezek a leírások feltüntetik a vonatkozó szabályokat, iránymutatásokat vagy eljárásokat, beleértve azokat is, amelyek a nyilvánosság véleménynyilvánításra vonatkozó lehetőségeit tartalmazzák.

               GRP.6. cikk: Korai tájékoztatásnyújtás a tervezett szabályozási intézkedésekről

               1.
                     Valamennyi Fél saját szabályaival és eljárásaival összhangban legalább évente nyilvánosan hozzáférhetővé teszi azon jelentős
                  51
                tervezett szabályozási intézkedések listáját, amelyeket szabályozó hatósága előreláthatóan egy éven belül elő fog terjeszteni vagy el fog fogadni. Valamennyi Fél szabályozó hatósága meghatározhatja, hogy mi minősül „jelentős” szabályozási intézkedésnek az e cím szerinti kötelezettségei tekintetében.

               2.
                     Valamennyi Fél az (1) bekezdésben említett listán szereplő egyes jelentős szabályozási intézkedések tekintetében a lehető legkorábban nyilvánosan hozzáférhetővé teszi következőket is:

               (a)az intézkedés hatályának és célkitűzésének rövid leírása; valamint

               (b)amennyiben ismert, az intézkedés elfogadásának várható időpontja, ideértve a nyilvános konzultáció esetleges lehetőségeit is.

               GRP.7. cikk: Nyilvános konzultáció

               1.
                     Jelentős szabályozási intézkedés előkészítése során valamennyi Fél saját szabályaival és eljárásaival összhangban biztosítja, hogy szabályozó hatósága

               (a)közzétegye a szabályozási intézkedések tervezetét vagy olyan konzultációs dokumentumokat, amelyek kellő részletességgel ismertetik a kidolgozás alatt álló szabályozási intézkedéseket, bármely személynek lehetővé téve annak felmérését, hogy az érdekeire azok jelentős hatást gyakorolnak-e, és ha igen, hogyan;

               (b)megkülönböztetéstől mentes alapon észszerű lehetőséget kínáljon bármely személy számára észrevételek megtételére; valamint

               (c)megvizsgálja a kapott észrevételeket.

               2.
                     Valamennyi Fél biztosítja, hogy szabályozó hatósága elektronikus kommunikációs eszközöket használjon, és törekedjen a nyilvánosság számára ingyenesen hozzáférhető online szolgáltatások fenntartására az (1) bekezdés a) pontjában említett típusú megfelelő szabályozási intézkedések vagy dokumentumok közzététele, valamint a nyilvános konzultációkra érkező észrevételek fogadása céljából.

               3.
                     Valamennyi Fél biztosítja, hogy szabályozó hatósága saját szabályaival és eljárásaival összhangban nyilvánosan hozzáférhetővé tegye az e cikkben említett nyilvános konzultációk eredményeinek összefoglalóját.

               GRP.8. cikk: Hatásvizsgálat

               1.
                     Valamennyi Fél megerősíti, hogy biztosítani kívánja, hogy szabályozó hatósága – saját szabályaival és eljárásaival összhangban – hatásvizsgálatokat végezzen az általa előkészített jelentős szabályozási intézkedésekre vonatkozóan. Az említett szabályok és eljárások kivételeket állapíthatnak meg.

               2.
                     A hatásvizsgálatok végzése során valamennyi Fél biztosítja, hogy szabályozó hatósága rendelkezzék olyan eljárásokkal és mechanizmusokkal, amelyek előmozdítják a következő tényezők figyelembevételét:

               (a)a szabályozási intézkedés szükségessége, beleértve annak a problémának a jellegét és jelentőségét, amelyet a szabályozási intézkedés kezelni kíván;

               (b)minden olyan megvalósítható és megfelelő szabályozási vagy nem szabályozási lehetőség, amely a Fél közpolitikai célkitűzéseit megvalósítaná, beleértve a szabályozás mellőzésének lehetőségét is;

               (c)a lehetséges és releváns mértékben az említett alternatívák esetleges társadalmi, gazdasági és környezeti hatása, ideértve a nemzetközi kereskedelemre és beruházásokra gyakorolt hatás, valamint – a vonatkozó szabályokkal és eljárásokkal összhangban – a kis- és középvállalkozásokra gyakorolt hatás is; valamint

               (d)adott esetben az, hogy a mérlegelt lehetőségek hogyan kapcsolódnak a vonatkozó nemzetközi előírásokhoz, ideértve az esetleges eltérések okait is.

               3.
                     A szabályozó hatóság által valamely szabályozási intézkedésre vonatkozóan végzett hatásvizsgálat tekintetében valamennyi Fél biztosítja, hogy szabályozó hatósága zárójelentést készítsen, amely a hatásvizsgálatában általa figyelembe vett tényezőket és releváns megállapításait is részletezi. Amennyire lehetséges, valamennyi Fél nyilvánosan elérhetővé teszi ezeket a jelentéseket legkésőbb a GRP.2. cikk [Fogalommeghatározások] b) pontja i. alpontjának (A) pontjában vagy b) pontja ii. alpontjának (A) pontjában említett szabályozási intézkedésre irányuló javaslat vagy a GRP.2. cikk [Fogalommeghatározások] b) pontja i. alpontjának (B) pontjában vagy b) pontja ii. alpontjának (B) pontjában említett szabályozási intézkedés nyilvánosságra hozatalának időpontjában.

               GRP.9. cikk: Visszamenőleges értékelés

               1.
                     Valamennyi Fél biztosítja, hogy szabályozó hatósága adott esetben rendelkezzék a hatályos szabályozási intézkedések időszakos rendszeres visszamenőleges értékelésének elvégzésére szolgáló eljárásokkal vagy mechanizmusokkal.

               2.
                     Az időszakos visszamenőleges értékelés során valamennyi Fél törekszik annak mérlegelésére, hogy van-e lehetőség közpolitikai célkitűzései hatékonyabb megvalósítására és a felesleges szabályozási – többek között a kis- és középvállalkozásokat sújtó – terhek csökkentésére.

               3.
                     Valamennyi Fél biztosítja, hogy szabályozó hatósága nyilvánosan hozzáférhetővé tegye az ilyen visszamenőleges értékelések eredményeit és az ilyen értékelésekre vonatkozó meglévő terveket.

               GRP.10. cikk: Szabályozási nyilvántartás

               Valamennyi Fél biztosítja, hogy a hatályos szabályozási intézkedéseket egy olyan külön nyilvántartásban tegyék közzé, amely azonosítja a szabályozási intézkedéseket és amely nyilvánosan és ingyenesen elérhető az interneten. A nyilvántartásnak lehetővé kell tennie a szabályozási intézkedésekre vonatkozóan hivatkozás vagy szó megadásával történő keresést. Valamennyi Fél rendszeresen frissíti nyilvántartását.

               GRP.11. cikk: A bevált szabályozási gyakorlatokkal kapcsolatos információcsere

               A Felek törekednek arra, hogy információt cseréljenek az e címben meghatározott helyes szabályozási gyakorlataikról, többek között a szabályozási együttműködéssel foglalkozó kereskedelmi szakbizottság keretében.

               GRP.12. cikk: Szabályozási együttműködési tevékenységek

               1.
                     A Felek önkéntes alapon, saját döntéshozataluk autonómiájának és saját jogrendjüknek a sérelme nélkül szabályozási együttműködési tevékenységeket folytathatnak. A Felek megtagadhatják a szabályozási együttműködési tevékenységek folytatását, vagy elállhatnak azoktól. A szabályozási együttműködési tevékenységek folytatását megtagadó vagy az azoktól elálló Félnek meg kell indokolnia döntését a másik Félnek.

               2.
                     Valamennyi Fél javasolhat a másik Félnek szabályozási együttműködési tevékenységet. Ezt a javaslatot a GRP.14. cikk [Kapcsolattartó pontok] szerint kijelölt kapcsolattartó ponton keresztül kell benyújtania. A másik Fél észszerű időn belül megvizsgálja a javaslatot, és tájékoztatja a javaslattevő Felet arról, hogy megítélése szerint a javasolt tevékenység szabályozási együttműködésre alkalmas-e.

               3.
                     A szabályozási együttműködésre alkalmas tevékenységek meghatározása érdekében valamennyi Fél figyelembe veszi a következőket:

               (a)a GRP.6. cikk [Korai tájékoztatásnyújtás a tervezett szabályozási intézkedésekről] (1) bekezdésében meghatározott lista; valamint

               (b)a valamelyik Fél személyei által előterjesztett, megfelelő információkkal alátámasztott és kísért szabályozási együttműködési tevékenységekre vonatkozó javaslatok.

               4.
                     Ha a Felek valamely szabályozási együttműködési tevékenység folytatása mellett döntenek, valamennyi Fél szabályozó hatósága adott esetben törekszik arra, hogy:

               (a)tájékoztassa a másik Fél szabályozó hatóságát az új szabályozási intézkedések előkészítéséről, illetve a meglévők felülvizsgálatáról, ideértve a GRP.3. cikk [Hatály] (2) bekezdésében említett, szabályozási együttműködési tevékenység szempontjából lényeges egyéb általánosan alkalmazandó intézkedések előkészítését vagy felülvizsgálatát is;

               (b)kérésre tájékoztatást nyújtson, és megvitassa a szabályozási intézkedéseket és a GRP.3. cikk [Hatály] (2) bekezdésében említett, szabályozási együttműködési tevékenység szempontjából lényeges egyéb általánosan alkalmazandó intézkedéseket; valamint

               (c)az új szabályozási vagy a GRP.3. cikk [Hatály] (2) bekezdésében említett más általánosan alkalmazandó intézkedések előkészítésekor, illetve a meglévők felülvizsgálatakor a lehetséges mértékig mérlegelje a másik Fél által ugyanazon vagy kapcsolódó ügyben alkalmazott bármely szabályozási megközelítést.

               GRP.13. cikk: A szabályozási együttműködéssel foglalkozó kereskedelmi szakbizottság

               1.
                     A szabályozási együttműködéssel foglalkozó kereskedelmi szakbizottság a következő feladatokat látja el:

               (a)a helyes szabályozási gyakorlatok és a Felek közötti szabályozási együttműködés erősítése javítása és előmozdítása;

               (b)a GRP.12. cikk [Szabályozási együttműködési tevékenységek] alapján javasolt vagy folytatott együttműködési tevékenységekkel kapcsolatos véleménycsere;

               (c)a szabályozási együttműködés és koordináció ösztönzése a nemzetközi fórumokon, ideértve adott esetben a releváns folyamatban lévő vagy tervezett tevékenységekre vonatkozó rendszeres kétoldalú információcseréket is.

               2.
                     A szabályozási együttműködéssel foglalkozó kereskedelmi szakbizottság felkérheti az érdekelt feleket az ülésein való részvételre.

               GRP.14. cikk: Kapcsolattartó pontok

               A megállapodás hatálybalépésétől számított egy hónapon belül valamennyi Fél kijelöl egy-egy kapcsolattartó pontot a Felek közötti információcsere megkönnyítésére.

               GRP.15. cikk: A vitarendezés alkalmazásának kizárása

               A hatodik rész I. címe [Vitarendezés] az ezen cím értelmezését és alkalmazását érintő viták tekintetében nem alkalmazandó.

               XI. cím: A nyílt és tisztességes versenyt és a fenntartható fejlődést elősegítő egyenlő versenyfeltételek

               Első fejezet: Általános rendelkezések

               1.1. cikk: Elvek és célkitűzések

               1.A Felek elismerik, hogy az Unió és az Egyesült Királyság közötti kereskedelem és beruházás az e megállapodásban meghatározott feltételek szerint olyan feltételeket követelnek meg, amelyek egyenlő versenyfeltételeket biztosítanak a Felek közötti nyílt és tisztességes verseny számára, valamint biztosítják, hogy a kereskedelem és a beruházás a fenntartható fejlődést elősegítő módon valósuljanak meg.

               2.A Felek elismerik, hogy a fenntartható fejlődés magában foglalja mind a gazdasági fejlődést, a társadalmi fejlődést és a környezetvédelmet, mely három összetevő egymással kölcsönösen összefügg és egymást erősíti, továbbá a Felek megerősítik elkötelezettségüket a nemzetközi kereskedelem és beruházások oly módon történő előmozdítása iránt, amely hozzájárul a fenntartható fejlődés célkitűzéséhez.

               3.A Felek ismételten megerősítik azon ambíciójukat, hogy 2050-ig megvalósítják az egész gazdaságra kiterjedő klímasemlegességet.

               4.A Felek megerősítik közös értelmezésüket abban, hogy gazdasági kapcsolatuk csak akkor nyújthat kölcsönösen kielégítő előnyöket, ha a nyílt és tisztességes versenyt elősegítő egyenlő feltételekre vonatkozó kötelezettségvállalások kiállják az idő próbáját, vagyis megelőzik a kereskedelem vagy a beruházások torzulását, és hozzájárulnak a fenntartható fejlődéshez. A Felek azonban elismerik, hogy ennek a címnek nem célja a Felek előírásainak harmonizálása. A Felek elkötelezettek amellett, hogy az e cím hatálya alá tartozó területeken fenntartsák és javítsák magas szintű előírásaikat.

               1.2. cikk: A szabályozáshoz való jog, az elővigyázatossági megközelítés
                  52
               , valamint tudományos és műszaki információk

               1.A Felek megerősítik, hogy mindkét félnek jogában áll az e cím hatálya alá tartotó területeken meghatározni saját szakpolitikáit és prioritásait, a szükségesnek tartott védelem szintjét, valamint nemzetközi kötelezettségeivel, többek között az e cím szerinti kötelezettségeivel összhangban elfogadni és módosítani jogszabályait és szakpolitikáit.

               2.A Felek elismerik, hogy az elővigyázatossági megközelítéssel összhangban, amennyiben megalapozott aggodalom merül fel azzal kapcsolatban, hogy fennáll a környezet vagy az emberi egészség súlyos vagy visszafordíthatatlan károsodásának veszélye, a teljes tudományos bizonyosság hiánya nem szolgálhat indokul annak megakadályozására, hogy a Felek megfelelő intézkedéseket fogadjanak el az ilyen károk megelőzésére.

               3.A környezet vagy a munkafeltételek védelmét célzó és a kereskedelmet vagy a beruházásokat esetlegesen érintő intézkedések előkészítése vagy végrehajtása során a Felek figyelembe veszik a rendelkezésre álló megfelelő tudományos és technikai információkat, valamint nemzetközi előírásokat, iránymutatásokat és ajánlásokat.

               1.3. cikk: Vitarendezés

               A hatodik rész [Vitarendezés és horizontális rendelkezések] I. címe [Vitarendezés] nem alkalmazandó erre a fejezetre, eltekintve az 1.2. cikk [A szabályozáshoz való jog, az elővigyázatossági megközelítés, valamint tudományos és műszaki információk] (2) bekezdésétől. A 9.1. cikk [Konzultációk] és a 9.2. cikk [Szakértői testület] alkalmazandók az 1.1. cikk [Alapelvek és célkitűzések] (3) bekezdésére.

               Második fejezet: Versenypolitika

               2.1. cikk: Elvek és fogalommeghatározások

               1.A Felek elismerik a szabad és torzulásoktól mentes verseny fontosságát kereskedelmi és beruházási kapcsolataikban. A Felek elismerik, hogy a versenyellenes üzleti gyakorlatok torzíthatják a piacok megfelelő működését és gyengíthetik a kereskedelem liberalizálásából származó előnyöket.

               2.E fejezet alkalmazásában „gazdasági szereplő” a jogállásától függetlenül minden olyan jogalany vagy egyetlen gazdasági egységet alkotó jogalanyok minden olyan csoportja, amely áruk vagy szolgáltatások egy adott piacon történő kínálásával gazdasági tevékenységet folytat.

               2.2. cikk: Versenyjog

               1.A 2.1. cikkben [Elvek és fogalommeghatározások] rögzített elvek elismerése jegyében mindkét fél olyan versenyjogot tart fenn, amely eredményesen kezeli az alábbi versenyellenes üzleti gyakorlatokat:

               a)a gazdasági szereplők közötti olyan megállapodások, a gazdasági szereplők társulásainak olyan határozatai és olyan összehangolt magatartása, amelyek célja vagy hatása a verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása;

               b)az erőfölénnyel való visszaélés egy vagy több gazdasági szereplő részéről; valamint

               c)az Egyesült Királyság esetében a gazdasági szereplők közötti olyan egyesülések és felvásárlások, az Unió esetében a gazdasági szereplők közötti olyan összefonódások, amelyek jelentős versenyellenes hatásokkal járhatnak.

               2.Az (1) bekezdésben említett versenyjog honosságtól és tulajdonjogi helyzettől függetlenül valamennyi gazdasági szereplőre vonatkozik.

               3.A Felek jogszerű közpolitikai célok elérése érdekében biztosíthatnak mentességet versenyjoguk alól, amennyiben az ilyen mentességek átláthatóak és az említett célokkal arányosak.

               2.3. cikk: Jogérvényesítés

               1.A Felek megteszik a megfelelő intézkedéseket versenyjoguk saját területükön történő érvényesítése érdekében.

               2.Mindegyik Fél fenntart egy vagy több függetlenül működő hatóságot, amelynek hatáskörébe tartozik a versenyjog gyakorlati érvényesítése.

               3.A Felek átlátható és megkülönböztetésmentes módon alkalmazzák versenyjogukat, figyelemmel a tisztességes eljárás elveire, ideértve az érintett gazdasági szereplők védelemhez való jogát is, honosságtól és tulajdonjogi helyzettől függetlenül.

               2.4. cikk: Együttműködés

               1.E fejezet célkitűzéseinek elérése és a saját versenyjoguk gyakorlati érvényesítésének fokozása érdekében a Felek elismerik a versenyhatóságaik közötti együttműködés jelentőségét a versenypolitika fejleményei és a jogérvényesítési tevékenységek tekintetében.

               2.Az (1) bekezdés alkalmazása céljából egyrészről az Európai Bizottság vagy a tagállamok versenyhatóságai, másrészről az Egyesült Királyság versenyhatósága vagy versenyhatóságai törekednek arra, hogy az azonos vagy egymáshoz kapcsolódó magatartásokkal vagy ügyletekkel kapcsolatos jogérvényesítési tevékenységeik tekintetében együttműködjenek vagy koordinálják munkájukat, amennyiben ez lehetséges és helyénvaló.

               3.Az (1) és a (2) bekezdésben említett együttműködés és koordináció megkönnyítése érdekében egyrészről az Európai Bizottság és a tagállamok versenyhatóságai, másrészről az Egyesült Királyság versenyhatósága vagy versenyhatóságai információt cserélhetnek az egyes Felek törvényei által megengedett mértékben.

               4.E cikk célkitűzéseinek megvalósítása érdekében a Felek külön együttműködési és koordinációs megállapodást köthetnek az Európai Bizottság, a tagállamok versenyhatóságai és az Egyesült Királyság versenyhatósága vagy versenyhatóságai között, amely magában foglalhatja a bizalmas információk cseréjének és felhasználásának feltételeit is.

               2.5. cikk: Vitarendezés

               Ez a fejezet nem tartozik a hatodik rész [Vitarendezés és horizontális rendelkezések] I. címe [Vitarendezés] szerinti vitarendezés hatálya alá.

               Harmadik fejezet: A támogatások ellenőrzése

               3.1. cikk: Fogalommeghatározások

               1.E fejezet alkalmazásában:

               a)„vállalkozás”: jogállásától függetlenül olyan jogalany vagy egyetlen gazdasági egységet alkotó jogalanyok csoportja, amely áruk vagy szolgáltatások egy adott piacon kínálásával gazdasági tevékenységet folytat;

               b)„támogatás”: olyan pénzügyi segítségnyújtás, amely:

               (i) a Felek forrásaiból származik, ideértve az alábbiakat:

               (A) pénzeszközök, például közvetlen támogatások, kölcsönök vagy hitelgaranciák közvetlen vagy feltételes átruházása;

               (B) az egyébként esedékes bevételről való lemondás; vagy

               (C) áruk vagy szolgáltatások nyújtása vagy megvásárlása;

               (ii) gazdasági előnyt biztosít egy vagy több gazdasági szereplőnek;

               (iii) egyedi, azaz meghatározott gazdasági szereplőket meghatározott áruk vagy szolgáltatások előállításában másokkal szemben akár de iure, akár de facto előnyhöz juttat; valamint

               (iv) hatással jár vagy járhat a Felek közötti kereskedelemre vagy befektetésekre.

               2.Az (1) bekezdés b) pontja iii. alpontjának alkalmazásában:

               (a)egy adóügyi intézkedés nem minősül egyedinek, kivéve, ha:

               (i) meghatározott gazdasági szereplőknek csökken általa az adókötelezettsége ahhoz képest, amely egyébként a rendes adórendszerben terhelte volna őket; valamint

               (ii) ezek a gazdasági szereplők előnyösebb elbánásban részesülnek, mint a rendes adórendszerbe tartozó más gazdasági szereplők; e pont alkalmazásában az általános adórendszert belső célja, jellemzői (mint például az adóbázis, az adóalany, az adóztatandó tényállás vagy az adókulcs) és egy önálló, intézményi, eljárási, gazdasági és pénzügyi szempontból önálló hatóság határozza meg, amely hatáskörrel rendelkezik az adórendszer jellemzőinek kialakítására.

               (b)az a) pont ellenére egy támogatás nem tekinthető egyedinek, ha az általános rendszer kialakításának mögöttes elvei indokolják. Az adóügyi intézkedések esetében ilyen mögöttes elvnek minősülnek például az adócsalás és az adókijátszás elleni küzdelem szükségessége, az adminisztratív kezelhetőség követelménye, a kettős adózás elkerülése, az adósemlegesség elve, a jövedelemadó lépcsőzetessége és újraelosztási célja, vagy az adófizetők adófizetési képessége tiszteletben tartásának szükségessége;

               (c)az a) pont ellenére a speciális célú adók nem tekinthetők egyedinek, ha kialakításukat nem gazdasági jellegű közpolitikai célok – például bizonyos tevékenységek vagy termékek által a környezetre vagy az emberi egészségre gyakorolt negatív hatások korlátozásának szükségessége – követelik meg, amennyiben e közpolitikai célok nem diszkriminatívak
                  53
               .

               3.2. cikk: Hatály és kivételek

               1.A 3.4. cikk [Elvek], a 3.5. cikk [Tiltott és feltételhez kötött támogatások] és a 3.12. cikk [Korrekciós intézkedések] nem alkalmazandó a természeti katasztrófák vagy más rendkívüli, nem gazdasági események által okozott károk ellentételezésére nyújtott támogatásokra.

               2.E szakasz egyetlen rendelkezése sem akadályozza meg a Feleket abban, hogy szociális jellegű támogatást nyújtsanak a végső fogyasztóknak.

               3.A nemzeti vagy globális gazdasági vészhelyzetre való reagálás céljából ideiglenes alapon nyújtott támogatásoknak célzottaknak, arányosaknak és hatékonyaknak kell lenniük a vészhelyzet orvoslása érdekében. E támogatásokra nem vonatkozik a 3.5. cikk [Tiltott és feltételhez kötött támogatások], sem a 3.12. cikk [Korrekciós intézkedések].

               4.Ez a fejezet nem vonatkozik azokra a támogatásokra, amelyek esetében az egyetlen gazdasági szereplőnek bármely három egymást követő pénzügyi év alatt nyújtott támogatás összege nem éri el a 325 000 különleges lehívási jogot. A partnerségi tanács módosíthatja ezt a küszöböt.

               5.Ez a fejezet nem vonatkozik a Mezőgazdaságról szóló megállapodás IV. részének vagy 2. mellékletének rendelkezései hatálya alá tartozó támogatásokra, valamint a hal- és haltermék-kereskedelemhez kapcsolódó támogatásokra.

               6.Ez a fejezet nem vonatkozik az audiovizuális ágazathoz kapcsolódó támogatásokra.

               7.A 3.9. cikk [Független hatóság vagy szerv és együttműködés] nem alkalmazandó a Felek erőforrásaiból szupranacionális szinten finanszírozott támogatásokra.

               8.A légitársaságoknak nyújtott támogatások kontextusában „a Felek közötti kereskedelemre vagy befektetésekre gyakorolt hatás” helyett ebben a fejezetben „a Felek légitársaságai közötti, a légi fuvarozási szolgáltatások nyújtása területén érvényesülő versenyre gyakorolt hatás” értendő, azon légi fuvarozási szolgáltatások kapcsán is, melyekre nem alkalmazandó a 2. tárgykör [Légi közlekedés] I. címe [Légi fuvarozás].

               3.3. cikk: Általános gazdasági érdekű szolgáltatások

               1.A meghatározott közérdekű feladatokkal – többek között közszolgáltatási kötelezettségekkel – megbízott gazdasági szereplőknek nyújtott támogatások annyiban tartoznak a 3.4. cikk [Elvek] hatálya alá, amennyiben az említett cikkben előírt elvek alkalmazása sem jogilag, sem ténylegesen nem akadályozza az érintett gazdasági szereplőre bízott sajátos feladat végrehajtását. A feladatot előre, átlátható módon kell kijelölni.

               2.A Felek biztosítják, hogy egy közérdekű feladattal megbízott gazdasági szereplőnek nyújtott ellentételezés összege a feladat végrehajtása során felmerülő költségek egészének vagy részének fedezéséhez szükséges mértékre korlátozódjék, figyelembe véve a vonatkozó bevételeket és a feladat elvégzéséből származó észszerű nyereséget. A Felek biztosítják, hogy a nyújtott ellentételezést ne lehessen felhasználni a kijelölt feladat körén kívül eső tevékenységek kereszttámogatására. A feladatonként 15 millió különleges lehívási jognál kisebb összegű ellentételezésekre nem vonatkoznak a 3.7. cikk [Átláthatóság] szerinti követelmények. A partnerségi tanács módosíthatja ezt a küszöböt.

               3.Ez a fejezet nem alkalmazandó abban az esetben, ha a közérdekű feladatokat ellátó gazdasági szereplőre jutó ellentételezés összege három egymást követő pénzügyi év alatt nem éri el a 750 000 különleges lehívási jogot. A partnerségi tanács módosíthatja ezt a küszöböt.

               3.4. cikk: Elvek

               1.Annak biztosítása érdekében, hogy ne ítéljenek oda olyan támogatásokat, melyek lényegi hatást gyakorolnak vagy gyakorolhatnak a Felek közötti kereskedelemre vagy beruházásokra, a Felek hatékony támogatás-ellenőrzési rendszert vezetnek be és tartanak fenn, amely biztosítja, hogy a támogatások nyújtása tiszteletben tartsa a következő elveket:

               a)a támogatások konkrét közpolitikai célkitűzést követnek egy azonosított piaci hiányosság orvoslása vagy méltányossági okok, például társadalmi nehézségek vagy elosztási aggályok kezelése érdekében (a továbbiakban: a cél);

               b)a támogatások arányosak, és nem lépik túl a cél eléréséhez szükséges mértéket;

               c)a támogatások úgy vannak kialakítva, hogy a kedvezményezett gazdasági magatartásában a cél elérését elősegítő változást idézzen elő, amely a támogatás nyújtásának hiányában nem valósulna meg;

               d)a támogatások nem kompenzálhatnak olyan költségeket, amelyeket a kedvezményezett támogatás hiányában is fedezett volna;

               e)a támogatások megfelelő szakpolitikai eszközt jelentenek egy közpolitikai cél eléréséhez, és ez a cél más, kevésbé torzító eszközökkel nem érhető el;

               f)a támogatásoknak a cél eléréséhez való pozitív hozzájárulása meghaladja a negatív hatásokat, különösen a Felek közötti kereskedelemre vagy beruházásokra gyakorolt negatív hatásokat.

               2.Az (1) bekezdés sérelme nélkül megfelelő esetben mindkét Fél alkalmazza a 3.5. cikk [Tiltott és feltételhez kötött támogatások] feltételeit, ha a támogatások lényegi hatást gyakorolnak vagy gyakorolhatnak a Felek közötti kereskedelemre vagy beruházásokra.

               3.A Felek maguk határozzák meg az (1) és a (2) bekezdés szerinti kötelezettségeik teljesítésének módját saját nemzeti jogukban előírt támogatás-ellenőrzési rendszereik kialakítása során, amennyiben mindegyik Fél biztosítja, hogy az (1) és a (2) bekezdés szerinti kötelezettségeknek a nemzeti jogban való végrehajtása úgy történjék, hogy az elvek meghatározzák az egyes támogatások jogszerűségét.

               3.5. cikk: Tiltott és feltételhez kötött támogatások

               1.A 3.4. cikk [Elvek] (2) bekezdésében említett támogatások kategóriái és az azokra vonatkozó feltételek az alábbiakban szerepelnek. A partnerségi tanács szükség szerint naprakésszé teheti ezeket a rendelkezéseket e cikk megfelelő működésének biztosítása érdekében.

               Korlátlan állami garanciák

               2.A valamely vállalkozás tartozásaira vagy kötelezettségeire vonatkozó garancia formájában nyújtott támogatások tilosak e tartozások és kötelezettségek összegének vagy a garancia időtartamának korlátozása nélkül.

               Megmentés és szerkezetátalakítás

               3.A nehéz helyzetben lévő vagy fizetésképtelen gazdasági szereplő számára nyújtott támogatás tilos anélkül, hogy a gazdasági szereplő hiteles szerkezetátalakítási tervet készített volna. A szerkezetátalakítási tervnek reális feltételezéseken kell alapulnia abból a célból, hogy észszerű időn belül biztosítsa a nehéz helyzetben lévő vagy fizetésképtelen gazdasági szereplő újbóli hosszú távú gazdasági életképességét. A szerkezetátalakítási terv elkészítése során a gazdasági szereplő kaphat átmeneti likviditási támogatást kölcsön vagy hitelgarancia formájában. A kkv-kis- és közepes méretű vállalkozások kivételével a gazdasági szereplő vagy tulajdonosai, hitelezői vagy új befektetői számára kötelező jelentős pénzeszközökkel vagy eszközökkel hozzájárulni a szerkezetátalakítás költségeihez. E bekezdés alkalmazásában a nehéz helyzetben lévő vagy fizetésképtelen gazdasági szereplő olyan gazdasági szereplő, amely a támogatás nélkül rövid vagy középtávon szinte biztosan felhagyna üzleti tevékenységével.

               4.Hacsak nem állnak fenn kivételes körülmények, a fizetésképtelen vagy nehéz helyzetben lévő gazdasági szereplőknek nyújtott megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatások csak akkor engedélyezhetők, ha közérdekű célt szolgálnak azáltal, hogy szociális nehézségeket teszek elkerülhetővé vagy súlyos piaci hiányosságokat előznek meg, különös tekintettel a munkahelyek megszűnésére vagy egy fontos, nehezen pótolható szolgáltatás megzavarására. Hacsak nem állnak fenn olyan előre nem látható körülmények, amelyeket nem a kedvezményezett idézett elő, támogatás öt évenként legfeljebb egyszer nyújtható.

               5.A (3) és a (4) bekezdés nem vonatkozik a nehéz helyzetben lévő vagy fizetésképtelen bankokra, hitelintézetekre és biztosítótársaságokra.

               Bankok, hitelintézetek és biztosítótársaságok

               6.A SERVIN 5.39. cikk [Prudenciális kivételek] sérelme nélkül a bankok, hitelintézetek és biztosítótársaságok szerkezetátalakításához támogatás csak olyan hiteles szerkezetátalakítási terv alapján nyújtható, amely helyreállítja a hosszú távú gazdasági életképességet. Amennyiben a hosszú távú gazdasági életképesség helyreállása nem bizonyítható hitelt érdemlően, a bankoknak, hitelintézeteknek és biztosítótársaságoknak nyújtott támogatásokat arra kell korlátozni, ami a szabályos felszámolásuk és a piacról való kilépésük biztosításához szükséges, a támogatás összegét és annak a Felek közötti kereskedelemre vagy beruházásokra gyakorolt negatív hatásait pedig minimálisra kell korlátozni.

               7.Gondoskodni kell arról, hogy a támogatást nyújtó hatóság ellentételezést kapjon a szerkezetátalakításhoz nyújtott támogatásért, ugyanakkor a támogatás kedvezményezettjének, a részvényeseknek, hitelezőknek, illetve azon üzleti csoportnak, amelyhez a kedvezményezett tartozik, saját forrásaikból jelentős mértékben hozzá kelljen járulniuk a szerkezetátalakítási vagy felszámolási költségekhez. A likviditásnyújtási támogatások csupán ideiglenesek lehetnek, nem használhatók fel veszteségek fedezésére, és nem válhatnak tőketámogatássá. A likviditásnyújtási támogatást nyújtó hatóság számára azért megfelelő ellentételezést kell fizetni.

               Exporttámogatások

               8.Tilosak a jog szerint vagy ténylegesen – akár kizárólag, akár több egyéb feltétel mellett – az árukkal vagy szolgáltatásokkal kapcsolatos exportteljesítménytől függő támogatások
                  54
               , kivéve az alábbiakhoz kapcsolódóakat:

               (a)nem piacképes kockázatokra nyújtott rövid lejáratú hitelbiztosítás; vagy

               (b)a körülményeknek megfelelően értelmezett SCM-megállapodással összeegyeztethető exporthitelek, exporthitel-garanciák vagy biztosítási programok.

               9.A (8) bekezdés a) pontjának alkalmazásában „piacképes kockázat” a piacképes országok állami és nem állami vevőihez kapcsolódó olyan kereskedelmi és politikai kockázat, amelyek teljes kockázatviselési ideje két évnél rövidebb
                  55
               . Egy ország ideiglenesen tekinthető úgy, mint amely nem tartozik a piacképes kockázatú országok csoportjába, ha az alábbiak miatt nem áll rendelkezésre elegendő magánpiaci kapacitás:

               (a)a magán hitelbiztosítási kapacitás jelentős szűkülése;

               (b)az államadósság-minősítés jelentős romlása; vagy

               (c)a vállalati szektor teljesítményének jelentős romlása.

               10.A piacképes kockázatú országok csoportjából való ideiglenes kizárás a Felek tekintetében csak a (9) bekezdésben említett kritériumok alapján az adott Fél által hozott határozattal összhangban hajtható végre, és kizárólag ilyen értelmű határozat elfogadásával. Az ilyen értelmű határozat közzétételét úgy kell tekinteni, mint a másik Fél értesítését az előbbi Fél ideiglenes kizárásról.

               11.Amennyiben egy támogatott biztosító exporthitel-biztosítást nyújt, a piacképes kockázatokra vonatkozó biztosítást kereskedelmi alapon kell nyújtani. Ilyen esetben a biztosító sem közvetlenül, sem közvetve nem részesülhet támogatásban a piacképes kockázatok biztosításához.

               A hazai tartalom alkalmazásától függő támogatások

               12.A SERVIN 2.6. cikk [Teljesítési követelmények] és a SERVIN 2.7. cikk [Nem megfelelő intézkedések és kivételek] sérelme nélkül tilos az olyan támogatás, amelynek kizárólagos vagy egyik feltétele az import helyett a belföldi áruk vagy szolgáltatások felhasználása.

               Határokon átnyúló nagyszabású vagy nemzetközi együttműködési projektek

               13.Támogatás nyújtható határokon átnyúló nagyszabású vagy nemzetközi együttműködési projektek keretében, többek között a közlekedés, az energia, a környezetvédelem, a kutatás és fejlesztés területén, valamint az új technológiák létrejöttének és alkalmazásának ösztönzését célzó bevezető projektekhez (kivéve a gyártást). Az ilyen határokon átnyúló vagy nemzetközi együttműködési projektek előnyei nem korlátozódhatnak csupán az azokban részt vevő vállalkozásokra, ágazatra, vagy államokra, hanem tovagyűrűző hatások révén szélesebb körű előnyöket és relevanciát kell felmutatniuk, amelyek nem kizárólag a támogatást nyújtó államot, a megfelelő ágazatot és a kedvezményezettet érintik.

               Energia és környezetvédelem

               14.A Felek elismerik a biztonságos, megfizethető és fenntartható energiarendszer, valamint a környezeti fenntarthatóság jelentőségét az emberiség létét fenyegető éghajlatváltozás elleni küzdelem szempontjából. Ezért a 3.4. cikkben [Elvek] foglaltak sérelme nélkül az energiával és a környezetvédelemmel kapcsolatos támogatásoknak arra kell irányulniuk és arra kell ösztönözniük a kedvezményezetteket, hogy biztonságos, megfizethető és fenntartható energiarendszer és jól működő, versenyképes energiapiac jöjjön létre, illetve hogy a környezetvédelem szintje emelkedjen a támogatás nélkül elérhető szinthez képest. Ezek a támogatások nem mentesíthetik a kedvezményezetteket a megfelelő Fél jogszabályai szerint szennyezőként viselt felelősségükből eredő kötelezettségeik alól.

               A légitársaságoknak útvonalak működtetéséhez nyújtott támogatások

               15.A légitársaságoknak nem nyújtható támogatás útvonalak működtetéséért
                  56
               , kivéve:

               (a)ha közszolgáltatási kötelezettség áll fenn a 3.3. cikkel [Általános gazdasági érdekű szolgáltatások] összhangban;

               (b)különleges esetekben, ha a támogatás a társadalom egésze számára előnyös; vagy

               (c)az indulási célú támogatást regionális repülőterekre irányuló új útvonalak megnyitásához, ha ez növeli a polgárok mobilitását és ösztönzi a regionális fejlődést.

               3.6. cikk: A támogatások felhasználása

               A Felek biztosítják, hogy a gazdasági szereplők csak arra a meghatározott célra használják fel a támogatást, amelyre azt kapták.

               3.7. cikk: Átláthatóság

               1.A területükön nyújtott vagy fenntartott támogatások tekintetében a Felek a támogatás odaítélésétől számított hat hónapon belül közzéteszik egy hivatalos weboldalon vagy egy nyilvános adatbázisban a következő információkat:

               (a)a támogatás jogalapja és szakpolitikai vagy más célja;

               (b)a támogatás kedvezményezettjének neve, amennyiben rendelkezésre áll;

               (c)a támogatás odaítélésének időpontja, a támogatás időtartama és a támogatáshoz kapcsolódó esetleges további határidők; valamint

               (d)a támogatás összege vagy a támogatáshoz rendelt költségvetés.

               2.Az adóintézkedések formájában nyújtott támogatások esetében az információkat az adóbevallás esedékességének időpontjától számított egy éven belül kell közzétenni. Az adóintézkedések formájában nyújtott támogatásokra vonatkozó átláthatósági kötelezettségek az (1) bekezdésben felsoroltakkal megegyező információkra vonatkoznak, kivéve az (1) bekezdés d) pontjában előírt információt, amely értéktartomány formájában is megadható.

               3.Az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettségen túlmenően a Felek az alábbi (4) vagy (5) bekezdéssel összhangban is rendelkezésre bocsátják a támogatásokkal kapcsolatos információkat.

               4.Az Unió esetében a (3) bekezdésnek való megfelelés azt jelenti, hogy a területén nyújtott vagy fenntartott bármely támogatásról annak odaítélésétől számított hat hónapon belül közzéteszi egy hivatalos weboldalon vagy egy nyilvános adatbázisban azokat az információkat, amelyek alapján az érdekeltek megítélhetik a 3.4. cikkben [Elvek] meghatározott elveknek való megfelelést.

               5.Az Egyesült Királyság számára a (3) bekezdésnek való megfelelés azt jelenti, hogy biztosítja az alábbiakat:

               (a)amennyiben egy érdekelt fél arról tájékoztatja a támogatást nyújtó hatóságot, hogy bírósági vagy törvényszéki felülvizsgálat iránt folyamodhat (i) a támogatást nyújtó hatóság által nyújtott támogatás tárgyában vagy (ii) a támogatást nyújtó hatóság, illetve egy független testület vagy hatóság vonatkozó határozata tárgyában,

               (b)akkor az írásbeli kérelem benyújtásától számított 28 napon belül a támogatást nyújtó hatóság, a független testület vagy hatóság a szóban forgó érdekelt rendelkezésére bocsátja azokat az információkat, amelyek alapján megítélheti a 3.4. cikkben [Elvek] meghatározott elvek alkalmazását, figyelemmel minden olyan arányos korlátozásra, amely jogszerű célt szolgál, például az üzleti érzékenység, a bizalmas kezelés vagy a jogi titoktartási kötelezettség célját.

               Az első albekezdés b) pontjában említett információkat az érdekelt a kereset benyújtásával kapcsolatos tájékozott döntéshozatal, vagy a javasolt keresetben megtámadandó kérdések megértése és pontos feltérképezése érdekében kaphatja meg.

               6.E cikk, a 3.10. cikk [Bíróságok és törvényszékek] és a 3.11. cikk [Visszafizettetés] alkalmazásában az „érdekelt” bármely olyan természetes vagy jogi személy, gazdasági szereplő vagy gazdasági szereplők társulása, amelynek érdekeit befolyásolhatja a támogatás nyújtása, különösen a kedvezményezett, a kedvezményezettel versenyben álló gazdasági szereplők vagy az érintett szakmai szövetségek.

               7.Az e cikk szerinti kötelezettségek nem érintik a Feleknek a tájékozódás szabadságához fűződő és a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó saját jogszabályai alapján fennálló kötelezettségeit.

               3.8. cikk: A támogatás-ellenőrzéssel kapcsolatos konzultációk

               1.Amennyiben az egyik Fél úgy ítéli meg, hogy a másik Fél támogatást nyújtott, vagy egyértelmű bizonyíték áll rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy a másik Fél támogatást szándékozik nyújtani, és e támogatás nyújtása negatív hatást gyakorol vagy gyakorolhat a Felek közötti kereskedelemre vagy beruházásokra, felkérheti a másik Felet annak ismertetésére, hogy 3.4. cikkben [Elvek] meghatározott elveket a támogatás tekintetében hogyan tartotta tiszteletben.

               2.A Fél kérheti továbbá a 3.7. cikk [Átláthatóság] (1) bekezdésében felsorolt információk rendelkezésre bocsátását, amennyiben azokat még nem tették közzé egy hivatalos weboldalon vagy egy nyilvános adatbázisban a 3.7. cikk [Átláthatóság] (1) bekezdésének megfelelően, vagy nem könnyen és készen hozzáférhető módon tették közzé.

               3.A másik Fél a kérelem kézhezvételétől számított 60 napon belül írásban megküldi a kért információkat. Ha a kért információk valamelyike nem biztosítható, az érintett Fél írásos válaszban fejti ki, hogy miért nem.

               4.Ha a kért információ kézhezvételét követően az információt kérő Fél még mindig úgy véli, hogy a másik Fél által nyújtott vagy nyújtani tervezett támogatás negatív hatást gyakorol vagy gyakorolhat a Felek közötti kereskedelemre vagy befektetésekre, konzultációkat kérhet a nyílt és tisztességes versenyt lehetővé tévő egyenlő versenyfeltételekkel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó kereskedelmi szakbizottságban. E kérelmet írásban kell benyújtani, ismertetve a kérelmező Fél konzultációra irányuló kérését alátámasztó indokokat.

               5.A nyílt és tisztességes versenyt lehetővé tévő egyenlő versenyfeltételekkel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó kereskedelmi szakbizottság mindent megtesz az ügy kölcsönösen kielégítő megoldása érdekében. E szakbizottság a konzultációs kérelemtől számított 30 napon belül megtartja első ülését.

               6.A fenti (3) és (5) bekezdésben említett konzultációkra rendelkezésre álló időkeret a Felek megállapodásával meghosszabbítható.

               3.9. cikk: Független hatóság vagy szerv és együttműködés

               1.Mindkét Fél létrehoz vagy fenntart egy működési szempontból független, a támogatás-ellenőrzési rendszerében megfelelő szerepet betöltő hatóságot vagy szervet. E szerv rendelkezik az operatív feladatainak ellátása kapcsán a függetlenség szükséges garanciáival, és pártatlanul jár el.

               2.A Felek ösztönzik független hatóságaikat vagy szerveiket, hogy működjenek együtt egymással a feladatkörükbe tartozó közös érdekű ügyekben, ideértve adott esetben a 3.1–3.7. cikkek [Fogalommeghatározások–Átláthatóság] alkalmazását is a vonatkozó jogszabályi kereteik által meghatározott korlátokon belül. A Felek vagy azok független hatóságai vagy szervei az érintett független hatóságok közötti együttműködés tekintetében egy külön keretről is megállapodhatnak.

               3.10. cikk: Bíróságok és törvényszékek

               1.A Felek általános és alkotmányos jogukkal és eljárásaikkal összhangban biztosítják, hogy bíróságaik és törvényszékeik hatáskörrel rendelkezzenek az alábbiakra:

               a)
                     támogatást nyújtó hatóság vagy adott esetben független hatóság vagy szerv által hozott támogatási határozatok felülvizsgálata az adott Félnek a 3.4. cikket [Elvek] végrehajtó jogszabályainak való megfelelés tekintetében;

               b)
                     a független hatóság vagy szerv további idevágó határozatai, valamint az esetleges mulasztások felülvizsgálata;

               c)
                     hatékony korrekciós intézkedések meghozatala a fenti a) és b) ponttal kapcsolatban, beleértve a támogatást nyújtó hatóság intézkedésének felfüggesztését, megtiltását vagy előírását, kártérítés megítélését és a támogatásnak a kedvezményezettel való visszafizettetését is, ha és amennyiben ezen intézkedésekről a vonatkozó jogszabályok e megállapodás hatálybalépésének napján rendelkeznek;

               d)
                     az érdekeltek által az e fejezet hatálya alá tartozó támogatásokkal kapcsolatban indított keresetek elbírálása, amennyiben egy érdekelt az adott Fél jogszabályai szerint rendelkezik keresetindítási joggal a támogatásokkal kapcsolatban.

               2.Az (1) bekezdés szerinti esetekben mindkét Fél jogosult beavatkozni, szükség esetén az érintett bíróság vagy törvényszék engedélyével és a másik Fél általános jogszabályaival és eljárásaival összhangban.

               3.Az e cikk (1) és (2) bekezdésében és a 3.11. cikkben [Visszafizettetés] említett hatáskörök, jogorvoslatok és beavatkozási jogok fenntartására vagy szükség esetén létrehozására vonatkozó kötelezettségek sérelme nélkül e cikk egyetlen rendelkezése sem kötelezi egyik Felet sem arra, hogy a saját jogszabályaiban e megállapodás hatálybalépésének napján meglévőkön túl új fellépési jogokat, jogorvoslati lehetőségeket vagy eljárásokat vezessen be vagy a hatóságai határozataival szembeni felülvizsgálat feltételeit vagy hatályát módosítsa.

               E cikk egyetlen rendelkezése sem kötelezi egyik Felet sem arra, hogy az Egyesült Királyság Parlamentjének jogi aktusai, az Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa jogi aktusai vagy az Európai Unió Tanácsa jogi aktusai tekintetében a bíróságai és törvényszékei által gyakorolt, az e megállapodás hatálybalépésének napján hatályos jogszabályaiban előírt felülvizsgálati jog feltételeit vagy hatályát módosítsa
                  57
               .

               3.11. cikk: Visszafizettetés

               1.A Felek hatékony visszafizettetési mechanizmust működtetnek a támogatások tekintetében a következő rendelkezésekkel összhangban, az adott Fél jogában meglévő egyéb korrekciós intézkedések sérelme nélkül
                  58
               .

               2.A Felek biztosítják, hogy amennyiben a 3.7. cikk [Átláthatóság] (6) bekezdésében meghatározott érdekelt fél az e cikk (3) bekezdésében meghatározott időtartamon belül bíróság vagy törvényszék előtt megtámadta a támogatás odaítéléséről szóló határozatot, a visszafizettetés elrendelhető, ha valamelyik Fél bírósága lényeges jogi hibát állapít meg, amennyiben:

               (a)A támogatást megvalósító intézkedést a támogató nem tekintette támogatásnak;

               (b)A támogatást nyújtó támogató nem alkalmazta a 3.4. cikkben [Elvek] meghatározott, az adott Fél jogrendszerében végrehajtott elveket, vagy olyan módon alkalmazta azokat, amely elmarad az adott Fél jogrendszerében alkalmazandó felülbírálati mérce követelményeitől; vagy

               (c)A támogatást nyújtó támogató, a támogatás odaítélésekor hatáskörén kívül járt el, vagy visszaélt e hatáskörével a 3.4. cikkben [Elvek] meghatározott, az adott Fél jogrendszerében végrehajtott elvek tekintetében.

               3.E cikk alkalmazásában a meghatározott időtartamot a következőképpen kell meghatározni:

               (a)az Unió esetében az időtartam azon a napon kezdődik, amikor a 3.7. cikk [Átláthatóság] (1), (2) és (4) bekezdésében meghatározott információkat hozzáférhetővé tették a hivatalos weboldalon vagy nyilvános adatbázisban, és nem lehet egy hónapnál rövidebb.

               (b)az Egyesült Királyság esetében:

               (i) az időtartam azon a napon kezdődik, amikor a 3.7. cikk [Átláthatóság] (1) és (2) bekezdésében meghatározott információkat hozzáférhetővé tették a hivatalos weboldalon vagy nyilvános adatbázisban;

               (ii) az időtartam egy hónap elteltével lejár, kivéve, ha ezen időpont előtt az érdekelt fél a 3.7. cikk (5) bekezdésében meghatározott eljárás szerint információt kért;

               (iii) amint az érdekelt fél megkapta a 3.7. cikk (5) bekezdésének b) pontjában meghatározott, az említett bekezdésben meghatározott célokra elegendő információt, további egy hónapos időszak áll rendelkezésre, amelynek végén a meghatározott időtartam lejár;

               (iv) a iii. pontban említett információk kézhezvételének időpontja az a nap, amelyen a támogatást nyújtó hatóság igazolja, hogy a 3.7. cikk [Átláthatóság] (5) bekezdésének b) pontjában meghatározott információkat e célból elegendő mértékben rendelkezésre bocsátotta, függetlenül az említett időpontot követő további vagy tisztázásra irányuló levelezéstől;

               (v) az i–iii. pontban meghatározott időtartamok jogszabályi úton növelhetők.

               4.A (3) bekezdés b) pontjának alkalmazásában a támogatási rendszerek tekintetében a meghatározott időtartam akkor kezdődik, amikor a b) pont szerinti információkat közzéteszik, nem pedig akkor, amikor a későbbi kifizetésekre sor kerül, amennyiben:

               (a)A támogatást látszólag egy támogatási rendszer feltételeivel összhangban nyújtják;

               (b)A támogatási rendszer működtetője nyilvánosságra hozta a 3.7. cikk [Átláthatóság] (1) és (2) bekezdésében előírt, a támogatási rendszerre vonatkozó információkat; és

               (c)A b) pont alapján a támogatási rendszerre vonatkozóan szolgáltatott információk olyan információkat tartalmaznak a támogatásra vonatkozóan, amelyek lehetővé teszik az érdekelt felek számára annak megállapítását, hogy a rendszer hatással lehet-e rájuk, és amely információnak legalább a támogatás céljára, a kedvezményezettek kategóriáira, a támogatásra való jogosultság feltételeire és a támogatás kiszámításának alapjára kiterjednek (beleértve a támogatási arányokkal vagy összegekkel kapcsolatos releváns feltételeket is).

               5.E cikk alkalmazásában nem kell a támogatást visszafizettetni, ha a támogatást az Egyesült Királyság Parlamentjének valamely jogi aktusa, az Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa valamely jogi aktusa vagy az Európai Unió Tanácsának valamely jogi aktusa alapján nyújtják.

               6.E cikk egyetlen rendelkezése sem akadályozza a Feleket abban, hogy jogszabályaikkal összhangban olyan további helyzetekről is rendelkezzenek, amelyekben a visszafizettetés az e cikkben meghatározottakon túli korrekciós intézkedés.

               7.A Felek elismerik, hogy a visszafizettetés fontos korrekciós eszköz a támogatások ellenőrzésének rendszerében. Bármelyik Fél kérésére a Felek a partnerségi tanács keretében mérlegelik további vagy alternatív visszafizettetési mechanizmusok, valamint e cikk megfelelő módosításainak lehetőségét. A partnerségi tanácson belül bármelyik Fél javasolhat olyan módosításokat, amelyek lehetővé teszik a saját visszafizettetési mechanizmusaira vonatkozó eltérő szabályok alkalmazását. A Feleknek mérlegelniük kell a másik Fél által jóhiszeműen tett javaslatot, és el kell fogadniuk azt, feltéve, hogy az adott Fél úgy ítéli meg, hogy az olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek legalább olyan hatékony eszközt jelentenek a visszafizettetéshez, mint a másik Fél meglévő mechanizmusai. A partnerségi tanács ezt követően megfelelően módosíthatja ezt a cikket
                  59
               .

               3.12. cikk: Korrekciós intézkedések

               1. A Felek írásbeli tájékoztatási és konzultációs kérelmet nyújthat be a másik Félhez egy olyan támogatással kapcsolatban, amely megítélése szerint jelentős negatív hatás okoz vagy fennáll a komoly veszélye annak, hogy jelentős negatív hatást okozhat a Felek közötti kereskedelemre vagy beruházásokra nézve. A kérelmező Félnek a kérelemben meg kell adnia minden olyan lényeges információt, amely lehetővé teszi a Felek számára, hogy kölcsönösen elfogadható megoldást találjanak, beleértve a támogatás leírását és a kérelmező Félnek a támogatás által a kereskedelemre vagy a beruházásokra gyakorolt hatással kapcsolatos aggályait.

               2.A megkeresett Fél legkésőbb a kérelem kézbesítésétől számított 30 napon belül írásbeli választ ad, amelyben megadja a kért információkat a megkereső Félnek, és a Felek konzultációkat kezdenek, amelyeket a kérelem kézbesítésétől számított 60 nap elteltével lezártnak kell tekinteni, kivéve, ha a Felek másként állapodnak meg. Ezek a konzultációk és különösen a Felek által a konzultációk során közölt, bizalmasnak minősített információk és az általuk képviselt álláspontok bizalmasak, és nem sértik a Felek jogait a további eljárásokban.

               3.Legkorábban az (1) bekezdésben említett kérelem kézbesítésétől számított 60 nap elteltével a megkereső Fél egyoldalúan megfelelő korrekciós intézkedéseket hozhat, ha bizonyíték van arra, hogy a megkeresett Fél támogatása jelentős negatív hatást gyakorol vagy fennáll a komoly veszélye annak, hogy jelentős negatív hatást fog gyakorolni a Felek közötti kereskedelemre vagy beruházásokra.

               4.A megkereső Fél legkorábban az (1) bekezdésben említett kérelem kézbesítésétől számított 45 nap elteltével értesíti a megkeresett Felet azokról a korrekciós intézkedésekről, amelyeket a (3) bekezdéssel összhangban meg kíván hozni. A megkereső Fél rendelkezésre bocsát minden lényeges információt az általa meghozni szándékozott intézkedésekkel kapcsolatban annak érdekében, hogy a Felek kölcsönösen elfogadható megoldást találjanak. A megkereső Fél nem hozhatja meg ezeket a korrekciós intézkedéseket attól a naptól számított 15 napnál korábban, amelyen a megkeresett Fél részére az intézkedésekről szóló értesítést kézbesítették.

               5.Bármelyik Fél jelentős negatív hatás veszélyének fennállására vonatkozó értékelésének tényeken és nem pusztán állításon, feltételezésen vagy távoli eshetőségen kell alapulnia. Egyértelműen előre jelezhetőnek kell lennie, hogy a körülmények mely megváltozása eredményez olyan helyzetet, amelyben a támogatás ilyen jelentős negatív hatást idéz elő.

               6.
                     A támogatásnak vagy a támogatás által a Felek közötti kereskedelemre vagy beruházásokra gyakorolt jelentős negatív hatásnak bármelyik Fél általi értékelésének megbízható bizonyítékokon és nem pusztán feltételezéseken vagy távoli eshetőségen kell alapulnia, és azonosítható árukra, szolgáltatókra vagy más gazdasági szereplőkre kell vonatkozniuk, beleértve adott esetben a támogatási rendszerek eseteit is.

               7.
                     A partnerségi tanács szemléltető listát állíthat össze azokról az esetekről, amelyek az (1) és (3) bekezdés értelmében a Felek közötti kereskedelem és beruházások tekintetében jelentkező jelentős negatív hatásoknak minősülnek. Ez nem érinti a Felek azon jogát, hogy korrekciós intézkedéseket hozzanak.

               8.A (3) bekezdés alapján meghozott korrekciós intézkedéseknek arányosaknak kell lenniük, és kizárólag az előidézett jelentős negatív hatás orvoslásához, illetve az ilyen hatás súlyos veszélyének kezeléséhez feltétlenül szükséges mértékűek lehetnek. Előnyben kell részesíteni azon intézkedéseket, amelyek a megállapodás végrehajtását a legkevésbé zavarják.

               9.Az értesített fél a (3) bekezdésben említett korrekciós intézkedések hatálybalépésétől számított öt napon belül, az INST.13. cikk [Konzultációk] szerinti előzetes konzultáció igénybevétele nélkül, az INST.14. cikk [Választottbírósági eljárás] (2) bekezdésével összhangban kérheti választottbíróság létrehozását a megkereső félhez intézett írásbeli kérelem útján annak érdekében, hogy a választottbíróság eldönthesse, hogy:

               (a)a megkereső Fél által hozott korrekciós intézkedés nem áll összhangban a (3) vagy (8) bekezdéssel;

               (b)a megkereső Fél nem vett részt a konzultációkban azt követően, hogy a megkeresett Fél közölte a kért információkat, és beleegyezett az ilyen konzultációk megtartásába; vagy

               (c)elmulasztották a (3) vagy (4) bekezdésben említett időtartamoknak megfelelő korrekciós intézkedés meghozatalát vagy az arról való értesítést.

               Ez a kérelem nincs halasztó hatállyal a korrekciós intézkedésekre. A választottbíróság továbbá nem értékeli a 3.4. cikk [Elvek] és a 3.5. cikk [Tiltott támogatások és feltételekhez kötött támogatások] Felek általi alkalmazását.

               10.A (9) bekezdésben említett kérelem nyomán létrehozott választottbíróság az eljárását az INST.34B. cikkel [A korrekciós intézkedésekre és az egyensúly helyreállítására vonatkozó különleges eljárások] összhangban folytatja le, és a létrehozásától számított 30 napon belül meghozza jogerős ítéletét.

               11.Az alperessel szembeni elmarasztaló ítélet nyomán az alperes legkésőbb a választottbíróság ítéletének meghozatalától számított 30 napon belül értesíti a felperest minden olyan intézkedésről, amelyet az ítéletnek való megfelelés érdekében hozott.

               12. A (10) bekezdésben említett eljárásban az alperest elmarasztaló ítélet nyomán a felperes az ítélethozataltól számított 30 napon belül kérheti a választottbíróságot, hogy határozza meg az e megállapodás vagy valamely kiegészítő megállapodás szerinti kötelezettségek felfüggesztésének olyan szintjét, amely nem haladja meg a korrekciós intézkedések alkalmazásából eredő hatálytalanításnak vagy gyengítésnek megfelelő szintet, amennyiben úgy találja, hogy a korrekciós intézkedéseknek a (3) vagy (8) bekezdéssel való összeegyeztethetetlensége jelentős. A kérelemben az INST.34C. cikkben [Kötelezettségek felfüggesztése az LPFS.3.12. cikk [A korrekciós intézkedések] (12) bekezdésének, a FISH.9. cikk (5) bekezdésének és a FISH.14. cikk (6) bekezdésének alkalmazásában] meghatározott elvekkel összhangban javaslatot kell tenni a kötelezettségek felfüggesztésének szintjére. A felperes a kötelezettségek felfüggesztésének a választottbíróság által meghatározott mértékével összhangban felfüggesztheti az e megállapodás vagy valamely kiegészítő megállapodás szerinti kötelezettségeit. A felfüggesztés nem alkalmazható az ítélet meghozatalától számított 15 napnál korábban.

               13.Egyik fél sem hivatkozhat a WTO-egyezményre vagy más nemzetközi megállapodásra annak érdekében, hogy megakadályozza a másik Felet az e cikken alapuló intézkedések meghozatalában, akkor sem, ha ezek az intézkedések az e megállapodás vagy valamely kiegészítő megállapodás szerinti kötelezettségek felfüggesztését jelentik.

               14.Annak értékelése céljából, hogy az ugyanazon termék behozatalára vonatkozó korrekciós intézkedések bevezetése vagy fenntartása az e cikk alkalmazásában feltétlenül szükséges vagy arányos mértékre korlátozódik-e, a Felek:

               (a)
                     figyelembe veszik a IV. cím [Árukereskedelem] 17. cikkének [Piacvédelmi eszközök] (3) bekezdése alapján alkalmazott vagy fenntartott kiegyenlítő intézkedéseket; valamint

               (b)
                     figyelembe vehetik a IV. cím [Árukereskedelem] 17. cikkének [Piacvédelmi eszközök] (3) bekezdése alapján alkalmazott vagy fenntartott dömpingellenes intézkedéseket.

               15.A Felek nem alkalmazhatnak egyidejűleg e cikk szerinti korrekciós intézkedést és a 9.4. cikk [Az egyensúly helyreállítása] szerinti, az egyensúly helyreállítását célzó intézkedést az ugyanazon támogatás által közvetlenül a kereskedelemre vagy a beruházásokra gyakorolt hatás orvoslása érdekében.

               16.Amennyiben a Fél, amellyel szemben korrekciós intézkedéseket hoztak, nem nyújt be az e cikk (9) bekezdése szerinti kérelmet az említett bekezdésben meghatározott időtartamon belül, az említett Fél az INST.14. cikk [Választottbírósági eljárás] szerinti választottbírósági eljárást kezdeményezhet valamely korrekciós intézkedésnek az e cikk (9) bekezdésében meghatározott indokok alapján történő megtámadása érdekében anélkül, hogy előzőleg az INST.13. cikke [Konzultációk] szerinti konzultációkat folytatna. A választottbíróság az INST.19. cikk [Sürgős eljárások] alkalmazásában sürgős ügyként kezeli a kérdést.

               17.A (9) és (16) bekezdés szerinti eljárások céljából annak értékelése során, hogy a korrekciós intézkedés feltétlenül szükséges vagy arányos-e, a választottbíróság kellően figyelembe veszi az (5) és (6), valamint a (13), (14) és (15) bekezdésben meghatározott elveket.

               3.13. cikk: Vitarendezés

               1.A (2) és (3) bekezdésre is figyelemmel a hatodik rész [Vitarendezés és horizontális rendelkezések] I. címe [Vitarendezés] alkalmazandó a Felek között az e fejezet értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatban felmerülő vitákra, a 3.9. cikk [Független hatóság vagy szerv és együttműködés] és a 3.10. cikk [Bíróságok és törvényszékek] kivételével.

               2.Választottbíróság nem rendelkezik hatáskörrel a következők tekintetében:

               (a)egyedi támogatás, beleértve azt is, hogy az ilyen támogatás tiszteletben tartotta-e a 3.4. cikk [Elvek] (1) bekezdésében meghatározott elveket, kivéve a 3.5. cikk (2) bekezdésében [Korlátlan állami garanciák], (3)–(5) bekezdésében [Megmentés és szerkezetátalakítás], (8)–(11) bekezdésében [Exporttámogatások] és (12) bekezdésében [Hazai tartalom felhasználásától függő támogatások] meghatározott feltételeket; valamint

               (b)arra vonatkozóan, hogy a 3.11. cikk [Visszafizettetés] szerinti visszafizettetési korrekciós intézkedést minden egyedi esetben helyesen alkalmazták-e.

               3.A hatodik rész [Vitarendezés és horizontális rendelkezések] I. címe [Vitarendezés] alkalmazandó a 3.12. cikkre [Korrekciós intézkedések] az említett cikkel és az INST.34B. cikkel [A korrekciós intézkedésekre és az egyensúly helyreállítására vonatkozó különleges eljárások] összhangban.

               Negyedik fejezet Állami tulajdonban lévő vállalatok, különleges jogokkal vagy kiváltságokkal felruházott vállalkozások és kijelölt monopóliumok

               4.1. cikk: Fogalommeghatározások

               1.E fejezet alkalmazásában a következő fogalommeghatározások alkalmazandók:

               (a)„megállapodás”: az OECD keretében kidolgozott államilag támogatott exporthitelről szóló megállapodás, vagy az OECD keretén belül vagy azon kívül kidolgozott valamely jogfolytonos kötelezettségvállalás, amelyet legalább 12 olyan eredeti WTO-tag elfogadott, amely az 1979. január 1-jei megállapodás szerződő fele volt;

               (b) „kereskedelmi tevékenység”: olyan tevékenység, amelynek eredménye a vonatkozó piacokon, a vállalkozás által meghatározott mennyiségben és áron értékesítendő áruk előállítása vagy szolgáltatások nyújtása a kínálat és a kereslet feltételei alapján, és amelyeket haszonszerzési céllal végeznek; a nonprofit vagy költségmegtérülési alapon működő vállalkozás tevékenysége nem minősül haszonszerzési céllal végzett tevékenységnek;

               (c)„kereskedelmi megfontolások”: az árat, a minőséget, az elérhetőséget, az értékesíthetőséget, a szállítást, valamint a beszerzés vagy az értékesítés egyéb feltételeit érintő megfontolások, vagy más olyan tényezők, amelyeket rendes körülmények között figyelembe vesznek egy olyan magántulajdonban lévő vállalkozás üzleti döntéseinek meghozatalakor, amely piacgazdasági elvek alapján működik a vonatkozó üzletágban vagy iparágban;

               (d)„érintett jogalany”:

               (I)a kijelölt monopólium;

               (II)a különleges jogokkal vagy kiváltságokkal felruházott vállalkozás; vagy

               (III)állami tulajdonban lévő vállalat.

               (e)„kijelölt monopólium”: olyan jogalany – ideértve bármely konzorciumot vagy kormányhivatalt is –, amelyet valamely Fél területének vonatkozó piacán egy adott áru vagy szolgáltatás kizárólagos szolgáltatójának vagy beszerzőjének jelölnek ki, de nem foglalja magában a kizárólagos szellemitulajdon-jogban részesített jogalanyokat kizárólag az ilyen jogban részesítés okán; Ebben az összefüggésben „kijelölés”: monopólium létesítése vagy engedélyezése vagy monopólium alkalmazási körének kiterjesztése további árukra vagy szolgáltatásokra;

               (f)„vállalkozás”: a SERVIN.1.2. cikk [Fogalommeghatározások] g) pontjában meghatározott vállalkozás.

               (g)„különleges jogokkal vagy kiváltságokkal felruházott vállalkozás”: olyan magán- vagy állami vállalkozás, amelyet az egyik Fél jogilag vagy ténylegesen különleges jogokkal vagy kiváltságokkal ruházott fel;

               (h)„az államhatalom gyakorlása során nyújtott szolgáltatás”: a GATS-ban meghatározott államhatalom gyakorlása során nyújtott szolgáltatás;

               (i)„különleges jogkörök vagy kiváltságok”: olyan jogkörök és kiváltságok, amelyek esetében valamelyik Fél kettőben vagy többen határozza meg, illetve kettőre vagy többre korlátozza azon vállalkozások számát, amelyek számára engedélyezett egy áru vagy szolgáltatás nyújtása, és ezt nem objektív, arányos és megkülönböztetésmentes feltételek alapján teszi, lényegesen befolyásolva ezzel más vállalkozások azon képességét, hogy ugyanazt az árut vagy szolgáltatást ugyanazon a földrajzi területen lényegében azonos feltételek mellett nyújthassa;

               (j)„állami tulajdonban lévő vállalat”: olyan vállalat, amelyben valamelyik Fél:

               (I)közvetlenül birtokolja az alaptőke több mint 50 %-át;

               (II)közvetlen vagy közvetett módon ellenőrzi a szavazati jogok több mint 50 %-ának gyakorlását;

               (III)jogában áll az igazgatóság vagy bármely más, ezzel egyenértékű ügyvezető testület tagjai többségének a kinevezése; vagy

               (IV)jogosult irányítást gyakorolni a vállalkozás felett. Az irányítás megállapításához eseti alapon minden vonatkozó jogi és ténybeli elemet figyelembe kell venni.

               4.2. cikk: Hatály

               1.Ez a fejezet a kereskedelmi tevékenységet folytató érintett jogalanyokra vonatkozik a kormányzat minden szintjén. Amennyiben az érintett jogalanyok kereskedelmi és nem kereskedelmi tevékenységet egyaránt folytatnak, ez a fejezet kizárólag a kereskedelmi tevékenységre alkalmazandó.

               2.Ez a fejezet nem alkalmazandó az alábbiakra:

               (a)érintett jogalanyok, amennyiben beszerző szervként járnak el az egyes Feleknek a GPA I. függelékének 1–3. mellékletében, valamint az egyes Feleknek a X. cím [Közbeszerzés] PPROC-1. KÖZBESZERZÉS MELLÉKLET B2. szakaszának megfelelő alszakaszai (1) bekezdésében meghatározottak szerint a X. cím [Közbeszerzés] PPROC.2. cikkének (2) bekezdésében [A közbeszerzésről szóló megállapodás egyes rendelkezéseinek beépítése és az érintett közbeszerzés] meghatározott érintett közbeszerzést lefolytatva;

               (b)az államhatalom gyakorlása során nyújtott szolgáltatásra.

               3.Ez a fejezet nem alkalmazandó az érintett jogalanyra, ha az adott vállalkozás vagy monopólium kereskedelmi tevékenységéből származó éves bevétel kevesebb mint 100 millió különleges lehívási jog volt az előző három egymást követő pénzügyi év bármelyikében.

               4.A 4.5. cikk [Megkülönböztetésmentes bánásmód és kereskedelmi megfontolások] nem alkalmazandó az érintett jogalanyok által kormányzati megbízás alapján nyújtott pénzügyi szolgáltatásokra, amennyiben a pénzügyi szolgáltatások nyújtása:

               (a)támogatja az exportot vagy az importot, feltéve, hogy e szolgáltatások nyújtása:

               I.nem a kereskedelmi finanszírozás leváltása céljából történik; vagy

               II.olyan feltételek mellett történik, amelyek nem kedvezőbbek, mint amelyeket összehasonlítható pénzügyi szolgáltatások esetében a kereskedelmi piacon be lehetne szerezni; vagy

               (b)támogatja az érintett Fél területén kívüli magánberuházásokat, feltéve, hogy e szolgáltatások nyújtása:

               I.nem a kereskedelmi finanszírozás leváltása céljából történik; vagy

               II.olyan feltételek mellett történik, amelyek nem kedvezőbbek, mint amelyeket összehasonlítható pénzügyi szolgáltatások esetében a kereskedelmi piacon be lehetne szerezni; vagy

               (c)a megállapodással összhangban álló feltételek mellett történik, feltéve, hogy a szolgáltatásnyújtás a megállapodás hatálya alá tartozik.

               5.E cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül a 4.5. cikk [Megkülönböztetésmentes bánásmód és kereskedelmi megfontolások] nem alkalmazandó a következő ágazatokra: audiovizuális szolgáltatások; belföldi tengeri kabotázs
                  60
                valamint belvízi szállítás, a SERVIN 1.1. cikk [Cél és hatály] (5) bekezdésében meghatározottak szerint.

               6.A 4.5. cikk [A hátrányos megkülönböztetés tilalma és kereskedelmi megfontolások] nem alkalmazandó annyiban, amennyiben az egyik Fél érintett jogalanya árukat vagy szolgáltatásokat vásárol vagy értékesít az alábbiak szerint:

               (a)bármely meglévő nem megfelelő intézkedés, amelyet a Fél [a SERVIN.2.7. cikk [Nem megfelelő intézkedések és kivételek] (1) bekezdésével vagy a SERVIN.3.6. cikkének [Nem megfelelő intézkedések] (1) bekezdésével összhangban, adott esetben a SERVIN-1. és SERVIN-2. MELLÉKLETEK függelékeiben meghatározottak szerint] fenntart, folytat, megújít vagy módosít; vagy

               (b)bármely nem megfelelő intézkedés, amelyet a Fél [SERVIN.2.7. cikkének [Nem megfelelő intézkedések és kivételek] (2) bekezdésével vagy a SERVIN.3.6. cikkének [Nem megfelelő intézkedések] (2) bekezdésével összhangban, adott esetben a SERVIN-1. és a SERVIN-2. MELLÉKLETEK függelékeiben meghatározottak szerint] egyes ágazatokra, alágazatok vagy tevékenységekre vonatkozóan fogad el vagy tart fenn.

               4.3. cikk: A WTO-megállapodással fennálló kapcsolat

               A Felek megerősítik az 1994. évi GATT XVII. cikkének (1)–(3) bekezdése, az 1994. évi GATT XVII. cikkének értelmezéséről szóló egyetértési megállapodás, valamint a GATS VIII. cikkének (1), (2) és (5) bekezdése szerinti jogaikat és kötelezettségeiket.

               4.4. cikk: Általános rendelkezések

               1.A Felek e fejezetből fakadó jogainak és kötelezettségeinek sérelme nélkül, e fejezet egyetlen rendelkezése sem akadályozza meg, hogy a Felek érintett álló jogalanyokat létesítsenek vagy tartsanak fenn.

               2.Egyik Fél sem kérhet vagy bátoríthat érintett jogalanyt arra, hogy e fejezettel össze nem egyeztethető módon járjon el.

               4.5. cikk: Megkülönböztetéstől mentes bánásmód és kereskedelmi megfontolások

               1.Mindegyik Fél biztosítja, hogy érintett jogalanyai a kereskedelmi tevékenységek gyakorlása során:

               (a)kereskedelmi megfontolások szerint járjon el az áruk vagy szolgáltatások beszerzése vagy értékesítése során, kivéve a közszolgáltatási feladataik bármely feltételének teljesítése céljából, amelyek nem ellentétesek a b) vagy c) ponttal;

               (b)egy áru vagy szolgáltatás beszerzésénél:

               I.a másik Fél vállalkozásai által nyújtott áruk és szolgáltatások számára ne biztosítson kedvezőtlenebb elbánást annál, mint amilyent a Fél saját vállalkozásai által nyújtott hasonló áruk vagy hasonló szolgáltatások számára biztosít; valamint

               II.a Fél területén érintett jogalany által nyújtott áruk és szolgáltatások számára ne biztosítson kedvezőtlenebb elbánást annál, mint amilyent a Fél saját vállalkozásai által a Fél területén az érintett piacon nyújtott hasonló áruk vagy hasonló szolgáltatások számára biztosít; valamint

               (c)egy áru vagy szolgáltatás értékesítésénél:

               I.a másik Fél vállalkozása számára ne biztosítson kedvezőtlenebb elbánást annál, mint amilyent a Fél saját vállalkozásai számára biztosít; valamint

               II.a Fél területén érintett jogalanynak ne biztosítson kedvezőtlenebb elbánást annál, mint amilyent a Fél területén az érintett piacon a Fél vállalkozásainak biztosít
                  61

               2.Az (1) bekezdés b)* és c) pontja nem zárja ki, hogy valamely érintett jogalany:

               (a)eltérő feltételek mellett szerezzen be vagy szállítson áru vagy szolgáltatást, ideértve az árral kapcsolatos feltételeket is, amennyiben ezek az eltérő feltételek összeegyeztethetők a kereskedelmi megfontolásokkal; vagy

               (b)elutasítsa áru vagy szolgáltatás beszerzését vagy értékesítését, amennyiben az elutasítás a kereskedelmi megfontolásokkal összeegyeztethető módon történik.

               4.6. cikk: Szabályozási keret

               1.A Felek tiszteletben tartják és a lehető legjobban használják fel a vonatkozó nemzetközi standardokat, többek között az OECD állami tulajdonú vállalatok irányítására vonatkozó iránymutatásait.

               2.Mindegyik Fél biztosítja, hogy bármely szabályozó szerv és bármely egyéb, az adott Fél által létrehozott vagy fenntartó szabályozói tevékenységet végző szerv:

               (a)független legyen az adott szerv által szabályozott vállalkozásoktól, és ne legyen azok által elszámoltatható; valamint

               (b)hasonló körülmények között pártatlanul járjon el az adott szerv által szabályozott minden vállalkozás tekintetében, beleértve az érintett jogalanyokat is. A szervnek a szabályozási feladatai gyakorlása során tanúsított pártatlanságát a szerv általános gyakorlatához viszonyítva értékeljék.

               Azon ágazatok esetében, amelyek tekintetében a Felek e megállapodásban ilyen szervvel kapcsolatos konkrét kötelezettségekben állapodtak meg, e megállapodás vonatkozó rendelkezései élveznek elsőbbséget.

               3.Az érintett jogalanyokra mindegyik Fél következetes és megkülönböztetésmentes módon alkalmazza törvényeit és más jogszabályait.

               4.7. cikk: Információcsere

               1.Az a Fél, amely okkal feltételezi, hogy az e fejezet szerinti érdekeit hátrányosan érinti a másik Fél egy jogalanyának kereskedelmi tevékenysége, írásban kérheti a másik Felet, hogy a (2) bekezdéssel összhangban nyújtson tájékoztatást az adott jogalany e fejezet rendelkezéseinek végrehajtásával kapcsolatos kereskedelmi tevékenységeiről.

               2.Feltéve, hogy az (1) bekezdésben említett kérelem tartalmaz egy magyarázatot arra vonatkozóan, hogy a jogalany tevékenységei e fejezet értelmében hogyan érinthetik a kérelmező Fél érdekeit, és megjelöli, hogy az alábbi információkategóriák közül melyiket vagy melyeket kell megadni, a megkeresett Fél rendelkezésre bocsátja a kért információkat:

               (a)a jogalany tulajdonjoga és szavazati struktúrája, feltüntetve a részvények és a szavazati jogok halmozott százalékos arányát, amellyel a megkeresett Fél és annak érintett jogalanyai a jogalanyban összesítve rendelkeznek;

               (b)a megkeresett Fél és annak érintett jogalanyai által összesítve birtokolt különleges részvények, illetve különleges szavazati jogok vagy egyéb jogok leírása, amennyiben ezek a jogok különböznek azoktól, amelyek a jogalany általános törzsrészvényeihez kapcsolódnak;

               (c)a jogalany szervezeti felépítése, valamint igazgatóságának vagy bármely más egyenértékű testületének összetétele;

               (d)a jogalanyt szabályozó vagy ellenőrző kormányzati hivatalok vagy közjogi szervek leírása, az említett hivatalok vagy közjogi szervek által a jogalanyra rótt jelentési kötelezettségek leírása, valamint a szóban forgó hivataloknak vagy közjogi szerveknek a vezető tisztségviselők, valamint az igazgatóság, vagy bármely más, ezzel egyenértékű testület tagjainak a kinevezésével, elbocsátásával vagy díjazásával kapcsolatos jogai és gyakorlata;

               (e)a jogalany éves bevétele és összes eszköze a legutóbbi olyan hároméves időszak alatt, amelyről rendelkezésre áll információ;

               (f)bármely olyan mentesség, védettség és kapcsolódó intézkedések, amelyeket a gazdálkodó egység a megkeresett Fél jogszabályai és egyéb rendelkezései szerint élvez;

               (g)a gazdálkodó egységre vonatkozó bármely további nyilvánosan hozzáférhető információ, ideértve annak éves beszámolóit és harmadik fél által végzett könyvvizsgálatokat is.

               3.Az (1) és (2) bekezdés nem kötelezi egyik Felet sem olyan bizalmas információk közlésére, amelyek közlése ellentétes lenne a jogszabályaival és egyéb rendelkezéseivel, amelyek akadályoznák a bűnüldözést vagy másképpen ütköznének közérdekbe, vagy amelyek sértenék egyes vállalkozások jogos kereskedelmi érdekeit.

               4.Amennyiben a kért információ nem áll rendelkezésre, a megkeresett Fél írásban közli a megkereső Féllel azokat az okokat, amelyek miatt az információ nem áll rendelkezésre.

               Ötödik fejezet: Adózás

               5.1. cikk: Jó kormányzás

               A Felek elismerik a jó adóügyi kormányzás elveit, különösen az adózási átláthatóságra, az információcserére és a tisztességes adóversenyre vonatkozó globális normákat, és kötelezettséget vállalnak azok végrehajtására. A Felek újólag megerősítik, hogy támogatják az OECD adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással (BEPS) kapcsolatos cselekvési tervét, és megerősítik elkötelezettségüket az OECD adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással szembeni minimumnormáinak végrehajtása iránt. A Felek elő fogják mozdítani a jó adóügyi kormányzást, javítják a nemzetközi adóügyi együttműködést, és megkönnyítik az adóbevételek beszedését.

               5.2. cikk: Adózási normák

               1.A Felek az átmeneti időszak végén nem gyengíthetik vagy csökkenthetik a jogszabályaikban előírt védelmi szintet az OECD-ben az átmeneti időszak végén elfogadott normák és szabályok által előírt szint alá az alábbiakkal kapcsolatban:

               (a)a pénzügyi számlákra, a határokon átnyúló vonatkozású feltételes adómegállapításokra, az adóigazgatások közötti országonkénti jelentésekre és a határokon átnyúló esetleges adótervezési konstrukciókra vonatkozó információk kérésre történő, önkéntes vagy automatikus cseréje;

               (b)a kamatlevonás korlátozására, az ellenőrzött külföldi társaságokra és a hibrid struktúrából adódó diszkrepanciára vonatkozó szabályok.

               2.A Felek az átmeneti időszak végén nem gyengítik vagy csökkentik a jogszabályaikban a hitelintézetek és – a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásoktól eltérő – befektetési vállalkozások nyilvános országonkénti jelentéstételével kapcsolatban biztosított védelmi szintet.

               5.3. cikk: Vitarendezés

               Erre a fejezetre nem vonatkozik a hatodik rész [Vitarendezés és horizontális rendelkezések] I. címe [Vitarendezés] szerinti vitarendezés.

               Hatodik fejezet: Munkaügyi és szociális normák

               6.1. cikk: Fogalommeghatározás

               1.E fejezet alkalmazásában „munkaügyi és szociális védelmi szintek”: a valamely Fél jogában és normáiban
                  62
                az alábbi területeken biztosított védelmi szintek összessége:

               (a)a munka világára vonatkozó alapvető jogok;

               (b)a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági normák;

               (c)a méltányos munkafeltételek és foglalkoztatási normák;

               (d)a tájékoztatáshoz és konzultációhoz való jog vállalati szinten; vagy

               (e)a vállalkozások szerkezetátalakítása.

               2.Az Unió részéről a „munkaügyi és szociális védelmi szintek” kifejezés azokat a munkaügyi és szociális védelmi szinteket jelenti, amelyek az összes tagállamra nézve és az összes tagállamban alkalmazandók, és közösek az összes tagállamára nézve.

               6.2. cikk: A védelmi szintek gyengítésének tilalma

               1.A Felek megerősítik, hogy mindegyik Félnek joga van az e fejezet hatálya alá tartozó területeken meghatározni szakpolitikáit és prioritásait, meghatározni az általa megfelelőnek ítélt munkaügyi és szociális védelmi szinteket, és az egyes Felek nemzetközi – többek között e fejezet szerinti – kötelezettségvállalásaival összhangban álló módon elfogadni vagy módosítani jogszabályait és szakpolitikáit.

               2.A Felek nem gyengítik vagy csökkentik – többek között jogszabályaik és normáik hatékony végrehajtásának elmulasztása révén – munkaügyi és szociális védelmi szintjeiket a Felek közötti kereskedelmet vagy beruházásokat befolyásoló módon az átmeneti időszak lejártakor érvényes szintek alá.

               3.A Felek elismerik, hogy mindegyik Fél fenntartja a jogot arra, hogy észszerű mérlegelési jogkört gyakoroljon, és jóhiszeműen döntsön a munkaügyi végrehajtási erőforrások elosztásáról más, nagyobb prioritást élvező munkajogi rendelkezések tekintetében, feltéve, hogy e mérlegelési jogkör gyakorlása és az említett döntések nem összeegyeztethetetlenek az e fejezet szerinti kötelezettségeivel.

               4.A Felek továbbra is törekednek az e fejezetben említett munkaügyi és szociális védelmi szintjeik megerősítésére.

               6.3. cikk: Jogérvényesítés

               A 6.2. cikkben [A védelmi szintek csökkentésének tilalma] említett jogérvényesítés céljából mindegyik Fél hatékony belső jogérvényesítési rendszert, különösen pedig hatékony, a munkafeltételekre és a munkavállalók védelmére vonatkozó nemzetközi kötelezettségvállalásaival összhangban álló munkaügyi ellenőrzési rendszert hoz létre vagy tart fenn; gondoskodik olyan közigazgatási és bírósági eljárások meglétéről, amelyek lehetővé teszik a hatóságok és az arra jogosult magánszemélyek számára, hogy a munkajogi és a szociális normák megsértése esetén kellő időben keresetet indítsanak; továbbá gondoskodik a megfelelő és hatékony jogorvoslati lehetőségek, köztük az ideiglenes jogorvoslati intézkedések, valamint az arányos és visszatartó erejű szankciók meglétéről. A 6.2. cikknek [A védelmi szintek gyengítésének tilalma] a Felek általi hazai végrehajtása és érvényesítése során az alkalmazandó jogszabályokkal és gyakorlattal összhangban a szükséges körben tiszteletben kell tartani nemzeti szinten a szociális partnerek szerepét és autonómiáját.

               6.4. cikk: Vitarendezés

               1.A Felek mindent megtesznek annak érdekében, hogy párbeszéd, konzultáció, információcsere és együttműködés útján tisztázzák az e fejezet alkalmazásával kapcsolatos esetleges nézetkülönbségeiket.

               2.A hatodik rész [Vitarendezés és horizontális rendelkezések] I. címének [Vitarendezés] rendelkezéseitől eltérve a Felek között e fejezet alkalmazásával kapcsolatban kialakuló jogviták esetén a Felek kizárólag az e cím 9.1. cikke [Konzultációk], 9.2. cikke [Szakértői testület] és 9.3. cikke [Szakértői testület a védelmi szintek gyengítésének tilalma területén] alapján létrehozott eljárásokat vehetik igénybe.

               Hetedik fejezet: KÖRNYEZETVÉDELEM ÉS ÉGHAJLATVÁLTOZÁS

               7.1. cikk: Fogalommeghatározások

               1.E fejezet alkalmazásában „környezetvédelmi szintek”: a valamely Fél jogában a környezet védelme (beleértve az emberi életet vagy egészséget fenyegető, a környezeti hatásokból eredő veszélyek megelőzését is) érdekében az alábbi területeken biztosított védelmi szintek összessége:

               (a)ipari kibocsátások;

               (b)légköri kibocsátás és levegőminőség;

               (c)természetmegőrzés és a biológiai sokféleség megőrzése;

               (d)hulladékgazdálkodás;

               (e)a vízi környezet védelme és megőrzése;

               (f)a tengeri környezet védelme és megőrzése;

               (g)a vegyi anyagok előállításából, felhasználásából, felszabadításából vagy ártalmatlanításából eredő, az emberi egészséget vagy a környezetet fenyegető kockázatok megelőzése, csökkentése és megszüntetése; vagy

               (h)a mezőgazdaság termelés és az élelmiszer-termelés környezeti hatásainak kezelése különösen antibiotikumok és szennyezésmentesítés útján.

               2.Az Unió részéről a „környezetvédelmi szintek” kifejezés azokat a környezetvédelmi szinteket jelenti, amelyek az Unió összes tagállamára nézve és az Unió összes tagállamában alkalmazandók, és közösek az összes tagállamra nézve.

               3.E fejezet alkalmazásában „éghajlatvédelmi szint”: az üvegházhatású gázok kibocsátásával és elnyelésével, valamint az ózonkárosító anyagokkivonásával összefüggő védelem szintje. Az üvegházhatású gázok területén ez a következőket jelenti:

               (a)az Unió esetében: a teljes gazdaságra kiterjedően 40 %-os célérték 2030-ra, részben az uniós szén-dioxid-árazási rendszer segítségével;

               (b)az Egyesült Királyság esetében: az Egyesült Királyság teljes gazdaságra kiterjedő része e 2030-as célérték teljesítéséből, részben az Egyesült Királyság szén-dioxid-árazási rendszere segítségével.

               7.2. cikk: A védelmi szintek gyengítésének tilalma

               1.A Felek megerősítik, hogy mindegyik Félnek joga van az e fejezet hatálya alá tartozó területeken meghatározni szakpolitikáit és prioritásait, meghatározni az általa megfelelőnek környezet- és éghajlatvédelmi szinteket, és az egyes Felek nemzetközi – többek között e fejezet szerinti – kötelezettségvállalásaival összhangban álló módon elfogadni vagy módosítani jogszabályait és szakpolitikáit.

               2.A Felek nem gyengítik vagy csökkentik – többek között környezetvédelmi joguk és éghajlatvédelmi szintjük hatékony végrehajtásának elmulasztása révén – környezet- és éghajlatvédelmi szintjeiket a Felek közötti kereskedelmet vagy beruházásokat befolyásoló módon az átmeneti időszak lejártakor hatályban lévő szintek alá.

               3.A Felek elismerik, hogy mindegyik Fél fenntartja a jogot arra, hogy észszerű mérlegelési jogkört gyakoroljon, és jóhiszeműen döntsön a környezetvédelmi végrehajtási erőforrások elosztásáról más, magasabb prioritásúként meghatározott környezetvédelmi jogszabályok és éghajlat-politikák tekintetében, feltéve, hogy e mérlegelési jogkör gyakorlása és az említett döntések nem összeegyeztethetetlenek az e fejezet szerinti kötelezettségeivel.

               4.E fejezet alkalmazásában annyiban, amennyiben a 7.1. cikkben [Fogalommeghatározások] felsorolt területeken a Fél környezetvédelmi joga meghatároz célértékeket, ezeket a célértékeket a Félnek az átmeneti időszak lejártakor érvényes környezetvédelmi szintjei már tartalmazzák. Ezek a célok azokat is magukban foglalják, amelyek elérését az átmeneti időszak lejárta utánra tervezik. Ez a bekezdés az ózonkárosító anyagokra is alkalmazandó.

               5.A Felek továbbra is törekednek az e fejezetben említett környezetvédelmi szintjük vagy éghajlatvédelmi szintjük megerősítésére.

               7.3. cikk: Szén-dioxid-árazás

               1.2021. január 1-jén mindegyik Félnek rendelkeznie kell szén-dioxid-árazási rendszerrel.

               2.A rendszereknek ki kell terjedniük a villamosenergia-termelésből, a hőtermelésből, az iparból és a légi közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátásokra.

               3.Az egyes Felek szén-dioxid-árazási rendszerének eredményesnek kell lennie abból a szempontból, hogy biztosítsa a 7.2. cikkben [A védelmi szintek gyengítésének tilalma] meghatározott védelmi szintet.

               4.A (2) bekezdéstől eltérve ha a légi közlekedést a rendszer jelenleg még nem tartalmazza, azt két éven belül be kell építeni a rendszerbe. Az Unió szén-dioxid-árazási rendszerének hatálya kiterjed az Európai Gazdasági Térségből az Egyesült Királyságba induló légi járatokra is.

               5.A Felek mindaddig megtartják szén-dioxid-árazási rendszerüket, ameddig az az éghajlatváltozás elleni küzdelem hatékony eszköze; a Felek mindazonáltal mindenkor fenntartják a 7.2. cikkben [A védelmi szintek gyengítésének tilalma] meghatározott védelmi szintet.

               6.A Felek együttműködnek a szén-dioxid-árazás terén. Komolyan fontolóra veszik szén-dioxid-árazási rendszereik oly módon történő összekapcsolását, hogy megmaradjon e rendszerek integritása, és lehetőség legyen eredményességük növelésére.

               7.4. cikk: A környezetvédelem és az éghajlatvédelem elvei

               1.Figyelemmel arra, hogy a határokon átterjedő környezetszennyezés tekintetében az Unió és az Egyesült Királyság ugyanazon a bioszférán osztozik, a Felek vállalják, hogy tiszteletben tartják azokat a nemzetközileg elismert környezetvédelmi elveket, amelyekre – például a környezetről és a fejlődésről szóló, 1992. június 14-én Rióban elfogadott riói nyilatkozat (a továbbiakban: a környezetről és a fejlődésről szóló 1992. évi riói nyilatkozat), valamint többoldalú környezetvédelmi megállapodások, köztük az ENSZ 1992. május 9-én New Yorkban létrejött Éghajlatváltozási Keretegyezménye (a továbbiakban: UNFCCC) és a biológiai sokféleségről szóló, 1992. június 5-én Rio de Janeiróban létrejött egyezmény (a továbbiakban: a biológiai sokféleségről szóló egyezmény) keretében – kötelezettséget vállaltak, különösen:

               (a)azt az elvet, hogy a környezetvédelmet integrálni kell a szakpolitikák kidolgozásába, többek között hatásvizsgálatok segítségével is;

               (b)a környezeti károk elhárítására irányuló megelőző intézkedések elvét;

               (c)az 1.2. cikk [Szabályozáshoz való jog, elővigyázatossági megközelítés, valamint tudományos és műszaki információk] (2) bekezdése szerinti elővigyázatossági megközelítést;

               (d)azt az elvet, amely szerint a környezeti károkat elsődlegesen a forrásánál kell elhárítani; valamint

               (e)a „szennyező fizet” elvét.

               2.A Felek újólag megerősítik elkötelezettségüket a javasolt tevékenységek valószínűsíthető környezeti hatásainak értékelésére szolgáló eljárások mellett, amelyek – abban az esetben, ha az adott projekthez, tervhez vagy programhoz jelentős várható környezeti hatások társulnak, ideértve az egészségi hatásokat is – az adott esetnek megfelelően környezeti hatásvizsgálatot vagy stratégiai környezeti vizsgálatot is magukban foglalnak.

               3.Ezeknek az eljárásoknak – az adott esetnek és a Fél jogszabályainak megfelelően – a környezetvédelmi jelentés tárgyának meghatározásából és a környezetvédelmi jelentés elkészítéséből, a nyilvánosság részvételének biztosításából és konzultációkból, valamint a környezetvédelmi jelentésnek és a nyilvánosság részvételéből és a konzultációkból származó eredményeknek az érintett projektben, illetőleg az elfogadott tervben vagy programban való figyelembevételéből kell állniuk.

               7.5. cikk: Jogérvényesítés

               1.A 7.2. cikkben [A védelmi szintek gyengítésének tilalma] említett jogérvényesítés céljából saját joguknak megfelelően a Felek gondoskodnak arról, hogy:

               (a)a környezetvédelem és az éghajlatváltozás tekintetében releváns jog érvényesítésében hatáskörrel rendelkező belföldi hatóságok kellő figyelmet fordítsanak e jog megsértésének azon vélt eseteire, amelyek a tudomásukra jutnak; ezeknek a hatóságoknak megfelelő és eredményes korrekciós eszköztárral kell rendelkezniük, ideértve az ideiglenes intézkedések meghozatalának lehetőségét is, továbbá jogosultaknak kell lenniük arányos és visszatartó erejű szankciók kiszabására; valamint

               (b)olyan nemzeti szintű közigazgatási és bírósági eljárások álljanak rendelkezésre, amelyek keretében a kellő érdekeltséggel rendelkező természetes és jogi személyek e jog megsértése esetén keresetet indíthatnak és korrekciós intézkedéseket, köztük ideiglenes intézkedéseket kérhetnek, továbbá hogy ezen eljárások költsége ne képezzen visszatartó erőt, lefolytatásuk pedig tisztességes, méltányos és átlátható módon történjen.

               7.6. cikk: Együttműködés az ellenőrzés és a jogérvényesítés területén

               A Felek biztosítják, hogy az Európai Bizottság és az Egyesült Királyság felügyeleti szervezetei a 7.2. cikkben [A védelmi szintek gyengítésének tilalma] említettek szerinti, környezet- és éghajlatvédelemmel kapcsolatos jogszabályok hatékony ellenőrzése és érvényesítése céljából rendszeresen találkoznak és együttműködnek egymással.

               7.7. cikk: Vitarendezés

               1.A Felek mindent megtesznek annak érdekében, hogy párbeszéd, konzultáció, információcsere és együttműködés útján tisztázzák az e fejezet alkalmazásával kapcsolatos esetleges nézetkülönbségeiket.

               2.A hatodik rész I. címének [Vitarendezés és horizontális rendelkezések] rendelkezéseitől eltérve a Felek között e fejezet alkalmazásával kapcsolatban kialakuló jogviták esetén a Felek kizárólag az e cím 9.1. cikke [Konzultációk], 9.2. cikke [Szakértői testület] és 9.3. cikke [Szakértői testület a védelmi szintek gyengítésének tilalma területén] alapján létrehozott eljárásokat vehetik igénybe.

               Nyolcadik fejezet: A kereskedelmet és a fenntartható fejlődést szolgáló egyéb eszközök

               8.1. cikk: Háttér és célkitűzések

               1.A Felek emlékeztetnek az Agenda 21-re és a környezetről és a fejlődésről szóló 1992. évi riói nyilatkozatra, a fenntartható fejlődésről szóló 2002. évi johannesburgi csúcstalálkozó végrehajtási tervére, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO) a tisztességes globalizációhoz szükséges társadalmi igazságosságról szóló, a Nemzetközi Munkaügyi konferencia 97. ülésszakán, 2008. június 10-én Genfben elfogadott nyilatkozatára (a továbbiakban: a tisztességes globalizációhoz szükséges társadalmi igazságosságról szóló 2008. évi ILO-nyilatkozat), a fenntartható fejlődéssel foglalkozó 2012. évi ENSZ-konferencia „A jövő, amit akarunk” című, az ENSZ Közgyűlésének 2012. július 27-én elfogadott 66/288 határozata által jóváhagyott zárójelentésére, valamint az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendjére, amelyet az ENSZ-közgyűlés 2015. szeptember 25-i 70/1 sz. határozatával fogadott el, valamint annak fenntartható fejlődési céljaira.

               2.Az (1) bekezdés fényében e fejezet célja, hogy fokozza a fenntartható fejlődés – különösen annak munkaügyi és környezetvédelmi dimenziójának – integrálását a Felek kereskedelmi és beruházási kapcsolatába, és e tekintetben kiegészítse a Feleknek a 6. fejezet [Munkaügyi és szociális normák] és a 7. fejezet [Környezetvédelem és éghajlatváltozás] szerinti kötelezettségvállalásait.

               8.2. cikk: Átláthatóság

               1.E fejezet összefüggésében a Felek hangsúlyozzák az átláthatóság – mint a nyilvánosság részvételének előmozdításához szükséges elem – biztosításának, valamint az információk nyilvánosságra hozatalának fontosságát. Törvényeikkel és egyéb jogszabályaikkal, valamint e fejezet, a IX. fejezet [Átláthatóság] és a X. fejezet [Helyes szabályozási gyakorlatok] rendelkezéseivel összhangban mindegyik Fél:

               (a)biztosítja, hogy az e fejezet célkitűzéseit szolgáló, általánosan alkalmazandó intézkedéseket átlátható módon kezelik, többek között az intézkedések közzétételével, valamint azáltal, hogy a nyilvánosság számára észszerű lehetőséget és elegendő időt biztosítanak észrevételei megtételére;

               (b)biztosítja, hogy a nyilvánosság hozzáférjen a hatóságok birtokában lévő vagy számukra tárolt releváns környezeti információkhoz, valamint biztosítja ezen információknak a nyilvánosság számára elektronikus úton történő aktív terjesztését;

               (c)ösztönzi a nem állami szereplőkkel folytatott és a nem állami szereplők közötti nyilvános vitát azon szakpolitikák kidolgozásáról és meghatározásáról, amelyek alapján a hatóságok elfogadhatnak e fejezetre vonatkozó jogszabályokat; a környezetvédelemmel kapcsolatban ennek ki kell terjednie a nyilvánosság projektekben, tervekben és programokban való részvételére is; valamint

               (d)előmozdítja az e fejezetre vonatkozó törvényeinek és normáinak, továbbá a végrehajtási és megfelelési eljárásoknak nyilvánosság által történő tudatosítását azáltal, hogy lépéseket tesz a nyilvánosság ismereteinek és megértésének elősegítésére; a munkajogi jogszabályok és normák tekintetében ez magában foglalja a munkavállalókat, a munkáltatókat és képviselőiket is.

               8.3. cikk: Multilaterális munkaügyi előírások és megállapodások

               1.A Felek megerősítik elkötelezettségüket a nemzetközi kereskedelem fejlesztésének olyan módon történő előmozdítása mellett, amely elősegíti a tisztes munka mindenki számára történő biztosítását, a tisztességes globalizációhoz szükséges társadalmi igazságosságról szóló 2008. évi ILO-nyilatkozatban foglaltak szerint.

               2.Összhangban az ILO alapokmányával, valamint a Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 86. ülésszakán, 1998. június 18-án Genfben elfogadott, a munka világára vonatkozó alapvető elvekről és jogokról szóló ILO-nyilatkozattal és annak nyomon követésével, a Felek kötelezettséget vállalnak arra, hogy tiszteletben tartják, előmozdítják és hatékonyan végrehajtják az alapvető ILO-egyezményekben meghatározott, nemzetközileg elismert alapvető munkaügyi normákat, amelyek a következők:

               (a)az egyesülés szabadsága és a kollektív tárgyaláshoz való jog tényleges elismerése;

               (b)a kényszermunka minden formájának felszámolása;

               (c)a gyermekmunka tényleges megszüntetése; valamint

               (d)a foglalkoztatás és a foglalkozás tekintetében való megkülönböztetés felszámolása.

               3.A Felek folyamatos és kitartó erőfeszítéseket tesznek az alapvető ILO-egyezmények megerősítése érdekében, amennyiben az eddig nem történt meg.

               4.A Felek rendszeresen és adott esetben információt cserélnek arról, hogy a tagállamok és az Egyesült Királyság milyen helyzetben vannak, és milyen előrelépést tettek az ILO által naprakésznek minősített ILO-egyezmények vagy jegyzőkönyvek, valamint már releváns nemzetközi eszközök ratifikálása tekintetében.

               5.Mindegyik Fél vállalja, hogy végrehajtja az összes olyan ILO-egyezményt, amelyet az Egyesült Királyság és az Unió tagállamai ratifikáltak, valamint az Európai Szociális Charta azon különböző rendelkezéseit, amelyeket az Európa Tanács tagjaiként az Európai Unió tagállamai, illetve az Egyesült Királyság elfogadtak
                  63
               .

               6.A Felek jogszabályaikkal és gyakorlataikkal továbbra is előmozdítják az ILO tisztes munkára vonatkozó programját, ahogyan azt a tisztességes globalizációhoz szükséges társadalmi igazságosságról szóló 2008. évi ILO-nyilatkozat meghatározza (a továbbiakban: az ILO tisztes munkára vonatkozó programja), valamint összhangban a vonatkozó ILO-egyezményekkel és más nemzetközi kötelezettségvállalásokkal, különösen az alábbiak tekintetében:

               (a)tisztességes munkakörülmények mindenki számára, többek között a munkabér és a díjazás, a munkaidő, a szülési szabadság és egyéb munkafeltétek tekintetében;

               (b)munkahelyi egészség és biztonság, a munkahelyi balesetek és a foglalkozási megbetegedések megelőzését, illetve az azokért járó kártérítést is ideértve; valamint

               (c)megkülönböztetésmentesség a munkafeltételek tekintetében, a migráns munkavállalókat is ideértve.

               7.A Felek védik és előmozdítják a munkavállalók és munkáltatók, valamint szervezeteik és az érintett kormányzati szervek között a munkaügyi kérdésekről folytatott szociális párbeszédet.

               8.A Felek együttműködnek a munkaügyi politikák és intézkedések kereskedelmi vonatkozásaiban, adott esetben a multilaterális fórumokon, például az ILO-ban is. Ez az együttműködés többek között a következőkre terjedhet ki:

               (a)az alapvető, prioritást élvező és egyéb naprakész ILO-egyezmények végrehajtásának kereskedelmi vonatkozásai;

               (b)az ILO tisztes munkára vonatkozó programjának kereskedelmi vonatkozásai, ideértve a kereskedelem és a teljes és produktív foglalkoztatás közötti összefüggéseket, a munkaerőpiaci kiigazításokat, az alapvető munkaügyi normákat, a globális ellátási láncokon belüli tisztes munkát, a szociális védelmet és a társadalmi befogadást, a szociális párbeszédet, valamint a nemek közötti egyenlőséget;

               (c)a munkajogi jogszabályok és normák hatása a kereskedelemre és a beruházásra; vagy a kereskedelmi és beruházási jogszabályok hatása a munkaügyre;

               (d)a munkaügyi rendelkezésekkel kapcsolatos párbeszéd és információcsere a Felek megfelelő kereskedelmi megállapodásaival összefüggésben, illetve e rendelkezések végrehajtása; valamint

               (e)bármely más megfelelőnek ítélt együttműködési forma.

               9.A Felek figyelembe veszik a munkavállalók, munkáltatók és civil társadalmi szervezetek képviselőinek álláspontjait az együttműködés területeinek meghatározása és az együttműködési tevékenységek során.

               8.4. cikk: Multilaterális környezetvédelmi megállapodások

               1.A Felek elismerik az ENSZ Környezetvédelmi Programja (UNEP) Környezetvédelmi Közgyűlésének (UNEA), valamint a multilaterális környezetvédelmi irányítás és megállapodások jelentőségét mint a nemzetközi közösségnek a globális, regionális vagy helyi környezeti kihívásokra adott válaszát, és hangsúlyozzák a kereskedelem és a környezetvédelem közötti kölcsönös támogatás megerősítésének szükségességét.

               2.Az (1) bekezdés fényében mindegyik Fél vállalja, hogy jogszabályaiban és gyakorlatában hatékonyan végrehajtja az általa megerősített multilaterális környezetvédelmi megállapodásokat, jegyzőkönyveket és módosításokat.

               3.A Felek rendszeresen és adott esetben információt cserélnek a következőkről:

               (a)a multilaterális környezetvédelmi megállapodások ratifikálásával és végrehajtásával kapcsolatos helyzetük, e megállapodások jegyzőkönyveit és módosításait is ideértve;

               (b)az új multilaterális környezetvédelmi megállapodásokkal kapcsolatos, folyamatban lévő tárgyalások; valamint

               (c)a Felek álláspontja a további multilaterális környezetvédelmi megállapodásokhoz való csatlakozásukról.

               4.A Felek megerősítik, hogy mindegyik Félnek jogában áll intézkedéseket elfogadni vagy fenntartani azon multilaterális környezetvédelmi megállapodások céljainak előmozdítása érdekében, amelyeknek részes fele. A Felek emlékeztetnek arra, hogy az ilyen multilaterális környezetvédelmi megállapodások végrehajtása érdekében elfogadott vagy végrehajtott intézkedések a XII. cím [Kivételek] EXC.1. cikke [Általános kivételek] alapján igazolhatók.

               5.A Felek együttműködnek a környezetvédelmi politikák és intézkedések kereskedelmi vonatkozásaiban, többek között az olyan multilaterális fórumokon, mint az ENSZ fenntartható fejlődéssel foglalkozó magas szintű politikai fóruma, az ENSZ Környezetvédelmi Ügynöksége, az UNEA, a többoldalú környezetvédelmi megállapodások, a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO), illetve a WTO. Ez az együttműködés többek között a következőkre terjedhet ki:

               (a)a fenntartható termelésre és fogyasztásra irányuló kezdeményezések, ideértve azokat is, amelyek célja a körforgásos gazdaság és a zöld növekedés előmozdítása és a szennyezéscsökkentés;

               (b)a környezeti termékek és szolgáltatások – többek között a kapcsolódó vámjellegű és nem vámjellegű akadályok kiküszöbölése útján történő – ösztönzésére irányuló kezdeményezések;

               (c)a környezetvédelmi jogszabályok és normák hatása a kereskedelemre és a beruházásra; vagy a kereskedelmi és beruházási jogszabályok hatása a környezetre;

               (d)a nemzetközi polgári repülésről szóló, 1944. december 7-én Chicagóban létrejött egyezmény 16. mellékletének és más, a légi közlekedés környezeti hatásának csökkentését célzó intézkedéseknek a végrehajtása, többek között a légiforgalmi szolgáltatás területén; valamint

               (e)a multilaterális környezetvédelmi megállapodások – ezen belül azok jegyzőkönyveinek, módosításainak és végrehajtásának – egyéb kereskedelmi vonatkozásai.

               6.Az (5) bekezdés szerinti együttműködés kiterjedhet a technikai eszmecserékre, az információk és bevált gyakorlatok cseréjére, a kutatási projektekre, a tanulmányokra, a jelentésekre, a konferenciákra és a munkaértekezletekre.

               7.A Felek mérlegelik a lakosság és az érdekelt felek álláspontját vagy véleményét együttműködési tevékenységeik kialakítása és végrehajtása céljából, és ezeket az érdekelteket adott esetben jobban bevonhatják e tevékenységekbe.

               8.5. cikk: Kereskedelem és éghajlatváltozás

               1.A Felek elismerik az éghajlatváltozással és annak hatásaival szembeni sürgős fellépés jelentőségét, valamint a kereskedelem és a beruházások szerepét e cél megvalósítása során, összhangban az UNFCCC-vel, az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye Feleinek Konferenciája 21. ülésén, 2015. december 12-én Párizsban elfogadott Párizsi Megállapodás (a továbbiakban: a Párizsi Megállapodás) céljával és célkitűzéseivel, valamint az éghajlatváltozás területére vonatkozó egyéb multilaterális környezetvédelmi megállapodásokkal és multilaterális eszközökkel.

               2.Tekintettel az (1) bekezdésre, a Felek:

               (a)vállalják, hogy eredményesen végrehajtják az UNFCCC-t és az annak alapján elfogadott Párizsi Megállapodást, amelynek egyik fő célja az éghajlatváltozásra adott globális válasz erősítése, a globális átlaghőmérséklet emelkedésének az iparosodás előtti szinthez képest jóval 2 °C alatt tartása, valamint az arra irányuló erőfeszítések folytatása, hogy a hőmérséklet-emelkedés az iparosodás előtti szinthez képest 1,5 °C-ra korlátozódjék;

               (b)előmozdítják a kereskedelmi és éghajlatváltozási szakpolitikák és intézkedések kölcsönösen támogató jellegét, hozzájárulva az alacsony üvegházhatásúgáz-kibocsátású, erőforrás-hatékony gazdaságra és az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens fejlődésre való átálláshoz;

               (c)elősegítik az éghajlatváltozás mérséklése és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás szempontjából különösen releváns árukra és szolgáltatásokra – például a megújuló energiára, az energiahatékony árukra és szolgáltatásokra – irányuló kereskedelem és beruházások útjában álló akadályok felszámolását, például a vámjellegű és nem vámjellegű akadályok kezelésével vagy a rendelkezésre álló legjobb megoldások alkalmazását eredményező politikai keretek elfogadásával.

               3.A Felek közös erőfeszítéseket tesznek, hogy megerősítsék együttműködésüket az éghajlatváltozási politikák és intézkedések kereskedelmi vonatkozású kérdései tekintetében kétoldalúan, regionálisan és a megfelelő nemzetközi fórumokon, többek között az UNFCCC, a WTO, az ózonréteget lebontó anyagokról szóló, 1987. augusztus 26-án Montrealban létrejött montreali jegyzőkönyv (a továbbiakban: Montreali Jegyzőkönyv), a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) keretében. Ez az együttműködés többek között a következőkre terjedhet ki:

               (a)szakpolitikai párbeszéd és együttműködés a Párizsi Megállapodás végrehajtása tekintetében, például az éghajlatváltozás hatásaival szembeni reziliencia, a megújuló energia, a karbonszegény technológiák, az energiahatékonyság, a fenntartható közlekedés, fenntartható és az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens infrastruktúra fejlesztése, a kibocsátásellenőrzés és a nemzetközi szén-dioxid-piac előmozdításának módjáról;

               (b)annak támogatása, hogy az IMO a nemzetközi kereskedelemben részt vevő hajók által végrehajtandó ambiciózus és hatékony üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési intézkedéseket fejlesszen ki és fogadjon el;

               (c)annak támogatása, hogy az ICAO ambiciózus és hatékony üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési intézkedéseket fejlesszen ki és fogadjon el;

               (d)az ózonkárosító anyagok fokozatos kivonására és a fluorozott szénhidrogének fokozatos csökkentésére irányuló ambiciózus fellépés támogatása a Montreali Jegyzőkönyvvel összhangban, a következők révén: az ilyen anyagok termelését, fogyasztását és kereskedelmét visszafogó intézkedések; az ilyen anyagok környezetbarát alternatíváinak bevezetése; a biztonsági és egyéb releváns előírások frissítése, valamint a Montreali Jegyzőkönyv által szabályozott anyagok illegális kereskedelmével szembeni küzdelem.

               8.6. cikk: Kereskedelem és biológiai sokféleség

               1.A Felek elismerik a biológiai sokféleség megőrzésének és fenntartható hasznosításának fontosságát, valamint a kereskedelem szerepét e célkitűzések elérésében, többek között a fenntartható kereskedelem előmozdítása vagy a veszélyeztetett fajok kereskedelmének ellenőrzése vagy korlátozása révén, összhangban azokkal a vonatkozó többoldalú környezetvédelmi megállapodásokkal, amelyeknek részes felei, valamint az ezek alapján elfogadott határozatokkal, nevezetesen a Biológiai Sokféleség Egyezménnyel és annak jegyzőkönyveivel, valamint a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló, 1973. március 3-án Washington D.C-ben létrejött egyezménnyel (a továbbiakban: CITES).

               2.Tekintettel az (1) bekezdésre, a Felek:

               (a)a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni küzdelem keretében hatásos intézkedéseket hajtanak végre, adott esetben harmadik országok tekintetében is;

               (b)előmozdítják a CITES mint a biológiai sokféleség megőrzése és az azzal való fenntartható gazdálkodás eszközének igénybevételét egyebek mellett azon állat- és növényfajoknak a CITES függelékeibe való felvételével, amelyek védettségi helyzete a nemzetközi kereskedelem miatt veszélyeztetettnek minősül;

               (c)ösztönzik a biológiai erőforrások fenntartható hasznosításából származó és a biológiai sokféleség megőrzéséhez hozzájáruló termékek kereskedelmét;

               (d)továbbra is intézkedéseket hoznak a biológiai sokféleség megőrzése érdekében, amennyiben az a kereskedelemhez és a beruházásokhoz kapcsolódó nyomásnak van kitéve, különösen az idegenhonos inváziós fajok terjedésének megelőzését célzó intézkedések révén.

               3.A Felek együttműködnek az e cikk szempontjából releváns kereskedelmi vonatkozású kérdésekben, ideértve a multilaterális fórumokon, például a CITES és a Biológiai Sokféleség Egyezmény keretében történő együttműködést is. Ez az együttműködés többek között a következőkre terjedhet ki: a vadon élő állatokkal és növényekkel és a természeti erőforrásokon alapuló termékekkel folytatott kereskedelemre, az ökoszisztémák és a kapcsolódó szolgáltatások értékmeghatározására és elemzésére, valamint a genetikai erőforrásokhoz való hozzáférésre és azoknak a Biológiai Sokféleség Egyezményhez kapcsolódó, a genetikai erőforrásokhoz való hozzáférésről, valamint a hasznosításukból származó hasznok igazságos és méltányos megosztásáról szóló, 2010. október 29-én Nagojában elfogadott Nagojai Jegyzőkönyvvel összhangban történő hasznosításából származó előnyök tisztességes és méltányos megosztására.

               8.7. cikk: Kereskedelem és erdők

               1.A felek elismerik az erdők fenntartása és a fenntartható erdőgazdálkodás fontosságát a jelenlegi és a jövőbeli nemzedékek számára rendelkezésre álló környezeti funkciók és gazdasági és társadalmi lehetőségek biztosításában, valamint a kereskedelem e cél elérésében játszott szerepét.

               2.Az (1) bekezdés fényében és nemzetközi kötelezettségeikkel összeegyeztethető módon a Felek:

               (a)továbbra is intézkedéseket hoznak az illegális fakitermelés és az ahhoz kapcsolódó kereskedelem elleni küzdelem érdekében, a harmadik országok tekintetében is, valamint előmozdítják a jogszerűen kitermelt fából készült termékek kereskedelmét;

               (b)ösztönzik az erdők megőrzését és a fenntartható erdőgazdálkodást, valamint a kitermelés országának jogszabályai szerint kitermelt és fenntartható erdőgazdálkodásból származó fa és fatermékek kereskedelmét és felhasználását; valamint

               (c)információkat cserélnek egymással a fenntartható erdőgazdálkodásra, az erdészeti irányításra és az erdőtakaró megőrzésére irányuló kereskedelmi vonatkozású kezdeményezésekről, és együttműködnek egymással a kölcsönös érdekű szakpolitikáik hatásainak és egymást kölcsönösen erősítő jellegének maximalizálása érdekében.

               3.A Felek együttműködnek egymással annak érdekében, hogy megerősítsék együttműködésüket a fenntartható erdőgazdálkodás, az erdőtakaró megőrzése és az illegális fakitermelés kereskedelmi vonatkozású kérdései tekintetében kétoldalúan, ideértve a megfelelő multilaterális fórumokon történő együttműködést is

               8.8. cikk: Kereskedelem és a tengeri biológiai erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás és akvakultúra

               1.A Felek elismerik a tengeri biológiai erőforrások és ökoszisztémák megőrzése és az azokkal való fenntartható gazdálkodás, a felelős és fenntartható akvakultúra előmozdítása, valamint a fenti célok elérése érdekében a kereskedelem által betöltött szerep jelentőségét.

               2.Tekintettel az (1) bekezdésre, a Felek:

               (a)kötelezettséget vállalnak arra, hogy az indokolt körben következetes fellépéssel eleget tesznek az ENSZ és az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezet (FAO) érintett egyezményeinek, az ENSZ tengerjogi egyezményének, az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló rendelkezések végrehajtásáról szóló, 1995. augusztus 4-én New Yorkban létrejött megállapodásnak, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló, 1993. november 24-én Rómában létrejött FAO-megállapodásnak, a FAO felelősségteljes halászatra vonatkozó magatartási kódexének és a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló, a FAI konferencia 36. ülésén 2009. november 22-én Rómában elfogadott FAO-megállapodásnak, továbbá részt vesznek a halászhajók, a hűtőhajók és az ellátóhajók globális nyilvántartására irányuló FAO-kezdeményezésben;

               (b)előmozdítják a fenntartható halászatot és a jó halászati kormányzást, ennek érdekében aktívan részt vesznek azon érintett nemzetközi szervezetek és testületek munkájában, amelynek tagjai, megfigyelői vagy együttműködő nem szerződő felei, így különösen a regionális halászati gazdálkodási szervezetek keretei között az indokolt körben hatékonyan nyomon követik, ellenőrzik és érvényesítik azok állásfoglalásait, ajánlásait és intézkedéseit; továbbá alkalmazzák azok fogási dokumentációs vagy tanúsítási rendszerét, valamint a kikötő szerinti államok számára meghatározott intézkedéseit;

               (c)eredményes eszközöket fogadnak el és tartanak fenn a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem területén, ideértve a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatból származó termékeknek a kereskedelmi forgalomból való kizárását is, és ennek érdekében együttműködnek egymással;

               (d)ösztönzik a fenntartható és felelős akvakultúra kialakítását, egyebek mellett adott esetben a FAO felelősségteljes halászatra vonatkozó magatartási kódexében foglalt célkitűzések és elvek végrehajtása tekintetében is.

               3.A Felek – egyebek mellett a WTO, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek és más megfelelő többoldalú fórumok keretében – együttműködnek egymással a halászattal és az akvakultúrával összefüggő megőrzési és kereskedelmi tárgyú szakpolitikák és intézkedések területén, és ezáltal törekednek arra, hogy előmozdítsák a halászat és akvakultúra területén követett fenntartható eljárásokat, valamint a fenntartható módon gondozott halászati és akvakultúra-erőforrásokból származó halászati termékekkel folytatott kereskedelmet.

               4.Ez a cikk nem érinti a második rész V. fejezetének [Halászat] rendelkezéseit.

               8.9. cikk: A fenntartható fejlődést elősegítő kereskedelem és beruházások

               1.A Felek megerősítik az iránti elkötelezettségüket, hogy növeljék a kereskedelem és a beruházások hozzájárulását a fenntartható fejlődés célkitűzésének eléréséhez annak gazdasági, társadalmi és környezeti dimenzióiban.

               2.Az (1) bekezdésnek megfelelően a Felek továbbra is előmozdítják a következőket:

               (a)az ILO tisztes munkára vonatkozó programjának négy célkitűzését támogató kereskedelmi és beruházási politikák, összhangban a tisztességes globalizációhoz szükséges társadalmi igazságosságról szóló 2008. évi ILO-nyilatkozattal, beleértve a létminimumot, a munkahelyi egészségvédelmet és biztonságot, valamint a munkakörülményekkel kapcsolatos egyéb vonatkozásokat;

               (b)a környezeti termékekre és szolgáltatásokra – például a megújuló energiára, az energiahatékony árukra és szolgáltatásokra – irányuló kereskedelem és beruházások, például kapcsolódó nem vámjellegű akadályok kezelésével vagy a rendelkezésre álló legjobb technológiák alkalmazását eredményező politikai keretek elfogadásával;

               (c)az olyan áruk kereskedelmének előmozdítása, amelyek hozzájárulnak a szociális körülmények és a környezetvédelmi szempontból megfelelő gyakorlatok javításához, ideértve az önkéntes alapon működő, fenntarthatóságot garantáló rendszerek – például tisztességes és etikus kereskedelmi rendszerek és ökocímkék – alá tartozó termékeket; valamint

               (d)az e cikkben említett kérdésekben a többoldalú fórumokon folytatott együttműködés.

               3.A Felek elismerik annak jelentőségét, hogy a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos konkrét problémákat a lehetséges intézkedések esetleges gazdasági, társadalmi és környezeti hatásának felülvizsgálatával, nyomon követésével és értékelésével kezeljék, figyelembe véve az érdekeltek álláspontjait.

               8.10. cikk: Kereskedelem és az ellátási láncok felelősségteljes kezelése

               1.A Felek elismerik az ellátási láncoknak a felelős üzleti magatartás és vállalati társadalmi felelősségvállalási gyakorlatok révén megvalósuló felelősségteljes kezelésének jelentőségét, valamint a kereskedelem szerepét e cél megvalósítása során.

               2.Tekintettel az (1) bekezdésre, a Felek:

               (a)ösztönzik a felelős üzleti magatartást és vállalati társadalmi felelősségvállalási gyakorlatokat, többek között olyan támogató szakpolitikai keretek biztosításával, amelyek ösztönzik a vállalkozások körében az érintett gyakorlatok alkalmazását; valamint

               (b)támogatják a vonatkozó nemzetközi eszközök – például az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó irányelvei, az ILO multinacionális vállalatokra és a szociálpolitikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozata, az ENSZ Globális Megállapodás és az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek – betartását, végrehajtását, nyomon követését és terjesztését.

               3.A Felek elismerik a nemzetközi ágazatspecifikus iránymutatások hasznosságát a vállalati társadalmi felelősségvállalás és felelős üzleti magatartás területén, és előmozdítják a közös munkát e tekintetben. A konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványok felelősségteljes ellátási lánca tekintetében követendő kellő gondosságról szóló OECD-iránymutatást és kiegészítéseit illetően a Felek az iránymutatás alkalmazását előmozdító intézkedéseket is hoznak.

               4.A Felek közös erőfeszítéseket tesznek, hogy megerősítsék együttműködésüket az e cikk hatálya alá kérdések kereskedelmi vonatkozásai tekintetében multilaterálisan, regionálisan és a megfelelő nemzetközi fórumokon, többek között az információk és a bevált gyakorlatok cseréjével és tájékoztatási kezdeményezésekkel.

               8.11. cikk: Vitarendezés

               1.A Felek mindent megtesznek annak érdekében, hogy párbeszéd, konzultáció, információcsere és együttműködés útján tisztázzák az e fejezet alkalmazásával kapcsolatos esetleges nézetkülönbségeiket.

               2.A hatodik rész [Vitarendezés és horizontális rendelkezések] I. címének [Vitarendezés] rendelkezéseitől eltérve a Felek között e fejezet alkalmazásával kapcsolatban kialakuló jogviták esetén a Felek kizárólag a 9.1. cikk [Konzultációk] és a 9.2. cikk [Szakértői testület] alapján létrehozott eljárásokat vehetik igénybe.

               Kilencedik fejezet: Horizontális és intézményi rendelkezések

               9.1. cikk: Konzultációk

               1.Az egyik Fél konzultációt kérhet a másik Féltől az 1. fejezet [Általános rendelkezések] 1.1. cikkének [Elvek és célkitűzések] (3) bekezdése, a 6. fejezet [Munkaügyi és szociális normák], a 7. fejezet [Környezetvédelem és éghajlatváltozás], és a 8. fejezet [A kereskedelmet és a fenntartható fejlődést szolgáló egyéb eszközök] keretében felmerülő bármilyen ügyben a másik Félhez intézett írásbeli kérelemmel. A panaszos Fél írásbeli kérelmében megjelöli a kérelem indokait, beleértve a szóban forgó intézkedések megnevezését és a kérelem jogalapját, valamint az általa alkalmazandónak ítélt vonatkozó rendelkezéseket. Azt követően, hogy valamelyik Fél konzultáció iránti kérelmet küld, haladéktalanul, de legkésőbb a kérelem kézhezvételének időpontjától számított 30 napon belül meg kell kezdeni a konzultációkat, kivéve akkor, ha a Felek ennél hosszabb időszakban állapodnak meg.

               2.A Felek az ügy kölcsönösen kielégítő rendezése érdekében konzultációkat kezdenek. A konzultáció során a Felek elegendő információt adnak át egymásnak ahhoz, hogy a felvetett kérdéseket teljes mértékben meg lehessen vizsgálni. Mindegyik Fél törekszik arra, hogy biztosítsa illetékes hatóságai azon munkatársainak részvételét, akik szakértelemmel rendelkeznek a konzultáció tárgyát illetően.

               3.Az 1.1. cikk (3) bekezdésében [Elvek és célkitűzések], a 6. fejezetben [Munkaügyi és szociális normák], a 7. fejezetben [Környezetvédelem és éghajlatváltozás], és a 8. fejezetben [A kereskedelmet és a fenntartható fejlődést szolgáló egyéb eszközök] említett többoldalú megállapodásokkal vagy eszközökkel kapcsolatos ügyekben a Felek figyelembe veszik az ILO-tól vagy más többoldalú környezetvédelmi megállapodásokkal létrehozott szervektől rendelkezésre álló információkat. Az indokolt esetekben a Felek közösen kérnek tanácsot ezektől a szervezetektől vagy azok szerveitől, illetve bármilyen más, általuk megfelelőnek ítélt szakértőtől vagy testülettől.

               4.Bármelyik Fél adott esetben kikérheti az INST.7. cikkben [Belső tanácsadó csoport] említett belső tanácsadó csoportok vagy más szakértők véleményét.

               5.A Felek által az ügyben hozott állásfoglalást közzé kell tenni.

               9.2. cikk: Szakértői testület

               1.Minden olyan ügyben, amelyet a 9.1. cikk [Konzultációk] szerinti konzultáció útján nem lehetett kielégítően kezelni, a Fél az említett cikk szerinti konzultáció iránti megkeresés kézhezvételétől számított 90 nap elteltével a másik Félhez intézett írásbeli megkereséssel kérheti szakértői testület összehívását az ügy megvizsgálására. A megkeresésben a panasz világos bemutatására alkalmas módon meg kell jelölni a kérdéses ügyet, és ki kell fejteni, hogy az intézkedés mennyiben képezi a vonatkozó fejezet(ek) rendelkezéseinek megsértését.

               2.A szakértői testület három szakértőből áll.

               3.A nyílt és tisztességes versenyt lehetővé tévő egyenlő versenyfeltételekkel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó kereskedelmi szakbizottság az e megállapodás hatálybalépését követő első ülésén létrehozza annak a legalább 15 személynek a jegyzékét, akik készen állnak és alkalmasak arra, hogy a szakértői testületek munkájában szakértőként részt vegyenek. Mindegyik Fél legalább öt személyt jelöl a szakértői testületek munkájában szakértőként részt vevő személyek jegyzékére. A Felek legalább további öt olyan személyt jelölnek meg, akik egyik Félnek sem állampolgárai, és akik hajlandóak és képesek a szakértői testület elnöki tisztségét ellátni. A nyílt és tisztességes versenyt lehetővé tévő egyenlő versenyfeltételekkel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó szakbizottság biztosítja, hogy a jegyzék naprakész legyen, és hogy azon folyamatosan legalább 15 szakértő szerepeljen.

               4.A testület tagjainak javasolt szakértőknek szaktudással vagy szakértelemmel kell rendelkezniük a munkajog vagy a környezetvédelmi jog területén, az e fejezet hatálya alá tartozó egyéb kérdésekben vagy a nemzetközi megállapodásokból eredő viták rendezésében. A szóban forgó személyek egyéni minőségükben járnak el, és a vitarendezéshez kapcsolódó ügyeket illetően nem fogadnak el utasítást semmilyen szervezettől vagy kormánytól. A szóban forgó személyeknek függetleneknek kell lenniük a Felektől, nem kötődhetnek egyik Félhez sem, és nem fogadhatnak el egyik Féltől sem utasítást. A szóban forgó személyek nem lehetnek az uniós intézmények, illetve valamely tagállam kormányának vagy az Egyesült Királyság kormányának tagjai, tisztviselői vagy egyéb alkalmazottai.

               5.A Feleknek a szakértői testület létrehozásától számított öt napon belüli eltérő megállapodása hiányában a szakértői testület feladatmeghatározása a következő:

               „a vonatkozó rendelkezések fényében a szakértői testület létrehozása iránti kérelemben említett ügy megvizsgálása, és az e cikk szerinti jelentés kiadása, amely megállapításokat tartalmaz az intézkedésnek a vonatkozó rendelkezésekkel való megfeleléséről.”

               6.Az ebben a címben meghatározott többoldalú megállapodásokkal összefüggő kérdésekben a szakértői testület tájékoztatást kér az ILO-tól vagy a szóban forgó megállapodások alapján létrehozott megfelelő testületektől, az ILO vagy e megfelelő testületek által elfogadott valamennyi rendelkezésre álló releváns értelmező útmutatást, megállapítást vagy határozatot is ideértve.

               7.A testület írásbeli beadványt vagy bármilyen egyéb információt kérhet és fogadhat a releváns információval vagy szaktudással rendelkező személyektől.

               8.A szakértői testület ezeket az információkat mindegyik Fél rendelkezésére bocsátja, és lehetővé teszi számukra, hogy a kézhezvételtől számított 20 napon belül észrevételeket tegyenek.

               9.A szakértői testület időközi jelentést tesz a Felek számára, valamint végső jelentést készít, amely tartalmazza a ténymegállapítást, az üggyel kapcsolatos döntést – így többek között azt is, hogy az adott Fél megfelelt-e az e fejezetből eredő kötelezettségeinek –, valamint a megállapítások, döntések vagy ajánlások mögött húzódó okfejtést. Az egyértelműség érdekében: a Felek osztják azt az értelmezést, hogy amennyiben a testület a jelentésében ajánlásokat fogalmaz meg, a bepanaszolt Fél a megállapodásnak való megfelelés biztosítása céljából nem köteles ezeket az ajánlásokat követni.

               10. A szakértői testület az időközi jelentését a létrehozásától számított 100 napon belül tárja a Felek elé. Amikor a választottbíróság úgy véli, hogy a fenti határidő nem tartható, a választottbíróság elnöke köteles a Feleket írásban értesíteni, jelezve a késedelem okait és az időközi jelentés választottbíróság általi kibocsátásának tervezett időpontját. A szakértői testület az időközi jelentést legkésőbb a létrehozása után 125 nappal kibocsátja.

               11. Az időközi jelentés átadásától számított 25 napon belül a Felek bármelyike indokolással ellátott kérelmet intézhet a szakértői testülethez az időközi jelentés konkrétan meghatározott szempontokból történő felülvizsgálata érdekében. A Fél a kérelem átadásától számított 15 napon belül észrevételeket fűzhet a másik Fél kérelméhez.

               12. A szakértői testület ezen észrevételek mérlegelését követően zárójelentést készít. Ha a (11) bekezdésben említett határidőn belül nem érkezik be írásbeli kérelem az időközi jelentés konkrétan meghatározott szempontjainak felülvizsgálatára, az időközi jelentés a szakértői testület zárójelentésévé válik.

               13. A szakértői testület a zárójelentését a létrehozásától számított 175 napon belül tárja a Felek elé. Ha a szakértői testület úgy ítéli meg, hogy ez a határidő nem tartható, az elnök a Feleknek küldött írásos értesítésben jelzi a késedelem okait és a zárójelentésnek a szakértői testület általi kibocsátása tervezett időpontját. A szakértői testület a zárójelentést legkésőbb a létrehozása után 195 nappal kibocsátja.

               14. A zárójelentésnek tartalmaznia kell a Felek által az időközi jelentéssel kapcsolatban benyújtott írásbeli kérelmek megvitatását, és egyértelműen foglalkoznia kell a Felek észrevételeivel.

               15. A Felek a szakértői testület zárójelentését a szakértői testület általi átadástól számított 15 napon belül nyilvánosságra hozzák.

               16.Ha a zárójelentésben a szakértői testület azt állapítja meg, hogy valamelyik Fél nem tett eleget a vonatkozó fejezet(ek)ből fakadó kötelezettségeinek, a Felek a zárójelentés átadását követő 90 napon belül egyeztetnek a szakértői testület jelentésének figyelembevételével meghozandó megfelelő intézkedésekről. A bepanaszolt Fél legkésőbb a jelentésnek a Felekhez történő átadását követő 105 napon belül tájékoztatja az e megállapodás INST.7. cikke [Belső tanácsadó csoportok] alapján létrehozott belső tanácsadó csoportjait és a panaszos Felet az általa meghozandó intézkedésekre vonatkozó döntéséről.

               17. A nyílt és tisztességes versenyt lehetővé tévő egyenlő versenyfeltételekkel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó szakbizottság nyomon követi a szakértői testület jelentése nyomán meghozott intézkedéseket. A Feleknek az INST.7. cikk [Belső tanácsadó csoportok] alapján létrehozott belső tanácsadó csoportjai ezzel összefüggésben észrevételeket tehetnek a nyílt és tisztességes versenyt lehetővé tévő egyenlő versenyfeltételekkel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó szakbizottságnál.

               18.Amennyiben a Felek a nem megfelelés kezelése érdekében hozott intézkedések meglétével vagy azoknak a vonatkozó rendelkezésekkel való összhangjával kapcsolatban nem értenek egyet, a panaszos Fél írásban kérheti az eredeti szakértői panelt az ügy elbírálására. A kérelemben a panasz világos bemutatására alkalmas módon meg kell jelölni a kérdéses intézkedést, és ki kell fejteni, hogy az intézkedés mennyiben nincs összhangban a vonatkozó rendelkezésekkel. A szakértői testület a kérelem átadásától számított 45 napon a Felek elé tárja döntését.

               19.Hacsak e cikk másként nem rendelkezik, az INST.14. cikk [Választottbírósági eljárás] (1) bekezdése, az INST.29. cikk [A választottbírói testület határozatai és döntései], az INST.30. cikk [A választottbírósági eljárás felfüggesztése és befejezése], az INST.31. cikk [Kölcsönösen elfogadott megoldás], az INST.32. cikk [Határidők], az INST.34. cikk [Költségek], az INST.15. cikk [Választottbíróság létrehozása], vagy az INST.28. cikk [A választottbírák leváltása], valamint az INST melléklete [Vitarendezési eljárási szabályzat] és az INST.X. melléklete [Magatartási kódex] értelemszerűen alkalmazandó.

               9.3. cikk: Szakértői testület a védelmi szintek gyengítésének tilalma területén

               1.A 9.2. cikket [Szakértői testület] kell alkalmazni a 6. fejezet [Munkaügyi és szociális normák] és a 7. fejezet [Környezetvédelem és éghajlatváltozás] értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatban a Felek között kialakuló jogvitákra.

               2.E jogviták esetében a 9.2. cikk [Szakértői testület] (19) bekezdésében felsorolt cikkeken túlmenően az INST.24. cikket [Ideiglenes korrekciós intézkedések] és az INST 25. cikket [A megfelelés érdekében hozott intézkedéseknek az ideiglenes korrekciós intézkedések utáni felülvizsgálata] is értelemszerűen alkalmazni kell.

               3.A Felek elismerik, hogy amennyiben a bepanaszolt Fél úgy dönt, hogy nem hoz intézkedést a szakértői testület jelentésének és e megállapodásnak való megfelelés érdekében, az INST.24. cikk [Ideiglenes korrekciós intézkedések] alapján engedélyezett esetleges korrekciós intézkedések továbbra is a panaszos Fél rendelkezésére állnak.

               9.4. cikk: Az egyensúly helyreállítása

               1.A Felek elismerik mindegyik Fél azon jogát, hogy a munkaügyi és szociális védelem, a környezetvédelem és az éghajlatvédelem vagy támogatás-ellenőrzés területén maguk határozzák meg jövőbeli szakpolitikáikat és prioritásaikat az egyes Felek nemzetközi – többek között e megállapodás szerinti – kötelezettségvállalásaival összhangban. A Felek ugyanakkor azt is elismerik, hogy az e területen kialakuló jelentős eltérések úgy hathatnak ki a Felek közötti kereskedelemre és a beruházásokra, hogy az már az e megállapodás megkötésének alapjául szolgáló körülmények megváltozását eredményezi.

               2.Ha a Felek közötti kereskedelemre vagy beruházásokra jelentős hatást gyakorolnak a Felek között az (1) bekezdésben említett területeken fennálló jelentős különbségek, bármelyik Fél megfelelő, az egyensúly helyreállítását célzó intézkedéseket hozhat a helyzet kezelése érdekében. Az ilyen intézkedések a hatály és az időtartam tekintetében szigorúan a helyzet orvoslásához szükséges és arányos mértékre korlátozódnak. Elsőbbséget élveznek azok az intézkedések, amelyek a legkevésbé zavarják e megállapodás és a kiegészítő megállapodások működését. E hatások Fél általi értékelésének megbízható bizonyítékokon és nem csupán feltételezéseken vagy távoli eshetőségen kell alapulnia.

               3.A (2) bekezdés értelmében meghozott, az egyensúly helyreállítását célzó intézkedésekre az alábbi eljárásokat kell alkalmazni:

               (a)Az érintett Fél haladéktalanul értesíti a másik Felet az egyensúly helyreállítását célzó, meghozni szándékozott intézkedésekről a partnerségi tanácson keresztül, és minden fontos információt a rendelkezésére bocsát. A Felek haladéktalanul konzultációkat kezdenek. A konzultáció a kérelem kézbesítésének napjától számított 14 napon belül lezártnak tekintendő, kivéve, ha a konzultációs eljárás a megjelölt határidő előtt le nem zárul.

               (b)Ha nem jön létre kölcsönösen elfogadható megoldás, az érintett Fél legkorábban a konzultációk lezárását követő öt nappal elfogadhat az egyensúly helyreállítását célzó intézkedéseket, kivéve ha az értesített Fél ugyanezen öt napon belül az INST. 14. cikk (2) bekezdése [Választottbírósági eljárás]
                  64
                alapján választottbíróság létrehozását kéri a másik Félhez intézett írásbeli kérelem útján annak érdekében, hogy a választottbíróság eldönthesse, hogy a bejelentett, egyensúly helyreállítását célzó intézkedések összhangban vannak-e e cikk (2) bekezdésével.

               (c)A választottbíróság a létrehozása után 30 napon belül meghozza végleges határozatát. Ha a választottbíróság az említett határidőn belül nem hoz végleges határozatot, az érintett Fél legkorábban az említett 30 napos határidő lejártát követő három nappal elfogadhatja az egyensúly helyreállítását célzó intézkedéseket. Ebben az esetben a másik Fél az elfogadott, egyensúly helyreállítását célzó intézkedésekkel arányos ellenintézkedéseket hozhat, amíg a választottbíróság határozatot nem hoz. Elsőbbséget élveznek azok az ellenintézkedések, amelyek a legkevésbé zavarják e megállapodás működését. Értelemszerűen az (a) pont alkalmazandó az ilyen ellenintézkedésekre, amelyeket legkorábban a konzultációk lezárását követő három nappal lehet elfogadni.

               (d)Ha a választottbíróság az egyensúly helyreállítását célzó intézkedéseket a (2) bekezdéssel összhangban lévőnek ítélte meg, az érintett Fél elfogadhatja az egyensúly helyreállítását célzó intézkedést a másik Féllel közölt formában.

               (e)Ha a választottbíróság úgy ítélte meg, hogy az egyensúly helyreállítását célzó intézkedések nincsenek összhangban a (2) bekezdéssel, az érintett Fél a határozat kihirdetésétől számított három napon belül értesíti a panaszos Felet azokról az intézkedésekről
                  65
               , amelyeket a választottbíróság határozatának való megfelelés érdekében szándékozik elfogadni. Ha a panaszos Fél úgy ítéli meg, hogy a bejelentett intézkedések nem felelnek meg a választottbíróság határozatával, értelemszerűen az INST.23. cikk (2) bekezdés [Megfelelőségi felülvizsgálat], az INST.24. cikke [Ideiglenes jogorvoslatok]
                  66
                és az INST.25. cikke [Az ideiglenes jogorvoslatok elfogadását követően a megfelelés céljából hozott intézkedések felülvizsgálata] alkalmazandó. Az INST.23. cikk [Megfelelőségi felülvizsgálat] (2) bekezdése, az INST.24. cikke [Ideiglenes jogorvoslatok] és az INST.25. cikke [Az ideiglenes jogorvoslatok elfogadását követően a megfelelés céljából hozott intézkedések felülvizsgálata] szerinti eljárások nincsenek halasztó hatállyal az e bekezdés alapján bejelentett intézkedések alkalmazására.

               (f)Ha az egyensúly helyreállítását célzó intézkedéseket a c) ponttal összhangban a választottbírósági határozatot megelőzően fogadták el, az említett pont alapján elfogadott ellenintézkedéseket haladéktalanul vissza kell vonni, és minden esetben legkésőbb a választottbírósági határozat kihirdetésétől számított öt napon belül.

               (g)A Fél nem hivatkozhat a WTO-egyezményre vagy más nemzetközi megállapodásra annak érdekében, hogy megakadályozza a másik Felet a (2) és (3) bekezdésen alapuló intézkedések meghozatalában, akkor sem, ha ezek az intézkedések az e megállapodás szerinti kötelezettségek felfüggesztését jelentik.

               (h)Ha az értesített Fél nem nyújt be a b) pont szerinti kérelmet az abban meghatározott határidőn belül, ez a Fél az INST.13. cikk [Konzultációk] szerinti előzetes konzultáció igénybevétele nélkül kezdeményezheti az INST.14. cikkben [Választottbírósági eljárás] említett választottbírósági eljárást. A választottbíróság az INST.19. cikk [Sürgősségi eljárások] alkalmazásában sürgős ügyként kezeli a kérdést.

               4.A Felek által e megállapodásban tett kötelezettségvállalások közötti megfelelő egyensúly tartós fenntartása érdekében, bármelyik Fél – legkorábban e megállapodás hatálybalépésétől számított négy éven belül – kérheti e megállapodás első tárgykörének [Kereskedelem] felülvizsgálatát. A Felek megállapodhatnak abban, hogy a felülvizsgálat e megállapodás más tárgykörével is kiegészülhet.

               5.Egy ilyen felülvizsgálatot azon Fél kérésére kell megkezdeni, amely Fél úgy ítéli meg, hogy a (2) vagy (3) bekezdés szerinti intézkedéseket az egyik vagy mindkét Fél gyakran hozta meg, vagy ha a Felek közötti kereskedelemre vagy beruházásokra jelentős hatást gyakorló intézkedést 12 hónapig alkalmazták. E bekezdés alkalmazásában a szóban forgó intézkedések azok, amelyeket a választottbíróság nem támadott meg vagy amelyeket a (3) bekezdés d) vagy h) pontja alapján nem talált szigorúan szükségtelennek. Ez a felülvizsgálat e megállapodás hatálybalépése utáni négy évnél korábban kezdődhet.

               6.A (4) vagy (5) bekezdés szerint kért felülvizsgálat a kérelem benyújtásától számított három hónapon belül megkezdődik és hat hónapon belül lezárul.

               7.A (4) vagy (5) bekezdés szerinti felülvizsgálat a korábbi felülvizsgálat lezárását követően legkorábban négyévenként megismételhető. Ha az egyik Fél a (4) vagy (5) bekezdés alapján felülvizsgálatot kért, a korábbi felülvizsgálat lezárásától, vagy adott esetben bármely módosító megállapodás hatálybalépésétől számított legalább négy évig nem kérhet további felülvizsgálatot a (4) vagy (5) bekezdés alapján.

               8.A felülvizsgálat keretében meg kell vizsgálni, hogy a megállapodás megfelelő egyensúlyt biztosít-e a Felek jogai és kötelezettségei között, különös tekintettel az első tárgykör [Kereskedelem] működésére, valamint hogy ennek következtében szükséges-e módosítani e megállapodás rendelkezéseit.

               9.A partnerségi tanács dönthet úgy, hogy a felülvizsgálat nyomán nem szükséges beavatkozni. Ha valamelyik Fél a felülvizsgálatot követően úgy véli, hogy módosítani szükséges e megállapodást, a Felek minden tőlük telhetőt megtesznek a szükséges módosításokról rendelkező megállapodás megtárgyalása és megkötése érdekében. A tárgyalásoknak a felülvizsgálat keretében azonosított kérdésekre kell korlátozódniuk.

               10.Ha a (9) bekezdésben említett módosító megállapodás megkötésére nem kerül sor a tárgyalásoknak a Felek általi megkezdésétől számított egy éven belül, bármelyik Fél értesítheti a másik Felet e megállapodás első tárgykörének [Kereskedelem], vagy a felülvizsgálatot kiegészítő más tárgykör felmondásáról, vagy a Felek a tárgyalások folytatásáról határozhatnak. Ha az egyik Fél felmondja az első tárgykört [Kereskedelem], a harmadik tárgykör [Közúti közlekedés] ugyanezen a napon megszűnik. A megszűnés három hónappal az értesítés napja után válik hatályossá.

               11.Ha az első tárgykört [Kereskedelem], a 10. bekezdés értelmében felmondják, a második tárgykör [Légi közlekedés] ugyanezen a napon megszűnik, kivéve ha a Felek megállapodnak abban, hogy a XI. cím [A nyílt és tisztességes versenyt lehetővé tévő egyenlő versenyfeltételek és a fenntartható fejlődés] vonatkozó részeit beillesztik a második tárgykörbe [Légi közlekedés].

               12.A hatodik tárgykör [Vitarendezés és horizontális rendelkezések] I. címe [Vitarendezés] nem alkalmazandó a (4)–(9) bekezdésre.

               XII. cím: Kivételek

               EXC.1.cikk: Általános kivételek

                  a)A második rész első tárgyköre I. címének első fejezetében [Nemzeti elbánás és az áruk piacra jutása] és ötödik fejezetében [Vámügyek és a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése], a második rész első tárgykörének VIII. címében [Energia és nyersanyagok], a második rész első tárgyköre XI. címe második fejezetének X. szakaszában [Állami tulajdonban lévő vállalatok], a második rész első tárgykörének III. címében [Digitális kereskedelem], valamint a második rész első tárgyköre II. címének második fejezetében [A beruházások liberalizálása] foglalt rendelkezések egyike sem értelmezhető úgy, hogy az akadályozza bármelyik Felet az 1994. évi GATT XX. cikkével összeegyeztethető intézkedések elfogadásában vagy fenntartásában. E célból az 1994. évi GATT XX. cikkét, ideértve annak megjegyzéseit és kiegészítő rendelkezéseit is, belefoglalják e megállapodásba, és azok értelemszerűen annak részét képezik.

                  b)Azon követelmény teljesülése mellett, hogy ezeket az intézkedéseket nem alkalmazzák a hasonló feltételeket alkalmazó országok önkényes vagy indokolatlan megkülönböztetésének vagy a beruházások liberalizálása vagy a szolgáltatások kereskedelme leplezett korlátozásának eszközeként, a második rész első tárgykörének VIII. címében [Energia és nyersanyagok], a második rész első tárgyköre XI. címe negyedik fejezetében [Állami tulajdonban lévő vállalatok], a második rész első tárgykörének III. címében [Digitális kereskedelem], a második rész első tárgykörének II. címében [Szolgáltatások és beruházások], valamint a második rész első tárgykörének IV. címében [Tőkemozgások, kifizetések, átutalások és átmeneti védintézkedések] foglalt rendelkezések egyike sem értelmezendő úgy, hogy az akadályozza bármelyik Felet az olyan intézkedések elfogadásában és érvényesítésében, amelyek:

               (a)szükségesek a közbiztonság vagy a közerkölcs védelméhez vagy a közrend fenntartásához
                  67
               ;

               (b)az emberi, állati vagy növényi élet vagy egészség védelméhez szükségesek;

               (c)azon jogszabályok vagy rendeletek betartásának biztosításához szükségesek, amelyek nem ellentétesek e megállapodás rendelkezéseivel, ideértve a következőkre vonatkozókat is:

               (I)félrevezető vagy csalárd gyakorlatok megakadályozása vagy a szerződések nem teljesítése hatásának kezelése;

               (II)a magánélet védelme a személyes adatok feldolgozásának és terjesztésének összefüggésében, valamint az iratok titkossága és az egyéni nyilvántartások és számlák védelme; valamint

               (III)biztonság.

                  c)Az egyértelműség érdekében a Felek ezt tudomásul veszik, amennyiben az ilyen intézkedések egyébként összeegyeztethetetlenek a fent említett fejezetek, szakaszok, címek rendelkezéseivel:

               (a)az 1994. évi GATT XX. cikkének b) pontjában, valamint e cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett intézkedések az emberi, állati vagy növényi élet vagy egészség védelméhez szükséges környezetvédelmi intézkedéseket foglalnak magukban;

               (b)az 1994. évi GATT XX. cikkének g) pontja az élő és nem élő kimerülő természeti erőforrások megőrzésével kapcsolatos intézkedésekre alkalmazandó; valamint

               (c)a multilaterális környezetvédelmi megállapodások végrehajtása érdekében hozott intézkedések az 1994. évi GATT XX. cikkének b) vagy g) pontja vagy e cikk (2) bekezdésének b) pontja alá tartozhatnak.

                  d)Mielőtt valamelyik Fél alkalmazza az 1994. évi GATT XX. cikkének i) és j) pontja szerinti intézkedéseket, a másik Fél rendelkezésére bocsát minden vonatkozó információt annak érdekében, hogy a Felek számára elfogadható megoldást találjanak. Amennyiben az információ rendelkezésére bocsátásától számított 30 napon belül nem születik megállapodás, a szóban forgó Fél alkalmazhatja a vonatkozó intézkedéseket. Ha a kivételes és azonnali fellépést igénylő kritikus körülmények az előzetes tájékoztatást vagy vizsgálatot lehetetlenné teszik, az intézkedéseket tenni kívánó Fél haladéktalanul alkalmazhatja a helyzet kezeléséhez szükséges óvintézkedéseket. A szóban forgó Fél erről haladéktalanul tájékoztatja a másik Felet.

               EXC.2. cikk: Adózás

                  1.
                        A második rész első tárgyköre I.–VII. címében, VIII. címének negyedik fejezetében [Energia és nyersanyagok] és IX–XII. címében vagy a második rész hatodik tárgykörében [Egyéb rendelkezések] foglalt rendelkezések egyike sincs hatással az Unió vagy tagállamai és az Egyesült Királyság bármely adóegyezményből eredő jogaira és kötelezettségeire. E megállapodás és valamely ilyen adóegyezmény összeegyeztethetetlensége esetén az összeegyeztethetetlenség erejéig az adóegyezmény élvez elsőbbséget. Az Unió vagy annak tagállamai és az Egyesült Királyság közötti adóegyezmény tekintetében e megállapodás és az adóegyezmény szerint illetékes hatóságok együttesen határozzák meg, hogy fennáll-e bármilyen összeegyeztethetetlenség e megállapodás és az adóegyezmény között.
                     68

                  2.
                        A második rész első tárgyköre II. címe második fejezetének SERVIN.2.4. cikke [A beruházások liberalizálása], valamint a második rész első tárgyköre II. címe harmadik fejezetének SERVIN.3.4. cikke [Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem] nem alkalmazandó az adóegyezmény alapján valamely Fél által odaítélt kedvezményre.

               3.
                     Azon követelmény teljesülése mellett, hogy az adóintézkedések alkalmazása nem a hasonló feltételeket alkalmazó országok önkényes vagy indokolatlan megkülönböztetésének, illetve a kereskedelem vagy a beruházások leplezett korlátozásának eszköze, a második rész első tárgykörének I–VII. címében, VIII. címének negyedik fejezetében [Energia és nyersanyagok] és IX–XII. címében vagy hatodik tárgykörében [Egyéb rendelkezések] foglalt rendelkezések egyike sem értelmezendő úgy, hogy akadályozza bármelyik Felet olyan intézkedés elfogadásában, fenntartásában vagy végrehajtásában, amely:

               (a)a közvetlen adók méltányos vagy hatékony kivetésének vagy beszedésének biztosítására
                  69
                irányul; vagy

               (b)különbséget tesz a különböző helyzetben lévő adófizetők között, különös tekintettel lakóhelyükre vagy a tőkebefektetésük helyére.

                  4.
                        E cikk alkalmazásában:

               (a)„lakóhely”: az adóügyi illetőség szerinti ország;

               (b)„adóegyezmény”: a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezmény vagy más, teljes egészében vagy főként adózással kapcsolatos nemzetközi megállapodás vagy intézkedés; valamint

               (c)„közvetlen adó”: valamennyi jövedelem- vagy tőkeadó, beleértve a tulajdon elidegenítéséből származó nyereségre kivetett adókat, a hagyatéki, örökösödési és ajándékozási adókat, a vállalkozások által fizetett bérekre vagy fizetésekre kivetett adókat és a tőkefelértékelődésre kivetett adókat.

               EXC.3. cikk: WTO-mentességek

               Amennyiben az e megállapodás második része első tárgykörének I.–XII. címében vagy hatodik tárgykörében [Egyéb rendelkezések] foglalt valamely kötelezettség lényegében azonos a WTO-egyezményben foglalt valamely kötelezettséggel, a WTO-egyezmény IX. cikke alapján elfogadott mentességnek megfelelően hozott bármely intézkedést úgy kell tekinteni, hogy az összhangban van az e megállapodásban foglalt lényegében azonos rendelkezéssel.

               EXC.4. cikk: Biztonsággal kapcsolatos kivételek

               E megállapodás második része első tárgyköre I-XII. címének vagy hatodik tárgykörének [Egyéb rendelkezések] egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy:

               (a)megköveteli bármelyik Féltől olyan információk szolgáltatását vagy hozzáférhetővé tételét, amelyek átadását a Fél alapvető biztonsági érdekeivel ellentétesnek ítéli; vagy

               (b)akadályozza bármelyik Felet abban, hogy az alapvető biztonsági érdekei védelméhez szükségesnek ítélt lépéseket tegyen a következő területeken:

               (I)a fegyverek, lőszerek és hadfelszerelések gyártása vagy kereskedelme, valamint más áruk és anyagok, szolgáltatások és technológiák olyan gyártása, kereskedelme vagy azokkal összefüggő ügyletek, és olyan gazdasági tevékenységek vonatkozásában, amelyek közvetlenül vagy közvetve katonai létesítmények ellátását szolgálják;

               (II)hasadó és fúziós anyagok vagy azok az anyagok, amelyekből ezek származnak; vagy

               (III)háború idején vagy a nemzetközi kapcsolatokban bármely más vészhelyzet felmerülésekor; vagy

               (c)akadályozza bármely Felet abban, hogy az Egyesült Nemzetek Alapokmányában megfogalmazott kötelezettségek nyomán lépéseket tegyen a nemzetközi béke és biztonság fenntartására.

               EXC.5. cikk: Bizalmas információk

               1.
                     E megállapodás második része első tárgyköre I–X. címének, a XI. cím LPFS.2.26. cikke [Adózási normák] kivételével XI. címének, valamint XII. címének vagy hatodik tárgykörének [Egyéb rendelkezések] egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy megköveteli bármelyik Féltől olyan bizalmas információk rendelkezésre bocsátását, amelyek átadása akadályozná a bűnüldözést, vagy más módon ütközne a közérdekbe, vagy sértené egyes – állami vagy magán- – vállalkozások jogos kereskedelmi érdekeit, kivéve ha a választottbíróság a hatodik rész I. címe [Vitarendezés] szerinti vitarendezési eljárás során ilyen bizalmas információ benyújtását kéri vagy ha a szakértői testület az LPFS.9.2. cikk [Szakértői testület] vagy az LPFS.9.3. cikk [Szakértői testület a védelmi szintek gyengítésének tilalma területén] szerinti eljárásokban ilyen bizalmas információ benyújtását kéri.  Ilyen esetekben a választottbíróság vagy adott esetben a szakértői testület az INST-X. melléklettel [Eljárási szabályzat] összhangban biztosítja a bizalmas információk teljes körű védelmét.

               2.
                     Ha egy Fél a törvényei vagy rendeletei szerint bizalmasnak minősülő információt nyújt be a partnerségi tanácshoz vagy szakbizottságokhoz, a másik Fél köteles az információt bizalmasan kezelni, kivéve, ha az információt benyújtó Fél másként rendelkezik.

               MÁSODIK TÁRGYKÖR: LÉGI KÖZLEKEDÉS

               I. cím: Légi fuvarozás

               AIRTRN.1. cikk: Fogalommeghatározások

               E cím alkalmazásában:

               (a)
                     „légitársaság”: érvényes működési engedéllyel, vagy azzal egyenértékű okmánnyal rendelkező légi közlekedési vállalkozás;

               (b)
                     „uniós légitársaság”: olyan légitársaság, amely megfelel az AIRTRN. 6. cikk [Működési engedély és műszaki jogosítvány] (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott feltételeknek;

               (c)
                     „az Egyesült Királyság légitársasága”: olyan légitársaság, amely megfelel az AIRTRN. 6. cikk [Működési engedély és műszaki jogosítvány] (1) vagy (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételeknek;

               (d)
                     „léginavigációs szolgálatok” légiforgalmi szolgálatok, távközlési, navigációs és felderítési szolgálatok, a légi navigációhoz szükséges meteorológiai szolgálatok és légiforgalmi tájékoztató szolgálatok;

               (e)
                     „üzembentartási engedély”: egy adott légitársaságnak kibocsátott okmány, amely igazolja azt, hogy a kérdéses légitársaság rendelkezik azokkal a szakmai képességekkel és szervezettel, amelynek révén biztosítani tudja a légi jármű biztonságos üzemeltetését az engedélyben meghatározott repülési tevékenységek tekintetében;

               (f)
                     „légiforgalmi szolgáltatások (ATM)”: a fedélzeti és földi funkciók (légiforgalmi szolgálatok, légtérgazdálkodás és légiforgalmi áramlásszervezés) együttese, amelyek valamennyi üzemeltetési fázisban a légi járművek biztonságos és hatékony mozgásának biztosításához szükségesek;

               (g)
                     „légi fuvarozás”: utasok, poggyász, áru és postai küldemények külön-külön vagy együttesen, díj vagy ellenszolgáltatás ellenében légi járműveken történő szállítása;

               (h)
                     „illetőség megállapítása”: annak megállapítása, hogy az e cím alapján légi járatok üzemeltetését kínáló légitársaság eleget tesz-e a tulajdonjogra, a tényleges ellenőrzésre és az üzleti tevékenység fő helyére vonatkozóan az AIRTRN.6. cikkben [Működési engedély és műszaki jogosítvány] foglalt kritériumoknak;

               (i)
                     „illetékes hatóságok”: az Egyesült Királyság esetében az Egyesült Királyságnak az e cím alapján az Egyesült Királyságra háruló szabályozási és igazgatási feladatokért felelős hatóságai; valamint az Unió esetében az Uniónak és tagállamainak az e cím alapján az Unióra háruló szabályozási és igazgatási feladatokért felelős hatóságai;

               (j)
                     „az egyezmény”: a nemzetközi polgári repülésről szóló, 1944. december 7-én Chicagóban aláírt egyezmény, amely magában foglalja:

               (i)
                     az egyezmény 94. cikkének a) pontja értelmében hatályba lépő valamennyi módosítást, amelyet az Egyesült Királyság és az érintett tagállam vagy tagállamok egyaránt ratifikáltak, az adott kérdés függvényében; és

               (ii)
                     az egyezmény 90. cikke értelmében elfogadott valamennyi mellékletet vagy módosítást, amennyiben az ilyen melléklet vagy módosítás bármely adott időpontban az Egyesült Királyság és az érintett tagállam vagy tagállamok vonatkozásában hatályba lépett, az adott kérdés függvényében;

               (k)
                     „megkülönböztetés”: bármilyen jellegű, objektív indokolás nélküli megkülönböztetés a légi közlekedési szolgáltatások működtetéséhez nyújtott áruknak vagy szolgáltatásoknak – köztük közszolgáltatásoknak – a biztosítása során vagy az ilyen szolgáltatások tekintetében az illetékes állami hatóságok által alkalmazott bánásmód során;

               (l)
                     „tényleges ellenőrzés”: jogosultságok, szerződések, illetve bármely más eszköz alapján létrejött kapcsolat, amely elkülönülten vagy együttesen, és az adott eset jogi és ténybeli körülményeinek figyelembevételével lehetővé teszi döntő befolyás közvetlen vagy közvetett módon való gyakorlását egy vállalkozásban, különösen az alábbiak által:

               (i)
                     egy vállalkozás eszközeinek teljes vagy részleges használati joga;

               (ii)
                     olyan jogosultságok és szerződések, amelyek döntő befolyást biztosítanak egy vállalkozás testületeinek összetételére, szavazására vagy határozataira vonatkozóan, vagy egyébként biztosítanak döntő befolyást a vállalkozás üzletmenetére nézve;

               (m)
                     „alkalmasság megállapítása”: annak megállapítása, hogy az e cím alapján légi járatok üzemeltetését kínáló légitársaság az említett szolgáltatások üzemeltetéséhez kielégítő pénzügyi kapacitással és megfelelő irányítási szakértelemmel rendelkezik-e, és hajlandó-e betartani az említett szolgáltatások üzemeltetésére irányadó törvényeket, rendeleteket és követelményeket;

               (n)
                     „teljes költség”: a nyújtott szolgáltatás költsége, amely magában foglalhatja a tőkeköltséggel és az értékcsökkenéssel összefüggő megfelelő összegeket, valamint a fenntartási, üzemeltetési, irányítási és igazgatási költségeket;

               (o)
                     „ICAO”: az ENSZ Nemzetközi Polgári Repülési Szervezete;

               (p)
                     „az üzleti tevékenység fő helye”: a légitársaság központi irodája vagy székhelye, ahol a légitársaság elsődleges pénzügyi feladatait és működésének irányítását gyakorolják, ideértve annak folyamatos légi alkalmassági irányítását is;

               (q)
                     „földi ellenőrzés”: az egyik Fél illetékes hatósága vagy annak kijelölt képviselői által a másik Fél légi járművének fedélzetén és annak környékén végzett vizsgálat, amelynek célja a légi jármű és a személyzet vonatkozó okmányai érvényességének, valamint a légi jármű és felszerelése látható állapotának ellenőrzése;

               (r)
                     „saját kiszolgálás”: egy légitársaság által közvetlenül saját maga vagy egy másik légitársaság javára végzett földi kiszolgálás, amennyiben:

                (i)
                     az egyik többségi tulajdonnal rendelkezik a másikban, vagy

                (ii)
                     mindegyiknek egy adott szervezet a többségi tulajdonosa;

               (s)
                     „menetrend szerinti légi járatok”: légi járatok díjazás ellenében, előre meghirdetett menetrend szerinti vagy annyira sűrű forgalma, hogy az már rendszeresnek tekinthető, és amelyekre a polgárok közvetlenül foglalhatnak helyet; ide értendők a menetrend szerinti légi járatok túlterhelése miatt beiktatott extra szakaszjáratok is;

               (t)
                     „nem kereskedelmi célú leszállás”: olyan leszállás, amely nem utasok, poggyász, áru és/vagy postai küldemények légi fuvarozás keretében történő felvételére vagy kirakására szolgál;

               (u)
                     „viteldíj”: utasok, poggyász vagy áru (a postai küldemények kivételével) légi fuvarozásban – adott esetben a légi fuvarozással összefüggő bármely más fuvarozási módot is ideértve – történő szállításáért a légitársaságok által felszámított díjak, tarifák vagy illetékek, valamint az ilyen díjak, tarifák vagy illetékek rendelkezésre állásának feltételei;

                (v)
                     „használati díj”: a légitársaságokra a repülőterek, léginavigációs (az átrepülést is ideértve) vagy légiközlekedés-védelmi létesítmények vagy szolgáltatások – beleértve a kapcsolódó szolgáltatásokat és létesítményeket is – nyújtásáért kivetett díj, a zajvédelemmel összefüggő díjak és illetékek a repülőtereken vagy azok környékén felmerülő helyi levegőminőségi problémák kezelése érdekében.

                AIRTRN.2. cikk: Útvonal-meghatározás

               1.
                     Az AIRTRN.3. cikk [Forgalmi jogok] rendelkezéseire is figyelemmel az Unió biztosítja az Egyesült Királyság számára azt a jogot, hogy az utóbbi Fél légitársaságai a légi fuvarozási tevékenységük során az alábbiakban meghatározott útvonalakon légi járatokat üzemeltessenek:

               Az Egyesült Királyság területén elhelyezkedő pontok – Közbenső pontok – Az Unió területén elhelyezkedő pontok – Azokon túl elhelyezkedő pontok.

               2.
                     Az AIRTRN.3 cikk [Forgalmi jogok] rendelkezéseire is figyelemmel az Egyesült Királyság biztosítja az Unió számára azt a jogot, hogy az utóbbi Fél légitársaságai a légi fuvarozási tevékenységük során az alábbiakban meghatározott útvonalakon légi járatokat üzemeltessenek:

               Az Unió területén elhelyezkedő pontok – Közbenső pontok – Az Egyesült Királyság területén elhelyezkedő pontok – Azokon túl elhelyezkedő pontok.

               AIRTRN.3. cikk: Forgalmi jogok

               1.
                     A Felek biztosítják egymás számára azt a jogot, hogy a másik Fél légitársaságai az AIRTRN.2. cikkben [Útvonal-meghatározás] meghatározott útvonalakon történő légi fuvarozási tevékenység végzése során:

               (a)
                     a területükön leszállás nélkül átrepüljenek;

               (b)
                     a területükön nem kereskedelmi célból leszálljanak.

               2.
                     Az Egyesült Királyságot megilleti az a jog, hogy légitársaságai az Unió területén leszálljanak az Egyesült Királyság területén található bármely pont és az Unió területén található bármely pont közötti, menetrend szerinti és nem menetrend szerinti légi közlekedési szolgáltatások nyújtása céljából (harmadik és negyedik szabadságjog szerinti forgalmi jogok).

               3.
                     Az Uniót megilleti az a jog, hogy légitársaságai az Egyesült Királyság területén leszálljanak az Unió területén található bármely pont és az Egyesült Királyság területén található bármely pont közötti, menetrend szerinti és nem menetrend szerinti légi közlekedési szolgáltatások nyújtása céljából (harmadik és negyedik szabadságjog szerinti forgalmi jogok).

               4.
                     Az (1), (2) és (3) bekezdés ellenére és a (9) bekezdés sérelme nélkül, a tagállamok és az Egyesült Királyság — a Felek vonatkozó belső szabályaira és eljárásaira is figyelemmel – kétoldalú megállapodásokat köthetnek, amelyek révén e megállapodás alapján a következő jogokat biztosítják egymásnak:

               (a)
                     az Egyesült Királyság esetében légitársaságainak azon joga, hogy az érintett tagállam területén leszálljanak, hogy menetrend szerinti és nem menetrend szerinti, kizárólag árufuvarozási célú légi közlekedési szolgáltatásokat nyújtsanak az említett tagállam területén található pontok és egy harmadik ország területén található pontok között egy olyan szolgáltatás részeként, amelynek kiindulási vagy célállomása az Egyesült Királyság területén van (ötödik szabadságjog szerinti forgalmi jogok);

               (b)
                     az érintett tagállam esetében az uniós légitársaságok azon joga, hogy az Egyesült Királyság területén leszálljanak, hogy menetrend szerinti és nem menetrend szerinti, kizárólag árufuvarozási célú légi közlekedési szolgáltatásokat nyújtsanak az Egyesült Királyság területén található pontok és egy harmadik ország területén található pontok között egy olyan szolgáltatás részeként, amelynek kiindulási vagy célállomása az említett tagállam területén van (ötödik szabadságjog szerinti forgalmi jogok).

               5.
                     A (4) bekezdésnek megfelelően kölcsönösen biztosított jogokra e cím rendelkezései irányadók.

               6.
                     Egyik Fél sem korlátozhatja egyoldalúan a (2), (3) és (4) bekezdéssel összhangban nyújtott légi közlekedési szolgáltatásokat, ideértve a forgalom nagyságát, a kapacitást, a légi járatok sűrűségét vagy gyakoriságát, a forgalom útvonalát, kiindulási pontját és célpontját, valamint a másik Fél légitársaságai által üzemeltetett légi járművek típusát vagy típusait, kivéve, ha ez vámügyi, műszaki, üzemeltetési, a légiforgalmi szolgáltatások biztonságával kapcsolatos, környezetvédelmi vagy egészségvédelmi okokból szükséges, vagy e cím másként rendelkezik.

               7.
                     E cím egyetlen rendelkezése sem tekintendő úgy, hogy az Egyesült Királyság légitársaságai számára jogot biztosítana arra, hogy valamely tagállam területén díjfizetés ellenében az adott tagállam egy másik pontjára vagy bármely más tagállam területére szállítandó utasokat, poggyászt, árut vagy postai küldeményeket vegyenek fel a fedélzetre.

               8.
                     E cím egyetlen rendelkezése sem tekintendő úgy, hogy az Unió légitársaságai számára jogot biztosítana arra, hogy az Egyesült Királyság területén díjfizetés ellenében az Egyesült Királyság egy másik pontjára szállítandó utasokat, poggyászt, árut vagy postai küldeményeket vegyenek fel a fedélzetre.

               9.
                     A Felek belső szabályaira és eljárásaira is figyelemmel, az Egyesült Királyság és a tagállamok illetékes hatóságai az e cikkben meghatározott jogokon túl is engedélyezhetnek nem menetrend szerinti légi közlekedési szolgáltatásokat, feltéve, hogy azok nem képezik a menetrend szerinti járatok rejtett formáját, és kétoldalú megállapodásokat köthetnek a légitársaságok kérelmeinek kezelése és az azokkal kapcsolatos határozatok tekintetében követendő eljárásokra vonatkozóan.

               AIRTRN.4. cikk: Közös járatüzemeltetésre (code-share) és üléshelybérletre (blocked-space) vonatkozó megállapodások

               1.
                     Az AIRTRN.3. cikk [Forgalmi jogok] szerinti légi közlekedési szolgáltatások üléshelybérletre vagy közös járatüzemeltetésre vonatkozó megállapodások keretében nyújthatók, az alábbiak szerint:

               (a)
                     az Egyesült Királyság valamely légitársasága forgalmazó légi fuvarozói minőségben járhat el bármely olyan üzemeltető légi fuvarozóval kapcsolatban, amely az Unió vagy az Egyesült Királyság légitársasága, vagy bármely olyan harmadik ország üzemeltető légi fuvarozójával kapcsolatban, amely ország az uniós jog vagy adott esetben az érintett tagállam vagy tagállamok joga alapján rendelkezik az üzemeltetéshez szükséges forgalmi jogokkal, valamint légitársaságainak azzal a jogával, hogy az említett jogokat a szóban forgó megállapodás útján gyakorolják;

               (b)
                     az Unió valamely légitársasága forgalmazó légi fuvarozói minőségben járhat el bármely olyan üzemeltető légi fuvarozóval kapcsolatban, amely az Unió vagy az Egyesült Királyság légitársasága, vagy bármely olyan harmadik ország üzemeltető légi fuvarozójával kapcsolatban, amely ország az Egyesült Királyság joga alapján rendelkezik az üzemeltetéshez szükséges forgalmi jogokkal, valamint légitársaságainak azzal a jogával, hogy az említett jogokat a szóban forgó megállapodás útján gyakorolják;

               (c)
                     az Egyesült Királyság valamely légitársasága üzemeltető légi fuvarozóként járhat el bármely olyan forgalmazó légi fuvarozóval kapcsolatban, amely az Unió vagy az Egyesült Királyság légitársasága, vagy bármely olyan harmadik ország forgalmazó légi fuvarozójával kapcsolatban, amely ország az uniós jog vagy adott esetben az érintett tagállam vagy tagállamok joga alapján rendelkezik a szóban forgó megállapodás megkötéséhez szükséges jogokkal;

               (d)
                     az Unió valamely légitársasága üzemeltető légi fuvarozóként járhat el bármely olyan forgalmazó légi fuvarozóval kapcsolatban, amely az Unió vagy az Egyesült Királyság légitársasága, vagy bármely olyan harmadik ország forgalmazó légi fuvarozójával kapcsolatban, amely ország az Egyesült Királyság joga alapján rendelkezik a szóban forgó megállapodás megkötéséhez szükséges jogokkal;

               (e)
                     az a)–d) pontban foglalt megállapodásokkal összefüggésben az egyik Fél légitársasága közös járatüzemeltetésre és üléshelybérletre vonatkozó megállapodás keretében forgalmazó légi fuvarozóként járhat el olyan két pont között közlekedő légi járatokon, amelyek a kiindulási és a célpontot tekintve egyaránt a másik Fél területén találhatók, feltéve, hogy a következő feltételek teljesülnek:

               (i)
                     az üzemeltető légi fuvarozó tekintetében – az adott esettől függően – az a) vagy a b) pontban meghatározott feltételek; valamint

               (ii)
                     a szóban forgó légi közlekedési szolgáltatás a forgalmazó légi fuvarozó által az illetősége szerinti Fél területének egy pontja és a másik Fél területének egy adott célpontja között végzett szállítás részét képezi.

               2.
                     Az egyik Fél légitársasága közös járatüzemeltetésre és üléshelybérletre vonatkozó megállapodás keretében forgalmazó légi fuvarozóként járhat el olyan két pont között közlekedő légi járatokon, amelyek közül az egyik a másik Fél területén, a másik pedig valamely harmadik ország területén található, feltéve, hogy a következő feltételek teljesülnek:

               (a)
                     az üzemeltető légi fuvarozó tekintetében – az adott esettől függően – az (1) bekezdés a) vagy a b) pontjában meghatározott feltételek; valamint

               (b)
                     a szóban forgó légi közlekedési szolgáltatás a forgalmazó légi fuvarozó által az illetősége szerinti Fél területének egy pontja és valamely harmadik ország területének egy pontja között végzett szállítás részét képezi.

               3.
                     Az e cikkben említett megállapodások keretében értékesített minden egyes jegy tekintetében a vásárlót a foglaláskor tájékoztatni kell arról, hogy a szolgáltatás egyes szakaszait melyik légitársaság fogja teljesíteni. Amennyiben ez nem lehetséges, vagy a helyfoglalást követő változás esetén haladéktalanul tájékoztatni kell az utast az üzemeltető légi fuvarozó kilétéről, miután arra fény derült. Az utasfelvételkor vagy – amennyiben a csatlakozó járathoz nincs szükség utasfelvételre – a beszállás előtt minden esetben közölni kell az utassal az üzemeltető légi fuvarozó(k) kilétét.

               4.
                     A Felek előírhatják az e cikkben említett megállapodások illetékes hatóságaik általi jóváhagyását az e cikkben meghatározott feltételeknek, valamint az e megállapodásban foglalt egyéb követelményeknek – nevezetesen a verseny, a biztonság és a védelem tekintetében – való megfelelés ellenőrzése céljából.

               5.
                     A közös járatüzemeltetésre vagy üléshelybérletre vonatkozó megállapodások alkalmazása semmi esetre sem eredményezheti azt, hogy a Felek légitársaságai az AIRTRN.3. cikkben [Forgalmi jogok] előírtaktól eltérő forgalmi jogokat gyakoroljanak e megállapodás alapján.

               AIRTRN.5. cikk: Működési rugalmasság

               A Felek által az AIRTRN.3. cikk [Forgalmi jogok] (2), (3) és (4) bekezdésével összhangban kölcsönösen biztosított jogok – az ott meghatározott korlátokon belül – magukban foglalják a következő előjogokat:

               (a)
                     légi járatok üzemeltetése egyik vagy mindkét irányban;

               (b)
                     különböző járatszámok kombinálása a légi jármű ugyanazon üzemeltetése során;

               (c)
                     az útvonalterv pontjainak bármilyen kombinációban és bármilyen sorrendben történő kiszolgálása;

               (d)
                     a forgalom átcsoportosítása bármely ponton ugyanazon légitársaság egyik légi járművéről valamely másik légi járművére (légi járművek bármely kombinációja);

               (e)
                     az út megszakítása bármely Fél területén lévő vagy azon kívüli pontokon;

               (f)
                     tranzitszállítás végrehajtása a másik Fél területén keresztül;

               (g)
                     a forgalom kombinálása ugyanazon a légi járművön, tekintet nélkül a forgalom eredetére;

               (h)
                     egynél több pont kiszolgálása ugyanazon légi járattal (co-terminalling).

               AIRTRN.6. cikk: Működési engedély és műszaki jogosítvány

               1.
                     Az egyik Fél légitársasága által az e cím szerinti légi közlekedési szolgáltatások nyújtása céljából az előírt formában és módon benyújtott működési engedély iránti kérelem kézhezvételekor a másik Félnek a lehető legrövidebb eljárási időn belül meg kell adnia a megfelelő engedélyeket és jogosítványokat, feltéve, hogy az alábbi feltételek mindegyike teljesül:

               (a)
                     az Egyesült Királyság légitársasága esetében:

               (i)
                     a légitársaság tulajdonjoga – közvetlenül vagy többségi tulajdon révén – és tényleges ellenőrzése az Egyesült Királyság, annak állampolgárai vagy mindkettő kezében van;

               (ii)
                     a légitársaság üzleti tevékenységének fő helye az Egyesült Királyság területén található, és a légitársaság az Egyesült Királyság jogszabályainak megfelelő érvényes működési engedéllyel rendelkezik; valamint

               (iii)
                     a légitársaság az Egyesült Királyság illetékes hatósága által kiállított üzembentartási engedéllyel rendelkezik – ezt a hatóságot egyértelműen meg kell határozni, és ez a hatóság tényleges szabályozási ellenőrzést gyakorol és tart fenn a légitársaság felett.

               (b)
                     Uniós légitársaság esetében:

               (i)
                     a légitársaság tulajdonjoga – közvetlenül vagy többségi tulajdon révén – és tényleges ellenőrzése egy vagy több tagállam, az Európai Szabadkereskedelmi Társulás más tagállamai, Svájc, ezen államok állampolgárai vagy ezek kombinációja kezében van;

               (ii)
                     a légitársaság üzleti tevékenységének fő helye az Unió területén található, és a légitársaság az uniós jogszabályoknak megfelelő érvényes működési engedéllyel rendelkezik; valamint

               (iii)
                     a légitársaság az Unió vagy valamely tagállam illetékes hatósága által kiállított üzembentartási engedéllyel rendelkezik – ezeket a hatóságokat egyértelműen meg kell határozni, és e hatóságok tényleges szabályozási ellenőrzést gyakorolnak és tartanak fenn a légitársaság felett;

               (c)
                     az AIRTRN.18. [A légi közlekedés biztonsága] és az AIRTRN.19. cikkben [A légi közlekedés védelme] foglaltak teljesülnek; valamint

               (d)
                     a légitársaság eleget tesz a kérelmet vagy kérelmeket elbíráló Fél által a nemzetközi légi fuvarozás tekintetében rendszerint alkalmazott törvények és rendelkezések értelmében meghatározott feltételeknek;

               2.
                     Az (1) bekezdés a) pontjának i. alpontjában foglaltak ellenére, az Egyesült Királyság légitársaságai részére meg kell adni a megfelelő működési engedélyeket és jogosítványokat, feltéve, hogy az alábbi feltételek mindegyike teljesül:

               (a)
                     az (1) bekezdés a) pontjának ii. és iii. alpontjában, valamint c) és d) pontjában meghatározott feltételek teljesülnek;

               (b)
                     a légitársaság tulajdonjoga – közvetlenül vagy többségi tulajdon révén – és tényleges ellenőrzése egy vagy több tagállam, az Európai Szabadkereskedelmi Társulás más tagállamai, Svájc, ezen államok állampolgárai vagy ezek kombinációja kezében van, akár egyedül, akár az Egyesült Királysággal és/vagy az Egyesült Királyság állampolgáraival együtt;

               (c)
                     az átmeneti időszak lejártának napján a légitársaság az uniós jogszabályoknak megfelelő érvényes működési engedéllyel rendelkezett.

               3.
                     Az (1) és (2) bekezdés alkalmazásában a tényleges szabályozási ellenőrzést többek között az alábbiak bizonyíthatják:

               (a)
                     az érintett légitársaság, amely az illetékes hatóság által kiállított érvényes működési engedéllyel vagy jogosítvánnyal rendelkezik, és megfelel a nemzetközi légi járatok működtetésére vonatkozó működési engedélyt vagy jogosítványt kiállító Fél kritériumainak; és

               (b)
                     az adott Fél az érintett légitársaság tekintetében a repülésbiztonsági és -védelmi felügyeletet biztosító, az ICAO-előírásoknak megfelelő programokkal rendelkezik és ilyeneket tart fenn.

               4.
                     A működési engedélyek és műszaki jogosítványok odaítélésekor a Felek a másik Fél valamennyi légitársaságát megkülönböztetésmentes módon kezelik.

               5.
                     Az egyik Fél légitársasága működési engedély iránti kérelmének kézhezvételekor a másik Fél ugyanúgy elismeri az első Félnek az érintett légitársaság alkalmasságára és/vagy illetőségére vonatkozó megállapítását, mintha ezt a megállapítást saját illetékes hatóságai tették volna, és az AIRTRN.8. cikk [A működési engedély elutasítása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása] (3) bekezdésében foglalt esetek kivételével ilyen kérdésekkel a továbbiakban nem foglalkozik.

               AIRTRN.7. cikk: Üzemeltetési tervek, programok és menetrendek

               Az e cím alapján üzemeltetett légi járatokra vonatkozó üzemeltetési tervek, programok vagy menetrendek bejelentését a Felek csak tájékoztatási céllal írhatják elő. Amennyiben valamelyik Fél ilyen bejelentési kötelezettséget ír elő, köteles a légi közlekedési közvetítőkre és a másik Fél légitársaságaira háruló, az értesítési követelményekből és eljárásokból adódó adminisztratív terheket minimálisra csökkenteni.

               AIRTRN.8. cikk: A működési engedély elutasítása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása

               1.
                     Az Unió e cikk (3)–(5) bekezdésével összhangban felléphet az Egyesült Királyság valamely légitársasága ellen az alábbi esetek bármelyikének fennállása esetén:

               (a)
                     ha az AIRTRN.6. cikke [Működési engedély és műszaki jogosítvány] (1) bekezdésének a) pontjával összhangban megadott engedélyek és jogosítványok esetében az ott meghatározott bármelyik feltétel nem teljesül;

               (b)
                     ha az AIRTRN.6. cikk [Működési engedély és műszaki jogosítvány] (2) bekezdésével összhangban megadott engedélyek és jogosítványok esetében az ott meghatározott bármelyik feltétel nem teljesül;

               (c)
                     ha a légitársaság nem tett eleget az AIRTRN.10. cikkben [A jogszabályok és egyéb rendelkezések betartása] említett jogszabályoknak és egyéb rendelkezéseknek; vagy

               (d)
                     betegségek terjedésének megelőzése vagy megfékezése, a terjedés elleni védekezés, illetve a közegészség más jellegű védelme érdekében ilyen intézkedésre van szükség.

               2.
                     Az Egyesült Királyság e cikk (3)–(5) bekezdésével összhangban felléphet az Unió valamely légitársasága ellen az alábbi esetek bármelyikének fennállása esetén:

               (a)
                     ha az AIRTRN.6. cikk [Működési engedély és műszaki jogosítvány] (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott bármelyik feltétel nem teljesül;

               (b)
                     ha a légitársaság nem tett eleget az e cím AIRTRN.10. cikkében [A jogszabályok és egyéb rendelkezések betartása] említett jogszabályoknak és egyéb rendelkezéseknek; vagy

               (c)
                     betegségek terjedésének megelőzése vagy megfékezése, a terjedés elleni védekezés, illetve a közegészség más jellegű védelme érdekében ilyen intézkedésre van szükség.

               3.
                     Amennyiben az egyik Fél alapos okkal feltételezi, hogy a másik Fél valamely légitársasága az (1) vagy adott esetben a (2) bekezdésben meghatározott helyzetek valamelyikében van, és e tekintetben intézkedést kell hozni, az adott Fél a lehető leghamarabb írásban értesíti a másik Felet a működési engedély vagy a műszaki jogosítvány tervezett elutasításának, felfüggesztésének vagy korlátozásának okairól, és konzultációt kér.

               4.
                     Az ilyen konzultációkat a lehető leghamarabb, de legkésőbb az erre vonatkozó kérelem kézhezvételétől számított 30 napon belül meg kell kezdeni. Ha a konzultációk megkezdésének időpontjától számított 30 napon belül vagy más megegyezéses időpontig nem sikerül kielégítő megállapodásra jutni, vagy nem kerül sor az elfogadott korrekciós intézkedésre, akkor ez a konzultációt kérő Fél számára alapot képez arra, hogy az AIRTRN.6. cikknek [Működési engedély és műszaki jogosítvány] és az AIRTRN.10. cikknek [A jogszabályok és egyéb rendelkezések betartása] való megfelelés biztosítása érdekében a másik Fél légitársaságának működési engedélyét vagy műszaki jogosítványát elutasítsa, visszavonja, felfüggessze, feltételekhez kösse vagy korlátozza. Amennyiben intézkedéseket hoztak egy légitársaság működési engedélyének vagy műszaki jogosítványának elutasítására, visszavonására, felfüggesztésére vagy korlátozására, a Felek az INST.14. cikk [Választottbírósági eljárás] szerinti választottbírósági eljáráshoz folyamodhatnak az INST.13. cikk [Konzultációk] szerinti előzetes konzultáció lefolytatása nélkül. A választottbíróság az INST.19. cikk [Sürgős eljárások] alkalmazásában sürgős esetként kezeli a kérdést. Valamelyik Fél kérésére a választottbíróság a jogerős ítéletének meghozataláig ideiglenes enyhítő intézkedések elfogadását rendelheti el, beleértve a bármely Fél által e cikk alapján hozott intézkedések módosítását vagy felfüggesztését.

               5.
                     A (3) és (4) bekezdés sérelme nélkül, az (1) bekezdés c) és d) pontjában, valamint a (2) bekezdés b) és c) pontjában említett esetekben a Felek azonnali vagy sürgősségi intézkedéseket hozhatnak, ha a fennálló vészhelyzet miatt vagy a jogszabályoknak való további meg nem felelés megelőzése érdekében ilyen intézkedésekre van szükség. A meg nem felelés további fennállásáról olyan esetben lehet beszélni, ha a Felek illetékes hatóságai között korábban már szóba került a meg nem felelés kérdése.

               6.
                     Ez a cikk nem érinti az első tárgykör XI. címében [A nyílt és tisztességes versenyt és a fenntartható fejlődést elősegítő egyenlő versenyfeltételek], az AIRTRN 11. cikkének [A megkülönböztetés tilalma] (4) bekezdésében, az AIRTRN 18. cikkének [A légi közlekedés biztonsága] (4), (6) és (8) bekezdésében és az AIRTRN 19. cikkének [A légi közlekedés védelme] (12) bekezdésében foglalt rendelkezéseket, valamint a hatodik rész I. címében [Vitarendezés] megállapított vitarendezési eljárást vagy az abból eredő intézkedéseket.

               AIRTRN.9. cikk: A légitársaságok tulajdonlása és ellenőrzése

               A Felek elismerik a saját légitársaságaik tulajdonlásának és ellenőrzésének folyamatos liberalizálásából származó lehetséges előnyöket. A Felek megállapodnak abban, hogy a légi közlekedési szakbizottságban megvizsgálják a légitársaságaik tulajdonjogának és ellenőrzésének kölcsönös liberalizációjára vonatkozó lehetőségeket e megállapodás hatálybalépésétől számított 12 hónapon belül, majd azt követően az egyik Fél erre irányuló kérelmének kézhezvételétől számított 12 hónapon belül. Az említett vizsgálat eredményeként a Felek határozhatnak úgy, hogy módosítják e címet.

               AIRTRN.10. cikk: A jogszabályok és egyéb rendelkezések betartása

               1.
                     Az egyik Fél azon jogszabályait és egyéb rendelkezéseit, amelyek a nemzetközi légi fuvarozásban részt vevő légi járművek területükre történő belépésére, ottani üzemeltetésére és onnan történő távozására vonatkoznak, a másik Fél légitársaságainak be kell tartaniuk az adott Fél területére történő belépéskor, ott-tartózkodáskor, illetve onnan történő kilépéskor.

               2.
                     Az egyik Fél területére történő belépéskor, ott-tartózkodáskor, illetve onnan való távozáskor a másik Fél légitársaságai által szállított utasoknak, személyzetnek, poggyásznak, áruknak és/vagy postai küldeményeknek meg kell felelniük az utasoknak, személyzetnek, poggyásznak, áruknak és/vagy postai küldeményeknek az adott területre történő belépésével, ott-tartózkodásával, valamint onnan történő kilépésével kapcsolatos jogszabályoknak és egyéb rendelkezéseknek (beleértve a belépésre, a vámkezelésre, a bevándorlásra, az útlevelekre, a vámeljárásokra és a karanténra vonatkozó rendelkezéseket, illetve a postai küldemények esetében a postai rendelkezéseket).

               3.
                     A Felek saját területükön lehetővé teszik a másik Fél légitársaságai számára, hogy intézkedéseket hozzanak annak biztosítására, hogy csak a másik Fél területére történő belépéshez vagy az ott történő átutazáshoz szükséges úti okmányokkal rendelkező személyeket szállítsanak.

               AIRTRN.11. cikk: A megkülönböztetés tilalma

               1.
                     Az első tárgykör XI. címének [A nyílt és tisztességes versenyt és a fenntartható fejlődést elősegítő egyenlő versenyfeltételek] sérelme nélkül, a Felek saját joghatóságukon belül megszüntetik a megkülönböztetés minden olyan formáját, amely hátrányosan befolyásolná a másik Fél légitársaságainak tisztességes és egyenlő versenyfeltételeit az e címben biztosított jogok gyakorlása során.

               2.
                     Valamelyik Fél (a továbbiakban: kezdeményező Fél) a (3)–(6) bekezdés szerint járhat el, amennyiben úgy ítéli meg, hogy légitársaságai tisztességes és egyenlő versenyfeltételeit az e címben biztosított jogok gyakorlása során hátrányosan befolyásolja az (1) bekezdés által tiltott megkülönböztetés.

               3.
                     A kezdeményező Félnek konzultáció iránti írásbeli kérelmet kell benyújtania a másik Félhez (a továbbiakban: megkeresett Fél). A Felek eltérő megállapodása hiányában a konzultációt a kérelem kézhezvételétől számított 30 napon belül meg kell kezdeni.

               4.
                     Amennyiben a kezdeményező Fél és a megkeresett Fél a (3) bekezdésben említett, konzultáció iránti kérelem kézhezvételétől számított 60 napon belül nem jut megállapodásra az ügyben, a kezdeményező Fél intézkedéseket hozhat az (1) bekezdés által tiltott megkülönböztetésből hasznot húzó valamennyi légitársasággal vagy azok egy részével szemben, beleértve az érintett légitársaságok működési engedélyeinek vagy műszaki jogosítványának elutasítására, visszavonására, felfüggesztésére, feltételekhez kötésére vagy korlátozására irányuló intézkedéseket is.

               5.
                     A (4) bekezdés alapján hozott intézkedéseknek megfelelőnek és arányosnak kell lenniük, és az alkalmazási körük és időtartamuk tekintetében a helyzet orvoslásához feltétlenül szükséges mértékre kell korlátozódniuk, a kezdeményező Fél légitársaságainak okozott kár enyhítése és azon légitársaságok jogtalan előnyének megszüntetése érdekében, amelyek ellen irányulnak.

               6.
                     Amennyiben a konzultációk nem vezetnek eredményre, vagy amennyiben a (4) bekezdés alapján intézkedéseket hoznak, a Felek az INST.14. cikk [Választottbírósági eljárás] szerinti választottbírósági eljáráshoz folyamodhatnak az INST.13. cikk [Konzultációk] szerinti előzetes konzultáció lefolytatása nélkül. A választottbíróság az INST.19. cikk [Sürgős eljárások] alkalmazásában sürgős esetként kezeli a kérdést. Valamelyik Fél kérésére a választottbíróság a jogerős ítéletének meghozataláig ideiglenes enyhítő intézkedések elfogadását rendelheti el, beleértve a bármely Fél által e cikk alapján hozott intézkedések módosítását vagy felfüggesztését.

               7. Az (2) bekezdés ellenére, a Felek nem járnak el az (3)–(6) bekezdés alapján az első tárgykör XI. címének [A nyílt és tisztességes versenyt és a fenntartható fejlődést elősegítő egyenlő versenyfeltételek] hatálya alá tartozó magatartásokkal kapcsolatban.

               AIRTRN.12. cikk: Üzleti tevékenység

               1.
                     A Felek egyetértenek abban, hogy a légitársaságok üzleti tevékenységének útjában álló akadályok gátolnák az e cím révén elérendő előnyöket. A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a mindkét Fél légitársaságainak üzleti tevékenységét gátló akadályok megszüntetése érdekében, amennyiben az említett akadályok gátolhatják a kereskedelmi ügyletek lebonyolítását, versenytorzulást idézhetnek elő vagy befolyásolják a versenyfeltételek egyenlőségét.

               2.
                     A légi közlekedési szakbizottság nyomon követi a légitársaságok üzleti tevékenysége előtt álló akadályok hatékony kezelése terén elért eredményeket.

               AIRTRN.13. cikk: Kereskedelmi célú üzemben tartás

               1.
                     A Felek biztosítják egymásnak a (2)–(7) bekezdésben meghatározott jogokat. E jogok gyakorlása céljából a Felek légitársaságai nem kötelesek fenntartani helyi szponzort.

               2.
                     A légitársaságok képviselői tekintetében:

               (a)
                     az egyik Fél légitársaságai által az e cím szerinti szolgáltatások nyújtásához szükséges irodák és létesítmények létrehozását korlátozás és hátrányos megkülönböztetés nélkül engedélyezni kell a másik Fél területén;

               (b)
                     a biztonsági és védelmi szabályok sérelme nélkül, amennyiben ezek az irodák és létesítmények egy repülőtéren találhatók, a rendelkezésre álló tér függvényében korlátozások alá eshetnek;

               (c)
                     a Felek – a belépésre, a tartózkodásra és a munkavállalásra vonatkozó jogszabályaikkal és egyéb rendelkezéseikkel összhangban – engedélyezik a másik Fél légitársaságai számára, hogy az engedélyező Fél területére bevigyék az általuk e cím szerinti légi közlekedési szolgáltatások nyújtásához észszerűen szükségesnek tartott igazgatási, értékesítési, műszaki, üzemeltetési és egyéb szakembereket, és azokat ott foglalkoztassák. Amennyiben az e bekezdésben említett személyzetnek munkavállalási engedélyre van szüksége – beleértve azokat is, akik bizonyos ideiglenes feladatokat látnak el –, a Felek indokolatlan késedelem nélkül feldolgozzák az ilyen engedély iránti kérelmeket, a vonatkozó jogszabályoknak és egyéb rendelkezéseknek megfelelően.

               3.
                     A földi kiszolgálás tekintetében:

               (a)
                     mindegyik Fél lehetővé teszi a másik Fél légitársaságai számára, hogy a területén saját kiszolgálást végezzenek a biztonsági vagy védelmi megfontolásokon alapuló, illetve fizikai vagy működési korlátokból eredő korlátozásoktól eltérő bármely más korlátozás nélkül;

               (b)
                     a Felek nem kötelezik a másik Fél légitársaságait arra, hogy a szolgáltatásnyújtás helye szerinti Fél jogszabályainak és egyéb rendelkezéseinek megfelelően a piacon jelen lévő földi kiszolgálási szolgáltatók közül egy vagy több szolgáltatót válasszanak;

               (c)
                     az a) pont sérelme nélkül, amennyiben az egyik Fél jogszabályai és egyéb rendelkezései bármilyen módon korlátozzák vagy szűkítik a földi kiszolgálást végző szolgáltatók közötti szabad versenyt, az adott Fél biztosítja, hogy a másik Fél légitársaságai számára minden szükséges földi kiszolgálási szolgáltatás rendelkezésre álljon, és azt nem kevésbé kedvező feltételek mellett nyújtsák, mint amelyek mellett azt bármely más légitársaság igénybe veheti.

               4.
                     A repülőtéri résidőkiosztás tekintetében a Felek gondoskodnak arról, hogy a területükön lévő repülőtereken rendelkezésre álló résidők kiosztására vonatkozó rendelkezéseket, iránymutatásokat és eljárásokat átlátható, hatékony és megkülönböztetésmentes módon, kellő időben alkalmazzák.

               5.
                     A helyi kiadások, valamint a pénzeszközök és jövedelmek átutalása tekintetében:

               (a)
                     az első tárgykör IV. címének [Tőkemozgások, fizetések, átutalások és ideiglenes védintézkedések] rendelkezéseit az e cím által szabályozott kérdésekre kell alkalmazni, az AIRTRN.6. cikk [Működési engedély és műszaki jogosítvány] sérelme nélkül;

               (b)
                     a Felek biztosítják egymásnak a c)–e) pontban meghatározott kedvezményeket;

               (c)
                     a közlekedési és kapcsolódó szolgáltatásoknak a Felek légitársaságai általi értékesítése vagy vásárlása esetén az árak – a légitársaság belátása szerint – font sterlingben is megadhatók akkor, ha az értékesítés vagy vásárlás az Egyesült Királyság területén történik, ha pedig az értékesítésre vagy vásárlásra valamely tagállam területén kerül sor, az árak az adott tagállam pénznemében is megadhatók;

               (d)
                     az egyes Felek légitársaságai saját belátásuk szerint helyi pénznemben fizethetik a helyi kiadásokat;

               (e)
                     a Felek légitársaságai kérésre bármikor és bármilyen módon átutalhatják a légi közlekedési szolgáltatások vagy a légi fuvarozáshoz közvetlenül kapcsolódó tevékenységek másik Fél területén történő értékesítéséből származó, a helyileg kifizetett összegeket meghaladó bevételeket a választásuk szerinti országba. Az átváltást és az átutalást azonnal, korlátozás és illetékkivetés nélkül engedélyezni kell a fuvarozó utalásra vonatkozó alapkérelmének időpontjában a folyó bankműveletekre és átutalásokra alkalmazandó piaci átváltási árfolyamon, és azokra a bankok által az ilyen átváltásokra és átutalásokra szokványosan alkalmazott díjakon felül nem szabható ki egyéb díj.

               6.
                     Az intermodális szállítás tekintetében:

               (a)
                     az utasszállítás tekintetében a Felek nem vonhatják a felszíni fuvarozást végző szolgáltatókat a légi fuvarozásra vonatkozó jogszabályok és egyéb rendelkezések hatálya alá pusztán azon az alapon, hogy a szóban forgó felszíni fuvarozást a légitársaság a saját nevében kínálja;

               (b)
                     az első tárgykör II. címében [Szolgáltatások és beruházások] és annak mellékleteiben, valamint a harmadik tárgykör I. címében [Közúti árufuvarozás] és annak mellékletében meghatározott feltételekre és képesítésekre is figyelemmel, a nemzetközi légi fuvarozáshoz kapcsolódóan valamennyi Fél légitársaságai korlátozás nélkül végezhetnek bármilyen felszíni árufuvarozást a Felek területén vagy harmadik országok területén található bármely pontra vagy pontról, beleértve minden vámhivatallal rendelkező repülőtérre és repülőtérről történő szállítást, és beleértve adott esetben a vámszabad raktárban lévő áru fuvarozásának az irányadó jogszabályok és egyéb rendelkezések szerinti jogát. Az ilyen – felszínen vagy légi úton haladó – áru vámkezelésre jogosult, illetve azzal a repülőtéri vámhivatalhoz lehet fordulni. A légitársaságok dönthetnek arról, hogy a felszíni fuvarozást maguk végzik-e, vagy azt más felszíni fuvarozókkal kötött megállapodások – köztük közös járatüzemeltetésre vonatkozó megállapodások – keretében biztosítják, ideértve a más légi fuvarozók és közvetett légi árufuvarozó szolgáltatók által üzemeltetett felszíni fuvarozást. Az ilyen intermodális árufuvarozási szolgáltatások kínálhatók átmenő szolgáltatásként és a kombinált légi és felszíni fuvarozásra együttesen kiszabott áron, feltéve, hogy a fuvaroztatókat tájékoztatják az érintett fuvarozást végző szolgáltatókról.

               7.
                     A bérlet (lízing) tekintetében:

               (a)
                     a Felek biztosítják egymás számára azt a jogot, hogy légitársaságaik a 3. cikkel [Forgalmi jogok] összhangban légi közlekedési szolgáltatásokat nyújtsanak az alábbi módokon:

               (i)
                     bármely bérbeadótól személyzet nélkül bérelt légi jármű felhasználásával;

               (ii)
                     az Egyesült Királyság légitársaságai esetében a Felek más légitársaságaitól személyzettel együtt bérelt légi jármű felhasználásával;

               (iii)
                     uniós légitársaságok esetében más uniós légitársaságoktól személyzettel együtt bérelt légi jármű felhasználásával;

               (iv)
                     a ii. és iii. alpontban említett légitársaságoktól eltérő légitársaságtól személyzettel együtt bérelt légi járművek felhasználásával, feltéve, hogy a bérletet kivételes szükségletek, időszakos kapacitásigény vagy a bérbevevő működési nehézségei indokolják, és a bérlet nem haladja meg az ezen igények kielégítéséhez vagy e nehézségek leküzdéséhez feltétlenül szükséges időtartamot;

               (b)
                     az e bekezdésben meghatározott feltételeknek való megfelelés ellenőrzése és az alkalmazandó biztonsági és védelmi követelményekkel való összhang ellenőrzése céljából a Felek előírhatják, hogy a bérleti megállapodásokat illetékes hatóságaik hagyják jóvá;

               (c)
                     amennyiben azonban valamelyik Fél ilyen jóváhagyást ír elő, törekednie kell a jóváhagyási eljárások felgyorsítására és az érintett légitársaságokra háruló adminisztratív terhek minimálisra csökkentésére;

               (d)
                     e bekezdés rendelkezései nem érintik a Felek által hozott, a légi járműveknek az adott Fél légitársaságai általi bérbeadására vonatkozó jogszabályokat és egyéb rendelkezéseket.

               AIRTRN.14. cikk: Adózásra vonatkozó rendelkezések

               1.
                     Az egyik Fél területére történő megérkezéskor a másik Fél légitársaságai által a nemzetközi légi fuvarozásban üzemeltetett légi jármű, annak szokásos felszerelései, üzem- és kenőanyagai, műszaki fogyóeszközei, földi berendezései, pótalkatrészei (a hajtóműveket is beleértve), a légi jármű készletei (többek között, de nem kizárólag az utasok által a repülés alatt korlátozott mennyiségekben megvásárolható vagy elfogyasztható élelmiszerek, italok és égetett szeszes italok, dohányáru és egyéb termékek), valamint más, kizárólag a nemzetközi légi fuvarozásban részt vevő légi jármű üzemeltetésével vagy kiszolgálásával kapcsolatos vagy annak során használt cikkek – feltéve, hogy e berendezések és készletek a légi jármű fedélzetén maradnak – viszonossági alapon mentesek minden, a nemzeti vagy helyi hatóságok, illetőleg az Unió által előírt importkorlátozás, vagyon- és tőkeadó, vám, jövedéki adó, ellenőrzési díj, hozzáadottérték-adó (héa) vagy más hasonló közvetett adó, valamint bármilyen egyéb hasonló díj és egyéb teher alól.

               2.
                     Viszonossági alapon mentesek továbbá az (1) bekezdésben említett adók, vámok, díjak és egyéb terhek alól a következő áruk:

               (a)
                     a valamelyik Fél területére – észszerű határokon belül – bevitt vagy ott beszerzett, és a másik Fél nemzetközi légi fuvarozásban részt vevő légitársaságának a területről eltávozó légi járművén való felhasználás céljából a légi jármű fedélzetére felvitt készletek, még abban az esetben is, ha ezeket a készleteket a repülésnek azon Fél területére eső szakaszán használják fel, ahol azokat a fedélzetre felvitték;

               (b)
                     az egyik Fél területére a másik Fél légitársasága által a nemzetközi légi fuvarozásban használt légi jármű műszaki kiszolgálása, karbantartása vagy javítása céljából bevitt földi berendezések és pótalkatrészek (beleértve a hajtóműveket is);

               (c)
                     az egyik Fél területére a másik Fél nemzetközi légi fuvarozásban részt vevő légitársaságának légi járművén való felhasználás céljából bevitt vagy ott beszerzett kenőanyagok és műszaki fogyóeszközök (az üzemanyagok kivételével), még abban az esetben is, ha a szóban forgó a készleteket a repülésnek azon Fél területére eső szakaszán használják, ahol azokat a fedélzetre felvitték; és

               (d)
                     a Felek vámjogszabályai értelmében, az egyik Fél területére bevitt vagy ott beszerzett olyan nyomtatott anyagok, amelyeket a másik Fél nemzetközi légi fuvarozásban részt vevő légitársaságának a területet elhagyó légi járművén való felhasználás céljából a fedélzetre felvittek, még akkor is, ha ezeket a készleteket a repülés azon Fél területére eső szakaszán használják, ahol azokat a fedélzetre felvitték.

               3.
                     A Felek légitársaságai által üzemben tartott légi járműveken tárolt, e cikk (1) bekezdésében említett szokásos fedélzeti berendezések, valamint szokásosan a fedélzeten tárolt anyagok, készletek és pótalkatrészek a másik Fél területén csak a másik Fél vámhatóságának jóváhagyásával rakodhatók ki, és azok újraexportálás vagy a hatályos rendelkezéseknek megfelelő egyéb eltávolítás időpontjáig az említett hatóságok felügyelete vagy ellenőrzése alá helyezhetők.

               4.
                     Az e cikkben biztosított, vámok, nemzeti jövedéki adók és hasonló nemzeti díjak alóli mentességek abban az esetben is igénybe vehetők, ha az egyik Fél légitársasága(i) az e cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott tételeknek a másik Fél területére történő átszállítása vagy kölcsönzése céljából egy vagy több másik légitársasággal kötött(ek) megállapodást, feltéve, hogy ez utóbbi légitársaság(ok) számára az említett másik Fél hasonló mentességeket biztosít.

               5.
                     E cím egyetlen rendelkezése sem akadályozza a Feleket abban, hogy adót, vámot, díjat vagy illetéket vessenek ki az utasok részére értékesített, nem a fedélzeten történő fogyasztásra szánt árukra, a területükön belüli két olyan pont között üzemeltetett légi járat működtetésének egy szakasza során, ahol a beszállás vagy a kiszállás engedélyezett.

               6.
                     A valamelyik Fél területén közvetlenül áthaladó forgalomban érintett poggyász és áru mentesül az adók, illetékek, vámok, díjak és más hasonló terhek alól.

               7.
                     Az e cikk (2) bekezdésében említett berendezéseket és készleteket felszólításra az illetékes hatóságok felügyelete vagy ellenőrzése alá kell helyezni.

               8.
                     E cím nem érinti az Egyesült Királyság és a tagállamok között a jövedelem és a tőke kettős adóztatásának elkerülése tekintetében hatályban lévő, vonatkozó egyezmények rendelkezéseit.

               9.
                     A vámok, nemzeti jövedéki adók és hasonló nemzeti díjak alóli mentesség nem terjed ki az egyik Fél légitársaságának vagy légitársaságainak a másik Fél területén nyújtott szolgáltatások költségein alapuló díjakra.

               AIRTRN.15. cikk: Használati díjak

               1.
                     Az egyik Fél által a másik Fél légitársaságaira a léginavigációs szolgálatok és a légiforgalmi irányítás igénybevételéért kivethető használati díjaknak költségarányosnak és megkülönböztetésmentesnek kell lenniük. A másik Fél légitársaságaira kiszabott ilyen használati díjakat semmilyen esetben sem lehet a hasonló körülmények között bármely más légitársaság számára a díjak meghatározásakor rendelkezésre álló legelőnyösebb feltételeknél kedvezőtlenebb feltételek alapján kiszabni.

               2.
                     Az AIRTRN.13. cikk [Kereskedelmi célú üzemben tartás] (5) bekezdésének sérelme nélkül, a Felek biztosítják, hogy a másik Fél légitársaságaira kiszabható, az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérő használati díjak igazságosak, észszerűek, indokolatlan megkülönböztetéstől mentesek és a felhasználók csoportjai között méltányosan megosztottak legyenek. A másik Fél légitársaságaira kivetett használati díjak tükrözhetik – de nem haladhatják meg – a repülőtéren vagy a repülőtérrendszeren belül található megfelelő repülőtéri, repülőtéri környezeti és légiközlekedés-biztonsági berendezések és szolgáltatások biztosításának a teljes költségét. Az ilyen díjak tartalmazhatják az eszközök értékcsökkenés utáni észszerű megtérülését. A használati díjak által érintett berendezéseket és szolgálatokat hatékony és gazdaságos módon kell biztosítani. A másik Fél légitársaságaira kiszabott ilyen használati díjakat semmilyen esetben sem lehet a hasonló körülmények között bármely más légitársaság számára a díjak meghatározásakor rendelkezésre álló legelőnyösebb feltételeknél kedvezőtlenebb feltételek alapján kiszabni.

               3.
                     Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott elvek helyes alkalmazásának biztosítása érdekében a Felek biztosítják, hogy a területükön működő, díjszabásért felelős illetékes hatóságok vagy szervek, valamint az érintett szolgáltatásokat és létesítményeket használó légitársaságok között konzultációkra kerüljön sor, és hogy a díjszabásért felelős illetékes hatóságok vagy szervek és a légitársaságok szükség szerint megosszák egymással az ilyen információkat. A Felek biztosítják, hogy a díjszabásért felelős illetékes hatóságok észszerű időn belül tájékoztassák a felhasználókat a használati díjak módosítására irányuló minden javaslatról annak érdekében, hogy a felhasználók kifejthessék álláspontjukat a módosítások végrehajtása előtt.

               AIRTRN.16. cikk: Viteldíjak

               1.
                     A Felek lehetővé teszik, hogy a Felek légitársaságai e címmel összhangban a tisztességes verseny alapján szabadon állapítsák meg a viteldíjaikat.

               2.
                     A Felek nem köthetik jóváhagyáshoz egymás légitársaságainak viteldíjait.

               AIRTRN.17. cikk: Statisztikák

               1.
                     A Felek a légi közlekedési szakbizottság keretében együttműködnek annak érdekében, hogy elősegítsék az e cím hatálya alá tartozó légi fuvarozásra vonatkozó statisztikai információk cseréjét.

               2.
                     Kérésre a Felek – vonatkozójogszabályaiknak és egyéb rendelkezéseiknek megfelelően, megkülönböztetésmentes módon és a megkövetelhetőség észszerű határain belül – a másik Fél rendelkezésére bocsátják az e cím hatálya alá tartozó légi fuvarozásra vonatkozóan rendelkezésre álló, nem bizalmas és üzleti szempontból nem érzékeny statisztikáikat.

               AIRTRN.18. cikk: A légi közlekedés biztonsága

               1.
                     A Felek újólag megerősítik a légi közlekedés biztonsága terén folytatott szoros együttműködés fontosságát.

               2.
                     Az egyik Fél által kiállított vagy érvényesített, és még mindig érvényes légi alkalmassági bizonyítványokat, képesítési bizonyítványokat és engedélyeket a másik Fél és annak illetékes hatóságai az e cím alapján légi járatok üzemeltetése céljából érvényesnek ismerik el, feltéve, hogy az ilyen bizonyítványokat vagy engedélyeket legalább az egyezmény értelmében bevezetett vonatkozó nemzetközi szabványokkal összhangban állították ki vagy érvényesítették.

               3.
                     A Felek bármikor konzultációt kérhetnek a másik Fél által a légi közlekedési berendezések, a hajózó személyzet, a légi járművek és azok üzemeltetésére vonatkozóan meghatározott és érvényesített biztonsági szabványokkal kapcsolatban. A konzultációkra a kérelem kézhezvételétől számított 30 napon belül kell sort keríteni.

               4.
                     Ha az ilyen konzultációk nyomán az egyik Fél megállapítja, hogy a másik Fél nem tart fenn és nem alkalmaz ténylegesen olyan biztonsági előírásokat az e cikk (2) bekezdésében említett területeken, amelyek legalább egyenértékűek az egyezmény alapján az adott időpontban előírt minimumszabályokkal, az első Fél értesíti a másik Felet ezekről a megállapításokról és az e minimumszabályoknak való megfeleléshez általa szükségesnek ítélt lépésekről, a másik Fél pedig megteszi a megfelelő korrekciós intézkedéseket. Amennyiben a másik Fél 15 napon – vagy a Felek által közösen megállapított hosszabb határidőn – belül nem teszi meg a megfelelő korrekciós intézkedéseket, ez a megkereső Fél számára alapot biztosít arra, hogy elutasítsa, visszavonja, felfüggessze, feltételekhez kösse vagy korlátozza a működési engedélyt vagy műszaki jogosítványt, vagy más módon elutasítsa, visszavonja, felfüggessze, feltételekhez kösse vagy korlátozza a másik Fél biztonsági felügyelete alá tartozó légi fuvarozó tevékenységét.

               5.
                     Az egyik Fél légitársasága(i) által vagy – bérleti megállapodás alapján – nevében üzemeltetett bármely légi jármű földi ellenőrzésnek vethető alá, amíg a másik Fél területén található, feltéve, hogy ez nem okoz indokolatlan késedelmet a légi jármű üzemeltetésében.

               6.
                     Amennyiben a földi ellenőrzés vagy a földi ellenőrzések sorozata nyomán megállapítható, hogy komoly aggályok merülnek fel azzal kapcsolatban, hogy

               (a)
                     egy légi jármű vagy egy légi jármű üzemben tartása megfelel-e az egyezmény alapján az adott időpontban előírt minimumszabályoknak; vagy

               (b)
                     az egyezmény alapján az adott időpontban előírt biztonsági szabványok betartása és végrehajtása megfelelő-e.

               Amennyiben a földi ellenőrzés(eke)t végző Fél megállapít a) vagy b) pont szerinti komoly aggályokat, megállapításairól értesíti a másik Félnek a légi járművet üzemben tartó légitársaság biztonsági felügyeletéért felelős illetékes hatóságait, és tájékoztatja azokat az említett minimumszabályoknak való megfeleléshez szükségesnek tartott lépésekről. Amennyiben 15 napon – vagy a Felek által közösen megállapított hosszabb határidőn – belül nem kerül sor a megfelelő korrekciós intézkedések végrehajtására, ez az első Fél számára alapot biztosít arra, hogy elutasítsa, visszavonja, felfüggessze, feltételekhez kösse vagy korlátozza a működési engedélyt vagy műszaki engedélyt, vagy más módon elutasítsa, visszavonja, felfüggessze, feltételekhez kösse vagy korlátozza a légi járművet üzemeltető légitársaság tevékenységét.

               7.
                     Amennyiben megtagadják az egyik Fél légitársasága(i) által üzemeltetett légi járműhöz való hozzáférést az e cikk (5) bekezdésében említett földi ellenőrzés elvégzése céljából, a másik Fél joggal vonhatja le azt a következtetést, hogy az e cikk (6) bekezdésében említett komoly aggályok merülnek fel, és a (6) bekezdéssel összhangban jár el.

               8.
                     A Felek fenntartják maguknak a jogot, hogy a másik Fél működési engedélyeit vagy műszaki jogosítványait azonnali hatállyal visszavonják, felfüggesszék vagy korlátozzák, vagy más módon felfüggesszék vagy korlátozzák a másik Fél légitársaságának vagy légitársaságainak működését, amennyiben az első Fél – földi ellenőrzés, földi ellenőrzések sorozata révén, a földi ellenőrzés elvégzésének megakadályozása miatt, konzultáció útján vagy más módon – arra a következtetésre jut, hogy a légi közlekedési műveletek biztonságának fenntartása érdekében elengedhetetlenül szükséges az azonnali intézkedés. Az ilyen intézkedéseket hozó Fél haladéktalanul tájékoztatja a másik Felet, ismertetve az intézkedés indokait.

               9.
                     Az egyik Fél által az e cikk (4), (6) vagy (8) bekezdésével összhangban megtett bármely intézkedést meg kell szüntetni, amint az említett intézkedés alapja megszűnik.

               10.
                     Amennyiben valamelyik Fél e cikk (4), (6) vagy (8) bekezdése alapján intézkedéseket hozott, jogvita esetén az INST.14. cikkel [Választottbírósági eljárás] összhangban választottbírósági eljáráshoz folyamodhat az INST.13. cikk [Konzultációk] szerinti előzetes konzultáció nélkül. A választottbíróság az INST.19. cikk [Sürgős eljárások] alkalmazásában sürgős esetként kezeli a kérdést. A panaszos Fél kérésére a választottbíróság a jogerős ítéletének meghozataláig ideiglenes enyhítő intézkedések elfogadását rendelheti el, beleértve a bármely Fél által e cikk alapján hozott intézkedések módosítását vagy felfüggesztését.

               AIRTRN.19. cikk: A légi közlekedés védelme

               1.
                     A Felek megkeresés esetén minden szükséges segítséget megadnak egymásnak a polgári repülés védelme ellen irányuló fenyegetések leküzdése érdekében, beleértve a polgári légi járművek jogellenes hatalomba kerítésére irányuló cselekmények, az ilyen légi járművek, azok utasai és személyzete, valamint a repülőterek és a léginavigációs berendezések biztonsága elleni egyéb jogellenes cselekmények, továbbá bármely, a polgári légi közlekedés védelme ellen irányuló fenyegetés megelőzését.

               2.
                     A Felek egymás közötti kapcsolataikban az ICAO által megállapított légiközlekedés-védelmi előírásoknak megfelelően járnak el. A Felek megkövetelik, hogy a nyilvántartásukban szereplő légijármű-üzembentartók, valamint a területükön lévő repülőterek üzemeltetői legalább e repülésvédelmi előírásoknak megfelelően járjanak el. A Felek – kérésre – értesítik a másik Felet a jogszabályaik, egyéb rendelkezéseik és gyakorlataik, valamint az e bekezdésben említett légiközlekedés-védelmi előírások közötti eltérésekről. A Felek bármikor konzultációt kérhetnek a másik Féltől az említett eltérések megvitatása céljából, és az ilyen konzultációt haladéktalanul meg kell tartani.

               3.
                     A Felek gondoskodnak arról, hogy a területükön hatékony intézkedések legyenek érvényben a polgári légi közlekedés jogellenes cselekményekkel szembeni védelme céljából, ideértve egyebek mellett az utasok és a kézipoggyász, valamint a feladott poggyász átvizsgálását, az utasoktól eltérő személyek – ezen belül a személyzet – és személyes tárgyaik átvizsgálását és védelmi ellenőrzését, az áruknak, a postai küldeményeknek, a fedélzeten lévő és a repülőtéri készleteknek az átvizsgálását és védelmi ellenőrzését, valamint a légi oldalra és a szigorított védelmi területekre való beléptetés ellenőrzését. A Felek egyetértenek azzal, hogy tiszteletben kell tartani a másik Fél által a területére történő belépéssel, az ottani működéssel és az onnan történő kilépéssel kapcsolatban meghatározott biztonsági előírásokat.

               4.
                     A Felek arra törekednek, hogy a lehető legnagyobb mértékben együttműködjenek a légi közlekedés védelmével kapcsolatos kérdésekben, kicseréljék a fenyegetésekre, sebezhetőségekre és kockázatokra vonatkozó információkat a minősített adatok biztonságos továbbítására, felhasználására, tárolására és ártalmatlanítására vonatkozó megfelelő rendelkezéseket tartalmazó kölcsönös megállapodások alapján, továbbá hogy megvitassák és megosszák a védelmi berendezésekre vonatkozó bevált gyakorlatokat, teljesítmény- és felderítési szabványokat, a megfelelés-ellenőrzésre vonatkozó bevált gyakorlatokat és eredményeket, valamint hogy bármely más általuk azonosított területen együttműködjenek egymással. A felek különösen törekednek arra, hogy a légiközlekedés-védelmi követelmények kidolgozásával és elismerésével kapcsolatban együttműködési megállapodásokat alakítsanak ki és tartsanak fenn a műszaki szakértők között az ilyen együttműködés megkönnyítése, az adminisztratív átfedések csökkentése, valamint az új védelmi kezdeményezések és követelmények korai bejelentésének és előzetes megvitatásának elősegítése céljából.

               5.
                     A Felek – kérésre – a másik Fél rendelkezésére bocsáthatják az ICAO által végzett ellenőrzések eredményeit és az ellenőrzött állam által hozott korrekciós intézkedések leírását, amennyiben kölcsönösen megállapodtak az ilyen információk biztonságos továbbítására, felhasználására, tárolására és ártalmatlanítására vonatkozó megfelelő intézkedésekről.

               6.
                     A Felek megállapodnak, hogy együttműködnek az általuk bármelyik Fél területén végzett védelmi ellenőrzésekkel kapcsolatban annak révén, hogy mechanizmusokat – többek között igazgatási rendelkezéseket – hoznak létre az ilyen védelmi ellenőrzések eredményeivel kapcsolatos információk kölcsönös cseréjéhez. A Felek megállapodnak, hogy pozitívan mérlegelik a másik Fél által végzett védelmi ellenőrzésekben megfigyelőként való részvételre irányuló kéréseket.

               7.
                     A (9) bekezdésre is figyelemmel, valamint egymás szuverenitásának teljes körű figyelembevétele és kölcsönös tiszteletben tartása mellett a Felek biztonsági intézkedéseket fogadhatnak el a területükre való belépés tekintetében. Az ilyen intézkedéseket elfogadó Fél lehetőség szerint figyelembe veszi a másik Fél által már alkalmazott biztonsági intézkedéseket és a másik Fél által esetlegesen elővezetett álláspontokat. A Felek elismerik, hogy e cikk egyetlen rendelkezése sem korlátozza az egyes Felek azon jogát, hogy a repülés védelmére fenyegetést jelentő járat(ok) területükre való belépését megtagadják.

               8.
                     A Felek vészhelyzeti intézkedéseket hozhatnak egy konkrét biztonsági fenyegetés kezelése érdekében. Az ilyen intézkedésekről a másik Felet haladéktalanul értesíteni kell. A légi közlekedés védelmének biztosítására tett azonnali intézkedések szükségességének sérelme nélkül a Felek megerősítik, hogy a védelmi intézkedések mérlegelésekor értékelik a nemzetközi légi fuvarozásra gyakorolt lehetséges kedvezőtlen hatásokat, és – jogi előírás hiányában – figyelembe veszik e hatásokat a védelmi kérdések megoldásához szükséges és megfelelő intézkedések meghatározásakor.

               9.
                     A Felek a területükre induló légi járatok tekintetében nem írhatnak elő a másik Fél területén végrehajtandó védelmi intézkedéseket. Amennyiben az egyik Fél úgy ítéli meg, hogy egy konkrét fenyegetés a másik Fél területén már hatályban lévő intézkedéseken felül sürgősen ideiglenes intézkedések végrehajtását teszi szükségessé, tájékoztatnia kell a másik Felet a fenyegetés részleteiről és a javasolt intézkedésekről. A másik Félnek az ilyen javaslatot pozitívan kell mérlegelnie, és határozhat úgy, hogy ha szükségesnek tartja, további intézkedéseket hajt végre. Az ilyen intézkedéseknek arányosnak és időben korlátozottnak kell lenniük.

               10.
                     Polgári légi jármű jogellenes hatalomba kerítése, illetve ennek veszélye esetén, illetőleg a polgári légi jármű, az utasok és a személyzet, a repülőterek vagy a léginavigációs berendezések biztonsága elleni egyéb jogellenes cselekmény vagy ennek veszélye esetén a Felek segítséget nyújtanak egymásnak a kommunikáció elősegítése és az effajta cselekmények vagy veszélyek gyors és biztonságos megszüntetésére irányuló egyéb megfelelő intézkedések megtétele révén.

               11.
                     A Felek megtesznek minden olyan intézkedést, amelyet észszerűnek tartanak annak biztosítására, hogy a területükön a földön tartózkodó és jogellenes hatalomba kerítésnek vagy egyéb jogellenes cselekményeknek kitett légi jármű a földön maradjon, kivéve ha annak felszállását az emberi élet védelmének kényszerítő kötelezettsége indokolja. Az ilyen intézkedések meghozatalára lehetőleg a Felek közötti konzultáció alapján kerül sor.

               12.
                     Amennyiben az egyik Fél alapos okkal feltételezi, hogy a másik Fél nem felel meg e cikknek, azonnali konzultációt kérhet a másik Féltől. A konzultációt a kérelem kézhezvételétől számított 30 napon belül kell megkezdeni. Ha 15 napon belül vagy más megegyezéses időpontig nem sikerül kielégítő megállapodásra jutni, akkor ez a konzultációt kérő Fél számára alapot képez arra, hogy az e cikk rendelkezéseinek való megfelelés biztosítása érdekében a másik Fél légitársaságának működési engedélyét és műszaki jogosítványait elutasítsa, visszavonja, felfüggessze, feltételekhez kösse vagy korlátozza. Amennyiben ezt vészhelyzet indokolja, vagy az e cikknek való további meg nem felelés megelőzése érdekében a Felek a fent említett 15 napos határidő lejárta előtt ideiglenes intézkedést hozhatnak.

               13.
                     A (8) bekezdéssel összhangban hozott intézkedéseket meg kell szüntetni, ha a szóban forgó Fél úgy ítéli meg, hogy az adott intézkedésre már nincs szükség, vagy azt a fenyegetés enyhítése érdekében más intézkedésekkel helyettesítették. A (12) bekezdéssel összhangban hozott intézkedéseket meg kell szüntetni, amint a másik Fél megfelel e cikknek. A (8) vagy (12) bekezdéssel összhangban hozott intézkedés esetén az a Felek kölcsönös egyetértésével megszüntethető.

               14.
                     Amennyiben a (7), (8), (9) vagy (12) bekezdéssel összhangban intézkedésekre vagy lépésekre került sor, a Felek alkalmazhatják a hatodik rész I. címének [Vitarendezés] vitarendezési rendelkezéseit. A választottbíróság az INST.19. cikk [Sürgős eljárások] alkalmazásában sürgős esetként kezeli a kérdést.

               AIRTRN.20. cikk: Légiforgalmi szolgáltatások

               1.
                     A Feleknek és illetékes hatóságaiknak, valamint léginavigációs szolgáltatóiknak oly módon kell együttműködniük egymással, hogy fokozzák a légi forgalom biztonságos és hatékony működését az európai régióban. A Felek törekednek az egymás szolgáltatói közötti interoperabilitásra.

               2.
                     A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményével és díjszabásával kapcsolatos kérdésekben az általános repüléshatékonyság optimalizálása, a költségek csökkentése, a környezeti hatás minimalizálása, valamint a Felek meglévő légiforgalmi szolgáltatási rendszerei közötti légiforgalom-áramlás biztonságának és kapacitásának növelése érdekében.

               3.
                     A Felek megállapodnak abban, hogy támogatják a léginavigációs szolgáltatóik közötti együttműködést a repülési adatok megosztása és a repüléshatékonyság optimalizálása céljából, hogy ezáltal javítsák a légi forgalom kiszámíthatóságát, a pontosságát és a szolgáltatás folytonosságát.

               4.
                     A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a légiforgalmi szolgáltatás korszerűsítésére irányuló programjaik során – ideértve a kutatási, fejlesztési és telepítési tevékenységeket is –, és a globális interoperabilitás biztosítása érdekében ösztönzik a kölcsönös részvételt egymás validálási és demonstrációs tevékenységeiben.

               AIRTRN.21. cikk: A légi fuvarozók felelőssége

               A Felek megerősítik a Montrealban 1999. május 28-án létrejött, a nemzetközi légi fuvarozásra vonatkozó egyes jogszabályok egységesítéséről szóló egyezményből (Montreali Egyezmény) eredő kötelezettségeiket.

               AIRTRN.22. cikk: Fogyasztóvédelem

               1.
                     A Felek közös célkitűzése a magas szintű fogyasztóvédelem megvalósítása, és e célból együttműködnek.

               2.
                     A Felek gondoskodnak arról, hogy hatékony és megkülönböztetéstől mentes intézkedéseket hozzanak a légi fuvarozást igénybe vevő fogyasztók érdekeinek védelme terén. Ezek az intézkedések magukban foglalják az információkhoz való megfelelő hozzáférést, a segítségnyújtást – többek között a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek számára –, a visszatérítéseket és adott esetben a visszautasított beszállás, járattörlés vagy késés miatti kártalanítást, valamint hatékony panaszkezelési eljárásokat.

               3.
                     A Felek konzultálnak egymással a fogyasztóvédelemmel kapcsolatos bármely kérdésben, beleértve az e tekintetben tervezett intézkedéseiket is.

               AIRTRN.23. cikk: Kapcsolat más megállapodásokkal

               1.
                     Az Egyesült Királyság és a tagállamok között az e címmel azonos tárgykörben létrejött korábbi megállapodások és megegyezések helyébe ez a megállapodás lép, amennyiben azokat az uniós jog nem váltotta fel.

               2.
                     Az Egyesült Királyság és a tagállamok a területükre irányuló, a területükről kiinduló vagy a területükön belül végzett légi fuvarozással kapcsolatban az e címben kifejezetten meghatározottakon kívül – a 3. cikk [Forgalmi jogok] (4) és (9) bekezdésében előírtak kivételével – más jogokat nem biztosíthatnak egymásnak.

               3.
                     Amennyiben a Felek multilaterális megállapodás szerződő felévé válnak, vagy jóváhagynak valamely, az ICAO vagy más nemzetközi szervezet által elfogadott, e cím hatálya alá tartozó kérdéseket érintő határozatot, a légi közlekedési szakbizottság keretében konzultálnak annak meghatározása céljából, hogy e fejlemények figyelembevétele érdekében felül kell-e vizsgálni ezt a címet.

               4.
                     E cím egyetlen rendelkezése sem érinti a tagállamok és az Egyesült Királyság közötti, a fennhatóságuk alá tartozó azon területekre vonatkozó, meglévő és jövőbeli megállapodások érvényességét és alkalmazását, amelyekre nem terjed ki a FINPROV.1. cikk [Területi hatály].

               5.
                     E cím egyetlen rendelkezése sem érinti az Egyesült Királyság és a tagállamok számára az 1956. április 30-án Párizsban aláírt, a nem menetrend szerinti európai légi járatok kereskedelmi jogairól szóló többoldalú megállapodás alapján biztosított jogokat, amennyiben ezek a jogok túlmutatnak az e címben meghatározottakon.

               AIRTRN.24. cikk: Felfüggesztés és megszüntetés

               1.
                     E címnek az INST.24. cikk [Ideiglenes jogorvoslatok] értelmében történő teljes vagy részleges felfüggesztése legkorábban a Nemzetközi Légiszállítási Szövetség (IATA) azt követő forgalmi idényének azon idényt követő első napjától hajtható végre, amelyben a felfüggesztésről szóló értesítést megküldték.

               2.
                     E megállapodásnak a FINPROV.8. cikk [Felmondás] vagy az AIRTRN.25. cikk [E cím felmondása] vagy az OTH.10. cikk [A második rész felmondása] vagy a FISH.17. cikk [Felmondás] szerinti megszűnését követően az e cím hatálya alá tartozó kérdéseket szabályozó rendelkezések a FINPROV.8. cikkben [Felmondás] vagy az AIRTRN.25. cikkben [E cím felmondása] vagy az OTH.10. cikkben [A második rész felmondása] vagy a FISH.17. cikkben [Felmondás] említett megszűnési időponton túl is alkalmazandók az adott időpontban folyamatban lévő IATA forgalmi idény végéig.

               3.
                     Az e címet részben vagy egészben felfüggesztő vagy az e megállapodást vagy címet felmondó Fél tájékoztatja erről az ICAO-t.

               AIRTRN.25. cikk: E cím felmondása

               A FINPROV.8. cikk [Felmondás], az OTH.10. cikk [A második rész felmondása] és a FISH.17. cikk [Felmondás] sérelme nélkül, a Felek diplomáciai csatornákon keresztül küldött írásbeli értesítéssel bármikor felmondhatják e címet. Ebben az esetben e cím az értesítés időpontját követő kilencedik hónap első napján hatályát veszti.

               AIRTRN.26. cikk: A megállapodás nyilvántartásba vétele

               E megállapodást és – adott esetben – annak módosításait az ICAO-nak az egyezmény 83. cikkével összhangban nyilvántartásba kell vennie.

               II. cím: A légi közlekedés biztonsága

               AVSAF.1. cikk: Célkitűzések

               E cím célkitűzései a következők:

               (a)a Felek illetékes hatóságai vagy jóváhagyott szervezetei által tett megfelelőségi ténymegállapítások és kibocsátott tanúsítványok e cím mellékleteiben előírt kölcsönös elfogadásának lehetővé tétele;

               (b)a polgári légi közlekedés magas szintű biztonságára és környezetvédelmi megfelelőségére irányuló együttműködés előmozdítása;

               (c)a polgári légi közlekedési ipar multinacionális dimenziójának elősegítése;

               (d)a polgári repüléstechnikai termékek és szolgáltatások szabad mozgásának elősegítése és támogatása.

               AVSAF.2. cikk: Fogalommeghatározások

               E cím alkalmazásában:

               (a)„jóváhagyott szervezet”: az e cím hatályához kapcsolódó jogosultságok gyakorlására vonatkozó, valamelyik Fél illetékes hatósága által kibocsátott tanúsítvánnyal rendelkező jogi személy;

               (b)„tanúsítvány/bizonyítvány”: bármilyen jóváhagyás, engedély vagy egyéb, a megfelelőség elismeréseként kiállított olyan dokumentum, amely szerint egy adott polgári repüléstechnikai termék, egy szervezet, illetve egy jogi vagy természetes személy megfelel valamelyik Fél jogszabályaiban és egyéb rendelkezéseiben meghatározott alkalmazandó követelményeknek;

               (c)„polgári repüléstechnikai termék”: bármely polgári légi jármű, légijármű-hajtómű vagy légcsavar; illetve azokra szerelt vagy szerelendő részegység, berendezés vagy alkatrész;

               (d)„illetékes hatóság”: a polgári légi közlekedés biztonságáért felelős uniós vagy kormányzati hivatal vagy kormányzati szerv, amelyet valamelyik Fél e cím alkalmazásában a következő feladatok ellátására jelöl ki:

               (I)annak értékelése, hogy a felügyelete alá tartozó polgári repüléstechnikai termékek, szervezetek, létesítmények, tevékenységek és szolgáltatások megfelelnek-e az adott Fél törvényeiben, rendeleteiben és igazgatási rendelkezéseiben meghatározott alkalmazandó követelményeknek;

               (II)az említett követelményeknek való folyamatos megfelelés nyomon követése; valamint

               (III)végrehajtási intézkedések az említett követelményeknek való megfelelés biztosítása érdekében;

               (e)„megfelelőségi ténymegállapítások”: a valamelyik Fél jogszabályaiban és egyéb rendelkezéseiben meghatározott alkalmazandó követelményeknek olyan intézkedések eredményeként történő megállapítása, mint a tesztelés, a vizsgálat, a minősítés, a jóváhagyás és a nyomon követés;

               (f)„nyomon követés”: valamelyik Fél illetékes hatósága által végzett rendszeres ellenőrzés annak megállapítására, hogy az adott Fél jogszabályaiban és egyéb rendelkezéseiben meghatározott alkalmazandó követelményeknek való megfelelés folyamatos-e;

               (g)„műszaki megbízott”: az Unió esetében az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége (a továbbiakban: EASA) vagy annak jogutódja, az Egyesült Királyság esetében pedig az Egyesült Királyság polgári légi közlekedési hatósága (a továbbiakban: CAA) vagy annak jogutódja; valamint

               (h)„az egyezmény”: a nemzetközi polgári repülésről szóló, 1944. december 7-én Chicagóban aláírt egyezmény, amely magában foglalja:

               (I)az egyezmény 94. cikkének a) pontja értelmében hatályba lépő valamennyi módosítást, amelyet az Egyesült Királyság és az érintett tagállam vagy tagállamok egyaránt ratifikáltak, az adott kérdés függvényében; valamint

               (II)az egyezmény 90. cikke értelmében elfogadott valamennyi mellékletet vagy módosítást, amennyiben az ilyen melléklet vagy módosítás bármely adott időpontban az Egyesült Királyság és az érintett tagállam vagy tagállamok vonatkozásában hatályba lépett, az adott kérdés függvényében.

               AVSAF.3. cikk: Hatály és végrehajtás

               1.
                     A Felek együttműködhetnek a következő területeken:

               (a)a polgári repüléstechnikai termékek légialkalmassági bizonyítványai és nyomon követése;

               (b)a polgári repüléstechnikai termékek környezetvédelmi tanúsítványai és tesztelése;

               (c)a tervezési és gyártási tanúsítványok, valamint a tervező és gyártó szervezetek nyomon követése;

               (d)a karbantartó szervezetek tanúsítványai és nyomon követése;

               (e)a személyzet engedélyezése és képzése;

               (f)a repülésszimulátor-képzettség értékelése;

               (g)légi jármű üzemeltetése;

               (h)légiforgalmi szolgáltatások és léginavigációs szolgálatok; valamint

               (i)az egyezmény mellékleteinek hatálya alá tartozó, a repülésbiztonsággal kapcsolatos egyéb területek.

               2.
                     E cím hatályát az (1) bekezdésben meghatározott valamennyi együttműködési területet lefedő mellékletek útján kell meghatározni.

               3.
                     A repülésbiztonsággal foglalkozó szakbizottság csak akkor fogadhat el a (2) bekezdés szerinti mellékleteket, ha mindkét Fél megállapította, hogy a másik Fél polgári légi közlekedési szabványai, szabályai, gyakorlatai, eljárásai és rendszerei olyan, megfelelően egyenértékű biztonsági szintet biztosítanak, amely lehetővé teszi a megfelelőségi ténymegállapítások, valamint az illetékes hatóságaik vagy jóváhagyott szervezeteik által kibocsátott tanúsítványok elfogadását.

               4.
                     A (2) bekezdés szerinti valamennyi melléklet ismerteti a megfelelőségi ténymegállapítások és tanúsítványok kölcsönös elfogadásának feltételeit és módszereit, valamint szükség esetén az átmeneti intézkedéseket.

               5.
                     A műszaki megbízottak végrehajtási eljárásokat dolgozhatnak ki minden egyes mellékletre vonatkozóan. A Felek polgári repülési szabványaiban, szabályaiban, gyakorlataiban, eljárásaiban és rendszereiben mutatkozó technikai különbségeket a (2) bekezdés szerinti mellékletek és a végrehajtási eljárások kezelik.

               AVSAF.4. cikk: Általános kötelezettségek

               1.
                     A Felek elfogadják a másik Fél illetékes hatóságai vagy jóváhagyott szervezetei által az AVSAF.3. cikk [Hatály és végrehajtás] (2) bekezdésében említett mellékletekben meghatározott feltételeknek megfelelően kiadott megfelelőségi ténymegállapításokat és kibocsátott tanúsítványokat.

               2.
                     E cím egyetlen rendelkezéséből sem következik a Felek szabványainak vagy technikai szabályzatainak kölcsönös elfogadása.

               3.
                     A Felek biztosítják, hogy megfelelő illetékes hatóságaik képesek legyenek ellátni, és el is lássák az e címből eredő feladataikat.

               AVSAF.5. cikk: Szabályozási hatáskör fenntartása

               E cím semmiképpen sem korlátozza a Felek hatáskörét, hogy törvényi, rendeleti és közigazgatási intézkedéseken keresztül meghatározzák a biztonság és a környezet szempontjából megfelelőnek tartott védelmi szintet.

               AVSAF.6. cikk: Védintézkedések

               1.
                     A Felek megtehetnek minden megfelelő és azonnali intézkedést, ha úgy ítélik meg, hogy észszerű kockázata van annak, hogy az e cím hatálya alá tartozó polgári repüléstechnikai termék, szolgáltatás vagy tevékenység veszélyeztetheti a biztonságot vagy a környezetet, nem felel meg az adott Fél alkalmazandó törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek, vagy más módon nem teljesíti az e cím alkalmazandó mellékletének hatálya alá tartozó valamely követelményt.

               2.
                     Amennyiben bármely Fél intézkedéseket hoz az (1) bekezdése szerint, úgy erről az intézkedések meghozatalától számított 15 munkanapon belül indokolással ellátott írásos értesítést kell küldenie a másik Félnek.

               AVSAF.7. cikk: Kommunikáció

               1.
                     A Felek kijelölnek egy, az e cím végrehajtásában illetékes kapcsolattartót, és értesítik egymást e kapcsolattartó kilétéről. Az illetékes hatóságok közötti kapcsolattartás angol nyelven történik.

               2.
                     A Felek egymás rendelkezésére bocsátják az illetékes hatóságaik jegyzékét, majd szükség esetén minden alkalommal a frissített jegyzéket.

               AVSAF.8. cikk: Átláthatóság, szabályozási együttműködés és kölcsönös segítségnyújtás

               1.
                     A Felek biztosítják, hogy a másik Fél tájékoztatást kapjon az e címmel kapcsolatos jogszabályaikról és egyéb rendelkezéseikről, valamint e jogszabályok és egyéb rendelkezések bármely jelentős változásáról.

               2.
                     Amennyire lehetséges, a Felek értesítik egymást vonatkozó jogszabályaik, rendeleteik, előírásaik, követelményeik és tanúsítási rendszerük tervezett jelentős módosításairól, amennyiben ezek a módosítások hatással lehetnek e címre. Amennyire lehetséges, az adott Fél lehetőséget biztosít a másik Félnek arra, hogy az véleményt nyilváníthasson az ilyen módosításokkal kapcsolatban, és ezeket a véleményeket kellőképpen figyelembe veszi.

               3.
                     Bizonyos biztonsági kérdések kivizsgálása és megoldása érdekében a Felek illetékes hatóságai lehetővé tehetik egymás illetékes hatóságai számára a felügyeleti tevékenységeikben megfigyelőként történő részvételt az e cím alkalmazandó mellékletében foglaltak szerint.

               4.
                     Nyomon követés és vizsgálat céljából az adott Fél illetékes hatóságai – amennyiben szükséges – segítséget nyújtanak a másik Fél illetékes hatóságainak, és akadálytalan hozzáférést biztosítanak a felügyeletük alatt álló szabályozott szervezetekhez.

               5.
                     Annak biztosítása érdekében, hogy a Felek töretlenül megbízhassanak egymás megfelelőségi ténymegállapításokkal kapcsolatos folyamataiban, bármely műszaki megbízott megfigyelőként részt vehet egy másik műszaki megbízott felügyeleti tevékenységeiben az e cím mellékleteiben meghatározott eljárásoknak megfelelően. Ez a részvétel nem jelenti a másik Fél felügyeleti tevékenységében való rendszeres részvételt.

               AVSAF.9. cikk: A biztonsági adatok cseréje

               A Felek az AVSAF.11. cikk [Titoktartás, valamint az adatok és információk védelme] sérelme nélkül és az alkalmazandó jogszabályaikra is figyelemmel:

               (a)kérésre kellő időben tájékoztatják egymást a műszaki megbízottjaik számára hozzáférhető, balesetekkel, súlyos eseményekkel vagy rendkívüli helyzetekkel kapcsolatos adatokról, amelyek az e cím mellékleteinek hatálya alá tartozó polgári repüléstechnikai termékekkel, szolgáltatásokkal vagy tevékenységekkel összefüggésben merülnek fel; valamint

               (b)a műszaki megbízottak egyetértése esetén egyéb biztonsági adatokat is megosztanak egymással.

               AVSAF.10. cikk: Együttműködés a végrehajtási tevékenységekben

               A Felek műszaki megbízottjaikon vagy illetékes hatóságaikon keresztül kérésre, az alkalmazandó jogszabályok és egyéb rendelkezések betartásával, valamint a szükséges erőforrások rendelkezésre állásától függően kölcsönösen együttműködnek és segítséget nyújtanak egymásnak az e cím hatálya alá tartozó jogszabályok és egyéb rendelkezések állítólagos vagy feltételezett megsértésével kapcsolatos vizsgálatok vagy végrehajtási tevékenységek során. Ezenkívül a Felek időben értesítik egymást minden közös érdekű vizsgálatról.

               AVSAF.11. cikk: Titoktartás, valamint az adatok és információk védelme

               1.
                     A Felek jogszabályaiknak és egyéb rendelkezéseiknek megfelelően megőrzik az e cím alapján a másik Féltől kapott adatok és információk titkosságát. Az információt fogadó Fél ezeket az adatokat és információkat csak e cím céljaira használhatja fel.

               2.
                     A Felek jogszabályaiknak és egyéb rendelkezéseiknek megfelelően nem hozzák harmadik fél, illetve a nyilvánosság tudomására az e cím alapján egymástól kapott olyan adatokat és információkat, amelyek üzleti titoknak, szellemi tulajdonnak, bizalmas kereskedelmi vagy pénzügyi információknak, védett adatoknak minősülnek, vagy egy folyamatban lévő vizsgálattal kapcsolatosak, és ezt nem engedélyezik illetékes hatóságaiknak sem. Ezért az ilyen adatokat és információkat bizalmasnak kell tekinteni.

               3.
                     Amikor valamelyik Fél vagy annak illetékes hatósága adatokat és információkat bocsát a másik Fél vagy annak illetékes hatósága rendelkezésére, akkor kijelölheti, hogy mely adatok és információk minősüljenek bizalmasnak és nyilvánosságra nem hozandónak. E célból az említett Fél vagy annak illetékes hatósága az ilyen adatokat vagy információkat egyértelműen bizalmasként jelöli meg.

               4.
                     Ha valamelyik Fél nem ért egyet a másik Fél vagy annak illetékes hatósága által a (3) bekezdéssel összhangban tett megjelöléssel, az előbbi Fél konzultációt kérhet a másik Féltől a kérdés rendezése érdekében.

               5.
                     A Felek minden észszerű elővigyázatossági intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy az e cím alapján kapott adatokat és információkat megvédjék a jogosulatlan nyilvánosságra hozataltól.

               6.
                     Az a Fél, amelyik e cím szerint adatokat és információkat kap a másik Féltől, nem szerez tulajdonosi jogokat a másik Féltől történő átvétel okán a szóban forgó adatok és információk tekintetében.

               AVSAF.12. cikk: E cím mellékleteinek elfogadása és módosításai

               A repülésbiztonsággal foglalkozó szakbizottság módosíthatja e cím AVSAF-1. mellékletét [Légi alkalmassági és környezetvédelmi tanúsítás], az AVSAF.3. cikk [Hatály és végrehajtás] (2) bekezdése szerinti mellékleteket fogadhat el vagy módosíthat, és törölhet bármely mellékletet.

               AVSAF.13. cikk: A költségek megtérülése

               A Feleknek törekedniük kell annak biztosítására, hogy az általuk vagy a műszaki megbízottjaik által az e cím hatálya alá tartozó tevékenységgel foglalkozó jogi vagy természetes személyekre kiszabott díjak vagy illetékek igazságosak, észszerűek és a nyújtott szolgáltatásokkal arányosak legyenek, valamint ne akadályozzák a kereskedelmet.

               AVSAF.14. cikk: Más megállapodások és előzetes megállapodások

               1.
                     Ez a cím e megállapodás hatálybalépésétől kezdődően felváltja az Egyesült Királyság és a tagállamok között a légi közlekedés biztonságáról létrejött kétoldalú megállapodásokat és megegyezéseket az e cím által érintett valamennyi olyan tárgy tekintetében, amelyet az AVSAF.3. cikk [Hatály és végrehajtás] rendelkezéseivel összhangban hajtottak végre.

               2.
                     A műszaki megbízottak megteszik a szükséges intézkedéseket a köztük fennálló előzetes megállapodások felülvizsgálata vagy megszüntetése érdekében.

               3.
                     Az (1) és (2) bekezdésre is figyelemmel az e címben foglaltak nem érintik a Felek más nemzetközi megállapodások szerinti jogait és kötelezettségeit.

               AVSAF.15. cikk: A kölcsönös elfogadási kötelezettségek felfüggesztése

               1.
                     A Felek jogosultak részben vagy teljes egészében felfüggeszteni az AVSAF.4. cikk [Általános kötelezettségek] (1) bekezdése szerinti elfogadási kötelezettségeiket, amennyiben a másik Fél súlyosan megsérti az e cím szerinti kötelezettségeit.

               2.
                     Az elfogadási kötelezettségei felfüggesztésére vonatkozó jogának gyakorlása előtt az adott Félnek konzultációt kell kérnie, hogy a másik Féltől korrekciós intézkedések meghozatalát kérje. A konzultációk során a Felek adott esetben mérlegelik a felfüggesztés következményeit.

               3.
                     Az adott Fél csak akkor gyakorolhatja az e cikk szerinti jogokat, ha a másik Fél a megbeszéléseket követő megfelelő határidőn belül nem teszi meg a korrekciós intézkedéseket. Ha valamelyik Fél gyakorolja a jogot, írásban értesíti a másik Felet arról a szándékáról, hogy az elfogadási kötelezettségeket felfüggeszti, és részletesen megindokolja a felfüggesztést.

               4.
                     E felfüggesztés az értesítés időpontjától számított 30 nap elteltével lép hatályba, hacsak a felfüggesztést kezdeményező Fél ezen időszak lejárta előtt nem értesíti írásban a másik Felet arról, hogy az értesítést visszavonja.

               5.
                     A felfüggesztés nem érinti a másik Fél illetékes hatóságai és jóváhagyott szervezetei által a felfüggesztés hatályosulása előtt végzett megfelelőségi ténymegállapítások és kibocsátott tanúsítványok érvényességét. Bármely ilyen hatályosult felfüggesztés azonnal megszüntethető a Felek diplomáciai jegyzékváltását követően.

               AVSAF.16. cikk: E cím felmondása

               A FINPROV.8. cikk [Felmondás], az OTH.10. cikk [A második rész felmondása] és a FISH.17. cikk [Felmondás] sérelme nélkül, a Felek diplomáciai csatornákon keresztül küldött írásbeli értesítéssel bármikor felmondhatják e címet. Ebben az esetben e cím az értesítés időpontját követő kilencedik hónap első napján hatályát veszti.

               HARMADIK TÁRGYKÖR: KÖZÚTI KÖZLEKEDÉS

               I. cím: Közúti árufuvarozás

               ROAD.1. cikk: Célkitűzés

               1.E cím célja, hogy a közúti árufuvarozás tekintetében biztosítsa a Felek területei közötti folyamatos összeköttetést, és megállapítsa az ilyen fuvarozásra alkalmazandó szabályokat.

               2.A Felek megállapodnak abban, hogy e cím alkalmazása során nem hoznak diszkriminatív intézkedéseket.

               3.E cím egyetlen rendelkezése sem érinti a Felek egyikének területén belül az adott területen letelepedett közúti árufuvarozó által végzett közúti árufuvarozást.

               ROAD.2. cikk: Hatály

               1.Ez a cím a Felek területei között, valamint azokon belül és keresztül végzett, kereskedelmi célú közúti árufuvarozásra vonatkozik, és nem érinti a Közlekedési Miniszterek Európai Konferenciája által megállapított szabályok alkalmazását.

               2.Minden olyan közúti árufuvarozást, amelyért sem közvetlen, sem közvetett díjazás nem jár, és amely sem közvetlenül, sem közvetve nem termel bevételt a jármű vezetője vagy mások számára, és amely nem kapcsolódik szakmai tevékenységhez, nem kereskedelmi célú árufuvarozásnak kell tekinteni.

               ROAD.3. cikk: Fogalommeghatározások

               E cím alkalmazásában és a Második rész [Szolgáltatások és beruházások] első tárgykörének II. címe első fejezetének [SERVIN 1.2] cikkében [Fogalommeghatározások] foglalt fogalommeghatározásokon túlmenően a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

               (a)„jármű”: az egyik Fél területén nyilvántartásba vett és kizárólag árufuvarozásra használt gépjármű vagy olyan járműszerelvény, amely esetében a gépjárművet az egyik Fél területén vették nyilvántartásba;

               (b)„közúti árufuvarozó”: bármely természetes vagy jogi személy, aki vagy amely járművel kereskedelmi célú árufuvarozást végez;

               (c)„valamely Fél közúti árufuvarozója”: olyan közúti árufuvarozó, amely valamely Fél területén letelepedett jogi személy vagy valamely Fél természetes személye;

               (d)„a letelepedés helye szerinti Fél”: az a Fél, amelynek területén a közúti árufuvarozó letelepedett;

               (e)„járművezető”: bármely személy, aki a járművet akár rövid ideig is vezeti, vagy aki egy járműben azért utazik, hogy szükség esetén a feladatai részeként járművezetőként rendelkezésre álljon;

               (f)„áthaladás/tranzit”: a járműveknek az egyik Fél területén keresztül, áruk be- vagy kirakodása nélkül történő mozgása.

               (g) „szabályozási intézkedések”:

               (i)az Unió esetében:

               (A)rendeletek és irányelvek, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 288. cikkének rendelkezései szerint; valamint

               (B)az EUMSZ 290. és 291. cikkében előírtak szerinti végrehajtási és felhatalmazáson alapuló jogi aktusok; valamint

               ii. az Egyesült Királyság esetében:

               (A)elsődleges jog; valamint

               (B)másodlagos jog.

               ROAD.4. cikk A Felek területei között, valamint azokon belül és keresztül végzett árufuvarozás

               1.Feltéve, hogy a (2) bekezdésben foglalt feltételek teljesülnek, a Felek közúti árufuvarozói vállalhatják az alábbiak teljesítését:

               (a)rakománnyal megtett utak a letelepedés helye szerinti Fél területéről a másik Fél területére, egy harmadik ország területén keresztül történő áthaladással vagy anélkül;

               (b)rakománnyal megtett utak a letelepedés helye szerinti Fél területéről ugyanazon Fél területére, a másik Fél területén keresztül történő áthaladással;

               (c)rakománnyal megtett utak a letelepedés helye szerinti Fél területére vagy területéről, a másik Fél területén keresztül történő áthaladással;

               (d)rakomány nélkül teljesített utak az a)–c) pontban említett utakkal összefüggésben.

               2.A Felek közúti árufuvarozói kizárólag akkor közlekedhetnek az (1) bekezdésben foglaltak céljából, ha

               (a)a ROAD.5. cikknek [Az üzemben tartókra vonatkozó követelmények] megfelelően kiállított érvényes engedéllyel rendelkeznek, kivéve a ROAD.6. cikkben [Mentességek az engedélyezési követelmények alól] említett eseteket; valamint

               (b)ha a fuvarozást a ROAD.7. cikk [A járművezetőkre vonatkozó követelmények] (1) bekezdése szerinti szakmai alkalmassági bizonyítvánnyal rendelkező járművezetők végzik.

               3.A (6) bekezdésre is figyelemmel és feltéve, hogy teljesülnek a (2) bekezdésben foglalt feltételek, az Egyesült Királyság közúti árufuvarozói legfeljebb két rakománnyal megtett utat teljesíthetnek az egyik tagállamból egy másik tagállamba anélkül, hogy visszatérnének az Egyesült Királyság területére, feltéve, hogy az ilyen utazások az Egyesült Királyság területéről az (1) bekezdés a) pontja alapján engedélyezett utazást követnek.

               4.Az (5) bekezdés sérelme nélkül, a (6) bekezdésre is figyelemmel és feltéve, hogy teljesülnek a (2) bekezdésben foglalt feltételek, az Egyesült Királyság közúti árufuvarozói egy rakománnyal megtett utat teljesíthetnek valamely tagállam területén, feltéve, hogy a művelet:

               (a)az Egyesült Királyság területéről történő, az (1) bekezdés a) pontja alapján engedélyezett utat követ; valamint

               (b)az a) pontban említett úton szállított áruknak az adott tagállam területén történő kirakodását követő hét napon belül történik.

               5.A (6) bekezdésre is figyelemmel és feltéve, hogy a (2) bekezdésben foglalt feltételek teljesülnek, az Egyesült Királyság Észak-Írországban letelepedett közúti árufuvarozói legfeljebb két rakománnyal megtett utat teljesíthetnek Írország területén, feltéve, hogy az ilyen műveletek:

               (a)Észak-Írország területéről történő, az (1) bekezdés a) pontja alapján engedélyezett utat követnek; valamint

               (b)az a) pontban említett úton szállított áruk Írország területén történő kirakodását követő hét napon belül történnek.

               6.Az Egyesült Királyság közúti árufuvarozói legfeljebb két, a (3), (4) és (5) bekezdés szerinti utat teljesíthetnek az Unió területén, mielőtt visszatérnek az Egyesült Királyság területére.

               7.Amennyiben a (2) bekezdésben foglalt feltételek teljesülnek, az Unió közúti árufuvarozói legfeljebb két, rakománnyal megtett utat teljesíthetnek az Egyesült Királyság területén, feltéve, hogy az ilyen műveletek:

               (a)az Unió területéről történő, az (1) bekezdés a) pontja alapján engedélyezett utat követnek; valamint

               (b)az a) pontban említett úton szállított áruknak az Egyesült Királyság területén történő kirakodását követő hét napon belül történnek.

               ROAD.5. cikk: Az üzemben tartókra vonatkozó követelmények

               1.A Felek ROAD.4. cikkben [A Felek területei között, valamint azokon belül és keresztül végzett árufuvarozás] említett fuvarozást végző közúti árufuvarozóinak az e cikk (2) bekezdésével összhangban kiállított érvényes engedéllyel kell rendelkezniük.

               2.Az engedélyeket csak olyan közúti árufuvarozók részére lehet kiadni a Felek jogszabályaival összhangban, akik megfelelnek a ROAD-1. melléklet A. részének 1. szakaszában meghatározott, a közúti árufuvarozói szakma folytatására és gyakorlására vonatkozó követelményeknek.

               3.Az engedély hitelesített másolatát a jármű fedélzetén kell tartani, és az egyes Felek által felhatalmazott ellenőrzésre jogosult személyek kérésére be kell mutatni. Az engedélynek és a hiteles másolatoknak meg kell felelniük a ROAD-1. melléklet A. részében szereplő, az engedély használatára vonatkozó feltételeket is meghatározó ROAD.A.1.3. függelékben szereplő minták egyikének. Az engedélynek a ROAD-1. melléklet A. részének ROAD.A.1.4. függelékében felsorolt biztonsági jellemzők közül legalább kettőt kell tartalmaznia.

               4.A közúti árufuvarozóknak meg kell felelniük a ROAD-1. melléklet A. részének 2. szakaszában foglalt követelményeknek, amelyek a járművezetők kiküldetésére vonatkozó követelményeket határozzák meg a ROAD.4 cikk [A Felek területei között, valamint azokon belül és keresztül végzett árufuvarozás] (3)–(7) bekezdése szerinti utak esetében.

               ROAD.6. cikk: Mentességek az engedélyezési követelmények alól

               Az alábbi típusú árufuvarozások és az ilyen fuvarozásokkal összefüggő, rakomány nélkül teljesített utak az 5. cikknek [Az üzemben tartókra vonatkozó követelmények] megfelelő érvényes engedély nélkül végezhetők:

               (a)postai küldemények egyetemes szolgáltatásként történő szállítása;

               (b)sérült vagy műszaki hibás járművek szállítása;

               (c)2022. február 20-ig az olyan gépjárművekkel történő árufuvarozás, amelyek megengedett össztömege – a pótkocsi össztömegét is beleértve – nem haladja meg a 3,5 tonnát;

               (d)2022. február 21-től az olyan gépjárművekkel történő árufuvarozás, amelyek megengedett össztömege – a pótkocsi össztömegét is beleértve – nem haladja meg a 2,5 tonnát;

               (e)gyógyszerek, gyógyászati célt szolgáló készülékek, berendezések és felszerelések, valamint egyéb, orvosi ellátáshoz szükséges cikkek szállítása vészhelyzet esetén, különös tekintettel a természeti katasztrófákra és a humanitárius segítségnyújtásra.

               (f)gépjárművel végzett áruszállítás, a következő feltételek teljesülése esetén:

               (I)a szállított áru az adott közúti árufuvarozó tulajdonát képezi, vagy azt a fuvarozó adta el, vásárolta meg, adta bérbe vagy vette bérbe, állította elő, vonta ki, dolgozta fel vagy javította meg;

               (II)a szállítás célja az árunak a közúti árufuvarozó telephelyére vagy telephelyéről történő szállítása, vagy a közúti árufuvarozó telephelyén belül vagy azon kívül, saját célból történő mozgatása;

               (III)az ilyen szállításhoz használt járműveket a közúti árufuvarozó által alkalmazott vagy szerződéses kötelezettség alapján rendelkezésére bocsátott személyzet vezeti;

               (IV)az árut szállító járművek a közúti árufuvarozó tulajdonában állnak, vagy azokat a közúti árufuvarozó részletre vásárolta vagy bérli; valamint

               (V)az ilyen szállítás csak kiegészítő jellegű a közúti árufuvarozó összes tevékenységéhez képest;

               (g)a 40 km/h legnagyobb megengedett haladási sebességgel közlekedő gépjárművekkel történő árufuvarozás.

               ROAD.7. cikk: A járművezetőkre vonatkozó követelmények

               1
                     A ROAD.4. cikkben [A felek területei közötti, valamint azokon belül és keresztül végzett árufuvarozás] említett utakat teljesítő járművek vezetőinek:

               (a)rendelkezniük kell a ROAD-1. melléklet B. részének 1. szakasza szerint kiállított szakmai alkalmassági bizonyítvánnyal; valamint

               (b)be kell tartaniuk a ROAD-1. melléklet B. részének 2–4. szakaszában foglalt, a vezetési időre, a munkaidőre, a pihenőidőre, a szünetekre és a menetíró készülékek használatára vonatkozó szabályokat.

               2.
                     A részben a Felek területén kívül történő nemzetközi közúti árufuvarozási műveletek tekintetében az (1) bekezdés b) pontjának rendelkezései helyett a teljes útra az 1970. július 1-jén Genfben aláírt, a nemzetközi közúti fuvarozást végző járművek személyzetének munkájáról szóló európai megállapodást (a továbbiakban: AETR-megállapodás) kell alkalmazni.

               ROAD.8. cikk: A járművekre vonatkozó követelmények

               1.A Felek nem utasíthatják el, illetve nem tilthatják meg területükön a ROAD.4. cikkben [A felek területei közötti, valamint azokon belül és keresztül végzett árufuvarozás] említett szállítást teljesítő jármű használatát, amennyiben a jármű megfelel a ROAD-1. melléklet C. részének 1. szakaszában meghatározott követelményeknek.

               2.A ROAD.4. cikkben [A felek területei közötti, valamint azokon belül és keresztül végzett árufuvarozás] említett utakat végző járműveket fel kell szerelni a ROAD-1. melléklet C. részének 2. szakasza szerint gyártott, beszerelt, használt, bevizsgált és ellenőrzött menetíró készülékkel.

               ROAD.9. cikk: Közúti közlekedési szabályok

               Az e cím alapján árufuvarozást végző járművek vezetőinek, amennyiben a másik Fél területén tartózkodnak, meg kell felelniük az adott területen a közúti közlekedésre vonatkozó hatályos nemzeti jogszabályoknak és egyéb rendelkezéseknek.

               ROAD.10. cikk: Jogszabályok változása és a közúti fuvarozással foglalkozó szakbizottság

               1.
                     Ha valamelyik Fél új szabályozási intézkedést javasol a ROAD-1. melléklet hatálya alá tartozó területen, köteles:

               (a)a lehető leghamarabb értesíteni a másik Felet a javasolt szabályozási intézkedésről; valamint

               (b)folyamatosan tájékoztatni a másik Felet a szabályozási intézkedés előrehaladtáról.

               2.
                     A Felek bármelyikének kérésére legkésőbb a kérés előterjesztésétől számított két hónapon belül véleménycserét kell tartani a közúti fuvarozással foglalkozó szakbizottságban arról, hogy a javasolt új szabályozási intézkedés alkalmazandó volna-e a ROAD.4. cikkben [A felek területei közötti, valamint azokon belül és keresztül végzett árufuvarozás] említett utakra.

               3.
                     Ha valamelyik Fél az (1) bekezdésben említett új szabályozási intézkedést fogad el, erről értesíti a másik Felet, és a közzétételétől számított egy héten belül megküldi az új szabályozási intézkedés szövegét.

               4.
                     A közúti fuvarozással foglalkozó szakbizottság bármely fél kérésére a kérés előterjesztésétől számított két hónapon belül összeül, hogy megvitassa az elfogadott új szabályozási intézkedéseket, függetlenül attól, hogy az (1) vagy a (3) bekezdés szerinti értesítésre, vagy a (2) bekezdés szerinti megbeszélésre sor került-e.

               5.
                     A közúti fuvarozással foglalkozó szakbizottság:

               (a)módosíthatja a ROAD-1. mellékletet a szabályozás és/vagy a technológia területén bekövetkezett fejlemények figyelembevétele, illetve e cím kielégítő végrehajtásának biztosítása érdekében;

               (b)megerősítheti, hogy az új szabályozási intézkedés által bevezetett módosítások megfelelnek a ROAD-1. mellékletnek; vagy

               (c)határozatot hoz bármely egyéb, az e cím megfelelő működését biztosító intézkedésről.

               ROAD.11. cikk: Korrekciós intézkedések

               1
                     Ha bármelyik Fél úgy ítéli meg, hogy a másik Fél olyan új szabályozási intézkedést fogadott el, amely nem felel meg a ROAD-1. melléklet követelményeinek, különösen azokban az esetekben, amikor a közúti fuvarozással foglalkozó szakbizottság nem hozott a 10. cikk (5) bekezdése [Jogszabályok változása és a közúti fuvarozással foglalkozó szakbizottság] szerinti határozatot, és a másik Fél ennek ellenére alkalmazza az új szabályozási intézkedés rendelkezéseit a Fél közúti fuvarozóira, gépjárművezetőire vagy gépjárműveire, a másik Fél értesítését követően a Fél megfelelő korrekciós intézkedéseket fogadhat el, beleértve [az e megállapodás [vagy bármely kiegészítő megállapodást] szerinti kötelezettségek felfüggesztését, feltéve, hogy az ilyen intézkedések]:

               (a)nem haladják meg a másik fél által elfogadott, a ROAD-1. melléklet követelményeinek nem megfelelő új szabályozási intézkedés által okozott hatálytalanítás vagy gyengítés mértékét; valamint

               (b)legkorábban 7 nappal azt követően lépnek hatályba, hogy az ilyen intézkedéseket megtenni szándékozó Fél e bekezdés alapján értesítést küldött a másik Félnek.

               2.
                     A megfelelő korrekciós intézkedések alkalmazását meg kell szüntetni, ha:

               (a)ha az ilyen intézkedéseket meghozó Fél meggyőződött arról, hogy a másik Fél teljesíti az e cím szerinti kötelezettségeit; vagy

               (b)ha a választottbíróság határozata így rendelkezik.

               3.A Felek nem hivatkozhatnak a WTO-megállapodásra vagy bármely más nemzetközi megállapodásra annak érdekében, hogy megakadályozzák a másik Felet a kötelezettségek e fejezet értelmében történő felfüggesztésében

               ROAD.12. cikk: Adózás

               1.Az e címmel összhangban árufuvarozásra használt járművek mentesülnek a másik Fél területén a járművek birtoklására vagy forgalomban tartására kivetett adók és díjak alól.

               2.Az (1) bekezdésben említett mentesség a következőkre nem alkalmazható:

               (a)az üzemanyag-fogyasztást terhelő adó vagy díj;

               (b)út vagy közúthálózat használatáért fizetendő díj; vagy

               (c)meghatározott hidak, alagutak vagy kompok használatáért fizetendő díj.

               3.A járművek és az ideiglenesen engedélyezett különleges konténerek szabványos tartályaiban lévő üzemanyag, amelyet közvetlenül meghajtásra, és adott esetben szállítás közben hűtő- és egyéb rendszerek működtetésére használnak, valamint a gépjárművekben lévő kenőanyagok, amelyek az utazás során a rendes működéshez szükségesek, vámmentesek, és mentesek minden egyéb adótól és illetéktől, például a hozzáadottérték-adótól és a jövedéki adótól, és nem vonatkozik rájuk semmilyen behozatali korlátozás.

               4.Az egyik Fél területére a másik Fél területén nyilvántartásba vett vagy forgalomba helyezett jármű javítása céljából behozott pótalkatrészek vámmentes ideiglenes behozatallal, behozatali tilalom vagy korlátozás nélkül hozhatók be. A kicserélt alkatrészek vámok és egyéb adók (héa) hatálya alá tartoznak, és a másik Fél vámhatóságainak ellenőrzése mellett újraexportálásra vagy megsemmisítésre kerülnek.

               ROAD.13. cikk: Más címekben szereplő kötelezettségek

               A Második rész első tárgyköre II. címe harmadik fejezetének SERVIN.3.2. [Piacra jutás] és SERVIN.3.4. cikke [Nemzeti elbánás] beépül e fejezetbe és annak részét képezi, és alkalmazandó a ROAD.4. cikkel [A felek területei közötti, valamint azokon belül és keresztül végzett árufuvarozás] összhangban közúti árufuvarozást végző vállalkozásokkal való bánásmód tekintetében.

               ROAD.14. cikk: E cím felmondása

               5. A FINPROV.8. cikk [A megállapodás felmondása], az OTH.10. cikk [A második rész felmondása] és a FISH.17. cikk [Megszűnés] sérelme nélkül a Felek diplomáciai csatornákon keresztül küldött írásbeli értesítéssel bármikor felmondhatják e címet. Ebben az esetben e cím az értesítés időpontját követő kilencedik hónap első napján hatályát veszti.

               II. cím: Közúti személyszállítás

               X. cikk: Hatály

               1.E fejezet célja, hogy a közúti személyszállítás tekintetében biztosítsa a Felek területei között, valamint azokon belül és keresztül történő folyamatos összeköttetést, és megállapítsa az ilyen szállításra alkalmazandó szabályokat. E fejezet a Felek területei között, azokon belül és azokon keresztül autóbusszal végzett menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti személyszállításra vonatkozik.

               2.A Felek megállapodnak abban, hogy e fejezet alkalmazása során nem hoznak diszkriminatív intézkedéseket.

               3.E cím egyetlen rendelkezése sem érinti a Felek egyikének területén letelepedett közúti személyszállítást végző vállalkozás által az adott területen belül végzett személyszállítást.

               X+1. cikk: Fogalommeghatározások

               E cím alkalmazásában és a Második rész [Szolgáltatások és beruházások] első tárgykörének II. címe első fejezetének SERVIN 1.2. cikkében [Fogalommeghatározások] foglalt fogalommeghatározásokon túlmenően a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

               (a)„autóbusz”: olyan jármű, amely felépítésénél és felszereltségénél fogva a gépkocsivezetővel együtt kilencnél több személy szállítására alkalmas, és amely erre a célra szolgál;

               (b)„személyszállítási szolgáltatások”: autóbusszal végzett, közcélú vagy meghatározott utascsoportokra kiterjedő, a szállított személyek vagy a szállítás szervezője által fizetett viteldíj ellenében igénybe vehető közúti személyszállítási szolgáltatások;

               (c)„közúti személyszállítást végző vállalkozás”: személyszállítási szolgáltatásokat nyújtó természetes vagy jogi személy, függetlenül attól, hogy saját jogi személyiséggel rendelkezik-e, vagy ilyen jogi személyiséggel rendelkező hatóságtól függ-e személyszállítási szolgáltatások nyújtása során;

               (d)„valamely Fél közúti személyszállítást végző vállalkozása”: olyan közúti személyszállítást végző vállalkozás, amely valamely Fél területén letelepedett, vagy valamely Fél természetes személye;

               (e)„menetrend szerinti járatok”: az utasok meghatározott időközönként és meghatározott útvonalon való szállítása, melynek során az utasok előre kijelölt megállóhelyeken szállhatnak fel a járműre, illetve szállhatnak le arról;

               (f)„különcélú menetrend szerinti járatok”: a szervező személyétől függetlenül más utasok kizárásával az utasok meghatározott csoportjainak szállítása, amennyiben az ilyen járatot a menetrend szerinti járatok vonatkozásában meghatározott feltételek mellett működtetik. A különcélú menetrend szerinti járatok közé tartoznak a következők:

               (I)– a munkavállalók szállítása az otthonuk és a munkahelyük között,

               (II)– a tanulók és hallgatók szállítása az otthonuk és az oktatási intézményük között.

               A különcélú menetrend szerinti járat az igénybevevők igényeinek megfelelő változtatása esetén is menetrend szerinti járatnak minősül;

               (g)„csoport”: a következők bármelyike:

               (I)egy vagy több kapcsolatban álló természetes vagy jogi személy és azok anyavállalatának természetes vagy jogi személye(i);

               (II)egy vagy több kapcsolatban álló természetes vagy jogi személy, akiknek anyavállalata ugyanazokból a természetes vagy jogi személy(ek)ből áll.

               (h)„Interbus megállapodás”: az autóbusszal végzett nem menetrend szerinti személyszállításról szóló, 2003. január 1-jén hatályba lépett, majd azt követően módosított megállapodás;

               (i)„áthaladás/tranzit”: az autóbuszok egyik Fél területén keresztül, az utasok le- és felszállása nélkül történő mozgása.

               (j)„különjáratok”: olyan szolgáltatások, amelyek nem menetrend szerinti járatok vagy menetrend szerinti különcélú járatok, és amelyek mindenekelőtt azzal jellemezhetők, hogy a megbízó vagy a közúti személyszállítást végző vállalkozás által szervezett utasok csoportját szállítják.

               X+2. cikk: Autóbusszal végzett személyszállítás a Felek területei között, valamint azokon belül és keresztül

               1.Az egyik Fél közúti személyszállítást végző vállalkozása a menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti járatok üzemeltetése során utasokkal megtett utakat teljesíthet az egyik Fél területéről a másik Fél területére, harmadik ország területén keresztül történő áthaladással vagy anélkül, valamint az ilyen utakhoz kapcsolódóan utasok nélküli utakat teljesíthet.

               2.Az egyik Fél közúti személyszállítást végző vállalkozása a menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti járatok üzemeltetése során utasokkal megtett utakat teljesíthet azon Fél területéről, amelynek területén a közúti személyszállítást végző vállalkozás letelepedett, ugyanazon Fél területére, a másik Fél területén keresztül történő áthaladással, valamint az ilyen utakhoz kapcsolódóan utasok nélküli utakat teljesíthet.

               3.A Felek közúti személyszállítást végző vállalkozásai nem üzemeltethetnek olyan menetrend szerinti vagy különcélú menetrend szerinti járatokat, amelyek kiindulási és célállomása egyaránt a másik Fél területén található.

               4.Amennyiben az (1) bekezdésben említett személyszállítási szolgáltatás a közúti személyszállítást végző vállalkozás székhelye szerinti Fél területére vagy területéről induló szolgáltatás részét képezi, az utasok útközben fel- vagy leszállhatnak a másik Fél területén, feltéve, hogy a megállás az adott területen alkalmazandó szabályokkal összhangban engedélyezett.

               5.Amennyiben az e cikkben említett személyszállítási szolgáltatás olyan nemzetközi menetrend szerinti vagy különcélú menetrend szerinti járat részét képezi, amely Írország és – Észak-Írország vonatkozásában – az Egyesült Királyság között közlekedik, az utasokat az egyik Fél területén letelepedett közúti személyszállítást végző vállalkozás a másik Fél határ menti régiójában is felveheti, illetve leteheti.

               6.Az egyik fél területén letelepedett közúti személyszállítást végző vállalkozások ideiglenesen üzemeltethetnek olyan különjáratokat az Ír-szigeten, amelyek során az utasok fel- és leszállása a másik fél területén történik.

               7.A közúti személyszállítást végzők különjáratok üzemeltetése során az egyik Fél területéről a másik Fél területén keresztül valamely, az Interbus-megállapodásban nem részes Fél területére utasokkal megtett utakat is teljesíthetnek, ideértve az ezekhez kapcsolódó, utasok nélkül megtett utat is.

               8.Az e cikkben említett személyszállítási szolgáltatásokat a közúti személyszállítást végző vállalkozás székhelye vagy lakóhelye szerinti Fél területén nyilvántartásba vett autóbuszokkal kell végezni. Ezeknek az autóbuszoknak meg kell felelniük az Interbus megállapodás 2. mellékletében meghatározott műszaki szabványoknak.

               X+3. cikk Az X+2. cikkben említett szolgáltatások nyújtására vonatkozó feltételek

               1.A menetrend szerinti járatokat a Felek valamennyi közúti személyszállítást végző vállalkozása üzemeltetheti, adott esetben helyfoglalási kötelezettség mellett.

               2.A menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti járatok üzemeltetése az X+4. cikk és a (6) bekezdés rendelkezéseivel összhangban engedélyhez kötött.

               3.A járatok üzemeltetési feltételeinek módosulása nem érinti azok menetrend szerinti járatként történő besorolását.

               4.Az üzemelő menetrend szerinti járatokéval azonos utasokat kiszolgáló párhuzamos vagy időszakos járatok szervezésére, bizonyos megállók kihagyására és a menetrend szerinti útvonalon további megállók kiszolgálására az üzemelő menetrend szerinti járatokra alkalmazandó szabályok vonatkoznak.

               5.Az Interbus megállapodás V. szakasza (szociális rendelkezések) és VI. szakasza (vám- és adóügyi rendelkezések), valamint I. melléklete (a közúti személyszállítást végző vállalkozásokra vonatkozó feltételek) és II. melléklete (az autóbuszokra vonatkozó műszaki előírások) alkalmazandó.

               6.E megállapodás hatálybalépésétől számított hat hónapig a különcélú menetrend szerinti járatok nem kötöttek engedélyhez, amennyiben azokra a szervező és a közúti személyszállítást végző vállalkozás közötti szerződés vonatkozik.

               7.Az e cím hatálya alá tartozó, az X+2. cikk szerinti különjárati szolgáltatások nem engedélykötelesek. A meglévő menetrend szerinti járatokkal összevethető és ugyanazokat az utasokat kiszolgáló párhuzamos vagy időszakos járatok szervezése azonban az Interbus-megállapodás VIII. szakaszával összhangban engedélyköteles.

               X+4. cikk: Engedélyezés

               1.Az X+2. cikkben említett szolgáltatásokra vonatkozó engedélyeket annak a Félnek az illetékes hatósága (engedélyező hatóság) adja ki, amelynek területén a közúti személyszállítást végző vállalkozás letelepedett.

               2.Azon közúti személyszállítást végző vállalkozások esetében, amelyek székhelye az Európai Unióban található, az engedélyező hatóság a járat kiindulási vagy célállomása szerinti tagállam illetékes hatósága.

               3.Amennyiben az X+2. cikkben említett szolgáltatásokat közúti személyszállítást végző vállalkozások egy csoportja kívánja nyújtani, az engedélyező hatóság az az illetékes hatóság, amelyhez az X+5. cikk (1) bekezdésének második részével összhangban a kérelmet intézik.

               4.Az engedélyeket a közúti személyszállítást végző vállalkozás nevére kell kiállítani, és azok nem átruházhatók. Mindazonáltal az egyik Fél olyan közúti személyszállítást végző vállalkozása, amely az engedélyt megszerezte, az engedélyező hatóság egyetértésével a járatot alvállalkozó bevonásával is üzemeltetheti, amennyiben ez a lehetőség összhangban áll a másik Fél jogszabályaival. Ebben az esetben az alvállalkozó nevét és alvállalkozói szerepét fel kell tüntetni az engedélyen. Az alvállalkozó valamely Fél közúti személyszállítást végző vállalkozása lehet, amely megfelel e cím valamennyi rendelkezésének.

               Amennyiben az X+2. cikkben említett szolgáltatásokat a közúti személyszállítást végző vállalkozások egy csoportja kívánja nyújtani, az engedélyt a csoporthoz tartozó valamennyi közúti személyszállítást végző vállalkozás nevére kell kiállítani, és azon fel kell tüntetni valamennyi érintett vállalkozás nevét. Az engedélyt az egyik Fél más közúti személyszállítást végző vállalkozásai által ilyen szolgáltatások végzésével megbízott és azt kérelmező közúti személyszállítást végző vállalkozások részére kell átadni, a többi közúti személyszállítást végző vállalkozás számára pedig hiteles másolatot kell kiadni.

               5.Az X+6. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül, az engedély érvényességi ideje nem haladhatja meg az öt évet. Az érvényesség ideje a kérelmező kérelmére vagy az utasok fel- vagy leszállásának helye szerinti Felek illetékes hatóságainak kölcsönös egyetértése alapján rövidebb időtartamban is meghatározható.

               6.Az engedélyben a következőket kell meghatározni:

               (a)a járat típusa;

               (b)a járat útvonala és különösen az indulás és az érkezés helye;

               (c)az engedély érvényességének időtartama; valamint

               (d)a megállóhelyek és a menetrend.

               7.Az engedélyt a ROAD-2. mellékletben megadott minta szerint kell elkészíteni.

               8.Valamely Félnek az X+2. cikkben említett szolgáltatásokat nyújtó közúti személyszállítást végző vállalkozása átmeneti és kivételes helyzetek kezelésére további járműveket is használhat. E további járműveket csak a (6) bekezdésben említett engedélyben foglaltakkal megegyező feltételekkel lehet alkalmazni.

               Ebben az esetben az érintett közúti személyszállítást végző vállalkozásnak az X+10. cikk (1) és (2) bekezdésében említett dokumentumokon kívül gondoskodnia kell arról, hogy a menetrend szerinti vagy különcélú menetrend szerinti járatokat üzemeltető közúti személyszállítást végző vállalkozás és a további járműveket biztosító vállalkozás közötti szerződés egy példányát vagy egy azzal egyenértékű dokumentumot a járműben tartsák, és azt az ellenőrzésre jogosult bármely személy kérésére bemutassák.

               X+5. cikk: Az engedély iránti kérelmek benyújtása

               1.Az engedély iránti kérelmeket valamely Fél közúti személyszállítást végző vállalkozásának kell benyújtania az X+4. cikk (1) bekezdésében említett engedélyező hatósághoz.

               Minden egyes járat esetében csak egy kérelem nyújtható be. Az X+4. cikk (3) bekezdésében említett esetekben a kérelmet a többi vállalkozás által ilyen szolgáltatások végzése céljából megbízott vállalkozásnak kell benyújtania. A kérelmet az azt benyújtó közúti személyszállítást végző vállalkozás székhelye szerinti Fél engedélyező hatóságához kell benyújtani.

               2.Az engedély iránti kérelmet a ROAD-3. mellékletben megadott minta alapján kell benyújtani.

               3.Az engedélyt kérelmező közúti személyszállítást végző vállalkozásnak rendelkezésre kell bocsátania minden további, általa lényegesnek tartott vagy az engedélyező hatóság által kért információt, különös tekintettel a ROAD-3. mellékletben felsorolt dokumentumokra.

               X+6. cikk: Engedélyezési eljárás

               1.Az engedély kibocsátására azon másik Fél illetékes hatóságainak jóváhagyásával kerül sor, amelyek területén utasok fel-, illetve leszállnak. Az engedélyező hatóságnak meg kell küldenie ezen illetékes hatóságok, továbbá azon Felek illetékes hatóságai számára, amelyek területén a járat az utasok fel- vagy leszállása nélkül áthalad, a kérelemnek és minden lényeges dokumentumnak a másolatát, valamint azok értékelését.

               Az Európai Unió vonatkozásában e bekezdés első részében említett illetékes hatóságok azon tagállamok illetékes hatóságai, amelyek területén az utasokat fel- vagy leszállása lehetséges, valamint azon tagállamok illetékes hatóságai, amelyek területén a járat az utasok fel- vagy leszállása nélkül áthalad.

               2.Azon Fél illetékes hatóságainak, amely részéről a jóváhagyást kérték, négy hónapon belül értesítenie kell az engedélyező hatóságot a kérelemmel kapcsolatos határozatáról. Ezt a határidőt a jóváhagyásra irányuló kérelem kézhezvételének az átvételi elismervényen feltüntetett dátumától kell számítani. Amennyiben azon Fél illetékes hatóságai, amely részéről a jóváhagyást kérték, elutasító határozatot hoznak, azt kellő indokolással kell alátámasztaniuk. Ha az engedélyező hatóság négy hónapon belül nem kap választ, akkor úgy kell tekinteni, hogy a megkeresett illetékes hatóságok kifejezték jóváhagyásukat, és az engedélyező hatóság kiadhatja az engedélyt.

               Azok az illetékes hatóságok, amelyek területén a járat az utasok fel- vagy leszállása nélkül áthalad, négy hónapon belül értesíthetik az engedélyező hatóságot észrevételeikről.

               3.Azon szolgáltatások tekintetében, amelyeket az 1073/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  70
                alapján az átmeneti időszak lejárta előtt engedélyeztek, és amelyek tekintetében az engedély az átmeneti időszak végén lejár, a következőket kell alkalmazni:

               (a)amennyiben – az X+ 2. cikknek való megfeleléshez szükséges változtatásokra is figyelemmel – a működési feltételek megegyeznek az 1073/2009/EK rendelet alapján megadott engedélyben előírtakkal, az e cím szerinti illetékes engedélyező hatóság kérelemre vagy egyébként, kiállíthatja a közúti fuvarozó számára az e cím alapján megadott megfelelő engedélyt. Amennyiben ilyen engedély kiadásra került, megadottnak kell tekinteni azon illetékes hatóságok beleegyezését, amelyek területén az utasokat a (2) bekezdésben említettek szerint fel- vagy leszállítják. Ezek az illetékes hatóságok, valamint azok, amelyek területén a járat az utasok fel- vagy leszállása nélkül áthalad, bármikor értesíthetik az engedélyező hatóságot bármely észrevételükről;

               (b)az a) pont alkalmazása esetén az e cím alapján megadott megfelelő engedély érvényességi ideje nem lehet későbbi, mint az 1073/2009/EK rendelet alapján korábban megadott engedélyben meghatározott érvényességi időtartam utolsó napja.

               4.Az engedélyező hatóságnak legkésőbb a kérelem közúti személyszállítást végző vállalkozás általi benyújtásától számított hat hónapon belül határozatot kell hoznia a kérelemről.

               5.Az engedélyt nem lehet kiállítani, ha:

               (a)a kérelmező nem képes a kérelmezett járatot a közvetlenül a rendelkezésére álló eszközökkel üzemeltetni;

               (b)a kérelmező nem tartotta be a közúti fuvarozásra vonatkozó nemzeti vagy nemzetközi előírásokat, különösen a nemzetközi közúti személyszállítás engedélyezésére vonatkozó feltételeket és követelményeket, vagy ha a kérelmező súlyosan megsértette valamely Fél közúti közlekedési előírásait, különös tekintettel a járművekkel, valamint a járművezetők vezetési és pihenőidejével kapcsolatos előírásokra;

               (c)engedély megújítása iránti kérelem esetén nem tartották be az engedélyezési feltételeket;

               (d)valamely Fél részletes elemzés alapján azt állapítja meg, hogy az érintett szolgáltatás a közvetlenül érintett szakaszokon komolyan veszélyeztetné az adott Fél jogszabályainak megfelelő egy vagy több közszolgáltatási szerződés hatálya alá tartozó hasonló szolgáltatás életképességét. Ilyen esetben e Félnek megkülönböztetésmentes alapon kritériumokat kell felállítania annak meghatározása céljából, hogy a kérelem tárgyát képező szolgáltatás komolyan veszélyeztetné-e a fent említett hasonló szolgáltatás életképességét, és ezeket a kritériumokat ismertetnie kell az (1) bekezdésben említett másik Féllel; vagy

               (e)a Fél részletes elemzés alapján úgy ítéli meg, hogy a szolgáltatás elsődleges célja nem a Felek területein található megállók közötti utasszállítás.

               Abban az esetben, ha egy meglévő szolgáltatás az engedély megadásának időpontjában előre nem látható kivételes okokból komolyan veszélyezteti a közvetlenül érintett szakaszokon a valamely Fél jogszabályainak megfelelő egy vagy több közszolgáltatási szerződés hatálya alá tartozó hasonló szolgáltatás életképességét, ez a Fél a másik Fél jóváhagyásával a vállalkozás értesítése után hat hónappal felfüggesztheti vagy visszavonhatja a nemzetközi autóbuszjárat működtetésére jogosító engedélyt.

               Az a körülmény, hogy az egyik Fél közúti személyszállítást végző vállalkozása alacsonyabb áron kínálja útjait, mint a többi közúti személyszállítást végző vállalkozás, illetve ha a szóban forgó összeköttetést már más közúti személyszállító üzemelteti, önmagában nem indokolja a kérelem elutasítását.

               6.Az (1)–(5) bekezdésben megállapított eljárás befejezését követően az engedélyező hatóság kiadja az engedélyt vagy hivatalosan visszautasítja a kérelmet.

               A kérelmet elutasító határozatokat meg kell indokolni. A Feleknek biztosítaniuk kell, hogy kérelmük elutasítása esetén a fuvarozó vállalkozások benyújthassák észrevételeiket.

               Az engedélyező hatóságnak egy másolat elküldése révén kell tájékoztatnia a határozatáról a másik Fél illetékes hatóságait.

               X+7. cikk: Az engedély meghosszabbítása és módosítása

               1.Az X+6. cikket értelemszerűen alkalmazni kell az engedélyek meghosszabbítására vagy az engedélyköteles járatok üzemeltetésére vonatkozó feltételek módosítására is.

               2.Amennyiben a meglévő engedély e megállapodás hatálybalépésétől számított hat hónapon belül lejár, az X+ 6. cikk (2) bekezdésében említett illetékes hatóságoknak két hónapon belül kell értesíteniük az említett cikkel összhangban az engedélyező hatóságot a kérelemhez való hozzájárulásukról vagy az azzal kapcsolatos észrevételeikről.

               3.Az üzemeltetési feltételek kismértékű módosítása esetén – különösen ha az a járatok sűrűségét, a viteldíjakat vagy a menetrendeket érinti – elegendő, ha az engedélyező hatóság csak a másik Fél illetékes hatóságait tájékoztatja a változtatásokról. Nem tekinthető kismértékű módosításnak a menetrend vagy a járatsűrűség oly módon történő módosítása, amely befolyásolja a Felek közötti határokon, illetve a harmadik országok határain folytatott ellenőrzések időzítését.

               X+8. cikk: Az engedélyek megszűnése

               1.Az X+6. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül, az X+2. cikkben említett járatokra vonatkozó engedély érvényessége az érvényességi időtartam lejártakor, vagy három hónappal azután szűnik meg, hogy az engedélyező hatóság megkapta az engedély jogosultjától a járat megszüntetésének szándékáról szóló értesítést. Az ilyen értesítésnek megfelelő indokolást is tartalmaznia kell.

               2.Amennyiben a járat iránti igény szűnik meg, úgy az (1) bekezdésben megállapított időtartam egy hónap lesz.

               3.Az engedély megszűnéséről az engedélyező hatóság értesíti a másik Fél illetékes hatóságait.

               4.Az engedély jogosultja megfelelő hirdetmények útján egy hónappal a járat megszűnése előtt értesíti az érintett járat igénybevevőit.

               X+9. cikk: A közúti személyszállítást végző vállalkozások kötelezettségei

               1.A vis maior esetének kivételével az X+2. cikk szerinti járatot üzemeltető közúti személyszállítást végző vállalkozás késedelem nélkül elindítja a járatot, és az engedély lejártáig meghoz minden intézkedést annak érdekében, hogy a személyszállítási szolgáltatás megfeleljen a folyamatosságra, a rendszerességre és a kapacitásra vonatkozó előírásoknak, valamint az X+4. cikk (6) bekezdésével és a ROAD-2. melléklettel összhangban meghatározott feltételeknek.

               2.A Felek közúti személyszállítást végző vállalkozásainak oly módon kell feltüntetniük az egyes járatok útvonalát, a buszmegállókat, a menetrendet, a viteldíjakat és a szállítási feltételeket, hogy ezek az információk minden felhasználó számára könnyen hozzáférhetőek legyenek.

               3.A Felek közös megegyezéssel és az engedély jogosultjával egyetértésben módosíthatják az X+2. cikkben foglaltak szerinti járatokra vonatkozó üzemeltetési feltételeket.

               X+10. cikk: Az autóbusz fedélzetén tartandó dokumentumok

               1.Az X+4. cikk (8) bekezdésének sérelme nélkül, az X+2. cikkben foglaltak szerinti járatok üzemeltetésére kiadott engedélyt vagy annak hiteles másolatát és a közúti személyszállítást végző vállalkozás részére kiállított, nemzetközi közúti személyszállításra feljogosító, a nemzeti vagy európai uniós jogszabályok által előírt engedélyt vagy annak hiteles másolatát az autóbusz fedélzetén kell tartani, és az ellenőrzésre jogosult bármely személy kérésére be kell mutatni.

               2.Az (1) bekezdésnek és az X+4. cikk (8) bekezdésének a sérelme nélkül, a különcélú menetrend szerinti járatok esetében a szolgáltatás szervezője és a közúti személyszállítást végző vállalkozás közötti szerződés vagy annak másolata, valamint az azt igazoló okmány, hogy az utasok meghatározott kategóriát alkotnak, és a különcélú menetrend szerinti járaton történő szállításuk más utasok kizárásával történik, ellenőrző okmányként szolgál, amelyet a járműben kell tartani, és az ellenőrzésre jogosult bármely személy kérésére be kell mutatni.

               3.A X+ 2. cikk (6) és (7) bekezdése alapján különjáratokat teljesítő közúti személyszállítást végző vállalkozásoknak a ROAD-4. mellékletben szereplő minta felhasználásával kitöltött menetlevelet kell maguknál tartaniuk. A menetlevéltömböket annak a területnek az illetékes hatósága bocsátja rendelkezésre, ahol a vállalkozást bejegyezték, vagy az említett illetékes hatóság által kijelölt szervek.

               X+11. cikk: Közúti közlekedési szabályok

               Az e cím alapján közúti személyszállítás céljára használt autóbuszok vezetőinek, mialatt a másik Fél területén tartózkodnak, meg kell felelniük az adott területen a közúti közlekedésre vonatkozó hatályos nemzeti jogszabályoknak és egyéb rendelkezéseknek.

               X+12. cikk: Kérelem

               E cím rendelkezéseinek alkalmazása – az X+2. cikk (2) bekezdése, az X+2. cikk (5) bekezdése, az X+2. cikk (6) bekezdése és az X+2. cikk (7) bekezdése szerinti műveletek kivételével – azon a napon megszűnik, amikor az autóbusszal végzett nemzetközi menetrend szerinti és különjárati személyszállításról szóló Interbus megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv az Egyesült Királyságban hatályba lép, vagy az említett jegyzőkönyvnek az Unióra vonatkozó hatálybalépésétől számított hat hónap lejártával, attól függően, hogy melyik a korábbi időpont.

               X+13. cikk: Más címekben szereplő kötelezettségek

               A Második rész Első tárgyköre II. címe Harmadik fejezetének SERVIN.3.2. cikke [Piacra jutás] és SERVIN.3.4. cikke [Nemzeti elbánás] beépül e címbe és annak részét képezi, és alkalmazandó az e cím X+2. cikkével összhangban közúti személyszállítást végző vállalkozásokkal való bánásmód tekintetében.

               X+14. cikk: Szakbizottság

               A közúti fuvarozással foglalkozó szakbizottság a szabályozás területén bekövetkezett fejlemények figyelembevétele érdekében módosíthatja a ROAD-2., ROAD-3. és ROAD-4. mellékletet. Intézkedéseket fogadhat el e cím végrehajtására vonatkozóan.

               NEGYEDIK TÁRGYKÖR: A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁLÁSA ÉS A RÖVID TÁVÚ TARTÓZKODÁSRA JOGOSÍTÓ VÍZUMOK

               I. cím: A szociális biztonsági rendszerek koordinálása

               Ch.SSC.1: Áttekintés

               A tagállamok és az Egyesült Királyság a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló jegyzőkönyvnek megfelelően összehangolják szociális biztonsági rendszereiket annak érdekében, hogy biztosítsák az e rendszerek hatálya alá tartozó személyek szociális biztonsági ellátásokra való jogosultságait.

               Ch.SSC.2: Jogszerű tartózkodás

               1.
                     A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló jegyzőkönyv a tagállamok vagy az Egyesült Királyság területén jogszerűen tartózkodó személyekre alkalmazandó.

               2.
                     E cikk (1) bekezdése nem érinti a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló jegyzőkönyv SSC.2. cikkének [Személyi hatály] hatálya alá tartozó személyek korábbi jogszerű tartózkodási időszakaihoz kapcsolódó pénzbeli ellátásokra való jogosultságokat.

               Ch.SSC.3: Határokon átnyúló helyzetek

               1.
                     A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló jegyzőkönyv csak az Unió egy vagy több tagállama és az Egyesült Királyság között felmerülő helyzetekre alkalmazandó.

               2.
                     A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló jegyzőkönyv nem vonatkozik olyan személyekre, akik helyzete minden vonatkozásában vagy csak az Egyesült Királyságot vagy csak a tagállamokat érinti.

               Ch.SSC.4: Bevándorlási kérelmek

               A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló jegyzőkönyvet a tagállamok vagy az Egyesült Királyság azon jogának sérelme nélkül kell alkalmazni, hogy a nemzeti jogszabályok szerint egészségügyi díjat számítsanak fel az adott államba való belépésre, valamint az adott államban való ideiglenes tartózkodásra, munkavállalásra vagy állandó tartózkodásra vonatkozó engedély iránti kérelmekkel kapcsolatban.

               II. cím: Rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok

               VSTV.1. cikk: Rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok

               1.
                     A Felek nyugtázzák, hogy e megállapodás hatálybalépésének napján a rövid távú tartózkodások esetében belső jogszabályaival összhangban mindkét Fél biztosítja a vízummentes utazás lehetőségét a Felek állampolgárai számára.   Mindkét Fél időben, és amennyiben lehetséges, legalább három hónappal a követelmény hatálybalépése előtt értesíti a másik Felet az irányú szándékáról, hogy a másik Fél állampolgárainak rövid távú tartózkodására vonatkozóan vízumkötelezettséget vezessen be.

               2.
                     A (3) bekezdésre és a FINPROV.10. cikkre [Az Unióhoz való jövőbeni csatlakozás] is figyelemmel, amennyiben az Egyesült Királyság úgy határoz, hogy a rövid távú tartózkodás tekintetében vízumkötelezettséget vezet be valamely tagállam állampolgáraival szemben, ez a kötelezettség valamennyi tagállam állampolgáraira vonatkozik.

               3.
                     E cikk nem sérti az Egyesült Királyság és Írország közötti közös utazási területre vonatkozó rendelkezéseket.

               ÖTÖDIK TÁRGYKÖR: HALÁSZAT

               Első fejezet: Bevezető rendelkezések

               FISH.1. cikk: A parti államokat megillető, a Felek által gyakorolt szuverén jogok

               A Felek megerősítik, hogy a parti államokat a felségvizeikben található élő erőforrások feltárásával, kiaknázásával, megóvásával és kezelésével kapcsolatban megillető szuverén jogokat a nemzetközi jog – és különösen az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezményének – elveivel összhangban és azoknak megfelelően kell gyakorolniuk.

               FISH.2. cikk: Célkitűzések és elvek

               1.
                     A Felek együttműködnek annak biztosítása érdekében, hogy saját vizeikben a közös állományokra irányuló halászati tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatók legyenek, és hozzájáruljanak gazdasági és társadalmi előnyök eléréséhez, teljes mértékben tiszteletben tartva a független parti államok azon jogait és kötelezettségeit, amelyeket a Felek is gyakorolnak.

               2.
                     A Felek közös célkitűzése, hogy a közös állományokat olyan mértékben aknázzák ki, amely helyreállítja és a maximális fenntartható hozamot biztosító biomasszaszint felett tartja a halászott fajok állományait.

                  3.         Ennek során a Felek figyelembe veszik a következő elveket:

               (a)az elővigyázatossági megközelítés alkalmazása a halászati gazdálkodásban;

               (b)a közös állományok hosszú távú (környezeti, társadalmi és gazdasági) fenntarthatóságának és optimális hasznosításának előmozdítása túlzott kiaknázásuk nélkül;

               (c)a halászatra vonatkozó állományvédelmi és -gazdálkodási döntéseknek a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményekre – elsősorban a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) szakvéleményeire – történő alapozása;

               (d)a halászatban a szelektivitás biztosítása a növendék halak és az ívó halrajok védelme, valamint a nemkívánatos járulékos fogások elkerülése és csökkentése érdekében;

               (e)a halászat tengeri ökoszisztémára gyakorolt káros hatásainak kellő figyelembevétele és minimalizálása, valamint annak figyelembevétele, hogy meg kell őrizni a tengeri biológiai sokféleséget;

               (f)arányos és megkülönböztetéstől mentes intézkedések alkalmazása az élő tengeri erőforrások védelme és a halászati erőforrások kezelése érdekében, a Felek szabályozási autonómiájának megőrzése mellett;

               (g)a közös állományok védelme és a halászati gazdálkodás szempontjából lényeges teljes körű és pontos adatok összegyűjtésének és időben történő megosztásának biztosítása;

               (h)a halászati állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések betartásának biztosítása, valamint a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem; valamint

               (i)annak biztosítása, hogy a jóváhagyott intézkedéseket időben végrehajtsák a Felek szabályozási kereteiben.

               FISH.3. cikk: Fogalommeghatározások

               1.E tárgykör alkalmazásában:

               (a)„kizárólagos gazdasági övezet” (valamelyik Fél kizárólagos gazdasági övezete) alatt az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezményével összhangban az alábbi értendő:

               (I)az Unió esetében az uniós tagállamok által az európai területeikkel szomszédos területeken létrehozott kizárólagos gazdasági övezetek;

               (II)az Egyesült Királyság által megállapított kizárólagos gazdasági övezet;

               (b)„elővigyázatossági megközelítés a halászati gazdálkodásban”: olyan szemlélet, amely szerint a megfelelő tudományos információ hiánya nem indokolhatja a célfajok, kapcsolódó fajok vagy függő fajok, illetve a nem célfajok és környezetük megőrzésére irányuló állománygazdálkodási intézkedések meghozatalának elhalasztását vagy elmaradását;

               (c)„közös állomány”: a Felek vizeiben élő halak, beleértve a külső vázas ehető vízi gerinctelenek valamennyi faját is, amelyek magukban foglalják kagylókat és a rákféléket;

               (d)„teljes kifogható mennyiség” (TAC): egy meghatározott állományból (vagy állományokból) egy adott időszakban kifogható maximális mennyiség;

               (e)„kvótán kívüli állományok”: olyan állományok, amelyeket nem teljes kifogható mennyiségek révén kezelnek;

               (f)„parti tenger” (valamelyik Fél parti tengere) alatt az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezményével összhangban az alábbi értendő:

               (I)az Unió esetében a FINPROV.1. cikkének [Területi hatály] (1) bekezdésétől eltérve az uniós tagállamok által az európai területeikkel szomszédos területeken kijelölt parti tenger;

               (II)az Egyesült Királyság által kijelölt parti tenger;

               (g)„vizek” (valamelyik Fél vizei):

               (I)az Unió tekintetében, a FINPROV.1. cikkének [Területi hatály] (1) bekezdésétől eltérve, a tagállamok kizárólagos gazdasági övezetei és parti tengerei;

               (II)az Egyesült Királyság tekintetében annak kizárólagos gazdasági övezete és parti tengere, kivéve a FISH.8. cikk [A vizekhez való hozzáférés], a FISH.9. cikk [Kompenzációs intézkedések a hozzáférés visszavonása vagy csökkentése esetén] és a FISH.4. melléklet [Jegyzőkönyv a vizekhez való hozzáférésről] alkalmazásában a Guernsey Bailiffséggel, a Jersey Bailiffséggel és a Man-szigettel szomszédos parti tengert;

               (h)„hajó” (valamelyik Fél hajója):

               (I)az Egyesült Királyság esetében az Egyesült Királyság lobogója alatt közlekedő, az Egyesült Királyságban, a Guernsey Bailiffségben, a Jersey Bailiffségben vagy a Man-szigeten lajstromozott és az Egyesült Királyság valamely halászati közigazgatási szerve által engedélyezett halászhajó;

               (II)az Unió esetében valamely tagállam lobogója alatt közlekedő és az Európai Unióban lajstromozott halászhajó.

               Második fejezet: Megőrzés és fenntartható kiaknázás

               FISH.4. cikk: Halászati gazdálkodás

               1.
                     A Felek maguk határoznak a vizeikre alkalmazandó intézkedésekről a FISH.2. cikk [Célkitűzések és elvek] (1) és (2) bekezdésében meghatározott célkitűzések megvalósítása érdekében és a FISH.2. cikk [Célkitűzések és elvek] (3) bekezdésében említett elvek figyelembevételével.

               2.
                     A Felek az (1) bekezdés szerinti intézkedéseket a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményekre alapozzák.

               A Felek nem alkalmazzák az (1) bekezdésben említett intézkedéseket a másik Fél hajóira saját vizeiken, kivéve, ha ugyanezeket az intézkedéseket saját hajóikra is alkalmazzák.

               A második albekezdés nem érinti a Feleknek a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló megállapodásból, az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság ellenőrzési és végrehajtási rendszeréből, az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet állományvédelmi és végrehajtási intézkedéseiből, valamint az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságnak a kikötő szerinti államok által a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására hozandó intézkedésekről szóló 18-09 számú ajánlásából eredő kötelezettségeit.

               A halászati szakbizottság módosíthatja a harmadik albekezdésben említett, előzetesen meglévő nemzetközi kötelezettségek jegyzékét.

               3.
                     Mindkét Fél értesíti a másik Felet az (1) bekezdésben említett olyan új intézkedésekről, amelyek valószínűsíthetően érintik a másik Fél hajóit, elegendő időt hagyva a másik Félnek arra, hogy ezen intézkedések alkalmazása előtt észrevételeket tegyen vagy pontosítást kérjen.

               FISH.5. cikk: Engedélyek, megfelelés és végrehajtás

               1.
                     Amennyiben a hajók a FISH.8. cikk [A vizekhez való hozzáférés] és a FISH.10. cikk [Hozzáférés a Guernsey Bailiffség, a Jersey Bailiffség és a Man-sziget vizeihez] alapján halászhatnak a másik Fél vizein:

               (a)mindkét Fél kellő időben közli a másik Féllel azon hajók jegyzékét, amelyek tekintetében halászati engedélyeket vagy jogosítványokat kíván kérni; és

               (b)a másik Fél kiadja a halászati engedélyeket vagy jogosítványokat.

               2.
                     Mindkét Fél megtesz minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy hajói betartsák a másik fél vizein rájuk alkalmazandó szabályokat, beleértve az engedélyekre vagy jogosítványokra vonatkozó feltételeket is.

               Harmadik fejezet: A vizekhez és erőforrásokhoz való hozzáférésre vonatkozó rendelkezések

               FISH.6. cikk: Halászati lehetőségek

               1.A Felek minden év január 31-ig együttműködnek a konzultációk menetrendjének meghatározásában azzal a céllal, hogy a következő évre vagy évekre megállapodjanak a FISH.1. mellékletben szereplő állományokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségekről. A menetrendnek figyelembe kell vennie a többi parti állam közötti egyéb olyan éves konzultációkat, amelyek érintik az egyik vagy mindkét Felet.

               2.A Felek évente konzultációt folytatnak annak érdekében, hogy minden év december 10-ig megegyezzenek a következő évre vonatkozó teljes kifogható mennyiségekről a FISH.1. mellékletben felsorolt állományok tekintetében. Ez magában foglalja a prioritásokról szóló korai véleménycserét, amint beérkeznek a teljes kifogható mennyiségekre vonatkozó szakvélemények. A Felek e teljes kifogható mennyiségekről az alábbiak szerint állapodnak meg:

               (a)a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemények és egyéb releváns tényezők alapján, ideértve a társadalmi-gazdasági szempontokat is; és

               (b)a Felek által jóváhagyott, az állományvédelemre és -gazdálkodásra vonatkozó többéves stratégiáknak megfelelően.

               3.A Felek részesedését a FISH.1. mellékletben felsorolt állományokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségekből az említett mellékletben meghatározott kvótahányadok szerint kell felosztani.

               4.Az éves konzultációk többek között a következőkre is kiterjedhetnek:

               (a)az egyik Fél teljes kifogható mennyiségekből való részesedéseinek átadása a másik Félnek;

               (b)azon állományok jegyzéke, amelyek halászata tilos;

               (c)a teljes kifogható mennyiség meghatározása a FISH.1. vagy FISH.2. mellékletben fel nem sorolt valamennyi állomány tekintetében, valamint a Felek részesedése az említett állományokból;

               (d)a halászati gazdálkodással kapcsolatos intézkedések, ideértve adott esetben a halászati erőkifejtési korlátokat is;

               (e)a Felek kölcsönös érdeklődésére számot tartó egyéb, az e tárgykör mellékleteiben felsoroltaktól eltérő állományok.

               5.A Felek – bármelyik Fél kérésére – konzultációkat tarthatnak abból a célból, hogy megállapodjanak a módosított teljes kifogható mennyiségekről.

               6.A Felek küldöttségvezetői elkészítik és aláírják az e cikk alapján folytatott konzultációk eredményeként a Felek között létrejött megállapodásokat rögzítő írásbeli jegyzőkönyvet.

               7.A FISH.3. mellékletben felsorolt állományokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségek meghatározása vagy módosítása előtt mindkét Fél kellő időben értesíti a másik Felet.

               8.A Felek megállapodnak abban, hogy létrehoznak egy mechanizmust a halászati lehetőségek Felek közötti évközi önkéntes átadására, amelyre minden évben sor kerül. E mechanizmus részleteiről a halászati szakbizottság határoz. A Felek mérlegelik annak lehetőségét, hogy e mechanizmus révén piaci értéken átadják az olyan állományokra vonatkozó halászati lehetőségeket, amelyeket alulhalásznak vagy várhatóan alulhalásznak.

               FISH.7. cikk: Ideiglenes teljes kifogható mennyiségek

               1.Amennyiben a Felek december 10-ig nem jutnak megegyezésre a FISH.1. mellékletben vagy a FISH.2A. vagy 2B. mellékletben szereplő valamely állományra vonatkozó teljes kifogható mennyiségről, haladéktalanul újrakezdik a konzultációkat annak érdekében, hogy megállapodjanak a szóban forgó teljes kifogható mennyiségről. A Felek gyakran egyeztetnek egymással abból a célból, hogy minden lehetőséget körüljárva megvizsgálják, miként juthatnak megállapodásra lehető legrövidebb időn belül.

               2.Ha a FISH.1. mellékletben vagy a FISH.2A. és 2B. mellékletben szereplő bármely állomány esetében december 20-ig nem állapítanak meg teljes kifogható mennyiséget, mindegyik Fél az ICES által ajánlott szintnek megfelelő, január 1-jétől alkalmazandó ideiglenes teljes kifogható mennyiséget határoz meg.

               3.A (2) bekezdéstől eltérve a különleges állományokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket az (5) bekezdés alapján elfogadott iránymutatásokkal összhangban kell meghatározni.

               4.E cikk alkalmazásában a „különleges állományok”:

               (a)azok az állományok, amelyek esetében az ICES szakvéleménye nulla értékű teljes kifogható mennyiséget javasol;

               (b)vegyes halászat keretében kifogott állományok, ha az adott állomány vagy a vegyes halászat valamely más célállománya veszélyeztetett; vagy

               (c)egyéb olyan állományok, amelyek a Felek megítélése szerint különleges elbánást igényelnek.

               5.A halászati szakbizottság 2021. július 1-jéig iránymutatásokat fogad el a különleges állományokat érintő ideiglenes teljes kifogható mennyiségek meghatározására vonatkozóan.

               6.Minden év azon időszakában, amikor az ICES kibocsátja a teljes kifogható mennyiségekre vonatkozó szakvéleményeit, a Felek prioritásként megvitatják a különleges állományok helyzetét és az (5) bekezdés szerint meghatározott bármely iránymutatás alkalmazását az ideiglenes teljes kifogható mennyiségek Felek általi megállapítására.

               7.Mindegyik Fél meghatározza az egyes ideiglenes teljes kifogható mennyiségekből való részesedését, amely nem lehet nagyobb meg az adott Félnek a megfelelő mellékletben rögzített részesedésénél.

               8.A (2), (3) és (7) bekezdésben említett ideiglenes teljes kifogható mennyiségek és részesedések addig alkalmazandók, amíg a Felek az (1) bekezdésben foglaltak szerint megállapodásra nem jutnak.

               9.Mindkét Fél haladéktalanul értesíti a másik Felet a (2) és (3) bekezdés szerinti ideiglenes teljes kifogható mennyiségeiről és az egyes teljes kifogható mennyiségekből való, (7) bekezdés szerinti ideiglenes részesedéséről.

               FISH.8. cikk: A vizekhez való hozzáférés

               1.Amennyiben megegyezés született a teljes kifogható mennyiségekről, mindkét Fél engedélyezi a másik Fél hajóinak, hogy abban az évben halászatot folytassanak az érintett ICES alterületeken található vizein. A hozzáférést az éves konzultációk során meghatározott szinten és feltételek mellett kell megadni.

               2.A Felek éves konzultációk keretében további konkrét hozzáférési feltételekről állapodhatnak meg az alábbiakkal kapcsolatban:

               (a)a jóváhagyott halászati lehetőségek;

               (b)a FISH.16. cikk [Halászati szakbizottság] (1) bekezdésének c) pontja alapján kidolgozott, kvótán kívüli állományokra vonatkozó bármely többéves stratégia; és

               (c)a Felek által jóváhagyott bármely technikai és állományvédelmi intézkedés, a FISH.4. cikk [Halászati gazdálkodás] sérelme nélkül.

               3.Az éves – többek között az e cikk (1) bekezdésében említett hozzáférési szintekre és feltételekre vonatkozó – konzultációkat a Felek jóhiszeműen folytatják le annak biztosítására, hogy a Felek érdekei kölcsönösen kielégítő egyensúlyba kerüljenek.

               4.A konzultációknak rendszerint azt kell eredményezniük, hogy mindkét Fél engedélyezi:

               (a)a FISH.1., FISH.2.A., 2.B. és 2F. mellékletekben felsorolt állományoknak az egymás kizárólagos gazdasági övezetében (vagy ha a hozzáférést a c) pont alapján engedélyezik, az említett pontban szereplő kizárólagos gazdasági övezetekben és körzetekben) folytatott halászatát olyan szinten, amely észszerű arányban áll a teljes kifogható mennyiségek Felekre eső részével;

               (b)a kvótán kívüli halállományoknak az egymás kizárólagos gazdasági övezetében (vagy ha a hozzáférést a c) pont alapján engedélyezik, az említett pontban szereplő kizárólagos gazdasági övezetekben és körzetekben) folytatott halászatát olyan szinten, amely megfelel legalább az adott Fél által a másik Fél vizein a 2012–2016-os időszakban kifogott átlagos mennyiségnek; és

               (c)a jogosult hajók számára a Felek vizeihez való hozzáférést az ICES 4c és 7d–g körzetek alapvonaltól számított 6–12 tengeri mérföldes sávjában, amennyiben az uniós halászhajók és az Egyesült Királyság halászhajói 2020. december 31-én hozzáfértek e vizekhez.

               A c) pont alkalmazásában a „jogosult hajó” valamelyik Fél olyan hajója, amely a 2012 és 2016 közötti évek közül négyben halászott az előző mondatban említett övezetben, vagy az ilyen hajót közvetlenül helyettesítő hajó.

               A c) pontban említett éves konzultációk kiterjedhetnek a Felek közötti megfelelő pénzügyi kötelezettségvállalásokra és kvótaátadásokra.

               5.Az ideiglenes teljes kifogható mennyiség alkalmazása során és a közösen jóváhagyott teljes kifogható mennyiség elfogadásáig a Felek ideiglenesen engedélyezik a halászatot az érintett ICES-alterületeken az alábbiak szerint:

               (a)a FISH.1. mellékletben felsorolt állományok és a kvótán kívüli állományok esetében január 1-jétől március 31-ig a (4) bekezdés a) és b) pontjában előírt szinten;

               (b)a FISH.2. mellékletben felsorolt állományok esetében január 1-jétől február 14-ig a (4) bekezdés a) pontjában előírt szinten; és

               (c)a 6–12 tengeri mérföldes övezetben folytatott halászat tekintetében a (4) bekezdés c) pontjával összhangban január 1-jétől január 31-ig az említett övezetben az előző 3 hónapban kifogott átlagos havi mennyiségnek megfelelő szintű hozzáférés.

               Ez a hozzáférés az a) és b) pontban említett valamennyi érintett állomány tekintetében arányos az éves teljes kifogható mennyiségnek az egyik Félre eső azon átlagos százalékos arányával, amelyet az említett Fél hajói a másik Félnek az ICES alterületeken található vizein az előző három naptári év azonos időszakában fogtak ki. Ugyanez értelemszerűen a kvótán kívüli halállományok halászatára is vonatkozik.

               A Felek az e bekezdés c) pontjában említett helyzet tekintetében január 15-ig, a FISH.2. mellékletben felsorolt állományok vonatkozásában január 31-ig, az összes többi állomány tekintetében pedig március 15-ig értesítik a másik Felet a vizekhez való hozzáférés mértékét és feltételeit érintő azon változásokról, amelyek a c) pontban említett helyzet tekintetében február 1-jétől, a FISH.2. mellékletben felsorolt állományok vonatkozásában február 15-től, az érintett ICES alterületeken élő összes többi állomány tekintetében pedig áprilisi 1-jétől alkalmazandók.

               6.A FISH.7. cikk [Ideiglenes teljes kifogható mennyiségek] (1) és (8) bekezdésének sérelme nélkül az (5) bekezdés c) pontjában említett helyzet tekintetében egy hónapos időszakot követően, a FISH.2. mellékletben felsorolt állományok vonatkozásában egy másfél hónapos időszakot követően, az összes többi állomány tekintetében pedig egy három hónapos időszakot követően a Felek arra törekednek, hogy megállapodjanak a halászati tevékenységeket érintő zavarok minimalizálása érdekében a megfelelő földrajzi szinten további ideiglenes hozzáférési szabályokról.

               7.Az (1) bekezdés szerinti hozzáférés megadásakor a Felek figyelembe vehetik, hogy az egyes hajók vagy hajócsoportok az előző évben megfeleltek-e a vizeiken alkalmazandó szabályoknak, valamint tekintetbe vehetik a másik Fél által a FISH.5. cikk [Engedélyek, megfelelés és végrehajtás] (2) bekezdése alapján az előző évben hozott intézkedéseket.

               8.E. cikket a FISH.4. melléklet [Jegyzőkönyv a vizekhez való hozzáférésről] szerint kell alkalmazni.

               FISH.9. cikk: Kompenzációs intézkedések a hozzáférés visszavonása vagy csökkentése esetén

               1.
                     Az egyik Fél (a továbbiakban: fogadó Fél) által a FISH.8. cikk [A vizekhez való hozzáférés] (5) bekezdése alapján küldött értesítést követően a másik Fél (a továbbiakban: halászó Fél) a vizekhez való hozzáférés mértékében és feltételeiben beálló változás gazdasági és társadalmi hatásával arányos kompenzációs intézkedéseket hozhat. Ezt a hatást megbízható bizonyítékok alapján kell mérni, nem csupán feltételezések és távoli lehetőségek alapján. Előnyben részesítve azokat a kompenzációs intézkedéseket, amelyek a legkevésbé zavarják e megállapodás működését, a halászó Fél részben vagy egészben felfüggesztheti a vizeihez való hozzáférést és a halászati termékekre a GOODS.5. cikk [A vámok tilalma] alapján biztosított preferenciális tarifális elbánást.

               2. Az (1) bekezdésben említett kompenzációs intézkedés legkorábban hét nappal azt követően léphet hatályba, hogy a halászó Fél értesítette a fogadó Felet az (1) bekezdés szerinti tervezett felfüggesztésről, és semmi esetre sem február 1-jénél korábban a 8. cikk [A vizekhez való hozzáférés] (5) bekezdésének c) pontjában említett helyzettel összefüggésben, február 15-énél korábban a FISH.2. melléklet tekintetében, illetve április 1-jénél korábban az egyéb állományok tekintetében. A Felek a szakbizottság keretében haladéktalanul konzultációkat kezdenek egy kölcsönösen elfogadott megoldás megtalálása érdekében. Az említett értesítésben meg kell jelölni:

               (a)azt az időpontot, amelytől a halászó Fél be kívánja vezetni a felfüggesztést; és

               (b)a felfüggesztendő kötelezettségeket és a tervezett felfüggesztés mértékét.

               3.           A kompenzációs intézkedésekről szóló, (2) bekezdés szerinti értesítést követően a fogadó Fél a hatodik rész I. címének [Vitarendezés] INST.14. cikke [Választottbírósági eljárás] alapján kérheti választottbíróság létrehozását az INST.13. cikk [Konzultációk] szerinti konzultáció igénybevétele nélkül. A választottbíróság csak azt vizsgálhatja felül, hogy a kompenzációs intézkedések megfelelnek-e az (1) bekezdésnek. A választottbíróság a hatodik rész I. címének [Vitarendezés] INST.19. cikke [Sürgős eljárások] alkalmazásában sürgős ügyként kezeli a kérdést.

               4.  Ha az (1) bekezdésben említett kompenzációs intézkedések meghozatalának feltételei már nem teljesülnek, az ilyen intézkedéseket haladéktalanul vissza kell vonni.

               5.
                     A (3) bekezdés szerinti eljárás során a halászó Féllel szemben tett ténymegállapítást követően a fogadó Fél a választottbíróság határozatának meghozatalától számított 30 napon belül kérheti a választottbíróságot, hogy határozza meg az e megállapodás szerinti kötelezettségek felfüggesztésének olyan mértékét, amely nem haladja meg a kompenzációs intézkedések alkalmazásából eredő hatálytalanításnak vagy gyengítésnek megfelelő mértéket, amennyiben úgy ítéli meg, hogy a kompenzációs intézkedések jelentős mértékben összeegyeztethetetlenek az (1) bekezdéssel. A kérelemben az (1) bekezdésben meghatározott elvekkel és az INST.34C. cikkben [A kötelezettségek felfüggesztése az LPFS.3.12. cikk (12) bekezdése, a FISH.9. cikk (5) bekezdése és a FISH.14. cikk (7) bekezdése alkalmazásában] meghatározott vonatkozó elvekkel összhangban kell javaslatot tenni a felfüggesztés mértékére. A fogadó Fél az e megállapodásból eredő kötelezettségeket a választottbíróság által meghatározott felfüggesztési mérték szerint, legkorábban 15 nappal az ilyen értelmű határozat meghozatala után függesztheti fel.

               6.           A Felek nem hivatkozhatnak a WTO-megállapodásra vagy bármely más nemzetközi megállapodásra annak érdekében, hogy megakadályozzák a másik Felet az e cikk szerinti kötelezettségek felfüggesztésében.

               FISH.10. cikk: Hozzáférés a Guernsey Bailiffség, a Jersey Bailiffség és a Man-sziget vizeihez

               1.
                     A FISH.8. cikk [A vizekhez való hozzáférés] (1) és (3)–(7) bekezdésétől, a FISH.9. cikktől [Kompenzációs intézkedések a hozzáférés visszavonása vagy korlátozása esetén] és a FISH.4. melléklettől [Jegyzőkönyv a vizekhez való hozzáférésről] eltérve mindkét Fél engedélyezi a másik Fél hajói számára a vizein folytatott halászatot olyan mértékben, amely tükrözi azon halászati tevékenység tényleges mértékét és jellegét, amelyet a 2017. február 1-jétől 2020. január 31-ig tartó időszakban a másik Fél jogosult hajói az említett vizeken a 2020. január 31-én érvényben lévő szabályok szerint igazolhatóan végeztek.

               2.
                     E cikk alkalmazásában, és amennyiben az e tárgykör többi cikke alkalmazandó az e cikkben megállapított hozzáférési szabályokkal kapcsolatban:

               (a)„jogosult hajó”: a Guernsey Bailiffség, a Jersey Bailiffség, a Man-sziget vagy valamely tagállam vizeivel szomszédos parti tengeren folytatott halászati tevékenység vonatkozásában bármely olyan hajó, amely az e területtel vagy tagállammal szomszédos parti tengeren a 2017. február 1. és 2020. január 31. közötti időszakban a január 31-én végződő három 12 hónapos időszak bármelyikében legalább 10 napig halászati tevékenységet folytatott;

               (b)„hajó” (valamelyik Fél hajója): az Egyesült Királyság tekintetében az Egyesült Királyság lobogója alatt közlekedő és a Guernsey Bailiffségben, a Jersey Bailiffségben vagy a Man-szigeten lajstromozott és az Egyesült Királyság halászati hatósága által engedélyezett halászhajó.

               (c)„vizek” (valamelyik Fél vizei):

               (I)az Unió tekintetében a valamely tagállammal szomszédos parti tenger; és

               (II)az Egyesült Királyság tekintetében a Guernsey Bailiffséggel, a Jersey Bailiffséggel vagy a Man-szigettel szomszédos parti tenger.

               3.
                     A partnerségi tanács bármelyik Fél kérésére az e megállapodás hatálybalépésétől számított 90 napon belül határoz arról, hogy e cikknek, a FISH.11. cikknek [A halászati termékek behozatalára és közvetlen kirakodására vonatkozó értesítési időszakok] és e tárgykör bármely más, az említett cikkekkel és az OTH.9. cikk [Földrajzi alkalmazás] (3)–(5) bekezdésével kapcsolatos rendelkezéseinek az alkalmazása a határozat meghozatalától számított 30 napon belül megszűnik a Guernsey Bailiffség, a Jersey Bailiffség és a Man-sziget közül egy vagy több tekintetében.

               4.
                     A partnerségi tanács határozhat e cikknek, a FISH.11. cikknek [A halászati termékek behozatalára és közvetlen kirakodására vonatkozó értesítési időszakok] és e tárgykör bármely más rendelkezésének a módosításáról, amennyiben azok az említett cikkekben előírt szabályokra vonatkoznak.

               FISH.11. cikk: A halászati termékek behozatalára és közvetlen kirakodására vonatkozó értesítési időszakok

               1.Az Unió a következő értesítési időszakokat alkalmazza az Egyesült Királyság lobogója alatt közlekedő, valamint a Guernsey Bailiffségben vagy a Jersey Bailiffségben lajstromozott hajók által az említett területekkel szomszédos parti tengeren vagy a valamely tagállammal szomszédos parti tengeren kifogott halászati termékekre:

               (a)előzetes értesítés küldése 3–5 órával a friss halászati termékeknek az Unió területén történő kirakodása előtt;

               (b)a halászati termékek szállítmányainak közvetlenül tengeri úton történő szállításához szükséges hitelesített fogási tanúsítvány előzetes elküldése 1–3 órával az Unió területére való belépés helyére történő érkezés becsült időpontja előtt.

               2.Kizárólag e cikk alkalmazásában „halászati termékek” alatt a tengeri halak, puhatestűek és rákfélék valamennyi faja értendő.

               FISH.12. cikk: Az állománygazdálkodási területek összehangolása

               1.
                     A Felek 2021. július 1-jéig szakvéleményt kérnek az ICES-től a FISH.1. mellékletben csillaggal jelölt állományok tekintetében az ICES által használt állománygazdálkodási területek és értékelési egységek összehangolásáról.

               2.
                     Az (1) bekezdésben említett szakvélemény kézhezvételétől számított hat hónapon belül a Felek közösen áttekintik a szakvéleményt, majd közösen mérlegelik az érintett állománygazdálkodási területekkel kapcsolatos kiigazításokat azzal a céllal, hogy megállapodjanak a FISH.1. mellékletben meghatározott állományok és részesedések jegyzékét érintő módosításokról.

               FISH.13. cikk: A bizonyos egyéb állományokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségek felosztása

               1.A bizonyos egyéb állományokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeknek a Felekre eső részét a FISH.2. melléklet határozza meg.

               2.Mindegyik Fél értesíti az érintett államokat és nemzetközi szervezeteket a FISH.2A–D. mellékletben szereplő kvótafelosztási megállapodás szerinti részesedéseiről.

               3.A FISH.2C. és 2D. mellékletben szereplő részesedések bármely későbbi módosítása a megfelelő többoldalú fórumok hatáskörébe tartozik.

               4.A partnerségi tanács 16. cikk [Halászati szakbizottság] (3) bekezdése szerinti hatásköreinek sérelme nélkül a FISH.2A. és 2B. mellékletben szereplő részesedéseinek 2026. június 30. utáni bármely módosítása a megfelelő többoldalú fórumok hatáskörébe tartozik.

               5.A FISH.2A–D. mellékletben szereplő állományokkal folytatott gazdálkodás kérdését mindkét Fél a FISH.2. cikkben [Célkitűzések és elvek] meghatározott célkitűzésekkel és elvekkel összhangban közelíti meg.

               Negyedik fejezet: Az irányítással kapcsolatos rendelkezések

               FISH.14. cikk: Korrekciós intézkedések és vitarendezés

               1.Az egyik Fél (a továbbiakban: az ellenérdekű Fél) e tárgykörnek való állítólagos meg nem felelésével kapcsolatban (kivéve a (2) bekezdésben tárgyalt állítólagos mulasztásokat) a másik Fél (a továbbiakban: a panaszos Fél) az ellenérdekű Fél értesítését követően:

               (a)részben vagy egészben felfüggesztheti a vizeihez való hozzáférést és a halászati termékekre vonatkozóan a GOODS.5. cikk [A vámok tilalma] alapján biztosított preferenciális tarifális elbánást; és

               (b)ha úgy ítéli meg, hogy az a) pontban említett felfüggesztés nem arányos az állítólagos mulasztás gazdasági és társadalmi hatásával, részben vagy egészben felfüggesztheti az egyéb árukra vonatkozóan a GOODS.5. cikk [A vámok tilalma] alapján biztosított preferenciális tarifális elbánást; és

               (c)ha úgy ítéli meg, hogy az a) és b) pontban említett felfüggesztés nem arányos az állítólagos mulasztás gazdasági és társadalmi hatásával, a XI. cím kivételével [A nyílt és tisztességes versenyt lehetővé tévő egyenlő versenyfeltételek és a fenntartható fejlődés] részben vagy egészben felfüggesztheti a második rész [Gazdasági partnerség] első tárgyköre [Kereskedelem] alá tartozó kötelezettségeket. Ha az első tárgykör [Kereskedelem] alkalmazását teljes egészében felfüggesztik, akkor a harmadik tárgykör [Közúti közlekedés] alkalmazását is fel kell függeszteni.

               2.A FISH.10. cikk [Hozzáférés a Guernsey Bailiffség, a Jersey Bailiffség és a Man-sziget vizeihez], a FISH.11. cikk [A halászati termékek behozatalával és közvetlen kirakodásával kapcsolatos értesítési időszakok] vagy e tárgykör bármely más, az említett cikkekben előírt szabályokkal kapcsolatos rendelkezésének az egyik Fél (a továbbiakban: az ellenérdekű Fél) általi állítólagos be nem tartásával összefüggésben a másik Fél (a továbbiakban: a panaszos Fél) egy értesítés küldését követően:

               (a)részben vagy egészben felfüggesztheti a vizeihez való hozzáférést a FISH.10. cikk [Hozzáférés Guernsey Bailiffség, a Jersey Bailiffség és a Man-sziget vizeihez] értelmében;

               (b)ha úgy ítéli meg, hogy az a) pontban említett felfüggesztés nem arányos az állítólagos mulasztás gazdasági és társadalmi hatásával, részben vagy egészben felfüggesztheti a halászati termékekre vonatkozóan a GOODS.5. cikk [A vámok tilalma] alapján biztosított preferenciális tarifális elbánást;

               (c)ha úgy ítéli meg, hogy az a) és b) pontban említett felfüggesztés nem arányos az állítólagos mulasztás gazdasági és társadalmi hatásával, részben vagy egészben felfüggesztheti az egyéb árukra vonatkozóan a GOODS.5. cikk [A vámok tilalma] alapján biztosított preferenciális tarifális elbánást; és

               az (1) bekezdéstől eltérve a FISH.10. cikkben [Hozzáférés Guernsey Bailiffség, a Jersey Bailiffség és a Man-sziget vizeihez] vagy a FISH.11. cikkben [A halászati termékek behozatalával és közvetlen kirakodásával kapcsolatos értesítési időszakok] előírt szabályokat érintő korrekciós intézkedések vagy e tárgykör bármely más, az említett cikkekben előírt szabályokkal kapcsolatos rendelkezéseit érintő korrekciós intézkedések nem hozhatók az említett szabályokhoz nem kapcsolódó tárgykör rendelkezéseinek valamelyik Fél általi állítólagos be nem tartásának eredményeként.

               3.
                     Az (1) és (2) bekezdésben említett intézkedéseknek arányosnak kell lenniük az ellenérdekű Fél állítólagos mulasztásával és annak gazdasági és társadalmi hatásával.

               4.
                     Az (1) és (2) bekezdés szerinti intézkedés legkorábban hét nappal azt követően léphet hatályba, hogy a panaszos Fél értesítette az ellenérdekű Felet a javasolt felfüggesztésről. A Felek a halászati szakbizottság keretében konzultálnak egymással annak érdekében, hogy kölcsönösen elfogadható megoldást találjanak. Az említett értesítésben meg kell jelölni:

               (a)azt, hogy a panaszos Fél szerint az ellenérdekű Fél miben nem tett eleget az előírásoknak;

               (b)azt az időpontot, amelytől a panaszos Fél be kívánja vezetni a felfüggesztést; valamint

               (c)a tervezett felfüggesztés mértékét.

               5.       A panaszos Fél a (4) bekezdés szerinti értesítéstől számított 14 napon belül köteles kifogást emelni az ellenérdekű Fél e tárgykörnek való, az (1) és (2) bekezdésben említett állítólagos meg nem felelése ellen azáltal, hogy a hatodik rész I. címének [Vitarendezés] INST.14. cikke [Választottbírósági eljárás] értelmében kérelmezi egy választottbíróság létrehozását. Az e cikk szerinti választottbírósági eljáráshoz az INST.13. cikkben [Konzultációk] meghatározott előzetes konzultáció nélkül lehet folyamodni. A választottbíróság a hatodik rész I. címének [Vitarendezés] INST.19. cikke [Sürgős eljárások] alkalmazásában sürgős ügyként kezeli a kérdést.

               6.
                     A felfüggesztés alkalmazását meg kell szüntetni, ha:

               (a)a panaszos Fél meggyőződött arról, hogy az ellenérdekű Fél eleget tesz az e tárgykör szerinti vonatkozó követelményeknek; vagy

               (b)a választottbíróság úgy határozott, hogy az ellenérdekű Fél nem mulasztotta el az e tárgykör szerinti vonatkozó kötelezettségeinek teljesítését.

               7.
                     Az (5) bekezdés szerinti eljárás során a panaszos Féllel szemben tett ténymegállapítást követően az ellenérdekű Fél a választottbíróság határozatának meghozatalától számított 30 napon belül kérheti a választottbíróságot, hogy határozza meg az e megállapodás szerinti kötelezettségek felfüggesztésének olyan mértékét, amely nem haladja meg a kompenzációs intézkedések alkalmazásából eredő hatálytalanításnak vagy gyengítésnek megfelelő mértéket, amennyiben úgy ítéli meg, hogy a kompenzációs intézkedések jelentős mértékben összeegyeztethetetlenek az (1) és (2) bekezdéssel. A kérelemben az (1) és (2) bekezdésben meghatározott elvekkel és az INST.34C. cikkben [A kötelezettségek felfüggesztése az OTHS.3.12. cikk (12) bekezdése, a FISH.9. cikk (5) bekezdése és a FISH.14. cikk (7) bekezdése alkalmazásában] meghatározott vonatkozó elvekkel összhangban kell javaslatot tenni a felfüggesztés mértékére. Az ellenérdekű Fél az e megállapodásból eredő kötelezettségeket a választottbíróság által meghatározott felfüggesztési mérték szerint, legkorábban 15 nappal az ilyen értelmű határozat meghozatala után függesztheti fel.

               8.
                     A Felek nem hivatkozhatnak a WTO-megállapodásra vagy bármely más nemzetközi megállapodásra annak érdekében, hogy megakadályozzák a másik Felet az e cikk szerinti kötelezettségek felfüggesztésében.

               FISH.15. cikk: Adatmegosztás

               A Felek – a jogszabályaikban foglaltak figyelembevételével – megosztják egymással az e tárgykör végrehajtásának támogatásához szükséges információkat.

               FISH.16. cikk: Halászati szakbizottság

               1.A halászati szakbizottság többek között:

               (a)fórumot biztosíthat a fenntartható halászati gazdálkodással kapcsolatos megbeszélésekhez és együttműködéshez;

               (b)mérlegelheti többéves állományvédelmi és -gazdálkodási stratégiák kidolgozását a teljes kifogható mennyiségek és egyéb állománygazdálkodási intézkedések megállapításának alapjaként;

               (c)többéves stratégiákat dolgoz ki a kvótán kívüli állományok védelmére és kezelésére a FISH.8. cikk [A vizekhez való hozzáférés] (2) bekezdésének b) pontjában említettek szerint;

               (d)mérlegelheti a halászati gazdálkodásra és az állományvédelemre vonatkozó intézkedéseket, ideértve a sürgősségi intézkedéseket és a halászat szelektivitását biztosító intézkedéseket;

               (e)mérlegelheti a tudományos célú, illetve a halászati gazdálkodás céljára történő adatgyűjtésre, az ilyen adatok megosztására (beleértve a megfelelés nyomon követésével, ellenőrzésével és kikényszerítésével kapcsolatos információkat), valamint a tudományos testületekkel a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményekről folytatott konzultációra vonatkozó megközelítéseket;

               (f)mérlegelheti az alkalmazandó szabályoknak való megfelelés biztosítását célzó intézkedéseket, ideértve a közös ellenőrzési, nyomonkövetési és felügyeleti programokat, valamint a halászati lehetőségek felhasználásának nyomon követését, illetve az ellenőrzést és a végrehajtást megkönnyítő adatcserét;

               (g)kidolgozhatja a FISH.7. cikk [Ideiglenes teljes kifogható mennyiségek] (5) bekezdésében említett teljes kifogható mennyiségek megállapítására vonatkozó iránymutatásokat;

               (h)előkészítheti az éves konzultációkat;

               (i)mérlegelheti a kirakodási kikötők kijelölésével kapcsolatos kérdéseket, beleértve annak elősegítését, hogy a Felek időben értesítést küldjenek az ilyen kijelölésekről és a kijelöléseket érintő bármely változásról;

               (j)határidőket határozhat meg a FISH.4. cikk [Halászati gazdálkodás] (3) bekezdésében említett intézkedésekről szóló értesítés elküldésére, a FISH.5. cikk [Engedélyek, megfelelés és végrehajtás] (1) bekezdésében említett hajójegyzékek közlésére és a FISH.6. cikk [Halászati lehetőségek] (7) bekezdésében említett értesítés elküldésére vonatkozóan;

               (k)fórumot biztosít a FISH.9. cikk [Kompenzációs intézkedések a hozzáférés visszavonása vagy csökkentése esetén] (2) bekezdése és a FISH.14. cikk [Korrekciós intézkedések és vitarendezés] (4) bekezdése szerinti konzultációkhoz;

               (l)iránymutatásokat dolgoz ki a FISH.8. cikk [A vizekhez való hozzáférés] gyakorlati alkalmazásának támogatására;

               (m)kidolgozza a FISH.6. cikk [Halászati lehetőségek] (8) bekezdése szerinti mechanizmust a halászati lehetőségek Felek közötti évközi önkéntes átadására; valamint

               (n)figyelemmel kíséri a FISH.10. cikk [Hozzáférés a Guernsey Bailiffség, a Jersey Bailiffség és a Man-sziget vizeihez] és a FISH.11. cikk [A halászati termékek behozatalára és közvetlen kirakodására vonatkozó értesítési időszakok] alkalmazását és végrehajtását.

               2.
                     A halászati szakbizottság elfogadhat intézkedéseket, köztük határozatokat és ajánlásokat:

               (a)a felek által a FISH.6. cikk [Halászati lehetőségek] szerinti konzultációk eredményeként elfogadott ügyek rögzítésére;

               (b)a jelen cikk (1) bekezdésének b), c), d), e), f), g), i), j), l), m) vagy n) pontjában említett bármely üggyel kapcsolatban;

               (c)a FISH.4. cikk [Halászati gazdálkodás] (2) bekezdésében említett, előzetesen meglévő nemzetközi kötelezettségek jegyzékének módosítására;

               (d)az e tárgykör szerinti fenntartható halászati gazdálkodás terén folyó együttműködés bármely más szempontjával kapcsolatban; valamint

               (e)a FISH.18. cikk [Felülvizsgálati záradék] szerinti felülvizsgálat pontos szabályairól.

               3.
                     A partnerségi tanács hatáskörrel rendelkezik a FISH.1., a FISH.2. és a FISH.3. melléklet módosítására.

               FISH.17. cikk: Felmondás

               1.A Felek bármelyike bármikor felmondhatja ezt a tárgykört diplomáciai csatornákon keresztül küldött írásbeli értesítéssel a FINPROV.8. cikk [A megállapodás felmondása] és az OTH.10. cikk [A második rész felmondása] sérelme nélkül. Ebben az esetben az első tárgykör [Kereskedelem], a második tárgykör [Légi közlekedés], a harmadik tárgykör [Közúti közlekedés] és ez a tárgykör [Halászat] az értesítés időpontját követő kilencedik hónap első napján hatályát veszti.

               2.     Abban az esetben, ha e tárgykör a FINPROV.8. cikk [A megállapodás felmondása] (1) bekezdése vagy az OTH.10. cikk [A második rész felmondása] értelmében megszűnik, a Felek által a jelen tárgykörben arra az évre vonatkozóan vállalt kötelezettségek, amikor a tárgykör hatályát veszti, az év végéig alkalmazandók maradnak.

               3.
                     Az (1) bekezdéstől eltérve a második tárgykör [Légi közlekedés] továbbra is hatályban maradhat, ha a Felek megállapodnak abban, hogy beleillesztik a XI. cím [A nyílt és tisztességes versenyt és a fenntartható fejlődést elősegítő egyenlő versenyfeltételek] vonatkozó részeit.

               4.
                     Az (1)–(3) bekezdéstől eltérve és a FINPROV. 8. cikk [A megállapodás felmondása] és az OTH.10. cikk [A második rész felmondása] sérelme nélkül:

               (a) a Felek eltérő megállapodása hiányában a FISH.10. cikk [Hozzáférés a Guernsey Bailiffség, a Jersey Bailiffség és a Man-sziget vizeihez], a FISH.11. cikk [A halászati termékek behozatalára és közvetlen kirakodására vonatkozó értesítési időszakok] és e tárgykör bármely más, az említett cikkekhez kapcsolódó rendelkezése mindaddig hatályban marad, amíg:

               (I)valamelyik fél fel nem mondja azokat a másik félhez intézett, három éves felmondási időt adó írásbeli értesítéssel; vagy

               (II)addig a napig, amikor az OTH.9. cikk [Földrajzi alkalmazás] (3)–(5) bekezdése hatályát veszti, ha ez a korábbi időpont.

               (b)
                     a (4) bekezdés a) pontjának i. alpontja alkalmazásában felmondási értesítést lehet küldeni a Guernsey Bailiffség, a Jersey Bailiffség és a Man-sziget közül egy vagy több terület tekintetében, a FISH.10. cikk [Hozzáférés a Guernsey Bailiffség, a Jersey Bailiffség és a Man-sziget vizeihez], a FISH.11. cikk [A halászati termékek behozatalára és közvetlen kirakodására vonatkozó értesítési időszakok] és e tárgykör bármely más, az említett cikkekhez kapcsolódó rendelkezése pedig továbbra is hatályban marad azokon a területeken, amelyekre a felmondási értesítés nem vonatkozik; valamint

               (c)a (4) bekezdés a) pontjának ii. alpontja alkalmazásában ha az OTH.9. cikk [Földrajzi alkalmazás] (3)–(5) bekezdése hatályát veszti a Guernsey Bailiffség, a Jersey Bailiffség és a Man-sziget közül egy vagy több (de nem az összes) terület tekintetében, a FISH.10. cikk [Hozzáférés a Guernsey Bailiffség, a Jersey Bailiffség és a Man-sziget vizeihez], a FISH.11. cikk [A halászati termékek behozatalára és közvetlen kirakodására vonatkozó értesítési időszakok] és e tárgykör bármely más, az említett cikkekhez kapcsolódó rendelkezése továbbra is hatályban marad azokon a területeken, ahol az OTH.9. cikk [Földrajzi alkalmazás] (3)–(5) bekezdése hatályban marad.

               FISH.18. cikk: Felülvizsgálati záradék

               1.A Felek a partnerségi tanácson belül közösen felülvizsgálják e tárgykör végrehajtását négy évvel a FISH.4. melléklet [Jegyzőkönyv a vizekhez való hozzáférésről] 1. cikkében említett kiigazítási időszak vége után, azzal a céllal, hogy mérlegeljék, lehet-e a rendelkezéseket – köztük a vizekhez való hozzáféréssel kapcsolatosakat – még jobban kodifikálni és még jobban megerősíteni.

               2.Újabb felülvizsgálat az előző felülvizsgálat lezárása után négy évvel végezhető.

               3.A Felek a halászati szakbizottság révén előre eldöntik a felülvizsgálat végzésének pontos szabályait.

               4.A felülvizsgálatnak lehetővé kell tennie többek között a következők értékelését az előző évekhez képest:

               (a)az egymás vizeihez való hozzáférésre vonatkozó, a FISH.8. cikk [A vizekhez való hozzáférés] szerinti rendelkezések;

               (b)a teljes kifogható mennyiségekből való, a FISH.1., 2. és 3. mellékletben meghatározott való részesedések;

               (c)a FISH.6. cikk [Halászati lehetőségek] (4) bekezdése szerinti éves konzultációk keretében végrehajtott átadások és egyéb, a FISH.6. cikk [Halászati lehetőségek] (8) bekezdése szerinti átadások száma és mértéke;

               (d)az éves teljes kifogható mennyiségek ingadozása;

               (e)mennyire felel meg a két Fél a tárgykör rendelkezéseinek, továbbá a Felek hajói mennyire tartják be a másik Fél vizein rájuk alkalmazandó szabályokat;

               (f)a tárgykör hatályába tartozó együttműködés jellege és mértéke; valamint

               (g)bármely más elem, amelyről a Felek előzetesen, a halászati szakbizottságon keresztül döntenek.

               FISH.19. cikk: Kapcsolat más megállapodásokkal

               1.A (2) bekezdésre is figyelemmel ez a tárgykör nem sért semmilyen más létező, az egyik Fél hajóinak a másik Fél halászati joghatósága alatt álló területen folytatott halászatáról szóló megállapodást.

               2.Ez a tárgykör felvált minden létező megállapodást és megegyezést a Guernsey Bailiffség, a Jersey Bailiffség vagy a Man-sziget melletti parti tengeren, uniós halászhajók által folytatott halászati tevékenység, valamint egyesült királyságbeli, Guernsey Bailiffségben, a Jersey Bailiffségben vagy a Man-szigeten lajstromozott hajók által valamely tagállam melletti parti tengeren folytatott halászati tevékenység tekintetében, és ezek helyébe lép. Abban az esetben azonban, ha a partnerségi tanács a FISH.10. cikk [Hozzáférés a Guernsey Bailiffség, a Jersey Bailiffség és a Man-sziget vizeihez] (3) bekezdésével összhangban úgy határoz, hogy a megállapodás alkalmazása a Guernsey Bailiffség, a Jersey Bailiffség vagy a Man-sziget tekintetében megszűnik, annak a területnek, illetve azoknak a területeknek a tekintetében, amelyre vonatkozóan ilyen határozat született, a vonatkozó megállapodásokat vagy megegyezéseket ez a tárgykör nem váltja fel és nem lép a helyükbe.

               HATODIK TÁRGYKÖR: EGYÉB RENDELKEZÉSEK

               OTH.1. cikk: Fogalommeghatározások

               Eltérő rendelkezés hiányában e megállapodás második része, a vámügyekre vonatkozó kölcsönös közigazgatási segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyv, valamint a hozzáadottérték-adó területén folytatott közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről, valamint az adókból, vámokból és illetékekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásában:

               (a)„mezőgazdasági áru”: a mezőgazdasági megállapodás 1. mellékletében felsorolt termék;

               (b)„vámhatóság”:

               (I)az Európai Unió esetében az Európai Bizottság vámügyekért felelős szolgálatai vagy adott esetben a tagállamok vámigazgatásai és a vámjogszabályok alkalmazására és érvényesítésére felhatalmazással rendelkező egyéb hatóságai, és

               (II)az Egyesült Királyság esetében Őfelsége Adó- és Vámhivatala, valamint a vámügyekért felelős bármely más hatóság;

               (c)„vám”: bármely olyan vám vagy díj, amelyet egy áru behozatalára vagy azzal kapcsolatban vetnek ki, de nem foglalja magában a következőket:

               (I)a valamilyen belső adóval egyenértékű díjak, amelyeket a második rész első tárgyköre I. címének GOODS.4. cikkével [A belső adózással és szabályozással kapcsolatos nemzeti elbánás] összhangban vetnek ki;

               (II)az 1994. évi GATT-tal, a dömpingellenes megállapodással, továbbá a mezőgazdasági megállapodással, a szubvenciókról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodással vagy a védintézkedésekről szóló megállapodással összhangban alkalmazott dömpingellenes, különleges védintézkedési, kiegyenlítő vagy védővámok; vagy

               (III)a behozatalra vagy az azzal kapcsolatban kivetett olyan díj vagy egyéb teher, amelynek összege a nyújtott szolgáltatások hozzávetőleges költségére korlátozódik;

               (d)„CPC”: ideiglenes központi termékosztályozás (Statistical Papers, M sorozat, 77. sz., Nemzetközi Gazdasági és Szociális Ügyek Főosztálya, az ENSZ Statisztikai Bizottsága, New York, 1991);

               (e) „meglévő”: e megállapodás hatálybalépésének napján hatályban lévő;

               (f)„valamely Fél árui”: az 1994. évi GATT értelmében vett belföldi termékek, beleértve az adott Fél származó áruit is;

               (g)„harmonizált rendszer” (a továbbiakban: HR): a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszer, beleértve az ahhoz kapcsolódó, a Vámigazgatások Világszervezete által kidolgozott valamennyi jogi megjegyzést és a HR módosításait is;

               (h)„vámtarifaszám”: a harmonizált rendszer szerinti tarifális besorolási szám első négy számjegye;

               (i)„jogi személy”: olyan jogalany, amelyet az alkalmazandó jognak megfelelően hoztak létre vagy más módon szerveződött, függetlenül attól, hogy nyereségorientált-e vagy sem, illetve hogy magán- vagy kormányzati tulajdonban van-e, ideértve bármely társaságot, trösztöt, partnerséget, közös vállalkozást, egyéni vállalkozást vagy társulást;

               (j)„intézkedés”: valamelyik Fél által hozott intézkedés, amely lehet törvény, rendelet, szabály, eljárás, határozat, közigazgatási rendelkezés, előírás vagy gyakorlat;
                  71

               (k)„valamely Fél intézkedései”: a következők által elfogadott vagy fenntartott intézkedések:

               (I)központi kormány, regionális vagy helyi önkormányzatok, illetve hatóságok; valamint

               (II)a központi kormány, regionális vagy helyi önkormányzatok vagy hatóságok által delegált jogosítványok alapján működő nem kormányzati testületek;

               „valamely Fél intézkedései”: az i. és ii. alpontban felsorolt szervezetek által elfogadott vagy fenntartott intézkedések, amelyek közvetlenül vagy közvetve más szervezetek ezen intézkedésekkel kapcsolatos magatartásának utasítására, irányítására vagy ellenőrzésére irányulnak;

               (l)„valamely Fél természetes személye”
                  72
               :

               (I)az Európai Unió esetében valamely tagállam állampolgárai annak jogszabályai
                  73
                értelmében; valamint

               (II)az Egyesült Királyság esetében a brit állampolgárok;

               (m)„személy”: természetes személy vagy jogi személy;

               (n)„állat- és növényegészségügyi intézkedések”: az SPS-megállapodás A. mellékletének (1) bekezdése szerinti intézkedés;

               (o)„harmadik ország”: e megállapodás területi hatályán kívül eső ország vagy terület;

               (p)„bécsi egyezmény”: az 1969. május 23-án Bécsben kelt bécsi egyezmény a szerződések jogáról; valamint

               (q)„WTO”: Kereskedelmi Világszervezet.

               OTH.2. cikk: WTO-megállapodások

               E megállapodás alkalmazásában a WTO-megállapodásokra a következőképpen hivatkoznak:

               (a)„mezőgazdasági megállapodás”: a WTO-egyezmény 1A. mellékletében foglalt mezőgazdasági megállapodás;

               (b)„dömpingellenes megállapodás”: az 1994. évi GATT VI. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodás;

               (c)„GATS”: a WTO-egyezmény 1B. mellékletében foglalt, a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény;

               (d)„az 1994. évi GATT”: a WTO-egyezmény 1A. mellékletében foglalt, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény;

               (e)„GPA”: a WTO-egyezmény 4. mellékletében foglalt, a közbeszerzésről szóló megállapodás
                  74
               ;

               (f)„védintézkedésekről szóló megállapodás”: a WTO-egyezmény 1A. mellékletében foglalt, a védintézkedésekről szóló megállapodás;

               (g)„SCM-megállapodás”: a WTO-egyezmény 1A. mellékletében foglalt, a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodás;

               (h)„SPS-megállapodás”: a WTO-egyezmény 1A. mellékletében foglalt, az állat- és növényegészségügyi intézkedések alkalmazásáról szóló megállapodás;

               (i)„TBT-megállapodás”: a WTO-egyezmény 1A. mellékletében foglalt, a kereskedelem technikai akadályairól szóló megállapodás;

               (j)„TRIPS-megállapodás”: a WTO-egyezmény 1C. mellékletében foglalt, a szellemitulajdon-jogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás; valamint

               (k)„WTO-megállapodás”: a Kereskedelmi Világszervezet létrehozásáról szóló,1994. április 15-én Marrakeshben aláírt Marrakeshi Egyezmény.

               OTH.3. cikk: Szabadkereskedelmi térség létrehozása

               A Felek a GATT 1994 XXIV. cikkének és a GATS V. cikkének megfelelően szabadkereskedelmi térséget hoznak létre.

               OTH.4. cikk: A WTO-megállapodással fennálló viszony

                  A Felek megerősítik a WTO-egyezményből és más olyan megállapodásból fakadó, egymással szemben fennálló jogaikat és kötelezettségeket, amelyeknek részes Felei.

                  E megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy bármelyik Fél számára előírná, hogy a WTO-egyezmény szerinti kötelezettségeivel össze nem egyeztethető módon járjon el.

               OTH.4a. cikk: A WTO ítélkezési gyakorlata

               Az e részben foglalt rendelkezések értelmezése és alkalmazása során figyelembe kell venni a WTO-vizsgálóbizottságoknak és a fellebbezési testületnek a WTO Vitarendezési Testülete által elfogadott jelentéseiben, valamint a vitarendezési egyetértés szerinti választottbírósági ítéletekben szereplő értelmezéseket.

               OTH.5. cikk: A kötelezettségek teljesítése

               A Felek elfogadnak az e részben meghatározott kötelezettségeik teljesítéséhez szükséges bármilyen általános vagy külön intézkedést, beleértve azokat is, amelyek a központi kormány, regionális vagy helyi önkormányzatok és hatóságok, valamint ezek által átruházott hatáskörök alapján működő nem kormányzati testületek általi betartásuk biztosításához szükségesek.

               OTH.7. cikk: Hivatkozás a jogszabályokra és egyéb megállapodásokra

                  1.Amennyiben e megállapodás ebben a részben valamely Fél jogszabályaira és egyéb rendelkezéseire hivatkozik, a szóban forgó jogszabályok és egyéb rendelkezések – eltérő rendelkezés hiányában – úgy értendők, hogy azok magukban foglalják az őket érintő módosításokat.

                  2.
                        Amennyiben e megállapodás nemzetközi megállapodásokra hivatkozik vagy azokat részben vagy egészben belefoglalja ebbe a részbe, az ilyen rendelkezések – eltérő rendelkezés hiányában – úgy értendők, hogy azok a nemzetközi megállapodások magukban foglalják az e megállapodás aláírásának napján vagy azt követően mindkét Fél számára hatályba lépő módosításokat vagy a helyükbe lépő megállapodásokat. Amennyiben az ilyen módosítások vagy új megállapodások kapcsán bármilyen kérdés merül fel e rész rendelkezéseinek végrehajtását vagy alkalmazását illetően, a Felek bármelyik Fél kérésére konzultációt folytathatnak egymással azzal a céllal, hogy szükség esetén kölcsönösen kielégítő megoldást találjanak.

               OTH.8. cikk: A partnerségi tanács feladatai a második részben

               A partnerségi tanács a következő feladatokat láthatja el:

               (a)határozatokat fogadhat el az alábbiak módosításáról:

               (I)a második rész első tárgyköre I. címének második fejezete [Származási szabályok] és mellékletei, az ORIG.31. cikkel [E fejezet és mellékleteinek módosítása] összhangban;

               (II)a TBT-[XX] és a TBT-[ZZ] mellékletben foglalt rendelkezések, a TBT.9. cikk [Együttműködés a piacfelügyelet és a nem élelmiszer jellegű termékek biztonsága és a megfelelés területén] (8) bekezdésével összhangban;

               (III)az A. és a B. függelék, a TBT-5. melléklet [BORKERESKEDELEM] 2. cikkének [Termékmeghatározások, borászati eljárások és kezelések] (3) bekezdésével összhangban;

               (IV)a C. függelék, a TBT-5. melléklet [BORKERESKEDELEM] 3. cikkének [Tanúsítási előírások az egyes Felek területére történő behozatal esetén] (3) bekezdésével összhangban;

               (V)az A., B., C. és D. függelék, a TBT-4. melléklet [BIOTERMÉKEK] 1. cikkével [Cél és hatály] összhangban;

               (VI)az 1–3. függelék, a TBT-2. melléklet [GYÓGYSZEREK] 1. cikkével [Fogalommeghatározások] és 2. cikkével [Alkalmazási kör] összhangban;

               (VII)az engedélyezett gazdálkodókról szóló melléklet, a vámügyekre vonatkozó kölcsönös közigazgatási segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyv, a hozzáadottérték-adó területén folytatott csalás elleni küzdelemről, valamint az adókból, vámokból és illetékekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyv, továbbá a CUSTMS.16. cikk [Ideiglenes behozatal] (2) bekezdésében meghatározott árujegyzék, a CUSTMS.21. cikkel [Módosítások] összhangban;

               (VIII)a PPROC-1. MELLÉKLET B. szakaszának megfelelő alszakasza, a PPROC.18. cikkel [A PROC-1. MELLÉKLET B. szakaszának módosítása] összhangban;

               (IX)az ENER-1. melléklet [ENERGIAHORDOZÓK, SZÉNHIDROGÉNEK ÉS NYERSANYAGOK JEGYZÉKEI], az ENER-2. melléklet [ENERGETIKAI ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI TÁMOGATÁSOK] és az ENER-3. melléklet [A HARMADIK FELEK HOZZÁFÉRÉSE ÉS A TULAJDONJOGI SZÉTVÁLASZTÁS INFRASTRUKTÚRÁKRA VALÓ ALKALMAZÁSÁNAK MELLŐZÉSE], az ENER.31. cikkel [Hatékony végrehajtás és módosítások] összhangban;

               (X)a 3. fejezet [Támogatások ellenőrzése] LPFS.3.2. cikkének [Hatály és kivételek] (4) bekezdése, a szóban forgó bekezdéssel összhangban, LPFS.3.3. cikke [Általános gazdasági érdekű szolgáltatások] (2) bekezdésének harmadik mondata, a szóban forgó bekezdés negyedik mondatával összhangban, LPFS.3.3. cikkének [Általános gazdasági érdekű szolgáltatások] (3) bekezdése, a szóban forgó bekezdéssel összhangban, LPFS.3.5. cikke [Tiltott támogatások és feltételekhez kötött támogatások], a szóban forgó cikk (1) bekezdésével összhangban, valamint LPFS.3.11. cikke [Behajtás], a szóban forgó cikk (7) bekezdésével összhangban;

               (XI)a FISH.10. cikk [Hozzáférés a Guernsey Bailiffség, a Jersey Bailiffség és a Man-sziget vizeihez], a FISH.11. cikk [A halászati termékek behozatalára és közvetlen kirakodására vonatkozó értesítési időszakok] és az ötödik tárgykör [Halászat] bármely egyéb rendelkezése, a FISH.10. cikk [Hozzáférés a Guernsey Bailiffség, a Jersey Bailiffség és a Man-sziget vizeihez] (4) bekezdésével összhangban;

               (XII)a FISH.1., a FISH.2. és a FISH.3. melléklet, a FISH.16. cikk [Halászati szakbizottság] (3) bekezdésével összhangban;

               (XIII)bármilyen egyéb rendelkezés, jegyzőkönyv, függelék vagy melléklet, amelyre vonatkozóan e megállapodás második része rendelkezik ilyen határozat elfogadásának lehetőségéről;

               (b)határozatokat fogadhat el az e megállapodás második részében foglalt rendelkezések értelmezésével kapcsolatban.

               OTH.9. cikk: Földrajzi alkalmazás

               1.
                     Az e megállapodásban foglalt, az árukkal kapcsolatos tarifális elbánást – beleértve a származási szabályokat és az elbánás ideiglenes felfüggesztését – érintő rendelkezések – az Unió vonatkozásában – az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és a tanácsi rendelet
                  75
                4. cikkében meghatározott azon uniós vámterületekre területeire is alkalmazandók, amelyek nem tartoznak a hetedik rész [Záró rendelkezések] FINPROV.1. cikke [Területi hatály] a) pontjának hatálya alá.

               2.
                     A FINPROV.1. cikk [Területi hatály] (2), (3) és (4) bekezdésének sérelme nélkül a Feleknek az e rész szerinti jogai és kötelezettségei az egyes Felek parti tengerein túli olyan területeken is alkalmazandók – ideértve e területek tengerfenekét és altalaját –, amelyek felett a Fél szuverén jogokat vagy joghatóságot gyakorol a nemzetközi jog alapján, ideértve az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-én, Montego Bay-ben kelt Tengerjogi Egyezményét, valamint a Félnek a nemzetközi joggal összhangban álló jogszabályait és egyéb rendelkezéseit is.
                  76

               3.
                     A (4) bekezdésben foglalt kivételeket is figyelembe véve a IV. cím [Árukereskedelem] 1. fejezete [NTMA], 2. fejezete [Származási szabályok] és 5. fejezete [Vámügyek és a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése], valamint az említett fejezetekhez csatolt jegyzőkönyvek és mellékletek az Egyesült Királyság tekintetében a FINPROV.1. cikkének [Területi hatály] (2) bekezdésében említett területekre is alkalmazandók. E célból a FINPROV.1 cikkének [Területi hatály] (2) bekezdése szerinti területeket az Egyesült Királyság vámterülete részének kell tekinteni. A FINPROV.1. cikk [Területi hatály] (2) bekezdésében említett területek vámhatóságai felelősek e fejezeteknek, valamint az e fejezetekhez csatolt jegyzőkönyveknek és mellékleteknek a saját területükön történő alkalmazásáért és végrehajtásáért. A szóban forgó rendelkezésekben a „vámhatóságra” való hivatkozásokat ennek megfelelően kell értelmezni. Az e fejezetek, valamint a hozzájuk csatolt jegyzőkönyvek és mellékletek alapján benyújtott kérelmeket, illetve közleményeket ugyanakkor az Egyesült Királyság vámhatósága kezeli.

               4.
                     A második rész első tárgyköre IV. címe [Árukereskedelem] 5. fejezetének [Vámügyek és a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése] CUSTMS.9 cikke [Engedélyezett gazdálkodók], a CUSTMS-1. MELLÉKLET [Engedélyezett gazdálkodók] és a hozzáadottérték-adó területén folytatott közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről, valamint az adókból, vámokból és illetékekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyv nem alkalmazandó a Jersey Bailiffségre és a Guernsey Bailiffségre.

               5.
                     A második rész első tárgyköre IV. címének [Árukereskedelem] 3. [SPS] és 4. [TBT] fejezete, valamint e fejezetek mellékletei az Egyesült Királyság tekintetében a FINPROV.1. cikk [Területi hatály] (2) bekezdésében említett területekre is alkalmazandók. A FINPROV.1. cikk [Területi hatály] (2) bekezdésében említett területek hatóságai felelősek e fejezeteknek, valamint e fejezetek mellékleteinek a saját területükön történő alkalmazásáért és végrehajtásáért, és a vonatkozó hivatkozásokat ennek megfelelően kell értelmezni. Az e fejezetek, valamint e fejezetek mellékletei alapján benyújtott kérelmeket, illetve közleményeket ugyanakkor az Egyesült Királyság hatóságai kezelik.

               6.
                     A FINPROV.8. cikk [A megállapodás felmondása] és az OTH.10. cikk [A második rész felmondása] sérelme nélkül, amennyiben a Felek másként nem állapodnak meg, e cikk (3)–(5) bekezdése az alábbiak közül a korábbi időpontig marad hatályban:

               (a)a másik Félnek küldött írásbeli felmondást követő hároméves időszak lejárta; vagy

               (b)az az időpont, amikor a FISH.10. cikk [Hozzáférés a Guernsey Bailiffség, a Jersey Bailiffség és a Man-sziget vizeihez], a FISH.11. cikk [A halászati termékek behozatalára és közvetlen kirakodására vonatkozó értesítési időszakok] vagy az ötödik tárgykör [Halászat] bármely egyéb, az említett cikkekben meghatározott szabályokra vonatkozó rendelkezése hatályát veszti.

               7.
                     A (6) bekezdés a) pontjának alkalmazásában a felmondás a Guernsey Bailiffség, a Jersey Bailiffség és a Man-sziget közül egyre vagy többre is vonatkozhat, és azokon a területeken, amelyekre nem vonatkozik a felmondás, e cikk (3)–(5) bekezdése továbbra is hatályban marad.

               8.
                     A (6) bekezdés b) pontjának alkalmazásában, amennyiben a FISH.10. cikk [Hozzáférés a Guernsey Bailiffség, a Jersey Bailiffség és a Man-sziget vizeihez], a FISH.11. cikk [A halászati termékek behozatalára és közvetlen kirakodására vonatkozó értesítési időszakok] és az ötödik tárgykör [Halászat] bármely egyéb, az említett cikkekben meghatározott szabályokra vonatkozó rendelkezése hatályát veszti a Guernsey Bailiffség, a Jersey Bailiffség és a Man-sziget közül egy vagy több (de nem az összes) tekintetében, e cikk (3)–(5) bekezdése továbbra is hatályban marad azon területek tekintetében, ahol a FISH.10. cikk [Hozzáférés a Guernsey Bailiffség, a Jersey Bailiffség és a Man-sziget vizeihez], a FISH.11. cikk [A halászati termékek behozatalára és közvetlen kirakodására vonatkozó értesítési időszakok] és az ötödik tárgykör [Halászat] bármely egyéb, az említett cikkekben meghatározott szabályokra vonatkozó rendelkezése hatályban marad.

               OTH.10. cikk: A második rész felmondása

                  A FINPROV.8. cikk [A megállapodás felmondása] sérelme nélkül a Felek diplomáciai csatornákon keresztül küldött írásbeli értesítéssel bármikor felmondhatják ezt a részt. Ebben az esetben e rész az értesítés időpontját követő kilencedik hónap első napján hatályát veszti. A negyedik tárgykör [A szociális biztonsági rendszerek koordinálása és a rövidtávú látogatásokra vonatkozó vízumok] és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló jegyzőkönyv e cikk alapján nem mondható fel.

               HARMADIK RÉSZ: BŰNÜLDÖZÉSI EGYÜTTMŰKÖDÉS ÉS BÜNTETŐÜGYEKBEN FOLYTATOTT IGAZSÁGÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉS

               I. cím: Általános rendelkezések

               LAW.GEN.1. cikk: Célkitűzés

               1.E rész célkitűzése az egyrészről a tagállamok és az uniós intézmények, szervek és hivatalok, másrészről az Egyesült Királyság közötti bűnüldözési és igazságügyi együttműködés biztosítása a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése és büntetőeljárás alá vonása, valamint a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megakadályozása és az ellenük való küzdelem terén.

               2.E rész kizárólag az egyrészről az Egyesült Királyság, másrészről az Unió és a tagállamok közötti bűnüldözési együttműködésre és büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködésre vonatkozik. Nem alkalmazandó sem a tagállamok között, sem a tagállamok és az uniós intézmények, szervek és hivatalok között felmerülő helyzetekre, sem pedig az e területen eljáró, a nemzetbiztonság védelméért felelős hatóságok tevékenységeire.

               LAW.GEN.2. cikk: Fogalommeghatározások

               E rész alkalmazásában:

               (a)„harmadik ország”: az Államoktól eltérő ország;

               (b)„személyes adatok különleges kategóriái”: a faji vagy etnikai származásra, politikai véleményre, vallási vagy világnézeti meggyőződésre vagy szakszervezeti tagságra utaló személyes adatok, valamint a természetes személyek egyedi azonosítását célzó genetikai és biometrikus adatok, az egészségügyi adatok és a természetes személyek szexuális életére vagy szexuális irányultságára vonatkozó személyes adatok;

               (c)„genetikai adat”: egy természetes személy örökölt vagy szerzett genetikai jellemzőire vonatkozó minden olyan személyes adat, amely az adott személy fiziológiájára vagy egészségi állapotára vonatkozó egyedi információt hordoz, és amely elsősorban az említett természetes személyből vett biológiai minta elemzéséből ered;

               (d)„biometrikus adat”: egy természetes személy testi, fiziológiai vagy viselkedési jellemzőire vonatkozó minden olyan sajátos technikai eljárásokkal nyert személyes adat, amely lehetővé teszi vagy megerősíti a természetes személy egyedi azonosítását, mint például az arckép vagy a daktiloszkópiai adat;

               (e)„adatkezelés”: a személyes adatokon vagy adatállományokon automatizált vagy nem automatizált módon végzett bármely művelet vagy műveletek összessége, így a gyűjtés, rögzítés, rendszerezés, tagolás, tárolás, átalakítás vagy megváltoztatás, lekérdezés, betekintés, felhasználás, közlés továbbítás, terjesztés vagy egyéb módon történő hozzáférhetővé tétel útján, összehangolás vagy összekapcsolás, korlátozás, törlés, illetve megsemmisítés;

               (f)„adatvédelmi incidens”: a biztonság olyan sérülése, amely a továbbított, tárolt vagy más módon kezelt személyes adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisítését, elvesztését, megváltoztatását, jogosulatlan közlését vagy az azokhoz való jogosulatlan hozzáférést eredményezi;

               (g)„nyilvántartási rendszer”: a személyes adatok bármely módon – centralizált, decentralizált vagy funkcionális vagy földrajzi szempontok szerint – tagolt állománya, amely meghatározott ismérvek alapján hozzáférhető;

               (h)„bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság”: az INST.2. cikkel [Bizottságok] e néven létrehozott bizottság.

               LAW.GEN.3. cikk: Az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelme

               1.Az e részben előírt együttműködés azon alapul, hogy a Felek és a tagállamok régóta tiszteletben tartják a demokráciát, a jogállamiságot, valamint az egyének alapvető jogainak és szabadságainak védelmét, többek között az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és az emberi jogok európai egyezményében foglaltak szerint, továbbá jelentőséget tulajdonítanak az említett egyezményben foglalt jogok és szabadságok hazai érvényesítésének.

               2.E rész egyetlen rendelkezése sem érinti a különösen az emberi jogok európai egyezményében, valamint az Unió és tagállamai esetében az Európai Unió Alapjogi Chartájában tükröződő alapvető jogok és jogelvek tiszteletben tartásának kötelezettségét.

               LAW.GEN.4. cikk: A személyes adatok védelme

               8.Az e részben előírt együttműködés azon alapul, hogy a Felek régóta elkötelezettek a személyes adatok magas szintű védelmének biztosítása mellett.

               9.E magas szintű védelem tükrözése érdekében a Felek biztosítják, hogy az e rész alapján kezelt személyes adatokra hatékony biztosítékok vonatkozzanak a Felek adatkezelési rendszereiben, beleértve a következőket:

               (a)a személyes adatok kezelése jogszerűen és tisztességesen, az adattakarékosság, a célhoz kötöttség, a pontosság és a tárolás korlátozásának elvével összhangban történjen;

               (b)a személyes adatok különleges kategóriáinak kezelése csak a szükséges mértékben, és az adatkezelés konkrét kockázataihoz igazított megfelelő biztosítékok mellett legyen megengedett;

               (c)a vonatkozó technikai és szervezési intézkedések révén biztosított legyen az adatkezelés kockázatának megfelelő biztonsági szint, különösen a személyes adatok különleges kategóriáinak kezelése tekintetében;

               (d)az érintettek számára érvényesíthető hozzáférési, helyesbítési és törlési jogokat biztosítsanak, azokra az esetleges jogszabályi korlátozásokra is figyelemmel, amelyek egy demokratikus társadalomban a fontos közérdekű célok védelméhez szükséges és arányos intézkedéseknek minősülnek;

               (e)amennyiben egy adatvédelmi incidens kockázatot jelent a természetes személyek jogaira és szabadságaira nézve, indokolatlan késedelem nélkül értesítsék az illetékes felügyeleti hatóságot az incidensről; amennyiben az incidens valószínűsíthetően magas kockázattal jár a természetes személyek jogaira és szabadságaira nézve, az érintetteket is értesítsék, figyelemmel azokra az esetleges jogszabályi korlátozásokra, amelyek egy demokratikus társadalomban a fontos közérdekű célok védelméhez szükséges és arányos intézkedéseknek minősülnek;

               (f)a harmadik országba irányuló adattovábbítás csak az adattovábbításnak megfelelő feltételek és biztosítékok mellett legyen engedélyezhető, biztosítva, hogy a védelem szintje ne sérüljön;

               (g)az adatvédelmi biztosítékoknak való megfelelés felügyeletét és az adatvédelmi biztosítékok érvényesítését független hatóságok biztosítsák; valamint

               (h)az érintettek számára érvényesíthető jogokat biztosítsanak a hatékony közigazgatási és bírósági jogorvoslathoz az adatvédelmi biztosítékok megsértése esetén.

               10.Egyrészről az Egyesült Királyság, másrészről – bármely tagállama nevében is – az Unió értesíti a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottságot az e rész szerinti együttműködésre alkalmazandó adatvédelmi szabályok végrehajtásának felügyeletéért és betartásának biztosításáért felelős felügyeleti hatóságokról. A felügyeleti hatóságok együttműködnek az e résznek való megfelelés biztosítása érdekében.

               11.A személyes adatok védelmére vonatkozóan e részben meghatározott rendelkezések alkalmazandók a személyes adatok részben vagy egészben automatizált módon történő kezelésére, valamint azoknak a személyes adatoknak a nem automatizált módon történő kezelésére, amelyek valamely nyilvántartási rendszer részét képezik, vagy amelyeket egy nyilvántartási rendszer részévé kívánnak tenni.

               12.E cikk nem érinti az e részben foglalt, a személyes adatok kezelésére vonatkozó különös rendelkezések alkalmazását.

               LAW.GEN.5. cikk: Az együttműködés hatálya abban az esetben, ha egy tagállam már nem vesz részt az uniós jog szerinti hasonló intézkedésekben

               1.E cikk abban az esetben alkalmazandó, ha egy tagállam a továbbiakban megszünteti részvételét az e rész bármely vonatkozó rendelkezéséhez hasonló, a bűnüldözési és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos uniós jogi rendelkezésekben, vagy nem élvez ilyen rendelkezések szerinti jogokat.

               2.Az Egyesült Királyság írásban értesítheti az Uniót arról a szándékáról, hogy az adott tagállam tekintetében megszünteti e rész vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazását.

               3.A (2) bekezdés szerinti értesítés az értesítésben meghatározott napon lép hatályba, amely nem lehet korábbi annál az időpontnál, amikor a tagállam megszünteti részvételét az (1) bekezdésben említett uniós jogi rendelkezésekben, vagy a továbbiakban nem élvezi az azokból eredő jogokat.

               4.Amennyiben az Egyesült Királyság e cikk értelmében értesítést küld arról a szándékáról, hogy megszünteti e rész vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazását, a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság összeül, hogy eldöntse, milyen intézkedésekre van szükség annak biztosításához, hogy az e rész alapján kezdeményezett, a megszüntetés által érintett együttműködést megfelelő módon lezárják. Az e rész vonatkozó rendelkezései szerinti együttműködés keretében kapott valamennyi személyes adat tekintetében ezen vonatkozó rendelkezések hatályának megszűnését megelőzően a Felek minden esetben biztosítják, hogy a megszűnés hatálybalépését követően fennmaradjon az a védelmi szint, amely mentén a személyes adatokat továbbították.

               5.Az Unió diplomáciai csatornákon keresztül írásban értesíti az Egyesült Királyságot arról az időpontról, amikor a tagállam ismét részt vesz a szóban forgó uniós jogi rendelkezésekben, vagy ismét élvezi az azokból eredő jogokat. E rész vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazását az említett napon, vagy ha az későbbi, az értesítés napját követő hónap első napján vissza kell állítani.

               6.E cikk alkalmazásának elősegítése érdekében az Unió értesíti az Egyesült Királyságot, ha egy tagállam a továbbiakban megszünteti részvételét az e rész vonatkozó rendelkezéseihez hasonló, a bűnüldözési és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos uniós jogi rendelkezésekben, vagy nem élvez ilyen rendelkezések szerinti jogokat.

               II. cím: A DNS-adatok, az ujjnyomatok és a gépjármű-nyilvántartási adatok cseréje

               LAW.PRUM.5. cikk: Célkitűzés

               E cím célkitűzése, hogy kölcsönös együttműködést hozzon létre egyrészről az Egyesült Királyság, másrészről a tagállamok között a DNS-profilok, a daktiloszkópiai adatok és egyes belföldi gépjármű-nyilvántartási adatok automatizált továbbítása tekintetében.

               LAW.PRUM.6. cikk: Fogalommeghatározások

               E cím alkalmazásában:

               (a)„illetékes bűnüldöző hatóság”: olyan belföldi rendőrség, vám- vagy egyéb hatóság, amely a belső jog alapján jogosult bűncselekmények vagy bűnözői tevékenység felderítésére, megelőzésére és kivizsgálására, valamint felügyelet gyakorlására és ilyen cselekmények vonatkozásában kényszerítő intézkedések meghozatalára; e cím alkalmazásában a különösen nemzetbiztonsági kérdésekkel foglalkozó ügynökségek, szervek vagy egyéb egységek nem minősülnek illetékes bűnüldöző hatóságnak;

               (b)a LAW.PRUM.8. cikkben [DNS-profilok automatizált keresése], a LAW.PRUM.9. cikkben [DNS-profilok automatizált összehasonlítása], a LAW.PRUM.12. cikkben [Daktiloszkópiai adatok automatizált keresése] és a LAW.PRUM.17. cikkben [Végrehajtási intézkedések] említett „keresés” és „összehasonlítás”: a valamely Állam által átadott DNS-adatok vagy daktiloszkópiai adatok és egy, több vagy valamennyi más Állam adatbázisaiban tárolt DNS-adatok vagy daktiloszkópiai adatok közötti egyezés megállapítására alkalmazott eljárások;

               (c)a LAW.PRUM.15 cikkben [Gépjármű-nyilvántartási adatok automatizált keresése] említett „automatizált keresés”: egy, több vagy valamennyi más Állam adatbázisaiba való betekintésre alkalmazott online hozzáférési eljárás;

               (d)„a DNS nem kódoló szakasza”: olyan kromoszóma-régiók, amelyekről genetikai információ nem íródik át, azaz nem ismert, hogy a szervezet funkcionális jellemzőit hordoznák;

               (e)„DNS-profil”: az elemzett emberi DNS-minta nem kódoló szakaszának azonosító jellemzőit – azaz a különböző DNS helyeken (lókuszokon) az adott molekuláris szerkezetet – megjelenítő betű- vagy számkód;

               (f)„DNS-referenciaadatok”: DNS-profil és hivatkozási szám; a DNS-referenciaadatok kizárólag a DNS nem kódoló szakaszai alapján létrehozott DNS-profilokat és egy hivatkozási számot tartalmaznak; a DNS-referenciaadatok nem tartalmazhatnak olyan adatokat, amelyek alapján az adatalany közvetlenül azonosítható; a természetes személyekhez nem kapcsolható DNS-referenciaadatok (nem azonosított DNS-profilok) e minőségének felismerhetőnek kell lennie;

               (g)„referencia DNS-profil”: azonosított személy DNS-profilja;

               (h)„nem azonosított DNS-profil”: bűncselekmények esetén folytatott nyomozások során a nyomokból gyűjtött, és nem azonosított személyhez tartozó DNS-profil;

               (i)„megjegyzés”: egy Állam által belföldi adatbázisában a DNS-profilon történt bejegyzés, amely azt jelzi, hogy egy másik Állam által végzett keresés vagy összehasonlítás e DNS-profilra vonatkozóan már egyezést mutatott;

               (j)„daktiloszkópiai adat”: ujjnyomatok, látens ujjnyomatok, tenyérnyomatok, látens tenyérnyomatok, valamint ezek sablonjai (kódolt ujjlenyomat-jellemzők (minutiae)), ha azokat automatizált adatbázisban tárolják és kezelik;

               (k)„daktiloszkópiai referenciaadat”: daktiloszkópiai adat és hivatkozási szám; a daktiloszkópiai referenciaadatok nem tartalmazhatnak olyan adatokat, amelyek alapján az adatalany közvetlenül azonosítható; a természetes személyekhez nem kapcsolható daktiloszkópiai referenciaadat (nem azonosított daktiloszkópiai adat) e minőségének felismerhetőnek kell lennie;

               (l)„gépjármű-nyilvántartási adatok”: a LAW-1. melléklet 3. fejezetében meghatározott adatok;

               (m)a LAW.PRUM.8. cikk [DNS-profilok automatizált keresése] (1) bekezdésének második mondatában, a LAW.PRUM.12. cikk [Daktiloszkópiai adatok automatizált keresése] első bekezdésének második mondatában és a LAW.PRUM.15. cikk [Gépjármű-nyilvántartási adatok automatizált keresése] (1) bekezdésében hivatkozott „egyedi eset”: egyetlen nyomozás vagy vádhatósági akta; ha egy ilyen állomány egynél több DNS-profilt, daktiloszkópiai adatot vagy gépjármű-nyilvántartási adatot tartalmaz, azok egyben, egy kérelemként továbbíthatók;

               (n)„laboratóriumi tevékenység”: tárgyakon hagyott nyomok felkutatásakor és megtalálásakor, valamint a DNS-profilokra és daktiloszkópiai adatokra vonatkozó igazságügyi bizonyítékok előhívásakor, elemzésekor és értelmezésekor, laboratóriumban végzett bármilyen tevékenység szakértői vélemény nyilvánítása vagy igazságügyi bizonyítékok cseréje céljából;

               (o)„laboratóriumi tevékenység eredménye”: bármilyen analitikai eredmény és közvetlenül kapcsolódó értelmezés;

               (p)„igazságügyi szakértő”: az illetékes bűnüldöző vagy igazságügyi hatóságok kérésére laboratóriumi tevékenységet végző bármilyen magán- vagy állami szervezet;

               (q)„belföldi akkreditáló testület”: egy Állam olyan egyedüli testülete, amely az Állam által ráruházott hatáskörében az akkreditálást végzi;

               LAW.PRUM.7. cikk: Belföldi DNS-elemzési állományok létrehozása

               1.Az Államok belföldi DNS-elemzési állományokat nyitnak és vezetnek a bűncselekmények tekintetében végzett nyomozás céljára.

               2.E cím végrehajtása céljából az Államok biztosítják az (1) bekezdésben említett belföldi DNS-elemzési állományaikból származó DNS-referenciaadatok rendelkezésre állását.

               3.Az Államok bejelentik azokat a belföldi DNS-elemzési állományokat, amelyekre a LAW.PRUM.7. cikk [Belföldi DNS-elemzési állományok létrehozása] – LAW.PRUM.10. cikk [Sejtanyag összegyűjtése és DNS-profilok átadása], valamint a LAW.PRUM.13. cikk [Nemzeti kapcsolattartó pontok], a LAW.PRUM.14. cikk [További személyes adatok és egyéb információk szolgáltatása] és a LAW.PRUM. 17. cikk [Végrehajtási intézkedések] alkalmazandó, valamint a LAW.PRUM.8. cikk [DNS-profilok automatizált keresése] (1) bekezdésében említett automatizált keresés feltételeit.

               LAW.PRUM.8. cikk: DNS-profilok automatizált keresése

                  1.Bűncselekmények esetében folytatott nyomozások érdekében az Államok lehetővé teszik más Államok – a LAW.PRUM.13. cikkben [Nemzeti kapcsolattartó pontok] említett – nemzeti kapcsolattartó pontjai számára a DNS-elemzési állományaikban lévő referenciaadatokhoz való hozzáférést, és felhatalmazzák őket a DNS-profilok összehasonlításával történő automatizált keresés végzésére. Keresést csak egyedi esetekben és a megkereső Állam belső jogával összhangban lehet folytatni.

               2.Amennyiben az automatizált keresés eredményeként valamely átadott DNS-profil egyezést mutat a megkeresett Állam állományában rögzített DNS-profilokkal, a megkeresett Állam automatizált módon megküldi a megkereső Állam nemzeti kapcsolattartó pontja részére azokat a DNS-referenciaadatokat, amelyek alapján a találatot elérték. Ha nincs egyezés, erről automatikus értesítést kell küldeni.

               LAW.PRUM.9. cikk: DNS-profilok automatizált összehasonlítása

               1.Bűncselekmények esetében folytatott nyomozások érdekében az Államok nemzeti kapcsolattartó pontjaikon keresztül összehasonlítják nem azonosított DNS-profiljaik DNS-profiljait az egyéb belföldi DNS-elemzési állományok referenciaadataiból származó valamennyi DNS-profillal, az érintett Államok között kölcsönösen elfogadott gyakorlati szabályokkal összhangban. A DNS-profilokat automatizált módon kell átadni és összehasonlítani. Nem azonosított DNS-profilokat összehasonlítás céljára kizárólag akkor kell átadni, ha arról a megkereső Állam belső joga rendelkezik.

               2.Ha valamely Állam az (1) bekezdésben említett összehasonlítás eredményeként úgy találja, hogy a részére egy másik Állam által átadott DNS-profilok bármelyike megegyezik valamely, a saját DNS-elemzési állományában lévővel, haladéktalanul átadja ezen másik Állam kapcsolattartó pontjának azokat a referenciaadatokat, amelyek alapján az egyezést találták.

               LAW.PRUM.10. cikk: Sejtanyagok gyűjtése és DNS-profilok átadása

               Ha folyamatban lévő nyomozások vagy büntetőeljárások során valamely – a megkeresett Állam területén tartózkodó – egyén tekintetében nem áll rendelkezésre DNS-profil a megkeresett Állam területén, a megkeresett Állam az egyéntől származó sejtanyag gyűjtését és vizsgálatát, valamint az így kapott DNS-profil átadását magában foglaló jogsegélyt nyújt a megkereső Államnak, amennyiben

               (a)a megkereső Állam meghatározza a kérelem célját;

               (b)a megkereső Állam belső jogának megfelelően nyomozást elrendelő határozatot vagy az illetékes hatóság által kiadott nyilatkozatot mutat be, amely igazolja, hogy a sejtanyag gyűjtésére és vizsgálatára vonatkozó követelmények teljesülnének, amennyiben az egyén a megkereső Állam területén tartózkodna; valamint

               (c)a megkeresett Állam joga szerint a sejtanyag gyűjtésére és vizsgálatára, valamint az így kapott DNS-profil átadására vonatkozó követelmények teljesülnek.

               LAW.PRUM.11. cikk: Daktiloszkópiai adatok

               E cím végrehajtása érdekében az Államok biztosítják a bűncselekmények megelőzése és kivizsgálása céljából létrehozott belföldi automatizált ujjnyomat-azonosító rendszer állományából származó daktiloszkópiai referenciaadatok rendelkezésre állását.

               LAW.PRUM.12. cikk: Daktiloszkópiai adatok automatizált keresése

               1.Bűncselekmények megelőzése és vizsgálata érdekében az Államok lehetővé teszik más Államok – a LAW.PRUM.13. cikkben [Nemzeti kapcsolattartó pontok] említett – nemzeti kapcsolattartó pontjai számára az általuk e célra létrehozott automatizált daktiloszkópiai azonosító rendszerben lévő referenciaadatokhoz való hozzáférést, és felhatalmazzák őket daktiloszkópiai adatok összehasonlításával történő automatizált keresés végzésére. Keresést csak egyedi esetekben és a megkereső Állam belső jogával összhangban lehet folytatni.

               2.A daktiloszkópiai adatoknak a megkeresett Állam kezelésében lévő referenciaadatokkal való megfelelésének megerősítését a megkereső Állam nemzeti kapcsolattartó pontja végzi az egyértelmű egyezéshez szükséges referenciaadatok automatizált átadása révén.

               LAW.PRUM.13. cikk: Nemzeti kapcsolattartó pontok

               1.A LAW.PRUM.8. [DNS-profilok automatizált keresése], LAW.PRUM.9. [DNS-profilok automatizált összehasonlítása] és LAW.PRUM.12. [Daktiloszkópiai adatok automatizált keresése] cikkben említett adatok átadása céljából az Államok nemzeti kapcsolattartó pontokat jelölnek ki.

               2.E cím alkalmazásában a tagállamok tekintetében az Unión belüli hasonló adatcserére kijelölt nemzeti kapcsolattartó pontokat nemzeti kapcsolattartó pontoknak kell tekinteni.

               3.A nemzeti kapcsolattartó pontok hatáskörét az alkalmazandó belső jog határozza meg.

               LAW.PRUM.14. cikk: További személyes adatok és egyéb információk átadása

               Amennyiben a LAW.PRUM.8. cikkben [DNS-profilok automatizált keresése], a LAW.PRUM.9. cikkben [DNS-profilok automatizált összehasonlítása] és a LAW.PRUM.12. cikkben [Daktiloszkópiai adatok automatizált keresése] említett eljárás DNS-profilok vagy daktiloszkópiai adatok közötti egyezést mutat, a további rendelkezésre álló személyes adatok és a referenciaadatokkal kapcsolatos egyéb információk átadását a megkeresett Állam belső joga – beleértve a jogi segítségnyújtásra vonatkozó szabályokat – szabályozza, a LAW.PRUM.17. cikk [Végrehajtási intézkedések] (1) bekezdésének sérelme nélkül.

               LAW.PRUM.15. cikk: Gépjármű-nyilvántartási adatok automatizált keresése

               1.A bűncselekmények megelőzése és nyomozása, valamint a megkereső Állam bíróságainak vagy ügyészségének a hatáskörébe tartozó egyéb jogsértések kezelése, továbbá a közbiztonság fenntartása érdekében az Államok lehetővé teszik más Államok – (2) bekezdésben említett – nemzeti kapcsolattartó pontjai számára az alábbi belföldi gépjármű-nyilvántartási adatokhoz való hozzáférést, és felhatalmazzák őket egyedi esetekben automatizált keresés végzésére:

               (a)tulajdonosokra vagy üzemben tartókra vonatkozó adatok; valamint

               (b)gépjárművekre vonatkozó adatok.

               2.
                     Az (1) bekezdés értelmében keresés csak teljes alvázszámmal vagy teljes forgalmi rendszámmal és a megkereső Állam belső jogával összhangban végezhető.

               3.
                     Az (1) bekezdésben említett adatok átadása céljából az Államok kijelölnek egy, a más Államoktól beérkező kérelmekkel foglalkozó nemzeti kapcsolattartó pontot. A nemzeti kapcsolattartó pontok hatáskörét az alkalmazandó belső jog határozza meg.

               LAW.PRUM.16. cikk: Laboratóriumi tevékenységet végző igazságügyi szakértők akkreditálása

               1.Az Államok biztosítják, hogy a laboratóriumi tevékenységet végző igazságügyi szakértőiket egy belföldi akkreditáló testület az EN ISO/IEC 17025 szabványnak megfelelően akkreditálja.

               2.Minden Állam biztosítja, hogy a más Államokban működő, laboratóriumi tevékenységet végző akkreditált igazságügyi szakértők eredményeit a bűncselekmények megelőzéséért, kivizsgálásáért és eljárás alá vonásáért felelős hatóságaik egyenértékűnek ismerjék el az EN ISO/IEC 17025 szabványnak megfelelően akkreditált, laboratóriumi tevékenységet végző hazai igazságügyi szakértők eredményeivel.

               3.Az Egyesült Királyság illetékes bűnüldöző hatóságai az e cikk (1) bekezdésében említett intézkedések Egyesült Királyság általi végrehajtása és alkalmazása előtt nem végeznek a LAW.PRUM.8. cikk [DNS-profilok automatizált keresése], a LAW.PRUM.9. cikk [DNS-profilok automatizált összehasonlítása] és a LAW.PRUM.12. cikk [Daktiloszkópiai adatok automatizált keresése] szerinti kereséseket és automatizált összehasonlítást.

               4.Az (1) és (2) bekezdés nem érinti a bizonyítékok bírói értékelésére vonatkozó belső jogi szabályokat.

               5.Az Egyesült Királyság közli a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottsággal az e cikk rendelkezéseinek végrehajtása és alkalmazása érdekében elfogadott főbb rendelkezések szövegét.

               LAW.PRUM.17. cikk: Végrehajtási intézkedések

               1.E cím alkalmazásában az Államok a keresés és összehasonlítás céljából rendelkezésre álló minden adatkategóriát hozzáférhetővé tesznek más Államok illetékes bűnüldöző hatóságai számára ugyanolyan feltételek mellett, mint amelyek mellett azok keresés és összehasonlítás céljából a belföldi illetékes bűnüldöző hatóságok számára rendelkezésre állnak. E cím alkalmazásában az Államok a LAW.PRUM.14 cikkben [További személyes adatok és egyéb információk átadása] említett referenciaadatokkal kapcsolatos további rendelkezésre álló személyes adatokat és egyéb információkat a többi Állam illetékes hatóságai rendelkezésére bocsátják, ugyanolyan feltételek mellett, mint amelyek mellett belföldi hatóságoknak rendelkezésre bocsátanák azokat.

               2.A LAW.PRUM.8. cikkben [DNS-profilok automatizált keresése], a LAW.PRUM.9. cikkben [DNS-profilok automatizált összehasonlítása], a LAW.PRUM.12. cikkben [Daktiloszkópiai adatok automatizált keresése] és a LAW.PRUM.15. cikkben [Gépjármű-nyilvántartási adatok automatizált keresése] említett eljárások végrehajtása céljából a technikai és eljárási előírásokat a LAW-1. melléklet állapítja meg.

               3.A 2008/616/IB
                  77
                és a 2008/615/IB
                  78
                tanácsi határozatokkal összhangban a tagállamok által tett nyilatkozatok alkalmazandók az Egyesült Királysággal fennálló kapcsolataikban is.

               LAW.PRUM.18. cikk: Előzetes értékelés

               1.Annak ellenőrzése érdekében, hogy az Egyesült Királyság teljesítette-e a LAW.PRUM.17 cikkben [Végrehajtási intézkedések] és a LAW-1. mellékletben meghatározott feltételeket, a LAW-1. mellékletben előírt mértékben értékelő látogatásra és kísérleti adatcserére kerül sor az Egyesült Királyság tekintetében, az Egyesült Királyság által elfogadható feltételek és szabályok szerint. A LAW.PRUM.15. cikk [Gépjármű-nyilvántartási adatok automatizált keresése] szerinti adatkereséssel kapcsolatban mindenképpen kell kísérleti adatcserét végezni.

               2.Az (1) bekezdésben említett értékelő látogatásról szóló átfogó értékelő jelentés és adott esetben a kísérleti adatcsere alapján az Unió határoz arról vagy azokról az időpontokról, amely(ek)től kezdődően a tagállamok e cím szerint személyes adatokat szolgáltathatnak az Egyesült Királyság számára.

               3.Az (1) bekezdésben említett értékelés eredményétől függően, e megállapodás hatálybalépésének napjától a tagállamok személyes adatokat szolgáltathatnak az Egyesült Királyság részére a LAW.PRUM.8. cikkben [DNS-profilok automatizált keresése], a LAW.PRUM.9. cikkben [DNS-profilok automatizált összehasonlítása], a LAW.PRUM.12. cikkben [Daktiloszkópiai adatok automatizált keresése] és a LAW.PRUM.14. cikkben [További személyes adatok és egyéb információk átadása] említettek szerint az Unió által az e cikk (2) bekezdése szerint megállapított időpontig vagy időpontokig, de legfeljebb az e megállapodás hatálybalépésének napját követő kilenc hónapig. A bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság ezt az időszakot egy alkalommal, legfeljebb kilenc hónappal meghosszabbíthatja.

               LAW.PRUM.19. cikk: Felfüggesztés és az alkalmazás mellőzése

               1.Amennyiben az Unió úgy ítéli meg, hogy módosítani kell e címet, mivel az e cím által szabályozott tárgyra vonatkozó uniós jog jelentősen módosult vagy jelentős módosítás alatt áll, ennek megfelelően értesítheti az Egyesült Királyságot annak érdekében, hogy megállapodjon e megállapodás e címmel kapcsolatos hivatalos módosításáról. Az ilyen értesítést követően a Felek konzultációkat kezdenek.

               2.Amennyiben az értesítéstől számított kilenc hónapon belül a Felek nem kötöttek az e címet módosító megállapodást, az Unió határozhat úgy, hogy legfeljebb kilenc hónap időtartamra felfüggeszti e cím vagy e cím bármely rendelkezése alkalmazását. A fenti időszak lejárta előtt a Felek megállapodhatnak a felfüggesztés további legfeljebb kilenc hónappal történő meghosszabbításáról. Amennyiben a felfüggesztési időszak végéig a Felek nem kötik meg az e címet módosító megállapodást, a felfüggesztett rendelkezések alkalmazása a felfüggesztési időszak lejártát követő hónap első napján megszűnik, kivéve, ha az Unió arról tájékoztatja az Egyesült Királyságot, hogy e cím módosítása iránti szándéka már nem áll fenn. Ebben az esetben e cím felfüggesztett rendelkezései újra alkalmazandók.

               3.Amennyiben e cikk értelmében bármely rendelkezés felfüggesztésére kerül sor, a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság összeül, hogy eldöntse, milyen lépésekre van szükség annak biztosításához, hogy az e cím alapján kezdeményezett, és a felfüggesztéssel érintett együttműködést megfelelő módon lezárják. A felfüggesztéssel érintett rendelkezések alkalmazásának ideiglenes megszűnését megelőzően az e cím szerinti együttműködés keretében kapott valamennyi személyes adat tekintetében a Felek minden esetben biztosítják, hogy a felfüggesztés hatálybalépését követően fennmaradjon az a védelmi szint, amely mentén a személyes adatokat továbbították.

               III. cím: Az utas-nyilvántartási adatállomány továbbítása és kezelése

               LAW.PNR.18. cikk: Hatály

               1.E cím megállapítja azokat a szabályokat, amelyek alapján az utas-nyilvántartási adatállomány adatai az Egyesült Királyság illetékes hatóságai részére továbbíthatók, általuk kezelhetők és felhasználhatók az Unió és az Egyesült Királyság közötti légi járatok tekintetében, valamint meghatározza az erre vonatkozó konkrét biztosítékokat.

               2.E cím az Unió és az Egyesült Királyság közötti utasszállító járatokat üzemeltető légi fuvarozókra alkalmazandó.

               3.E cím azokra az Unióban bejegyzett vagy ott adatokat tároló légi fuvarozókra is alkalmazandó, amelyek az Egyesült Királyságba érkező vagy onnan induló utasszállító járatokat üzemeltetnek.

               4.E cím az Egyesült Királyság és az Unió között büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködésről is rendelkezik a PNR-adatok tekintetében.

               LAW.PNR.19. cikk: Fogalommeghatározások

               E cím alkalmazásában:

               (a)„légi fuvarozó”: az Egyesült Királyság és az Unió között utasok légi szállítását engedélyező érvényes működési engedéllyel vagy azzal egyenértékű okmánnyal rendelkező légi közlekedési vállalkozás;

               (b)„utasnyilvántartási adatállomány” („PNR”): olyan adatállomány, amely az egyes utasoknak az utazáshoz kötelezően megadandó adatait tartalmazza, és amely minden olyan információt magában foglal, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a jegyet kiállító és a fuvarozásban részt vevő légi fuvarozók elvégezhessék és ellenőrizhessék a foglalásokat minden egyes személyesen vagy más nevére történt útvonalfoglalás esetében, függetlenül attól, hogy azokat utasfelvételi-helyfoglalási rendszerek, indulás-ellenőrzési rendszerek (amelyet utasfelvételi eljárásra is használnak), vagy ugyanilyen feladatokat ellátó egyenértékű rendszerek szolgáltatják-e; konkrétan, e fejezet alkalmazásában a PNR-adatok a LAW-2. mellékletben meghatározott elemekből állnak;

               (c)„az Egyesült Királyság illetékes hatósága”: az Egyesült Királyság azon hatósága, amely e megállapodás alapján felelős a PNR-adatok fogadásáért és kezeléséért; amennyiben az Egyesült Királyság egynél több illetékes hatósággal rendelkezik, az utasadatok tekintetében egyablakos ügyintézési lehetőséget biztosít, amely lehetővé teszi a légi fuvarozók számára a PNR-adatok egyetlen adatátviteli pontra történő továbbítását, és egyetlen kapcsolattartó pontot jelöl ki a LAW.PNR.22. cikk [Rendőrségi és igazságügyi együttműködés] szerinti megkeresések fogadására és benyújtására;

               (d)„utasadat-információs egységek”: a tagállamok által létrehozott vagy kijelölt, a PNR-adatok fogadásáért és kezeléséért felelős egységek;

               (e)„terrorizmus”: a LAW-7. mellékletben felsorolt bármely bűncselekmény;

               (f)„súlyos bűncselekmény”: olyan bűncselekmény, amely esetében az Egyesült Királyság belső joga alapján kiszabható büntetési tétel felső határa legalább háromévi szabadságvesztés vagy szabadságelvonással járó intézkedés.

               LAW.PNR.20. cikk: A PNR-adatok felhasználásának célja

               1.Az Egyesült Királyság biztosítja, hogy az e cím alapján kapott PNR-adatokat kizárólag terrorizmus vagy súlyos bűncselekmény megelőzése, felderítése, kivizsgálása és büntetőeljárás alá vonása céljából, valamint a PNR-adatok kezelésének az e megállapodásban meghatározott feltételekkel összhangban történő felügyelete céljából kezelik.

               2. Az Egyesült Királyság illetékes hatósága szükség szerint kivételes esetekben kezelheti a PNR-adatokat bármely természetes személy létfontosságú érdekeinek védelmében, például:

               (a)halál vagy súlyos sérülés kockázata esetén; vagy

               (b)jelentős közegészségügyi kockázat esetén, különösen a nemzetközileg elismert előírások szerint azonosítottak szerint.

               3.Az Egyesült Királyság illetékes hatósága a PNR-adatokat eseti alapon is kezelheti, amennyiben a vonatkozó PNR-adatok közlését az Egyesült Királyság bírósága vagy közigazgatási bírósága az (1) bekezdésben hivatkozott bármely célhoz közvetlenül kapcsolódó eljárásban írja elő.

               LAW.PNR.21. cikk: A PNR-adatok rendelkezésre bocsátásának biztosítása

               1.Az Unió biztosítja, hogy a légi fuvarozókat semmi ne akadályozza abban, hogy a PNR-adatokat e cím értelmében az Egyesült Királyság illetékes hatóságának továbbítsák.

               2.Az Unió biztosítja, hogy a légi fuvarozók a PNR-adatokat e cím értelmében a légi fuvarozó nevében és felelősségi körében eljáró meghatalmazott képviselők útján továbbíthassák az Egyesült Királyság illetékes hatóságának.

               3.Az Egyesült Királyság nem kötelezi a légi fuvarozókat a PNR-adatok olyan adatelemeinek szolgáltatására, amelyeket a légi fuvarozó helyfoglalási okok miatt nem gyűjtött össze, illetve nem őriz.

               4.Az Egyesült Királyság a kézhezvételt követően töröl minden olyan adatot, amelyet egy légi fuvarozó e cím alapján továbbított számára, amennyiben ez az adatelem nem szerepel a LAW-2. mellékletben.

               LAW.PNR.22. cikk: Rendőrségi és igazságügyi együttműködés

               1.Az Egyesült Királyság illetékes hatósága – megbízatásuk keretein belül – konkrét esetekben a lehető leghamarabb megosztja az Europollal vagy az Eurojusttal vagy a tagállamok utas-adat információs egységeivel a PNR-adatokat tartalmazó valamennyi releváns és megfelelő analitikus információt, amennyiben az terrorizmus vagy súlyos bűncselekmény megelőzéséhez, nyomozásához, felderítéséhez és büntetőeljárás alá vonásához szükséges.

               2.Az Egyesült Királyság – hatáskörüknek megfelelően – az Europol, az Eurojust, vagy valamely tagállam utasadat-információs egységének kérésére konkrét ügyekben megosztja a PNR-adatokat, ezen adatok kezelésének eredményeit vagy a PNR-adatokat tartalmazó analitikus információkat, amennyiben az terrorizmus vagy súlyos bűncselekmények megelőzéséhez, nyomozásához, felderítéséhez és büntetőeljárás alá vonásához szükséges.

               3.A tagállamok utasadat-információs egységei konkrét esetekben a lehető leghamarabb megosztják az Egyesült Királyság illetékes hatóságával a PNR-adatokat tartalmazó valamennyi releváns és megfelelő analitikus információt, amennyiben az terrorizmus vagy súlyos bűncselekmények megelőzéséhez, nyomozásához, felderítéséhez és büntetőeljárás alá vonásához szükséges.

               4.Az Egyesült Királyság illetékes hatóságának kérésére a tagállamok utasadat-információs egységei megosztják a PNR-adatokat, ezen adatok kezelésének eredményeit vagy a PNR-adatokat tartalmazó analitikus információkat, amennyiben az terrorizmus vagy súlyos bűncselekmények megelőzéséhez, nyomozásához, felderítéséhez és büntetőeljárás alá vonásához szükséges.

               5.A Felek gondoskodnak arról, hogy az (1)–(4) bekezdésben említett információk megosztása az Egyesült Királyság és az Europol, az Eurojust vagy az érintett tagállam között létrejött, bűnüldözéssel vagy információmegosztással kapcsolatos megállapodásoknak és részletes szabályoknak megfelelően történjen. Konkrétan, az Europollal e cikk alapján folytatott információcsere az Europolon keresztül történő információcsere céljából létrehozott biztonságos kommunikációs vonalon keresztül történik.

               6.Az Egyesült Királyság illetékes hatósága és a tagállamok utasadat-információs egységei biztosítják, hogy az (1)–(4) bekezdés alapján csak a szükséges minimális mennyiségű PNR-adatot osszák meg.

               LAW.PNR.23. cikk: Megkülönböztetésmentesség

               Az Egyesült Királyság biztosítja, hogy a PNR-adatok kezelésére vonatkozó biztosítékok minden természetes személyre egyenlő alapon, jogellenes megkülönböztetés nélkül vonatkozzanak.

               LAW.PNR.24. cikk: A személyes adatok különleges kategóriáinak felhasználása

               E cím értelmében tilos a személyes adatok különleges kategóriáinak bármilyen kezelése. Amennyiben az Egyesült Királyság illetékes hatóságának továbbított PNR-adatok a személyes adatok különleges kategóriáit is magukban foglalják, az Egyesült Királyság illetékes hatósága törli ezeket az adatokat.

               LAW.PNR.25. cikk: Adatbiztonság és az adatok sértetlensége

               1.Az Egyesült Királyság szabályozási, eljárási és technikai intézkedéseket hajt végre annak érdekében, hogy megvédje a PNR-adatokat a véletlen, jogellenes vagy jogosulatlan hozzáférés, kezelés vagy megsemmisítés veszélyétől.

               2.Az Egyesült Királyság gondoskodik továbbá a megfelelőség-ellenőrzésről, és biztosítja az adatok védelmét, biztonságát, bizalmasságát és sértetlenségét. E tekintetben az Egyesült Királyság:

               (a)a PNR-adatok tekintetében titkosítási, hitelesítési és dokumentációs eljárásokat alkalmaz;

               (b)a PNR-adatokhoz való hozzáférést a felhatalmazással rendelkező tisztviselők körére korlátozza;

               (c)a PNR-adatokat hozzáférés-ellenőrzéssel ellátott, biztonságos fizikai környezetben tárolja; valamint

               (d)olyan mechanizmust hoz létre, amely biztosítja, hogy a PNR-adatok lekérdezése a LAW.PNR.20. cikkel [A PNR-adatok felhasználásának célja] összhangban történjen.

               3.Amennyiben egy természetes személy PNR-adataihoz felhatalmazás nélkül hozzáférnek vagy azokat nyilvánosságra hozzák, az Egyesült Királyság intézkedik annak érdekében, hogy az adott természetes személyt értesítsék, a kár kockázatát enyhítsék és jogorvoslatra kerüljön sor.

               4.Az Egyesült Királyság illetékes hatósága haladéktalanul tájékoztatja a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottságot a PNR-adatokkal kapcsolatos véletlen, jogellenes vagy jogosulatlan hozzáférés, kezelés vagy elvesztés bármely jelentős esetéről.

               5.Az Egyesült Királyság biztosítja, hogy hatékony és visszatartó erejű korrekciós intézkedéseket, többek között szankciókat alkalmaz az adatbiztonság bármiféle megsértésére, különösen azokra, amelyek az adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisítéséhez vagy véletlen elvesztéséhez, megváltoztatásához, jogosulatlan nyilvánosságra hozatalához vagy az azokhoz való jogosulatlan hozzáféréshez, illetve bármiféle jogellenes módon történő adatkezeléshez vezetnek.

               LAW.PNR.26. cikk: Átláthatóság és az utasok tájékoztatása

               1.Az Egyesült Királyság illetékes hatósága a honlapján elérhetővé teszi a következőket:

               (a)a PNR-adatok gyűjtését engedélyező jogszabályok felsorolása;

               (b)a PNR-adatok gyűjtésének céljai;

               (c)a PNR-adatok védelmének módja;

               (d)a PNR-adatok nyilvánosságra hozatalának módja és mértéke;

               (e)tájékoztatás a hozzáférésre, helyesbítésre, megjegyzéstételre és jogorvoslatra vonatkozó jogokról; valamint

               (f)a kapcsolatfelvételhez szükséges adatok.

               2.A Felek együttműködnek az érdekelt harmadik felekkel, például a repülési és légi közlekedési ágazattal annak érdekében, hogy előmozdítsák a foglalás időpontjában az átláthatóságot a PNR-adatok gyűjtésének, kezelésének és felhasználásának célját, valamint a hozzáférés, a helyesbítés és a jogorvoslat kérelmezésének módját illetően. A légi fuvarozók egyértelmű és érdemi tájékoztatást nyújtanak az utasoknak a PNR-adatok e cím szerinti továbbításával kapcsolatban, beleértve a fogadó hatóság részletes adatait, az adattovábbítás célját, valamint azt a jogot, hogy a fogadó hatóságtól hozzáférést kérjenek az utas továbbított személyes adataihoz és helyesbítsék azokat.

               3.Amennyiben a LAW.PNR.28. cikkel [A PNR-adatok megőrzése] összhangban megőrzött PNR-adatokat a LAW.PNR.29. cikkben [A PNR-adatok felhasználásának feltételei] meghatározott feltételek mellett használták fel, vagy azokat a LAW.PNR.31. cikkel [Közzététel az Egyesült Királyságban] vagy a LAW.PNR.32. cikkel [Közzététel az Egyesült Királyságon kívül] összhangban tették közzé, az Egyesült Királyság az érintett utasokat írásban, egyenként, és azt követően, hogy az ilyen értesítés már nem veszélyeztetheti az érintett hatóságok általi nyomozást, észszerű időn belül értesíti, amennyiben az utasok vonatkozó elérhetőségi adatai rendelkezésre állnak vagy észszerű erőfeszítéssel kinyerhetők. Az értesítésnek tájékoztatást kell tartalmaznia arról, hogy az érintett természetes személy hogyan kérhet közigazgatási vagy bírósági jogorvoslatot.

               LAW.PNR.27. cikk: A PNR-adatok automatizált kezelése

               1.Az Egyesült Királyság illetékes hatósága biztosítja, hogy a PNR-adatok automatizált kezelése megkülönböztetésmentes, konkrét és megbízható, előre meghatározott modelleken és kritériumokon alapuljon annak érdekében, hogy az:

               (a)olyan személyeket érintő találati eredményekhez jusson, akikről megalapozottan gyanítható, hogy terrorizmusban vagy súlyos bűncselekményekben érintettek vagy vesznek részt; vagy

               (b)kivételes körülmények között megvédje bármely természetes személy létfontosságú érdekeit a LAW.PNR.20. cikk [A PNR-adatok felhasználásának célja] (2) bekezdésében meghatározottak szerint.

               2.Az Egyesült Királyság illetékes hatósága biztosítja, hogy azok az adatbázisok, amelyekkel a PNR-adatokat összehasonlítják, megbízhatóak, naprakészek és azokra az adatbázisokra korlátozódnak, amelyeket az a LAW.PNR.20. cikkben [A PNR-adatok felhasználásának céljai] meghatározott célokkal összefüggésben használ.

               3.Az Egyesült Királyság kizárólag a PNR-adatok automatikus kezelése alapján nem hoz olyan döntéseket, amelyek a természetes személyekre nézve jelentős mértékű hátrányos következménnyel járnak.

               LAW.PNR.28. cikk: A PNR-adatok megőrzése

               1.Az Egyesült Királyság a PNR-adatokat azok beérkezésétől számított öt éven túl nem őrzi meg.

               2.A PNR-adatoknak az (1) bekezdésben említett továbbítását követő legfeljebb hat hónapon belül az összes PNR-adatot személyazonosításra alkalmatlanná kell tenni az azon utasok – vagy bármely egyéb természetes személy – közvetlen beazonosítására alkalmas alábbi adatelemek elrejtése útján, akikre a PNR-adatok vonatkoznak:

               (a)nevek, beleértve a PNR-ben szereplő egyéb utasok nevei és az utas-nyilvántartási adatállomány szerint együtt utazó utasok száma;

               (b)az utas címei, telefonszámai és elektronikus elérhetősége, az utas számára a repülőjegy foglalását végző személyek, azon személyek címe, telefonszáma és elérhetősége, akiken keresztül a légi utassal kapcsolatba lehet lépni, valamint azon személyek elérhetősége, akiket vészhelyzet esetén tájékoztatni kell;

               (c)minden rendelkezésre álló fizetési/számlázási információ, amennyiben az olyan információkat tartalmaz, amely egy természetes személy azonosítására szolgálhat;

               (d)törzsutas-adatok;

               (e)egyéb kiegészítő információk (OSI), különleges szolgáltatásokra vonatkozó információk (SSI) és különleges szolgáltatásokra vonatkozó kérelmek (SSR), amennyiben ezek olyan információt tartalmaznak, amely egy természetes személy azonosítására szolgálhat; valamint

               (f)minden összegyűjtött előzetes utasinformációs (API) adat.

               3.Az Egyesült Királyság illetékes hatósága csak akkor oldhatja fel a PNR-adatok elrejtését, ha az a LAW.PNR.20. cikkben [A PNR-adatok felhasználásának céljai] meghatározott célokból szükséges. Az ilyen PNR-adatokhoz elrejtésük feloldását követően csak korlátozott számú, külön felhatalmazott tisztviselő férhet hozzá.

               4.Függetlenül az (1) bekezdéstől, az Egyesült Királyság az országból való távozásukat követően törli az utasok PNR-adatait, kivéve, ha a kockázatértékelés az ilyen PNR-adatok megőrzésének szükségességét jelzi. E szükségesség megállapítása érdekében az Egyesült Királyság azonosítja azokat az objektív bizonyítékokat, amelyekből arra lehet következtetni, hogy bizonyos utasok kockázatot jelentenek a terrorizmus és a súlyos bűncselekmények elleni küzdelem szempontjából.

               5.A (4) bekezdés alkalmazásában, hacsak nem áll rendelkezésre információ az indulás pontos időpontjáról, az indulás időpontját kell az érintett utas Egyesült Királyságban való jogszerű tartózkodása maximális időtartamának utolsó napjának tekinteni.

               6.Az e cikk alapján megőrzött adatok felhasználására a LAW.PNR.29 cikkben [A PNR felhasználásának feltételei] meghatározott feltételek vonatkoznak.

               7.Az Egyesült Királyságban egy független közigazgatási szerv évente értékeli az Egyesült Királyság illetékes hatósága által alkalmazott megközelítést a PNR-adatok (4) bekezdés szerinti megőrzésének szükségességét illetően.

               8.Az (1), (2) és (4) bekezdés ellenére az Egyesült Királyság a konkrét intézkedésekhez, felülvizsgálatokhoz, vizsgálatokhoz, végrehajtási intézkedésekhez, bírósági eljáráshoz, büntetőeljáráshoz vagy a bírságok behajtásához szükséges PNR-adatokat az eljárás lezárultáig megőrizheti.

               9.Az Egyesült Királyság a PNR-adatokat a megőrzési idő végén törli.

               10.A (11) bekezdés azon különleges körülmények miatt alkalmazandó, amelyek megakadályozzák az Egyesült Királyságot abban, hogy elvégezze az Egyesült Királyság által az uniós jog alkalmazása idején működtetett PNR-adatkezelő rendszerek olyan rendszerekké történő átalakításához szükséges technikai kiigazításokat, amelyek lehetővé teszik a PNR-adatoknak a (4) bekezdéssel összhangban történő törlését.

               11.Az Egyesült Királyság ideiglenes jelleggel eltérhet a (4) bekezdéstől egy átmeneti időszakra, amelynek időtartamát a (13) bekezdés határozza meg, amíg az Egyesült Királyság a lehető leghamarabb végre nem hajtja a technikai kiigazításokat. Az átmeneti időszak alatt az Egyesült Királyság illetékes hatósága megakadályozza a (4) bekezdéssel összhangban törlendő PNR-adatok felhasználását azáltal, hogy az említett PNR-adatokra a következő kiegészítő biztosítékokat alkalmazza:

               (a)a PNR-adatok csak korlátozott számú felhatalmazott tisztviselő számára hozzáférhetők, és csak akkor, ha ez szükséges annak meghatározásához, hogy a PNR-adatokat a (4) bekezdéssel összhangban törölni kell-e;

               (b)a PNR-adatok felhasználására irányuló kérelmet el kell utasítani azokban az esetekben, amikor az adatokat a (4) bekezdéssel összhangban törölni kell, és az adatokhoz további hozzáférés nem engedélyezhető, amennyiben az e bekezdés d) pontjában említett dokumentáció azt jelzi, hogy egy korábbi felhasználás iránti kérelmet elutasítottak;

               (c)a PNR-adatok törlését a lehető leghamarabb biztosítani kell, minden erőfeszítést megtéve, figyelembe véve a (10) bekezdésben említett különleges körülményeket; valamint

               (d)a LAW.PNR.30. cikkel [A PNR-adatok kezelésére vonatkozó adatnaplózás és dokumentáció] összhangban a következőket kell dokumentálni, és az ilyen dokumentációt az e cikk (7) bekezdésében említett független közigazgatási szerv rendelkezésére kell bocsátani:

               (I)a PNR-adatok felhasználására irányuló kérelmek;

               (II)a PNR-adatokhoz való hozzáférés dátuma és időpontja annak megállapítása céljából, hogy szükség volt-e a PNR-adatok törlésére;

               (III)amennyiben a PNR-adatok felhasználására irányuló kérelmet azon az alapon utasították el, hogy a PNR-adatokat a (4) bekezdéssel összhangban törölni kellett volna, beleértve az elutasítás dátumát és időpontját; valamint

               (IV)a PNR-adatok e bekezdés c) pontja szerinti törlésének dátuma és időpontja.

               12.Az Egyesült Királyság kilenc hónappal e megállapodás hatálybalépését követően, majd az átmeneti időszak további egy évvel történő meghosszabbítása esetén egy évvel később a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság rendelkezésére bocsátja a következőket:

               (a)az e cikk (7) bekezdésében említett független közigazgatási szerv jelentése, amely tartalmazza az Egyesült Királyság LAW.GEN.4. cikk [A személyes adatok védelme] (3) bekezdésében említett felügyeleti hatóságának véleményét arról, hogy az e cikk (11) bekezdésében előírt biztosítékokat eredményesen alkalmazták-e; valamint

               (b)az Egyesült Királyság értékelése arról, hogy az e cikk (10) bekezdésében említett különleges körülmények továbbra is fennállnak-e, valamint az Egyesült Királyság PNR-adatkezelő rendszereinek olyan rendszerekké történő átalakítására tett erőfeszítések leírása, amelyek lehetővé tennék a PNR-adatoknak az e cikk (4) bekezdésével összhangban történő törlését.

               13.A bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság az e megállapodás hatálybalépésétől számított egy éven belül összeül, hogy megvizsgálja a (12) bekezdésben előírt jelentést és értékelést. Amennyiben a (10) bekezdésben említett különleges körülmények továbbra is fennállnak, a partnerségi tanács egy évvel meghosszabbítja a (11) bekezdésben említett átmeneti időszakot. A partnerségi tanács az átmeneti időszakot további egy – utolsó – évvel meghosszabbítja, az első meghosszabbításra vonatkozó feltételekkel és eljárás szerint, amennyiben ezen túlmenően jelentős előrelépés történt, azonban az Egyesült Királyság PNR-adatfeldolgozó rendszereit még nem lehetett olyan rendszerekké átalakítani, amelyek lehetővé tennék a PNR-adatok (4) bekezdéssel összhangban történő törlését.

               14.Amennyiben az Egyesült Királyság úgy ítéli meg, hogy nem volt indokolt, hogy a partnerségi tanács megtagadja e meghosszabbítások bármelyikét, egy hónapos felmondási idővel felfüggesztheti ezt a címet.

               15.E megállapodás hatálybalépésének harmadik évfordulóján a (10)–(14) bekezdés hatályát veszti.

               LAW.PNR.29. cikk: A PNR-adatok felhasználásának feltételei

               1.Az Egyesült Királyság illetékes hatósága csak akkor használhatja fel a LAW.PNR.28. cikkel [A PNR-adatok megőrzése] összhangban megőrzött PNR-adatokat a biztonsági ellenőrzésektől és határellenőrzésektől eltérő célokra, beleértve a LAW.PNR.31. cikk [Az Egyesült Királyságon belüli közzététel] és a LAW.PNR.32. cikk [Az Egyesült Királyságon kívüli közzététel] szerinti közzétételt, ha objektív indokok alapján új körülmények arra utalnak, hogy egy vagy több utas PNR-adatai az e fejezetnek a LAW.PNR.20. cikkben [A PNR-adatok felhasználásának céljai] leírt céljai eléréséhez ténylegesen hozzájárulhatnak.

               2.A PNR-adatoknak az Egyesült Királyság illetékes hatósága által az (1) bekezdés szerint történő felhasználását az Egyesült Királyságban bíróság vagy független közigazgatási szerv előzetes felülvizsgálatnak veti alá az Egyesült Királyság illetékes hatóságának indokolással ellátott kérelme alapján a bűncselekmények megelőzésére, felderítésére vagy büntetőeljárás alá vonására irányuló eljárások belső jogi keretében, kivéve:

               (a)kellően indokolt sürgős esetekben; vagy

               (b)a PNR-adatok automatizált kezelésének alapjául szolgáló előre meghatározott modellek és kritériumok megbízhatóságának és érvényességének ellenőrzése, vagy az ilyen adatfeldolgozás új modelljeinek és kritériumainak meghatározása céljából.

               LAW.PNR.30. cikk: A PNR-adatok kezelésére vonatkozó adatnaplózás és dokumentáció

               Az Egyesült Királyság illetékes hatósága a PNR-adatok minden kezelését naplózza és dokumentálja. Az ilyen adatnaplózást vagy dokumentációt kizárólag a következő célokra használhatja fel:

               (a)önellenőrzés és az adatkezelés jogszerűségének ellenőrzése;

               (b)az adatok sértetlenségének biztosítása;

               (c)az adatkezelés biztonságának biztosítása; valamint

               (d)felügyelet biztosítása.

               LAW.PNR.31. cikk: Adatközlés az Egyesült Királyságon belül

               1.Az Egyesült Királyság illetékes hatósága nem közöl PNR-adatokat az Egyesült Királyság más hatóságaival, kivéve, ha az alábbi feltételek teljesülnek:

               (a)a PNR-adatokat olyan hatóságokkal közlik, amelyek feladatai közvetlenül kapcsolódnak a LAW.PNR.20. cikkben [A PNR-adatok felhasználásának céljai] meghatározott célokhoz;

               (b)a PNR-adatok közlésére csak eseti alapon kerül sor;

               (c)a közlés – az adott körülmények között – a LAW.PNR.20. cikkben [A PNR-adatok felhasználásának céljai] meghatározott célokból szükséges;

               (d)kizárólag a feltétlenül szükséges PNR-adatokat közlik;

               (e)az átvevő hatóság az e fejezetben meghatározott biztosítékokkal egyenértékű biztosítékokat alkalmaz; valamint

               (f)az átvevő hatóság a PNR-adatokat kizárólag akkor közli más jogalany felé, ha a közlést az Egyesült Királyság illetékes hatósága az e bekezdésben rögzített feltételekkel összhangban engedélyezi.

               2.Az e cím alapján kapott PNR-adatokat tartalmazó analitikus információk továbbítása során az e cikkben meghatározott biztosítékok alkalmazandók.

               LAW.PNR.32. cikk: Adatközlés az Egyesült Királyságon kívül

               1.Az Egyesült Királyság biztosítja, hogy az Egyesült Királyság illetékes hatósága a PNR-adatokat kizárólag akkor közli harmadik államok hatóságai felé, ha a következő feltételek mindegyike teljesül:

               (a)a PNR-adatokat olyan hatóságokkal közlik, amelyek feladatai közvetlenül kapcsolódnak a LAW.PNR.20. cikkben [A PNR-adatok felhasználásának céljai] meghatározott célokhoz;

               (b)a PNR-adatok közlésére csak eseti alapon kerül sor;

               (c)a PNR-adatokat csak akkor közlik, ha az a LAW.PNR.20. cikkben [A PNR-adatok felhasználásának céljai] meghatározott célokból szükséges;

               (d)kizárólag a feltétlenül szükséges PNR-adatokat közlik; valamint

               (e)az a harmadik ország, amellyel a PNR- adatokat közlik, vagy olyan megállapodást kötött az Unióval, amely e megállapodáshoz hasonlóan rendelkezik a személyes adatok védelméről, vagy az Európai Bizottság által az uniós jog alapján hozott olyan határozat hatálya alá tartozik, amely megállapítja, hogy a harmadik ország az uniós jog értelmében megfelelő szintű adatvédelmet biztosít.

               2.Az (1) bekezdés e) pontja alóli kivételként az Egyesült Királyság illetékes hatósága akkor továbbíthat PNR-adatokat harmadik országba, ha:

               (a)e hatóság vezetője vagy az általa külön megbízott magas rangú tisztviselő úgy véli, hogy a közlés a közbiztonságot fenyegető súlyos és közvetlen veszély megelőzése és nyomozása, vagy bármely természetes személy létfontosságú érdekeinek védelme érdekében szükséges; valamint

               (b)a harmadik ország megállapodás vagy egyéb rendelkezés alapján írásos biztosítékot nyújt arra vonatkozóan, hogy az információkat az Egyesült Királyság joga szerint az Unióból kapott PNR-adatok kezelésére alkalmazandó biztosítékokkal összhangban védik, beleértve az e címben meghatározott biztosítékokat is.

               3.Az e cikk (2) bekezdése szerinti továbbítást dokumentálni kell. Az ilyen dokumentációt kérésre a LAW.GEN.4 cikk [A személyes adatok védelme] (3) bekezdésében említett felügyelő hatóság rendelkezésére kell bocsátani, beleértve a továbbítás napját és időpontját, az átvevő hatóságra vonatkozó információkat, a továbbítás indokát és a továbbított PNR-adatokat.

               4.Ha az Egyesült Királyság illetékes hatósága az (1) vagy (2) bekezdéssel összhangban közli az e cím alapján összegyűjtött, valamely tagállamból származó PNR-adatokat, az Egyesült Királyság illetékes hatósága a közlésről a lehető leghamarabb értesíti az adott tagállam hatóságait. Az Egyesült Királyság a hatóságokat a közte és az adott tagállam között létrejött, a bűnüldözéssel vagy információmegosztással kapcsolatos megállapodásoknak vagy részletes szabályoknak megfelelően értesíti.

               5.Az e cím alapján kapott PNR-adatokat tartalmazó analitikus információk továbbítása során az e cikkben meghatározott biztosítékok alkalmazandók.

               LAW.PNR.33. cikk: Az adattovábbítás módja

               A légi fuvarozók a PNR-adatokat kizárólag a „push” módszer alapján továbbítják az Egyesült Királyság illetékes hatóságának, amely módszer segítségével a légi fuvarozók a PNR-adatokat továbbítják az Egyesült Királyság illetékes hatóságának adatbázisába, és a légi fuvarozók által betartandó alábbi eljárásoknak megfelelően, amelyek alkalmazásával:

               (a)a PNR-adatokat az Egyesült Királyság illetékes hatósága műszaki követelményeinek megfelelően elektronikus úton, illetve technikai hiba esetén más megfelelő, az adatbiztonság megfelelő szintjét biztosító módszer alkalmazásával továbbítják;

               (b)a PNR-adatokat egy kölcsönös megegyezésen alapuló üzenetformátum alkalmazásával továbbítják; valamint

               (c)a PNR-adatokat biztonságos módon, az Egyesült Királyság illetékes hatósága által előírt közös protokollok követése mellett továbbítják.

               LAW.PNR.34. cikk: Az adattovábbítás gyakorisága

               1.Az Egyesült Királyság illetékes hatósága valamennyi légi fuvarozó számára előírja a PNR-adatok továbbítását:

               (a)kezdetben legkorábban 96 órával a menetrend szerinti légi járat indulási időpontja előtt; valamint

               (b)legfeljebb ötször, az Egyesült Királyság illetékes hatósága által meghatározottak szerint.

               2.Az Egyesült Királyság illetékes hatósága engedélyezi a légi fuvarozók számára, hogy az (1) bekezdés b) pontja szerinti adattovábbítást az említett bekezdés a) pontja szerinti PNR-adatok továbbításának aktualizálására korlátozzák.

               3.Az Egyesült Királyság illetékes hatósága tájékoztatja a légi fuvarozókat az adattovábbítások meghatározott időpontjáról.

               4.Azon különleges esetekben, amikor arra utaló jelek vannak, hogy a LAW.PNR.20. cikkben [A PNR-adatok felhasználásának céljai] meghatározott célokkal kapcsolatos konkrét fenyegetésre való reagáláshoz a PNR-adatokhoz való további hozzáférésre van szükség, az Egyesült Királyság illetékes hatósága előírhatja a légi fuvarozó számára, hogy továbbítson PNR-adatokat a tervezett adattovábbítások előtt, azok között vagy azokat követően. E mérlegelési jogkör gyakorlása során az Egyesült Királyság illetékes hatósága az észszerűség és az arányosság jegyében jár el, és a LAW.PNR.33. cikkben [Az adattovábbítás módja] foglalt adattovábbítási módot alkalmazza.

               LAW.PNR.35. cikk: Együttműködés

               Az Egyesült Királyság illetékes hatósága és a tagállamok utasadat-információs egységei együttműködnek annak érdekében, hogy olyan módon törekedjenek PNR-adatkezelési rendszereik koherenciájára, amely tovább fokozza az Egyesült Királyságban, az Unióban és más országokban az egyének biztonságát.

               LAW.PNR.36. cikk: Az eltérés kizárása

               E cím semmiben sem csorbítja az Egyesült Királyság, valamint az uniós tagállamok, illetve harmadik országok fennálló kötelezettségeit arra vonatkozóan, hogy a kölcsönös jogsegélynyújtási eszközök alapján egy jogsegély iránti kérelmet benyújtsanak, vagy arra válaszoljanak.

               LAW.PNR.37. cikk: Konzultáció és felülvizsgálat

               1.A felek tájékoztatják egymást bármely olyan intézkedés elrendeléséről, amely e címre hatással lehet.

               2.E címnek a LAW.OTHER.135.cikk [Felülvizsgálat és értékelés] (1) bekezdésében említett közös felülvizsgálata során a Felek különös figyelmet fordítanak a PNR-adatoknak a LAW.PNR.20. cikkben [A PNR-adatok felhasználásának céljai] meghatározott egyes célokból történő kezelésének és megőrzésének szükségességére és arányosságára. A közös felülvizsgálatoknak ki kell terjedniük annak vizsgálatára is, hogy az Egyesült Királyság illetékes hatósága miként biztosította, hogy a LAW.PNR.27. cikkben [A PNR-adatok automatikus kezelése] említett előre meghatározott modellek, kritériumok és adatbázisok a statisztikai adatok figyelembevételével megbízhatóak, relevánsak és aktuálisak legyenek.

               LAW.PNR.38. cikk: Az e cím szerinti együttműködés felfüggesztése

               1.Amennyiben valamelyik Fél úgy ítéli meg, hogy e cím további alkalmazása már nem megfelelő, értesítheti a másik Felet arról a szándékáról, hogy fel kívánja függeszteni e cím alkalmazását. Az ilyen értesítést követően a Felek konzultációkat kezdenek.

               2.Amennyiben az értesítéstől számított hat hónapon belül a Felek nem jutottak megoldásra, bármely Fél határozhat úgy, hogy legfeljebb hat hónap időtartamra felfüggeszti e cím alkalmazását. A fenti időszak lejárta előtt a Felek megállapodhatnak a felfüggesztés további legfeljebb hat hónappal történő meghosszabbításáról. Amennyiben a felfüggesztési időszak végéig a Felek nem jutottak megoldásra e címet illetően, e cím alkalmazása a felfüggesztési időszak lejártát követő hónap első napján megszűnik, kivéve, ha az értesítő Fél arról tájékoztatja a másik Felet, hogy vissza kívánja vonni az értesítést. Ebben az esetben e cím rendelkezései újra alkalmazandók.

               3.Amennyiben e cikk értelmében e cím felfüggesztésére kerül sor, a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság összeül, hogy eldöntse, milyen lépésekre van szükség annak biztosításához, hogy az e cím alapján kezdeményezett, a felfüggesztéssel érintett együttműködést megfelelő módon lezárják. A felfüggesztéssel érintett rendelkezések alkalmazásának ideiglenes megszűnését megelőzően az e cím szerinti együttműködés keretében kapott valamennyi személyes adat tekintetében a Felek minden esetben biztosítják, hogy a felfüggesztés hatálybalépését követően fennmaradjon az a védelmi szint, amely mentén a személyes adatokat továbbították.

               IV. cím: Együttműködés az operatív információk terén

               LAW.OPCO.1. cikk: Együttműködés az operatív információk terén

               1.E cím célkitűzése annak biztosítása a Felek számára, hogy az Egyesült Királyság és a tagállamok illetékes hatóságai – nemzeti joguk által támasztott feltételekre figyelemmel és hatáskörükön belül, valamint amennyiben erről e rész más címei nem rendelkeznek – segítséget tudjanak nyújtani egymásnak a következő célokból nyújtott releváns információk révén:

               (a)bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése és büntetőeljárás alá vonása;

               (b)büntetőjogi szankciók végrehajtása;

               (c)a közbiztonságot fenyegető veszélyekkel szembeni védelem és e veszélyek megelőzése; valamint

               (d)a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megakadályozása és az ellenük való küzdelem;

               2.E cím alkalmazásában „illetékes hatóság” az a belföldi rendőrség, vámhatóság vagy egyéb hatóság, amely a belső jog szerint hatáskörrel rendelkezik az (1) bekezdésben meghatározott célokból végzett tevékenységek végzésére.

               3.Az információk – beleértve a körözött és eltűnt személyekre, valamint tárgyakra vonatkozó információk – az Egyesült Királyság vagy valamely tagállam illetékes hatósága megkeresésére, vagy önként átadhatók az Egyesült Királyság vagy valamely tagállam illetékes hatóságának. Tájékoztatás megkeresésre vagy önként is nyújtható, az információt szolgáltató illetékes hatóságra alkalmazandó belső jogban foglalt feltételek szerint és a hatóság hatáskörén belül.

               4.Információ akkor kérhető és adható, ha a megkereső vagy az információt szolgáltató illetékes hatóságra alkalmazandó nemzeti jog feltételei nem írják elő, hogy a kérést vagy az információszolgáltatást igazságügyi hatóságokon keresztül kell benyújtani vagy továbbítani.

               5.Sürgős ügyekben az információt szolgáltató illetékes hatóságnak a lehető leghamarabb válaszolnia kell a megkeresésre, vagy önként információt kell szolgáltatnia.

               6.A megkereső Állam illetékes hatósága a vonatkozó belső joggal összhangban a kérelem benyújtásakor vagy egy későbbi időpontban kérheti az információt szolgáltató Állam hozzájárulását ahhoz, hogy az információt az igazságügyi hatóság előtti eljárásokban bizonyítékként fel lehessen használni. Az információt szolgáltató Állam – a VIII. címben [Kölcsönös jogsegély] meghatározott feltételekre és a rá alkalmazandó belső jogban foglalt feltételekre is figyelemmel – hozzájárulhat ahhoz, hogy az információt a megkereső Állam igazságügyi hatósága előtt bizonyítékként felhasználják. Hasonlóképpen, ha az információ megadása önként történik, az információt szolgáltató Állam hozzájárulhat ahhoz, hogy az információt az átvevő Állam igazságügyi hatósága előtti eljárásban bizonyítékként felhasználják. Amennyiben e bekezdés alapján nem adják meg a hozzájárulást, a kapott információ nem használható fel bizonyítékként az igazságügyi hatóság előtti eljárásokban.

               7.Az információt szolgáltató illetékes hatóság a vonatkozó belső jog alapján feltételekhez kötheti a szolgáltatott információk felhasználását.

               8.Az illetékes hatóság e cím alapján a birtokában lévő bármely típusú információt megadhat, a rá vonatkozó belső jog feltételeire is figyelemmel és hatáskörén belül. Ez csak abban az esetben tartalmazhat más forrásokból származó információkat, ha ezen információk újbóli továbbítása engedélyezett azon keretrendszerben, amelyben azokat az átadó illetékes hatóság megszerezte.

               9.E cím értelmében információ bármely megfelelő kommunikációs csatornán keresztül szolgáltatható, beleértve az Europolon keresztül történő információszolgáltatás céljára szolgáló biztonságos kommunikációs vonalat is.

               10.Ez a cikk nem érinti az Egyesült Királyság és a tagállamok közötti kétoldalú megállapodások működését vagy megkötését, feltéve, hogy a tagállamok az uniós joggal összhangban járnak el. Nem érinti továbbá az Egyesült Királyság vagy a tagállamok illetékes hatóságainak az alkalmazandó belső vagy nemzetközi jog alapján az (1) bekezdésben meghatározott célokból történő információmegosztás révén történő segítségnyújtásra vonatkozó egyéb hatásköreit.

               V. cím: Együttműködés az Europollal

               LAW.EUROPOL.46. cikk: Célkitűzés

               E cím célkitűzése, hogy együttműködési kapcsolatokat hozzon létre az Europol és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai között annak érdekében, hogy támogassa és megerősítse a tagállamok és az Egyesült Királyság fellépését, valamint kölcsönös együttműködésüket a két vagy több tagállamot érintő súlyos bűncselekmények, a terrorizmus és a valamely uniós politika hatálya alá tartozó közös érdeket érintő bűncselekményformák megelőzése és az ellenük való küzdelem terén, a LAW.EUROPOL.48. cikkben [Bűncselekményformák] említettek szerint.

               LAW.EUROPOL.47. cikk: Fogalommeghatározások

               E cím alkalmazásában:

               (a)„Europol”: az (EU) 2016/794 rendelettel (Europol-rendelet)
                  79
                létrehozott Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége;

               (b)„illetékes hatóság”: az Unió esetében az Europol, az Egyesült Királyság esetében pedig a belső jog értelmében a bűncselekmények megelőzéséért és az ellenük folytatott küzdelemért felelős belföldi bűnüldöző hatóság.

               LAW.EUROPOL.48. cikk: Bűncselekményformák

               1.Az e cím alapján létrehozott együttműködés az Europol hatáskörébe tartozó, a LAW-3. mellékletben felsorolt bűncselekményformákra vonatkozik, beleértve a kapcsolódó bűncselekményeket is.

               2.Kapcsolódó bűncselekmények az (1) bekezdésében említett bűncselekmények elkövetéséhez szükséges eszközök megszerzése érdekében elkövetett bűncselekmények, az ilyen bűncselekmények elősegítése vagy végrehajtása érdekében elkövetett bűncselekmények, valamint az ilyen bűncselekményeket elkövetők büntetlenségének biztosítása érdekében elkövetett bűncselekmények.

               3.Amennyiben megváltozik azon bűncselekményformák jegyzéke, amelyek tekintetében az Europol az uniós jog értelmében hatáskörrel rendelkezik, a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság az Unió javaslata alapján a LAW-3. mellékletet ennek megfelelően módosíthatja attól a naptól kezdődően, amikor az Europol hatáskörében bekövetkezett változás hatályba lép.

               LAW.EUROPOL.49. cikk: Az együttműködés területei

               Az együttműködés a személyes adatok e címben megállapított feltételek szerinti cseréjén kívül és az Europolnak az Europol-rendeletben meghatározott feladataival összhangban magában foglalhatja különösen a következőket:

               (a)az olyan információk cseréjét, mint a szakirányú ismeretek;

               (b)általános helyzetjelentések;

               (c)stratégiai elemzések eredményei;

               (d)bűnügyi nyomozási eljárásokra vonatkozó információk;

               (e)bűnmegelőzési módszerekre vonatkozó információk;

               (f)képzési tevékenységekben való részvétel; valamint

               (g)egyes bűnügyi nyomozásokban való tanácsadás és támogatás, valamint operatív együttműködés.

               LAW.EUROPOL.50. cikk: Nemzeti kapcsolattartó pontok és összekötő tisztviselők

               1.Az Egyesült Királyság nemzeti kapcsolattartó pontot jelöl ki, amely központi kapcsolattartó pontként működik az Europol és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai között.

               2.Az Europol és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai közötti információcserére az Europol és az (1) bekezdésben említett nemzeti kapcsolattartó pont között kerül sor. Ez azonban nem zárja ki az Europol és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai közötti közvetlen információcserét, amennyiben azt mind az Europol, mind az érintett illetékes hatóságok megfelelőnek tartják.

               3.A nemzeti kapcsolattartó pont egyben a központi kapcsolattartó pont a személyes adatok felülvizsgálata, javítása és törlése tekintetében.

               4.Az e cím értelmében létrejött együttműködés elősegítése érdekében az Egyesült Királyság egy vagy több összekötő tisztviselőt rendel ki az Europolhoz. Az Europol egy vagy több összekötő tisztviselőt rendelhet ki az Egyesült Királyságba.

               5.Az Egyesült Királyság biztosítja, hogy összekötő tisztviselői gyorsan és – amennyiben technikailag lehetséges – közvetlenül hozzáférjenek az Egyesült Királyság azon releváns belföldi adatbázisaihoz, amelyek feladataik ellátásához szükségesek.

               6.Az összekötő tisztviselők számát, részletes feladataikat, jogaikat és kötelezettségeiket, valamint a felmerülő költségeket az Europol és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai között létrejött, a LAW.EUROPOL.59. cikkben [Munkamegállapodások és igazgatási megállapodások] említett munkamegállapodások szabályozzák.

               7.Az Egyesült Királyság összekötő tisztviselői és az Egyesült Királyság illetékes hatóságainak képviselői meghívást kaphatnak az operatív ülésekre. A tagállami összekötő tisztviselők és a harmadik országbeli összekötő tisztviselők, a tagállamok és harmadik országok illetékes hatóságainak képviselői, az Europol személyzete és más érdekelt felek részt vehetnek az Egyesült Királyság összekötő tisztviselői vagy illetékes hatóságai által szervezett üléseken.

               LAW.EUROPOL.51. cikk: Információcserék

               1.Az illetékes hatóságok közötti információcserének meg kell felelnie e cím célkitűzésének és rendelkezéseinek. Személyes adatok kizárólag a (2) bekezdésben említett konkrét célokból kezelhetők.

               2.Az illetékes hatóságok legkésőbb a személyes adatok továbbításának időpontjában egyértelműen jelzik a személyes adatok továbbításának konkrét célját vagy céljait. Az Europol részére történő adattovábbítás esetében az ilyen továbbítás célját vagy céljait az Europol-rendeletben meghatározott konkrét adatkezelési célokkal összhangban kell meghatározni. Ha az információt továbbító illetékes hatóság ezt nem tette meg, az információt átvevő illetékes hatóság az információt továbbító hatósággal egyetértésben kezeli a személyes adatokat annak érdekében, hogy megállapítsa azok relevanciáját, valamint a további kezelés célját vagy céljait. Az illetékes hatóságok csak akkor kezelhetik a személyes adatokat az adatszolgáltatás céljától eltérő célból, ha erre a továbbító illetékes hatóság engedélyt adott.

               3.A személyes adatokat átvevő illetékes hatóságok kötelezettséget vállalnak arra, hogy az ilyen adatokat kizárólag abból a célból kezelik, amelyből azokat továbbították. A személyes adatokat törölni kell, amint továbbításuk céljához már nem szükségesek.

               4.Az Europol és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai indokolatlan késedelem nélkül, és minden esetben a személyes adatok kézhezvételétől számított legfeljebb hat hónapon belül meghatározzák, hogy e személyes adatok szükségesek-e azon cél eléréséhez, amely érdekében átadták azokat, és ennek megfelelően tájékoztatják az adatokat továbbító hatóságot.

               LAW.EUROPOL.52. cikk: A továbbított személyes adatokhoz való hozzáférésre és azok további felhasználására vonatkozó korlátozások

               1.A továbbító illetékes hatóság a személyes adatok továbbításának időpontjában jelezheti az azokhoz való hozzáférésre vagy azok felhasználására vonatkozó általános vagy konkrét korlátozásokat, többek között azok meghatározott idő elteltével történő újbóli továbbítása, törlése vagy megsemmisítése, illetve további kezelése tekintetében. Ha az ilyen korlátozás szükségessége a személyes adatok továbbítását követően válik nyilvánvalóvá, a továbbító illetékes hatóság ennek megfelelően tájékoztatja az átvevő illetékes hatóságot.

               2.Az átvevő illetékes hatóságnak be kell tartania a továbbító illetékes hatóság által megjelölt, a személyes adatokhoz való hozzáférésre vagy azok további felhasználására vonatkozó, az (1) bekezdésben leírt korlátozásokat.

               3.Mindegyik Fél biztosítja, hogy az e cím alapján továbbított információkat a vonatkozó jogi keretekkel összhangban gyűjtötték, tárolták és továbbították. Mindegyik Fél – amennyire lehetséges – biztosítja, hogy ezeket az információkat ne az emberi jogok megsértésével szerezzék meg. Az ilyen információ abban az esetben sem továbbítható, amennyiben észszerűen előrelátható, hogy az felhasználható halálbüntetés vagy más kegyetlen vagy embertelen bánásmód kérelmezésére, kiszabására vagy végrehajtására.

               LAW.EUROPOL.53. cikk: Az érintettek különböző kategóriái

               1.A bűncselekmény áldozatait, a tanúkat vagy más, a bűncselekményről információval szolgálni képes személyeket, vagy a 18 éven aluli személyeket érintő személyes adatok továbbítása tilos, kivéve, ha ez egyedi esetekben valamely bűncselekmény megelőzéséhez vagy az ellene való küzdelemhez feltétlenül szükséges és arányos.

               2.Mind az Egyesült Királyság, mind az Europol biztosítja, hogy a személyes adatok (1) bekezdés szerinti kezelésére további biztosítékok vonatkozzanak, beleértve a hozzáférésre vonatkozó korlátozásokat, a kiegészítő biztonsági intézkedéseket és az újbóli adattovábbításra vonatkozó korlátozásokat.

               LAW.EUROPOL.54. cikk: A személyes adatok áramlásának megkönnyítése az Europol és az Egyesült Királyság között

               A kölcsönös operatív előnyök érdekében a Felek törekednek arra, hogy a jövőben együttműködjenek annak biztosítása érdekében, hogy az Europol és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai közötti adatcsere a lehető leggyorsabban megtörténhessen, és mérlegeljék minden olyan új folyamat és technikai fejlesztés beépítését, amely segíthet e cél elérésében, figyelembe véve azt a tényt, hogy az Egyesült Királyság nem tagállam.

               LAW.EUROPOL.55. cikk: Az információforrás megbízhatóságának és az információ pontosságának értékelése

               1.Az illetékes hatóságok lehetőség szerint legkésőbb az információ továbbításának időpontjában jelzik az információ forrásának megbízhatóságát a következő kritériumok alapján:

               (a)amennyiben a forrás hitelességével, megbízhatóságával és illetékességével kapcsolatban nem merül fel kétely, vagy amennyiben olyan forrás közli az információkat, amely minden esetben megbízhatónak bizonyult;

               (b)amennyiben az információk olyan forrásból származnak, amely többnyire megbízhatónak bizonyult;

               (c)amennyiben az információk olyan forrásból származnak, amely többnyire megbízhatatlannak bizonyult;

                  (d)amennyiben a forrás megbízhatóságát nem lehet felmérni.

               2.Az illetékes hatóságok lehetőség szerint legkésőbb az információ továbbításának időpontjában jelzik az információ pontosságát a következő kritériumok alapján:

               (a)olyan információ, amely pontosságával kapcsolatban nem merül fel kétely;

               (b)olyan információ, amelyről forrásának személyes tudomása van, az adatokat továbbító tisztviselőnek azonban nincs;

               (c)olyan információ, amelyről forrásának nincs személyes tudomása, de amelyet más, már rögzített információk megerősítenek;

               (d)olyan információ, amelyről a forrásnak nincs személyes tudomása, és amelyet nem lehet megerősíteni.

               3.Amennyiben az átvevő illetékes hatóság a már birtokában lévő információk alapján arra a következtetésre jut, hogy a továbbító illetékes hatóság által az (1) és (2) bekezdéssel összhangban szolgáltatott információk vagy azok forrásának értékelése helyesbítésre szorul, erről tájékoztatja az említett illetékes hatóságot, és megkísérel megállapodni az értékelés módosításáról. Az átvevő illetékes hatóság ilyen megállapodás nélkül nem változtathatja meg a kapott információk vagy azok forrásának értékelését.

               4.Ha egy illetékes hatóság értékelés nélkül kap információt, amennyiben és ahol lehetséges, a továbbító illetékes hatósággal egyetértésben megkísérli értékelni a forrás megbízhatóságát vagy az információ pontosságát a már birtokában lévő információk alapján.

               5.Ha nem lehet megbízható értékelést készíteni, az információt az (1) bekezdés d) pontjában és a (2) bekezdés d) pontjában meghatározottak szerint kell értékelni.

               LAW.EUROPOL.56. cikk: Az információcsere biztonsága

               1.Az e cím szerinti információcsere biztonságának biztosítása érdekében bevezetett technikai és szervezési intézkedéseket az Europol és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai közötti, a LAW.EUROPOL.59 cikkben [Munkamegállapodások és igazgatási megállapodások] hivatkozott igazgatási megállapodásokban kell meghatározni.

               2.A Felek megállapodnak abban, hogy az Europol és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai közötti információcsere céljából biztonságos kommunikációs vonalat létesítenek, telepítenek és működtetnek.

               3.Az Europol és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai közötti, a LAW.EUROPOL.58. cikkben [Minősített adatok és nem minősített érzékeny adatok cseréje] említett igazgatási megállapodások szabályozzák a biztonságos kommunikációs vonal használati feltételeit.

               LAW.EUROPOL.57. cikk: Felelősség a jogosulatlan vagy téves adatkezelésért

               1.Az illetékes hatóságok saját jogi keretükkel összhangban felelősek a kicserélt információkban előforduló jogi vagy ténybeli hibákból eredő, egyénnek okozott károkért. Annak érdekében, hogy jogi keretük alapján elkerüljék a károsulttal szembeni felelősséget, sem az Europol, sem az Egyesült Királyság illetékes hatóságai nem hivatkozhatnak arra, hogy a másik illetékes hatóság pontatlan információt adott át.

               2.Ha akár az Europol, akár az Egyesült Királyság illetékes hatóságaival szemben kártérítést ítélnek meg olyan információ felhasználása miatt, amelyet a másik fél tévesen közölt, vagy a másik fél a kötelezettségeinek elmulasztásából eredően hibásan közölt, az Europol vagy az Egyesült Királyság illetékes hatóságai által az (1) bekezdés szerint kártérítésként kifizetett összeget a másik fél megtéríti, kivéve, ha az információt e cím megsértésével használták fel.

               3.Az Europol és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai nem kötelezhetik egymást az (1) és (2) bekezdés szerinti büntető vagy nem kártérítés-jellegű kártalanítás megfizetésére.

               LAW.EUROPOL.58. cikk: Minősített adatok és nem minősített érzékeny adatok cseréje

               A minősített adatok és a nem minősített érzékeny adatok e cím szerinti cseréjét és védelmét szükség esetén a LAW.EUROPOL.59. cikkben [Munkamegállapodások és igazgatási megállapodások] említett, az Europol és az Egyesült Királyság hatóságai közötti, munkamegállapodás és igazgatási megállapodás szabályozza.

               LAW.EUROPOL.59. cikk: Munkamegállapodások és igazgatási megállapodások

               1.Az e cím rendelkezéseinek kiegészítése és végrehajtása érdekében az Egyesült Királyság és az Europol közötti együttműködés részletei az Europol és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai között az Europol-rendelet 23. cikkének (4) bekezdésével összhangban létrejött munkamegállapodások, valamint az Europol-rendelet 25. cikkének (1) bekezdésével összhangban létrejött igazgatási megállapodások tárgyát képezik.

               2.E cím bármely rendelkezésének sérelme nélkül és az Egyesült Királyság azon jogállásának tükrözése mellett, hogy az Egyesült Királyság nem tagállam, az Europol és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai – az adott esettől függően – a munkamegállapodásba vagy az igazgatási megállapodásba belefoglalhatnak az e címet kiegészítő vagy végrehajtó rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik különösen a következőket:

               (a)konzultációk az Europol és az Egyesült Királyság nemzeti kapcsolattartó pontjának egy vagy több képviselője között szakpolitikai kérdésekben és közös érdekű ügyekben, célkitűzéseik megvalósítása és tevékenységeik összehangolása, valamint az Europol és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai közötti együttműködés előmozdítása céljából;

               (b)az Egyesült Királyság egy vagy több képviselőjének megfigyelőként való részvétele az Europol egységvezetőinek meghatározott ülésein, az ilyen ülések eljárási szabályzatával összhangban;

               (c)az Egyesült Királyság egy vagy több képviselőjének társulása operatív elemzési projektekhez, az Europol megfelelő irányító szervei által megállapított szabályokkal összhangban;

                  (d)az összekötő tisztviselők feladatainak, jogainak és kötelezettségeinek, valamint a felmerülő költségeknek a meghatározása; vagy

               (e)az Egyesült Királyság illetékes hatóságai és az Europol közötti együttműködés az adatvédelem vagy a biztonság megsértése esetén.

               3.A munka- és igazgatási megállapodások tartalmát egyetlen dokumentumban is össze lehet foglalni.

               LAW.EUROPOL.60. cikk: Értesítés a végrehajtásról

               1.Mind az Egyesült Királyság, mind az Europol nyilvánossá tesz egy-egy dokumentumot, amely érthető formában meghatározza az e cím értelmében továbbított személyes adatok kezelésével kapcsolatos rendelkezéseket, beleértve az érintett jogainak gyakorlására rendelkezésre álló eszközöket, és biztosítja, hogy e dokumentum egy-egy példányát a másik rendelkezésére bocsássa.

               2.Az Egyesült Királyság és az Europol – amennyiben még nincsenek ilyenek – szabályokat fogad el, amelyek meghatározzák, hogy a személyes adatok kezelésére vonatkozó rendelkezéseknek való megfelelést hogyan érvényesítik a gyakorlatban. Az Egyesült Királyság és az Europol e szabályok egy-egy példányát megküldi a másiknak és a megfelelő felügyeleti hatóságoknak.

               LAW.EUROPOL.61. cikk: Az Europol hatásköre

               E cím egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, mint amely arra kötelezi az Europolt, hogy együttműködjön az Egyesült Királyság illetékes hatóságaival az Europolnak a vonatkozó uniós jogban meghatározott hatáskörén kívül.

               VI. cím: Együttműködés az Eurojusttal

               LAW.EUROJUST.61. cikk: Célkitűzés

               E cím célkitűzése, hogy együttműködést hozzon létre az Eurojust és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai között a LAW.EUROJUST.63 cikkben [Bűncselekményformák] említett súlyos bűncselekmények elleni küzdelem terén.

               LAW.EUROJUST.62. cikk: Fogalommeghatározások

               E cím alkalmazásában:

               (a)„Eurojust”: az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynöksége, amelyet az (EU) 2018/1727 rendelet (Eurojust-rendelet)
                  80
                hozott létre;

               (b)„illetékes hatóság”: az Unió esetében az Eurojust, amelyet a testület vagy egy nemzeti tag képvisel, az Egyesült Királyság esetében pedig egy olyan belföldi hatóság, amely a belső jog értelmében hatáskörrel rendelkezik a bűncselekmények nyomozására és a vádeljárás lefolytatására;

               (c)„testület”: az Eurojustnak az Eurojust-rendeletben említett testülete;

               (d)„nemzeti tag”: az Eurojust-rendeletben említett, az egyes tagállamok által az Eurojusthoz kirendelt nemzeti tag;

               (e)„asszisztens”: olyan személy, aki a nemzeti tagot és a nemzeti tag helyettesét, illetve az összekötő ügyészt segítheti az Eurojust-rendeletben és a LAW.EUROJUST.66. cikk [Összekötő ügyész] (3) bekezdésében említettek szerint;

               (f)„összekötő ügyész”: az Egyesült Királyság által az Eurojusthoz kirendelt ügyész, aki az ügyészi jogállást tekintve az Egyesült Királyság belső jogának hatálya alá tartozik;

               (g)„összekötő bíró”: az Eurojust által a LAW.EUROJUST.67. cikkel [Összekötő bíró] összhangban az Egyesült Királyságba kirendelt bíró;

               (h)„terrorizmus ügyében eljáró belföldi levelező”: az Egyesült Királyság hatóságai által a LAW.EUROJUST.65 cikkel [Eurojust kapcsolattartó pontok] összhangban kijelölt kapcsolattartó pontok egyike, aki a terrorizmussal kapcsolatos ügyekkel összefüggő kapcsolattartás kezeléséért felelős.

               LAW.EUROJUST.63. cikk: Bűncselekményformák

               1.Az e cím alapján létrehozott együttműködés az Eurojust hatáskörébe tartozó, a LAW-4. mellékletben felsorolt súlyos bűncselekményformákra vonatkozik, beleértve a kapcsolódó bűncselekményeket is.

               2.Kapcsolódó bűncselekmények az (1) bekezdésében említett súlyos bűncselekmények elkövetéséhez szükséges eszközök megszerzése érdekében elkövetett bűncselekmények, az ilyen bűncselekmények elősegítése vagy elkövetése érdekében elkövetett bűncselekmények, valamint az ilyen súlyos bűncselekményeket elkövetők büntetlenségének biztosítása érdekében elkövetett bűncselekmények.

               3.Amennyiben megváltozik azon súlyos bűncselekményformák jegyzéke, amelyek tekintetében az Eurojust az uniós jog értelmében hatáskörrel rendelkezik, a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság az Unió javaslata alapján a LAW-4. mellékletet ennek megfelelően módosíthatja attól a naptól kezdődően, amikor az Eurojust hatáskörében bekövetkezett változás hatályba lép.

               LAW.EUROJUST.64. cikk: Az együttműködés területei

               A Felek biztosítják, hogy az Eurojust és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai együttműködjenek az Eurojust-rendelet 2. és 54. cikkében és az e címben meghatározott tevékenységi területeken.

               LAW.EUROJUST.65. cikk: Eurojust kapcsolattartó pontok

               1.Az Egyesült Királyság az illetékes hatóságain belül legalább egy kapcsolattartó pontot hoz létre vagy jelöl ki az Eurojusthoz.

               2.Az Egyesült Királyság az egyik kapcsolattartóját az Egyesült Királyság terrorizmus ügyében eljáró belföldi levelezőjének jelöli ki.

               LAW.EUROJUST.66. cikk: Összekötő ügyész

               1.Az e cím értelmében létrejött együttműködés elősegítése érdekében az Egyesült Királyság összekötő ügyészt rendel ki az Eurojusthoz.

               2.A megbízatást és a kirendelés időtartamát az Egyesült Királyság határozza meg.

               3.Az összekötő ügyészt az együttműködés mértékét tükröző legfeljebb öt asszisztens segítheti. Szükség esetén az asszisztensek helyettesíthetik az összekötő ügyészt vagy eljárhatnak az összekötő ügyész nevében.

               4.Az Egyesült Királyság tájékoztatja az Eurojustot az összekötő ügyészt és az összekötő ügyész asszisztenseit – feladataiknak az e címmel összhangban történő ellátására irányuló,– az Egyesült Királyságban megillető igazságszolgáltatási hatáskörök jellegéről és terjedelméről. Az Egyesült Királyság megállapítja az összekötő ügyészének és az összekötő ügyész asszisztenseinek a külföldi igazságügyi hatóságokkal kapcsolatos eljárásra vonatkozó hatáskörét.

               5.Az összekötő ügyész és az összekötő ügyész asszisztensei az ügyész vagy a vele azonos hatáskörrel rendelkező személy esetében alkalmazandó nemzeti joggal összhangban hozzáférhetnek a belföldi bűnügyi nyilvántartásban vagy az Egyesült Királyság bármely más nyilvántartásában szereplő információkhoz.

               6.Az összekötő ügyész és az összekötő ügyész asszisztensei jogosultak közvetlenül kapcsolatba lépni az Egyesült Királyság illetékes hatóságaival.

               7.Az e cikk (3) bekezdésében hivatkozott asszisztensek számát, az összekötő ügyész és az összekötő ügyész asszisztensei részletes feladatait, jogait és kötelezettségeit, valamint a felmerülő költségeket az Eurojust és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai között létrejött, a LAW.EUROJUST.75 cikkben [Munkamegállapodás] említett munkamegállapodás szabályozza.

               8.Az összekötő ügyész és az összekötő ügyész asszisztensei munkadokumentumai az Eurojust által sérthetetlenek.

               LAW.EUROJUST.67. cikk: Összekötő bírák

               1.Az Egyesült Királysággal folytatott igazságügyi együttműködés elősegítése céljából az olyan esetekben, amikor az Eurojust segítséget nyújt, az Eurojust az Eurojust-rendelet 53. cikkével összhangban összekötő bírót küldhet ki az Egyesült Királyságba.

               2.Az összekötő bíró e cikk (1) bekezdésében hivatkozott részletes feladatait, az összekötő bíró jogait és kötelezettségeit, valamint a felmerülő költségeket az Eurojust és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai között létrejött, a LAW.EUROJUST.75. cikkben [Munkamegállapodás] említett munkamegállapodás szabályozza.

               LAW.EUROJUST.68. cikk: Operatív és stratégiai ülések

               1.Az összekötő ügyész, az összekötő ügyész asszisztensei, valamint az Egyesült Királyság egyéb illetékes hatóságainak képviselői – beleértve az Eurojust kapcsolattartó pontot is – az Eurojust elnökének meghívására részt vehetnek a stratégiai ügyekhez kapcsolódó üléseken és az érintett nemzeti tagok jóváhagyásával az operatív ügyekhez kapcsolódó üléseken.

               2.A nemzeti tagok, helyetteseik és asszisztenseik, az Eurojust adminisztratív igazgatója és az Eurojust személyzete részt vehetnek az összekötő ügyész, az összekötő ügyész asszisztensei vagy az Egyesült Királyság más illetékes hatóságai – beleértve az Eurojust kapcsolattartó pontot is – által szervezett üléseken.

               LAW.EUROJUST.69. cikk: Nem személyes adatok cseréje

               Az Eurojust és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai kicserélhetnek bármely nem személyes adatot, amennyiben az az e cím szerinti együttműködés szempontjából releváns, és a LAW.EUROJUST.74. cikk [Minősített adatok és nem minősített érzékeny adatok cseréje] szerinti korlátozások hatálya alá tartozik.

               LAW.EUROJUST.70. cikk: Személyes adatok cseréje

               1.Az illetékes hatóságok az e cím alapján kért és kapott személyes adatokat kizárólag a LAW.EUROJUST.61. cikkben [Célkitűzés] meghatározott célokra, a (2) bekezdésben említett konkrét célokra és a (3) bekezdésben említett hozzáférési vagy további felhasználási korlátozásokra is figyelemmel kezelhetik.

               2.A továbbító illetékes hatóság legkésőbb a személyes adatok továbbításának időpontjában egyértelműen jelzi az adatok továbbításának konkrét célját vagy céljait.

               3.A továbbító illetékes hatóság a személyes adatok továbbításának időpontjában jelezheti az azokhoz való hozzáférésre vagy azok felhasználására vonatkozó általános vagy konkrét korlátozásokat, többek között azok meghatározott idő elteltével történő újbóli továbbítása, törlése vagy megsemmisítése, illetve további kezelése tekintetében. Ha az ilyen korlátozás szükségessége a személyes adatok átadását követően válik nyilvánvalóvá, a továbbító illetékes hatóság erről megfelelő módon tájékoztatja az átvevő hatóságot.

               4.Az átvevő illetékes hatóságnak be kell tartania a továbbító illetékes hatóság által megjelölt, a személyes adatokhoz való hozzáférésre vagy azok további felhasználására vonatkozó, a (3) bekezdés szerinti korlátozásokat.

               LAW.EUROJUST.71. cikk: Adattovábbítási csatornák

               1.Az információkat megosztják egymással:

               (a)az összekötő ügyész vagy az összekötő ügyész asszisztensei, vagy ha nincs ilyen kijelölve, vagy egyébként nem elérhető, az Egyesült Királyság Eurojust kapcsolattartó pontja és az érintett nemzeti tagok vagy a testület;

               (b)ha az Eurojust összekötő bírót küldött ki az Egyesült Királyságba, az összekötő bíró és az Egyesült Királyság bármely illetékes hatósága; ebben az esetben az összekötő ügyészt tájékoztatni kell az ilyen információcserékről; vagy

               (c)közvetlenül az Egyesült Királyság illetékes hatósága és az érintett nemzeti tagok vagy a testület; ebben az esetben az összekötő ügyészt és adott esetben az összekötő bírót tájékoztatni kell az ilyen információcserékről.

               2.Az Eurojust és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai megállapodhatnak abban, hogy bizonyos esetekben az információcsere céljára más csatornákat is igénybe vesznek.

               3.Az Eurojust és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai biztosítják, hogy képviselőik felhatalmazást kapjanak a megfelelő szintű információcserére az Egyesült Királyság jogával, illetve az Eurojust-rendelettel összhangban, és megfelelő átvilágításon essenek át.

               LAW.EUROJUST.72. cikk: Újbóli adattovábbítás

               Az Egyesült Királyság illetékes hatóságai és az Eurojust nem közölnek harmadik országgal vagy nemzetközi szervezettel semmilyen, a másik által szolgáltatott információt az információt nyújtó Egyesült Királyság illetékes hatóságai vagy az Eurojust bármelyikének beleegyezése nélkül, valamint a személyes adatok védelmére vonatkozó megfelelő biztosítékok nélkül.

               LAW.EUROJUST.73. cikk: Felelősség a jogosulatlan vagy téves adatkezelésért

               1.Az illetékes hatóságok saját jogi keretükkel összhangban felelősek a kicserélt információkban előforduló jogi vagy ténybeli hibákból eredő, egyénnek okozott károkért. Annak érdekében, hogy jogi keretük alapján elkerüljék a károsulttal szembeni felelősséget, sem az Eurojust, sem az Egyesült Királyság illetékes hatóságai nem hivatkozhatnak arra, hogy a másik illetékes hatóság pontatlan információt adott át.

               2.Ha bármely illetékes hatósággal szemben kártérítést ítélnek meg olyan információ felhasználása miatt, amelyet a másik fél tévesen közölt, vagy a másik fél a kötelezettségeinek elmulasztásából eredően hibásan közölt, az illetékes hatóság által az (1) bekezdés szerint kártérítésként kifizetett összeget a másik fél megtéríti, kivéve, ha az információt e cím megsértésével használták fel.

               3.Az Eurojust és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai nem kötelezhetik egymást az (1) és (2) bekezdés szerinti büntető vagy nem kártérítés-jellegű kártalanítás megfizetésére.

               LAW.EUROJUST.74. cikk: Minősített adatok és nem minősített érzékeny adatok cseréje

               A minősített adatok és a nem minősített érzékeny adatok e cím szerinti cseréjét és védelmét szükség esetén a LAW.EUROJUST.75. cikkben [Munkamegállapodás] említett, az Eurojust és az Egyesült Királyság hatóságai közötti, munkamegállapodás szabályozza.

               LAW.EUROJUST.75. cikk: Munkamegállapodás

               A Felek közötti együttműködésnek az e cím végrehajtásához szükséges módozatai az Eurojust és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai között az Eurojust-rendelet 47. cikkének (3) bekezdésével és 56. cikkének (3) bekezdésével összhangban megkötött munkamegállapodás tárgyát képezik.

               LAW.EUROJUST.76. cikk: Az Eurojust hatásköre

               E cím egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, mint amely arra kötelezi az Eurojustot, hogy együttműködjön az Egyesült Királyság illetékes hatóságaival az Eurojustnak a vonatkozó uniós jogban meghatározott hatáskörén kívül.

               VII. cím: Átadás

               LAW.SURR.76. cikk: Célkitűzés

               E cím célkitűzése annak biztosítása, hogy egyrészről a tagállamok, másrészről az Egyesült Királyság közötti kiadatási rendszer az e cím feltételeinek megfelelő elfogatóparancs alapján végrehajtott átadási mechanizmuson alapuljon.

               LAW.SURR.77. cikk: Az arányosság elve

               Az elfogatóparancs révén történő együttműködésnek szükségesnek és arányosnak kell lennie, figyelembe véve a keresett személy jogait és az áldozatok érdekeit, a tett súlyosságát, a valószínűsíthető büntetést, valamint azt a lehetőséget, hogy egy Állam a keresett személy átadásánál kevésbé kényszerítő intézkedéseket hoz, különösen a szükségtelenül hosszú előzetes letartóztatás elkerülése érdekében.

               LAW.SURR.78. cikk: Fogalommeghatározások

               E cím alkalmazásában:

               (a)„elfogatóparancs”: egy Államban kibocsátott igazságügyi hatósági határozat, amely azt a célt szolgálja, hogy egy másik Állam a büntetőeljárás lefolytatása, szabadságvesztés-büntetés, illetve szabadságelvonással járó intézkedés végrehajtása végett a keresett személyt elfogja és átadja;

               (b)„igazságügyi hatóság”: olyan hatóság, amely a belső jog szerint bíró, bíróság vagy ügyész funkciót tölt be. Az ügyész csak olyan mértékben minősül igazságügyi hatóságnak, amennyire a belső jog erről rendelkezik;

               (c)„végrehajtó igazságügyi hatóság”: a végrehajtó Államnak az az igazságügyi hatósága, amely ezen Állam belső joga szerint az elfogatóparancs végrehajtására illetékes;

               (d)„kibocsátó igazságügyi hatóság”: a kibocsátó Államnak az az igazságügyi hatósága, amely ezen Állam belső joga szerint az elfogatóparancs kibocsátására illetékes.

               LAW.SURR.79. cikk: Hatály

               1.Elfogatóparancs olyan cselekmények esetén bocsátható ki, amelyeknél a kibocsátó Állam joga szerint a büntetési tétel felső határa legalább tizenkét havi szabadságvesztés vagy szabadságelvonással járó intézkedés, illetve ha a szabadságvesztést kiszabó ítéletet vagy a szabadságelvonással járó intézkedést már meghozták, a szabadságvesztést kiszabó ítélet vagy a szabadságelvonással járó intézkedés időtartama legalább négy hónap.

               2.A (3) és (4) bekezdés sérelme nélkül az átadás feltétele, hogy azok a cselekmények, amelyek miatt az elfogatóparancsot kibocsátották, a végrehajtó Állam joga szerint – tényállási elemeiktől és minősítésüktől függetlenül – bűncselekménynek minősüljenek.

               3.A LAW.SURR.80. cikkre [Az elfogatóparancs végrehajtása kötelező megtagadásának okai], a LAW.SURR.81. cikk [Az elfogatóparancs végrehajtása megtagadásának egyéb okai] (1) bekezdésének b)–h) pontjára, a LAW.SURR.82. cikkre [A politikai bűncselekményekkel kapcsolatos kivétel], a LAW.SURR.83. cikkre [Az állampolgársággal kapcsolatos kivétel] és a LAW.SURR.84. cikkre [A kibocsátó Állam által egyedi esetekben nyújtandó garanciák] figyelemmel, egy Állam nem tagadhatja meg az alábbi magatartással kapcsolatban kibocsátott elfogatóparancs végrehajtását, amennyiben az ilyen magatartás szabadságvesztéssel vagy olyan szabadságelvonással járó intézkedéssel büntethető, amelynek maximális időtartama legalább tizenkét hónap:

               (a)egy olyan személy magatartásával kapcsolatban, aki a terrorizmus visszaszorításáról szóló, Strasbourgban, 1977. január 27-én kelt európai egyezmény 1. és 2. cikkében említett terrorizmus, vagy kábítószerek és pszichotrop anyagok tiltott kereskedelme, vagy szándékos emberölés, súlyos testi sértés, emberrablás, személyi szabadság megsértése, túszejtés vagy erőszakos közösülés körébe tartozó bűncselekménynek vagy bűncselekményeknek egy közös célt követő csoport általi elkövetéséhez hozzájárul, abban az esetben sem, ha az érintett személy az adott bűncselekmény vagy bűncselekmények tényleges elkövetésében nem vesz részt; az említett hozzájárulásnak szándékosnak kell lennie, és annak ismeretében kell történnie, hogy a részvétel hozzájárul az adott csoport bűnözői tevékenységeinek megvalósulásához; vagy

               (b)a LAW-7. mellékletben meghatározott terrorizmus.

               4.Az Egyesült Királyság és – bármely tagállama nevében – az Unió értesítheti a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottságot arról, hogy viszonossági alapon nem alkalmazandó a (2) bekezdésben említett kettős büntethetőség feltétele, feltéve, hogy az elfogatóparancs alapjául szolgáló bűncselekmény:

               (a)az (5) bekezdésben felsorolt bűncselekmények egyike, a kibocsátó Állam joga által meghatározottak szerint, és

               (b)esetében a kiszabható büntetési tétel felső határa a kibocsátó Államban legalább háromévi szabadságvesztés vagy szabadságelvonással járó intézkedés.

               5.A (4) bekezdésben említett bűncselekmények a következők:

               -bűnszervezetben való részvétel;

               -a LAW-7. mellékletben meghatározott terrorizmus;

               -emberkereskedelem;

               -gyermekek szexuális kizsákmányolása és gyermekpornográfia;

               -kábítószerek és pszichotrop anyagok tiltott kereskedelme;

               -fegyverek, lőszerek és robbanóanyagok tiltott kereskedelme;

               -korrupció, beleértve a vesztegetést is;

               -csalás, ideértve az Egyesült Királyság, valamely tagállam vagy az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalásokat is;

               -bűncselekményből származó jövedelem tisztára mosása;

               -pénzhamisítás;

               -számítógépes bűncselekmények;

               -környezeti bűnözés, beleértve a veszélyeztetett állatfajok, valamint a veszélyeztetett növényfajok és -fajták tiltott kereskedelmét is;

               -jogellenes be- és átutazáshoz, valamint jogellenes tartózkodáshoz történő segítségnyújtás;

               -szándékos emberölés;

               -súlyos testi sértés;

               -emberi szervek és szövetek tiltott kereskedelme;

               -emberrablás, személyi szabadság megsértése és túszejtés;

               -rasszizmus és idegengyűlölet;

               -szervezett vagy fegyveres rablás;

               -kulturális javak – ideértve a régiségeket és műtárgyakat is – tiltott kereskedelme;

               -csalás;

               -védelmi pénz szedése és zsarolás;

               -iparjogvédelmi jogok megsértése és termékhamisítás;

               -okmányhamisítás és a hamisított okmányokkal való kereskedelem;

               -fizetőeszközök hamisítása;

               -hormontartalmú anyagok és más növekedésserkentők tiltott kereskedelme;

               -nukleáris és radioaktív anyagok tiltott kereskedelme;

               -lopott gépjárművek kereskedelme;

               -szexuális kényszerítés;

               -gyújtogatás;

               -a Nemzetközi Büntetőbíróság joghatósága alá tartozó bűncselekmények;

               -légi jármű, hajó vagy űreszköz jogellenes hatalomba kerítése; valamint

               -szabotázs.

               LAW.SURR.80. cikk: Az elfogatóparancs végrehajtása kötelező megtagadásának okai

               Az elfogatóparancs végrehajtását meg kell tagadni:

               (a)ha az európai elfogatóparancs alapjául szolgáló bűncselekmény a végrehajtó Államban közkegyelem alá esik, és ennek az Államnak saját büntetőjoga szerint joghatósága van a bűncselekmény üldözésére;

               (b)ha a végrehajtó igazságügyi hatóságot arról tájékoztatják, hogy a keresett személyt egy Állam ugyanazon cselekmények miatt jogerősen elítélte, feltéve, hogy ha büntetést szabtak ki, azt már végrehajtották, annak végrehajtása folyamatban van, vagy az ítéletet kibocsátó Állam joga szerint már nem hajtható végre; vagy

               (c)ha az a személy, aki ellen az elfogatóparancsot kibocsátották, a végrehajtó Állam joga szerint életkora miatt büntetőjogi felelősségre nem vonható az elfogatóparancs alapjául szolgáló cselekményért.

               LAW.SURR.81. cikk: Az elfogatóparancs végrehajtása megtagadásának egyéb okai

               1.Az elfogatóparancs végrehajtása megtagadható:

               (a)ha a LAW.SURR.79. cikk [Hatály] (2) bekezdésében említett esetekben az elfogatóparancs alapjául szolgáló cselekmény a végrehajtó Állam joga szerint nem bűncselekmény; mindazonáltal, adók vagy illetékek, vámok és deviza vonatkozásában az elfogatóparancs végrehajtása nem tagadható meg azon az alapon, hogy a végrehajtó Állam joga nem ugyanolyan típusú adót vagy illetéket ír elő, vagy nem ugyanolyan típusú adó- vagy illeték-, vám- és devizaszabályokat tartalmaz, mint a kibocsátó Állam joga;

               (b)ha az elfogatóparancsban szereplő személy ellen a végrehajtó Államban büntetőeljárás van folyamatban az elfogatóparancs alapjául szolgáló cselekménnyel megegyező cselekmény miatt;

               (c)ha a végrehajtó Állam igazságügyi hatóságai úgy határoztak, hogy nem indítanak büntetőeljárást vagy megszüntetik azt az elfogatóparancs alapjául szolgáló bűncselekmény tekintetében, vagy ha egy Államban a keresett személy ellen ugyanazon cselekmény miatt jogerős határozatot hoztak, ami a további büntetőeljárás akadályát képezi;

               (d)ha a végrehajtó Állam joga szerint a keresett személy büntethetősége vagy büntetése elévült, és a cselekmények ezen Állam büntetőjoga szerint saját joghatósága alá tartoznak;

               (e)ha a végrehajtó igazságügyi hatóságot arról tájékoztatják, hogy a keresett személyt egy harmadik ország ugyanazon cselekmények miatt jogerősen elítélte, feltéve, hogy ha büntetést szabtak ki, azt már végrehajtották, annak végrehajtása folyamatban van, vagy az ítéletet kibocsátó ország joga szerint már nem hajtható végre;

               (f)ha az elfogatóparancsot szabadságvesztés-büntetés vagy szabadságelvonással járó intézkedés végrehajtása céljából bocsátották ki, és a keresett személy a végrehajtó Államban tartózkodik, vagy annak állampolgára vagy lakosa, és ez az Állam vállalja, hogy saját belső joga szerint végrehajtja a büntetést vagy a szabadságelvonással járó intézkedést; ha a keresett személy hozzájárulása szükséges a büntetés vagy a szabadságelvonással járó intézkedés végrehajtó állam részére történő átadásához, a végrehajtó állam csak akkor tagadhatja meg az elfogatóparancs végrehajtását, ha a keresett személy hozzájárult a büntetés vagy a szabadságelvonással járó intézkedés átadásához;

               (g)ha az elfogatóparancs olyan bűncselekményre vonatkozik, amelyet:

               (I)a végrehajtó Állam joga értelmében egészben vagy részben a végrehajtó Állam területén vagy a végrehajtó Állam területének minősülő helyen követtek el; vagy

               (II)a kibocsátó Állam területén kívül követtek el, és a végrehajtó Állam joga nem teszi lehetővé a büntetőeljárás lefolytatását ugyanilyen bűncselekményekre nézve, ha azokat a területén kívül követték el;

               (h)ha objektív okok alapján feltehető, hogy az elfogatóparancs kibocsátására azért került sor, hogy az adott személyt neme, faji vagy vallási hovatartozása, etnikai származása, állampolgársága, anyanyelve, politikai meggyőződése vagy szexuális irányultsága alapján vonják büntetőeljárás alá vagy büntessék meg, illetve feltehető, hogy helyzetét bármely fenti körülmény hátrányosan befolyásolhatja;

               (i)ha az elfogatóparancsot szabadságvesztés-büntetés vagy szabadságelvonással járó intézkedés végrehajtása céljából bocsátották ki, és a keresett személy személyesen nem volt jelen a határozat meghozatalát eredményező tárgyaláson, kivéve, ha az elfogatóparancs szerint a kibocsátó Állam belső jogában meghatározott további eljárási követelményekkel összhangban az érintett személyt:

               (III)kellő időben:

               (A)személyesen idézték, és ily módon tájékoztatták annak a tárgyalásnak a kitűzött időpontjáról és helyéről, amely a határozat meghozatalához vezetett, vagy az érintett más módon ténylegesen hivatalos tájékoztatást kapott a szóban forgó tárgyalás kitűzött időpontjára és helyére vonatkozóan, mégpedig oly módon, hogy egyértelműen megállapítást nyert, hogy a kitűzött tárgyalás időpontjáról és helyéről tudomást szerzett;

               valamint

               (B)tájékoztatták arról, hogy a határozat meghozatalára meg nem jelenése esetén is sor kerülhet;

               vagy

               (IV)az érintett személy a kitűzött tárgyalás időpontjának és helyének ismeretében meghatalmazta az általa választott vagy az Állam által kirendelt ügyvédet arra, hogy a tárgyalás során a védelmét ellássa, és az említett ügyvéd ténylegesen ellátta az érintett személy védelmét a tárgyaláson;

               vagy

               (V)az érintett személy a határozat kézbesítését és azt követően, hogy kifejezetten tájékoztatták őt a perújításhoz vagy fellebbezéshez való jogáról, amely eljárásban joga van részt venni, és amely lehetővé teszi az ügy újbóli érdemi vizsgálatát – beleértve az új bizonyítékokat –, és amely az eredeti határozat megváltoztatásához vezethet:

               (A)kifejezetten kijelentette, hogy nem vitatja a határozatot;

               vagy

               (B)a megállapított határidőn belül nem kért perújítást vagy nem fellebbezett;

               vagy

               (VI)a határozatot nem kézbesítették személyesen az érintett személynek, de:

               (A)az átadást követően haladéktalanul, személyesen kézbesíteni fogják neki, és kifejezetten tájékoztatni fogják őt a perújításhoz vagy fellebbezéshez való jogról, amely eljárásban joga van részt venni, és amely lehetővé teszi az ügy újbóli érdemi vizsgálatát – beleértve az új bizonyítékokat –, és amely az eredeti határozat megváltoztatásához vezethet;

               valamint

               (B)tájékoztatni fogják arról, hogy milyen határidőn belül kérhet perújítást vagy fellebbezhet, amint arra a vonatkozó elfogatóparancs utalást tartalmaz.

               2.
                     Amennyiben az elfogatóparancsot szabadságvesztés-büntetés vagy szabadságelvonással járó intézkedés végrehajtása céljából bocsátják ki az (1) bekezdés i) albekezdésének iv) pontjában meghatározott feltételek szerint, és az érintett személy előzőleg nem kapott hivatalos tájékoztatást arról, hogy büntetőeljárás folyik ellene, az adott személy az elfogatóparancs tartalmáról való tájékoztatása alkalmával kérheti, hogy átadását megelőzően bocsássák rendelkezésére az ítélet egy példányát. Amint tudomást szerez erről a kérésről, a kibocsátó hatóság a végrehajtó hatóság közvetítésével eljuttatja az érintett személynek az ítélet egy példányát. Az érintett személy kérése nem késleltetheti sem az átadási eljárást, sem az elfogatóparancs végrehajtására vonatkozó határozatot. Az ítéletnek az érintett rendelkezésére bocsátása kizárólag tájékoztatási célt szolgál; nem tekinthető az ítélet hivatalos kézbesítésének, és nem befolyásolhatja a perújítási vagy fellebbezési eljárás kérelmezésére nyitva álló határidőket.

               3.
                     Amennyiben az adott személyt az (1) bekezdés i) albekezdésének iv) pontjában meghatározott feltételek szerint adják át, és perújítási kérelmet vagy fellebbezést nyújtott be, a perújítási vagy fellebbezési tárgyalásra váró személynek az ezen eljárások lezárásáig tartó fogva tartását rendszeresen vagy az érintett személy kérelmére felül kell vizsgálni a kibocsátó Állam belső jogával összhangban. E felülvizsgálatnak magában kell foglalnia különösen a szabadságelvonás felfüggesztésének vagy félbeszakításának a lehetőségét. A perújítási vagy fellebbezési eljárást az átadás után kellő időben kell megindítani.

               LAW.SURR.82. cikk: A politikai bűncselekményekkel kapcsolatos kivétel

               1.Az elfogatóparancs végrehajtása nem tagadható meg azon az alapon, hogy a végrehajtó Állam a bűncselekményt politikai bűncselekménynek, politikai bűncselekménnyel kapcsolatos bűncselekménynek vagy politikai indíttatású bűncselekménynek tekintheti.

               2.Az Egyesült Királyság, és bármely tagállama nevében az Unió értesítheti azonban a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottságot arról, hogy az (1) bekezdést csak az alábbiakkal kapcsolatban alkalmazzák:

               (a)a terrorizmus visszaszorításáról szóló európai egyezmény 1. és 2. cikkében említett bűncselekmények esetében;

               (b)a terrorizmus visszaszorításáról szóló európai egyezmény 1. és 2. cikkében említett egy vagy több bűncselekmény elkövetése szándékával történő összeesküvés vagy társulás bűncselekménye, ha ezen összeesküvés vagy társulás bűncselekménye megfelel az e megállapodás LAW.SURR.79. cikke [Hatály] (3) bekezdésében említett magatartás jellemzőinek; valamint

               (c)a megállapodás LAW-7. mellékletében meghatározott terrorizmus.

               3.Amennyiben egy, a (2) bekezdésben említett értesítést tevő Állam vagy egy olyan Állam, amelynek nevében ilyen értesítést tettek, elfogatóparancsot bocsátott ki, az elfogatóparancsot végrehajtó Állam viszonosságot alkalmazhat.

               LAW.SURR.83. cikk: Az állampolgársággal kapcsolatos kivétel

               1.Az elfogatóparancs végrehajtása nem tagadható meg azon az alapon, hogy a keresett személy a végrehajtó Állam állampolgára.

               2.Az Egyesült Királyság, és bármely tagállama nevében az Unió értesítheti azonban a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottságot arról, hogy ezen Állam saját állampolgárait nem adja át, vagy saját állampolgárai átadását csak bizonyos meghatározott feltételek mellett engedélyezi. A bejelentésnek az Egyesült Királyság vagy azon Állam belső jogrendjének alapelveivel vagy gyakorlatával kapcsolatos indokokon kell alapulnia, amelynek nevében a bejelentést tették. Ebben az esetben, adott esetben bármely tagállama nevében az Unió, vagy az Egyesült Királyság, a másik Fél értesítésének kézhezvételét követően észszerű időn belül értesítheti a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottságot arról, hogy adott esetben az Egyesült Királyság vagy valamely tagállam végrehajtó igazságügyi hatóságai megtagadhatják állampolgáraik átadását az adott Államnak, vagy az átadást csak bizonyos meghatározott feltételek mellett engedélyezik.

               3.
                     Amennyiben egy Állam azzal az indokkal tagadta meg az elfogatóparancs végrehajtását, hogy a (2) bekezdésben említettek szerint az Egyesült Királyság esetében megtette az értesítést, vagy egy tagállam esetében annak nevében az Unió megtette az értesítést, az adott Állam a kibocsátó Állam álláspontjának figyelembevételével mérlegeli, hogy saját állampolgárával szemben az elfogatóparancs tárgyával arányos eljárást indít-e. Abban az esetben, ha az igazságügyi hatóság úgy határoz, hogy nem indít ilyen eljárást, az elfogatóparancs alapjául szolgáló bűncselekmény sértettje számára lehetővé kell tenni, hogy az alkalmazandó belső joggal összhangban tájékoztatást kapjon a határozatról.

                  4.Amennyiben a (3) bekezdéssel összhangban egy Állam illetékes hatóságai eljárást indítanak saját állampolgáruk ellen, ez az Állam biztosítja, hogy illetékes hatóságai megfelelő intézkedéseket hozhassanak az áldozatok és a tanúk megsegítésére olyan körülmények között, amikor az áldozat vagy a tanú egy másik Államban rendelkezik lakóhellyel, különös tekintettel az eljárás lefolytatásának módjára.

               LAW.SURR.84. cikk: A kibocsátó Állam által egyedi esetekben nyújtandó garanciák

               Az elfogatóparancsnak a végrehajtó igazságügyi hatóság általi végrehajtása a következő garanciákhoz köthető:

               (a)ha az elfogatóparancs alapjául szolgáló bűncselekmény életfogytig tartó szabadságvesztés-büntetéssel vagy életfogytig tartó szabadságelvonással járó intézkedéssel büntethető a kibocsátó Államban, a végrehajtó Állam ahhoz a feltételhez kötheti az elfogatóparancs végrehajtását, hogy a kibocsátó Állam a végrehajtó Állam által megfelelőnek ítélt garanciát nyújt arra, hogy a kibocsátó Állam a kiszabott büntetést vagy intézkedést – kérelem alapján vagy legkésőbb 20 év elteltével – felülvizsgálja, vagy ösztönzi azon, a büntetés vagy intézkedés végrehajtásának megszüntetését célzó kegyelmi intézkedések alkalmazását, amelynek kérvényezésére az érintett személy a kibocsátó Állam joga vagy gyakorlata szerint jogosult;

               (b)ha a személy, aki ellen az elfogatóparancsot büntetőeljárás lefolytatása céljából bocsátották ki, a végrehajtó Állam állampolgára vagy lakosa, e személy átadása ahhoz a feltételhez köthető, hogy az érintett személyt – meghallgatása után – visszaszállítják a végrehajtó Államba, hogy ott töltse le a kibocsátó Államban rá kiszabott szabadságvesztés‑büntetést vagy szabadságelvonással járó intézkedést; ha a keresett személy beleegyezésére van szükség a büntetésnek vagy a szabadságelvonással járó intézkedésnek a végrehajtó Állam részére történő átadásához, az arra vonatkozó garancia, hogy a személyt a büntetés letöltése céljából visszaküldik a végrehajtó Államba, attól a feltételtől függ, hogy a keresett személy a meghallgatását követően hozzájárul-e a végrehajtó Államba történő visszaküldéshez;

               (c)ha alapos okkal feltételezhető, hogy valós veszély fenyegeti a keresett személy alapvető jogainak védelmét, a végrehajtó igazságügyi hatóság –mielőtt döntene az elfogatóparancs végrehajtásáról – adott esetben további garanciákat kérhet a keresett személlyel való bánásmódra vonatkozóan az átadást követően.

               LAW.SURR.85. cikk: A központi hatóság részvétele

               1.Az Egyesült Királyság, és bármely tagállama nevében az Unió értesítheti a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottságot az Egyesült Királyság esetében a központi hatóságáról, az Unió esetében pedig az egyes Államok központi hatóságáról, amely kijelölt ilyen hatóságot, vagy – amennyiben az adott Állam jogrendszere úgy rendelkezik – egynél több központi hatóságáról, hogy segítse az illetékes igazságügyi hatóságokat.

               2.A bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság (1) bekezdés szerinti értesítésekor az Egyesült Királyság, és bármely tagállama nevében az Unió jelezheti, hogy az érintett Államok belső igazságszolgáltatási rendszerének felépítése következtében a központi hatóság(ok) felelős(ek) az elfogatóparancsok adminisztratív továbbításáért és fogadásáért, valamint az ezekkel kapcsolatos minden egyéb hivatalos levelezésért. E közlés a kibocsátó Állam minden hatóságára nézve kötelező.

               LAW.SURR.86. cikk: Az elfogatóparancs tartalma és formája

               1.Az elfogatóparancs a LAW-5. mellékletben szereplő formanyomtatványnak megfelelően az alábbi információkat tartalmazza:

               (a)a keresett személy személyazonossága és állampolgársága;

               (b)a kibocsátó igazságügyi hatóság megnevezése, címe, telefon- és faxszáma, valamint e-mail-címe;

               (c)annak tanúsítása, hogy a LAW.SURR.79. cikk [Hatály] hatálya alá tartozó végrehajtható ítélet, elfogatóparancs vagy más, azonos joghatállyal bíró végrehajtható bírósági határozat áll rendelkezésre;

               (d)a bűncselekmény jellege és jogi minősítése, különösen figyelemmel a LAW.SURR.79. cikkre [Hatály];

               (e)a bűncselekmény elkövetése körülményeinek ismertetése, ezen belül az időpont, a hely és a keresett személy bűncselekményben való részvételének módja;

               (f)jogerős ítélet esetén a kiszabott büntetés, illetve a bűncselekményre a kibocsátó Állam joga szerint előírt büntetési tétel; valamint

               (g)ha lehetséges, a bűncselekmény egyéb következményei.

               2.Az elfogatóparancsot le kell fordítani a végrehajtó Állam hivatalos nyelvére vagy hivatalos nyelveinek egyikére. Az Egyesült Királyság, és bármely tagállama nevében az Unió értesítheti a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottságot arról, hogy elfogadja a valamely Állam egy vagy több egyéb hivatalos nyelvén készült fordítást.

               LAW.SURR.87. cikk: Az elfogatóparancs továbbítása

               Ha a keresett személy tartózkodási helye ismert, a kibocsátó igazságügyi hatóság az elfogatóparancsot közvetlenül továbbíthatja a végrehajtó igazságügyi hatóságnak.

               LAW.SURR.88. cikk: Az elfogatóparancs továbbításának részletes eljárási rendje

               1.Ha a kibocsátó igazságügyi hatóság számára nem ismert az illetékes végrehajtó igazságügyi hatóság, akkor elvégzi a szükséges kutatást, hogy a végrehajtó Államtól megszerezze ezt az információt.

               2.A kibocsátó igazságügyi hatóság az elfogatóparancs továbbításához kérheti a Nemzetközi Bűnügyi Rendőrség Szervezete (Interpol) szolgálatait is.

               3.A kibocsátó igazságügyi hatóság bármely olyan biztonságos eszközzel továbbíthatja az elfogatóparancsot, amely alkalmas írásbeli változat készítésére azzal a feltétellel, hogy az elfogatóparancs hitelességének megállapítása a végrehajtó Állam számára lehetséges legyen.

               4.Az elfogatóparancs végrehajtásához szükséges bármilyen irat továbbításával vagy hitelességével kapcsolatos összes nehézséget az érintett igazságügyi hatóságok közvetlenül, vagy adott esetben az Államok központi hatóságainak bevonásával hárítják el.

               5.Ha az a hatóság, amelyhez az elfogatóparancs megérkezik, nem illetékes annak alapján eljárni, hivatalból továbbítja az elfogatóparancsot Államának illetékes hatóságához, és erről tájékoztatja a kibocsátó igazságügyi hatóságot.

               LAW.SURR.89. cikk: A keresett személy jogai

               1.Ha egy keresett személyt az elfogatóparancs végrehajtása céljából elfognak, a végrehajtó igazságügyi hatóság belső jogával összhangban tájékoztatja ezt a személyt az elfogatóparancsról és annak tartalmáról, valamint arról is, hogy beleegyezhet a kibocsátó Államnak történő átadásába.

               2.Ha a keresett személy, akit az elfogatóparancs végrehajtása céljából elfognak, és nem beszéli vagy nem érti az elfogatóparanccsal kapcsolatos eljárás nyelvét, joga van ahhoz, hogy a végrehajtó Állam belső jogának megfelelően tolmács segítségét vegye igénybe, és megkapja az írásbeli fordítást anyanyelvén, vagy általa beszélt vagy értett nyelven.

               3.A végrehajtó Állam belső jogával összhangban a keresett személynek az elfogáskor joga van ügyvédi segítséget igénybe venni.

               4.A keresett személyt tájékoztatni kell arról, hogy jogában áll a kibocsátó Államban ügyvédet megbízni azzal a céllal, hogy segítséget nyújtson a végrehajtó állambeli ügyvédnek az elfogatóparancshoz kapcsolódó eljárásokban. Ez a bekezdés nem érinti a LAW.SURR.101. cikkben [A személy átadásának határideje] meghatározott határidőket.

               5.Az elfogott keresett személynek joga van ahhoz, hogy az állampolgársága szerinti Állam konzuli hatóságai, illetve hontalan személy esetén a szokásos tartózkodási helye szerinti Állam konzuli hatóságai indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatást kapjanak a letartóztatásról, és ha úgy kívánja, kommunikáljon ezekkel a hatóságokkal.

               LAW.SURR.90. cikk: A személy fogva tartása

               Ha egy személyt elfogatóparancs alapján fognak el, a végrehajtó igazságügyi hatóság dönt arról, hogy a keresett személyt a végrehajtó Állam jogával összhangban továbbra is fogva tartják-e. A végrehajtó Állam belső jogának megfelelően a személyt ideiglenesen bármikor szabadon lehet bocsátani, feltéve hogy ezen Állam illetékes hatósága minden szükségesnek ítélt intézkedést megtesz a keresett személy szökésének megakadályozása érdekében.

               LAW.SURR.91. cikk: Beleegyezés az átadásba

               1.Ha az elfogott személy előadja, hogy az átadásába beleegyezik, e beleegyezéséről, és ha szükséges, a LAW.SURR.105. cikk [Esetleges büntetőeljárás más bűncselekmények miatt] (2) bekezdésében említett specialitás szabálya alkalmazásának jogáról való kifejezett lemondásról a végrehajtó igazságügyi hatóság előtt, a végrehajtó Állam belső jogával összhangban kell nyilatkoznia.

               2.Minden Állam megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a beleegyezés és adott esetben az (1) bekezdésben említett lemondás olyan feltételek között történjen, amelyekből kitűnik, hogy az érintett személy önkéntesen és a következmények teljes tudatában tette meg nyilatkozatát. E célból a személynek jogában áll ügyvédet igénybe venni.

               3.A beleegyezést és adott esetben az (1) bekezdésben említett lemondást a végrehajtó Állam belső jogában előírt eljárásnak megfelelően hivatalosan jegyzőkönyvbe veszik.

               4.A beleegyezés elvben nem vonható vissza. Bármely Állam előírhatja, hogy az e cikk (1) bekezdésében említett beleegyezés, és adott esetben a lemondás, a belső joga szerint alkalmazandó szabályokkal összhangban visszavonható. Ilyen esetben a beleegyezés dátuma és visszavonásának dátuma közötti időszakot a LAW.SURR.101. cikkben [A személy átadásának határideje] meghatározott határidők számításakor nem veszik figyelembe. Az Egyesült Királyság, és bármely tagállama nevében az Unió értesítheti a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottságot, hogy élni kíván ezzel a lehetőséggel, megjelölve azokat az eljárásokat, amelyek szerint a beleegyezés visszavonható, valamint azok esetleges módosításait.

               LAW.SURR.92. cikk: A keresett személy kihallgatása

               Ha az elfogott személy nem egyezik bele a LAW.SURR.91. cikk [Beleegyezés az átadásba] szerinti átadásba, e személynek joga van ahhoz, hogy a végrehajtó igazságügyi hatóság a végrehajtó Állam joga szerint kihallgassa.

               LAW.SURR.93. cikk: Határozat az átadásról

               1.Az érintett személynek az e címben előírt határidőkön belül és feltételek mellett történő átadásáról, különösen a LAW.SURR 77. cikkben [Az arányosság elve] meghatározott arányosság elvével összhangban, a végrehajtó igazságügyi hatóság határoz.

               2.Ha a végrehajtó igazságügyi hatóság úgy ítéli meg, hogy a kibocsátó Állam által közölt információk nem elégségesek ahhoz, hogy az átadás kérdésében határozzon, kéri, hogy a szükséges kiegészítő információkat, különösen a LAW.SURR. 77. cikkre [Az arányosság elve], a LAW.SURR.80. cikkre [Az elfogatóparancs végrehajtása kötelező megtagadásának oka], a LAW.SURR.82. cikkre [A politikai bűncselekményekkel kapcsolatos kivétel], a LAW.SURR.84. cikkre [A kibocsátó Állam által egyedi esetekben nyújtandó garanciák], valamint a LAW.SURR.86 cikkre [Az elfogatóparancs tartalma és formája] tekintettel, soron kívül bocsássák a rendelkezésére, és a LAW.SURR.95 cikkben [Az elfogatóparancs végrehajtására vonatkozó határozatra irányadó határidők és szabályok] előírt határidők betartását szem előtt tartva határidőt szabhat ezek kézhezvételére.

               3.A kibocsátó igazságügyi hatóság bármilyen további hasznos információt bármikor megküldhet a végrehajtó igazságügyi hatóságnak.

               LAW.SURR.94. cikk: Határozat több megkeresés esetén

               1.Ha egyazon személy ellen két vagy több Állam bocsátott ki európai elfogatóparancsot vagy elfogatóparancsot, a végrehajtó igazságügyi hatóság az összes körülmény mérlegelésével dönti el, hogy melyik elfogatóparancsot hajtja végre; ezen körülmények közé tartozik különösen a bűncselekmény súlya és a bűncselekmények elkövetési helye, az elfogatóparancsok vagy az európai elfogatóparancsok kibocsátásának időpontja, valamint az, hogy az elfogatóparancsokat büntetőeljárás lefolytatása vagy szabadságvesztés-büntetés, szabadságelvonással járó intézkedés, illetve a tagállamoknak az uniós jogból eredő, a mozgás szabadságának elvén és az állampolgárság alapján történő megkülönböztetés tilalmának elvén alapuló jogi kötelezettségei végrehajtása céljából bocsátották-e ki.

               2.A tagállam végrehajtó igazságügyi hatósága az (1) bekezdésben említett határozathoz kikérheti az Eurojust véleményét.

               3.Amennyiben egy elfogatóparancs és egy harmadik ország kiadatási kérelme ütközik, a végrehajtó Állam illetékes hatósága az összes körülmény, különösen az (1) bekezdésben és az alkalmazandó egyezményben foglalt feltételek mérlegelésével dönti el, hogy az elfogatóparancsnak vagy a kiadatási kérelemnek ad-e elsőbbséget.

               4.Ez a cikk nem sérti az Államoknak a Nemzetközi Büntetőbíróság alapokmánya szerinti kötelezettségeit.

               LAW.SURR.95. cikk: Az elfogatóparancs végrehajtására vonatkozó határozatra irányadó határidők és szabályok

               1.Az elfogatóparancsot soron kívül intézik és hajtják végre.

               2.Amennyiben a keresett személy beleegyezik az átadásba, az elfogatóparancs végrehajtásáról szóló végleges határozatot a beleegyezést követő tíz napon belül kell meghozni.

               3.Egyéb esetekben az elfogatóparancs végrehajtásáról szóló végleges határozatot a keresett személy elfogását követő 60 napon belül kell meghozni.

               4.Ha egyedi esetekben az elfogatóparancs a (2) vagy a (3) bekezdésben előírt határidőn belül nem hajtható végre, a végrehajtó igazságügyi hatóság a késedelem okainak közlése mellett haladéktalanul tájékoztatja e tényről a kibocsátó igazságügyi hatóságot. Ilyen esetekben a határidő további 30 nappal meghosszabbítható.

               5.Mindaddig, amíg a végrehajtó igazságügyi hatóság az elfogatóparancs végrehajtásáról nem hozta meg végleges határozatát, gondoskodik arról, hogy a személy tényleges átadásához szükséges lényeges feltételek továbbra is biztosítva legyenek.

               6.Az elfogatóparancs végrehajtásának megtagadását indokolni kell.

               LAW.SURR.96. cikk: A határozat meghozatala előtti állapot

               1.Ha az elfogatóparancsot büntetőeljárás lefolytatása céljából bocsátották ki, a végrehajtó igazságügyi hatóság hozzájárul ahhoz, hogy:

               (a)a keresett személyt a LAW.SURR.97. cikk [A személy kihallgatása a határozat meghozatala előtt] szerint kihallgassák; vagy

               (b)a keresett személyt ideiglenesen átadják.

               2.Az ideiglenes átadás feltételeit és időtartamát a kibocsátó és a végrehajtó igazságügyi hatóság közötti kölcsönös megállapodásban határozzák meg.

               3.Ideiglenes átadás esetén az érintett személynek lehetővé kell tenni, hogy visszatérjen a végrehajtó Államba, és ott részt vegyen az őt érintő, az átadási eljárás keretében folytatott bírósági tárgyalásokon.

               LAW.SURR.97. cikk: A személy kihallgatása a határozat meghozatala előtt

               1.A keresett személyt igazságügyi hatóság hallgatja ki. E célból a keresett személyt ügyvédi segítség illeti meg, akit a kibocsátó Állam jogával összhangban jelölnek ki.

               2.A keresett személyt a végrehajtó Állam jogának, valamint a kibocsátó és a végrehajtó igazságügyi hatóság közötti közös megállapodásban meghatározott feltételeknek megfelelően hallgatják ki.

               3.E cikk megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az illetékes végrehajtó igazságügyi hatóság megbízhatja Államának egy másik igazságügyi hatóságát, hogy vegyen részt a keresett személy kihallgatásában.

               LAW.SURR.98. cikk: Kiváltságok és mentességek

               1.Ha a keresett személyt a joghatóság vagy a végrehajtás tekintetében kiváltság vagy mentesség illeti meg a végrehajtó Államban, a LAW.SURR.95. cikkben [Az elfogatóparancs végrehajtására vonatkozó határozatra irányadó határidők és szabályok] említett határidők csak akkor kezdődnek meg, amikor – vagy amennyiben – a végrehajtó igazságügyi hatóság tájékoztatást kap a kiváltság vagy a mentesség felfüggesztésének tényéről.

               2.A végrehajtó Állam gondoskodik arról, hogy a tényleges átadás lényeges feltételei biztosítottak legyenek, amint a személyt ilyen kiváltság vagy a mentesség többé nem illeti meg.

               3.Amennyiben a kiváltság vagy a mentesség felfüggesztése a végrehajtó Állam valamelyik hatóságának hatáskörébe tartozik, a végrehajtó igazságügyi hatóság haladéktalanul ilyen irányú megkereséssel fordul e hatósághoz. Amennyiben a kiváltság vagy mentesség felfüggesztése egy másik Állam, egy harmadik ország vagy valamely nemzetközi szervezet hatáskörébe tartozik, a kibocsátó igazságügyi hatóság megkeresi az említett hatóságot, hogy gyakorolja e hatáskörét.

               LAW.SURR.99. cikk: Versengő nemzetközi kötelezettségek

               1.Ez a megállapodás nem érinti a végrehajtó Állam kötelezettségeit abban az esetben, ha a keresett személyt harmadik országból adták ki az adott Államnak, és ezt a személyt a kiadatás alapjául szolgáló megállapodás specialitás szabályára vonatkozó rendelkezései védik. A végrehajtó Állam minden szükséges intézkedést megtesz, hogy haladéktalanul beszerezze a keresett személyt kiadó harmadik ország hozzájárulását a keresett személy átadásához az elfogatóparancsot kibocsátó Államnak. A LAW.SURR.95. cikkben [Az elfogatóparancs végrehajtására vonatkozó határozatra irányadó határidők és szabályok] említett határidők csak azon a napon kezdődnek, amikor a specialitás szabályainak alkalmazása megszűnik.

               2.A keresett személyt kiadó harmadik ország határozatának meghozataláig a végrehajtó Állam gondoskodik arról, hogy a tényleges átadás lényeges feltételei továbbra is biztosítottak legyenek.

               LAW.SURR.100. cikk: A határozatról való értesítés

               A végrehajtó igazságügyi hatóság haladéktalanul értesíti a kibocsátó igazságügyi hatóságot az elfogatóparancs alapján teendő intézkedésekre vonatkozó határozatáról.

               LAW.SURR.101. cikk: A személy átadásának határideje

               1.A keresett személyt a lehető leghamarabb – az érintett hatóságok megállapodása szerinti időpontban – átadják.

               2.A keresett személyt legkésőbb az elfogatóparancs végrehajtásáról szóló végleges határozatot követő tíz napon belül át kell adni.

               3.Ha a keresett személy átadása a (2) bekezdésben előírt határidőn belül az Államok bármelyikének hatókörén kívül eső elháríthatatlan akadály miatt nem lehetséges, a végrehajtó és a kibocsátó igazságügyi hatóság haladéktalanul felveszi a kapcsolatot, és új átadási időpontban egyeznek meg. Ebben az esetben az átadásra az e megállapodás szerinti új időpontot követő tíz napon belül kerül sor.

               4.Az átadás kivételesen ideiglenesen felfüggeszthető súlyos emberiességi okokból, például akkor, ha megalapozottan feltételezhető, hogy az átadás végrehajtása nyilvánvalóan veszélyeztetné a keresett személy életét vagy egészségét. Az elfogatóparancsot végre kell hajtani, amint ezek az okok megszűntek. A végrehajtó igazságügyi hatóság erről haladéktalanul tájékoztatja a kibocsátó igazságügyi hatóságot, és új átadási időpontban egyeznek meg. Ebben az esetben az átadásra az e megegyezés szerinti új időpontot követő tíz napon belül kerül sor.

               5.Ha az érintett személy a (2)–(4) bekezdésben említett határidők lejárta után még mindig őrizetben van, szabadon kell bocsátani. A végrehajtó és a kibocsátó igazságügyi hatóságok kapcsolatba lépnek egymással, amint úgy tűnik, hogy egy személyt e bekezdés alapján szabadon kell bocsátani, és megállapodnak az adott személy átadására vonatkozó szabályokról.

               LAW.SURR.102. cikk: Elhalasztott vagy feltételes átadás

               1.A végrehajtó igazságügyi hatóság, miután határozott az elfogatóparancs végrehajtásáról, elhalaszthatja a keresett személy átadását annak érdekében, hogy a keresett személy ellen a végrehajtó Államban a büntetőeljárást lefolytathassák, illetve – ha a keresett személyt már elítélték – hogy a végrehajtó Állam területén az elfogatóparancsban említett cselekménytől eltérő egyéb cselekménye miatt kiszabott büntetését letölthesse.

               2.Az átadás elhalasztása helyett a végrehajtó igazságügyi hatóság – a végrehajtó és a kibocsátó igazságügyi hatóság közötti közös megállapodásban meghatározott feltételek szerint – ideiglenesen átadhatja a keresett személyt a kibocsátó Államnak. A megállapodást írásban kötik meg, és a feltételek a kibocsátó Állam összes hatóságára kötelezőek.

               LAW.SURR.103. cikk: Átszállítás

               1.Minden Állam engedélyezi, hogy a keresett személyt területén átadás céljából átszállítsák, feltéve hogy tájékoztatást kapott az alábbiakról:

               (a)annak a személynek a személyazonossága és állampolgársága, aki ellen az elfogatóparancsot kibocsátották;

               (b)elfogatóparancs megléte;

               (c)a bűncselekmény jellege és jogi minősítése; valamint

               (d)a bűncselekmény körülményeinek ismertetése, ideértve annak időpontját és helyét is.

               2.Az az Állam, amelynek a nevében a LAW.SURR.83. cikk [Az állampolgársággal kapcsolatos kivétel] (2) bekezdésével összhangban értesítésre került sor arra vonatkozóan, hogy állampolgárai nem kerülnek átadásra vagy hogy az átadást csak bizonyos meghatározott feltételek mellett engedélyezi, azonos feltételek mellett visszautasíthatja állampolgárainak a területén átmenő szállítását vagy ugyanazon feltételeknek vetheti alá azt.

               3.Az Államok kijelölnek az átszállítás iránti megkeresések és a szükséges iratok, valamint az átszállítási kérelmekkel kapcsolatos bármely egyéb hivatalos levelezés átvételére egy hatóságot.

               4.Az átszállítás iránti megkeresés és az (1) bekezdésben hivatkozott információk a (3) bekezdés szerint kijelölt hatósághoz bármilyen, írásbeli változat készítésére alkalmas eszközzel továbbíthatók. Az átszállításban érintett Állam ugyanilyen módon közli határozatát.

               5.E cikk nem alkalmazandó azon légi úton történő átszállítások esetén, ahol nem terveznek közbenső leszállást. Ha azonban nem tervezett leszállásra kerül sor, a kibocsátó Állam továbbítja a (3) bekezdés szerint kijelölt hatóság részére az (1) bekezdésben hivatkozott információkat.

               6.Abban az esetben, ha az átszállítás olyan személyt érint, akit harmadik ország ad ki egy Államnak, e cikket értelemszerűen kell alkalmazni. Az „elfogatóparanccsal” kapcsolatos hivatkozásokat különösen a „kiadatási kérelemre” való hivatkozásként kell kezelni.

               LAW.SURR.104. cikk: A végrehajtó Államban töltött fogva tartás beszámítása

               1.A kibocsátó Állam az elfogatóparancs végrehajtásából eredő fogva tartás teljes időtartamát beszámítja a kiszabott szabadságvesztés-büntetés vagy szabadságelvonással járó intézkedés következtében a kibocsátó Államban letöltendő szabadságvesztés teljes időtartamába.

               2.A végrehajtó igazságügyi hatóság vagy a LAW.SURR.85. cikk [A központi hatóság részvétele] szerint kijelölt központi hatóság az átadás időpontjában továbbítja a kibocsátó igazságügyi hatóságnak a keresett személy elfogatóparancs alapján történt fogva tartásának időtartamára vonatkozó összes információt.

               LAW.SURR.105. cikk: Esetleges büntetőeljárás más bűncselekmények miatt

               1.Az Egyesült Királyság, és bármely tagállama nevében az Unió értesítheti a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottságot arról, hogy az olyan más Államokkal fenntartott kapcsolataiban, amelyekre ugyanilyen értesítés vonatkozik, vélelmezi, hogy a hozzájárulását adta ahhoz, hogy egy személyt az átadása előtt elkövetett, az átadás alapjául szolgáló bűncselekménytől eltérő másik bűncselekmény miatt büntetőeljárás alá vonjanak, elítéljenek, és szabadságvesztés-büntetés vagy szabadságelvonással járó intézkedés végrehajtása céljából fogva tartsanak, amennyiben az adott esetben a végrehajtó igazságügyi hatóság az átadásról szóló határozatában másképpen nem rendelkezik.

               2.Az (1) és (3) bekezdésben említett esetek kivételével az átadott személy az átadása előtt elkövetett, az átadásának alapjául szolgáló bűncselekménytől különböző egyéb bűncselekmény miatt nem vonható büntetőeljárás alá, nem ítélhető el, és egyéb módon sem fosztható meg szabadságától.

               3.E cikk (2) bekezdése nem alkalmazható az alábbi esetekben:

               (a)a személy a végleges szabadon bocsátását követő 45 napon belül nem hagyta el annak az Államnak a területét, amelynek átadták, noha erre lehetősége lett volna, vagy a terület elhagyása után visszatért oda;

               (b)a bűncselekmény szabadságvesztéssel vagy szabadságelvonással járó intézkedéssel nem büntethető;

               (c)a büntetőeljárás nem eredményezi a személyi szabadságot korlátozó intézkedés alkalmazását;

               (d)a személyt szabadságelvonással nem járó büntetésnek vagy intézkedésnek, különösen pénzbüntetésnek vagy azt helyettesítő intézkedésnek vethetik alá, még ha a büntetés vagy intézkedés a személyi szabadságának korlátozását eredményezheti is;

               (e)ha a személy – a LAW.SURR.91. cikkel [Beleegyezés az átadásba] összhangban – beleegyezett átadásába, adott esetben egyidejűleg lemondott a specialitás szabályának alkalmazásáról;

               (f)a személy, átadása után, az átadását megelőzően elkövetett meghatározott cselekmények vonatkozásában kifejezetten lemondott a specialitás szabályának alkalmazásához fűződő jogáról; a lemondó nyilatkozatot a kibocsátó Állam illetékes igazságügyi hatósága előtt kell megtenni, és azt az adott Állam belső jogának megfelelően kell jegyzőkönyvbe venni; a lemondó nyilatkozatot úgy kell megfogalmazni, hogy abból egyértelműen kitűnjön, hogy azt az érintett személy önként és az abból adódó következmények teljes tudatában tette; e célból a személynek jogában áll ügyvédet igénybe venni; valamint

               (g)a személyt átadó végrehajtó igazságügyi hatóság az e cikk (4) bekezdésével összhangban hozzájárulását adja.

               4.A hozzájárulás iránti kérelmet a LAW.SURR.86. cikk [Az elfogatóparancs tartalma és formája] (1) bekezdésében felsorolt információk és a LAW.SURR.86. cikk [Az elfogatóparancs tartalma és formája] (2) bekezdése szerinti fordítás kíséretében kell benyújtani a végrehajtó igazságügyi hatósághoz. A hozzájárulást meg kell adni, amennyiben a bűncselekmény, amelyre vonatkozóan azt kérik, e cím rendelkezései szerint önmagában is átadási kötelezettséget von maga után. A hozzájárulást a LAW.SURR.80 cikkben [Az elfogatóparancs végrehajtása kötelező megtagadásának okai] említett okok fennállása esetén meg kell tagadni, egyébként csak a LAW.SURR.81 cikkben [Az elfogatóparancs végrehajtása megtagadásának egyéb okai] vagy a LAW.SURR.82 cikk [A politikai bűncselekményekkel kapcsolatos kivétel] (2) bekezdésében és a LAW.SURR.83 cikk [Az állampolgársággal kapcsolatos kivétel] (2) bekezdésében említett okok miatt tagadható meg. Az erre vonatkozó határozatot legkésőbb a kérelem kézhezvételét követő 30 napon belül hozzák meg. A LAW.SURR.84. cikkben [A kibocsátó Állam által egyedi esetekben nyújtandó garanciák] meghatározott helyzetekre vonatkozóan a kibocsátó Államnak az abban a cikkben előírt biztosítékokat kell nyújtania.

               LAW.SURR.106. cikk: További átadás vagy kiadatás

               1.Az Egyesült Királyság, és bármely tagállama nevében az Unió értesítheti a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottságot arról, hogy az olyan más államokkal fenntartott kapcsolataiban, amelyekre ugyanilyen értesítés vonatkozik, vélelmezi, hogy a hozzájárulását adta ahhoz, hogy egy személyt – az e személy átadása előtt elkövetett bűncselekményre tekintettel kibocsátott elfogatóparancs vagy európai elfogatóparancs alapján – más Államnak átadjanak, mint a végrehajtó Állam, amennyiben az adott esetben a végrehajtó igazságügyi hatóság az átadásról szóló határozatában másképpen nem rendelkezik.

               2.Az elfogatóparancs vagy európai elfogatóparancs alapján a kibocsátó Államnak átadott személy, az átadása előtt elkövetett bűncselekményre tekintettel kibocsátott elfogatóparancs vagy európai elfogatóparancs alapján az alábbi esetekben adható át a végrehajtó Államon kívüli más Államnak a végrehajtó Állam hozzájárulása nélkül:

               (a)a keresett személy a végleges szabadon bocsátását követő 45 napon belül nem hagyta el annak az Államnak a területét, amelynek átadták, noha erre lehetősége lett volna, vagy a terület elhagyása után visszatért oda;

               (b)a keresett személy beleegyezik abba, hogy elfogatóparancs vagy európai elfogatóparancs alapján a végrehajtó Államtól különböző másik Államnak átadják; a beleegyezést a kibocsátó Állam illetékes igazságügyi hatóságai előtt kell megtenni, és azt az adott Állam belső jogának megfelelően kell jegyzőkönyvbe venni; a beleegyezést úgy kell megfogalmazni, hogy abból egyértelműen kitűnjön, hogy azt az érintett személy önként és a következmények teljes tudatában tette; e célból a személynek jogában áll ügyvédet igénybe venni; valamint

               (c)a keresett személyre a LAW.SURR.105. cikk [Esetleges büntetőeljárás más bűncselekmények miatt] (3) bekezdésének a), e), f) és g) pontja szerint nem vonatkozik a specialitás szabálya.

               3.A végrehajtó igazságügyi hatóság az alábbi szabályokkal összhangban járul hozzá a másik Államnak való átadáshoz:

               (a)a hozzájárulás iránti kérelmet a LAW.SURR.87. cikkel [Az elfogatóparancs továbbítása] összhangban, a LAW.SURR.86. cikk [Az elfogatóparancs tartalma és formája] (1) bekezdésében felsorolt információk és a LAW.SURR.86. cikk [Az elfogatóparancs tartalma és formája] (2) bekezdésében hivatkozott fordítás kíséretében kell benyújtani;

               (b)a hozzájárulást meg kell adni, amennyiben a bűncselekmény, amelyre vonatkozóan azt kérik, e megállapodás rendelkezései szerint önmagában is átadási kötelezettséget von maga után;

               (c)az erre vonatkozó határozatot legkésőbb a kérelem kézhezvételét követő 30 napon belül hozzák meg; valamint

               (d)a hozzájárulást a LAW.SURR.80 cikkben [Az elfogatóparancs végrehajtása kötelező megtagadásának okai] említett okok fennállása esetén meg kell tagadni, egyébként csak a LAW.SURR.81 cikkben [Az elfogatóparancs végrehajtása megtagadásának egyéb okai] vagy a LAW.SURR.82 cikk [A politikai bűncselekményekkel kapcsolatos kivétel] (2) bekezdésében és a LAW.SURR.83 cikk [Az állampolgársággal kapcsolatos kivétel] (2) bekezdésében említett okok miatt tagadható meg.

               4.A LAW.SURR.84. cikkben [A kibocsátó Állam által egyedi esetekben nyújtandó garanciák] említett helyzetekre vonatkozóan a kibocsátó Államnak az abban a cikkben előírt garanciákat kell nyújtania.

               5.Az (1) bekezdés ellenére az elfogatóparancs alapján átadott személy nem adható ki harmadik országnak azon Állam illetékes hatóságának hozzájárulása nélkül, amely őt átadta. Az ilyen hozzájárulást az adott Állam a rá nézve kötelező egyezményekkel, valamint belső jogával összhangban adja meg.

               LAW.SURR.107. cikk: Tárgyak átadása

               1.A végrehajtó igazságügyi hatóság a kibocsátó igazságügyi hatóság kérelmére vagy hivatalból, belső jogával összhangban lefoglalja és átadja azokat a tárgyakat,

               (a)amelyek bizonyítékként szolgálhatnak; vagy

               (b)amelyeket a keresett személy a bűncselekmény eredményeként szerzett meg.

               2.Az (1) bekezdésben említett tárgyakat akkor is átadják, ha az elfogatóparancsot a keresett személy halála vagy szökése miatt nem lehet végrehajtani.

               3.Ha az (1) bekezdésben említett tárgyakat a végrehajtó Állam területén le kell foglalni vagy el kell kobozni, ezen Állam – ha a tárgyakra folyamatban lévő büntetőeljárásban szükség van – ideiglenesen visszatarthatja vagy a visszaszolgáltatás feltételével átadhatja azokat a kibocsátó Államnak.

               4.A végrehajtó Államnak vagy harmadik személyeknek az (1) bekezdésben említett tárgyakra vonatkozó minden szerzett joga fennmarad. Ha ilyen jogok állnak fenn, a kibocsátó Állam a büntetőeljárás befejeztével haladéktalanul és díjmentesen visszaszolgáltatja a tárgyakat a végrehajtó Államnak.

               LAW.SURR.108. cikk: Költségek

               1.Azokat a költségeket, amelyek a végrehajtó Állam területén az elfogatóparancs végrehajtása során merülnek fel, ez az Állam viseli.

               2.Minden egyéb költséget a kibocsátó Állam visel.

               LAW.SURR.109. cikk: Más nemzetközi szerződésekhez való viszony

               1.E megállapodás hatálybalépését követően – az Államok és harmadik országok viszonylatában történő alkalmazásuk sérelme nélkül – e cím lép egyrészről az Egyesült Királyság, másrészről a tagállamok közötti viszonylatban a kiadatás terén alkalmazandó alábbi egyezmények megfelelő rendelkezéseinek helyébe:

               (a)az 1957. december 13-án Párizsban kelt európai kiadatási egyezmény és ennek kiegészítő jegyzőkönyvei; valamint

               (b)a terrorizmus visszaszorításáról szóló európai egyezménynek a kiadatással kapcsolatos rendelkezései.

               2.Amennyiben az (1) bekezdésben említett egyezmények olyan Államok területére vagy olyan területekre alkalmazandók, amelyek külkapcsolataiért olyan Állam felel, amelyre e cím nem alkalmazandó, az ezen területek és a többi Állam közötti kapcsolatokra változatlanul ezek az egyezmények irányadók.

               LAW.SURR.110. cikk: Az értesítések felülvizsgálata

               E címnek a LAW.OTHER.135. cikk [Felülvizsgálat és értékelés] (1) bekezdésének b) pontjában említett közös felülvizsgálata során a Felek mérlegelik a LAW.SURR.79. cikk [Hatály] (4) bekezdése, a LAW.SURR.82. cikk [A politikai bűncselekményekkel kapcsolatos kivétel] (2) bekezdése és a LAW.SURR.83. cikk [Az állampolgársággal kapcsolatos kivétel] (2) bekezdése szerinti értesítések fenntartásának szükségességét is. Ha a LAW.SURR.83. cikk [Az állampolgársággal kapcsolatos kivétel] (2) bekezdésében említett értesítéseket nem újítják meg, azok e megállapodás hatálybalépésétől számított öt év elteltével hatályukat vesztik. A LAW.SURR.83. cikk [Az állampolgársággal kapcsolatos kivétel] (2) bekezdésében említett értesítések csak az e megállapodás hatálybalépésének ötödik évfordulóját megelőző három hónapban, majd azt követően ötévente újíthatók meg vagy tehetők meg, feltéve, hogy a LAW.SURR.83. cikk [Állampolgársági kivétel] (2) bekezdésében meghatározott feltételek az adott időpontban teljesülnek.

               LAW.SURR.111. cikk: Folyamatban lévő elfogatóparancsok az alkalmazás mellőzése esetén

               A LAW.GEN.5. cikk [Az együttműködés hatálya abban az esetben, ha egy tagállam már nem vesz részt az uniós jog szerinti hasonló intézkedésekben]; a LAW.OTHER.136. cikk [Felmondás], valamint a LAW.OTHER.137. cikk [Felfüggesztés] ellenére e cím rendelkezéseit kell alkalmazni az elfogatóparancsok tekintetében, amennyiben a keresett személyt azt megelőzően tartóztatták le, hogy e cím alkalmazását mellőzték volna az elfogatóparancs végrehajtása céljából, függetlenül attól, hogy a végrehajtó igazságügyi hatóság határozata értelmében a keresett személy őrizetben marad-e, vagy ideiglenesen szabadlábra helyezik.

               LAW.SURR.112. cikk: Alkalmazás a meglévő európai elfogatóparancsokra

               E cím alkalmazandó a valamely Állam által az átmeneti időszak lejárta előtt a 2002/584/IB tanácsi kerethatározattal
                  81
                összhangban kibocsátott európai elfogatóparancsokra, amennyiben a keresett személyt az átmeneti időszak lejárta előtt nem az elfogatóparancs végrehajtása céljából tartóztatták le.

               VIII. cím: Kölcsönös jogsegély

               LAW.MUTAS.113. cikk: Célkitűzés

               1.E cím célkitűzése, hogy kiegészítse a rendelkezéseket és megkönnyítse az alkalmazást egyrészről a tagállamok, másrészről az Egyesült Királyság között az alábbiak tekintetében:

               (a)az 1959. április 20-án Strasbourgban kelt Európai egyezmény a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről (a továbbiakban: a kölcsönös jogsegélyről szóló európai egyezmény);

               (b)a kölcsönös jogsegélyről szóló európai egyezmény 1978. március 17-én Strasbourgban kelt kiegészítő jegyzőkönyve; valamint

               (c)a kölcsönös jogsegélyről szóló európai egyezmény 2001. november 8-án Strasbourgban kelt második kiegészítő jegyzőkönyve.

               2.Ez a cím nem sérti a IX. cím [A bűnügyi nyilvántartásból származó információk cseréje] rendelkezéseit, amely elsőbbséget élvez e címmel szemben.

               LAW.MUTAS.114. cikk: Az illetékes hatóság fogalmának meghatározása

               E cím alkalmazásában „illetékes hatóság”: minden olyan hatóság, amely hatáskörrel rendelkezik kölcsönös jogsegély iránti megkeresések küldésére vagy fogadására a kölcsönös jogsegélyről szóló európai egyezmény és annak jegyzőkönyvei rendelkezéseivel összhangban, és amelyet az Államok az Európa Tanács főtitkárának címzett nyilatkozataikban ilyenként meghatároztak. Az „illetékes hatóság” fogalma magában foglalja a LAW.OTHER.134. cikk [Értesítések] (7) bekezdésének c) pontjával összhangban bejelentett uniós szerveket is; az ilyen uniós szervekre e cím rendelkezései megfelelően alkalmazandók.

               LAW.MUTAS.115. cikk: A kölcsönös jogsegély iránti megkeresés formanyomtatványa

               1.A bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság vállalja, hogy az e megállapodáshoz csatolt melléklet elfogadásával formanyomtatványt határoz meg a kölcsönös jogsegély iránti megkeresésekre vonatkozóan.

               2.Ha a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság határozatot hozott az (1) bekezdéssel összhangban, a kölcsönös jogsegély iránti megkereséseket a formanyomtatvány használatával kell benyújtani.

               3.A bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság szükség szerint módosíthatja a kölcsönös jogsegély iránti megkeresésekre vonatkozó formanyomtatványt.

               LAW.MUTAS.116. cikk: A kölcsönös jogsegély iránti megkeresés feltételei

               1.A megkereső Állam illetékes hatósága csak akkor nyújthat be kölcsönös jogsegély iránti megkeresést, ha meggyőződött az alábbi feltételek teljesüléséről:

               (a)a megkeresés – figyelembe véve a gyanúsított vagy vádlott jogait – az eljárás céljából szükséges és arányos; valamint

               (b)a megkeresésben megjelölt nyomozási cselekményt vagy nyomozási cselekményeket ugyanezen feltételek mellett egy hasonló belföldi ügyben is elrendelhették volna.

               2.A megkeresett Állam konzultálhat a megkereső Állammal, ha a megkeresett Állam illetékes hatósága úgy véli, hogy az (1) bekezdésben foglalt feltételek nem teljesülnek. A konzultációt követően a megkereső Állam illetékes hatósága visszavonhatja a kölcsönös jogsegély iránti megkeresést.

               LAW.MUTAS.117. cikk: Eltérő típusú nyomozási cselekmény igénybevétele

               1.Amennyiben lehetséges, a megkeresett Állam illetékes hatósága mérlegeli, hogy a kölcsönös jogsegély iránti megkeresésben megjelölttől eltérő nyomozási cselekményhez folyamodjon, ha:

               (a)a megkeresésben megjelölt nyomozási cselekmény a megkeresett Állam jogában nem létezik; vagy

               (b)a megkeresésben megjelölt nyomozási cselekményt hasonló belföldi ügyben nem lehetne végrehajtani.

               2.A kölcsönös jogsegélyről szóló európai egyezmény és annak jegyzőkönyvei, valamint a LAW.MUTAS.119. cikk [Ne bis in idem] alapján rendelkezésre álló megtagadási okok sérelme nélkül, az e cikk (1) bekezdése nem alkalmazandó a következő nyomozási cselekményekre, amelyeknek minden esetben rendelkezésre kell állniuk a megkeresett Állam joga szerint:

               (a)a rendészeti vagy igazságügyi hatóságok birtokában lévő adatbázisokban található olyan információ beszerzése, amelyhez a megkeresett Állam illetékes hatósága büntetőeljárás keretében közvetlenül hozzáférhet;

               (b)tanú, szakértő, sértett, gyanúsított, vádlott vagy harmadik fél kihallgatása a megkeresett Állam területén;

               (c)a megkeresett Állam jogának meghatározása szerinti, nem kényszerítő nyomozási cselekmények; valamint

               (d)adott telefonszámhoz vagy IP-címhez tartozó előfizetéssel rendelkező személyek azonosítása.

               3.A megkeresett Állam illetékes hatósága olyan esetekben is folyamodhat a kölcsönös jogsegély iránti megkeresésben megjelölttől eltérő nyomozási cselekményhez, ha a megkeresett Állam illetékes hatósága által választott nyomozási cselekmény kisebb beavatkozással járó eszközök révén ugyanazzal az eredménnyel jár, mint a megkeresésben megjelölt nyomozási cselekmény.

               4.Ha a megkeresett Állam illetékes hatósága úgy dönt, hogy az (1) vagy a (3) bekezdés szerint a kölcsönös jogsegély iránti megkeresésben megjelölttől eltérő cselekményhez folyamodik, erről előzőleg tájékoztatja a megkereső Állam illetékes hatóságát, amely visszavonhatja vagy kiegészítheti a megkeresést.

               5.Ha a megkeresésben megjelölt nyomozási cselekmény a megkeresett Állam jogában nem létezik, vagy ilyen nyomozási cselekményt hasonló belföldi ügyben nem lehetne végrehajtani, és nem áll rendelkezésre olyan egyéb nyomozási cselekmény, amely ugyanazzal az eredménnyel járna, mint a kért nyomozási cselekmény, a megkeresett Állam illetékes hatósága tájékoztatja a megkereső Állam illetékes hatóságát arról, hogy a kért jogsegély nem teljesíthető.

               LAW.MUTAS.118. cikk: Tájékoztatási kötelezettség

               A megkeresett Állam illetékes hatósága bármilyen rendelkezésre álló módon és indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja a megkereső Állam illetékes hatóságát, ha:

               (a)a kölcsönös jogsegély iránti megkeresést nem lehet teljesíteni amiatt, hogy a megkeresés hiányos vagy nyilvánvalóan hibás; vagy

               (b)a megkeresett Állam illetékes hatósága a kölcsönös jogsegély iránti megkeresés végrehajtása során további vizsgálatok nélkül úgy ítéli meg, hogy helyénvaló lehet olyan nyomozási cselekményeket foganatosítani, amelyeket kezdetben nem terveztek, vagy amelyeket a kölcsönös jogsegély iránti megkeresés elküldésének időpontjában nem lehetett konkrétan meghatározni – annak érdekében, hogy a megkereső Állam illetékes hatósága az adott ügyben további lépéseket tehessen.

               LAW.MUTAS.119. cikk: Ne bis in idem

               A kölcsönös jogsegélyről szóló európai egyezmény és annak jegyzőkönyvei alapján rendelkezésre álló megtagadási okokon kívül a kölcsönös jogsegély megtagadható azon az alapon, hogy azt a személyt, akivel szemben a jogsegélyt kérik, és akivel szemben a megkereső Államban nyomozás, büntetőeljárás vagy más eljárás – ideértve a bírósági eljárást is – folyik, ugyanazon cselekmények miatt egy másik Állam jogerősen elítélte, feltéve, hogy büntetés kiszabása esetén azt végrehajtották, annak végrehajtása folyamatban van, vagy az ítélet meghozatalának helye szerinti Állam jogszabályainak értelmében azt többé már nem lehet végrehajtani.

               LAW.MUTAS.120. cikk: Határidők

               1.A megkeresett Állam a lehető leghamarabb, de legkésőbb a megkeresés kézhezvételétől számított 45 napon belül dönt a kölcsönös jogsegély iránti megkeresés végrehajtásáról, és döntéséről tájékoztatja a megkereső Államot.

               2.A kölcsönös jogsegély iránti megkeresést a lehető leghamarabb, de legkésőbb az e cikk (1) bekezdésében említett határozat meghozatalát vagy a LAW.MUTAS.116. cikk [A kölcsönös jogsegély iránti megkeresés feltételei] (2) bekezdésében említett konzultációt követő 90 napon belül végre kell hajtani.

               3.Ha a kölcsönös jogsegély iránti megkeresésben – az eljárási határidők, a bűncselekmény súlyossága vagy egyéb, különösen sürgető körülmények miatt – az (1) és (2) bekezdésben meghatározottnál rövidebb határidő szükségességét jelezték, vagy a megkeresésben megjelölték, hogy a kölcsönös jogsegéllyel kapcsolatos intézkedést egy adott napon kell elvégezni, a megkeresett Államnak ezt a kérést a lehető legnagyobb mértékben figyelembe kell vennie.

               4.Ha a kölcsönös jogsegélyről szóló európai egyezmény második kiegészítő jegyzőkönyvének 24. cikke alapján ideiglenes intézkedések meghozatalára irányuló kölcsönös jogsegély iránti megkeresést nyújtanak be, a megkeresett Állam illetékes hatósága dönt az ideiglenes intézkedésről, és a megkeresés kézhezvételét követően a lehető leghamarabb közli a döntését a megkereső Állam illetékes hatóságával. Az e cikk alapján hozott bármely ideiglenes intézkedés visszavonása előtt a megkeresett Állam illetékes hatósága – amennyiben lehetséges – lehetőséget biztosít a megkereső Állam illetékes hatóságának arra, hogy előterjessze az intézkedés folytatása mellett szóló érveit.

               5.Abban az egyedi esetben, ha az (1) vagy (2) bekezdésben meghatározott határidő vagy a (3) bekezdésben említett határidő vagy konkrét időpont nem tartható be, vagy ha késik az ideiglenes intézkedések meghozatalára vonatkozó, (4) bekezdés szerinti határozat, a megkeresett Állam illetékes hatósága erről bármely rendelkezésre álló módon, késedelem nélkül értesíti a megkereső Állam illetékes hatóságát, közölve a késedelem okát, és konzultációt folytat a megkereső Állam illetékes hatóságával a kölcsönös jogsegély iránti megkeresés végrehajtásának megfelelő időzítéséről.

               6.Az e cikkben említett határidők nem alkalmazandók, ha a kölcsönös jogsegély iránti megkeresés az alábbi, a megkereső Állam jogában meghatározott, a kölcsönös jogsegélyről szóló európai egyezmény és jegyzőkönyveinek hatálya alá tartozó valamely bűncselekményre és jogsértésre vonatkozik:

               (a)gyorshajtás, ha nem járt más személy sérülésével vagy halálával, és ha a sebesség túllépése nem volt jelentős;

               (b)a biztonsági öv használatának mellőzése;

               (c)a piros jelzésnél vagy más kötelező megállást jelző jelzésnél való megállás elmulasztása;

               (d)a bukósisak viselésének mellőzése; vagy

               (e)tiltott sáv (például leálló sáv, tömegközlekedési célra fenntartott sáv vagy útépítési célra lezárt sáv) használata.

               7.A bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság folyamatosan felülvizsgálja a (6) bekezdés működését. A bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság vállalja, hogy az e megállapodás hatálybalépésétől számított három éven belül határidőket állapít meg a (6) bekezdés hatálya alá tartozó megkeresésekre, figyelembe véve a megkeresések számát. Úgy is határozhat, hogy a (6) bekezdés a későbbiekben nem alkalmazandó.

               LAW.MUTAS.121. cikk: A kölcsönös jogsegély iránti megkeresések megküldése

               1.A kölcsönös jogsegélyről szóló európai egyezmény és annak jegyzőkönyvei szerint rendelkezésre álló kommunikációs csatornák mellett, ha a vonatkozó rendelkezések alapján közvetlen megküldés lehetséges, a kölcsönös jogsegély iránti megkereséseket az Egyesült Királyság ügyészei közvetlenül is megküldhetik a tagállamok illetékes hatóságainak.

               2.Sürgős esetben a kölcsönös jogsegélyről szóló európai egyezmény és annak jegyzőkönyvei szerint rendelkezésre álló kommunikációs csatornák mellett a kölcsönös jogsegély iránti megkeresés, valamint a megkeresés nélküli információközlés az Europolon vagy az Eurojuston keresztül is megküldhető, az e megállapodás vonatkozó címeiben foglalt rendelkezésekkel összhangban.

               LAW.MUTAS.122. cikk: Közös nyomozócsoportok

               Ha az Államok illetékes hatóságai közös nyomozócsoportot hoznak létre, a közös nyomozócsoporton belüli, tagállamok közötti kapcsolatokra az uniós jog az irányadó, a közös nyomozócsoport létrehozásáról szóló megállapodásban említett jogalap ellenére.

               IX. cím: A bűnügyi nyilvántartásból származó információk cseréje

               LAW.EXINF.120. cikk: Célkitűzés

               1.E cím célkitűzése, hogy lehetővé tegye egyrészről a tagállamok, másrészről az Egyesült Királyság között a bűnügyi nyilvántartásból származó információk cseréjét.

               2.Az Egyesült Királyság és a tagállamok közötti kapcsolatokban e cím rendelkezései:

               (a)kiegészítik a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló európai egyezmény 13. cikkét és 22. cikkének (2) bekezdését, valamint az egyezmény 1978. március 17-i és 2001. november 8-i kiegészítő jegyzőkönyvét; valamint

               (b)felváltják a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló európai egyezménynek az 1978. március 17-i kiegészítő jegyzőkönyv 4. cikkével kiegészített 22. cikke (1) bekezdését.

               3.Kapcsolataikban egyrészről valamely tagállam, másrészről az Egyesült Királyság lemond arról a jogáról, hogy a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló európai egyezmény 13. cikkével, valamint annak 1978. március 17-i kiegészítő jegyzőkönyvének 4. cikkével kapcsolatos fenntartásaira hivatkozzon.

               LAW.EXINF.121. cikk: Fogalommeghatározások

               E cím alkalmazásában:

               (a)„ítélet”: büntetőbíróság által valamely természetes személy ellen bűncselekmény elkövetése miatt hozott jogerős határozat, amennyiben e határozatot felveszik az ítélethozatal szerinti Állam bűnügyi nyilvántartásaiba;

               (b)„büntetőeljárás”: a tárgyalást megelőző szakasz, a tárgyalási szakasz, valamint az ítélet végrehajtása;

               (c)„bűnügyi nyilvántartás”: olyan belföldi nyilvántartás vagy beföldi nyilvántartások, amelyek a belső jognak megfelelően tartalmazzák a büntetőítéleteket.

               LAW.EXINF.122. cikk: Központi hatóságok

               Minden Állam kijelöl egy vagy több olyan központi hatóságot, amely hatáskörrel rendelkezik a bűnügyi nyilvántartásból származó információk e cím szerinti cseréjére, valamint a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló európai egyezmény 22. cikkének (2) bekezdésében említett információcserére.

               LAW.EXINF.123. cikk: Értesítések

               1.Minden Állam meghozza a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a területén hozott valamennyi ítélethez, azok bűnügyi nyilvántartásába történő továbbítása alkalmával, az elítélt személy állampolgárságára vagy állampolgárságaira vonatkozó információkat is felvegyék, amennyiben e személy egy másik Állam állampolgára.

               2.Minden Állam központi hatósága tájékoztatja bármely más Állam központi hatóságát az utóbbi Állam állampolgáraival szemben a területén hozott és a bűnügyi nyilvántartásba bekerült valamennyi ítéletről, illetve a bűnügyi nyilvántartásban szereplő információk minden későbbi módosításáról vagy törléséről. Az Államok központi hatóságai havonta legalább egyszer közlik egymással ezeket az információkat.

               3.Ha egy Állam központi hatósága tudomást szerez arról, hogy az elítélt személy két vagy több másik Állam állampolgára, az információkat ezen Államok mindegyikének továbbítja, abban az esetben is, ha az elítélt személy annak a tagállamnak is állampolgára, amelynek területén elítélték.

               LAW.EXINF.124. cikk: Az ítéletek tárolása

               1.Minden Állam központi hatósága gondoskodik a LAW.EXINF.123. cikk [Értesítések] szerinti értesítésekben szereplő valamennyi információ tárolásáról.

               2.Minden Állam központi hatósága biztosítja, hogy a LAW.EXINF.123. cikk [Értesítések] (2) bekezdése szerinti későbbi módosításról vagy törlésről szóló értesítés esetén az e cikk (1) bekezdésével összhangban tárolt adatokat azonos módon módosítsák vagy töröljék.

               3.Minden Állam központi hatósága biztosítja, hogy a LAW.EXINF.125. cikk [Információ iránti megkeresések] szerinti megkeresések megválaszolásakor csak az e cikk (2) bekezdésének megfelelően naprakésszé tett információkat bocsássák rendelkezésre.

               LAW.EXINF.125. cikk: Információ iránti megkeresések

               1.Ha valamely személy ellen folytatott büntetőeljárás céljából vagy büntetőeljárástól eltérő célból egy Állam bűnügyi nyilvántartásában szereplő információkra irányuló belföldi megkeresés érkezik, ezen Állam központi hatósága a belső jogának megfelelően megkeresheti egy másik Állam központi hatóságát a bűnügyi nyilvántartásból származó információk és kapcsolódó adatok kiadása céljából.

               2.Ha egy személy tájékoztatást kér a bűnügyi nyilvántartásban lévő, rá vonatkozó adatokról az állampolgársága szerinti Államtól eltérő Állam központi hatóságától, a központi hatóság a bűnügyi nyilvántartásból származó információk és kapcsolódó adatok iránti megkeresést intéz a személy állampolgársága szerinti Állam központi hatóságához annak érdekében, hogy ezt az információt és a kapcsolódó adatokat az érintett személynek kiadandó kivonatba belefoglalhassa.

               LAW.EXINF.126. cikk: A megkeresésekre adott válaszok

               1.Az információ iránti megkeresésekre adott válaszokat a megkeresett Állam központi hatósága a lehető leghamarabb, de minden esetben a megkeresés kézhezvételének időpontjától számított 20 munkanapon belül továbbítja a megkereső Állam központi hatóságának.

               2.Minden Állam központi hatósága az adott Állam belső jogával összhangban válaszol a büntetőeljárástól eltérő célból benyújtott megkeresésekre.

               3.A (2) bekezdés ellenére a gyermekekkel való közvetlen és rendszeres kapcsolattartást magában foglaló, szakmai vagy szervezett önkéntes tevékenységekre irányuló felvétel céljából benyújtott megkeresések megválaszolásakor az Államok tájékoztatást adnak a gyermekek szexuális zaklatásával vagy szexuális kizsákmányolásával, a gyermekpornográfiával, a gyermekek sérelmére megvalósuló kerítéssel – ideértve az e bűncselekmények bármelyikének elkövetésére való felbujtást, az azok elkövetéséhez nyújtott bűnsegélyt vagy az azok elkövetésére irányuló kísérletet is – kapcsolatos bűncselekmények miatt hozott ítéletekről, valamint a gyermekekkel való közvetlen és rendszeres kapcsolattartást magában foglaló tevékenységekből való kizárás fennállásával kapcsolatos információkról.

               LAW.EXINF.127. cikk: Kommunikációs csatorna

               A bűnügyi nyilvántartásból származó információk Államok közötti cseréje elektronikus úton, a LAW-6. mellékletben megállapított műszaki és eljárási részletszabályoknak megfelelően történik.

               LAW.EXINF.128. cikk: A személyes adatok felhasználásának feltételei

               1.Minden Állam kizárólag arra a célra használhatja fel a megkeresésére a LAW.EXINF.126. cikk [A megkeresésekre adott válaszok] szerinti válasz keretében kapott személyes adatokat, amelyre azokat kérték.

               2.Ha az információkat a büntetőeljárástól eltérő célból kérték, a LAW.EXINF.126. cikk [A megkeresésekre adott válaszok] keretében kapott személyes adatokat a megkereső Állam belső jogának megfelelően kizárólag a megkeresett Állam által a LAW-6. melléklet 2. fejezetében szereplő formanyomtatványon meghatározott kereteken belül használhatja fel.

               3.Az e cikk (1) és (2) bekezdésének ellenére egy megkeresésre a LAW.EXINF.126. cikk [A megkeresésekre adott válaszok] szerint adott válasz keretében valamely Állam által rendelkezésre bocsátott személyes adatokat a megkereső Állam felhasználhatja a közbiztonságot érintő közvetlen és súlyos fenyegetés elhárítására.

               4.Minden Állam biztosítja, hogy központi hatóságai csak az alábbi feltételek teljesülése esetén közöljék harmadik országok hatóságaival a LAW.EXINF.123. cikk [Értesítések] szerinti értesítésekben szereplő személyes adatokat:

               (a)a személyes adatok közlésére csak eseti alapon kerül sor;

               (b)a személyes adatokat olyan hatóságokkal közlik, amelyek feladatai közvetlenül kapcsolódnak a személyes adatok e bekezdés c) pontja szerinti közlésének céljaihoz;

               (c)a személyes adatokat kizárólag akkor közlik, ha az az alábbiak miatt szükséges:

               (VII)büntetőeljárás céljából;

               (VIII)a büntetőeljárástól eltérő célból; vagy

               (IX)a közbiztonságot érintő közvetlen és súlyos fenyegetés elhárításához;

               (d)a megkereső harmadik ország kizárólag azokra a célokra használhatja fel a személyes adatokat, amelyekre az információt kérték, és azokon a kereteken belül, amelyeket a személyes adatokat a LAW.EXINF.123. cikk [Értesítések] szerinti értesítésekben közlő Állam meghatározott; valamint

               (e)a személyes adatokat csak akkor közlik, ha a központi hatóság, miután értékelte a személyes adatok harmadik ország számára történő továbbításának valamennyi körülményét, arra a következtetésre jut, hogy megfelelő biztosítékok állnak rendelkezésre a személyes adatok védelmére.

               5.Ez a cikk nem alkalmazandó a valamely Állam által e cím alapján megszerzett, ugyanabból az Államból származó személyes adatokra.

               X. cím: A pénzmosás elleni küzdelem és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem

               LAW.AML.127. cikk: Célkitűzés

               E cím célkitűzése, hogy támogassa és megerősítse az Unió és az Egyesült Királyság fellépését a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megakadályozása és az ellenük folytatott küzdelem terén.

               LAW.AML.128. cikk: A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megakadályozására és az ellenük folytatott küzdelemre irányuló intézkedések

               1.A Felek megállapodnak abban, hogy támogatják a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megakadályozására és az ellenük folytatott küzdelemre irányuló nemzetközi erőfeszítéseket. A Felek elismerik annak szükségességét, hogy együttműködjenek annak megelőzése érdekében, hogy pénzügyi rendszereiket bűncselekményekből – például a kábítószer-kereskedelemből és a korrupcióból – származó jövedelem tisztára mosására használják fel, valamint hogy küzdjenek a terrorizmus finanszírozása ellen.

               2.A Felek adott esetben saját jogi keretüknek megfelelően vonatkozó információkat cserélnek.

               3.A Felek átfogó rendszert tartanak fenn a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem érdekében, és rendszeresen felülvizsgálják a rendszer megerősítésének szükségességét, figyelembe véve a Pénzügyi Akció Munkacsoport ajánlásainak elveit és célkitűzéseit.

               LAW.AML.129. cikk: A tényleges tulajdonlás átláthatósága gazdasági társaságok és más jogalanyok esetében

               1.E cikk alkalmazásában:

               (a)„tényleges tulajdonos”: egy gazdasági társaság tekintetében bármely olyan természetes személy, aki a Fél jogszabályaival és egyéb rendelkezéseivel összhangban:

               (X)végső irányítást gyakorol vagy jogosult végső irányítást gyakorolni a jogalany vezetése felett;

               (XI)a jogalanyban a szavazati jogok vagy részvények vagy más tulajdonosi érdekeltségek több mint 25 %-ának közvetlen vagy közvetett végső tulajdonosa, vagy afölött közvetlenül vagy közvetetten végső irányítást gyakorol, a Felek azon jogának sérelme nélkül, hogy az említetteknél alacsonyabb százalékarányt határozzanak meg; vagy

               (XII)más módon irányítást gyakorol vagy jogosult irányítást gyakorolni a jogalany felett;

               Az olyan jogalanyok tekintetében, mint az alapítványok, az Anstalt és a korlátolt felelősségű társaságok, a Felek jogosultak hasonló kritériumokat meghatározni a tényleges tulajdonos azonosítására, vagy – amennyiben úgy döntenek – az AML.130. cikk [A tényleges tulajdonlás átláthatósága társulás jellegű jogi megállapodások esetében] (1) bekezdésének a) pontjában foglalt fogalommeghatározást alkalmazni, figyelembe véve az ilyen jogalanyok formáját és szerkezetét.

               A fent nem említett egyéb jogalanyok tekintetében a Felek figyelembe veszik az ilyen jogalanyok különböző formáját és szerkezetét, valamint a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás e jogalanyokkal összefüggésben fennálló kockázatait annak érdekében, hogy meghatározzák a tényleges tulajdonlás átláthatóságának megfelelő szintjét.

               (b)„a tényleges tulajdonosra vonatkozó alapinformációk”: a tényleges tulajdonos neve, születési éve és hónapja, a tartózkodási helye szerinti ország neve és a tényleges tulajdonos állampolgársága, valamint a tényleges tulajdonos által a jogalanyban birtokolt érdekeltség vagy a jogalany fölött gyakorolt irányítás jellege és mértéke;

               (c)„illetékes hatóságok”:

               (XIII)közigazgatási szervek, a pénzügyi információs egységeket is ideértve, amelyek kijelölt felelősségi területe a pénzmosás vagy a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem;

               (XIV)közigazgatási szervek, amelyek feladata a pénzmosással, a kapcsolódó alapbűncselekményekkel vagy a terrorizmusfinanszírozással kapcsolatos nyomozás és büntetőeljárás alá vonás, vagy a bűncselekményekből származó vagyon visszakövetése, lefoglalása vagy befagyasztása és elkobzása;

               (XV)közigazgatási szervek, amelyek a pénzmosás elleni küzdelemmel vagy a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemmel kapcsolatos követelményeknek való megfelelés biztosítását célzó felügyeleti vagy nyomonkövetési feladatokat látnak el.

               Ez a meghatározás nem sérti a Felek azon jogát, hogy további illetékes hatóságokat határozzanak meg, amelyek hozzáférhetnek a tényleges tulajdonosokra vonatkozó információkhoz.

                  2.A Felek biztosítják, hogy a területükön működő jogalanyok megfelelő, pontos és naprakész információkat tartanak fenn a tényleges tulajdonosokról. A Felek mechanizmusokat vezetnek be annak biztosítására, hogy illetékes hatóságaik időben hozzáférjenek ezekhez az információkhoz.

                  3.A Felek központi nyilvántartást hoznak létre vagy tartanak fenn, amely megfelelő, naprakész és pontos információkat tartalmaz a tényleges tulajdonosokról. Az Unió esetében a központi nyilvántartásokat tagállami szinten kell létrehozni. Ez a kötelezettség nem vonatkozik azokra az értéktőzsdén jegyzett jogalanyokra, amelyekre megfelelő szintű átláthatósággal kapcsolatos közzétételi követelmények vonatkoznak. Amennyiben egy jogalany tekintetében nem azonosítottak tényleges tulajdonost, a nyilvántartásban alternatív információkat, például nyilatkozatot arról, hogy nem azonosítottak tényleges tulajdonost, vagy a jogalanynál vezető tisztségviselői tisztet betöltő természetes személy vagy személyek adatait kell nyilvántartani.

               4.A Felek biztosítják, hogy a központi nyilvántartásukban vagy nyilvántartásaikban szereplő információkat korlátozás nélkül és időben az illetékes hatóságaik rendelkezésére bocsátják.

               5.A Felek biztosítják, hogy a tényleges tulajdonosokra vonatkozó alapinformációk a lakosság bármely tagja számára hozzáférhetők legyenek. Az információk e bekezdés szerinti nyilvános hozzáférhetősége alól korlátozott kivétel tehető abban az esetben, ha a nyilvános hozzáférés a tényleges tulajdonost csalás, emberrablás, zsarolás, kényszerítés, zaklatás, erőszak vagy megfélemlítés aránytalan kockázatának tenné ki, vagy ha a tényleges tulajdonos kiskorú vagy egyéb okból cselekvőképtelen.

               6.A Felek biztosítják, hogy hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók legyenek érvényben azokkal a jogi vagy természetes személyekkel szemben, amelyek vagy akik nem tesznek eleget az e cikkben említett kérdések kapcsán velük szemben támasztott követelményeknek.

               7.A Felek biztosítják, hogy illetékes hatóságaik időben és hatékony módon, valamint díjmentesen képesek legyenek eljuttatni a (2) és a (3) bekezdésben említett információkat a másik Fél illetékes hatóságainak. E célból a Felek megvizsgálják, milyen módon biztosítható a biztonságos információcsere.

               LAW.AML.130. cikk: A tényleges tulajdonlás átláthatósága társulás jellegű jogi megállapodások esetében

               1.E cikk alkalmazásában:

               (a)„tényleges tulajdonos”: a vagyonrendelő, a vagyonkezelést ellenőrző személy (adott esetben), a vagyonkezelők, a kedvezményezettek vagy a kedvezményezettek csoportja, a kifejezett bizalmi vagyonkezeléshez hasonló struktúrájú vagy funkciójú, társulás jellegű jogi megállapodásban ezekkel egyenértékű pozíciót betöltő bármely személy, valamint bármely más olyan természetes személy, aki végső tényleges irányítást gyakorol egy bizalmi vagyonkezelés vagy hasonló, társulás jellegű jogi megállapodás felett;

               (b)„illetékes hatóságok”:

               (XVI)közigazgatási szervek, a pénzügyi információs egységeket is ideértve, amelyek kijelölt felelősségi területe a pénzmosás vagy a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem;

               (XVII)közigazgatási szervek, amelyek feladata a pénzmosással, a kapcsolódó alapbűncselekményekkel vagy a terrorizmusfinanszírozással kapcsolatos nyomozás és büntetőeljárás alá vonás, vagy a bűncselekményekből származó vagyon visszakövetése, lefoglalása vagy befagyasztása és elkobzása;

               (XVIII)közigazgatási szervek, amelyek a pénzmosás elleni küzdelemmel vagy a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemmel kapcsolatos követelményeknek való megfelelés biztosítását célzó felügyeleti vagy nyomonkövetési feladatokat látnak el.

               Ez a meghatározás nem sérti a Felek azon jogát, hogy további illetékes hatóságokat határozzanak meg, amelyek hozzáférhetnek a tényleges tulajdonosokra vonatkozó információkhoz.

               2.A Felek biztosítják, hogy a kifejezett bizalmi vagyonkezelések vagyonkezelői megfelelő, pontos és naprakész információkat tartanak fenn a tényleges tulajdonosokról. Ezeket az intézkedéseket a Felek által a bizalmi vagyonkezelésekhez hasonló struktúrával vagy funkcióval rendelkezőként azonosított egyéb társulás jellegű jogi megállapodásokra is alkalmazni kell.

               3.A Felek mechanizmusokat vezetnek be annak biztosítására, hogy illetékes hatóságaik időben hozzáférjenek a területükön működő kifejezett bizalmi vagyonkezelések és a bizalmi vagyonkezelésekhez hasonló struktúrájú vagy funkciójú, egyéb társulás jellegű jogi megállapodások tényleges tulajdonosaira vonatkozó megfelelő, pontos és naprakész információkhoz.

               4.Ha a bizalmi vagyonkezelések vagy a hasonló, társulás jellegű jogi megállapodások tényleges tulajdonlására vonatkozó információk központi nyilvántartásban szerepelnek, az érintett Állam biztosítja, hogy az információk megfelelőek, pontosak és naprakészek legyenek, valamint hogy az illetékes hatóságok időben és közvetlenül hozzáférjenek ezekhez az információkhoz. A Felek törekednek annak megvizsgálására, hogy milyen módon lehet hozzáférést biztosítani a bizalmi vagyonkezelések és hasonló, társulás jellegű jogi megállapodások tényleges tulajdonlására vonatkozó információkhoz azon személyek vagy szervezetek számára, akik vagy amelyek bizonyítani tudják, hogy jogos érdekük fűződik az ilyen információk megtekintéséhez.

               5.A Felek biztosítják, hogy hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók legyenek érvényben azokkal a jogi vagy természetes személyekkel szemben, amelyek vagy akik nem tesznek eleget az e cikkben említett kérdések kapcsán velük szemben támasztott követelményeknek.

               6.A Felek biztosítják, hogy illetékes hatóságaik időben és hatékony módon, valamint díjmentesen képesek legyenek eljuttatni a (3) bekezdésben említett információkat a másik Fél illetékes hatóságainak. E célból a Felek megvizsgálják, milyen módon biztosítható a biztonságos információcsere.

               XI. cím: Befagyasztás és elkobzás

               LAW.CONFISC.1. cikk: Az együttműködés célkitűzése és elvei

               1. E cím célkitűzése, hogy a lehető legnagyobb mértékű együttműködést biztosítsa egyrészről az Egyesült Királyság, másrészről a tagállamok között a vagyon későbbi elkobzás céljából történő befagyasztásával kapcsolatos nyomozások és eljárások, valamint a büntetőeljárás keretében történő vagyonelkobzással kapcsolatos nyomozások és eljárások során. Ez nem zárja ki a LAW.CONFISC.10. cikk [Elkobzási kötelezettség] (5) és (6) bekezdése szerinti egyéb együttműködést. Ez a cím az Unió által az e cím alkalmazásában kijelölt uniós szervekkel való együttműködésről is rendelkezik.

               2.Minden Állam – az e címben meghatározott feltételek mellett – eleget tesz egy másik Állam következők iránti megkeresésének:

               (a)
                     meghatározott vagyontárgyak elkobzása, valamint a bűncselekményből származó jövedelemnek a bűncselekményből származó jövedelemmel azonos értékű pénzösszeg megfizetésére vonatkozó kötelezettségben megnyilvánuló elkobzása;

               (b)
                     nyomozásban való segítségnyújtás és ideiglenes intézkedések az a) pontban említett elkobzás bármely formája céljából.

               3.A (2) bekezdés b) pontjában kért, nyomozásban való segítségnyújtást és ideiglenes intézkedéseket a megkeresett Állam belső joga által engedélyezett keretek szerint és azzal összhangban kell végrehajtani. Ha a fenti intézkedések valamelyikével kapcsolatos megkeresés a megkereső Állam belső joga alapján szükséges alakiságokat vagy eljárásokat határoz meg, a megkeresett Állam teljesíti a megkeresést még akkor is, ha azok számára nem ismertek, amennyiben a kért intézkedés nincs ellentétben belső jogi alapelveivel.

               4.A megkeresett Állam biztosítja, hogy az egy másik Államtól a bűncselekményből származó jövedelem és az elkövetési eszközök azonosítása, felkutatása, befagyasztása vagy lefoglalása céljából érkező megkeresések ugyanolyan elsőbbséget kapjanak, mintha azok a belföldi eljárások keretében érkeztek volna.

               5.Az elkobzás, nyomozásban való segítségnyújtás és az elkobzás céljából hozandó ideiglenes intézkedések iránti megkeresések esetében a megkereső Állam biztosítja a szükségesség és az arányosság elvének tiszteletben tartását.

               6.E cím rendelkezései alkalmazandók az Európa Tanács pénzmosásról, a bűncselekményből származó jövedelmek felkutatásáról, lefoglalásáról és elkobzásáról, valamint a terrorizmus finanszírozásáról szóló, 2005. május 16-án Varsóban kelt egyezménye (a továbbiakban: a 2005. évi egyezmény), valamint a pénzmosásról, a bűncselekményből származó jövedelmek felkutatásáról, lefoglalásáról és elkobzásáról szóló, 1990. november 8-án Strasbourgban kelt egyezménye (a továbbiakban: az 1990. évi egyezmény) „nemzetközi együttműködésről” szóló fejezetei helyett. E megállapodás LAW.CONFISC.2. cikke [Fogalommeghatározások] lép a 2005. évi egyezmény 1. cikke és az 1990. évi egyezmény 1. cikke szerinti megfelelő fogalommeghatározások helyébe. E cím rendelkezései nem érintik az Államokkal szemben a 2005. évi egyezmény és az 1990. évi egyezmény egyéb rendelkezései által támasztott kötelezettségeket.

               LAW.CONFISC.2. cikk: Fogalommeghatározások

               E cím alkalmazásában:

               (a)„elkobzás”: bűncselekménnyel vagy bűncselekményekkel kapcsolatos eljárás eredményeképpen bíróság által hozott szankció vagy intézkedés, amely végleges tulajdonvesztést eredményez;

               (b)„befagyasztás” vagy „lefoglalás”: a vagyon átruházásának, megsemmisítésének, átváltásának, kezelésének vagy mozgásának ideiglenes megtiltása, illetve a vagyon feletti felügyelet vagy ellenőrzés ideiglenes átvétele egy bíróság vagy más illetékes hatóság által hozott végzés alapján;

               (c)„elkövetési eszközök”: bármilyen vagyon, amit bűncselekmény vagy bűncselekmények elkövetéséhez bármely módon, részben vagy egészben használtak vagy használni szándékoztak;

               (d)„igazságügyi hatóság”: olyan hatóság, amely a belső jog szerint bíró, bíróság vagy ügyész funkciót tölt be; az ügyész csak olyan mértékben minősül igazságügyi hatóságnak, amennyire a belső jog erről rendelkezik;

               (e)„bűncselekményből származó jövedelem”: közvetlenül vagy közvetve bűncselekményekből származó vagy szerzett bármely gazdasági előny vagy azzal egyenértékű pénzösszeg; magában foglalhatja az e cikk szerint meghatározott vagyon bármelyikét;

               (f)„vagyon”: mindennemű vagyon, beleértve az anyagi vagy eszmei, ingó vagy ingatlan javakat, valamint az ilyen vagyonnal kapcsolatos jogcímet és az abban való érdekeltséget igazoló okmányokat vagy okiratokat, amely a megkereső Állam megítélése szerint:

               (XIX)bűncselekményből származó jövedelem, vagy azzal egyenértékű összeg, függetlenül attól, hogy az ilyen jövedelem értékével teljesen vagy csak részben egyezik meg;

               (XX)bűncselekmény elkövetésének eszköze vagy az ilyen eszköz értéke;

               (XXI)bármely más, elkobzási hatáskörökkel kapcsolatos rendelkezés alapján elkobzás hatálya alá tartozik a megkereső Állam joga szerint a bűncselekménnyel kapcsolatos eljárás eredményeképpen, beleértve a harmadik féltől történő elkobzást, a kiterjesztett hatályú elkobzást és a jogerős ítélet nélkül alkalmazott elkobzást is.

               LAW.CONFISC.3. cikk: Segítségnyújtási kötelezettség

               Az Államok kérésre a lehető legszélesebb körű segítséget nyújtják egymásnak az elkövetési eszközök, a bűncselekményből származó jövedelem, valamint az elkobzási kötelezettség alá tartozó egyéb vagyon azonosításában és felkutatásában. A segítségnyújtás kiterjed minden olyan intézkedésre, amely bizonyítékot szolgáltat és biztosít az említett elkövetési eszközök, bűncselekményből származó jövedelem vagy egyéb vagyon létezésére, helyére vagy mozgására, jellegére, jogállására vagy értékére vonatkozóan.

               LAW.CONFISC.4. cikk: Bankszámlákkal és széfekkel kapcsolatos információk iránti megkeresések

               1.A megkeresett Állam az e cikkben meghatározott feltételeknek megfelelően egy másik Állam megkeresésére meghozza a szükséges intézkedéseket annak megállapítására, hogy egy természetes vagy jogi személy, aki ellen nyomozás indult, birtokol vagy ellenőriz-e bármilyen jellegű számlát vagy számlákat az Állam területén található bármely bankban, és amennyiben igen, megadja az azonosított számlákkal kapcsolatos információkat. Ezeknek az információknak tartalmazniuk kell különösen a számlatulajdonos ügyfél nevét és az IBAN-számot, valamint a széfek esetében a bérlő nevét vagy egy egyedi azonosító számot.

               2.Az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettség csak abban az esetben alkalmazandó, ha az információk a számlát kezelő bank birtokában vannak.

               3.A LAW.CONFISC.25. cikk [A megkeresés tartalma] követelményein túlmenően a megkereső Állam a megkeresésben:

               (a)jelzi, miért ítéli meg úgy, hogy a kért információ valószínűsíthetően lényeges a bűncselekménnyel kapcsolatos nyomozás céljából;

               (b)közli, milyen okból vélelmezi, hogy a megkeresett Állam területén lévő bankok vezetik a számlát, és a lehető legnagyobb mértékben megjelöli, hogy mely bankok és számlák lehetnek érintettek; valamint

               (c)megad minden olyan rendelkezésre álló további információt, amely megkönnyítheti a megkeresés teljesítését.

               4.
                     Az Egyesült Királyság és – bármely tagállama nevében – az Unió értesítheti a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottságot arról, hogy ezt a cikket kiterjeszti a banknak nem minősülő pénzintézeteknél vezetett számlákra. Az ilyen értesítések a viszonosság elvének hatálya alá tartozhatnak.

               LAW.CONFISC.5. cikk: Banki műveletekkel kapcsolatos információk iránti megkeresések

               1.Valamely másik Állam megkeresésére a megkeresett Állam részletes adatokkal szolgál a megnevezett bankszámlákról és a megkeresésben meghatározott bankszámláról vagy bankszámlákról egy megadott időszakban lebonyolított banki műveletekről, ideértve minden terhelendő és kedvezményezett bankszámla részletes adatait.

               2.Az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettség csak abban az esetben alkalmazandó, ha az információk a számlát kezelő bank birtokában vannak.

               3.A LAW.CONFISC.25. cikk [A megkeresés tartalma] követelményein túlmenően a megkereső Állam a megkeresésben jelzi, miért tekinti a kért információt lényegesnek a bűncselekménnyel kapcsolatos nyomozás céljából.

               4.A megkeresett Állam ugyanolyan feltételekhez kötheti az ilyen megkeresés teljesítését, mint amelyeket az átvizsgálás és a lefoglalás céljából benyújtott megkeresések esetében alkalmaz.

               5.Az Egyesült Királyság és – bármely tagállama nevében – az Unió értesítheti a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottságot arról, hogy ezt a cikket kiterjeszti a banknak nem minősülő pénzintézeteknél vezetett számlákra. Az ilyen értesítések a viszonosság elvének hatálya alá tartozhatnak.

               LAW.CONFISC.6. cikk: Banki műveletek ellenőrzése iránti megkeresések

               1.A megkeresett Állam biztosítja, hogy egy másik Állam megkeresésére egy meghatározott időszakra nézve képes legyen ellenőrizni mindazokat a banki műveleteket, amelyeket a megkeresésben megjelölt bankszámláról vagy bankszámlákról folytatnak, és közölni az ellenőrzés eredményét a megkereső Állammal.

               2.A LAW.CONFISC.25. cikk [A megkeresés tartalma] követelményein túlmenően a megkereső Állam a megkeresésben jelzi, miért tekinti a kért információt lényegesnek a bűncselekménnyel kapcsolatos nyomozás céljából.

               3.Az ellenőrzésről minden egyes esetben a megkeresett Állam illetékes hatóságai hoznak döntést, annak belső jogával összhangban.

               4.Az ellenőrzés gyakorlati részleteiről a megkereső és a megkeresett Állam illetékes hatóságai állapodnak meg.

               5.Az Egyesült Királyság és – bármely tagállama nevében – az Unió értesítheti a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottságot arról, hogy ezt a cikket kiterjeszti a banknak nem minősülő pénzintézeteknél vezetett számlákra. Az ilyen értesítések a viszonosság elvének hatálya alá tartozhatnak.

               LAW.CONFISC.7. cikk: Információközlés megkeresés nélkül

               Saját nyomozásainak vagy eljárásainak sérelme nélkül, egy Állam előzetes megkeresés nélkül továbbíthatja egy másik Államnak az elkövetési eszközökre, a bűncselekményből származó jövedelemre, valamint az elkobzási kötelezettség alá tartozó egyéb vagyonra vonatkozó információkat, amennyiben úgy ítéli meg, hogy az ilyen információk feltárása segítheti az átvevő Államot nyomozások vagy eljárások megindításában vagy lefolytatásában, vagy az adott Állam általi megkereséshez vezethet e cím szerint.

               LAW.CONFISC.8. cikk: Ideiglenes intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettség

               1.A nyomozást vagy büntetőeljárást, illetve elkobzásra irányuló nyomozást vagy eljárást indító másik Állam megkeresésére a megkeresett Állam meghozza a szükséges ideiglenes intézkedéseket – például befagyasztást vagy lefoglalást – annak érdekében, hogy megakadályozza az olyan vagyonnal való kereskedést, az olyan vagyon átadását vagy elidegenítését, amely egy későbbi szakaszban elkobzás iránti megkeresés tárgyát képezheti, vagy ilyen megkeresés teljesítésére szolgálhat.

               2.Az az Állam, amely a LAW.CONFISC.10. cikk [Elkobzási kötelezettség] alapján elkobzás iránti megkeresést kapott, kérésre meghozza az e cikk (1) bekezdésében említett intézkedéseket a megkeresés tárgyát képező vagy az olyan vagyon tekintetében, amely a megkeresés teljesítésére szolgálhat.

               3.Amennyiben megkeresés érkezik e cikk alapján, a megkeresett Állam haladéktalanul és a belföldi ügyekéhez hasonló gyorsasággal és elsőbbséggel meghoz minden szükséges intézkedést a megkeresés teljesítése érdekében, és – írásbeli rögzítést lehetővé tevő bármilyen eszköz útján – haladéktalanul visszaigazolást küld a megkereső Államnak.

               4.Amennyiben a megkereső Állam jelzi, hogy a vagyon befagyasztása azonnal szükséges, mivel jogosan feltételezi, hogy a kérdéses vagyont rövid időn belül eltávolítják vagy megsemmisítik, a megkeresett Állam meghoz minden szükséges intézkedést a megkeresésnek a kézhezvételétől számított 96 órán belüli teljesítése érdekében, és – írásbeli rögzítést lehetővé tevő bármilyen eszköz útján – haladéktalanul visszaigazolást küld a megkereső Államnak.

               5.Amennyiben a megkeresett Állam nem tudja betartani a (4) bekezdés szerinti határidőket, haladéktalanul tájékoztatja a megkereső Államot, és konzultál a megkereső Állammal a megfelelő következő lépésekről.

               6.A (4) bekezdés szerinti határidők lejárta nem szünteti meg az e cikk által a megkeresett Állammal szemben támasztott követelményeket.

               LAW.CONFISC.9. cikk: Ideiglenes intézkedések végrehajtása

               1.A LAW.CONFISC.8. cikk [Ideiglenes intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettség] (1) bekezdésével összhangban kért ideiglenes intézkedések végrehajtását követően a megkereső Állam önként és a lehető leghamarabb a megkeresett Állam rendelkezésére bocsát minden olyan információt, amely megkérdőjelezheti vagy módosíthatja az intézkedések mértékét. A megkereső Állam késedelem nélkül rendelkezésre bocsátja a megkeresett Állam által kért, az ideiglenes intézkedések végrehajtásához és nyomon követéséhez szükséges kiegészítő információkat is.

               2.A LAW.CONFISC.8. cikk [Ideiglenes intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettség] alapján hozott bármely ideiglenes intézkedés visszavonása előtt a megkeresett Állam – amennyiben lehetséges – lehetőséget biztosít a megkereső Államnak arra, hogy előterjessze az intézkedés folytatása mellett szóló érveit.

               LAW.CONFISC.10. cikk: Elkobzási kötelezettség

               1.Az Állam, amelynek a területén található vagyon elkobzása iránti megkeresést nyújtottak be:

               (a)végrehajtja a megkereső Állam bírósága által az ilyen vagyonnal kapcsolatban hozott, vagyonelkobzást elrendelő határozatot; vagy

               (b)a megkeresést továbbítja az illetékes hatóságaihoz vagyonelkobzást elrendelő határozat meghozatala céljából, és amennyiben ilyen határozatot hoznak, azt végrehajtja.

               2.Az (1) bekezdés b) pontjának alkalmazásában az Államok szükség esetén hatáskörrel rendelkeznek arra, hogy saját belső joguk alapján elkobzási eljárásokat indítsanak.

               3.Az (1) bekezdést a bűncselekményből származó jövedelemmel azonos értékű pénzösszeg megfizetésére vonatkozó kötelezettségben megnyilvánuló elkobzásra is alkalmazni kell, amennyiben a vagyon, amellyel szemben az elkobzás végrehajtható, a megkeresett Államban található. Ilyen esetekben az elkobzás (1) bekezdés szerinti végrehajtása során, ha a fizetésre nem kerül sor, a megkeresett Állam az erre a célra hozzáférhető bármilyen vagyonon érvényesíti a követelést.

               4.Amennyiben az elkobzás iránti megkeresés meghatározott vagyontárgyra vonatkozik, a megkereső Állam és a megkeresett Állam megállapodhat arról, hogy a megkeresett Állam úgy is végrehajthatja az elkobzást, hogy a vagyontárggyal azonos értékű pénzösszeg megfizetésére kötelez.

               5.Egy adott Állam a belső joga szerint a lehető legnagyobb mértékben együttműködik egy olyan Állammal, amely nem büntetőeljárás lefolytatása keretében elrendelt, vagyonelkobzással egyenértékű intézkedések végrehajtását kéri, amennyiben az ilyen intézkedéseket a megkereső Állam igazságügyi hatósága rendeli el bűncselekménnyel kapcsolatban, feltéve, hogy megállapítást nyert, hogy a vagyon bűncselekményből származó jövedelem vagy:

               (a)egyéb vagyon, amelyre a bűncselekményből származó jövedelmet átalakították vagy átváltották;

               (b)jogszerű forrásból szerzett vagyon, amennyiben a bűncselekményből származó jövedelmet részben vagy egészében ilyen vagyonnal keverték, a kevert jövedelem becsült értékéig; vagy

               (c)a bűncselekményből származó jövedelemből vagy olyan vagyonból eredő bevétel vagy más haszon, amelyre a bűncselekményből származó jövedelmet átalakították vagy átváltották, illetve amellyel a bűncselekményből származó jövedelmet keverték, a kevert jövedelem becsült értékéig, a bűncselekményből származó jövedelemmel azonos módon és mértékben.

               6.Az (5) bekezdésben említett intézkedések magukban foglalják a vagyon és az eszközök polgári bíróságokhoz benyújtott kérelmek útján történő lefoglalását, zár alá vételét és elkobzását lehetővé tevő intézkedéseket.

               7.A megkeresett Állam haladéktalanul, de – az e cikk (8) bekezdésének sérelme nélkül – legkésőbb a megkeresés kézhezvételétől számított 45 napon belül határozatot hoz a vagyonelkobzást elrendelő határozat végrehajtásáról. A megkeresett Állam – írásbeli rögzítést lehetővé tevő bármilyen eszköz útján – haladéktalanul visszaigazolást küld a megkereső Államnak. A megkeresett Állam haladéktalanul, de legalább a belföldi ügyekéhez hasonló gyorsasággal és elsőbbséggel meghozza a vagyonelkobzást elrendelő határozat végrehajtásához szükséges konkrét intézkedéseket, kivéve, ha a LAW.CONFISC.17. cikk [Halasztás] alapján fennáll a halasztás valamely indoka.

               8.Amennyiben a megkeresett Állam nem tudja betartani a (7) bekezdés szerinti határidőt, haladéktalanul tájékoztatja a megkereső Államot, és konzultál a megkereső Állammal a megfelelő következő lépésekről.

               9.A (7) bekezdés szerinti határidő lejárta nem szünteti meg az e cikk által a megkeresett Állammal szemben támasztott követelményeket.

               LAW.CONFISC.11. cikk: Az elkobzás végrehajtása

               1.Az elkobzás LAW.CONFISC.10. cikk [Elkobzási kötelezettség] szerinti elrendelésére és végrehajtására irányuló eljárásokra a megkeresett Állam belső joga az irányadó.

               2.A megkeresett Államot kötik a tényállásra vonatkozó megállapítások, amennyiben azokat a megkereső Állam bírósága által hozott ítélet vagy bírósági határozat tartalmazza, vagy amennyiben az ilyen ítélet vagy bírósági határozat hallgatólagosan azokon alapul.

               3.Amennyiben az elkobzás pénzösszeg megfizetésére vonatkozó kötelezettségben nyilvánul meg, a megkeresett Állam illetékes hatósága annak összegét átváltja az adott Állam pénznemére az elkobzás végrehajtásáról szóló határozat meghozatalának időpontjában érvényes átváltási árfolyamon.

               LAW.CONFISC.12. cikk: Elkobzott vagyon

               1.E cikk (2) és (3) bekezdésére is figyelemmel, a LAW.CONFISC.10. cikk [Elkobzási kötelezettség] és a LAW.CONFISC.11. cikk [Az elkobzás végrehajtása] alapján elkobzott vagyonnal a megkeresett Állam belső jogának és közigazgatási eljárásainak megfelelően rendelkezik.

               2.Egy másik Állam által benyújtott megkeresés alapján a LAW.CONFISC.10. cikk [Elkobzási kötelezettség] szerint eljárva a megkeresett Állam – a belső joga által megengedett mértékben és kérésre – elsőbbségi megfontolás tárgyává teszi az elkobzott vagyon visszaszolgáltatását a megkereső Államnak annak érdekében, hogy az kártérítést nyújthasson a bűncselekmény sértettjeinek, vagy visszaadhassa a vagyont jogos tulajdonosának.

               3.Egy másik Állam által benyújtott megkeresés alapján a LAW.CONFISC.10. cikk [Elkobzási kötelezettség] szerint eljárva és figyelembe véve a sértettnek a vagyon visszaszolgáltatásához vagy a kártérítéshez való jogát az e cikk (2) bekezdése szerint, a megkeresett Állam az alábbiak szerint rendelkezik a vagyonelkobzást elrendelő határozat végrehajtásának eredményeként befolyt pénzösszeg felett:

               (a)amennyiben az összeg legfeljebb 10 000 EUR, az összeg a megkeresett Államot illeti meg; vagy

               (b)amennyiben az összeg több mint 10 000 EUR, a megkeresett Állam a behajtott összeg 50 %-át átutalja a megkereső Állam részére.

               4.A (3) bekezdés ellenére a megkereső Állam és a megkeresett Állam eseti alapon külön megfontolhatják, hogy az általuk megfelelőnek ítélt egyéb megállapodásokat vagy egyezségeket kössenek a vagyon feletti rendelkezésről.

               LAW.CONFISC.13. cikk: Végrehajtási jog és az elkobzás maximális összege

               1.A LAW.CONFISC.10. cikk [Elkobzási kötelezettség] alapján benyújtott, elkobzás iránti megkeresés nem érinti a megkereső Állam azon jogát, hogy maga hajtsa végre a vagyonelkobzást elrendelő határozatot.

               2.E cím egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az lehetővé tenné, hogy az elkobzás összértéke meghaladja a vagyonelkobzást elrendelő határozatban meghatározott pénzösszeget. Ha valamely Állam úgy ítéli meg, hogy ez bekövetkezhet, az érintett Államok konzultációt kezdenek ennek elkerülése érdekében.

               LAW.CONFISC.14. cikk: Szabadságvesztés nemteljesítés esetén

               A megkeresett Állam a megkereső Állam hozzájárulása nélkül nem szabhat ki nemteljesítés estén szabadságvesztést vagy az érintett személy szabadságát korlátozó más intézkedést a LAW.CONFISC.10. cikk [Elkobzási kötelezettség] szerinti megkeresés eredményeként.

               LAW.CONFISC.15. cikk: Megtagadási okok

               1.Az e cím szerinti együttműködés abban az esetben tagadható meg, ha:

               (a)a megkeresett Állam megítélése szerint a megkeresés teljesítése a ne bis in idem elvébe ütközne; vagy

               (b)a megkeresés alapjául szolgáló bűncselekmény a megkeresett Állam belső joga szerint nem bűncselekmény, amennyiben annak területén követnék el; ez a megtagadási ok azonban csak annyiban alkalmazandó a LAW.CONFISC.3. [Segítségnyújtási kötelezettség]–LAW.CONFISC.7. cikk [Információközlés megkeresés nélkül] szerinti együttműködésre, amennyiben a kért segítségnyújtás kényszerítő intézkedést foglal magában.

               2.Az Egyesült Királyság és – bármely tagállama nevében – az Unió értesítheti a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottságot arról, hogy viszonossági alapon nem alkalmazandó az e cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett kettős büntethetőség feltétele, feltéve, hogy a megkeresés alapjául szolgáló bűncselekmény:

               (a)a LAW.SURR 79. cikk [Hatály] (4) bekezdésében felsorolt bűncselekmények egyike, a megkereső Állam joga által meghatározottak szerint; valamint

               (b)legalább három évig terjedő szabadságvesztéssel vagy szabadságelvonással járó intézkedéssel büntetendő a megkereső Államban.

               3.A LAW.CONFISC.3. [Segítségnyújtási kötelezettség]–LAW.CONFISC.7. cikk [Információközlés megkeresés nélkül] szerinti együttműködés, amennyiben a kért segítségnyújtás kényszerítő intézkedést foglal magában, valamint a LAW.CONFISC.8. cikk [Ideiglenes intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettség] és a LAW.CONFISC.9. cikk [Ideiglenes intézkedések végrehajtása] szerinti együttműködés abban az esetben is megtagadható, ha a kért intézkedések a megkeresett Állam belső joga alapján hasonló beföldi ügyben nyomozási és eljárási célból nem meghozhatók.

               4.Amennyiben a megkeresett Állam belső joga úgy kívánja, a LAW.CONFISC.3. [Segítségnyújtási kötelezettség]–LAW.CONFISC.7. cikk [Információközlés megkeresés nélkül] szerinti együttműködés, amennyiben a kért segítségnyújtás kényszerítő intézkedést foglal magában, valamint a LAW.CONFISC.8. cikk [Ideiglenes intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettség] és a LAW.CONFISC.9. cikk [Ideiglenes intézkedések végrehajtása] szerinti együttműködés abban az esetben is megtagadható, ha a kért vagy azzal egyenértékű hatású intézkedések nem megengedettek a megkereső Állam belső joga szerint vagy a megkereső Állam illetékes hatóságai tekintetében abban az esetben, ha a megkeresést nem engedélyezi a bűncselekménnyel kapcsolatban eljáró valamely igazságügyi hatóság.

               5.A LAW.CONFISC.10. [Elkobzási kötelezettség]–LAW.CONFISC.14. cikk [Szabadságvesztés nemteljesítés esetén] szerinti együttműködés akkor is megtagadható, ha:

               (a)a megkeresett Állam belső joga nem rendelkezik elkobzásról azon bűncselekménytípus tekintetében, amelyre a megkeresés vonatkozik;

               (b)a LAW.CONFISC.10. cikk [Elkobzási kötelezettség] (3) bekezdése szerinti kötelezettség sérelme nélkül, az az elkobzás korlátait illetően ellentétes lenne a megkeresett Állam belső jogának alapelveivel, tekintettel a bűncselekmény és a következők közötti kapcsolatra:

               (XXII)a bűncselekményből származó jövedelemnek minősíthető gazdasági előny; vagy

               (XXIII)a bűncselekmény elkövetési eszközének minősíthető vagyon;

               (c)a megkeresett Állam belső joga szerint az elkobzás elévülés miatt már nem rendelhető el vagy nem hajtható végre;

               (d)a LAW.CONFISC.10. cikk [Elkobzási kötelezettség] (5) és (6) bekezdésének sérelme nélkül, a megkeresés nem utal egy olyan korábbi ítéletre vagy bírósági határozatra vagy az ilyen határozatban szereplő, bűncselekmény vagy több bűncselekmény elkövetésére vonatkozó megállapításra, amely alapján elkobzást rendeltek el vagy kérnek;

               (e)az elkobzás a megkereső Államban nem végrehajtható vagy rendes jogorvoslati eszközökkel még megtámadható; vagy

               (f)a megkeresés olyan vagyonelkobzást elrendelő határozatra utal, amely az érintett személy távollétében hozott határozaton alapul, és a megkeresett Állam megítélése szerint a megkereső Állam által lefolytatott, a határozathozatalt megelőző eljárás során nem biztosították a bűncselekmény elkövetésével megvádolt személyt megillető védelemhez való jog minimumát.

               6.Az (5) bekezdés f) pontjának alkalmazásában nem tekinthető úgy, hogy a határozatot az érintett személy távollétében hozták, ha:

               (a)megerősítésére vagy kihirdetésére az érintett személy ellentmondását követően került sor; vagy

               (b)azt fellebbezési eljárás során hozták meg, feltéve, hogy a fellebbezést az érintett személy nyújtotta be.

               7.A megkeresett Állam az (5) bekezdés f) pontjának alkalmazásában annak megítélésekor, hogy a védelemhez való jog minimumát biztosították-e, figyelembe veszi, ha az érintett személy szándékosan kerülte az együttműködést az igazságszolgáltatással, továbbá azt a tényt, hogy a távollétében hozott határozat ellen jogorvoslattal élhetett volna, de nem élt ezzel a lehetőséggel. Ugyanez a helyzet akkor, ha az érintett személyt szabályszerűen megidézték, de nem élt a megjelenés lehetőségével és nem is kért halasztást.

               8.Az Államok nem tagadhatják meg a jelen cím szerinti együttműködést banktitokra hivatkozva. Amennyiben belső joga úgy kívánja, a megkeresett Állam előírhatja, hogy a banktitok feloldását is maga után vonó együttműködés iránti megkeresést a bűncselekménnyel kapcsolatban eljárni jogosult valamely igazságügyi hatóság engedélyezze.

               9.A megkeresett Állam nem hivatkozhat:

               (a)az e cím szerinti együttműködés biztosításának akadályaként arra a tényre, hogy a megkereső Állam hatóságai által nyomozás alá vagy vagyonelkobzást elrendelő határozat hatálya alá vont személy jogi személy;

               (b)a LAW.CONFISC.10. cikk [Elkobzási kötelezettség] (1) bekezdésének a) pontja szerinti segítségnyújtás akadályaként arra a tényre, hogy a bűncselekményből származó jövedelem elkobzását elrendelő határozat által érintett természetes személy utóbb meghalt, vagy a bűncselekményből származó jövedelem elkobzását elrendelő határozat által érintett jogi személy utóbb megszűnt; vagy

               (c)az e cím szerinti együttműködés biztosításának akadályaként arra a tényre, hogy a megkereső Állam hatóságai által nyomozás alá vagy vagyonelkobzást elrendelő határozat hatálya alá vont személy a megkeresésben az alapbűncselekmény és a pénzmosás bűncselekményének elkövetőjeként szerepel.

               LAW.CONFISC.16. cikk: Konzultáció és információk

               Amennyiben alapos okkal feltételezhető, hogy a befagyasztást vagy a vagyonelkobzást elrendelő határozat végrehajtása valós kockázatot jelentene az alapvető jogok védelme szempontjából, a megkeresett Állam – mielőtt döntene a befagyasztást vagy a vagyonelkobzást elrendelő határozat végrehajtásáról – konzultál a megkereső Állammal, és bekérhet minden szükséges információt.

               LAW.CONFISC.17. cikk: Halasztás

               A megkeresett Állam elhalaszthatja a megkeresés alapján hozandó intézkedést, ha az a hatóságai által folytatott nyomozást vagy eljárást hátrányosan érintené.

               LAW.CONFISC.18. cikk: A megkeresés részleges vagy feltételes teljesítése

               Az e cím szerinti együttműködés megtagadása vagy elhalasztása előtt a megkeresett Állam – adott esetben a megkereső Állammal folytatott konzultációt követően – megfontolja, hogy a megkeresés részlegesen vagy az általa szükségesnek tartott feltételekkel teljesíthető-e.

               LAW.CONFISC.19. cikk: Az iratok kézbesítése

               1.Az Államok a legnagyobb mértékben kölcsönösen segítséget nyújtanak egymásnak a bírósági iratoknak az ideiglenes intézkedésekkel és elkobzással érintett személyek részére történő kézbesítésében.

               2.Jelen cikkben semmi sem akadályozza:

               (a)a bírósági iratok közvetlen, postai úton történő megküldésének lehetőségét külföldön tartózkodó személyek részére; valamint

               (b)a bírósági végrehajtók, tisztviselők vagy az eredeti eljárás helye szerinti Állam más illetékes hatóságai számára biztosított azon lehetőséget, hogy a bírósági iratokat közvetlenül az adott Állam konzuli hatóságain, vagy a rendeltetési Állam igazságügyi hatóságain – beleértve a bírósági végrehajtókat és tisztviselőket is – vagy más illetékes hatóságain keresztül kézbesítsék.

               3.A bírósági iratoknak a külföldön tartózkodó, a küldő Államban hozott ideiglenes intézkedésekkel vagy vagyonelkobzást elrendelő határozatokkal érintett személyek részére történő kézbesítése során az adott Állam megjelöli, hogy belső joga milyen jogorvoslati lehetőséget biztosít e személyek számára.

               LAW.CONFISC.20. cikk: A külföldi határozatok elismerése

               1.Az együttműködés iránti megkeresés LAW.CONFISC.8. [Ideiglenes intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettség]–LAW.CONFISC.14. cikk [Szabadságvesztés nemteljesítés esetén] szerinti teljesítésekor a megkeresett Állam elismeri a megkereső Államban igazságügyi hatóság által harmadik felek jogairól hozott bírósági határozatokat.

               2.Az elismerés megtagadható, ha:

               (a)a harmadik feleknek nem volt megfelelő lehetőségük jogaik érvényesítésére;

               (b)a határozat összeegyeztethetetlen a megkeresett Államban ugyanebben az ügyben már meghozott határozattal;

               (c)a határozat összeegyeztethetetlen a megkeresett Állam közrendjével; vagy

               (d)a határozat meghozatala a megkeresett Állam belső jogának kizárólagos joghatóságáról szóló rendelkezéseibe ütközik.

               LAW.CONFISC.21. cikk: Hatóságok

               1.Minden Állam kijelöl egy központi hatóságot, amely az e cím alapján benyújtott megkeresések megküldéséért és megválaszolásáért, a megkeresések teljesítéséért vagy a teljesítésért felelős hatóságokhoz történő továbbításáért felel.

               2.Az Unió kijelölhet egy uniós szervet, amely – a tagállamok illetékes hatóságai mellett – szintén benyújthat és adott esetben teljesíthet megkereséseket e cím szerint. E cím alkalmazásában minden ilyen megkeresést tagállami megkeresésként kell kezelni. Az Unió az adott uniós szervet központi hatóságként is kijelölheti, amely az adott szerv által vagy részére az e cím alapján benyújtott megkeresések megküldéséért és megválaszolásáért felel.

               LAW.CONFISC.22. cikk: Közvetlen kapcsolattartás

               1.A központi hatóságok közvetlenül kapcsolatot tartanak egymással.

               2.Sürgős esetben a megkereső Állam igazságügyi hatóságai közvetlenül megküldhetik az e cím szerinti megkereséseket vagy közléseket a megkeresett Állam igazságügyi hatóságainak. Ilyen esetben ezzel egyidejűleg a megkereső Állam központi hatósága másolatot küld a megkeresett Állam központi hatóságának.

               3.A (2) bekezdés szerint benyújtott megkeresés esetén, ha a hatóság nem jogosult a megkeresés alapján intézkedni, azt az illetékes nemzeti hatóságnak továbbítja, és erről közvetlenül tájékoztatja a megkereső Államot.

               4.A LAW.CONFISC.3. [Segítségnyújtási kötelezettség]–LAW.CONFISC.7. cikk [Információközlés megkeresés nélkül] szerinti olyan megkereséseket vagy közléseket, amelyek nem foglalnak magukban kényszerítő intézkedést, a megkereső Állam illetékes hatóságai közvetlenül továbbíthatják a megkeresett Állam illetékes hatóságainak.

               5.Az e cím szerinti megkeresések vagy közlések tervezetét a megkereső Állam igazságügyi hatóságai közvetlenül megküldhetik a megkeresett Állam igazságügyi hatóságainak a hivatalos megkeresés előtt annak biztosítása érdekében, hogy a hivatalos megkeresés átvételkor hatékonyan kezelhető legyen, és elegendő információt és igazoló dokumentumot tartalmazzon a megkeresett Állam jogában foglalt követelmények teljesítéséhez.

               LAW.CONFISC.23. cikk: A megkeresés alakiságai és a nyelvhasználat

               1.Az e cím szerinti minden megkeresést írásba kell foglalni. A megkeresések elektronikus úton vagy más távközlési eszközökkel is továbbíthatók, feltéve, hogy a megkereső Állam – kérésre – bármikor készen áll az adott közlés írott változata és az eredeti példány bemutatására.

               2.Az (1) bekezdés szerinti megkereséseket a megkeresett Állam valamelyik hivatalos nyelvén vagy a megkeresett Állam által vagy annak nevében a (3) bekezdéssel összhangban bejelentett bármely más nyelven kell benyújtani.

               3.Az Egyesült Királyság és – bármely tagállama nevében – az Unió értesítheti a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottságot arról a nyelvről vagy azokról a nyelvekről, amely(ek)en az adott Állam hivatalos nyelve vagy nyelvei mellett az e cím szerinti megkeresések benyújtható(k).

               4.A LAW.CONFISC.8. cikk [Ideiglenes intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettség] szerinti, ideiglenes intézkedések iránti megkereséseket a LAW-8. mellékletben előírt formanyomtatványon kell benyújtani.

               5.A LAW.CONFISC.10. cikk [Elkobzási kötelezettség] szerinti, elkobzás iránti megkereséseket a LAW-8. mellékletben előírt formanyomtatványon kell benyújtani.

               6.A bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság szükség szerint módosíthatja a (4) és (5) bekezdésben említett formanyomtatványokat.

               7.Az Egyesült Királyság és – bármely tagállama nevében – az Unió értesítheti a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottságot arról, hogy az igazoló dokumentumok fordítását kéri a megkeresett Állam valamelyik hivatalos nyelvére vagy az e cikk (3) bekezdésével összhangban megjelölt bármely más nyelvre. A LAW.CONFISC.8. cikk [Ideiglenes intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettség] (4) bekezdése szerint benyújtott megkeresések esetében az igazoló dokumentumok fordítása a megkeresés továbbítását követő 48 órán belül benyújtható a megkeresett Államnak, a LAW.CONFISC.8. cikk [Ideiglenes intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettség] (4) bekezdésében előírt határidők sérelme nélkül.

               LAW.CONFISC.24. cikk: Felülhitelesítés

               Az e cím alkalmazásában továbbított dokumentumok mentesülnek a felülhitelesítésre vonatkozó minden alaki követelmény alól.

               LAW.CONFISC.25. cikk: A megkeresés tartalma

               1.Az e cím szerinti, együttműködés iránti megkeresésekben meg kell jelölni a következőket:

               (a)a megkeresést előterjesztő hatóság és a nyomozást vagy eljárást lefolytató hatóság;

               (b)a megkeresés tárgya és oka;

               (c)a nyomozás vagy az eljárás tárgyát képező ügyek, beleértve a lényeges tényeket (például a bűncselekmény időpontját, helyét és körülményeit), kivéve a kézbesítés iránti megkeresés esetét;

               (d)amennyiben az együttműködés kényszerítő intézkedést foglal magában:

               (XXIV)a jogszabályi rendelkezések szövege, vagy – ahol az nem lehetséges – az alkalmazandó jogról szóló nyilatkozat; valamint

               (XXV)annak jelzése, hogy a kért intézkedés vagy az azzal egyenértékű hatású más intézkedés a megkereső Állam területén saját belső joga alapján meghozható;

               (e)ahol szükséges és amennyiben lehetséges:

               (XXVI)az érintett személy vagy személyek adatai, beleértve a nevet, születési időt és helyet, állampolgárságot és tartózkodási helyet, valamint jogi személy esetében a székhelyet; valamint

               (XXVII)a vagyon, amelynek vonatkozásában az együttműködést kérik, annak helye, az érintett személlyel vagy személyekkel való kapcsolata, a bűncselekménnyel való bármilyen kapcsolata, továbbá bármilyen rendelkezésre álló információ arról, hogy más személyeknek milyen érdekük fűződik a vagyonhoz; valamint

               (f)bármely különleges eljárás, amelynek követését a megkereső Állam kéri.

               2.A LAW.CONFISC.8. cikk [Ideiglenes intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettség] szerinti, olyan vagyonlefoglalással kapcsolatos ideiglenes intézkedés iránti megkeresésben, amely esetében pénzösszeg megfizetésére vonatkozó kötelezettségben megnyilvánuló vagyonelkobzást elrendelő határozat hajtható végre, fel kell tüntetni az adott vagyon kapcsán kért behajtás maximális összegét is.

               3.Az e cikk (1) bekezdésében említett információkon kívül a LAW.CONFISC.10. cikk [Elkobzási kötelezettség] szerinti minden megkeresésnek tartalmaznia kell a következőket:

               (a)a LAW.CONFISC.10. cikk [Elkobzási kötelezettség] (1) bekezdésének a) pontja esetében:

               (XXVIII)a megkereső Állam bírósága által hozott, vagyonelkobzást elrendelő határozat hitelesített másolata és a határozat alapjául szolgáló tényekről tett nyilatkozat, ha ezekre a határozat maga nem tér ki;

               (XXIX)a megkereső Állam illetékes hatóságának igazolása arról, hogy a vagyonelkobzást elrendelő határozat végrehajtható és ellene rendes jogorvoslatnak nincs helye;

               (XXX)tájékoztatás arról, hogy milyen mértékben kérik a határozat végrehajtását; valamint

               (XXXI)tájékoztatás arról, hogy szükség van-e ideiglenes intézkedések meghozatalára;

               (b)a LAW.CONFISC.10. cikk [Elkobzási kötelezettség] (1) bekezdésének b) pontja esetében azon tényekről szóló nyilatkozat, amelyet a megkereső Állam elegendőnek tart ahhoz, hogy a megkeresett Állam a belső joga alapján a határozatot meghozza;

               (c)amennyiben harmadik feleknek lehetőségük nyílt jogaik érvényesítésére, az ezt bizonyító dokumentumok.

               LAW.CONFISC.26. cikk: Hiányos megkeresések

               1.Ha a megkeresés nem felel meg e cím rendelkezéseinek, vagy a rendelkezésre bocsátott adatok nem elegendők ahhoz, hogy a megkeresett Állam eljárjon a megkeresés alapján, akkor az adott Állam a megkereső Államtól kérheti a megkeresés módosítását vagy további adatokkal való kiegészítését.

               2.A megkeresett Állam e módosítások vagy adatok megérkezésére határidőt szabhat.

               3.A LAW.CONFISC.10. cikk [Elkobzási kötelezettség] szerinti megkereséssel kapcsolatban kért módosítások vagy adatok kézhezvételéig a megkeresett Állam meghozhatja a LAW.CONFISC.3. [Segítségnyújtási kötelezettség]–LAW.CONFISC.9. cikkben [Ideiglenes intézkedések végrehajtása] említett bármely intézkedést.

               LAW.CONFISC.27. cikk: Többszörös megkeresések

               1.Ha a megkeresett Állam a LAW.CONFISC.8. cikk [Ideiglenes intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettség] vagy a LAW.CONFISC.10. cikk [Elkobzási kötelezettség] alapján ugyanazon személyre vagy vagyonra vonatkozó több megkeresést kap, a többszörös megkeresések nem akadályozhatják meg az említett Államot abban, hogy eljárjon a megkeresések alapján és akár ideiglenes intézkedéseket is hozzon.

               2.A LAW.CONFISC.10. cikk [Elkobzási kötelezettség] szerint benyújtott többszörös megkeresések esetén a megkeresett Állam mérlegeli a megkereső Államokkal folytatott konzultációt.

               LAW.CONFISC.28. cikk: Indokolási kötelezettség

               A megkeresett Állam a jelen cím szerinti együttműködést megtagadó, elhalasztó vagy azt feltételekhez kötő határozatát indokolni köteles.

               LAW.CONFISC.29. cikk: Tájékoztatás

               1.A megkeresett Állam haladéktalanul tájékoztatja a megkereső Államot:

               (a)az e cím szerinti megkeresés alapján kezdeményezett intézkedésről;

               (b)az e cím szerinti megkeresés alapján végrehajtott intézkedés végeredményéről;

               (c)az e cím szerinti együttműködést részben vagy egészben megtagadó, elhalasztó vagy feltételekhez kötő határozatról;

               (d)a kért intézkedés végrehajtását ellehetetlenítő vagy vélhetően jelentősen késleltető minden körülményről; valamint

               (e)a megkeresésre a LAW.CONFISC.3. [Segítségnyújtási kötelezettség]–LAW.CONFISC.8. cikk [Ideiglenes intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettség] alapján hozott ideiglenes intézkedések esetén a belső jogának olyan rendelkezéseiről, amelyek automatikusan az ideiglenes intézkedés visszavonásához vezetnének.

               2.A megkereső Állam haladéktalanul tájékoztatja a megkeresett Államot:

               (a)bármilyen felülvizsgálatról, határozatról vagy más tényről, amelynek következtében a vagyonelkobzást elrendelő határozat részben vagy egészében elveszíti végrehajthatóságát; valamint

               (b)minden olyan – akár ténybeli, akár jogi értelemben vett – változásról, amelynek következtében az e cím szerinti valamilyen intézkedés már nem indokolt.

               3.Amennyiben egy Állam ugyanazon vagyonelkobzást elrendelő határozat alapján az elkobzást több Államtól kéri, a megkeresésről az összes, a határozat végrehajtásával érintett Államot értesíti.

               LAW.CONFISC.30. cikk: A felhasználás korlátozása

               1.A megkeresett Állam a megkeresés teljesítését függővé teheti attól, hogy előzetes hozzájárulása nélkül a megszerzett információkat vagy bizonyítékokat a megkereső Állam hatóságai nem használhatják fel vagy továbbíthatják a megkeresésben megjelölt nyomozáson vagy eljáráson túl.

               2.A megkeresett Állam előzetes hozzájárulása nélkül az e cím alapján általa szolgáltatott információkat vagy bizonyítékokat a megkereső Állam hatóságai nem használhatják fel vagy továbbíthatják a megkeresésben megjelölt nyomozáson vagy eljáráson túl.

               3.Az e cím alapján továbbított személyes adatokat az az Állam, amelynek azokat átadták, az alábbi célokra használhatja fel:

               (a)olyan eljárások lefolytatása, amelyekre e cím alkalmazandó;

               (b)olyan egyéb igazságügyi és közigazgatási eljárások lefolytatása, amelyek az a) pontban említett eljárások lefolytatásához közvetlenül kapcsolódnak;

               (c)a közbiztonság közvetlen és súlyos veszélyeztetésének megelőzése; vagy

               (d)minden egyéb célra kizárólag az információt továbbító Állam előzetes hozzájárulásával, kivéve ha az érintett Állam az érintett személy hozzájárulását megszerezte.

               4.E cikk rendelkezései alkalmazandók azokra a személyes adatokra is, amelyeket nem továbbítottak, hanem e cím alkalmazásával más módon szereztek meg.

               5.Ez a cikk nem alkalmazandó az Egyesült Királyság vagy valamely tagállam által e cím alapján megszerzett, ugyanabból az Államból származó személyes adatokra.

               LAW.CONFISC.31. cikk: Bizalmas kezelés

               1.A megkereső Állam megkövetelheti, hogy a megkeresett Állam a megkeresés tényeit és tartalmát kezelje bizalmasan, kivéve amennyire az a megkeresés teljesítéséhez szükséges. Ha a megkeresett Állam a bizalmas kezelés követelményének nem tud eleget tenni, arról a megkereső Államot haladéktalanul tájékoztatja.

               2.A megkereső Állam – amennyiben az nem ellentétes belső jogának alapelveivel és kérésre – bizalmasan kezel minden, a megkeresett Állam által rendelkezésre bocsátott bizonyítékot és információt, kivéve amennyire ezek feltárása a megkeresésben megjelölt nyomozásban vagy eljárásban szükséges.

               3.Belső jogának rendelkezéseire is figyelemmel, az az Állam, amely a LAW.CONFISC.7. cikk [Információközlés megkeresés nélkül] alapján megkeresés nélkül kapott információt, eleget tesz az információt rendelkezésre bocsátó Állam által a bizalmas kezelésre előírt követelményeknek. Ha a fogadó Állam nem tud eleget tenni ennek a követelménynek, erről haladéktalanul tájékoztatja a továbbító Államot.

               LAW.CONFISC.32. cikk: Költségek

               A megkeresés teljesítésének rendes költségeit a megkeresett Állam állja. Ha a megkeresés teljesítéséhez jelentős vagy rendkívüli jellegű költségek fedezése szükséges, a megkereső és a megkeresett Állam konzultál egymással annak érdekében, hogy megállapodjanak a megkeresés teljesítésének feltételeiről, illetve a költségek viseléséről.

               LAW.CONFISC.33. cikk: Kártérítés

               1.Ha egy személy az e cím szerinti együttműködéssel kapcsolatos cselekménnyel vagy mulasztással okozott kárért való felelősségre vonás végett pert indít, az érintett Államok, adott esetben, megfontolják az egymással való konzultációt arról, hogy hogyan osszák meg a megállapított kártérítés összegét.

               2.Az az Állam, amelyet kártérítési perbe vontak, törekszik a perről tájékoztatni a másik Államot, ha az az Állam az ügyben érdekelt lehet.

               LAW.CONFISC.34. cikk: Jogorvoslat

               1.Minden Állam biztosítja, hogy a LAW.CONFISC.8. [Ideiglenes intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettség]–LAW.CONFISC.11. cikk [Az elkobzás végrehajtása] szerinti intézkedések által érintett személyek hatékony jogorvoslattal rendelkezzenek jogaik védelme érdekében.

                  2.A LAW.CONFISC.8. [Ideiglenes intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettség]–LAW.CONFISC.11. cikk [Az elkobzás végrehajtása] alapján kért intézkedések alapjául szolgáló érdemi indokok nem támadhatók meg a megkeresett Állam bírósága előtt.

               XII. cím: Egyéb rendelkezések

               LAW.OTHER.134. cikk: Értesítések

               1.E megállapodás hatálybalépésének időpontjáig az Unió és az Egyesült Királyság megteszi a LAW.SURR.82. cikk [A politikai bűncselekményekkel kapcsolatos kivétel] (2) bekezdésében, a LAW.SURR.83. cikk [Az állampolgársággal kapcsolatos kivétel] (2) bekezdésében és a LAW.SURR.91. cikk [Beleegyezés az átadásba] (4) bekezdésében előírt értesítéseket, és amennyiben lehetséges, jelzi, ha nem kell ilyen értesítést tenni.

               Amennyiben az első albekezdésben említett időpontig nem került sor ilyen értesítésre vagy jelzésre egy Állam vonatkozásában, az értesítés az adott Állam vonatkozásában a lehető leghamarabb, de legkésőbb e megállapodás hatálybalépésétől számított két hónapon belül megtehető.

               Ezen átmeneti időszak alatt bármely Állam, amelynek vonatkozásában nem került sor a LAW.SURR.82. cikk [A politikai bűncselekményekkel kapcsolatos kivétel] (2) bekezdésében, a LAW.SURR.83. cikk [Az állampolgársággal kapcsolatos kivétel] (2) bekezdésében vagy a LAW.SURR.91. cikk [Beleegyezés az átadásba] (4) bekezdésében előírt értesítésre, és amely esetében nem jelezték, hogy nem kell ilyen értesítést tenni, oly módon élhet az említett cikkben biztosított lehetőségekkel, mintha az említett Állam vonatkozásában sor került volna ilyen értesítésre. A LAW.SURR.83. cikk [Az állampolgársággal kapcsolatos kivétel] (2) bekezdése esetében egy Állam csak annyiban élhet az említett cikkben biztosított lehetőségekkel, amennyiben az összeegyeztethető az értesítés feltételeivel.

               2.A LAW.SURR.79. cikk [Hatály] (4) bekezdése, a LAW.SURR.85. cikk [A központi hatóság részvétele] (1) bekezdése, a LAW.SURR.86. cikk [Az elfogatóparancs tartalma és formája] (2) bekezdése, a LAW.SURR.105. cikk [Esetleges büntetőeljárás más bűncselekmények miatt] (1) bekezdése, a LAW.SURR.106. cikk [További átadás vagy kiadatás] (1) bekezdése, a LAW.CONFISC.4. cikk [Bankszámlákkal és széfekkel kapcsolatos információk iránti megkeresések] (4) bekezdése, a LAW.CONFISC.5. cikk [Banki műveletekkel kapcsolatos információk iránti megkeresések] (5) bekezdése, a LAW.CONFISC.6. cikk [Banki műveletek ellenőrzése iránti megkeresések] (5) bekezdése, a LAW.CONFISC.15. cikk [Megtagadási okok] (2) bekezdése, és a LAW.CONFISC.23. cikk [A megkeresés alakiságai és a nyelvhasználat] (3) és (7) bekezdése szerinti értesítések bármikor megtehetők.

               3.A LAW.SURR.85. cikk [A központi hatóság részvétele] (1) bekezdésében, a LAW.SURR.86. cikk [Az elfogatóparancs tartalma és formája] (2) bekezdésében és a LAW.CONFISC.23. cikk [A megkeresés alakiságai és a nyelvhasználat] (3) és (7) bekezdésében hivatkozott értesítések bármikor módosíthatók.

               4.A LAW.SURR.82. cikk [A politikai bűncselekményekkel kapcsolatos kivétel] (2) bekezdése, a LAW.SURR.83. cikk [Az állampolgársággal kapcsolatos kivétel] (2) bekezdése, a LAW.SURR.85. cikk [A központi hatóság részvétele] (1) bekezdése, a LAW.SURR.91. cikk [Beleegyezés az átadásba] (4) bekezdése, a LAW.CONFISC.4. cikk [Bankszámlákkal és széfekkel kapcsolatos információk iránti megkeresések] (4) bekezdése, a LAW.CONFISC.5. cikk [Banki műveletekkel kapcsolatos információk iránti megkeresések] (5), és a LAW.CONFISC.6. cikk [Banki műveletek ellenőrzése iránti megkeresések] (5) bekezdése szerinti értesítések bármikor visszavonhatók.

               5.Az Unió a LAW.SURR.85. cikk [A központi hatóság részvétele] (1) bekezdésében említett, az Egyesült Királyság értesítéseire vonatkozó információkat közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               6.E megállapodás hatálybalépésének időpontjáig az Egyesült Királyság értesíti az Uniót arról, hogy melyek a következő hatóságok:

               (a)a III. cím [Az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) továbbítása és kezelése] szerint a PNR-adatok fogadásáért és kezeléséért felelős hatóság;

               (b)az V. cím [Együttműködés az Europollal] alkalmazásában illetékes bűnüldöző hatóságnak tekintett hatóság és hatásköreinek rövid leírása;

               (c)a LAW.EUROPOL.50. cikk [Nemzeti kapcsolattartó pontok és összekötő tisztviselők] (1) bekezdése alapján kijelölt nemzeti kapcsolattartó pont;

               (d)a VI. cím [Együttműködés az Eurojusttal] alkalmazásában illetékes hatóságnak tekintett hatóság és hatásköreinek rövid leírása;

               (e)a LAW.EUROJUST.65. cikk [Eurojust kapcsolattartó pontok] (1) bekezdése alapján kijelölt kapcsolattartó pont;

               (f)a LAW.EUROJUST.65. cikk [Eurojust kapcsolattartó pontok] (2) bekezdése alapján kijelölt, az Egyesült Királyság terrorizmus ügyében eljáró belföldi levelezője;

               (g)a LAW.SURR.78. cikk [Fogalommeghatározások] c) pontjában említett, az Egyesült Királyság belső joga szerint az elfogatóparancs végrehajtására hatáskörrel rendelkező hatóság, valamint a LAW.SURR.78. cikk [Fogalommeghatározások] d) pontjában említett, az Egyesült Királyság belső joga szerint az elfogatóparancs kibocsátására hatáskörrel rendelkező hatóság;

               (h)az Egyesült Királyság által a LAW.SURR.103. cikk [Átszállítás] (3) bekezdése alapján kijelölt hatóság;

               (i)az Egyesült Királyság által a LAW.EXINF.122. cikk [Központi hatóságok] alapján kijelölt központi hatóság;

               (j)az Egyesült Királyság által a LAW.CONFISC.21. cikk [Hatóságok] (1) bekezdése alapján kijelölt központi hatóság;

               Az Unió az első albekezdésben említett hatóságokra vonatkozó információkat közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               7.E megállapodás hatálybalépésének időpontjáig az Unió az adott esettől függően a saját vagy tagállamai nevében értesíti az Egyesült Királyságot arról, hogy melyek a következő hatóságok:

               (a)az egyes tagállamok által a III. cím [Az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) továbbítása és kezelése] szerint a PNR-adatok fogadása és kezelése céljából létrehozott vagy kijelölt utasadat-információs egységek;

               (b)a LAW.SURR.78. cikk [Fogalommeghatározások] c) pontjában említett, az egyes tagállamok belső joga szerint az elfogatóparancs végrehajtására hatáskörrel rendelkező hatóság, valamint a LAW.SURR.78. cikk [Fogalommeghatározások] d) pontjában említett, az egyes tagállamok belső joga szerint az elfogatóparancs kibocsátására hatáskörrel rendelkező hatóság;

               (c)az egyes tagállamok számára a LAW.SURR.103. cikk [Átszállítás] (3) bekezdése alapján kijelölt hatóság;

               (d)a LAW.MUTAS.114. cikkben [Az illetékes hatóság fogalmának meghatározása] említett uniós szerv;

               (e)az egyes tagállamok által a LAW.EXINF.122. cikk [Központi hatóságok] alapján kijelölt központi hatóság;

               (f)az egyes tagállamok által a LAW.CONFISC.21. cikk [Hatóságok] (1) bekezdése alapján kijelölt központi hatóság;

               (g)a LAW.CONFISC.21. cikk [Hatóságok] (2) bekezdésének első mondata alapján kijelölt bármely uniós szerv, valamint hogy e szerv az említett bekezdés utolsó mondata alapján központi hatóságként is kijelölt-e.

               8.A (6) vagy (7) bekezdés szerinti értesítések bármikor módosíthatók. Az ilyen módosításokról értesíteni kell a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottságot.

               9.Az Egyesült Királyság és az Unió a (6) bekezdés a), b), d), e), g), h), i) és j) pontja, valamint a (7) bekezdés tekintetében egynél több hatóságról is tehet értesítést, és ezeket az értesítéseket meghatározott célokra korlátozhatja.

               10.Amennyiben az Unió megteszi az e cikkben említett értesítéseket, jeleznie kell, hogy az értesítés melyik tagállamára vonatkozik, vagy hogy saját nevében teszi-e meg az értesítést.

               LAW.OTHER.135. cikk: Felülvizsgálat és értékelés

               1.Ezt a részt a FINPROV.3. cikkel [Felülvizsgálat] összhangban, vagy közös megállapodás esetén bármelyik Fél kérésére közösen felül kell vizsgálni.

               2.A Felek előzetesen döntenek a felülvizsgálat lefolytatásának módjáról, és közlik egymással a felülvizsgálati csoportjaik összetételét. A felülvizsgálati csoportokban a felülvizsgálat tárgyát képező kérdések tekintetében megfelelő szakértelemmel rendelkező személyek vesznek részt. Az alkalmazandó jogszabályokra figyelemmel a felülvizsgálat minden résztvevőjének tiszteletben kell tartania a tárgyalások bizalmas jellegét, és rendelkeznie kell a megfelelő biztonsági tanúsítványokkal. Az ilyen felülvizsgálatok céljából az Egyesült Királyság és az Unió gondoskodik a vonatkozó dokumentumokhoz, rendszerekhez és személyzethez való megfelelő hozzáférésről.

               3.A (2) bekezdés sérelme nélkül a felülvizsgálat különösen e rész gyakorlati végrehajtására, értelmezésére és továbbfejlesztésére terjed ki.

               LAW.OTHER.136. cikk: Felmondás

               1.A FINPROV.8. cikk [A megállapodás felmondása] sérelme nélkül a Felek diplomáciai csatornákon keresztül küldött írásbeli értesítéssel bármikor felmondhatják e részt. Ebben az esetben e rész az értesítés időpontját követő kilencedik hónap első napján hatályát veszti.

               2.Ha azonban e rész azért kerül felmondásra, mert az Egyesült Királyság vagy egy tagállam felmondta az emberi jogok európai egyezményét vagy annak 1., 6. vagy 13. jegyzőkönyvét, e rész az ilyen felmondás hatálybalépésének napján, vagy ha a cím felmondásáról szóló értesítést ezen időpontot követően teszik meg, az értesítést követő tizenötödik napon hatályát veszti.

               3.Bármelyik Fél e cikk értelmében tett felmondása esetén, a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság összeül, hogy eldöntse, milyen intézkedésekre van szükség annak biztosításához, hogy az e rész alapján kezdeményezett együttműködést megfelelő módon lezárják. Az e cím hatályának megszűnését megelőzően az e rész szerinti együttműködés keretében kapott valamennyi személyes adat tekintetében a Felek minden esetben biztosítják, hogy a felmondás hatálybalépését követően fennmaradjon az a védelmi szint, amely mentén a személyes adatokat továbbították.

               LAW.OTHER.137. cikk: Felfüggesztés

               1.Az egyik Félen belül az alapvető jogok védelme vagy a jogállamiság elve tekintetében fennálló súlyos és rendszerszintű hiányosságok esetén a másik Fél diplomáciai úton történő írásbeli értesítéssel felfüggesztheti e részt vagy annak címeit. Az értesítésben meg kell határozni azokat a súlyos és rendszerszintű hiányosságokat, amelyeken a felfüggesztés alapul.

               2.Abban az esetben, ha az egyik Félen belül súlyos és rendszerszintű hiányosságok állnak fenn a személyes adatok védelme tekintetében, ideértve azt az esetet is, amikor ezek a hiányosságok egy vonatkozó megfelelőségi határozat alkalmazásának megszűnéséhez vezettek, a másik Fél diplomáciai úton történő írásbeli értesítéssel felfüggesztheti e részt vagy annak címeit. Az értesítésben meg kell határozni azokat a súlyos és rendszerszintű hiányosságokat, amelyeken a felfüggesztés alapul.

               3.A (2) bekezdés alkalmazásában a „vonatkozó megfelelőségi határozat” a következőt jelenti:

               (a)az Egyesült Királyság tekintetében az Európai Bizottság által az (EU) 2016/680 irányelv
                  82
                36. cikkével vagy az annak helyébe lépő hasonló jogszabállyal összhangban elfogadott határozat, amely igazolja a megfelelő védelmi szintet;

               (b)az Unió tekintetében az Egyesült Királyság által elfogadott, a 2018. évi adatvédelmi törvény
                  83
                3. részének, vagy az annak helyébe lépő hasonló jogszabálynak a hatálya alá tartozó adattovábbítások tekintetében a megfelelő védelmi szintet igazoló határozat.

               4.A III. cím [Az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) továbbítása és kezelése] vagy a X. cím [A pénzmosás elleni küzdelem és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem] felfüggesztésével kapcsolatban a „vonatkozó megfelelőségi határozatra” való hivatkozások a következőket is magukban foglalják:

               (a)az Egyesült Királyság tekintetében az Európai Bizottság által az (EU) 2016/679 rendelet
                  84
                (az általános adatvédelmi rendelet) 45. cikkével vagy az annak helyébe lépő hasonló jogszabállyal összhangban elfogadott határozat, amely igazolja a megfelelő védelmi szintet;

               (b)az Unió tekintetében az Egyesült Királyság által elfogadott, a 2018. évi adatvédelmi törvény 2. részének, vagy az annak helyébe lépő hasonló jogszabálynak a hatálya alá tartozó adattovábbítások tekintetében a megfelelő védelmi szintet igazoló határozat.

               5.A felfüggesztéssel érintett címek alkalmazása az (1) vagy (2) bekezdésben említett értesítés időpontját követő harmadik hónap első napján ideiglenesen megszűnik, kivéve, ha adott esetben legkésőbb két héttel a (7) bekezdés d) pontjával összhangban meghosszabbított határidő lejárta előtt a felfüggesztésről értesítő Fél diplomáciai csatornákon keresztül írásban értesíti a másik Felet az első értesítés visszavonásáról vagy a felfüggesztés hatályának szűkítéséről. Ez utóbbi esetben csak a második értesítésben említett címek alkalmazása szűnik meg ideiglenesen.

               6.Amennyiben az egyik Fél értesítést küld e rész egy vagy több címének az (1) vagy (2) bekezdés szerinti felfüggesztéséről, a másik Fél diplomáciai úton történő írásbeli értesítéssel, három hónapos felmondási idővel felfüggesztheti az összes fennmaradó címet.

               7.Az (1) vagy (2) bekezdés szerinti felfüggesztésről szóló értesítést követően az ügyet haladéktalanul a partnerségi tanács elé kell terjeszteni. A partnerségi tanács megvizsgálja a lehetőségeket arra vonatkozóan, hogy a felfüggesztést bejelentő fél a felfüggesztés hatálybalépését elhalaszthassa, hatályát szűkíthesse vagy azt visszavonhassa. E célból a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság ajánlására a partnerségi tanács:

               (a)megállapodhat e rész rendelkezéseinek közös értelmezésében;

               (b)megfelelő intézkedéseket javasolhat a Feleknek;

               (c)elfogadhat e rész tekintetében a felfüggesztés alapjául szolgáló okok kezeléséhez szükséges, legfeljebb 12 hónapig érvényes megfelelő kiigazításokat; valamint

               (d)legfeljebb három hónappal meghosszabbíthatja az (5) bekezdésben említett időszakot.

               8.Amennyiben bármelyik Fél e cikk értelmében értesítést küld a felfüggesztésről, a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság összeül, hogy eldöntse, milyen intézkedésekre van szükség annak biztosításához, hogy az e rész alapján kezdeményezett, és az értesítéssel érintett együttműködést megfelelő módon lezárják. A felfüggesztéssel érintett címek alkalmazásának ideiglenes megszűnését megelőzően az e rész szerinti együttműködés keretében kapott valamennyi személyes adat tekintetében a Felek minden esetben biztosítják, hogy a felfüggesztés hatálybalépését követően fennmaradjon az a védelmi szint, amely mentén a személyes adatokat továbbították.

               9.A felfüggesztett címeket az azt a napot követő hónap első napján vissza kell állítani, amelyen az (1) vagy (2) bekezdés szerinti felfüggesztést bejelentő Fél diplomáciai csatornákon keresztül írásban értesítette a másik Felet arról a szándékáról, hogy vissza kívánja állítani a felfüggesztett címeket. A felfüggesztést az (1) vagy a (2) bekezdés szerint bejelentő Fél haladéktalanul megteszi ezt azt követően, hogy a másik Fél részéről a felfüggesztés alapjául szolgáló súlyos és rendszerszintű hiányosságok megszűntek.

               10.A felfüggesztett címek (9) bekezdés szerinti visszaállítására irányuló szándékról szóló értesítést követően a (6) bekezdés szerint felfüggesztett többi címet az (1) vagy a (2) bekezdés szerint felfüggesztett címekkel egyidejűleg vissza kell állítani.

               LAW.OTHER.138. cikk: Költségek

               Amennyiben e megállapodás másként nem rendelkezik, a Felek és a tagállamok – beleértve a Felek vagy a tagállamok intézményeit, szerveit és hivatalait is – maguk viselik az e rész végrehajtása során felmerülő saját költségeiket.

               XIII. cím: Vitarendezés

               LAW.DS.1. cikk: Célkitűzés

               E cím célkitűzése, hogy gyors, hatékony és eredményes mechanizmust hozzon létre a Felek között e résszel kapcsolatban felmerülő viták elkerülésére és rendezésére, abból a célból, hogy lehetőség szerint kölcsönösen elfogadott megoldás szülessen, beleértve az e résszel kapcsolatos azon vitákat is, amelyek e résznek a megállapodás egyéb rendelkezései által szabályozott helyzetekre történő alkalmazásával kapcsolatosak.

               LAW.DS.2. cikk: Hatály

               1.E cím a Felek között e résszel (a továbbiakban: vonatkozó rendelkezések) kapcsolatban felmerülő vitákra vonatkozik.

               2.A vonatkozó rendelkezések magukban foglalják e rész valamennyi rendelkezését, a következők kivételével:

               (a)LAW.GEN.5. cikk [Az együttműködés hatálya abban az esetben, ha egy tagállam már nem vesz részt az uniós jog szerinti hasonló intézkedésekben];

               (b)LAW.PRUM.19. cikk [Felfüggesztés és az alkalmazás mellőzése];

               (c)LAW.PNR.28. cikk [A PNR-adatok megőrzése] (14) bekezdése;

               (d)LAW.PNR.38. cikk [Az e cím szerinti együttműködés felfüggesztése];

               (e)LAW.OTHER.136. cikk [Felmondás];

               (f)LAW.OTHER.137. cikk [Felfüggesztés]; valamint

               (g)LAW.DS.6. cikk [Felfüggesztés].

               LAW.DS.3. cikk: Kizárólagosság

               A Felek vállalják, hogy az e résszel kapcsolatos vitájukat nem vetik alá az e címben előírttól eltérő vitarendezési mechanizmusnak.

               LAW.DS.4. cikk: Konzultációk

               1.Ha az egyik Fél (a továbbiakban: panaszos Fél) úgy ítéli meg, hogy a másik Fél (a továbbiakban: ellenérdekű Fél) megszegte az e részből eredő valamely kötelezettségét, a Felek törekednek arra, hogy az ügyet jóhiszeműen folytatott konzultációk útján, kölcsönösen elfogadott megoldás elérése céljából rendezzék.

               2.A panaszos Fél az ellenérdekű Félhez intézett írásbeli kérelem útján kérhet konzultációt. A panaszos Fél írásbeli kérelmében megjelöli a kérelem indokait, beleértve azon cselekményeknek vagy mulasztásoknak a megnevezését, amelyek a panaszos Fél szerint az ellenérdekű Fél által elkövetett kötelezettségszegéshez vezettek, valamint az általa alkalmazandónak ítélt vonatkozó rendelkezéseket.

               3.Az ellenérdekű Fél haladéktalanul, de legkésőbb a kézbesítés időpontjától számított két héten belül válaszol a kérelemre. A konzultációkra a kérelem személyes vagy a Felek megállapodása szerinti egyéb kommunikációs eszköz útján történő kézbesítésétől számított három hónapon belül rendszeresen sor kerül.

               4.A konzultációkat a kérelem kézbesítésének időpontjától számított három hónapon belül le kell zárni, kivéve, ha a Felek a konzultáció folytatásában állapodnak meg.

               5.A panaszos Fél kérheti, hogy a konzultációkra a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság vagy a partnerségi tanács keretében kerüljön sor. Az első ülésre az e cikk (2) bekezdésében említett, konzultáció iránti kérelemtől számított egy hónapon belül kerül sor. A bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság bármikor határozhat úgy, hogy az ügyet a partnerségi tanács elé utalja. A partnerségi tanács magához is vonhatja az ügyet. A bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság vagy adott esetben a partnerségi tanács határozattal rendezheti a vitát. Az ilyen határozat a LAW.DS.5. cikk [Kölcsönösen elfogadott megoldás] értelmében kölcsönösen elfogadott megoldásnak minősül.

               6.A panaszos Fél bármikor egyoldalúan visszavonhatja a konzultáció iránti kérelmét. Ebben az esetben a konzultációkat azonnal meg kell szüntetni.

               7.A konzultációk, különösen a bizalmasnak minősített információk és a Felek által a konzultációk során képviselt álláspontok, bizalmasak.

               LAW.DS.5. cikk: Kölcsönösen elfogadott megoldás

               1.A LAW.DS.2. cikkben [Hatály] említett viták tekintetében a Felek bármikor megállapodhatnak egy kölcsönösen elfogadott megoldásban.

               2.A kölcsönösen elfogadott megoldást a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság vagy adott esetben a partnerségi tanács határozattal fogadhatja el. Amennyiben a kölcsönösen elfogadott megoldás az e rész rendelkezéseinek a Felek általi közös értelmezéséről szóló megállapodásból áll, ezt a kölcsönösen elfogadott megoldást a partnerségi tanács határozatával kell elfogadni.

               3.Az egyes Felek a megállapított határidőn belül megteszik a kölcsönösen elfogadott megoldás végrehajtásához szükséges intézkedéseket.

               4.A végrehajtó Fél legkésőbb a megállapított határidő lejártának időpontjáig írásban tájékoztatja a másik Felet minden olyan intézkedésről, amelyet a kölcsönösen elfogadott megoldás végrehajtása érdekében hozott.

               LAW.DS.6. cikk: Felfüggesztés

               1.Amennyiben a LAW.DS.4. cikk [Konzultációk] szerinti konzultációk nem vezettek a LAW.DS.5. cikk [Kölcsönösen elfogadott megoldás] értelmében kölcsönösen elfogadott megoldáshoz, feltéve, hogy a panaszos Fél nem vonta vissza a LAW.DS.4. cikk [Konzultációk] (6) bekezdése szerint a konzultáció iránti kérelmét, és amennyiben úgy ítéli meg, hogy az ellenérdekű Fél súlyosan megszegte a LAW.DS.4. cikk [Konzultációk] (2) bekezdésében említett vonatkozó rendelkezések szerinti kötelezettségeit, a panaszos Fél diplomáciai úton történő írásbeli értesítéssel felfüggesztheti e rész azon címeit, amelyekhez a súlyos kötelezettségszegés tartozik. Az értesítésben meg kell határozni az ellenérdekű Fél azon súlyos kötelezettségszegéseit, amelyeken a felfüggesztés alapul.

               2.A felfüggesztéssel érintett címek alkalmazása az (1) bekezdésben említett értesítés időpontját követő harmadik hónap első napján, vagy a Felek által kölcsönösen elfogadott bármely más napon ideiglenesen megszűnik, kivéve, ha legkésőbb két héttel ezen időszak lejárta előtt a panaszos Fél diplomáciai csatornákon keresztül írásban értesíti az ellenérdekű Felet az első értesítés visszavonásáról vagy a felfüggesztés hatályának szűkítéséről. Ez utóbbi esetben csak a második értesítésben említett címek alkalmazása szűnik meg ideiglenesen.

               3.Amennyiben a panaszos Fél értesítést küld e rész egy vagy több címének (1) bekezdés szerinti felfüggesztéséről, az ellenérdekű Fél diplomáciai úton történő írásbeli értesítéssel, három hónapos felmondási idővel felfüggesztheti az összes fennmaradó címet.

               4.Amennyiben e cikk értelmében felfüggesztésről szóló értesítésre kerül sor, a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság összeül, hogy eldöntse, milyen intézkedésekre van szükség annak biztosításához, hogy az e rész alapján kezdeményezett, és az értesítéssel érintett együttműködést megfelelő módon lezárják. A felfüggesztéssel érintett címek alkalmazásának ideiglenes megszűnését megelőzően az e rész szerinti együttműködés keretében kapott valamennyi személyes adat tekintetében a Felek minden esetben biztosítják, hogy a felfüggesztés hatálybalépését követően fennmaradjon az a védelmi szint, amely mentén a személyes adatokat továbbították.

               5.A felfüggesztett címeket az azt az időpontot követő hónap első napján vissza kell állítani, amelyen a panaszos Fél diplomáciai csatornákon keresztül írásban értesítette az ellenérdekű Felet arról a szándékáról, hogy vissza kívánja állítani a felfüggesztett címeket. A panaszos Fél ezt haladéktalanul megteszi, ha úgy ítéli meg, hogy a felfüggesztés alapjául szolgáló súlyos kötelezettségszegés megszűnt.

               6.A panaszos Félnek a felfüggesztett címek (5) bekezdés szerinti visszaállítására irányuló szándékáról szóló értesítését követően az ellenérdekű Fél által a (3) bekezdés szerint felfüggesztett többi címet a panaszos Fél által az (1) bekezdés szerint felfüggesztett címekkel egyidejűleg vissza kell állítani.

               LAW.DS.7. cikk: Időszakok

               1.Az e címben meghatározott valamennyi időszakot – az adott esettől függően – hetekben vagy hónapokban kell számolni, annak a cselekménynek a napját követő naptól, amelyre vonatkoznak.

               2.
                     Az e címben említett valamennyi időszak a Felek kölcsönös egyetértésével módosítható.

               NEGYEDIK RÉSZ: TEMATIKUS EGYÜTTMŰKÖDÉS

               I. cím: Népegészség-védelem

               HS.1. cikk: A népegészség-védelemmel kapcsolatos együttműködés

               1.E cikk alkalmazásában „határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszély”: olyan, életveszélyt eredményező vagy más szempontból súlyos, biológiai, vegyi, környezeti vagy ismeretlen eredetű egészségügyi veszély, amely átterjed legalább egy tagállam és az Egyesült Királyság határain, illetve amelynél jelentős az ilyen átterjedés kockázata.

               2.A Felek tájékoztatják egymást a másik Felet érintő, határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszély esetén, és arra törekednek, hogy a tájékoztatásra kellő időben sor kerüljön.

               3.Határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszély esetén az Unió – az Egyesült Királyság írásbeli megkeresésére – eseti hozzáférést biztosíthat az Egyesült Királyság számára az adott veszély tekintetében a korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszeréhez (a továbbiakban: EWRS) annak érdekében, hogy a Felek és a tagállamok illetékes hatóságai megoszthassák egymással a vonatkozó információkat, értékelhessék a népegészségügyi kockázatokat, és összehangolhassák a népegészség védelme érdekében esetlegesen szükséges intézkedéseket. Az Unió törekszik arra, hogy kellő időben válaszoljon az Egyesült Királyság írásbeli megkeresésére.

               Ezenfelül az Unió felkérheti az Egyesült Királyságot, hogy vegyen részt egy, az Unióban létrehozott és a tagállamok képviselőiből álló bizottságban a határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszélyekkel kapcsolatos információcsere és koordináció támogatása érdekében.

               Mindkét intézkedést ideiglenes jelleggel kell meghozni, és azok időtartama semmiképpen nem haladhatja meg azt az időtartamot, amelyet bármelyik Fél – a másik Féllel folytatott konzultációt követően – szükségesnek tart az adott, határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszély tekintetében.

               4.A (2) bekezdésben említett információcsere, valamint a (3) bekezdés szerinti bármely megkeresés céljából a Felek kapcsolattartási pontot jelölnek ki, és erről értesítik a másik Felet. A kapcsolattartási pontok továbbá:

               (a)törekednek megkönnyíteni a Felek közötti megértést azzal kapcsolatban, hogy egy adott veszély határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszélynek minősül-e;

               (b)kölcsönösen elfogadott megoldásokat keresnek az e cím végrehajtásából eredő bármely technikai kérdésre.

               5.Az Egyesült Királyság a határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszély vonatkozásában biztosított hozzáférési idő alatt betartja az EWRS használatának valamennyi feltételét, valamint a (3) bekezdésben említett bizottság eljárási szabályzatát. Ha a Felek közötti tisztázó információcserét követően:

               (a)az Unió úgy ítéli meg, hogy az Egyesült Királyság nem tartotta be a fent említett feltételeket vagy eljárási szabályzatot, az Unió az adott veszély vonatkozásában megszüntetheti – az adott esettől függően – az Egyesült Királyságnak az EWRS-hez biztosított hozzáférését vagy az említett bizottságban való részvételét;

               (b)az Egyesült Királyság úgy ítéli meg, hogy nem fogadhatja el a feltételeket vagy az eljárási szabályzatot, az Egyesült Királyság az adott veszély vonatkozásában megszüntetheti – az adott esettől függően – részvételét az EWRS-ben vagy az említett bizottságban.

               6.Amennyiben kölcsönös érdekükben áll, a Felek együttműködnek a nemzetközi fórumokon a népegészséget érintő, ismert és újonnan kialakuló fenyegetések megelőzésében és észlelésében, valamint az azokra való felkészülésben és reagálásban.

               7.Az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ és az Egyesült Királyságnak a fertőző betegségekkel kapcsolatos felügyeletért, járványügyi felderítésért és tudományos tanácsadásért felelős illetékes szerve együttműködik a Felek kölcsönös érdekének számító technikai és tudományos kérdésekben, és e célból egyetértési megállapodást köthet.

               II. cím: Kiberbiztonság

               CYB.1. cikk: Kiberpolitikai kérdésekkel kapcsolatos párbeszéd

               A Felek törekednek rendszeres párbeszédet folytatni a vonatkozó szakpolitikai fejleményekről – többek között a nemzetközi biztonsággal, a kialakulóban lévő technológiák biztonságával, az internetirányítással, a kiberbiztonsággal, a kibervédelemmel és a kiberbűnözéssel – kapcsolatos információcsere érdekében.

               CYB.2. cikk: Kiberpolitikai kérdésekkel kapcsolatos együttműködés

               1.Amennyiben kölcsönös érdekükben áll, a Felek együttműködnek a kiberpolitikai kérdések terén a bevált gyakorlatok megosztása és a nyitott, szabad, stabil, békés és biztonságos kibertér előmozdítására és védelmére irányuló, együttműködésen alapuló gyakorlati cselekvések révén, amelyek a hatályos nemzetközi jog, valamint a felelősségteljes állami magatartásra vonatkozó normák és regionális kiberbiztonsági bizalomépítő intézkedések alkalmazásán alapulnak.

               2.A Felek törekednek továbbá arra, hogy együttműködjenek a megfelelő nemzetközi szervekben és fórumokon, valamint arra, hogy megerősítsék a globális kiberrezilienciát és fokozzák a harmadik országok képességét a kiberbűnözés elleni hatékony küzdelem terén.

               CYB.3. cikk: Az Európai Unió számítógépes vészhelyzeteket elhárító csoportjával folytatott együttműködés

               Az Európai Unió számítógépes vészhelyzeteket elhárító csoportja (a továbbiakban: CERT-EU) irányítóbizottságának előzetes jóváhagyása esetén a CERT-EU és az Egyesült Királyság számítógépes vészhelyzeteket elhárító nemzeti csoportja önkéntesen, megfelelő időben és kölcsönösségi alapon együttműködik olyan információk megosztása érdekében, amelyek eszközökre és módszerekre – például technikákra, taktikákra, eljárásokra és a bevált gyakorlatokra –, valamint általános fenyegetésekre és sérülékenységekre vonatkoznak.

               CYB.4. cikk: Az (EU) 2016/1148 irányelv értelmében létrehozott együttműködési csoport konkrét tevékenységeiben való részvétel

               1.A kiberbiztonság terén folytatott együttműködés előmozdítása érdekében – és az uniós döntéshozatali folyamat autonómiájának biztosítása mellett – az Egyesült Királyság illetékes nemzeti hatóságai az együttműködési csoport elnökének – az Egyesült Királyság által is kérhető – felkérésére, a Bizottsággal egyeztetve részt vehetnek az együttműködési csoport következő tevékenységeiben:

               (a)a bevált gyakorlatok cseréje a hálózati és információs rendszerek biztonságának garantálása érdekében folytatott kapacitásépítés terén;

               (b)a hálózati és információs rendszerek biztonságával kapcsolatos gyakorlatokra vonatkozó információk cseréje;

               (c)a kockázatokkal és biztonsági eseményekkel kapcsolatos információk, tapasztalatok és bevált gyakorlatok megosztása;

               (d)a tájékoztatási tevékenységekkel, valamint az oktatási és képzési programokkal kapcsolatos információk és bevált gyakorlatok megosztása; valamint

               (e)a hálózati és információs rendszerek biztonságának kutatásával és fejlesztésével kapcsolatos információk és bevált gyakorlatok megosztása.

               2.Az együttműködési csoport és az Egyesült Királyság illetékes nemzeti hatóságai közötti információ- és tapasztalatcsere, vagy a bevált gyakorlatok megosztása önkéntes és – adott esetben – kölcsönös alapon zajlik.

               CYB.5. cikk: Az Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökséggel (ENISA) folytatott együttműködés

               1.A kiberbiztonság terén folytatott együttműködés előmozdítása érdekében – és az uniós döntéshozatali folyamat autonómiájának biztosítása mellett – az Egyesült Királyság az Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökség (a továbbiakban: ENISA) igazgatótanácsának – az Egyesült Királyság által is kérhető – felkérésére részt vehet az ENISA következő tevékenységeiben:

               (a)kapacitásépítés;

               (b)ismeretek és tájékoztatás; valamint

               (c)tudatosítás és oktatás.

               2.Az Egyesült Királyságnak az ENISA (1) bekezdésben említett tevékenységeiben való részvételére vonatkozó feltételeket – beleértve a megfelelő pénzügyi hozzájárulást is – az ENISA igazgatótanácsa által elfogadott, a Bizottság előzetes jóváhagyását igénylő és az Egyesült Királysággal megállapodásban kialakított munkamegállapodások határozzák meg.

               3.Az ENISA és az Egyesült Királyság közötti információ- és tapasztalatcsere, valamint a bevált gyakorlatok megosztása önkéntes és – adott esetben – kölcsönös alapon zajlik.

               ÖTÖDIK RÉSZ: AZ UNIÓS PROGRAMOKBAN VALÓ RÉSZVÉTEL, HATÉKONY ÉS EREDMÉNYES PÉNZGAZDÁLKODÁS ÉS PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK

               UNPRO.0.1. cikk: Hatály

               1.Ez a rész az Egyesült Királyság olyan uniós programokban, tevékenységekben és szolgáltatásokban való részvételére vonatkozik, amelyek esetében a Felek megállapodtak az Egyesült Királyság részvételében.

               2.Ez a rész nem alkalmazandó az Egyesült Királyságnak a kohéziós programokban az európai területi együttműködési célkitűzés keretében való részvételére, illetve a hasonló célt szolgáló egyéb programokban való részvételére, amely egy vagy több uniós intézménynek az adott programra vonatkozó jogi aktusa alapján történik.

               Az első bekezdésben említett programokban való részvételre vonatkozó feltételeket az alkalmazandó alap-jogiaktus és az annak alapján megkötött finanszírozási megállapodás határozza meg. A Felek az Egyesült Királyság e programokban való részvételére vonatkozóan a második fejezetben [Hatékony és eredményes pénzgazdálkodás] foglaltakhoz hasonló hatású rendelkezésekben fognak megállapodni.

               UNPRO.0.2. cikk: Fogalommeghatározások

               E rész alkalmazásában a következő fogalom-meghatározások alkalmazandók:

               (a)„alap-jogiaktus”:

               (I)egy vagy több uniós intézmény által elfogadott, programot vagy tevékenységet létrehozó olyan jogi aktus, amely jogalapot biztosít az intézkedésekhez és az uniós költségvetésbe beállított kapcsolódó kiadások megfelelő teljesítéséhez, illetve az uniós költségvetés által fedezett költségvetési biztosíték nyújtásához, beleértve az ilyen jogi aktusok módosításait, valamint az azokat kiegészítő vagy végrehajtó, valamely uniós intézmény által elfogadott jogi aktusokat is (kivéve a munkaprogramokat meghatározó jogi aktusokat); vagy

               (II)egy vagy több uniós intézmény által elfogadott olyan jogi aktus, amely uniós költségvetésből finanszírozott, programnak nem minősülő tevékenységet hoz létre;

               (b)„támogatási megállapodás”: az I. jegyzőkönyv szerinti uniós programokhoz és tevékenységekhez kapcsolódó, uniós források felhasználásáról szóló megállapodás, például vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodás, hozzájárulási megállapodás, pénzügyikeret-partnerségi megállapodás, finanszírozási megállapodás vagy garanciamegállapodás.

               (c)„az uniós program vagy tevékenység végrehajtására vonatkozó egyéb szabályok”: az Unió általános költségvetésére alkalmazandó (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletben
                  85
                (a továbbiakban: költségvetési rendelet), és a munkaprogramban vagy a pályázati felhívásokban vagy egyéb uniós odaítélési eljárásban meghatározott szabályok.

               (d)„Unió”: az Unió vagy az Európai Atomenergia-közösség, vagy – a szövegkörnyezettől függően – mindkettő;

               (e)„uniós odaítélési eljárás”: uniós támogatás odaítélésére vonatkozó olyan eljárás, amelyet az Unió, illetve olyan személy vagy szervezet indított, amely megbízatással rendelkezik uniós forrásokkal való gazdálkodásra;

               (f)„egyesült királysági jogalany”: bármely olyan jogalany (természetes személy, jogi személy vagy egyéb jogalany), aki/amely az alap-jogiaktussal összhangban részt vehet uniós program vagy tevékenység részét képező tevékenységekben, és aki/amely az Egyesült Királyságban rendelkezik lakóhellyel vagy székhellyel.

               1. fejezet: Az Egyesült Királyság részvétele az uniós programokban és tevékenységekben

               1. szakasz: Az uniós programokban való részvétel általános feltételei

               UNPRO.1.3. cikk: A részvétel megállapítása

               1.Az Egyesült Királyság részt vesz az I. jegyzőkönyvben [Az Egyesült Királyság részvételével zajló programok és tevékenységek] felsorolt uniós programokban, tevékenységekben – illetve kivételes esetben az uniós programok és tevékenységek részeiben –, amelyekben részt vehet, illetve ezekhez hozzájárul.

               2.Az I. jegyzőkönyvet a Felek közös egyetértésben állapítják meg, és azt az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottság fogadja el, illetve módosíthatja.

               3.Az I. jegyzőkönyv:

               (a)meghatározza azokat az uniós programokat és tevékenységeket – illetve kivételes esetben az uniós programok vagy tevékenységek részeit –, amelyekben az Egyesült Királyság részt vesz;

               (b)meghatározza a részvétel időtartamát, amely azt az időszakot jelöli, amelynek során az Egyesült Királyság és az egyesült királysági jogalanyok uniós támogatásra pályázhatnak, illetve amelynek során az Egyesült Királyság és az egyesült királysági jogalanyok megbízást kaphatnak uniós forrásokkal való gazdálkodásra;

               (c)meghatározza az Egyesült Királyság és az egyesült királysági jogalanyok részvételére vonatkozó konkrét feltételeket, beleértve az UNPRO.2.1. cikkben [Pénzügyi feltételek] meghatározott pénzügyi feltételek végrehajtására vonatkozó szabályokat, az UNPRO. 2.2. cikkben [A korrekciós mechanizmus hatálya alá tartozó programok] meghatározott korrekciós mechanizmusra vonatkozó szabályokat, valamint az uniós programok vagy tevékenységek végrehajtása céljából létrehozott struktúrákban való részvételre vonatkozó feltételeket. Ezeknek a feltételeknek összhangban kell lenniük e megállapodással, az alap-jogiaktusokkal, valamint az ilyen struktúrákat létrehozó, egy vagy több uniós intézmény által elfogadott jogi aktusokkal;

               (d)adott esetben meg kell határozniuk az Egyesült Királyságnak a pénzügyi eszközön vagy költségvetési biztosítékon keresztül végrehajtott uniós programokhoz nyújtandó hozzájárulás összegét, illetve adott esetben az erre vonatkozó, az UNPRO.2.3. cikkben [Pénzügyi eszközök vagy költségvetési garanciák révén végrehajtott programokkal kapcsolatos finanszírozás] említett különös szabályokat;

               UNPRO.1.4. cikk: A program szabályainak való megfelelés

               1.Az Egyesült Királyság az I. jegyzőkönyvben felsorolt uniós programokban és tevékenységekben, illetve azok egy részében az e megállapodásban az alap-jogiaktusokban és az uniós programok vagy tevékenységek végrehajtására vonatkozó egyéb szabályokban meghatározott feltételek mellett vesz részt.

               2.Az (1) bekezdésben említett feltételeknek magukban kell foglalniuk:

               (a)az egyesült királysági jogalanyokra vonatkozó támogathatósági feltételeket, illetve az Egyesült Királyságra vonatkozó egyéb támogathatósági feltételeket, különösen a származás, a tevékenység helye vagy az állampolgárság tekintetében;

               (b)a pályázatok benyújtására, értékelésére és kiválasztására, valamint az intézkedéseknek az egyesült királysági támogatható jogalanyok általi végrehajtására vonatkozó feltételeket.

               3.A (2) bekezdés b) pontjában említett feltételeknek egyenértékűnek kell lenniük a tagállamok támogatható jogalanyaira vonatkozó feltételekkel, kivéve az (1) bekezdésben említett feltételekben meghatározott, kellően indokolt kivételes eseteket. Bármelyik Fél felhívhatja az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottság figyelmét a kellően indokolt kizárások megvitatásának szükségességére.

               UNPRO.1.5. cikk: Részvételi feltételek

               1.Az Egyesült Királyságnak az UNPRO.0.1. [Hatály] cikkben említett uniós programokban és tevékenységekben vagy azok egy részében való részvételének feltétele az, hogy az Egyesült Királyság:

               (a)a belső jog keretein belül minden erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy megkönnyítse az e programok és tevékenységek vagy azok egy részének végrehajtásában részt vevő személyek — beleértve a diákokat, kutatókat, gyakornokokat vagy önkénteseket – belépését és tartózkodását;

               (b)– amennyiben az az Egyesült Királyság hatóságainak ellenőrzése alatt áll –, biztosítja, hogy az a) pontban említett személyek számára az Egyesült Királyságban a programok vagy tevékenységek végrehajtásához közvetlenül kapcsolódó szolgáltatásokhoz való hozzáférés feltételei – beleértve az esetleges díjakat is – azonosak legyenek az Egyesült Királyság állampolgárainak feltételeivel;

               (c)a minősített vagy nem minősített érzékeny adatok cseréjével vagy az azokhoz való hozzáféréssel járó részvétel tekintetében a megfelelő megállapodásokat összehangolja a FINPROV.6. cikkel [Minősített adatok és nem minősített érzékeny adatok].

               2.Az Egyesült Királyságnak az UNPRO.0.1. [Hatály] cikkben említett uniós programokban és tevékenységekben vagy azok egy részében való részvételével kapcsolatban az Unió és a tagállamok:

               (a)az uniós vagy a tagállami jog keretein belül minden erőfeszítést megtesznek annak érdekében, hogy megkönnyítsék az e programok és tevékenységek vagy azok egy részének végrehajtásában részt vevő egyesült királysági állampolgárok – beleértve a diákokat, kutatókat, gyakornokokat vagy önkénteseket – belépését és tartózkodását;

               (b)– amennyiben az az Unió és a tagállamok hatóságainak ellenőrzése alatt áll –, biztosítják, hogy az a) pontban említett egyesült királysági állampolgárok számára az Unióban a programok vagy tevékenységek végrehajtásához közvetlenül kapcsolódó szolgáltatásokhoz való hozzáférés feltételei — beleértve az esetleges díjakat is – azonosak legyenek az uniós állampolgárainak feltételeivel.

               3. Az I. jegyzőkönyv további, e cikkre hivatkozó különös feltételeket állapíthat meg, amelyek az Egyesült Királyságnak valamely uniós programban vagy tevékenységben vagy azok egy részében való részvételéhez szükségesek.

               4.Ez a cikk nem sérti az UNPRO.1.4. cikket [A program szabályainak való megfelelés].

               5.Ezenkívül ez a cikk és az UNPRO.3.1. cikk [Az Egyesült Királyság uniós programokban való részvételének az Unió általi felfüggesztése] nem sértik az Egyesült Királyság és Írország között a közös utazási területtel kapcsolatban kötött megállapodásokat sem.

               UNPRO.1.6. cikk: Az Egyesült Királyság részvétele a programok vagy tevékenységek irányításában

               1.Az Egyesült Királyság képviselői és szakértői, illetve az Egyesült Királyság által kijelölt szakértők megfigyelőként részt vehetnek az olyan bizottságok, valamint szakértői és egyéb hasonló csoportok ülésein, amelyek a tagállamok képviselőinek és szakértőinek, illetve a tagállamok által kijelölt szakértőknek a részvételével zajlanak, és amelyek az Európai Bizottságot segítik az Egyesült Királyságnak az UNPRO.0.1. cikke [Hatály] szerinti részvételével megvalósuló programok, tevékenységek vagy azok egy részének végrehajtásában és irányításában, illetve amelyeket az Európai Bizottság hozott létre az uniós jognak az ilyen programok, tevékenységek vagy azok egy részének vonatkozásában történő végrehajtása tekintetében, kivéve, ha az adott ülés olyan kérdéseket érint, amelyek kizárólag a tagállamokra tartoznak, illetve ha az adott ülés olyan programra vagy tevékenységre vonatkozik, amelyben az Egyesült Királyság nem vesz részt. Az Egyesült Királyság képviselői és szakértői, illetve az Egyesült Királyság által kijelölt szakértők nem lehetnek jelen a szavazás időpontjában. Az Egyesült Királyság tájékoztatást kap a szavazás eredményéről.

               2.Amennyiben a szakértőket vagy értékelőket nem állampolgárság alapján nevezik ki, az Egyesült Királyság állampolgárai nem zárhatók ki az állampolgárságuk alapján.

               3.Az (1) bekezdésben foglalt feltételek függvényében, az Egyesült Királyság képviselőinek az (1) bekezdésben említett üléseken, illetve a programok és tevékenységek végrehajtásával kapcsolatos egyéb üléseken való részvételére ugyanazon szabályoknak és eljárásoknak kell vonatkozniuk, mint a tagállamok képviselői esetében, különösen a felszólalási jogot, az információkhoz és dokumentumokhoz való hozzájutást (kivéve, ha az kizárólag a tagállamok számára fenntartott pontokat vagy olyan programot vagy tevékenységet érint, amelyben az Egyesült Királyság nem vesz részt), valamint az utazási és létfenntartási költségek megtérítését illetően.

               4. Az I. jegyzőkönyv további szabályokat határozhat meg a szakértők részvételére, valamint az Egyesült Királyságnak az I. jegyzőkönyvben meghatározott uniós programok és tevékenységek végrehajtása céljából létrehozott irányító testületekben és struktúrákban való részvételére vonatkozóan.

               2. szakasz: Az uniós programokban és tevékenységekben való részvétel finanszírozására vonatkozó szabályok

               UNPRO.2.1. cikk: Pénzügyi feltételek

               1.Az Egyesült Királyság vagy az egyesült királysági jogalanyok uniós programokban és tevékenységekben vagy azok egy részében való részvételének feltétele, hogy az Egyesült Királyság pénzügyileg hozzájáruljon az annak megfelelő, az Unió általános költségvetéséből nyújtott támogatás összegéhez.

               2.A pénzügyi hozzájárulás a következők összege:

               (a)részvételi díj; valamint

               (b)operatív hozzájárulás.

               3.A pénzügyi hozzájárulás egy vagy több részletben teljesített éves befizetés formáját ölti.

               4.Az UNPRO.8. cikk [Részvételi díj 2021 és 2026 között] sérelme nélkül a részvételi díj az éves operatív hozzájárulás 4 %-a, és azt nem lehet visszamenőlegesen kiigazítani, kivéve az UNPRO.3.1. cikk [Az Egyesült Királyság uniós programokban való részvételének az Unió általi felfüggesztése] (7) bekezdésének b) pontja szerinti felfüggesztéssel és az UNPRO.3.3. cikk [A programban vagy tevékenységben való részvétel felmondása egy uniós program jelentős módosítása esetén] (6) bekezdésének c) pontja szerinti felmondással kapcsolatban. 2028-tól kezdődően a részvételi díj mértékét az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottság módosíthatja.

               5.Az operatív hozzájárulás az operatív és támogatási kiadásokat fedezi, és mind a kötelezettségvállalási, mind pedig a kifizetési előirányzatok tekintetében kiegészíti a véglegesen elfogadott uniós költségvetésben a programok, tevékenységek, illetve kivételes esetben azok részei vonatkozásában megállapított összegeket, amelyekhez adott esetben külső címzett bevételként hozzáadódnak egyéb adományozóktól származó, nem az uniós programhoz vagy tevékenységhez nyújtott pénzügyi hozzájárulás formáját öltő összegek is, az I. jegyzőkönyvben foglaltaknak megfelelően.

               6.Az operatív hozzájárulás az Egyesült Királyság piaci áron számított bruttó hazai termékének és az Unió piaci áron számított bruttó hazai termékének arányaként meghatározott hozzájárulási kulcson alapul. Az alkalmazandó piaci áron számított GDP-k az azon év január 1-jén az Európai Unió Statisztikai Hivatala (a továbbiakban: EUROSTAT) által rendelkezésre bocsátott legfrissebb GDP-k, amelyben az éves kifizetésre sor kerül, amint az UNPRO.5.2. cikkben [Statisztikai együttműködés] említett megállapodás alkalmazandó, és e megállapodás szabályainak megfelelően. E megállapodás alkalmazása előtt az Egyesült Királyság GDP-je a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) által szolgáltatott adatok alapján megállapított GDP.

               7.Az operatív hozzájárulás összegét úgy kell kiszámítani, hogy a hozzájárulási kulcsot alkalmazzuk az adott évre vonatkozó, véglegesen elfogadott uniós költségvetésbe azon uniós programoknak és tevékenységeknek, illetve kivételesen azok egy részének finanszírozása céljából beállított eredeti kötelezettségvállalási előirányzatokra amelyeket az operatív hozzájárulás az (5) bekezdéssel összhangban megnövelt, amelyekben az Egyesült Királyság részt vesz.

               8.A valamely programra vagy tevékenységre, illetve annak egy részére vonatkozóan egy adott N évre meghatározott operatív hozzájárulás a következő években visszamenőlegesen kiigazítható felfelé vagy lefelé, az adott év kötelezettségvállalási előirányzataira tett költségvetési kötelezettségvállalások, azok jogi kötelezettségvállalások révén történő végrehajtása és a kötelezettségvállalások visszavonása alapján.

               Az első kiigazítást az N+1. évben kell elvégezni, amikor a kezdeti hozzájárulást felfelé vagy lefelé kell kiigazítani a kezdeti hozzájárulás és a kiigazított hozzájárulás különbségével, amelyet az N. év hozzájárulási kulcsának az alábbiak összegére történő alkalmazásával kell kiszámítani:

               (a)az N. évben az Európai Unió megszavazott költségvetése keretében engedélyezett kötelezettségvállalási előirányzatokra, valamint az újból rendelkezésre bocsátott visszavont kötelezettségvállalásoknak megfelelő kötelezettségvállalási előirányzatokra tett költségvetési kötelezettségvállalások összege; valamint

               (b)minden olyan külső címzett bevételi előirányzat, amely nem az I. jegyzőkönyvben meghatározott egyéb adományozók által az uniós programokhoz és tevékenységekhez nyújtott pénzügyi hozzájárulásokból származik, és amely az N. év végén rendelkezésre állt.

               Minden ezt követő évben mindaddig, amíg az N. évből származó kötelezettségvállalási előirányzatokból finanszírozott valamennyi költségvetési kötelezettségvállalást ki nem fizették vagy vissza nem vonták, és legkésőbb 3 évvel a program végét vagy az N. évnek megfelelő többéves pénzügyi keret végét követően – attól függően, hogy melyik következik be korábban – az Unió kiszámítja az N. évi hozzájárulás kiigazítását oly módon, hogy az Egyesült Királyság hozzájárulását az N. év hozzájárulási kulcsának az uniós költségvetésből finanszírozott N. évi kötelezettségvállalások minden évben visszavont kötelezettségvállalásaira való alkalmazásával vagy az ismét rendelkezésre álló kötelezettségvállalásokból kapott összeggel csökkenti.

               Amennyiben az I. jegyzőkönyvben meghatározott egyéb adományozók által nem az uniós programokhoz és tevékenységekhez nyújtott pénzügyi hozzájárulásokból származó külső címzett bevételi előirányzatokat törlik, az Egyesült Királyság hozzájárulását csökkenteni kell az N. évi hozzájárulási kulcsnak a törölt összegre történő alkalmazásával kapott összeggel.

               Az N+2. évben vagy az azt követő években, a második, harmadik és negyedik albekezdésben említett kiigazítások elvégzését követően az Egyesült Királyság N. évre vonatkozó hozzájárulását szintén csökkenteni kell egy olyan összeggel, amely az Egyesült Királyság N. évre vonatkozó hozzájárulásának és az alábbi aránynak a szorzatából adódik:

               (a)az N. évre vonatkozó jogi kötelezettségvállalások, amelyeket az N. évben rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatokból finanszíroznak, és amelyek olyan odaítélési versenyeljárásokból származnak,

               (I)amelyekből az Egyesült Királyságot és az egyesült királysági jogalanyokat kizárták, vagy

               (II)amelyek tekintetében az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottság az UNPRO.2.1a. cikkben [Kvázi kizárás támogatás-odaítélési versenyeljárásból] meghatározott eljárással összhangban úgy határozott, hogy az Egyesült Királyságot vagy egyesült királysági jogalanyokat kvázi kizárták, vagy

               (III)amelyek esetében a kérelmek benyújtási határideje lejárt az UNPRO.3.1. cikkben [Az Egyesült Királyság uniós programokban való részvételének az Európai Unió általi felfüggesztése] említett felfüggesztés alatt vagy az UNPRO.3.3. cikkben [A programban való részvétel felmondása egy uniós program jelentős módosítása esetén] említett megszüntetést követően, vagy

               (IV)amelyek esetében az Egyesült Királyság és az egyesült királysági jogalanyok részvétele az UNPRO.3.5. cikk [A pénzügyi növekmény felülvizsgálata] (3) bekezdésével összhangban korlátozott; valamint

               (b)az N. évi kötelezettségvállalási előirányzatokból finanszírozott jogi kötelezettségvállalások teljes összege.

               A jogi kötelezettségvállalások összegét úgy kell kiszámítani, hogy az N. évben tett összes költségvetési kötelezettségvállalásból levonjuk az N+1. évben e kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban visszavont kötelezettségvállalásokat.

               9.Az Unió kérésre az Egyesült Királyság rendelkezésére bocsátja azon, az Egyesült Királyság pénzügyi részvételére vonatkozó, költségvetési, számviteli, teljesítménnyel kapcsolatos, illetve értékelési információkat, amelyek az Unió költségvetési és mentesítésért felelős hatóságainak az Egyesült Királyság részvételével megvalósuló uniós programokra és tevékenységekre vonatkozóan a rendelkezésére állnak. Ezt a tájékoztatást az Unió és az Egyesült Királyság titoktartási és adatvédelmi szabályainak megfelelő figyelembevételével kell nyújtani, és az nem érinti azon információk körét, amelyeket az Egyesült Királyság e rész második fejezete [Hatékony és eredményes pénzgazdálkodás] alapján jogosult megismerni.

               10.Az Egyesült Királyság valamennyi hozzájárulását, az Unió valamennyi kifizetését, valamint a kifizetendő vagy a jövőben befolyó összegeket euróban kell megadni.

               11.E cikk (5) bekezdésére, valamint (8) bekezdésének második albekezdésére is figyelemmel, az e cikk végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat az UNPRO-1. melléklet [A pénzügyi feltételek végrehajtása] határozza meg. Az UNPRO-1. mellékletet az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottság módosíthatja.

               UNPRO.2.1a. cikk: Kvázi kizárás támogatás-odaítélési versenyeljárásból

               1.Amennyiben az Egyesült Királyság úgy ítéli meg, hogy a támogatás-odaítélési versenyeljárásban meghatározott bizonyos feltételek az egyesült királysági jogalanyok kvázi kizárását eredményezik, az Egyesült Királyság az érintett eljárás pályázatainak benyújtási határideje előtt értesíti az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottságot, és ezt megindokolja.

               2.Az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottság az érintett odaítélési eljárás során a pályázatok benyújtási határidejétől számított három hónapon belül megvizsgálja az (1) bekezdésben említett értesítést, feltéve, hogy az egyesült királysági jogalanyok részvételi aránya az érintett odaítélési eljárásban legalább 25 %-kal alacsonyabb, mint

               (a)az adott feltételt nem tartalmazó, az értesítést megelőző 3 évben indított hasonló odaítélési versenyeljárásokban részt vevő egyesült királysági jogalanyok átlagos részvételi aránya; vagy

               (b)hasonló odaítélési versenyeljárások hiányában az egyesült királysági jogalanyok átlagos részvételi aránya a program vagy adott esetben az előző program alapján indított valamennyi odaítélési versenyeljárásban a bejelentést megelőző három éven belül.

               3.Az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottság a (2) bekezdésben említett időszak végéig határoz arról, hogy az Egyesült Királyság által az (1) bekezdés alapján benyújtott indokolás és az érintett odaítélési eljárásban való tényleges részvételi arány fényében az Egyesült Királyság szervezeteit kvázi kizárták-e az érintett odaítélési eljárásból.

               4.A (2) és a (3) bekezdés alkalmazásában a részvételi arány az egyesült királysági jogalanyok által benyújtott pályázatok számának és az ugyanazon odaítélési eljárás keretében benyújtott összes pályázat számának az arányát jelenti.

               UNPRO.2.2. cikk: Az automatikus korrekciós mechanizmus hatókörébe tartozó programok

               1.Automatikus korrekciós mechanizmust kell alkalmazni azon uniós programok, tevékenységek vagy azok egy részének esetében, amelyek vonatkozásában az I. jegyzőkönyv ilyen automatikus korrekciós mechanizmus alkalmazásáról rendelkezik. Az automatikus korrekciós mechanizmus alkalmazása az I. jegyzőkönyvben meghatározott program vagy tevékenység azon részeire korlátozható, amelyeket versenypályázati felhívások tárgyát képező vissza nem térítendő támogatások révén hajtanak végre. Az I. jegyzőkönyv részletes szabályokat állapíthat meg a program vagy tevékenység azon részeinek azonosítására vonatkozóan, amelyekre az automatikus korrekciós mechanizmus alkalmazandó, illetve nem alkalmazandó.

               2.Az automatikus korrekció összege egy program, tevékenység vagy azok egy részének esetében az Egyesült Királyság vagy egyesült királysági jogalanyok tekintetében az adott naptári évben a kötelezettségvállalási előirányzatokból finanszírozott, ténylegesen vállalt jogi kötelezettségvállalások kiinduló összege és az Egyesült Királyság által ugyanazon időszakra vonatkozóan kifizetett, az UNPRO.2.1. cikk [Pénzügyi feltételek] 8. bekezdésének megfelelően korrigált, a támogatási kiadások nélkül számított kapcsolódó operatív hozzájárulás (amennyiben ez az összeg pozitív) különbsége.

               3.Az e cikk (2) bekezdésében említett minden olyan összeg, amely két egymást követő évben mindkét évben meghaladja az Egyesült Királyság által a programhoz nyújtott és az UNPRO.2.1. cikk [Pénzügyi feltételek] (8) bekezdése szerint korrigált hozzájárulás 8 %-át, az automatikus korrekciós mechanizmus keretében teljesítendő kiegészítő hozzájárulásként vagy bevételként az Egyesült Királyságot terheli mindkét évben.

               4.Az e cikk (2) bekezdésében említett jogi kötelezettségvállalások megfelelő összegének megállapítására vonatkozó részletes szabályokat – a konzorciumok esetét és az automatikus korrekció kiszámítását is beleértve – az I. jegyzőkönyv állapíthatja meg.

               UNPRO.2.3. cikk: Pénzügyi eszközök vagy költségvetési garanciák révén végrehajtott programokkal kapcsolatos finanszírozás

               1.Amennyiben az Egyesült Királyság olyan uniós programban, tevékenységben vagy azok egy részében vesz részt, amelyet pénzügyi eszköz vagy költségvetési biztosíték révén hajtanak végre, az Egyesült Királyság hozzájárulását az Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet X. címe alapján végrehajtott, az Unió költségvetéséből nyújtott pénzügyi eszközök vagy költségvetési biztosítékok révén végrehajtott programokhoz készpénzben kell biztosítani. A készpénzben befizetett összeg az uniós költségvetési biztosíték összegét, illetve a pénzügyi eszköz pénzügyi keretösszegét növeli.

               2.Amennyiben az Egyesült Királyság az 1. bekezdésben említett, az Európai Beruházási Bank Csoport által végrehajtott programban vesz részt, és az Európai Beruházási Bank Csoportnak olyan veszteségeket kell fedeznie, amelyekre az Unió általános költségvetése által nyújtott garancia nem nyújt fedezetet, az Egyesült Királyság e veszteségeknek az Egyesült Királyság piaci áron számított bruttó hazai terméke és a tagállamok, az Egyesült Királyság és a programban részt vevő bármely más harmadik ország piaci áron számított bruttó hazai termékének összege közötti aránynak megfelelő százalékát fizeti ki az Európai Beruházási Bank Csoportnak. Az alkalmazandó piaci áron számított bruttó hazai termék az azon év január 1-jén az EUROSTAT által rendelkezésre bocsátott legfrissebb GDP, amelyben a kifizetés esedékes, amint az UNPRO.5.2. cikkben [Statisztikai együttműködés] említett megállapodás alkalmazandó, és e megállapodás szabályainak megfelelően. E megállapodás alkalmazása előtt az Egyesült Királyság GDP-je az OECD által szolgáltatott adatok alapján megállapított GDP.

               3.Adott esetben az I. jegyzőkönyvben részletesen meg kell határozni e cikk végrehajtásának módozatait különösen annak biztosítása érdekében, hogy az Egyesült Királyság megkapja a költségvetési biztosítékokhoz és pénzügyi eszközökhöz nyújtott, fel nem használt hozzájárulások rá eső részét.

               3. szakasz: Az uniós programokban való részvétel felfüggesztése és felmondása

               UNPRO.3.1. cikk: Az Egyesült Királyság uniós programokban való részvételének az Unió általi felfüggesztése

               1.Az Unió e cikkel összhangban egyoldalúan felfüggesztheti az I. jegyzőkönyv alkalmazását egy vagy több uniós program, tevékenység vagy kivételesen azok egy része tekintetében, ha az Egyesült Királyság nem fizeti be pénzügyi hozzájárulását az e fejezet 2. szakaszával [Az uniós programokban való részvétel finanszírozására vonatkozó szabályok] összhangban, vagy ha az Egyesült Királyság jelentős változásokat vezet be az alábbi feltételek egyikében, amelyek akkor álltak fenn, amikor az Egyesült Királyságnak valamely programban, tevékenységben vagy kivételesen azok egy részében való részvételéről megállapodtak, és azokat felvették az I. jegyzőkönyvbe, és ha az ilyen változások jelentős hatást gyakorolnak azok végrehajtására:

               (a)az e programok és tevékenységek vagy azok egy részének végrehajtásában részt vevő személyek – beleértve a diákokat, kutatókat, gyakornokokat vagy önkénteseket – Egyesült Királyságba való belépésének és az ott való tartózkodásnak a feltételei megváltoznak. Ezt különösen akkor kell alkalmazni, ha az Egyesült Királyság e személyek Egyesült Királyságba való belépésének és az ott való tartózkodásnak a feltételei tekintetében belső jogában olyan változtatást vezet be, amely hátrányos megkülönböztetést jelent a tagállamok között.

               (b)változás következik be az e bekezdés a) pontjában említett személyekre vonatkozó pénzügyi terhekben – beleértve a díjakat is –, ami a program végrehajtásához szükséges tevékenységeik elvégzéséhez szükséges;

               (c)az UNPRO.1.5. cikk [Részvételi feltételek] (3) bekezdésében említett feltételek módosulnak.

               2.Az Unió értesíti az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottságot arról, hogy fel kívánja függeszteni az Egyesült Királyságnak az adott programban vagy tevékenységben való részvételét. Az Unió meghatározza a felfüggesztés hatályát, és megfelelően megindokolja azt. Amennyiben az Unió nem vonja vissza az értesítést, a felfüggesztés az Unió által küldött értesítés után 45 nappal lép hatályba. E cikk alkalmazásában a felfüggesztés hatálybalépésének időpontja minősül a felfüggesztés referencia-időpontjának.

               A felfüggesztés időszaka előtt és alatt az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottság megvitathatja, hogy milyen megfelelő intézkedésekkel lehetne megalapozni a felfüggesztés visszavonását. Amennyiben az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottság megállapodásra jut a felfüggesztésnek az első albekezdésben említett időszakon belüli megakadályozásáról, a felfüggesztés nem lép hatályba.

               Az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottság 45 napon belül minden esetben összeül, hogy megvitassa az ügyet.

               3.A felfüggesztés referencia-időpontjától kezdődően az Egyesült Királyság nem tekintendő a felfüggesztés által érintett uniós programban, tevékenységben vagy azok egy részében részt vevő országnak, és az Egyesült Királyság vagy az egyesült királysági jogalanyok a továbbiakban nem támogathatók az UNPRO.1.4. cikkben [A program szabályainak való megfelelés] és az I. jegyzőkönyvben meghatározott feltételek szerint azon uniós odaítélési eljárások keretében, amelyek az említett időpontig még nem fejeződtek be. Egy odaítélési eljárás akkor tekintendő befejezettnek, ha az eljárás eredményeként jogi kötelezettségvállalásokra került sor.

               4.A felfüggesztés nem érinti a felfüggesztés referencia-időpontja előtt vállalt jogi kötelezettségeket. E jogi kötelezettségvállalásokra továbbra is alkalmazandó ez a megállapodás.

               5.Az Egyesült Királyság értesíti az Uniót, amint úgy ítéli meg, hogy a részvételi feltételek ismét teljesülnek, és az Uniónak minden erre vonatkozó bizonyítékot benyújt.

               Az Unió ezen értesítéstől számított 30 napon belül megvizsgálja az ügyet, és e célból további bizonyítékok benyújtását kérheti az Egyesült Királyságtól. A kiegészítő bizonyítékok benyújtásához szükséges idő nem számítandó bele a vizsgálatra rendelkezésre álló teljes időszakba.

               Amennyiben az Unió azt állapítja meg, hogy a részvételi feltételek ismét teljesülnek, haladéktalanul értesíti az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottságot a felfüggesztés visszavonásáról. A felfüggesztés az értesítés időpontját követő napon lép hatályba.

               Amennyiben az Unió azt állapítja meg, hogy a részvételi feltételek nem teljesülnek, a felfüggesztés továbbra is hatályban marad.

               6.Az Egyesült Királyságot ismét az érintett uniós programban vagy tevékenységben részt vevő országként kell kezelni, és az Egyesült Királyság és az egyesült királysági jogalanyok az UNPRO.1.4. cikkben [A program szabályainak való megfelelés] és az I. jegyzőkönyvben meghatározott feltételek szerint ismét támogathatók az érintett uniós program vagy tevékenység keretében azon uniós odaítélési eljárások tekintetében, amelyeket a felfüggesztés visszavonásának hatálybalépése után, illetve – amennyiben a pályázatok benyújtási határideje még nem járt le – azt megelőzően indítottak.

               7.Abban az esetben, ha az Egyesült Királyság részvétele valamely programban, tevékenységben vagy azok egy részében felfüggesztésre kerül, az Egyesült Királyságnak a felfüggesztés időtartama alatt esedékes pénzügyi hozzájárulását a következőképpen kell megállapítani:

               (a)az Unió az operatív hozzájárulást az UNPRO.2.1. cikk [Pénzügyi feltételek] (8) bekezdése ötödik albekezdése a) pontjának iii. alpontjában leírt eljárással újraszámítja;

               (b)a részvételi díjat az operatív hozzájárulás kiigazításával összhangban kell kiigazítani.

               UNPRO.3.2. cikk: Az Egyesült Királyság uniós programokban való részvételének az Unió általi felmondása

               1.Amennyiben az Unió az UNPRO.3.1. cikk [Az Egyesült Királyság részvételének felfüggesztése] szerinti felfüggesztést az UNPRO.3.1. cikk [Az Egyesült Királyság uniós programokban való részvételének az Európai Unió általi felfüggesztése] 2. bekezdésében meghatározott referencia-időponttól számított egy évig nem vonta vissza, az Európai Unió:

               (a)újra áttekinti azokat a feltételeket, amelyek mellett felajánlhatja az Egyesült Királyságnak, hogy továbbra is részt vegyen az érintett uniós programokban és tevékenységekben vagy azok egy részében, és az I. jegyzőkönyv módosítása céljából az egyéves felfüggesztési időszak lejártától számított 45 napon belül javaslatot tesz e feltételekre az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottságnál. Amennyiben a szakbizottság további 45 napon belül nem állapodik meg ezekről az intézkedésekről, a felmondás az e bekezdés b) pontja szerint lép hatályba; vagy

               (b)e cikkel összhangban egyoldalúan megszünteti az I. jegyzőkönyv alkalmazását az érintett uniós programok, tevékenységek vagy azok egy része tekintetében, figyelembe véve az UNPRO.3.1. cikkben [Az Egyesült Királyság részvételének felfüggesztése] említett változásnak a program, tevékenység vagy kivételes esetben azok egy részének végrehajtására gyakorolt hatását vagy a be nem fizetett hozzájárulás összegét.

               2.Az Unió értesíti az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottságot arról, hogy az (1) bekezdés b) pontja szerint meg kívánja szüntetni az Egyesült Királyság egy vagy több uniós programban vagy tevékenységben való részvételét. Az Unió meghatározza a felmondás hatályát, és megfelelően megindokolja azt. Amennyiben az Unió nem vonja vissza az értesítést, a felmondás az Unió által küldött értesítés után 45 nappal lép hatályba. E cikk alkalmazásában a felmondás hatálybalépésének időpontja minősül a felmondás referencia-időpontjának.

               3.A felmondás referencia-időpontjától kezdődően az Egyesült Királyság nem tekintendő a felmondás által érintett uniós programban vagy tevékenységben részt vevő országnak, és az Egyesült Királyság vagy az egyesült királysági jogalanyok a továbbiakban nem támogathatók az UNPRO.1.4. cikkben [A program szabályainak való megfelelés] és az I. jegyzőkönyvben meghatározott feltételek szerint azon uniós odaítélési eljárások keretében, amelyek az említett időpontig még nem fejeződtek be. Egy odaítélési eljárás akkor tekintendő befejezettnek, ha az eljárás eredményeként jogi kötelezettségvállalásokra került sor.

               4.A felmondás nem érinti a felfüggesztésnek az UNPRO.3.1. cikk [Az Egyesült Királyság részvételének felfüggesztése] (2) bekezdésében említett referencia-időpontja előtt vállalt jogi kötelezettségeket. E jogi kötelezettségvállalásokra továbbra is alkalmazandó ez a megállapodás.

               5.Amennyiben az I. jegyzőkönyv vagy annak egy részének alkalmazása az érintett programok vagy tevékenységek vagy kivételesen azok egy része tekintetében felmondásra kerül:

               (a)a már vállalt jogi kötelezettségekkel kapcsolatos támogatási kiadásokat fedező operatív hozzájárulás továbbra is esedékes e jogi kötelezettségvállalások teljesítéséig vagy a jogi kötelezettségvállalás finanszírozásának alapjául szolgáló többéves pénzügyi keret végéig;

               (b)A következő években kizárólag az e bekezdés a) pontjában említett hozzájárulás nyújtható.

               UNPRO.3.3. cikk: A programban vagy tevékenységben való részvétel felmondása egy uniós program jelentős módosítása esetén

               1.Az Egyesült Királyság egyoldalúan felmondhatja az I. jegyzőkönyvben említett uniós programban vagy tevékenységben vagy annak egy részében való részvételét, amennyiben:

               (a)az uniós program vagy tevékenység alap-jogiaktusa olyan mértékben módosul, hogy a program vagy tevékenység célkitűzéseinek vagy a hozzá kapcsolódó intézkedéseknek a megváltozása következtében az Egyesült Királyságnak vagy az egyesült királysági jogalanyoknak az uniós programban vagy tevékenységben való részvételére vonatkozó feltételek lényegesen módosulnak; vagy

               (b)az UNPRO.2.1 [Pénzügyi feltételek] cikkben említett kötelezettségvállalási előirányzatok teljes összege az adott program vagy tevékenység vagy annak azon része, amelyben az Egyesült Királyság részt vesz, eredeti pénzügyi keretösszegéhez képest több mint 15 %-kal nő, és vagy a többéves pénzügyi keret megfelelő felső korlátja vagy az UNPRO.2.1 [Pénzügyi feltételek] cikk (5) bekezdésében említett külső bevételek összege a részvétel teljes időtartama alatt megnő; vagy

               (c)az Egyesült Királyságot vagy az egyesült királysági jogalanyokat megfelelő indokok alapján kizárják valamely program vagy tevékenység egy részében való részvételből, és ez a kizárás az uniós költségvetésben az adott programra vagy tevékenységre az N. évre vonatkozóan véglegesen elfogadott kötelezettségvállalási előirányzatok 10 %-át meghaladó összegű kötelezettségvállalási előirányzatot érint.

               2.E célból az Egyesült Királyság legkésőbb 60 nappal a módosításnak, az elfogadott éves költségvetésnek vagy annak módosításának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követően értesíti az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottságot az érintett uniós programmal vagy tevékenységgel kapcsolatos I. jegyzőkönyv felmondására irányuló szándékáról. Az Egyesült Királyság megindokolja, hogy miért véli úgy, hogy a módosítás lényegesen megváltoztatja a részvétel feltételeit. Az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottság az értesítés kézhezvételét követő 45 napon belül összeül, hogy megvitassa az ügyet.

               3.Amennyiben az Egyesült Királyság nem vonja vissza az értesítést, a felmondás az Egyesült Királyság által küldött értesítés után 45 nappal lép hatályba. E cikk alkalmazásában a felmondás hatálybalépésének időpontja minősül referencia-időpontnak.

               4.A referencia-időponttól kezdődően az Egyesült Királyság nem tekintendő a felmondás által érintett uniós programban vagy tevékenységben részt vevő országnak, és az Egyesült Királyság vagy az egyesült királysági jogalanyok a továbbiakban nem támogathatók az UNPRO.1.4. cikkben [A program szabályainak való megfelelés] és az I. jegyzőkönyvben meghatározott feltételek szerint azon uniós odaítélési eljárások keretében, amelyek az említett időpontig még nem fejeződtek be. Egy odaítélési eljárás akkor tekintendő befejezettnek, ha az eljárás eredményeként jogi kötelezettségvállalásokra került sor.

               5.A felmondás nem érinti a referencia-időpont előtt vállalt jogi kötelezettségeket. E jogi kötelezettségvállalásokra továbbra is alkalmazandó ez a megállapodás.

               6.Az érintett programok vagy tevékenységek e cikk szerinti felmondása esetén:

               (a)a már vállalt jogi kötelezettségekkel kapcsolatos támogatási kiadásokat fedező operatív hozzájárulás továbbra is esedékes e jogi kötelezettségvállalások teljesítéséig vagy a jogi kötelezettségvállalás finanszírozásának alapjául szolgáló többéves pénzügyi keret végéig;

               (b)az Unió a felmondás évének operatív hozzájárulását az UNPRO.2.1. cikk [Pénzügyi feltételek] (8) bekezdése ötödik albekezdése a) pontjának iii. alpontjában leírt eljárással újraszámítja. A következő években kizárólag az e cikk a) pontjában említett hozzájárulás nyújtható;

               (c)a részvételi díjat az operatív hozzájárulás kiigazításával összhangban kell kiigazítani.

               4. szakasz: Teljesítmény-felülvizsgálat és pénzügyi növekmény

               UNPRO.3.4. cikk: Teljesítmény-felülvizsgálat

               1.Az uniós program vagy tevékenység azon részeire, amelyekre az UNPRO.2.2. cikkben [Az automatikus korrekciós mechanizmus hatókörébe tartozó programok] említett korrekciós mechanizmus alkalmazandó, az e cikkben megállapított feltételekkel összhangban teljesítmény-felülvizsgálati eljárást kell alkalmazni.

               2.Az Egyesült Királyság kérheti az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottságot, hogy kezdje meg a teljesítmény-felülvizsgálati eljárást, amennyiben az UNPRO.2.2. cikk [Az automatikus korrekciós mechanizmus hatókörébe tartozó programok] (2) bekezdésében meghatározott módszerrel kiszámított összeg negatív, és amennyiben ez az összeg meghaladja az Egyesült Királyság által a programhoz vagy tevékenységhez nyújtott és az UNPRO 2.1. cikk [Pénzügyi feltételek] (8) bekezdése szerint korrigált megfelelő hozzájárulás 12 %-át.

               3.Az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottság a (2) bekezdésben említett kérelem benyújtásától számított három hónapon belül elemzi a teljesítménnyel kapcsolatos releváns adatokat, és jelentést fogad el, amelyben megfelelő intézkedéseket javasol a teljesítménnyel kapcsolatos kérdések kezelésére.

               Az első albekezdésben említett intézkedéseket a jelentés elfogadásától számított tizenkét hónapig kell alkalmazni. Az intézkedések alkalmazását követően a szóban forgó időszakra vonatkozó teljesítményadatok felhasználásával kell kiszámítani az Egyesült Királyság vagy az Egyesült Királyság jogalanyai tekintetében az adott naptári évben ténylegesen vállalt jogi kötelezettségek kiinduló összegei és az Egyesült Királyság által ugyanarra az évre kifizetett operatív hozzájárulás közötti különbséget.

               Ha a második albekezdésben említett különbség negatív és meghaladja az említett operatív hozzájárulás 16 %-át, az Egyesült Királyság:

               (a)45 nappal a felmondás tervezett napja előtt bejelentheti azon szándékát, hogy felmondja az uniós programban vagy az érintett program egy részében való részvételét, és az UNPRO.3.3. cikk [A programban vagy tevékenységben való részvétel felmondása egy uniós program jelentős módosítása esetén] (3)–(6) bekezdésével összhangban felmondhatja a részvételét; vagy

               (b)felkérheti az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottságot, hogy fogadjon el további intézkedéseket az alulteljesítés kezelésére, többek között az Egyesült Királyság érintett uniós programban való részvételének kiigazítása és az Egyesült Királyság által az említett program tekintetében a jövőben fizetendő pénzügyi hozzájárulások kiigazítása révén.

               UNPRO.3.5. cikk: A pénzügyi növekmény felülvizsgálata

               1.Az Egyesült Királyság bejelentheti az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottságnak, hogy ellenzi az adott uniós programhoz vagy tevékenységhez való hozzájárulásának összegét, ha az UNPRO.2.1. cikkben [Pénzügyi feltételek] említett kötelezettségvállalási előirányzatok teljes összege több mint 5 %-kal megemelkedik az adott uniós program vagy tevékenység eredeti pénzügyi keretösszegéhez képest, vagy a megfelelő felső határt vagy az UNPRO.2.1. cikk [Pénzügyi feltételek] (5) bekezdésében említett külső bevételek összegét a részvétel teljes időszakára vonatkozóan megemelték.

               2.Az (1) bekezdésben említett értesítést az elfogadott éves költségvetésnek vagy módosításának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 60 napon belül kell megtenni. Az értesítés nem érinti az Egyesült Királyságnak a hozzájárulás befizetésére vonatkozó kötelezettségét és az UNPRO.2.1. cikk [Pénzügyi feltételek] (8) bekezdésében említett korrekciós mechanizmus alkalmazását.

               3.Az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottság az e cikk (2) bekezdésében említett értesítés időpontjától számított három hónapon belül jelentést készít, megfelelő intézkedéseket javasol és dönt azok elfogadásáról. Ezek az intézkedések magukban foglalhatják az Egyesült Királyság és az egyesült királysági jogalanyok részvételének bizonyos típusú fellépésekre vagy odaítélési eljárásokra való korlátozását vagy adott esetben az I. jegyzőkönyv módosítását. Az Egyesült Királyság részvételének korlátozása az UNPRO.2.1. cikk [Pénzügyi feltételek] (8) bekezdésében említett kiigazítási mechanizmus alkalmazásában kizárásnak minősül.

               4.Amennyiben az UNPRO.3.3. cikk [A programban való részvétel felmondása egy uniós program jelentős módosítása esetén] (1) bekezdésének b) pontjában említett feltételek teljesülnek, az Egyesült Királyság az UNPRO.3.3. cikk [A programban való részvétel felmondása egy uniós program vagy tevékenység jelentős módosítása esetén] (2)–(6) bekezdésével összhangban felmondhatja az I. jegyzőkönyvben említett uniós programban való részvételét.

               2. fejezet: Hatékony és eredményes pénzgazdálkodás

               UNPRO.4.X-1. cikk: Hatály

               Ez a fejezet az I. és II. jegyzőkönyvben említett uniós programok keretébe tartozó uniós programokkal, tevékenységekkel és szolgáltatásokkal kapcsolatban alkalmazandó.

               1. szakasz: A pénzügyi érdekek védelme és visszafizettetés

               UNPRO.4.X. cikk: Tevékenység végzése a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás érdekében

               E fejezet alkalmazásában az Egyesült Királyság és az Unió e fejezetben említett hatóságai saját jogszabályaiknak és egyéb rendelkezéseiknek megfelelően szorosan együttműködnek egymással.

               Az Unió tisztviselői és vizsgálati szervei feladataiknak az Egyesült Királyság területén történő elvégzése során az Egyesült Királyság jogával összhangban járnak el.

               UNPRO.4.1. cikk: Felülvizsgálatok és ellenőrzések

               1.Az Európai Unió jogosult arra, hogy a releváns finanszírozási megállapodásokban vagy szerződésekben előírtak szerint, valamint egy vagy több uniós intézmény alkalmazandó jogi aktusaival összhangban technikai, tudományos, pénzügyi vagy egyéb felülvizsgálatokat és ellenőrzéseket végezzen az európai uniós támogatásban részesülő, az Egyesült Királyságban lakóhellyel rendelkező természetes személyeknél vagy ott letelepedett jogi személyeknél, valamint az európai uniós támogatás végrehajtásában részt vevő, az Egyesült Királyságban lakóhellyel rendelkező, illetve ott letelepedett harmadik feleknél. Ezeket a felülvizsgálatokat és ellenőrzéseket az Unió intézményeinek és szerveinek, különösen az Európai Bizottságnak és az Európai Számvevőszéknek az alkalmazottai vagy az Európai Bizottság által megbízott egyéb személyek végezhetik el az uniós jognak megfelelően.

               2.Az Unió intézményeinek és szerveinek, különösen az Európai Bizottságnak és az Európai Számvevőszéknek az alkalmazottai, valamint az Európai Bizottság által megbízott egyéb személyek megfelelő hozzáféréssel kell, hogy rendelkezzenek a helyiségekhez, a munkákhoz, az dokumentumokhoz (elektronikus vagy papíralapú, vagy mindkettő), valamint minden olyan információhoz, amely az (1) bekezdésben említett felülvizsgálatok és ellenőrzések elvégzéséhez szükséges. beleértve az ellenőrzött természetes vagy jogi személy vagy harmadik fél birtokában levő dokumentumoknak vagy adathordozók tartalmának a fizikai/elektronikus másolatához vagy kivonatához való jogot.

               3.Az Egyesült Királyság nem akadályozza és semmilyen módon nem nehezíti meg a (2) bekezdésben említett alkalmazottak és egyéb személyek számára, hogy az e cikkben említett feladataik ellátása céljából belépjenek az Egyesült Királyság területére, illetve az ellenőrzött személyek helyszíneire.

               4.Az Egyesült Királyság valamely programban vagy tevékenységben való részvételének felfüggesztése vagy felmondása, az e részben és/vagy az I. jegyzőkönyvben foglalt rendelkezések egy részének vagy egészének felfüggesztése vagy e megállapodás felmondása ellenére, az Unió által a felfüggesztés vagy felmondás hatálybalépése előtt vállalt, az Unió költségvetését végrehajtó jogi kötelezettségekkel kapcsolatos felülvizsgálatok és ellenőrzések a felfüggesztés vagy felmondás hatálybalépését követően is elvégezhetők, az egy vagy több európai uniós intézmény alkalmazandó jogi aktusaiban meghatározott feltételekkel és a kapcsolódó támogatási megállapodásokban vagy szerződésekben foglaltak szerint.

               UNPRO.4.2. cikk: Az Unió pénzügyi érdekeit sértő szabálytalanságok, csalások és egyéb bűncselekmények elleni küzdelem

               1.Az Európai Bizottság és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) felhatalmazást kap arra, hogy igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat – végezzen az Egyesült Királyság területén. Az Európai Bizottság és az OLAF ennek során az említett ellenőrzésekre, vizsgálatokra és igazgatási vizsgálatokra vonatkozó uniós jogi aktusokkal összhangban jár el.

               2.Az Egyesült Királyság illetékes hatóságai észszerű határidőn belül tájékoztatják az Európai Bizottságot vagy az OLAF-ot minden olyan tudomásukra jutott szabálytalansággal, illetve csalással vagy más jogellenes tevékenységgel kapcsolatos tényről vagy gyanúról, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit.

               3.Helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok végezhetők bármely olyan, az Egyesült Királyságban lakóhellyel rendelkező természetes személy, illetve ott székhellyel rendelkező jogi személy helyiségeiben, aki, illetve amely támogatási megállapodás vagy szerződés alapján uniós forrásokból részesül, valamint bármely olyan, az Egyesült Királyságban lakóhellyel, illetve székhellyel rendelkező harmadik fél helyiségeiben, aki, illetve amely európai uniós források felhasználásában részt vesz. Ezeket az ellenőrzéseket és vizsgálatokat az Európai Bizottság vagy az OLAF készíti elő és folytatja le, szoros együttműködésben az Egyesült Királyság által kijelölt egyesült királysági illetékes hatósággal. Annak érdekében, hogy segítséget nyújthasson, a kijelölt hatóságot a tárgy ellenőrzése és vizsgálata előtt észszerű határidőn belül értesíteni kell az ellenőrzések és vizsgálatok tárgyáról, céljáról és jogalapjáról. Ennek érdekében az Egyesült Királyság illetékes hatóságainak tisztviselői részt vehetnek a helyszíni ellenőrzéseken és vizsgálatokon.

               4.Az Európai Bizottság és az OLAF alkalmazottainak hozzáféréssel kell rendelkezniük minden olyan információhoz és dokumentációhoz (elektronikus vagy papíralapú, vagy mindkettő) a (3) bekezdésben említett műveletekre vonatkozóan, amelyek a helyszíni ellenőrzések és a vizsgálatok megfelelő lefolytatásához szükségesek. Az Európai Bizottság és az OLAF alkalmazottai a releváns dokumentumokat akár le is másolhatják.

               5.Az Európai Bizottság vagy az OLAF, valamint az Egyesült Királyság illetékes hatóságai eseti alapon hoznak döntést arról, hogy együttes helyszíni ellenőrzést, illetve vizsgálatot végeznek-e – azokban az esetekben is, amikor mindkét Fél illetékes az igazgatási vizsgálat lefolytatására.

               6.Ha a helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat alá vont érintett személy, szervezet vagy más harmadik fél nem tanúsít együttműködést, akkor az Egyesült Királyság hatóságai – a nemzeti szabályokkal és rendeletekkel összhangban eljárva – segítséget nyújtanak a Bizottság, illetve az OLAF számára ahhoz, hogy utóbbiak elláthassák a helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat lefolytatásával kapcsolatos feladataikat. E segítségnyújtásnak ki kell terjednie a nemzeti jog szerinti megfelelő óvintézkedések meghozatalára, így többek között a bizonyítékok megóvására vonatkozó intézkedésekre is.

               7.Az Európai Bizottság, illetve az OLAF tájékoztatja az Egyesült Királyság illetékes hatóságait az ilyen ellenőrzések és vizsgálatok eredményéről. Így különösen az Európai Bizottság, illetve az OLAF minden szabálytalanságra utaló, a helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat folyamán tudomására jutó tényről és gyanúról haladéktalanul értesíti az Egyesült Királyság hatóságát.

               8.Az Egyesült Királyság büntetőjoga alkalmazásának sérelme nélkül, az Európai Bizottság az uniós jog szerinti közigazgatási intézkedéseket és szankciókat foganatosíthat a programok vagy tevékenységek végrehajtásában részt vevő jogi, illetve természetes személyekkel szemben.

               9.E cikk megfelelő végrehajtása céljából az Európai Bizottság vagy az OLAF, valamint az Egyesült Királyság illetékes hatóságai rendszeres információcserét folytatnak és az e megállapodásban részes valamely Fél kérésére konzultálnak egymással, kivéve ha ezt az uniós jogszabályok vagy az Egyesült Királyság joga tiltja.

               10.Az OLAF-fal való hatékony együttműködés és információcsere elősegítése érdekében az Egyesült Királyság kapcsolattartó pontot jelöl ki.

               11.Az Európai Bizottság vagy az OLAF és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai közötti információcserének meg kell felelnie az alkalmazandó titoktartási követelményeknek. Az információcsere keretében megosztott személyes adatok védelmét a vonatkozó szabályokkal összhangban biztosítani kell.

               12.A LAW.MUTAS.114. cikk [Az illetékes hatóság fogalmának meghatározása] alkalmazhatóságának sérelme nélkül, amennyiben az Egyesült Királyság bármely állampolgára vagy az Egyesült Királyságban lakóhellyel rendelkező természetes személy vagy az Egyesült Királyságban letelepedett jogalanyok közvetlenül vagy közvetve uniós finanszírozásban részesülnek az I. jegyzőkönyvben felsorolt uniós programok és tevékenységek keretében, beleértve az ilyen uniós finanszírozás végrehajtásában részt vevő bármely harmadik felet is; az Egyesült Királyság hatóságai a vonatkozó jogszabályokkal és nemzetközi instrumentumokkal összhangban együttműködnek az ilyen támogatásokkal kapcsolatos, az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények elkövetői és bűnrészesei tekintetében történő nyomozásért és vádhatósági eljárás lefolytatásáért, valamint az említett személyek bíróság elé állításáért felelős uniós hatóságokkal, illetve európai uniós tagállami hatóságokkal annak érdekében, hogy utóbbiak elláthassák ezen feladataikat.

               UNPRO.4.3. cikk: Az UNPRO.0.1., az UNPRO.4.X-1., az UNPRO.4.1. [Felülvizsgálatok és ellenőrzések] és az UNPRO.4.2. [Az Unió pénzügyi érdekeit sértő szabálytalanságok, csalások és egyéb bűncselekmények elleni küzdelem] cikk módosításai

               Az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottság módosíthatja az UNPRO.4.1 [Felülvizsgálatok és ellenőrzések] és az UNPRO.4.2 [Az Unió pénzügyi érdekeit sértő szabálytalanságok, csalások és egyéb bűncselekmények elleni küzdelem] cikket, különösen egy vagy több uniós intézmény jogi aktusaiban bekövetkezett változások figyelembevétele érdekében.

               Az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottság módosíthatja az UNPRO.0.1. [Hatály] és az UNPRO.4.X-1. cikket [Hatály] annak érdekében, hogy a második fejezet alkalmazását más uniós programokra, tevékenységekre és szolgáltatásokra is kiterjessze.

               UNPRO.4.4. cikk: Behajtás és végrehajtási eljárás

               1.Az Európai Bizottság által elfogadott, államokon kívül bármely természetes vagy jogi személyre uniós programokból, tevékenységekből, intézkedésekből vagy projektekből fakadó követelések vonatkozásában vagyoni kötelezettségeket rovó határozatok az Egyesült Királyságban végrehajthatók. A határozatot az a nemzeti hatóság látja el végrehajtási záradékkal – az okirat valódiságának vizsgálatán kívül minden más alakiságot mellőzve –, amelyet az Egyesült Királyság erre a célra kijelöl. Az Egyesült Királyság megnevezi a Bizottság és az Európai Unió Bírósága számára a kijelölt nemzeti hatóságát. Az UNPRO.5.1. cikkel [Kommunikáció és információcsere] összhangban az Európai Bizottság jogosult az említett végrehajtható határozatokról közvetlenül értesíteni az Egyesült Királyságban lakóhellyel rendelkező, illetve letelepedett természetes és jogi személyeket. E határozatok végrehajtása az Egyesült Királyság jogszabályainak megfelelően történik.

               2.Az Európai Unió Bírósága által uniós programokkal, tevékenységekkel vagy azok egy részével kapcsolatos szerződésben vagy megállapodásban foglalt I. jegyzőkönyv szerinti választottbírósági kikötés alkalmazása keretében hozott ítéletek és végzések az Egyesült Királyságban az Európai Bizottságnak az e cikk (1) bekezdésében említett határozataival azonos módon végrehajthatók.

               3.Az Európai Unió Bírósága hatáskörrel rendelkezik a Bizottság által kiadott, az (1) bekezdésben említett határozat jogszerűségének felülvizsgálatára és a határozatok végrehajtásának felfüggesztésére. A végrehajtás szabálytalansága miatt benyújtott panaszok elbírálása azonban az Egyesült Királyság bíróságainak joghatósága alá tartozik.

               2. szakasz: Az uniós programok végrehajtására vonatkozó egyéb szabályok

               UNPRO.5.1. cikk: Kommunikáció és információcsere

               Az uniós programok vagy tevékenységek végrehajtásában vagy az azok felett gyakorolt ellenőrzésben részt vevő uniós intézmények és szervek jogosultak a közvetlen kommunikációra – az elektronikus rendszeren keresztüli kommunikációt is ideértve – bármely olyan, az Egyesült Királyságban lakóhellyel rendelkező természetes személlyel, illetve ott székhellyel rendelkező jogi személlyel, aki, illetve amely uniós forrásokból részesül, valamint bármely olyan, az Egyesült Királyságban lakóhellyel, illetve székhellyel rendelkező harmadik féllel, aki, illetve amely az uniós források felhasználásában részt vesz. Az ilyen személyek, szervezetek és harmadik felek közvetlenül benyújthatnak az Unió intézményeinek és szerveinek minden, az uniós programra vagy tevékenységre alkalmazandó uniós jogszabályok, valamint az adott program vagy tevékenység végrehajtása céljából kötött szerződések vagy támogatási megállapodások alapján általuk benyújtandó releváns információt és dokumentációt.

               UNPRO.5.2. cikk: Statisztikai együttműködés

               Az EUROSTAT, az Európai Unió statisztikai hivatala és az Egyesült Királyság Statisztikai Hatósága olyan megállapodást köthet, amely lehetővé teszi az együttműködést a vonatkozó statisztikai kérdésekben, és magában foglalja, hogy az Eurostat – az Egyesült Királyság Statisztikai Hatóságával egyetértésben – e rész alkalmazásában statisztikai adatokat szolgáltat az Egyesült Királyságról, beleértve különösen az Egyesült Királyság GDP-jére vonatkozó adatokat.

               3. fejezet: Az Egyesült Királyság hozzáférése az uniós programok keretében nyújtott szolgáltatásokhoz

                  UNPRO.6. cikk: A szolgáltatásokhoz való hozzáférésre vonatkozó szabályok

               1.Amennyiben az Egyesült Királyság az uniós programban vagy tevékenységben nem vesz részt az e rész 1. fejezete [Az Egyesült Királyság uniós programokban való részvétele] szerint, mindazonáltal igénybe veheti az uniós programok és tevékenységek keretében nyújtott szolgáltatásokat az e megállapodásban, az alap-jogiaktusokban és az uniós programok és tevékenységek végrehajtásával kapcsolatos bármely egyéb szabályban meghatározott feltételek szerint.

               2.A II. jegyzőkönyv [Az Egyesült Királyság hozzáférése bizonyos programok és tevékenységek keretében nyújtott szolgáltatásokhoz] adott esetben:

               (a)meghatározza azokat az uniós programok és tevékenységek keretében nyújtott szolgáltatásokat, amelyeket az Egyesült Királyság, valamint az egyesült királysági szervezetek igénybe vehetnek;

               (b)meghatározza az Egyesült Királyság és az egyesült királysági szervezetek általi igénybevételre vonatkozó egyedi feltételeket. Ezeknek a feltételeknek meg kell felelniük az e megállapodásban és az alap-jogiaktusokban meghatározott feltételeknek;

               (c)az esettől függően meghatározza az Egyesült Királyság pénzügyi vagy természetbeni hozzájárulását az uniós programok és tevékenységek keretében nyújtott szolgáltatásokhoz.

               3.A II. jegyzőkönyvet az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottság fogadja el, illetve módosíthatja.

               4.Az Egyesült Királyság, valamint az állami és magán űreszköz-tulajdonosok, és űreszközöket az Egyesült Királyságban vagy az Egyesült Királyságból üzemeltetők addig férhetnek hozzá az 541/2014 határozat 5. cikkének (1) bekezdése alapján e határozat 5. cikkének (2) bekezdése szerint nyújtott szolgáltatásokhoz, amíg a II. jegyzőkönyvbe hasonló hozzáférésre vonatkozó rendelkezéseket nem foglalnak, de legkésőbb 2021. december 31-ig.

               4. fejezet: [Felülvizsgálat]

               UNPRO.7. cikk: [Felülvizsgálati záradék]

               Az I. és a II. jegyzőkönyv alkalmazásának kezdete után négy évvel az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottság értékeli a jegyzőkönyvek végrehajtását az egyesült királyságbeli jogi személyeknek az I. és a II. jegyzőkönyv hatálya alá tartozó program, program részei, tevékenységek és szolgáltatások keretében végrehajtott közvetett és közvetlen intézkedésekben való részvételére vonatkozó adatok alapján.

               Az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottság bármely Fél kérésére megvitatja az Egyesült Királyságnak az I. és a II. jegyzőkönyvben felsorolt bármely programban vagy annak egy részében, illetve tevékenységben vagy szolgáltatásban való részvételét szabályozó feltételeket érintő bármely változtatást vagy javasolt változtatást, és szükség esetén javaslatot tehet a megfelelő, e megállapodás hatályán belüli intézkedésekre.

               5. fejezet: Részvételi díj 2021 és 2026 között

               UNPRO.8. cikk: Részvételi díj 2021 és 2026 között

               Az UNPRO.2.1. cikk [Pénzügyi feltételek] (4) bekezdésében említett részvételi díj értéke a 2021 és 2026 közötti időszakban a következő:

               – 2021-ben: 0,5 %;

               – 2022-ben: 1 %

               – 2023-ban: 1,5 %

               – 2024-ben: 2 %

               – 2025-ben: 2,5 %

               – 2026-ban: 3 %

               HATODIK RÉSZ: VITARENDEZÉS ÉS HORIZONTÁLIS RENDELKEZÉSEK

               I. cím: Vitarendezés

               1. fejezet: Általános rendelkezések

               INST.9. cikk: Célkitűzés

               E cím célja, hogy hatékony és eredményes mechanizmust hozzon létre a Felek között az e megállapodás és a kiegészítő megállapodások értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatban felmerülő viták elkerülésére és rendezésére abból a célból, hogy lehetőség szerint kölcsönösen elfogadott megoldás szülessen.

               INST.10. cikk: Hatály

               1.
                     E címet kell alkalmazni – a (2), (3), (4) és (5) bekezdésre is figyelemmel – az e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás rendelkezéseinek (a továbbiakban: vonatkozó rendelkezések) értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatban a Felek között felmerülő viták esetén.

               2.
                     A vonatkozó rendelkezések magukban foglalják e megállapodás és bármely kiegészítő megállapodás valamennyi rendelkezését, az alábbiak kivételével:

               (a)az I. cím első tárgyköre második része GOODS. 17. cikkének [Piacvédelmi eszközök] (1)–(6). bekezdése, valamint GOODS. 21. cikke [Kulturális javak];

               (b)TBT-X. melléklet [Gyógyszerek];

               (c)a második rész első tárgykörének VII. címe [Kis- és középvállalkozások];

               (d)a második rész első tárgykörének X. címe [Helyes szabályozási gyakorlatok és szabályozási együttműködés];

               (e)az 1. fejezet [Általános rendelkezések] LPFS.1.1. cikkének [Elvek és célkitűzések] (1), (2) és (4) bekezdése, valamint LPFS.1.2. cikkének [A szabályozáshoz való jog, az elővigyázatossági megközelítés, valamint a tudományos és műszaki információk] (1) és (3) bekezdése, a 2. fejezet [Versenypolitika], a 2. fejezet [Támogatások ellenőrzése] LPFS.3.9. cikke [Független hatóság vagy szerv és együttműködés] és LPFS.3.10. cikke [Bíróságok és törvényszékek]; valamint a második rész első tárgyköre XI. címének [A nyílt és tisztességes versenyt és a fenntartható fejlődést elősegítő egyenlő versenyfeltételek] 5. fejezete [Adózás], továbbá a második rész első tárgyköre XI. címe [A nyílt és tisztességes versenyt és a fenntartható fejlődést elősegítő egyenlő versenyfeltételek] 9. fejezete [Horizontális és intézményi kérdések] LPFS.9.4. cikkének [Az egyensúly helyreállítása] (4)–(9) bekezdése;

               (f)a harmadik rész [Bűnüldözési együttműködés és büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés], az e megállapodás egyéb rendelkezései által szabályozott helyzetekkel összefüggésben történő alkalmazás során is;

               (g)a negyedik rész [Tematikus együttműködés];

               (h)a hatodik rész [Vitarendezés és horizontális rendelkezések] II. címe [Az együttműködés alapja];

               (i)a hetedik rész FINPROV.10A. cikke [A személyes adatok Egyesült Királyságba történő továbbítására vonatkozó átmeneti rendelkezések]; valamint

               (j)a minősített információk cseréjére és védelmére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodás;

               3.
                     A partnerségi tanácsot bármelyik Fél igénybe veheti a (2) bekezdésben említett rendelkezésekből eredő kötelezettségekkel kapcsolatos vita rendezése céljából.

               4.
                     A (2) bekezdésben említett rendelkezésekre az INST.11. cikket [Kizárólagosság] kell alkalmazni.

               5.
                     Az (1) és a (2) bekezdés ellenére ez a cím nem alkalmazandó a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló jegyzőkönyv vagy annak mellékletei rendelkezéseinek egyedi esetekben történő értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatos vitákra.

               INST.11. cikk: Kizárólagosság

               A Felek vállalják, hogy az e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás rendelkezéseinek értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vitájuk rendezése érdekében nem folyamodnak az e megállapodásban előírtaktól eltérő vitarendezési mechanizmushoz.

               INST.12. cikk: A vitarendezési fórum megválasztása egy másik nemzetközi megállapodás szerinti, lényegében azonos kötelezettség esetén

               1.
                     Ha vita merül fel egy olyan intézkedéssel kapcsolatban, amely állítólagosan sérti az e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás szerinti valamely kötelezettséget, valamint egy másik olyan nemzetközi megállapodás – beleértve a WTO-egyezményt is – szerinti lényegében egyenértékű kötelezettséget, amelynek mindkét Fél részes fele, a jogorvoslatot kérő Fél választja meg, hogy melyik fórum előtt kívánja rendezni a vitát.

               2.
                     Amint a Fél megválasztotta a fórumot és vitarendezési eljárást kezdeményezett e címmel vagy egy másik nemzetközi megállapodással összhangban, ez a Fél nem kezdeményez ilyen eljárást a másik nemzetközi megállapodás szerint az (1) bekezdésben szereplő konkrét intézkedés tekintetében, kivéve, ha az elsőként választott fórum eljárásjogi vagy joghatósági problémák miatt nem tud határozni a kérdésben.

               3.
                     E cikk alkalmazásában:

               (a)az e cím szerinti vitarendezési eljárások úgy tekintendők, mint amelyeket valamelyik Félnek az INST.14. cikk [Választottbírósági eljárások] szerinti választottbíróság létrehozására irányuló kérelme alapján kezdeményeztek;

               (b)a WTO-egyezmény szerinti vitarendezési eljárást abban az esetben kell kezdeményezettnek tekinteni, ha az egyik Fél a WTO-egyezményben foglalt „Egyetértés a vitarendezés szabályairól és eljárásairól” 6. cikke értelmében választottbírói testület felállítását kérelmezte; valamint

               (c)a bármely más megállapodás szerinti vitarendezési eljárások akkor tekintendők kezdeményezettnek, ha az érintett megállapodás vonatkozó rendelkezései szerint kezdeményezték azokat.

               4.
                     A (2) bekezdés sérelme nélkül, e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás egyetlen rendelkezése sem zárja ki, hogy a Felek felfüggesszék a WTO Vitarendezési Testülete által vagy egy másik olyan nemzetközi megállapodás vitarendezési eljárásai alapján engedélyezett kötelezettségeket, amelynek a Felek részes felei. A WTO-egyezményre vagy a Felek közötti bármely más nemzetközi megállapodásra nem lehet hivatkozni annak megakadályozása érdekében, hogy az adott Fél felfüggessze az e cím szerinti kötelezettségeit.

               2. fejezet: Eljárás

               INST.13. cikk: Konzultációk

               1.
                     Ha az egyik Fél (a továbbiakban: panaszos Fél) úgy ítéli meg, hogy a másik Fél (a továbbiakban: ellenérdekű Fél) megszegte az e megállapodásból vagy bármely kiegészítő megállapodásból eredő valamely kötelezettségét, a Felek törekednek arra, hogy az ügyet jóhiszeműen folytatott konzultációk útján, kölcsönösen elfogadott megoldás elérése céljából rendezzék.

               2.
                     A panaszos Fél az ellenérdekű Félhez intézett írásbeli kérelem útján kérhet konzultációt. A panaszos Fél írásbeli kérelmében megjelöli a kérelem indokait, beleértve a szóban forgó intézkedések megnevezését és a kérelem jogalapját, valamint az általa alkalmazandónak ítélt vonatkozó rendelkezéseket.

               3.
                     Az ellenérdekű Fél haladéktalanul, de legkésőbb a kézbesítés időpontjától számított 10 napon belül válaszol a kérelemre. A konzultációkat a kérelem kézbesítésétől számított 30 napon belül személyesen vagy a Felek megállapodása szerinti egyéb kommunikációs eszköz útján kell megtartani. A Felek eltérő megállapodásának hiányában a személyes konzultációra az ellenérdekű Fél területén kerül sor.

               4.
                     A konzultáció a kérelem kézbesítésének napjától számított 30 napon belül lezártnak tekintendő, kivéve, ha a Felek a folytatásról döntenek.

               5.
                     Sürgősségi – többek között romlandó árukkal vagy szezonális árukkal vagy szolgáltatásokkal kapcsolatos – konzultációkra a kérelem kézbesítésétől számított 20 napon belül kerül sor. A konzultáció ezen a 20 napon belül lezártnak tekintendő, kivéve, ha a Felek a folytatásról döntenek.

               6.
                     Mindegyik Fél elegendő tényszerű információt szolgáltat ahhoz, hogy lehetővé tegye a szóban forgó intézkedés teljes körű vizsgálatát, beleértve annak vizsgálatát is, hogy az intézkedés hogyan befolyásolhatja e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás alkalmazását. Mindegyik Fél törekszik arra, hogy illetékes hatóságai azon munkatársainak részvételét biztosítsa, akik szakértelemmel rendelkeznek a konzultáció tárgyát illetően.

               7.
                     A második rész első tárgyköre I-VII. címétől, VIII. címe negyedik fejezetétől [Energia és nyersanyagok] és IX-XII címétől vagy hatodik tárgykörétől eltérő területet érintő vitákban a panaszos Fél kérésére az e cikk (3) bekezdésben említett konzultációkat egy szakbizottság vagy a partnerségi tanács keretében kell megtartani. A szakbizottság bármikor határozhat úgy, hogy az ügyet a partnerségi tanács elé utalja. A partnerségi tanács maga is foglalkozhat az üggyel. A szakbizottság vagy adott esetben a partnerségi tanács határozattal rendezheti a vitát. Az e cikk (3) bekezdésében említett időtartamokat kell alkalmazni. Az ülések helyszínét illetően a szakbizottság vagy adott esetben a partnerségi tanács eljárási szabályzata az irányadó.

               8.
                     A konzultációk és különösen a Felek által a konzultációk során közölt, bizalmasnak minősített információk és az általuk képviselt álláspontok bizalmasak, és nem sértik a Felek jogait a további eljárásokban.

               INST.14. cikk: Választottbírósági eljárás

               1.
                     A panaszos Fél a következő esetekben kérheti választottbíróság létrehozását:

               (a)az ellenérdekű Fél nem válaszol a konzultációra irányuló kérésre annak kézbesítését követő 10 napon belül;

               (b)a konzultációkra nem kerül sor az INST. 13. cikkének [Konzultációk] (3), (4) vagy (5) bekezdésében említett időtartamokon belül;

               (c)a Felek megállapodnak abban, hogy nem folytatnak konzultációkat; vagy

               (d)a konzultációkat kölcsönösen elfogadott megoldás elérése nélkül zárták le.

                2.
                     Választottbíróság létrehozására irányuló kérelmet az ellenérdekű Félhez intézett írásbeli kérelem útján kell benyújtani. Kérelmében a panaszos Fél kifejezetten megjelöli a szóban forgó intézkedést, és – a panasz jogalapjának egyértelmű bemutatásához elegendő módon – kifejti, hogy ez az intézkedés hogyan sérti a vonatkozó rendelkezéseket.

               INST.15. cikk: Választottbíróság létrehozása

               1.
                     A választottbíróság három választottbíróból áll.

               2.
                     A választottbíróság létrehozására irányuló kérelem kézbesítésétől számított legkésőbb 10 napon belül a Felek konzultálnak a választottbíróság összetételéről való megállapodás céljából.

               3.
                     Ha a Felek a (2) bekezdésben előírt határidőn belül nem jutnak megállapodásra a választottbíróság összetételéről, akkor mindegyik Fél a saját INST.27. cikk [A választottbírák jegyzéke] szerinti aljegyzékéből kinevez egy választottbírót legkésőbb öt nappal az e cikk (2) bekezdésben előírt határidő lejártát követően. Ha valamelyik Fél nem nevezett ki választottbírót az aljegyzékéből az említett határidőn belül, a partnerségi tanács felperes által delegált társelnöke sorsolás útján, legkésőbb az említett határidő lejártát követően öt nappal kiválaszt egy választottbírót annak a Félnek aljegyzékéből, amelyik elmulasztott választottbírót kinevezni. A partnerségi tanács felperes által delegált társelnöke a választottbíró sorsolással történő kiválasztását átruházhatja.

               4.
                     Ha a Felek az e cikk (2) bekezdésben előírt határidőn belül nem jutnak megállapodásra a választottbíróság elnökéről, a partnerségi tanács felperes által delegált társelnöke legkésőbb az említett határidő lejártát követően öt nappal sorsolás útján kiválasztja a választottbíróság elnökét az elnökök INST.27. cikk [A választottbírák jegyzéke] szerinti aljegyzékéből. A partnerségi tanács felperes által delegált társelnöke a választottbíróság elnökének sorsolással történő kiválasztását átruházhatja.

               5.
                     Amennyiben az e cikk (3) vagy (4) bekezdése szerinti kiválasztásig az INST.27. cikkben [A választottbírák jegyzéke] előírt jegyzékek bármelyikét nem állították össze, vagy azok nem tartalmaznak elegendő nevet, a választottbírákat sorsolás útján választják ki azon személyek közül, akiket valamelyik Fél vagy mindkét Fél hivatalosan javasolt az INST-X. mellékletnek [Eljárási szabályzat] megfelelően.

               6.
                     A választottbíróság létrehozásának időpontja az a nap, amelyen a három választottbíró közül az utolsó az INST-X. mellékletnek [Eljárási szabályzat] megfelelően értesítést küld a Feleknek kinevezésének elfogadásáról.

               INST.16. cikk: A választottbírákra vonatkozó követelmények

               1.Az összes választottbíró:

               (a)a jog és a nemzetközi kereskedelem terén – többek között a második rész első tárgykörének [Kereskedelem] I-VII. címe, VIII. címének negyedik fejezete [Energia és nyersanyagok] és IX-XII címe vagy hatodik tárgyköre [Egyéb rendelkezések] alá tartozó konkrét kérdésekben – vagy a jog területén és az e megállapodás és bármely kiegészítő megállapodás hatálya alá tartozó bármely egyéb kérdésben bizonyított szakértelemmel rendelkezik, továbbá az elnök esetében tapasztalattal rendelkezik a vitarendezési eljárások terén is;

               (b)nem kötődhet egyik Félhez sem, illetve nem fogadhat el azoktól utasítást;

               (c)egyéni minőségében jár el, és nem fogad el utasítást semmilyen szervezettől vagy kormánytól a vitarendezéshez kapcsolódó ügyeket illetően; valamint

               (d)megfelel az INST-X. mellékletnek [Magatartási kódex].]

               2.
                     A választottbíró olyan személy, akinek függetlenségéhez nem férhet kétség, aki rendelkezik a saját országában magas bírói tisztségbe történő kinevezéshez szükséges képesítéssel, vagy aki elismert szakértelemmel rendelkező jogtudós.

               3.
                     Tekintettel egy adott jogvita tárgyára, a Felek megállapodhatnak abban, hogy eltérnek az (1) bekezdés a) pontjában felsorolt követelményektől.

               INST.17. cikk: A választottbíróság feladatai

               A választottbíróság:

               (a)objektíven értékeli az előtte lévő ügyet, beleértve az ügy tényállásának tárgyilagos értékelését, valamint a szóban forgó intézkedések alkalmazhatóságát és azok összeegyeztethetőségét a hatálya alá tartozó rendelkezésekkel;

               (b)ítéleteiben és határozataiban megfogalmazza a ténybeli és jogi megállapításokat, valamint az általa tett bármely megállapítás mögött meghúzódó okokat; valamint

               (c)rendszeresen konzultál a Felekkel, és megfelelő lehetőségeket biztosít egy kölcsönösen elfogadott megoldás kidolgozásához.

               INST.18. cikk: Feladatmeghatározás

               1.
                     Amennyiben a Felek a választottbíróság létrehozását követően legkésőbb öt nappal nem jutnak ettől eltérő megállapodásra, a választottbíróság feladatmeghatározása a következőkre terjed ki:

               „e megállapodás vagy egy kiegészítő megállapodás vonatkozó rendelkezéseinek figyelembevételével megvizsgálni a választottbíróság létrehozására irányuló kérelemben említett ügyet, határozni a kérdéses intézkedésnek az INST.10. cikk [Hatály] rendelkezéseivel való összeegyeztethetőségéről, és meghozni az INST.20. cikk [A választottbíróság határozata] szerinti határozatot”.

               2.
                     Amennyiben a Felek az (1) bekezdésben említettektől eltérő feladatmeghatározásban állapodnak meg, az (1) bekezdésben említett határidőn belül értesítik a választottbíróságot az elfogadott feladatmeghatározásról.

               INST.19. cikk: Sürgősségi eljárások

               1.
                     Valamely Fél kérésére a választottbíróság legkésőbb a létrehozásától számított 10 napon belül határoz az ügy sürgősségéről.

               2.
                     Sürgős esetekben az INST.20. cikkben [A választottbíróság határozata] előírt határidő fele az ott előírt határidőnek.

               INST.20. cikk: A választottbíróság határozata

               1.
                     A választottbíróság a létrehozása után 100 napon belül időközi jelentést bocsát ki a Felek részére. Ha a választottbíróság úgy véli, hogy a fenti határidő nem tartható, a választottbíróság elnöke köteles a Feleket írásban értesíteni, jelezve a késedelem okait és az időközi jelentés választottbíróság általi kibocsátásának tervezett időpontját. A választottbíróság legkésőbb a létrehozása után 130 nappal – semmi estre sem ezt követően – időközi jelentést ad ki.

               2.
                     Az időközi jelentés kézbesítésétől számított 14 napon belül a Felek bármelyike írásban kérheti a választottbíróságot, hogy vizsgálja felül az időközi jelentés konkrétan meghatározott szempontjait. Bármelyik Fél észrevételeket tehet a másik Fél kérelmével kapcsolatban a kérelem kézbesítésétől számított hat napon belül.

               3.
                     Ha a (2) bekezdésben említett határidőn belül nem érkezik be írásbeli kérelem az időközi jelentés konkrétan meghatározott szempontjainak felülvizsgálatára, az időközi jelentés a választottbíróság határozatává válik.

               4.
                     A választottbíróság a létrehozása után 130 napon belül meghozza határozatát a Felek részére. Amikor a választottbíróság úgy véli, hogy a határidő nem tartható, annak elnöke köteles a Feleket írásban értesíteni, jelezve a késedelem okait és a határozat választottbíróság általi meghozatalának tervezett időpontját. A választottbíróság legkésőbb a létrehozása után 160 nappal – semmi estre sem ezt követően – meghozza határozatát.

               5.
                     A határozatnak tartalmaznia kell a Felek által az időközi jelentéssel kapcsolatban benyújtott bármely írásbeli kérelem megvitatását, és egyértelműen foglalkoznia kell a Felek észrevételeivel.

               6. Az egyértelműség érdekében az INST.17. cikkben [A választottbíróság feladatai], az INST.18. cikkben [Feladatmeghatározás], az INST.28. cikkben [A választottbírák leváltása], valamint az INST.29. cikk[A választottbíróság ítéletei és határozatai] (1), (3), (4) és (6) bekezdésében említett „határozat” vagy „határozatok” úgy értendők, hogy azok a választottbíróság időközi jelentésére is vonatkoznak.

               3. fejezet: Megfelelés

               INST.21. cikk: Megfelelőségi intézkedések

               1.
                     Amennyiben a választottbíróság az INST.20. cikk [A választottbíróság határozata] (1) bekezdésében említett ítéletében megállapítja, hogy az alperes megszegte az e megállapodásból vagy bármely kiegészítő megállapodásból eredő valamely kötelezettségét, e Fél megteszi a szükséges intézkedéseket a választottbíróság határozatával való azonnali megfelelés érdekében, hogy a vonatkozó rendelkezéseknek megfeleljen.

               2.
                     Az alperes legkésőbb a határozat meghozataláról számított 30 napon belül értesíti a felperest azokról az intézkedésekről, amelyeket a határozatnak való megfelelés érdekében hozott vagy meghozni szándékozik.

               INST.22. cikk: Észszerű időtartam

               1.
                     Amennyiben az azonnali teljesítés nem lehetséges, az alperes legkésőbb az INST.20. cikk [A választottbíróság határozata] (1) bekezdésében említett határozat kihirdetésétől számított 30 napon belül értesíti a felperest az INST.20. cikk [A választottbíróság határozata] (1) bekezdésében említett határozatnak való megfeleléshez szükséges észszerű időtartam hosszáról. A Felek törekednek arra, hogy megállapodjanak a megfeleléshez szükséges észszerű időtartam hosszáról.

               2.
                     Amennyiben a Felek nem állapodtak meg az észszerű időtartam hosszáról, a felperes legkorábban 20 nappal az (1) bekezdésben említett értesítés kézbesítését követően írásban kérheti, hogy az eredeti választottbíróság határozza meg az észszerű időtartam hosszát. A választottbíróság a kérelem kézbesítésétől számított 20 napon belül meghozza határozatát a Felek részére.

               3.
                     Az alperes az észszerű időtartam lejárta előtt legalább egy hónappal írásbeli értesítést küld a felperesnek az INST.20. cikk [A választottbíróság határozata] (1) bekezdésében említett határozatnak való megfelelés terén elért előrehaladásról.

               4.
                     A Felek megállapodhatnak az észszerű időtartam meghosszabbításáról.

               INST.23. cikk: Megfelelési felülvizsgálat

               1.
                     Az alperes legkésőbb az észszerű időtartam lejártakor értesíti a felperest minden olyan intézkedésről, amelyet az INST.X20. cikk [A választottbíróság határozata] (1) bekezdésében említett határozatnak való megfelelés érdekében hozott.

               2.
                     Amennyiben a Felek nem értenek egyet a megfelelés érdekében hozott intézkedések meglétével, vagy az intézkedéseknek a vonatkozó rendelkezésekkel való összhangjával kapcsolatban, a felperes írásban kérheti az eredeti választottbíróságtól, hogy döntsön az ügyben. A kérelemben a felperes megjelöli a szóban forgó intézkedést, és – a panasz jogalapjának egyértelmű bemutatásához elegendő módon – kifejti, hogy ez az intézkedés hogyan sérti a vonatkozó rendelkezéseket. A választottbíróság a kérelem kézbesítésétől számított 45 napon belül meghozza határozatát a Felek részére.

               INST.24. cikk: Ideiglenes jogorvoslatok

               1.
                     Az alperes a felperes kérésére és a vele folytatott konzultációt követően ideiglenes ellentételezésre vonatkozó ajánlatot nyújt be, amennyiben:

               (a)
                     az alperes értesíti a felperest arról, hogy az INST.20. cikk [A választottbíróság határozata] (1) bekezdésében említett határozatnak lehetetlen megfelelni; vagy

               (b)
                     az alperes az INST.21. cikkben [Megfelelőségi intézkedések] említett határidőn belül vagy az észszerű időtartam lejárta előtt nem küld értesítést a megfelelés érdekében hozott intézkedésekről; vagy

               (c)
                     a választottbíróság megállapítja, hogy a megfelelés érdekében nem hoztak intézkedést, vagy a megfelelés érdekében hozott intézkedés nem áll összhangban a vonatkozó rendelkezésekkel.

               2.
                     Az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában említett feltételek bármelyike esetén a felperes írásban értesítheti az alperest arról, hogy fel kívánja függeszteni a vonatkozó rendelkezések szerinti kötelezettségek alkalmazását, ha:

               (a)
                     a felperes úgy határoz, hogy nem nyújt be az (1) bekezdés szerinti kérelmet; vagy

               (b)
                     a Felek az észszerű időtartam lejártától vagy a választottbíróság INST.23. cikk [Megfelelőségi felülvizsgálat] szerinti határozatának kihirdetésétől számított 20 napon belül nem állapodnak meg az ideiglenes ellentételezésről, ha az (1) bekezdés szerinti kérelmet nyújtanak be.

               Az értesítésben meg kell határozni a kötelezettségek tervezett felfüggesztésének mértékét.

               3.  A kötelezettségek felfüggesztése a következő feltételek mellett történhet:

               (a) a második rész negyedik tárgyköre [A szociális biztonsági rendszerek koordinálása és a rövidtávú látogatásokra vonatkozó vízumok], a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló jegyzőkönyv vagy annak mellékletei, vagy az ötödik rész [Uniós programok] szerinti kötelezettségek e cikk alapján nem függeszthetők fel;

               (b) Az a) ponttól eltérve, az ötödik rész [Uniós programok] szerinti kötelezettségek kizárólag akkor függeszthetők fel, ha az INST.20. cikk [A választottbíróság határozata] (1) bekezdésében említett határozat az ötödik rész [Uniós programok] értelmezésére és végrehajtására vonatkozik;

               (c) az ötödik részen [Uniós programok] kívüli kötelezettségek nem függeszthetők fel, ha az INST.20. cikk [A választottbíróság határozata] (1) bekezdésében említett határozat az ötödik rész [Uniós programok] értelmezésére és végrehajtására vonatkozik; valamint

               (d) A második rész első tárgykörének II. címe [Szolgáltatások és beruházások] szerinti kötelezettségek e cikk alapján nem függeszthetők fel, kivéve, ha az INST.20. cikk [A választottbíróság határozata] (1) bekezdésében említett határozat a második rész első tárgykörének II. címe [Szolgáltatások és beruházások] szerinti kötelezettségek értelmezésére és végrehajtására vonatkozik.

               4.
                     Ha valamely Fél tartósan nem fel meg a Felek közötti korábbi megállapodás alapján létrehozott választottbíróság határozatának, a másik Fél felfüggesztheti az INST.10. cikk [Hatály] említett rendelkezések szerinti kötelezettségeit. A (3) bekezdés a) pontjában foglalt szabály kivételével, a meg nem megfelelés esetén rendelkezésre álló ideiglenes jogorvoslatokra és az ilyen intézkedések felülvizsgálatára vonatkozó valamennyi szabályt a korábbi megállapodás szabályozza.

               5.
                     A kötelezettségek felfüggesztése nem haladhatja meg a rendelkezések megsértése miatt bekövetkező hatálytalanítás vagy gyengítés mértékét.

               6.
                     Ha a választottbíróság megállapította a második rész első [Kereskedelem] vagy harmadik tárgykörének [Közúti közlekedés] megsértését, a felfüggesztés alkalmazható ugyanazon tárgykör más címeire is, amely tekintetében a választottbíróság megállapította a jogsértést, különösen, ha a felperes úgy ítéli meg, hogy a felfüggesztés hatékonyan ösztönözi a megfelelést.

               7.
                     Ha a választottbíróság megállapította a második rész második tárgykörének [Légi közlekedés] megsértését:

               (a) a felperesnek először ugyanazon címben foglalt kötelezettségek felfüggesztését kell kérnie, amely tekintetében a választottbíróság megállapította a jogsértést;

               (b) ha a felperes úgy ítéli meg, hogy nem megvalósítható vagy nem hatékony a kötelezettségek felfüggesztése ugyanazon cím vonatkozásában, amely tekintetében a választottbíróság megállapította a jogsértést, kérheti az ugyanazon tárgykörbe tartozó más címekben szereplő kötelezettségek felfüggesztését.

               8.
                     Ha a választottbíróság megállapította a második rész első tárgykörének [Kereskedelem], második tárgykörének [Légi közlekedés], harmadik tárgykörének [Közúti közlekedés], vagy ötödik tárgykörének [Halászat] megsértését, és a felperes úgy ítéli meg, hogy a körülmények eléggé súlyosak, és nem megvalósítható vagy nem hatékony a kötelezettségek felfüggesztése ugyanazon tárgykör vonatkozásában, amely tekintetében a választottbíróság megállapította a jogsértést, kérheti az egyéb vonatkozó rendelkezések szerinti kötelezettségek felfüggesztését.

               9.
                     A (7) bekezdés b) pontja és a (8) bekezdés szerinti esetben a felperes megindokolja döntését.

               10.
                     A felperes a (2) bekezdésben említett értesítés kézbesítésétől számított 10 nap elteltével felfüggesztheti a kötelezettségeket, kivéve, ha az alperes a (11) bekezdés szerinti kérelmet nyújtott be.

               11.
                     Ha az alperes úgy véli, hogy a kötelezettségek felfüggesztésének bejelentett mértéke meghaladja a rendelkezések megsértése miatt bekövetkező hatálytalanítás vagy gyengítés mértékét, vagy hogy nem tartották be a (7) bekezdés b) pontjában, a (8) bekezdésben vagy a (9) bekezdésben foglalt elveket és eljárásokat, a (10) bekezdésben meghatározott 10 napos határidő lejárta előtt írásban kérelmezheti az eredeti választottbíróságtól, hogy hozzon döntést az ügyben. A választottbíróság a kérelem dátumától számított 30 napon belül meghozza döntését a Felek részére a kötelezettségek felfüggesztésének mértékéről. A választottbíróság döntéshozataláig a kötelezettségek nem függeszthetők fel. A kötelezettségek felfüggesztésének összhangban kell lennie ezzel a határozattal.

               12.
                     A 11. cikk szerint eljáró választottbíróság nem a felfüggesztendő kötelezettségek jellegét vizsgálja, hanem azt határozza meg, hogy e felfüggesztés mértéke meghaladja-e a jogsértés által okozott hatálytalanításnak vagy gyengítésnek megfelelő szintet. Ha azonban ha választottbíróság elé utalt ügy magában foglalja azt a panaszt, miszerint nem tartották be a (7) bekezdés b) pontjában, a (8) bekezdésben vagy a (9) bekezdésben foglalt elveket és eljárásokat, a választottbíróság megvizsgálja ezt a panaszt. Amennyiben a választottbíróság megállapítja, hogy az említett elveket és eljárásokat nem tartották be, a felperes azokat az (7) bekezdés b) pontjával, a (8) bekezdéssel és a (9) bekezdéssel összhangban alkalmazza azokat. A felek a választottbíróság határozatát véglegesnek fogadják el, és nem kérelmeznek második választottbírósági eljárást. Ez a bekezdés semmilyen körülmények között nem késleltetheti azt az időpontot, amelytől kezdve a felperes jogosult felfüggeszteni az e cikk szerinti kötelezettségeit.

               13.
                     A kötelezettségek felfüggesztése vagy az e cikkben említett ellentételezés ideiglenes és nem alkalmazható az alábbiakat követően:

               (a)
                     a Felek az INST.31. cikk [Kölcsönösen elfogadott megoldás] értelmében kölcsönösen elfogadtak egy megoldást;

               (b)
                     a Felek megállapodtak abban, hogy a megfelelés érdekében hozott intézkedésnek köszönhetően az alperes megfelel a vonatkozó rendelkezéseknek; vagy

               (c)
                     a választottbíróság által a vonatkozó rendelkezésekkel összeegyeztethetetlennek ítélt, a megfelelés érdekében hozott intézkedéseket visszavonták vagy módosították annak érdekében, hogy az alperes megfeleljen az említett rendelkezéseknek.

               INST.25. cikk: Az ideiglenes jogorvoslatok elfogadását követően a megfelelés céljából hozott intézkedések felülvizsgálata

               1.
                     Az alperes értesíti a felperest minden olyan intézkedésről, amelyet a megfelelés érdekében a kötelezettségek felfüggesztését vagy az ideiglenes ellentételezés alkalmazását követően hozott. A (2) bekezdésben szereplő esetek kivételével a felperes az értesítés kézbesítésétől számított 30 napon belül véget vet a kötelezettségek felfüggesztésének. Azokban az esetekben, amikor ellentételezés alkalmazására került sor, a (2) bekezdésben szereplő esetek kivételével az alperes a megfelelésről szóló értesítés kézbesítésétől számított 30 napon belül megszüntetheti az ilyen ellentételezés alkalmazását.

               2.
                     Amennyiben a Felek az értesítés kézbesítésétől számított 30 napon belül nem állapodnak meg arról, hogy a bejelentett intézkedés szerint az alperes megfelel-e a vonatkozó rendelkezéseknek, a felperes írásban felkéri az eredeti választottbírói testületet, hogy hozzon döntést az ügyben. A választottbíróság a kérelem kézbesítésétől számított 46 napon belül meghozza döntését a Felek részére. Amennyiben a választottbíróság úgy határoz, hogy a megfelelés érdekében tett intézkedés megfelel a vonatkozó rendelkezéseknek, a kötelezettségek felfüggesztése vagy – adott esetben – az ellentételezés megszűnik. Adott esetben a kötelezettségek felfüggesztésének vagy az ellentételezésnek a mértékét a választottbíróság határozatának fényében kell kiigazítani.

               4. fejezet: Közös eljárási rendelkezések

               INST.26. cikk: Az információ beérkezése

               1.
                     Valamelyik Fél kérésére vagy saját kezdeményezésére a választottbíróság kérheti a Felektől a szükségesnek és megfelelőnek ítélt lényeges információkat. A Felek gyors és teljes körű választ adnak a választottbíróság minden ilyen információszolgáltatási kérésére.

               2.
                     Valamelyik Fél kérésére vagy saját kezdeményezésére a választottbíróság bármilyen megfelelőnek ítélt információt kérhet bármilyen forrásból. A választottbíróság ezenkívül az általa megfelelőnek ítélt módon és adott esetben a Felek által megállapított feltételek mellett szakértők véleményét is kérheti.

               3.
                     A választottbíróság az INST-X. mellékletnek [Eljárási szabályzat] megfelelően megvizsgálja az egyik Fél természetes személyei vagy az egyik Fél területén letelepedett jogi személyek amicus curiae beadványait.

               4.
                     A választottbíróság által e cikk alapján megszerzett információkat a Felek rendelkezésére kell bocsátani, és a Felek észrevételeket nyújthatnak be az említett információkkal kapcsolatban a választottbírósághoz.

               INST.27. cikk: A választottbírák jegyzéke

               1.
                     A partnerségi tanács legkésőbb az e megállapodás hatálybalépését követő 180 napon belül összeállítja azon személyek jegyzékét, akik az e megállapodás vagy annak kiegészítő megállapodásai hatálya alá tartozó konkrét ágazatokban szakértelemmel rendelkeznek, és akik hajlandók és képesek választottbíróság tagjaként szolgálni. A jegyzék legalább 15 személyt tartalmaz, és három aljegyzékből áll:

               (a)egy aljegyzék, amelyet az Unió javaslatai alapján állítottak össze;

               (b)egy aljegyzék, amelyet az Egyesült Királyság javaslatai alapján állítottak össze; valamint

               (c)egy aljegyzék azon személyekről, akik egyik Félnek sem állampolgárai, és akik a választottbíróság elnöki tisztségét töltik be.

               Minden egyes aljegyzéken legalább öt személy szerepel. A partnerségi tanácsnak biztosítania kell, hogy a jegyzéken mindig szerepeljen legalább ennyi személy.

               2.
                     A partnerségi tanács további jegyzékeket állíthat össze az e megállapodás vagy annak bármely kiegészítő megállapodása hatálya alá tartozó konkrét ágazatokban szakértelemmel rendelkező személyekről. A Felek egyetértésével e további jegyzékek felhasználhatók a választottbíróságnak az INST.15. cikk [Választottbíróság létrehozása] (3) és (5) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban történő összeállítására. A további jegyzékek két aljegyzékből állnak:

               (a)egy aljegyzék, amelyet az Unió javaslatai alapján állítottak össze; valamint

               (b)egy aljegyzék, amelyet az Egyesült Királyság javaslatai alapján állítottak össze.

               3.
                     Az (1) és a (2) bekezdésben említett jegyzék nem tartalmazhat olyan személyeket, akik az uniós intézmények, illetve valamely tagállam kormányának vagy az Egyesült Királyság kormányának tagjai, tisztviselői vagy egyéb alkalmazottai.

               INST.28. cikk: A választottbírák leváltása

               Ha az e cím szerinti vitarendezési eljárások során egy választottbíró nem tud részt venni, visszalép vagy le kell váltani, mert nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek, az INST.15. cikkben [Választottbíróság létrehozása] meghatározott eljárást kell alkalmazni. A határozat vagy ítélet kihirdetésének határidejét meg kell hosszabbítani az új választottbíró kinevezéséhez szükséges időtartamra.

               INST.29. cikk: A választottbíróság ítéletei és határozatai

               1.
                     A választottbíróság tanácskozásait bizalmasan kell kezelni. A választottbíróság minden erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy konszenzussal fogalmazza meg a határozatait és hozza meg az ítéleteit. Ha ez nem lehetséges, a választottbíróság többségi szavazással határoz. A választottbírák eltérő véleményeit semmiképpen sem fedik fel.

               2.
                     A választottbíróság határozatai és ítéletei kötelezők az Unióra és az Egyesült Királyságra nézve. A jelentések és ítéletek nem keletkeztetnek jogokat vagy kötelezettségeket természetes vagy jogi személyek tekintetében.

               3.
                     A választottbíróság határozatai és ítéletei nem bővíthetik, illetve nem korlátozhatják a Felek e megállapodás és bármely kiegészítő megállapodás szerinti jogait és kötelezettségeit.

               4.
                     Az egyértelműség érdekében a választottbíróság nem rendelkezik hatáskörrel az e megállapodást vagy bármely kiegészítő megállapodást állítólagosan sértő intézkedés valamely Fél belső joga szerinti jogszerűségének megállapítására. A választottbíróság által a Felek közötti vita eldöntésekor tett egyetlen megállapítás sem köti a Felek hazai bíróságait az adott Fél belső jogának értelmét illetően.

               4A.
                     Az egyértelműség érdekében a Felek bíróságai nem rendelkeznek joghatósággal a Felek között e megállapodás alapján felmerülő viták rendezésére.

               5.
                     A választottbíróság határozatait és ítéleteit mindegyik Fél nyilvánosan hozzáférhetővé teszi, a bizalmas információk védelme mellett.

               6.
                     A Felek által a választottbíróság elé terjesztett információkat az INST-X. MELLÉKLETBEN [Eljárási szabályzat] megállapított titoktartási szabályokkal összhangban kell kezelni.

               INST.30. cikk: A választottbírósági eljárás felfüggesztése és befejezése

               A Felek együttes kérelmére a választottbíróság bármikor felfüggeszti a munkáját a Felek által megállapított, tizenkét egymást követő hónapot meg nem haladó időtartamra. A Felek együttes írásbeli kérelmére a választottbíróság a felfüggesztési időszak vége előtt, illetve az egyik Fél írásbeli kérelmére a felfüggesztési időszak lejártakor folytatja a munkáját. A kérelmező Fél ennek megfelelően értesíti a másik Félt. Amennyiben valamely Fél a felfüggesztési időtartam lejártakor nem kérelmezi a választottbíróság munkájának folytatását, a választottbíróság felhatalmazása hatályát veszti, és a vitarendezési eljárás lezárul. A választottbíróság munkájának felfüggesztése esetén a vonatkozó időtartamok ugyanannyi idővel meghosszabbodnak, mint amennyi ideig a választottbíróság munkája szünetelt.

               INST.31. cikk: Kölcsönösen elfogadott megoldás

               5.A Felek bármikor kölcsönösen elfogadott megoldást találhatnak az INST.10. cikkben [Hatály] említett vitákra.

               6.Amennyiben a Felek kölcsönösen elfogadható megoldást találnak a testület eljárása során, a Felek közösen értesítik az ilyen megoldásról a választottbíróság elnökét. Az értesítéssel a választottbírósági eljárás lezárul.

               7.A megállapodás elfogadására a partnerségi tanács határozatával kerülhet sor. A kölcsönösen elfogadott megoldásokat nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni. A nyilvánosságra hozott változat nem tartalmazhat olyan információt, amelyet valamely Fél bizalmasként jelölt meg.

               8.Az egyes Felek a megállapított határidőn belül megteszik a kölcsönösen elfogadott megoldás végrehajtásához szükséges intézkedéseket.

               9.A végrehajtó Fél legkésőbb a megállapított határidő lejártának időpontjáig írásban tájékoztatja a másik Felet minden olyan intézkedésről, amelyet a kölcsönösen elfogadott megoldás végrehajtása érdekében hozott.

               INST.32. cikk: Időtartamok

               1.
                     Az e címben meghatározott valamennyi időtartamot napokban kell számítani, annak a cselekménynek a bekövetkezését követő naptól kezdődően, amellyel kapcsolatosan az időtartamot alkalmazzák.

               2.
                     Az e címben foglalt valamennyi időtartam a Felek kölcsönös megegyezésével módosítható.

               3.
                     A választottbíróság bármikor javasolhatja a Feleknek az e címben hivatkozott időtartamok módosítását, javaslata indokainak feltüntetésével.

               INST.34. cikk: Költségek

               1.
                     A választottbírósági eljárásban való részvételből eredő költségek esetében mindegyik Fél viseli saját költségeit.

               2.
                     A Felek közösen és egyenlő mértékben megosztják a szervezési ügyekből eredő költségeket, ideértve a választottbíróság tagjainak fizetendő díjazást és kiadásokat. A választottbírák díjazása összhangban van az INST-X. MELLÉKLETTEL [Eljárási szabályzat].

               INST.34A. cikk: Mellékletek

               1.
                     Az e címben meghatározott vitarendezési eljárásokra az INST-X. MELLÉKLETBEN [Eljárási szabályzat] meghatározott eljárási szabályzat az irányadó, és azokat az INST-X. MELLÉKLETTEL [Magatartási kódex] összhangban kell lefolytatni.

               2.
                     A partnerségi tanács módosíthatja az INST-X. MELLÉKLETET [Eljárási szabályzat] és az INST-X. MELLÉKLETET [Magatartási kódex].

               5. fejezet: Az egyoldalú intézkedésekre vonatkozó különös rendelkezések

               INST.34B. cikk: A korrekciós intézkedésekre és az egyensúly helyreállítására vonatkozó különleges eljárások

               1.
                     A második rész első tárgyköre XI. címének [A nyílt és tisztességes versenyt és a fenntartható fejlődést elősegítő egyenlő versenyfeltételek] 3. fejezete [Támogatások ellenőrzése] 3.12. cikkének [Korrekciós intézkedések], valamint 9. fejezete [Intézményi kérdések] 9.4. cikke [Az egyensúly helyreállítása] (2) és (3) bekezdésének alkalmazásában, ez a cím az e cikkben meghatározott módosításokkal alkalmazandó.

               2.
                     Az INST.15. cikktől [Választottbíróság létrehozása] és az INST-X. melléklettől [A vitarendezésre irányadó eljárási szabályzat] eltérve, ha a Felek két napon belül nem jutnak megállapodásra a választottbíróság összetételéről, a partnerségi tanács felperes által delegált társelnöke legkésőbb a kétnapos időszak lejártát követően egy nappal sorsolás útján kiválaszt egy választottbírót mindegyik Fél aljegyzékéből, és sorsolással kiválasztja a választottbíróság elnökét az elnökök INST.27. cikk [A választottbírák jegyzéke] szerint létrehozott aljegyzékéből. A partnerségi tanács felperes által delegált társelnöke a választottbíró vagy elnök sorsolással történő kiválasztását átruházhatja. Minden személy a kijelöléséről szóló értesítés időpontjától számított két napon belül megerősíti rendelkezésre állását mindkét fél felé. Az INST-X. melléklet [A vitarendezésre irányadó eljárási szabályzat] 10. szabályában említett szervezeti ülésre választottbíróság létrehozásától számított 2 napon belül kerül sor.

               3.
                     Az INST-X. melléklet [A vitarendezésre irányadó eljárási szabályzat] 11. szabályától eltérve, a felperes legkésőbb a választottbíróság létrehozásától számított hét napon belül benyújtja írásbeli beadványát. Az alperes legkésőbb a felperes írásbeli beadványának kézhezvételétől számított hét napon belül benyújtja írásbeli beadványát. A választottbíróság szükség szerint a vitarendezési eljárás bármely egyéb releváns határidejét kiigazítja a jelentés kellő időben történő kiadása érdekében.

               4.
                      Az INST.20. cikk [A választottbíróság határozata] nem alkalmazandó, és az e címben szereplő határozatra való hivatkozásokat

               (a)a XI. cím [A nyílt és tisztességes versenyt és a fenntartható fejlődést elősegítő egyenlő versenyfeltételek] 3. fejezete [Támogatások ellenőrzése] 3.12. cikkének [Korrekciós intézkedések] (10) bekezdésében; vagy

               (b)9.4. cikke [Az egyensúly helyreállítása] (3) bekezdésének c) pontjában említett határozatként kell érteni.

               5.
                     Az INST.23. cikk [Megfelelőségi felülvizsgálat] (2) bekezdésétől eltérve, a választottbíróság a kérelem kézbesítésétől számított 30 napon belül meghozza határozatát a Felek részére.

               INST.34C. cikk: A kötelezettségek felfüggesztése az LPFS.3.12. cikk (12) bekezdésének, a FISH.9. cikk (5) bekezdésének, valamint a FISH.14. cikk (7) bekezdésének alkalmazásában

               1.
                     A kötelezettségek felfüggesztésének mértéke nem haladja meg az e megállapodáson vagy valamely kiegészítő megállapodáson alapuló előnyök azon hatálytalanításának vagy gyengítésének mértékét, amely a korrekciós intézkedések hatálybalépésének napjától a választottbírósági határozat meghozatalának napjáig alkalmazott korrekciós intézkedések közvetlen következményeként valósul meg.

               2.
                     A kötelezettségek felfüggesztésének a felperes által kért mértékének és a kötelezettségek felfüggesztése választottbíróság által meghatározott mértékének a közvetlenül korrekciós intézkedés alkalmazásából eredő és konkrét árukat, szolgáltatókat, befektetőket vagy más gazdasági szereplőket érintő hatálytalanítást vagy gyengítést igazoló tényeken kell alapulnia, és nem támaszkodhat puszta állításokra, feltételezésekre vagy távoli lehetőségekre.

               3.
                     A hatálytalanított vagy gyengített előnyök felperes által kért vagy a választottbíróság által meghatározott mértéke:

               (a)nem tartalmaz büntető jellegű kártérítést, kamatot vagy nyereségtől vagy üzleti lehetőségekből származó feltételezett elesést;

               (b)csökkentendő az érintett szereplők vagy az érintett Fél által már kapott bármely előzetes vámvisszatérítéssel, kártérítéssel vagy más formájú ellentételezéssel; valamint

               (c)nem terjed ki a hatálytalanításhoz vagy gyengítéshez az érintett Fél vagy bármely olyan személy vagy jogalany szándékos vagy gondatlan cselekedetével vagy mulasztásával okozott hozzájárulásra, akivel szemben a kötelezettségek tervezett felfüggesztése alapján korrekciót igényeltek.

               INST.34D. cikk:  A helyreállítási, korrekciós, kompenzációs és védintézkedésekre vonatkozó feltételek

               Ha valamely Fél intézkedést hoz a második rész első tárgyköre [Kereskedelem] XI. címe [A nyílt és tisztességes versenyt és a fenntartható fejlődést elősegítő egyenlő versenyfeltételek] kilencedik fejezete [Intézményi kérdések] harmadik fejezetének [Támogatások ellenőrzése] 3.12. cikke [Korrekciós intézkedések] vagy 9.4. cikke [Az egyensúly helyreállítása], harmadik tárgykörének [Közúti közlekedés] ROAD.11. cikke [Korrekciós intézkedések], ötödik tárgykörének FISH.9. cikke [Kompenzációs intézkedések a hozzáférés visszavonása vagy csökkentése esetén] vagy FISH.14. cikke [Korrekciós intézkedések és vitarendezés] vagy hatodik része III. címének INST.36. cikke [Biztosítékok] alapján, ez az intézkedése kizárólag az INST.10. cikk [Hatály] értelmében vett vonatkozó rendelkezések tekintetében alkalmazható, és értelemszerűen megfelel INST.24. cikk [Ideiglenes jogorvoslatok] (3) bekezdésben foglalt feltételeknek.

               II. cím: Az együttműködés alapja

               COMPROV.4. cikk: Demokrácia, jogállamiság és emberi jogok

               1.
                     A Felek továbbra is fenntartják a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartásának közös értékeit és elveit, amelyek hazai és nemzetközi politikáik alapját képezik. E tekintetben a Felek megerősítik, hogy tiszteletben tartják az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatát és azokat a nemzetközi emberi jogi szerződéseket, amelyeknek részes felei.

               2.
                     A Felek előmozdítják az ilyen közös értékeket és elveket a nemzetközi fórumokon. A Felek együttműködnek ezen értékek és elvek előmozdítása során, többek között harmadik országokkal vagy harmadik országokban is.

               COMPROV.5. cikk: Az éghajlatváltozás elleni küzdelem

               1.
                     A Felek úgy vélik, hogy az éghajlatváltozás egzisztenciális fenyegetést jelent az emberiségre nézve, és újból megerősítik az e fenyegetésre adott globális válasz megerősítése iránti elkötelezettségüket. Az Unió és az Egyesült Királyság bel- és külpolitikáját az ember által okozott éghajlatváltozás elleni küzdelem inspirálja, amely folyamatot az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye (UNFCCC) és különösen az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye Feleinek Konferenciája 21. ülésén elfogadott Párizsi Megállapodás (a továbbiakban: a Párizsi Megállapodás) részletez. Ennek megfelelően a Felek tiszteletben tartják a Párizsi Megállapodást és az UNFCCC által létrehozott eljárást, és tartózkodnak minden olyan tevékenységtől vagy mulasztástól, amely lényegesen meghiúsítaná a Párizsi Megállapodás céljait.

               2.
                     A Felek a nemzetközi fórumokon támogatják az éghajlatváltozás elleni küzdelmet, többek között azáltal, hogy más országokat és régiókat magasabb szintű üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentésre irányuló célok kitűzésére ösztönöznek.

               COMPROV.6. cikk: A tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni küzdelem

               1.
                     A Felek úgy vélik, hogy a nemzetközi stabilitást és biztonságot veszélyeztető tényezők közül az egyik legfenyegetőbb a tömegpusztító fegyverek (WMD) és hordozóeszközeik állami és nem állami szereplők körében való elterjedése.  Ezért a Felek megállapodnak abban, hogy a leszerelésről és a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló nemzetközi szerződések és megállapodások alapján fennálló, valamint egyéb vonatkozó nemzetközi kötelezettségeik teljes mértékű teljesítése és nemzeti végrehajtása révén együttműködnek, és hozzájárulnak a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemhez.

               2.
                     A Felek továbbá megállapodnak abban, hogy együttműködnek és közreműködnek a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemben a következők révén:

               (a)lépéseket tesznek valamennyi egyéb vonatkozó nemzetközi jogi eszköz aláírása, megerősítése vagy adott esetben az azokhoz való csatlakozás, illetve azok teljes körű végrehajtása érdekében; valamint

               (b)hatékony nemzeti exportellenőrzési rendszert hoznak létre, ellenőrzik a tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos áruk exportját és tranzitját, beleértve a kettős felhasználású technológiák esetében a tömegpusztító fegyverként való végfelhasználás ellenőrzését, valamint hatékony szankciókat helyeznek kilátásba az exportellenőrzés megsértése esetére.

               3.
                     A Felek megállapodnak abban, hogy rendszeres párbeszédet alakítanak ki e kérdésekről.

               COMPROV.7. cikk: Kézi- és könnyűfegyverek és egyéb hagyományos fegyverek

               1.
                     A Felek elismerik, hogy a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott gyártása, szállítása és forgalmazása, továbbá túlzott felhalmozása, helytelen kezelése, nem megfelelően védett készletei és ellenőrizetlen elterjedése továbbra is komoly fenyegetést jelentenek a békére és a nemzetközi biztonságra.

               2.
                     A Felek megállapodnak abban, hogy tiszteletben tartják és teljes mértékben végrehajtják a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelmének kezelésével kapcsolatos, a hatályos nemzetközi megállapodások és az ENSZ Biztonsági Tanácsának határozatai alapján rájuk háruló kötelezettségeket, valamint az e területen alkalmazandó nemzetközi jogi okmányok – köztük a SALW tiltott kereskedelme minden formájának megelőzéséről, leküzdéséről és megszüntetéséről szóló ENSZ cselekvési program – keretében vállalt vonatkozó kötelezettségeiket.

               3.
                     A Felek elismerik azoknak a nemzeti ellenőrzőrendszereknek a jelentőségét, amelyek a hagyományos fegyverek meglévő nemzetközi normákkal összhangban történő átadásának az ellenőrzésére irányulnak. A Felek elismerik annak fontosságát, hogy az ilyen ellenőrzésekre felelősségteljes módon kerüljön sor, és azt is, hogy ezek az ellenőrzések hozzájárulnak a nemzetközi és a regionális békéhez, biztonsághoz és stabilitáshoz, az emberi szenvedés enyhítéséhez, valamint a hagyományos fegyverek tiltott célokra történő felhasználásának a megakadályozásához.

               4.
                     A Felek e tekintetben vállalják, hogy maradéktalanul végrehajtják a Fegyverkereskedelmi Szerződést és együttműködnek egymással a Szerződés keretében, többek között a Fegyverkereskedelmi Szerződés egyetemessé tételének az előmozdításában és annak elősegítésében is, hogy a Szerződést az összes ENSZ-tagállam teljes körűen végrehajtsa.

               5.
                     A Felek ezért megállapodnak a hagyományos fegyverek nemzetközi kereskedelmének szabályozására, illetve e szabályozás javítására, továbbá a fegyverek tiltott kereskedelmének megelőzésére, üldözésére és megszüntetésére irányuló erőfeszítéseik összehangolásában.

               6.
                     A Felek megállapodnak abban, hogy rendszeres párbeszédet alakítanak ki e kérdésekről.

               COMPROV.8. cikk: A nemzetközi közösséget érintő legsúlyosabb bűncselekmények

               1.
                     A Felek újólag megerősítik, hogy az egész nemzetközi közösséget érintő legsúlyosabb bűncselekmények nem maradhatnak büntetlenül, az ellenük való hatékony eljárást nemzeti szinten hozott intézkedésekkel és a nemzetközi együttműködés fokozásával kell biztosítani, bevonva a Nemzetközi Büntetőbíróságot is. A Felek megállapodnak abban, hogy teljes mértékben támogatják a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumának, valamint a hozzá kapcsolódó eszközöknek az egyetemességét és integritását.

               2.
                     A Felek megállapodnak abban, hogy rendszeres párbeszédet alakítanak ki e kérdésekről.

               COMPROV.9. cikk: Terrorizmus elleni küzdelem

               1.
                     A Felek kétoldalú, regionális és nemzetközi szinten együttműködnek a terrorcselekmények valamennyi formájának és megnyilvánulásának megelőzése és az azokkal szembeni küzdelem érdekében, tiszteletben tartva a nemzetközi jogot, ezen belül adott esetben a terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos nemzetközi megállapodásokat, a nemzetközi humanitárius jogot és az emberi jogok nemzetközi jogát, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmányának alapelveit.

               2.
                     A Felek fokozzák a terrorizmus elleni küzdelem terén folytatott együttműködést, beleértve az erőszakos szélsőségesség és a terrorizmus finanszírozásának megelőzését és leküzdését közös biztonsági érdekeik előmozdítása céljából, figyelembe véve az Egyesült Nemzetek terrorizmus elleni globális stratégiáját és az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának vonatkozó határozatait, a büntetőügyekben folytatott bűnüldözési és igazságügyi együttműködés, valamint a hírszerzési információk cseréjének sérelme nélkül.

               3.
                     A Felek megállapodnak abban, hogy rendszeres párbeszédet alakítanak ki e kérdésekről. E párbeszéd célja többek között az alábbiak előmozdítása és megkönnyítése:

               (a)a terrorfenyegetésre vonatkozó értékelések megosztása;

               (b)a terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos bevált módszerek és szakismeret cseréje;

               (c)operatív együttműködés és információcsere; valamint

               (d)többoldalú szervezetek keretében folytatott együttműködéssel kapcsolatos cserék.

               COMPROV.10. cikk: A személyes adatok védelme

               1.
                     A Felek megerősítik elkötelezettségüket a személyes adatok magas szintű védelmének biztosítása mellett. Törekednek arra, hogy együttműködjenek a magas szintű nemzetközi szabványok előmozdítása érdekében.

               2.
                     A Felek elismerik, hogy a magánszemélyeknek joguk van személyes adataik és magánéletük védelméhez, és az ezzel kapcsolatos magas szintű normák elősegítik a digitális gazdaság iránti bizalmat és a kereskedelem fejlődését, valamint a hatékony bűnüldözési együttműködés kulcsfontosságú eszközei. E célból a Felek vállalják, hogy saját vonatkozó jogszabályaik és egyéb rendelkezéseik keretében egyaránt tiszteletben tartják az e megállapodásban e joggal kapcsolatban vállalt kötelezettségeiket.

               3.
                     A Felek – vonatkozó jogszabályaik és egyéb rendelkezéseik tiszteletben tartása mellett – két- és többoldalú szinten együttműködnek egymással. Az együttműködés adott esetben magában foglalhatja a párbeszédet, a szakismeret cseréjét és a végrehajtással kapcsolatos együttműködést a személyes adatok védelme tekintetében.

               4.
                     Amennyiben e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás személyes adatok továbbításáról rendelkezik, az adattovábbításra az átadó Fél személyes adatok nemzetközi továbbítására vonatkozó szabályaival összhangban kerül sor. Az egyértelműség érdekében e bekezdés nem érinti e megállapodás személyes adatok továbbítására vonatkozó különös rendelkezéseinek, különösen a DIGIT.7. cikk [A személyes adatok és a magánélet védelme], a LAW.GEN.4 cikk [A személyes adatok védelme], valamint a hatodik rész [Vitarendezés] I. címének alkalmazását. Szükség esetén mindegyik Fél megtesz mindent annak érdekében, hogy – a személyes adatok nemzetközi továbbítására vonatkozó szabályainak tiszteletben tartása mellett – létrehozzák a személyes adatok továbbításához szükséges biztosítékokat, figyelembe véve a partnerségi tanácsnak az INST.1. cikk [Partnerségi tanács] (4) bekezdése h) pontja alapján megfogalmazott ajánlásait.

               COMPROV.11. cikk: Globális együttműködés közös érdekű gazdasági, környezeti és társadalmi kérdésekben

               1.
                     A Felek elismerik annak fontosságát, hogy a közös érdekű gazdasági, környezeti és társadalmi kérdésekben globális együttműködést folytassanak. Amennyiben közös érdekük, előmozdítják a közös problémák többoldalú megoldását.

               2.
                     Döntéshozatali autonómiájuk megőrzése mellett és e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás egyéb rendelkezéseinek sérelme nélkül a Felek törekednek arra, hogy együttműködjenek az olyan aktuális és felmerülő közös érdekű globális kérdésekben, mint a béke és biztonság, az éghajlatváltozás, a fenntartható fejlődés, a határokon átnyúló szennyezés, a környezetvédelem, a digitalizáció, a népegészségügy és a fogyasztóvédelem, az adózás, a pénzügyi stabilitás, valamint a szabad és tisztességes kereskedelem és beruházás. E célból törekednek arra, hogy folyamatos és hatékony párbeszédet tartsanak fenn, és összehangolják álláspontjaikat azokban a multilaterális szervezetekben és fórumokon, amelyekben a Felek részt vesznek, mint például az Egyesült Nemzetek Szervezete, a G7-csoport és a G20-csoport, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet, a Nemzetközi Valutaalap, a Világbank és a Kereskedelmi Világszervezet.

               COMPROV.12. cikk: Alapvető elemek

               A 4. cikk (1) bekezdése [Demokrácia, jogállamiság és emberi jogok], az 5. cikk (1) bekezdése [Az éghajlatváltozás elleni küzdelem] és a 6. cikk (1) bekezdése [A tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni küzdelem] az e megállapodással és a kiegészítő megállapodásokkal létrehozott partnerség alapvető elemeit képezik.

               III. cím: A kötelezettségek és a védintézkedések teljesítése

               INST.35. cikk: Alapvető elemként meghatározott kötelezettségek teljesítése

               1.
                     Ha valamelyik Fél úgy ítéli meg, hogy a másik Fél súlyos és lényeges mulasztást követett el a COMPROV.12. cikkben [Alapvető elemek] alapvető elemként meghatározott kötelezettségek teljesítésében, dönthet úgy, hogy teljesen vagy részben felmondja vagy felfüggeszti e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás alkalmazását.

               2.
                     Ezt megelőzően az e cikk alkalmazására hivatkozó Fél felkéri a partnerségi tanácsot, hogy haladéktalanul üljön össze azzal a céllal, hogy megfelelő időben kölcsönösen elfogadható megoldást találjon. Amennyiben a partnerségi tanácshoz benyújtott kérelem időpontjától számított 30 napon belül nem sikerül kölcsönösen elfogadható megoldást találni, a Fél meghozhatja az (1) bekezdésben említett intézkedéseket.

               3.
                     Az (1) bekezdésben említett intézkedéseket a nemzetközi jog teljes körű tiszteletben tartásával kell meghozni, és azoknak arányosaknak kell lenniük. Elsőbbséget élveznek azok az intézkedések, amelyek a legkevésbé zavarják e megállapodás és a kiegészítő megállapodások működését.

               4.
                     A Felek úgy vélik, hogy ahhoz, hogy egy helyzet a COMPROV.12. cikkben [Alapvető elemek] alapvető elemként meghatározott kötelezettségek teljesítésében súlyos és lényeges mulasztásnak minősüljön, annak súlyának és jellegének kivételesnek kell lennie, amely veszélyezteti a békét és a biztonságot, vagy nemzetközi következményekkel jár. Az egyértelműség érdekében e cikk alkalmazásában minden olyan cselekmény vagy mulasztás, amely érdemben meghiúsítja a Párizsi Megállapodás tárgyát és célját, súlyos és lényeges mulasztásnak minősül.

               INST.36. cikk: Védintézkedések

               1.            Súlyos és valószínűsíthetően tartósan fennálló gazdasági, társadalmi vagy környezeti, ágazati vagy regionális jellegű nehézségek esetén – beleértve a halászati tevékenységekkel és a halászattól függő közösségekkel kapcsolatos nehézségeket is – az érintett Fél egyoldalúan megfelelő védintézkedéseket tehet. Az ilyen védintézkedések a hatály és az időtartam tekintetében szigorúan a helyzet orvoslásához szükséges mértékre korlátozódnak. Azon intézkedéseket kell előnyben részesíteni, amelyek a megállapodás végrehajtását a legkevésbé zavarják.

               2.            Az érintett Fél haladéktalanul értesíti a másik Felet a partnerségi tanácson keresztül, és minden fontos információt a rendelkezésére bocsát. A Felek a partnerségi tanács keretében haladéktalanul konzultációkat kezdenek egy kölcsönösen elfogadott megoldás megtalálása érdekében.

               3.            Az érintett Fél csak a (2) bekezdés szerinti értesítés időpontjától számított egy hónapot követően teheti meg a védintézkedést, hacsak a (2) bekezdés szerinti konzultációs eljárást a Felek a megjelölt határidő lejárta előtt közösen le nem zárják. Amennyiben azonnali fellépést követelő kivételes körülmények kizárják az előzetes vizsgálat lehetőségét, úgy az érintett Fél azonnal megteheti a nehézségek kiküszöböléséhez feltétlenül szükséges védintézkedéseket célzó intézkedéseket.

               Az érintett Fél haladéktalanul értesíti a partnerségi tanácsot a meghozott intézkedésekről, és minden fontos információt a rendelkezésére bocsát.

               4.            Ha az érintett Fél által tett védintézkedés az egyensúly felbomlásához vezet az ebben a megállapodásban vagy bármely kiegészítő megállapodásban foglalt jogok és kötelezettségek között, akkor a másik Fél hozhat olyan arányos, az egyensúly helyreállítását célzó intézkedést, amely az egyensúlyhiány felszámolásához feltétlenül szükséges. Azon intézkedéseket kell előnyben részesíteni, amelyek a megállapodás végrehajtását a legkevésbé zavarják. A (2) és a (4) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó az egyensúly helyreállítását célzó intézkedésekre.

               5.            Az INST.13. cikk [Konzultációk] szerinti előzetes konzultáció igénybevétele nélkül bármelyik Fél kezdeményezheti az INST.14. cikkben [Választottbírósági eljárás] említett választottbírósági eljárást a másik Fél által az e cikk (1)–(5) bekezdés alkalmazásában hozott intézkedés megtámadása céljából.

               6.            Az (1) bekezdésben említett védintézkedések és az (5) bekezdésben említett, az egyensúly helyreállítását célzó intézkedések a kiegészítő megállapodással kapcsolatban is meghozhatók, kivéve, ha a kiegészítő megállapodás másként rendelkezik.

               HETEDIK RÉSZ: ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

                  FINPROV.1. cikk: Területi hatály

               1.
                     E megállapodás alkalmazandó:

               (a)azokra a területekre, amelyeken az Európai Unióról szóló szerződés, az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés alkalmazandó, az említett szerződésekben meghatározott feltételekkel; valamint

               (b)az Egyesült Királyság területére.

               2.
                     E megállapodás alkalmazandó a Guernsey Bailiffségre, a Jersey Bailiffségre és a Man-szigetre is, az e megállapodás második része hatodik tárgykörének[Egyéb rendelkezések] OTH.9. cikkében [Területi hatály] és ötödik tárgykörében [Halászat] meghatározott mértékben.

               3.
                     E megállapodás nem alkalmazandó Gibraltárra, és nem jár joghatással ezen a területen.

               4.
                     E megállapodás nem alkalmazandó azon tengerentúli területekre, amelyek különleges kapcsolatban állnak az Egyesült Királysággal: Anguilla; Bermuda; Brit Antarktiszi Terület; Brit Indiai-óceáni Terület; Brit Virgin-szigetek; Kajmán-szigetek; Falkland-szigetek; Montserrat; Pitcairn-, Henderson-, Ducie- és Oeno-szigetek; Szent Ilona, Ascension és Tristan da Cunha; Déli-Georgia és Déli-Sandwich-szigetek; valamint Turks- és Caicos-szigetek.

                  FINPROV.2. cikk: Kapcsolat más megállapodásokkal

               E megállapodás és bármely kiegészítő megállapodás az egyrészről az Egyesült Királyság, másrészről az Unió és az Európai Atomenergia-közösség közötti korábbi kétoldalú megállapodások sérelme nélkül alkalmazandó. A Felek újólag megerősítik az ilyen megállapodások végrehajtására vonatkozó kötelezettségüket.

                  FINPROV.3. cikk: Felülvizsgálat

               A Felek öt évvel e megállapodás hatálybalépését követően, majd azt követően ötévente közösen felülvizsgálják e megállapodás és a kiegészítő megállapodások végrehajtását, valamint az azokhoz kapcsolódó kérdéseket.

                  FINPROV.6. cikk: Minősített adatok és nem minősített érzékeny adatok

               A megállapodás vagy a kiegészítő megállapodások egy rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az előírja a Fél részére a minősített adatok közzétételét.

               Az e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás alapján a Felek által átadott vagy egymás között kicserélt minősített adatokat vagy anyagokat a minősített adatok cseréjére és védelmére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodással és az annak alapján kötött végrehajtási megállapodásokkal összhangban kell kezelni és védeni.

               A Felek megállapodnak a kezelési utasításokról az egymással megosztott, nem minősített érzékeny adatok védelmének biztosítása érdekében.

                  FINPROV.7. cikk: A megállapodás elválaszthatatlan részei

               1.
                     E megállapodás jegyzőkönyvei, mellékletei, függelékei és lábjegyzetei e megállapodás szerves részét képezik.

               2.
                     E megállapodás valamennyi melléklete, beleértve a függelékeit, szerves részét képezik annak a szakasznak, fejezetnek, címnek, tárgykörnek vagy jegyzőkönyvnek, amely az adott mellékletre hivatkozik, vagy amelyre az adott melléklet hivatkozik. Az egyértelműség érdekében:

               (a)Az INST-X. melléklet [A PARTNERSÉGI TANÁCS ÉS A BIZOTTSÁGOK ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA] az első rész III. címének [Intézményi rendelkezések] szerves részét képezi;

               (b)az ORIG-1. melléklet [BEVEZETŐ MEGJEGYZÉSEK A TERMÉKSPECIFIKUS SZÁRMAZÁSI SZABÁLYOKHOZ], az ORIG-2. melléklet [TERMÉKSPECIFIKUS SZÁRMAZÁSI SZABÁLYOK], az ORIG-2A. melléklet [SZÁRMAZÁS ALAPJÁN MEGÁLLAPÍTOTT KONTINGENSEK ÉS AZ ORIG-2. MELLÉKLET SZERINTI TERMÉKSPECIFIKUS SZÁRMAZÁSI SZABÁLYOK ALTERNATÍVÁI], az ORIG-2B. melléklet [AZ ELEKTROMOS AKKUMULÁTOROKRA ÉS AZ ELEKTROMOS JÁRMŰVEKRE VONATKOZÓ ÁTMENETI TERMÉKSPECIFIKUS SZÁRMAZÁSI SZABÁLYOK], az ORIG-3. melléklet [SZÁLLÍTÓI NYILATKOZAT], az ORIG-4. melléklet [A SZÁRMAZÁSMEGJELÖLŐ NYILATKOZAT SZÖVEGE], az ORIG-5. melléklet [EGYÜTTES NYILATKOZAT AZ ANDORRAI HERCEGSÉGRŐL] és az ORIG-6. melléklet [EGYÜTTES NYILATKOZAT A SAN MARINO KÖZTÁRSASÁGRÓL] a második rész I. címe második fejezetének [Származási szabályok] szerves részét képezik;

               (c)az SPS-1. melléklet [AZ SPS.19. CIKK d) PONTJÁBAN EMLÍTETT FELTÉTEL] a második rész első tárgyköre I. címe harmadik fejezetének [Állat- és növényegészségügyi intézkedések] szerves részét képezi;

               (d)a TBT-XX. melléklet [A TBT.9. CIKKÉNEK (4) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT, A NEM ÉLELMISZER JELLEGŰ TERMÉKEK BIZTONSÁGÁVAL ÉS A KAPCSOLÓDÓ MEGELŐZŐ, KORLÁTOZÓ ÉS KORREKCIÓS INTÉZKEDÉSEKKEL KAPCSOLATOS RENDSZERES INFORMÁCIÓCSERÉRE VONATKOZÓ MEGÁLLAPODÁS], a TBT-ZZ. melléklet [A TBT.9. CIKKÉNEK (5) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT, AZ ELŐÍRÁSOKNAK NEM MEGFELELŐ, NEM ÉLELMISZER JELLEGŰ ÉS A TBT 9. CIKKÉNEK (4) BEKEZDÉSE HATÁLYA ALÁ TARTOZÓKTÓL ELTÉRŐ TERMÉKEKET ILLETŐEN HOZOTT INTÉZKEDÉSEKKEL KAPCSOLATOS RENDSZERES INFORMÁCIÓCSERÉRE VONATKOZÓ MEGÁLLAPODÁS], a TBT-1. melléklet [GÉPJÁRMŰVEK, VALAMINT AZOK BERENDEZÉSEI ÉS ALKATRÉSZEI], a TBT-2. melléklet [GYÓGYSZEREK], a TBT-3. melléklet [VEGYI ANYAGOK], aTBT-4. melléklet [ÖKOLÓGIAI TERMÉKEK] és a TBT-5. melléklet [BORKERESKEDELEM] a második rész első tárgyköre I. címe negyedik fejezetének [A kereskedelem technikai akadályai] szerves részét képezik;

               (e)a CUSTMS-1. melléklet [ENGEDÉLYEZETT GAZDÁLKODÓK] a második rész első tárgyköre I. címe ötödik fejezetének [Vámügyek és a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése] szerves részét képezi;

               (f)a SERVIN-1. melléklet [MEGLÉVŐ INTÉZKEDÉSEK], a SERVIN-2. melléklet [JÖVŐBENI INTÉZKEDÉSEK], a SERVIN-3. melléklet [LETELEPEDÉSI CÉLLAL ÉRKEZŐ ÜZLETI LÁTOGATÓK, VÁLLALATON BELÜL ÁTHELYEZETT SZEMÉLYEK ÉS RÖVID IDŐSZAKRA ÉRKEZŐ ÜZLETI LÁTOGATÓK], a SERVIN-4. melléklet [SZERZŐDÉSES SZOLGÁLTATÓK ÉS FÜGGETLEN SZAKEMBEREK], a SERVIN-5. melléklet [TERMÉSZETES SZEMÉLYEK MOZGÁSA] és a SERVIN-6. melléklet [IRÁNYMUTATÁS A SZAKMAI KÉPESÍTÉSEK ELISMERÉSÉRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEKRŐL] a második rész első tárgyköre II. címének [Szolgáltatások és befektetések] szerves részét képezik;

               (g)a PPROC-1. melléklet [KÖZBESZERZÉS] a második rész első tárgyköre VI. címének [Közbeszerzés] szerves részét képezi;

               (h)az ENER-1. melléklet [ENERGIAHORDOZÓK, SZÉNHIDROGÉNEK ÉS NYERSANYAGOK], az ENER-2. melléklet [ENERGETIKAI ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI TÁMOGATÁSOK], az ENER-3. melléklet [A HARMADIK FELEK HOZZÁFÉRÉSE ÉS A TULAJDONJOGI SZÉTVÁLASZTÁS INFRASTRUKTÚRÁKRA VALÓ ALKALMAZÁSÁNAK MELLŐZÉSE] és az ENER-4. melléklet [A VILLAMOSENERGIA-RENDSZERÖSSZEKÖTŐ KAPACITÁS FELOSZTÁSA MÁSNAPI PIACI IDŐTÁVON] a második rész első tárgyköre VIII. címének [Energia] szerves részét képezik;

               (i)az ENER-2. melléklet [ENERGETIKAI ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI TÁMOGATÁSOK] a második rész első tárgyköre XI. címének [LPFOFCSD] szerves részét képezi;

               (j)az AVSAF-1. melléklet [ LÉGI ALKALMASSÁGI ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI TANÚSÍTÁS] és az AVSAF.12. cikkel [E cím mellékleteinek elfogadása és módosításai] összhangban elfogadott bármely melléklet a második rész második tárgyköre második címének [A légi közlekedés biztonsága] szerves részét képezi;

               (k)a ROAD-1. melléklet [KÖZÚTI ÁRUFUVAROZÁS] a második rész harmadik tárgyköre I. címének [Közúti árufuvarozás] szerves részét képezi;

               (l)a ROAD-2. melléklet [A MENETREND SZERINTI ÉS KÜLÖNCÉLÚ MENETREND SZERINTI NEMZETKÖZI JÁRATOKRA VONATKOZÓ ENGEDÉLY MINTÁJA], a ROAD-3. melléklet [A MENETREND SZERINTI ÉS KÜLÖNCÉLÚ MENETREND SZERINTI NEMZETKÖZI JÁRATOKRA VONATKOZÓ ENGEDÉLY IRÁNTI KÉRELEM MINTÁJA] és a ROAD-4. melléklet [MENETLEVÉLMINTA KÜLÖNJÁRATOKRA] a második rész harmadik tárgyköre II. címének [Közúti személyszállítás] szerves részét képezik;

               (m)[a FISH.1. melléklet, a FISH.2. melléklet, a FISH.3. melléklet és a FISH.4. melléklet [A VIZEKHEZ VALÓ HOZZÁFÉRÉSRŐL SZÓLÓ JEGYZŐKÖNYV] a második rész ötödik tárgykörének[Halászat] szerves részét képezik]];

               (n)a LAW-1. melléklet [A DNS-ADATOK, AZ UJJNYOMATOK ÉS A GÉPJÁRMŰ-NYILVÁNTARTÁSI ADATOK CSERÉJE] a harmadik rész II. címének [A DNS-adatok, az ujjnyomatok és a gépjármű-nyilvántartási adatok cseréje] szerves részét képezi;

               (o)a LAW-2. melléklet [UTAS-NYILVÁNTARTÁSI ADATÁLLOMÁNY] a harmadik rész III. címének [Az utas-nyilvántartási adatállomány továbbítása és kezelése] szerves részét képezi;

               (p)a LAW-3. melléklet [AZ EUROPOL HATÁSKÖRÉBE TARTOZÓ BŰNCSELEKMÉNYFORMÁK] a harmadik rész V. címének [Együttműködés az Europollal] szerves részét képezi;

               (q)a LAW-4. melléklet [AZ EUROJUST HATÁSKÖRÉBE TARTOZÓ SÚLYOS BŰNCSELEKMÉNYFORMÁK] a harmadik rész VI. címének [Együttműködés az Eurojusttal] szerves részét képezi;

               (r)a LAW-5. melléklet [ELFOGATÓPARANCS] a harmadik rész VII. címének [Átadás] szerves részét képezi;

               (s)a LAW-6. melléklet [A BŰNÜGYI NYILVÁNTARTÁSBÓL SZÁRMAZÓ INFORMÁCIÓK CSERÉJE – MŰSZAKI ÉS ELJÁRÁSI RÉSZLETSZABÁLYOK] a harmadik rész IX. címének [A bűnügyi nyilvántartásból származó információk cseréje] szerves részét képezi;

               (t)a LAW-7. melléklet [A TERRORIZMUS FOGALMA] a harmadik rész III. címének [Az utas-nyilvántartási adatállomány továbbítása és kezelése], VII. címének [Átadás] és XI. címének [Befagyasztás és elkobzás] szerves részét képezi;

               (u)a LAW-8. melléklet [BEFAGYASZTÁS ÉS ELKOBZÁS] a harmadik rész XI. címének [Befagyasztás és elkobzás] szerves részét képezi;

               (v)az UNPRO-1. melléklet [A PÉNZÜGYI FELTÉTELEK VÉGREHAJTÁSA [az UNPRO 2.1. cikk (11) bekezdése]] az ötödik rész [Az uniós programokban való részvétel, hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és pénzügyi rendelkezések] első fejezete 2. szakaszának [Az uniós programokban és tevékenységekben való részvétel finanszírozására vonatkozó szabályok] szerves részét képezi;

               (w)az INST-X. melléklet [A VITARENDEZÉSRE IRÁNYADÓ ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT] és az INST-X. melléklet [A VÁLASZTOTTBÍRÁK MAGATARTÁSI KÓDEXE] a hatodik rész I. címének [Vitarendezés] szerves részét képezik;

               (x)a MELLÉKLET A HOZZÁADOTTÉRTÉK-ADÓ TERÜLETÉN FOLYTATOTT KÖZIGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉSRŐL ÉS CSALÁS ELLENI KÜZDELEMRŐL, VALAMINT AZ ADÓKBÓL, VÁMOKBÓL ÉS ILLETÉKEKBŐL EREDŐ KÖVETELÉSEK BEHAJTÁSÁRA IRÁNYULÓ KÖLCSÖNÖS SEGÍTSÉGNYÚJTÁSRÓL SZÓLÓ JEGYZŐKÖNYVHÖZ a hozzáadottérték-adó területén folytatott közigzgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről, valamint az adókból, vámokból és illetékekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyv szerves részét képezi;

               (y)az SSC-1. melléklet [EGYES PÉNZBELI ELLÁTÁSOK, AMELYEKRE A JEGYZŐKÖNYV NEM ALKALMAZANDÓ], az SSC-2. melléklet [A HATÁR MENTI MUNKAVÁLLALÓ CSALÁDTAGJAI TERMÉSZETBENI ELLÁTÁSOKRA VALÓ JOGOSULTSÁGÁNAK KORLÁTOZÁSA], az SSC-3. melléklet [KIEGÉSZÍTŐ JOGOSULTSÁGOK AZ ILLETÉKES ÁLLAMBA VISSZATÉRŐ NYUGDÍJASOK RÉSZÉRE], az SSC-4. melléklet [OLYAN ESETEK, AMIKOR AZ ARÁNYOS SZÁMÍTÁSTÓL EL KELL TEKINTENI, VAGY AZ NEM ALKALMAZANDÓ], az SSC-5. melléklet [AZ SSC.49. CIKK [Azonos típusú ellátások halmozódása] ALKALMAZÁSÁT LEHETŐVÉ TEVŐ ELLÁTÁSOK ÉS MEGÁLLAPODÁSOK], az SSC-6. melléklet [A TAGÁLLAMOK ÉS AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁG JOGSZABÁLYAINAK ALKALMAZÁSÁRA VONATKOZÓ KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK], az SSC-7. melléklet [VÉGREHAJTÁSI RÉSZ] és az SSC-8. melléklet [AZ SSC.11. CIKK [KIKÜLDÖTT MUNKAVÁLLALÓK] ALKALMAZÁSÁRA VONATKOZÓ ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK] és ezek függelékei a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló jegyzőkönyv szerves részét képezik.

                  FINPROV.8. cikk: A megállapodás felmondása

               Ezt a megállapodást a Felek diplomáciai úton történő írásbeli értesítéssel felmondhatják. E megállapodás és bármely kiegészítő megállapodás az értesítés időpontját követő tizenkettedik hónap első napján hatályát veszti.

                  FINPROV.9. cikk: Hiteles szövegek

               Ez a megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, ír, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven. 2021. április 30-ig a megállapodás valamennyi nyelvi változatát végső jogi felülvizsgálatnak kell alávetni. Az előző mondat ellenére a megállapodás angol nyelvű változatának végső jogi felülvizsgálatát legkésőbb a FINPROV. 11. cikkének [Hatálybalépés és ideiglenes alkalmazás] (1) bekezdésében említett napon le kell zárni, amennyiben ez a nap korábbi, mint 2021. április 30.

               A megállapodás aláírt változatainak helyébe ab initio a fenti végső jogi felülvizsgálat eredményeként létrejött nyelvi változatok lépnek, és azokat a Felek közötti diplomáciai jegyzékváltás útján hitelesnek és véglegesnek kell tekinteni.

                  FINPROV.10. cikk: Az Unióhoz való jövőbeni csatlakozás

               1.
                     Az Unió értesíti az Egyesült Királyságot bármely harmadik ország Unióhoz való csatlakozás iránti új kérelméről.

               2.
                     Az Unió és valamely harmadik ország között e harmadik ország Unióhoz való csatlakozása tárgyában folyó tárgyalások
                  86
                során az Unió arra törekszik, hogy:

               (a) az Egyesült Királyság kérésére a lehetséges mértékben tájékoztatást nyújtson az e megállapodás és bármely kiegészítő megállapodás hatálya alá tartozó bármely kérdésről; valamint

               (b) hogy figyelembe vegye az Egyesült Királyság által kifejezett aggályokat.

               3.
                     A partnerségi tanács a csatlakozás időpontját megelőzően kellő időben megvizsgálja a harmadik országnak az Unióhoz való csatlakozásának e megállapodásra és bármely kiegészítő megállapodásra gyakorolt hatásait.

               4.
                     Az Egyesült Királyság és az Unió a harmadik ország Unióhoz való csatlakozásáról szóló megállapodás hatálybalépését megelőzően a szükséges mértékben:

               (a) módosítja e megállapodást vagy bármely kiegészítő megállapodást,

               (b) a partnerségi tanács határozata alapján az e megállapodással vagy bármely kiegészítő megállapodással kapcsolatban szükséges bármely egyéb kiigazítást vagy átmeneti rendelkezést életbe léptet;

               (c) a partnerségi tanács keretében határoz arról, hogy:

               (i) alkalmazza a VSTV.1. cikket [Rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok] az adott harmadik ország állampolgáraira; vagy

               (ii) átmeneti rendelkezéseket állapít meg a VSTV.1. cikk [Rövid távú tartózkodásokra jogosító vízumok] tekintetében az adott harmadik ország és annak állampolgárai tekintetében az Unióhoz való csatlakozását követően.

               5.
                     Amennyiben az érintett harmadik országnak az Unióhoz történő csatlakozásáról szóló megállapodás hatálybalépéséig nem születik a (4) bekezdés c) pontjának i. vagy ii. alpontja szerinti határozat, a VSTV.1. cikk [Rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok] nem alkalmazandó az adott harmadik ország állampolgáraira.

               6.
                     Abban az esetben, ha a partnerségi tanács a (4) bekezdés c) pontjának ii. alpontjában említett átmeneti rendelkezéseket állapít meg, meg kell határoznia azok időtartamát. A partnerségi tanács meghosszabbíthatja ezen átmeneti rendelkezések időtartamát.

               7.
                     A (4) bekezdés c) pontjának ii. alpontjában említett átmeneti rendelkezések lejárta előtt a partnerségi tanács határoz arról, hogy az átmeneti rendelkezések lejártától alkalmazza-e a VSTV.1. cikket [Rövid távú látogatásokra jogosító vízumok] az adott harmadik ország állampolgáraira. Ilyen határozat hiányában a VSTV.1. cikk [Rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok] az átmeneti rendelkezések lejártától nem alkalmazandó az adott harmadik ország állampolgáraira.

               8.
                     A (4) bekezdés c) pontja és az (5)–(7) bekezdés nem érinti az Unió előjogait belső jogszabályai értelmében.

               9.
                     Az egyértelműség érdekében, a (4) bekezdés c) pontja és az (5)–(7) bekezdés sérelme nélkül, ezt a megállapodást az Unió új tagállama tekintetében az új tagállam Unióhoz történő csatlakozásának időpontjától kell alkalmazni.

                  FINPROV.10A. cikk: A személyes adatok Egyesült Királyságba történő továbbítására vonatkozó átmeneti rendelkezés

               1.
                     A meghatározott időszak alatt a személyes adatoknak az Unióból az Egyesült Királyságba történő továbbítása nem tekintendő az uniós jog értelmében harmadik országba történő továbbításnak, feltéve, hogy 2020. december 31-én az Egyesült Királyság – az Európai Unióból való kilépésről szóló 2018. évi törvény által rögzített és az Egyesült Királyság jogába beépített, valamint az adatvédelemről, a magánélet védelméről és az elektronikus hírközlésről (módosító stb.) (EU-ból való kilépés) szóló 2019. évi rendeletek
                  87
                által módosított (a továbbiakban: az alkalmazandó adatvédelmi rendszer) – adatvédelmi jogszabályai alkalmazandók, és feltéve, hogy az Egyesült Királyság nem gyakorolja a kijelölt hatásköröket az Uniónak a partnerségi tanácson belüli hozzájárulása nélkül.

               2.
                     Figyelemmel a (3)–(11) bekezdésre, az (1) bekezdés alkalmazandó a személyes adatoknak Izlandról, a Liechtensteini Hercegségből és a Norvég Királyságból az Egyesült Királyságba történő, az uniós jog alapján meghatározott időszakban történő továbbítására is, ahogyan azt az Európai Gazdasági Térségről szóló, 1992. május 2-án Portóban kelt megállapodás az említett államokban alkalmazza, mindaddig, amíg az (1) bekezdés alkalmazandó a személyes adatoknak az Unióból az Egyesült Királyságba történő továbbítására, feltéve, hogy az említett államok írásban értesítik mindkét Felet arról, hogy kifejezetten elfogadják e rendelkezés alkalmazását.

               3.
                     E cikk alkalmazásában a „kijelölt hatáskörök” a következő hatáskörök:

               (a)az Egyesült Királyság 2018. évi adatvédelmi törvényének 17A., 17C. és 74A. szakasza szerinti rendeletek meghozatala;

               (b)az Egyesült Királyság 2018. évi adatvédelmi törvényének 119A. szakasza szerinti általános adatvédelmi rendelkezéseket meghatározó új dokumentum kiadása;

               (c)az Egyesült Királyság általános adatvédelmi rendelete 40. cikkének (5) bekezdése szerinti új magatartási kódex tervezet jóváhagyása, kivéve azon magatartási kódexet, amelyre nem lehet hivatkozni a személyes adatoknak az Egyesült Királyság általános adatvédelmi rendelete 46. cikke (2) bekezdésének e) pontja szerinti, harmadik országba történő továbbítására vonatkozó megfelelő biztosítékok nyújtása érdekében;

               (d)az Egyesült Királyság általános adatvédelmi rendelete 42. cikkének (5) bekezdése szerinti új tanúsítási mechanizmusok jóváhagyása, kivéve azon tanúsítási mechanizmusokat, amelyre nem lehet hivatkozni a személyes adatoknak az Egyesült Királyság általános adatvédelmi rendelete 46. cikke (2) bekezdésének f) pontja szerinti, harmadik országba történő továbbítására vonatkozó megfelelő biztosítékok nyújtása érdekében;

               (e)az Egyesült Királyság általános adatvédelmi rendeletének 47. cikke szerinti új, kötelező erejű vállalati szabályok jóváhagyása;

               (f)az Egyesült Királyság általános adatvédelmi rendelete 46. cikke (3) bekezdésének a) pontjában említett új szerződési feltételek engedélyezése; vagy

               (g)az Egyesült Királyság általános adatvédelmi rendelete 46. cikke (3) bekezdésének b) pontjában említett új igazgatási megállapodások engedélyezése.

               4.
                     A „meghatározott időszak" e megállapodás hatálybalépésének napján kezdődik és – az (5) bekezdésre is figyelemmel – véget ér

               (a)azon a napon, amikor az Európai Bizottság az (EU) 2016/680 irányelv 36. cikkének (3) bekezdése és az (EU) 2016/679 rendelet 45. cikkének (3) bekezdése alapján elfogadja az Egyesült Királyságra vonatkozó megfelelőségi határozatokat, vagy

               (b)a meghatározott időszak kezdetétől számított négy hónap elteltével, amely időszak további két hónappal meghosszabbodik, kivéve, ha valamelyik Fél kifogást emel;

               attól függően, hogy melyik következik be korábban.

               5.
                     A (6) és (7) bekezdésre is figyelemmel, ha a meghatározott időszak alatt az Egyesült Királyság módosítja az alkalmazandó adatvédelmi rendszert vagy a kijelölt hatásköröket az Uniónak a partnerségi tanácson belüli hozzájárulása nélkül gyakorolja, a meghatározott időszak azon a napon ér véget, amikor a hatásköröket gyakorolják vagy a módosítás hatályba lép.

               6.
                     A kijelölt hatáskörök gyakorlására vonatkozó, az (1) és (5) bekezdésben foglalt hivatkozások nem foglalják magukban az olyan hatáskörök gyakorlását, amelyek hatása a vonatkozó uniós adatvédelmi jogszabályokkal való összehangolásra korlátozódik.

               7.
                     Bármi, ami egyébként az alkalmazandó adatvédelmi rendszer olyan módosítása lenne, amely

               (a)az Unió partnerségi tanácson belüli hozzájárulásával készült, vagy

               (b)a vonatkozó uniós adatvédelmi jogszabályokkal való összehangolásra korlátozódik,

               nem kezelhető az (5) bekezdés alkalmazásában az alkalmazandó adatvédelmi rendszer módosításaként, hanem az (1) bekezdés alkalmazásában az alkalmazandó adatvédelmi rendszer részeként kell kezelni.

               8.
                     Az (1), (5) és (7) bekezdés alkalmazásában „az Uniónak a partnerségi tanácson belüli hozzájárulása”:

               (a)a partnerségi tanács (11) bekezdésben leírt határozata; vagy

               (b)a (10) bekezdésben leírt vélelmezett hozzájárulás.

               9.
                     Amennyiben az Egyesült Királyság arról értesíti az Uniót, hogy a kijelölt hatáskörök gyakorlását vagy az alkalmazandó adatvédelmi rendszer módosítását javasolja, bármelyik Fél öt munkanapon belül kérheti a partnerségi tanács ülésének összehívását, amelyre az ilyen kérelem benyújtásától számított két héten belül sort kell keríteni.

               10.
                     Amennyiben ilyen ülés összehívására irányuló kérés nem történik, vélelmezni kell, hogy az Unió a meghatározott időszak alatt hozzájárult az ilyen hatáskörgyakorláshoz vagy módosításhoz.

               11.
                     Amennyiben ilyen ülés összehívására irányuló kérés történik, ezen az ülésen a partnerségi tanács megvizsgálja a javasolt hatáskörgyakorlást vagy módosítást, és határozatot fogadhat el, amelyben kijelenti, hogy a meghatározott időszak alatt hozzájárul a hatáskör gyakorlásához vagy a módosításhoz.

               12.
                     Az Egyesült Királyság – az észszerűen elvárható mértékben – értesíti az Uniót, ha a meghatározott időszak alatt olyan új eszközt hoz létre, amelyre a személyes adatoknak az Egyesült Királyság általános adatvédelmi rendelete 46. cikke (2) bekezdésének a) pontja vagy az Egyesült Királyság 2018. évi adatvédelmi törvénye 75. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján a meghatározott időszak alatt harmadik országba történő továbbítása érdekében hivatkozni lehet. Az Egyesült Királyság e bekezdés szerinti értesítését követően az Unió kérheti a partnerségi tanács ülésének összehívását a vonatkozó eszköz megvitatása céljából.

               13.
                     A hatodik rész I. címe [Vitarendezés] az e cikk értelmezését és alkalmazását érintő viták tekintetében nem alkalmazandó.

                  FINPROV.11. cikk: Hatálybalépés és ideiglenes alkalmazás

               1.
                     E megállapodás az azt követő hónap első napján lép hatályba, amelyben a Felek értesítették egymást arról, hogy teljesítették a kötelező erejűvé nyilvánításhoz szükséges belső követelményeiket és eljárásaikat.

               2.
                     A Felek megállapodnak abban, hogy e megállapodást 2021. január 1-jétől ideiglenesen alkalmazzák, feltéve, hogy ezen időpont előtt értesítették egymást arról, hogy az ideiglenes alkalmazáshoz szükséges belső követelményeik és eljárásaik teljesültek. E megállapodás az alábbi időpontok valamelyikén lép hatályba, attól függően, hogy melyik a korábbi időpont:

               (a)2021. február 28-án, vagy a partnerségi tanács által meghatározott más időpontban, vagy

               (b)az (1) bekezdésben említett napon.

               3.
                     E megállapodás ideiglenes alkalmazásának kezdőnapjától kezdődően a Felek e megállapodásban az „e megállapodás hatálybalépésének napja” vagy az „e megállapodás hatálybalépése” hivatkozást e megállapodás ideiglenes alkalmazásának kezdőnapjára való hivatkozásként értelmezik.

               MELLÉKLETEK

               INST MELLÉKLET: A PARTNERSÉGI TANÁCS ÉS A BIZOTTSÁGOK ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA

               1. cikk

               Elnök

               1.
                     Az Unió és az Egyesült Királyság értesítik egymást kijelölt társelnökeik nevéről, beosztásáról és elérhetőségéről. A társelnökök felhatalmazással rendelkeznek arra, hogy képviseljék az Uniót, illetve az Egyesült Királyságot mindaddig, amíg a másik Felet nem értesítik új társelnök kijelöléséről.

               2.
                     A társelnökök az ezen eljárási szabályzatban meghatározott határozataikat közös megegyezéssel hozzák meg.

               3.
                     A társelnököt egy adott ülésen kijelölt személy helyettesítheti. A társelnök vagy kijelölt helyettese a lehető leghamarabb írásban tájékoztatja a másik társelnököt és a partnerségi tanács titkárságát a kijelölésről. Az ezen eljárási szabályzatban a társelnökökre történő bármely hivatkozást úgy kell érteni, hogy az magában foglal egy kijelölt helyettest is.

               2. cikk

               Titkárság

               A partnerségi tanács titkársága (a továbbiakban: a titkárság) az Európai Bizottság egy tisztviselőjéből és az Egyesült Királyság kormányának egy tisztviselőjéből áll. A titkárság ellátja az ezen eljárási szabályzat által ráruházott feladatokat.

               Az Unió és az Egyesült Királyság értesítik egymást annak a tisztviselőnek a nevéről, beosztásáról és elérhetőségéről, aki a partnerségi tanács titkárságának tagja az Unió és az Egyesült Királyság részéről. Ez a tisztviselő mindaddig a titkárságnak az Uniót vagy az Egyesült Királyságot képviselő tagjaként jár el, amíg az Unió vagy az Egyesült Királyság új tagot nem jelöl ki.

               3. cikk

               Ülések

               1.
                     A partnerségi tanács egyes üléseit a titkárság hívja össze a társelnökök közös megegyezése alapján meghatározott időpontban és helyen. Amennyiben az Unió vagy az Egyesült Királyság ülés iránti kérelmet nyújtott be a titkárságon keresztül, a partnerségi tanács törekszik arra, hogy a kérelem benyújtásától számított 30 napon belül, illetve az e megállapodásban meghatározott esetekben ennél hamarabb ülésezzen.

               2.
                     A partnerségi tanács üléseire Brüsszelben és Londonban felváltva kerül sor, kivéve, ha a társelnökök másként határoznak.

               3.
                     A (2) bekezdéstől eltérve a társelnökök úgy határozhatnak, hogy a partnerségi tanács ülését videokonferencia vagy telekonferencia útján tartják meg.

               4. cikk

               Részvétel az üléseken

               1.
                     Az egyes ülések előtt észszerű időtartammal az Unió és az Egyesült Királyság a titkárságon keresztül tájékoztatja egymást a küldöttségek tervezett összetételéről, feltüntetve a küldöttség minden egyes tagjának nevét és beosztását.

               2.
                     A társelnökök közös megegyezéssel szakértőket (azaz nem kormányzati tisztviselőket) hívhatnak meg a partnerségi tanács üléseire annak érdekében, hogy tájékoztatást nyújtsanak konkrét témákról; a meghívás csak az ülés azon részeire szólhat, amelyeken az adott konkrét témát vitatják meg.

               5. cikk

               Dokumentumok

               A partnerségi tanács tanácskozásainak alapjául szolgáló írásos dokumentumokat a titkárság sorszámmal látja el, és továbbítja az Unió és az Egyesült Királyság részére.

               6. cikk

               Levelezés

               1.
                     Az Unió és az Egyesült Királyság a partnerségi tanácsnak szóló leveleit a titkárság címére küldi meg. Az ilyen leveleket az írásos kommunikáció bármely formájában, köztük elektronikus úton is el lehet küldeni.

               2.
                     A titkárság gondoskodik arról, hogy a partnerségi tanácsnak címzett valamennyi levelet továbbítsák a társelnököknek, és adott esetben az 5. cikknek megfelelően köröztessék azokat.

               3.
                     A társelnökök által küldött vagy közvetlenül nekik címzett leveleket továbbítják a titkárságnak, és adott esetben az 5. cikknek megfelelően köröztetik azokat.

               7. cikk

               Az ülések napirendje

               1.
                     A titkárság elkészíti minden ülés napirendjének tervezetét. A titkárság a tervezetet a vonatkozó dokumentumokkal együtt legkésőbb az ülés időpontja előtt 10 nappal megküldi a társelnökök számára.

               2.
                     A tervezett napirend tartalmazza az Unió vagy az Egyesült Királyság kérésének megfelelő pontokat. Az ilyen kéréseket – a vonatkozó dokumentumokkal együtt – legkésőbb az ülés időpontja előtt 15 nappal meg kell küldeni a társelnökök számára.

               3.
                     Az ülés időpontja előtt legkésőbb 5 nappal a társelnökök határoznak az ülés ideiglenes napirendjéről.

               4.
                     A partnerségi tanács az egyes ülések kezdetén elfogadja a napirendet. Az Unió vagy az Egyesült Királyság kérésére konszenzus esetén a tervezett napirendben nem szereplő pontokat is fel lehet venni a napirendbe.

               5.
                     A társelnökök közös megegyezéssel csökkenthetik vagy növelhetik az (1)–(3) bekezdésben meghatározott határidőket egy adott ügy követelményeinek figyelembevétele érdekében.

               8. cikk

               Jegyzőkönyv

               1.
                     Az ülésnek otthont adó Fél titkársági tagként eljáró tisztviselője az ülés végét követő 15 napon belül elkészíti az egyes ülések jegyzőkönyvtervezetét, kivéve, ha erről a társelnökök másként határoznak. A jegyzőkönyvtervezetet észrevételezés céljából meg kell küldeni a másik Fél titkársági tagja részére. Ez utóbbi a jegyzőkönyvtervezet kézhezvételétől számított 7 napon belül teheti meg észrevételeit.

               2.
                     A jegyzőkönyvben főszabályként összefoglalják az egyes napirendi pontokat, adott esetben feltüntetve a következőket:

               (a)a partnerségi tanácsnak benyújtott dokumentumok;

               (b)minden olyan nyilatkozat, amelynek jegyzőkönyvbe vételét valamelyik társelnök kérte; valamint

               (c)az egyes napirendi pontokkal kapcsolatban meghozott határozatok, megfogalmazott ajánlások, jóváhagyott nyilatkozatok és elfogadott következtetések.

               3.
                     A jegyzőkönyv melléklete tartalmazza a résztvevők listáját, amely minden küldöttség esetében feltünteti az ülésen részt vevő valamennyi személy nevét és beosztását.

               4.
                     A titkárság a beérkezett észrevételek alapján módosítja a jegyzőkönyvtervezetet, amelyet a társelnökök az ülés időpontját követő 28 napon belül – illetve adott esetben a társelnökök által közösen elfogadott bármely más időpontig – jóváhagynak. A jóváhagyást követően a titkárság tagjai aláírásukkal hitelesítik a jegyzőkönyv két példányát. Az Unió és az Egyesült Királyság megkapja e hiteles változatok egy-egy példányát. A társelnökök megállapodhatnak abban, hogy az elektronikus másolatok aláírása és cseréje megfelel ennek a követelménynek.

               9. cikk

               Határozatok és ajánlások

               1.
                     A partnerségi tanács határozatokat vagy ajánlásokat írásbeli eljárás útján az ülések közötti időszakban is elfogadhat. A határozat- vagy ajánlástervezet szövegét az egyik társelnök írásban, a partnerségi tanács munkanyelvén nyújtja be a másik társelnöknek. A másik Félnek egy hónap vagy a javaslattevő Fél által meghatározott hosszabb idő áll rendelkezésére, hogy kifejezze egyetértését a határozat- vagy ajánlástervezettel kapcsolatban. Ha a másik Fél nem fejezi ki egyetértését, a javasolt határozatot vagy ajánlást a partnerségi tanács következő ülésén meg kell vitatni, illetve el lehet fogadni. A határozat- vagy ajánlástervezeteket elfogadottnak kell tekinteni, amint a másik Fél kifejezi egyetértését, és azokat a 8. cikk szerint a partnerségi tanács következő ülésének jegyzőkönyvében rögzíteni kell.

               2.
                     Amennyiben a partnerségi tanács határozatokat vagy ajánlásokat fogad el, az ilyen jogi aktusok címében fel kell tüntetni a „határozat”, illetve „ajánlás” szavakat. A titkárság minden határozatot vagy ajánlást sorozatszámmal lát el, és az elfogadás időpontjára való hivatkozással rögzít.

               3.
                     A partnerségi tanács által elfogadott határozatokban szerepelnie kell a hatálybalépés időpontjának.

               4.
                     A partnerségi tanács által elfogadott határozatokat és ajánlásokat két példányban, a hiteles nyelveken kell elkészíteni; azokat a társelnökök írják alá, és a titkárság közvetlenül az aláírás után megküldi az Uniónak és az Egyesült Királyságnak. A társelnökök megállapodhatnak abban, hogy az elektronikus másolatok aláírása és cseréje megfelel az aláírásra vonatkozó követelménynek.

               10. cikk

               Átláthatóság

               1.
                     A társelnökök megállapodhatnak abban, hogy a partnerségi tanács ülései nyilvánosak.

               2.
                     A Felek dönthetnek úgy, hogy a partnerségi tanács határozatait és ajánlásait hivatalos lapjukban vagy online közzéteszik.

               3.
                     Amennyiben az Unió vagy az Egyesült Királyság a jogszabályai és egyéb rendelkezései alapján bizalmas vagy védett információkat továbbít a partnerségi tanács számára, a másik fél a kapott információt bizalmasan kezeli.

               4.
                     Az ülések ideiglenes napirendjét a partnerségi tanács ülése előtt közzé kell tenni. Az ülések jegyzőkönyvét a 8. cikkel összhangban történő jóváhagyásukat követően nyilvánosságra kell hozni.

               5.
                     A (2)–(4) bekezdésben említett dokumentumokat az egyes Felek alkalmazandó adatvédelmi szabályainak megfelelően kell közzétenni.

               11. cikk

               Nyelvek

               1.
                     A partnerségi tanács hivatalos nyelvei az Unió és az Egyesült Királyság hivatalos nyelvei.

               2.
                     A partnerségi tanács munkanyelve az angol. Amennyiben a társelnökök másként nem határoznak, a partnerségi tanács angol nyelven készített dokumentumok alapján folytatja tanácskozásait.

               3.
                     A partnerségi tanács a megállapodás módosítására vagy értelmezésére vonatkozó határozatokat azokon a nyelveken fogadja el, amelyeken a megállapodás szövege hiteles. A partnerségi tanács minden egyéb határozatát, beleértve azokat is, amelyeken keresztül ezen eljárási szabályzatot módosítják, az (2) bekezdésben említett munkanyelven kell elfogadni.

               12. cikk

               Költségek

               1.
                     Az Unió és az Egyesült Királyság saját maga fedezi a partnerségi tanács ülésein való részvételével kapcsolatban felmerülő összes költséget.

               2.
                     Az ülések megrendezésével és a dokumentumok sokszorosításával kapcsolatos költségeket az ülésnek otthont adó Fél viseli.

               3.
                     Az üléseken a partnerségi tanács munkanyelvére és munkanyelvéről történő tolmácsolással kapcsolatos kiadásokat az ilyen tolmácsolást kérő fél viseli.

               3.
                     Az egyes Felek gondoskodnak a határozatok és más dokumentumok saját hivatalos nyelvükre/nyelveikre készített fordításairól, amennyiben a 11. cikk értelmében azokat el kell készíteni, és viselik az ilyen fordításokkal kapcsolatos költségeket.

               13. cikk

               Bizottságok

               1.
                     E cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül, az 1–12. cikk értelemszerűen alkalmazandó a bizottságokra.

               2.
                     A bizottságok az üléseik előtt kellő időben tájékoztatják a partnerségi tanácsot az üléseik ütemezéséről és napirendjéről, és minden ülésük eredményeiről és következtetéseiről jelentést tesznek a partnerségi tanácsnak.

               ORIG-1. MELLÉKLET:BEVEZETŐ MEGJEGYZÉSEK A TERMÉKSPECIFIKUS SZÁRMAZÁSI SZABÁLYOKHOZ

               1. megjegyzés

               Általános elvek

               1.E melléklet meghatározza az e megállapodás ORIG-2. mellékletében [Termékspecifikus származási szabályok] foglalt, az ORIG 3. cikk [Általános követelmények] (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott alkalmazandó követelményekere vonatkozó általános szabályokat.

               2.E melléklet, valamint az ORIG-2. melléklet [Termékspecifikus származási szabályok] alkalmazásában azon követelmények, amelyek alapjáne megállapodás ORIG 3. cikke [Általános követelmények] (1) bekezdésének c) pontjával összhangban egy termék származónak tekinthető, a következők: a tarifális besorolás változása, a termelési folyamat, a nem származó anyagok legmagasabb értéke vagy tömege, illetve az e mellékletben és az ORIG-2. mellékletben [Termékspecifikus származási szabályok] meghatározott bármely egyéb követelmény.

               3.Egy termékspecifikus származási szabályban a tömegre történő hivatkozás az anyag vagy a termék nettó tömegét jelenti, a csomagolás tömege nélkül.

               4.E melléklet, valamint az ORIG-2. melléklet [Termékspecifikus származási szabályok] a 2017. január 1-jén módosított harmonizált rendszerre épül.

               2. megjegyzés

               A termékspecifikus származási szabályok listájának felépítése

               1.Az áruosztályokra és árucsoportokra vonatkozó megjegyzéseket adott esetben az adott áruosztályra, árucsoportra, vámtarifaszámra vagy alszámra vonatkozó termékspecifikus származási szabályokkal összefüggésben kell értelmezni.

               2.Az ORIG-2. melléklet [Termékspecifikus származási szabályok] 2. oszlopában meghatározott minden egyes termékspecifikus származási szabály az ORIG-2. melléklet [Termékspecifikus származási szabályok] 1. oszlopában megjelölt, vonatkozó termékre alkalmazandó.

               3.Ha a termékre alternatív termékspecifikus származási szabályok vonatkoznak, a terméket csak akkor lehet valamely Fél származó termékének tekinteni, ha az eleget tesz az alternatív szabályok egyikének.

               4.Ha a termékre olyan termékspecifikus származási szabályok vonatkoznak, amelyek többféle követelményt is magukban foglalnak, a terméket csak akkor lehet valamely Fél származó termékének tekinteni, ha az eleget tesz valamennyi követelménynek.

               5.E melléklet, valamint az ORIG-2. melléklet [Termékspecifikus származási szabályok] alkalmazásában az alábbi fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

               (a)„áruosztály” a harmonizált rendszer szerinti áruosztály;

               (b)„árucsoport”: a harmonizált rendszer szerinti tarifális besorolási szám első két számjegye;

               (c)„vámtarifaszám”: a harmonizált rendszer szerinti tarifális besorolási szám első négy számjegye; valamint

               (d)„alszám”: a harmonizált rendszer szerinti tarifális besorolási szám első hat számjegye.

               2.A termékspecifikus származási szabályok alkalmazásában az alábbi rövidítéseket kell alkalmazni:

               „Ács. v.”: a termék árucsoportjától eltérő bármely árucsoport alá tartozó, nem származó anyagokból történő előállítás; ez azt jelenti, hogy a termék előállításához használt bármely nem származó anyagot a termékétől eltérő árucsoportba (a harmonizált rendszer kétjegyű szintjén) kell besorolni (azaz az árucsoport változása);

               „Vtsz. v.”: a termék vámtarifaszámától eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó, nem származó anyagokból történő előállítás; ez azt jelenti, hogy a termék előállításához használt bármely nem származó anyagot a termékétől eltérő vámtarifaszámba (a harmonizált rendszer négyjegyű szintjén) kell besorolni (azaz a vámtarifaszám változása);

               „Asz. v.”: a termék alszámától eltérő bármely alszám alá tartozó, nem származó anyagokból történő előállítás; ez azt jelenti, hogy a termék előállításához használt bármely nem származó anyagot a termékétől eltérő alszámba (a harmonizált rendszer hatjegyű szintjén) kell besorolni (azaz az alszám változása).

               3. megjegyzés

               A termékspecifikus származási szabályok alkalmazása

               1.E megállapodás ORIG.3. cikke [Általános követelmények] (2) bekezdésének a más termékek előállításához felhasznált, származó státuszt szerzett termékekre vonatkozó rendelkezéseit attól függetlenül kell alkalmazni, hogy a termékek az egyik Fél területén található ugyanazon gyárban váltak-e származóvá, mint ahol felhasználják őket.

               2.Ha egy termékspecifikus származási szabály kizár bizonyos nem származó anyagokat, vagy az írja elő, hogy egy meghatározott nem származó anyag értéke vagy tömege nem haladhat meg egy bizonyos határértéket, akkor ezeket a feltételeket nem kell alkalmazni a harmonizált rendszerben másutt besorolt nem származó anyagokra.

               3.1. példa: Ha a buldózerre vonatkozó szabály (harmonizált rendszer, 8429.11 alszám) előírja: „Vtsz. v., a 84.31 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok kivételével kizárólag a 84.25–84.30 vámtarifaszám alá tartozó gépek alkatrésze”, a 84.29 és 84.31 vámtarifaszámtól eltérő vámtarifaszám alá besorolt nem származó anyagok – mint például a csavarok (harmonizált rendszer, 73.18 vámtarifaszám), szigetelt huzalok és elektromos vezetékek (harmonizált rendszer, 85.44 vámtarifaszám) és különböző elektronikák (harmonizált rendszer, 85. árucsoport) – felhasználása nem korlátozott.

               2. példa: Ha a 35.05 vámtarifaszámra vonatkozó szabály (dextrinek és más átalakított keményítők; keményítőalappal készített enyvek stb.) előírja: „Vtsz. v., a 11.08 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok kivételével”, a 11.08 vámtarifaszámtól (keményítő, inulin) eltérő vámtarifaszám alá besorolt nem származó anyagok – mint például a 10. árucsoport (gabonafélék) anyagai – felhasználása nem korlátozott.

               4.Ha egy termékspecifikus származási szabály azt írja elő, hogy egy terméket egy bizonyos anyagból kell előállítani, ez nem zárja ki más olyan anyagok felhasználását, amelyek természetüknél fogva nem felelhetnek meg ennek a szabálynak.

               4. megjegyzés

               A nem származó anyagok maximális értékének kiszámítása

               A termékspecifikus származási szabályok alkalmazásában az alábbi meghatározásokat kell alkalmazni:

               (a)„vámérték”: az Általános Vámtarifa- és Kereskedelmi Egyezmény VII. cikkének végrehajtására vonatkozó 1994. évi megállapodásban szereplő meghatározásnak megfelelő érték;

               (b)„EXW” vagy „gyártelepi ár”:

               (I)a termék ára, azaz a termékért azon gyártónak fizetett vagy fizetendő ár, amelynek vállalkozásában az utolsó megmunkálást vagy feldolgozást végezték, azzal a feltétellel, hogy az árnak magában kell foglalnia az összes felhasznált anyag értékét és a gyártással összefüggésben felmerülő összes költséget, de nem foglalhatja magában az előállított termék kivitele esetén visszafizetett vagy visszaigényelhető belső adókat; vagy

               (II)amennyiben nincs fizetett vagy fizetendő ár, vagy ha a ténylegesen kifizetett árban nem jelenik meg a termék előállításával összefüggésben ténylegesen felmerülő összes költség, az összes felhasznált anyag értéke és az exportáló Fél területén történő gyártással összefüggésben felmerülő összes költség:

               (A)beleértve az értékesítési, általános és igazgatási költségeket, valamint nyereséget, amely észszerű módon a termékhez rendelhető; valamint

               (B)kivéve a szállítási, a biztosítási költségeket és a termék szállításával kapcsolatban felmerülő minden egyéb költséget, valamint az exportáló Fél által kivetett, az előállított termék kivitele esetén visszafizetett vagy visszaigényelhető belső adókat.

               (III)Az (i) pont alkalmazásában, amennyiben az utolsó előállításra vonatkozó szerződést egy gyártóval kötötték meg, az i. pontban szereplő „gyártó” kifejezés az alvállalkozót alkalmazó személyre vonatkozik.

               (c)„MaxNOM”: a nem származó anyagok legmagasabb értéke százalékban kifejezve, a következő képletettel számítható ki:

                       VNM

               MaxNOM (%) =

                     × 100

                       EXW

               (d)„VNM” a termék előállítása során felhasznált nem származó anyagok értéke, azaz az anyag vámértéke az importálás időpontjában, ideértve a szállítási, adott esetben a biztosítási, csomagolási és minden egyéb, az anyagok azon Félhez történő importálása során felmerülő költséget, ahol a termék előállítója található. Ha az érték nem ismert vagy nem állapítható meg, a nem származó anyagok értéke az anyagokért az Unióban vagy az Egyesült Királyságban fizetett első megállapítható ár. A termék előállítása során felhasznált, nem származó anyagok értéke kiszámítható a súlyozott átlagérték képlete vagy a Fél által általánosan elfogadott számviteli alapelvek szerinti egyéb leltárértékelési módszer alapján.]

               5. megjegyzés

               Az ORIG-2. melléklet [Termékspecifikus származási szabályok] V–VII. szakaszában említett eljárások fogalommeghatározásai

               A termékspecifikus származási szabályok alkalmazásában az alábbi meghatározásokat kell alkalmazni:

               (a)„biotechnológiai eljárás”:

               (I)mikroorganizmusok (baktériumok, vírusok, köztük fágok stb.) vagy emberi, állati vagy növényi sejtek biológiai vagy biotechnológiai tenyésztése (ideértve a sejttenyészetet), hibridizációja vagy géntechnológiai módosítása; és

               (II)sejtszerkezetek vagy sejtközti szerkezetek (mint például izolált gének, génfragmentek és plazmidok) előállítása, izolációja vagy purifikációja, vagy fermentáció;

               (b)„a részecskék méretének megváltozása”: egy termék részecskéi méretének – nem csupán zúzással vagy préseléssel történő – szándékos és ellenőrzött módosítása, aminek következtében az eredményként előálló termék szempontjából releváns, meghatározott méretű részecskékkel, a részecskék méretének meghatározott elosztásával vagy meghatározott felülettel rendelkező termék jön létre, amelynek fizikai és kémiai jellemzői különböznek az alapanyagok jellemzőitől;

               (c)„kémiai reakció”: olyan folyamat, többek között biokémiai folyamat, amely új szerkezetű molekulát eredményez a molekulákon belüli kötések megszakadása és újak kialakulása révén, illetve azáltal, hogy megváltozik a molekula atomjainak térbeli elrendeződése; e meghatározás alkalmazásában az alábbiak nem minősülnek kémiai reakciónak:

               (I)vízben vagy egyéb oldószerben való feloldás;

               (II)oldószerek kivonása, beleértve az oldószerként alkalmazott vizet is; vagy

               (III)víz hozzáadása vagy kivonása kristályosítás céljából;

               (d)„desztilláció”:

               (I)atmoszferikus desztilláció: olyan szétválasztási eljárás, amely során a kőolaj egy desztilláló toronyban a forráspontnak megfelelően frakciókra bomlik, a gőz pedig különböző cseppfolyós frakciókra kondenzál; a kőolaj desztilláció során előállított termékek közé tartozhat a cseppfolyósított szénhidrogéngáz, nafta, benzin, kerozin, dízel vagy fűtőolaj, könnyűolajok és kenőolaj; és

               (II)vákuumdesztilláció: desztilláció a légkörinél kisebb nyomáson, amely azonban nem annyira alacsony, hogy molekuláris desztillációnak minősüljön; a vákuumdesztillációt magas forráspontú hőérzékeny anyagok, mint például a kőolajban található nehéz párlatok esetén alkalmazzák könnyű és nehéz vákuumgázolajok és maradékanyagok előállítására;

               (e)„izomerek elkülönítése”: az izomerek elkülönítése vagy különválasztása az izomerek keverékéből;

               (f)„keverés és elegyítés”: az anyagok szándékos, az arányosság ellenőrzése mellett történő keverése vagy elegyítése (a szórást is ideértve), kivéve a hígítók hozzáadását, az előre meghatározott előírásoknak való megfelelés érdekében, aminek eredményeként a termék céljai vagy felhasználása szempontjából releváns olyan fizikai vagy kémiai tulajdonságokkal rendelkező termék jön létre, amelyek különböznek az alapanyagok jellemzőitől;

               (g)„standard anyagok előállítása”: (ideértve a standard oldatokat) analitikai, kalibrációs vagy referenciacélra alkalmas olyan készítmények előállítása, amelyek a gyártó által tanúsított pontos tisztasági fokkal vagy arányokkal rendelkeznek; és

               (h)„tisztítás”: olyan eljárás, amelynek eredményeként a meglévő szennyeződések legalább 80 %-át eltávolítják, vagy a szennyező anyagok mennyiségének csökkentése vagy kivonása az árut a következő felhasználások közül egyre vagy többre alkalmassá teszi:

               (I)gyógyszeripari, orvosi, kozmetikai, állatgyógyászati vagy élelmiszer-minőségű anyagként való felhasználás;

               (II)analitikai, diagnosztikai vagy laboratóriumi felhasználásra szánt vegyipari termékek és reagensek;

               (III)a mikroelektronikában való felhasználásra szánt elemek és alkotórészek;

               (IV)egyedi optikai felhasználás;

               (V)biotechnikai felhasználás, pl. sejttenyésztéshez, géntechnológiában vagy katalizátorként;

               (VI)elválasztási eljárásokhoz használt vivőközegek; vagy

               (VII)nukleáris minőségű felhasználás.

               6. megjegyzés

               Az ORIG-2. melléklet [Termékspecifikus származási szabályok] XI. áruosztályában említett fogalommeghatározások

               A termékspecifikus származási szabályok alkalmazásában az alábbi meghatározásokat kell alkalmazni:

               (a)„vágott műszálak”: az 55.01–55.07 vámtarifaszám alá tartozó szintetikus vagy mesterséges fonókábel, vágott szál vagy hulladék;

               (b)„természetes szálak”: a mesterséges és a szintetikus szálaktól eltérő szálak. Felhasználásuk a fonást megelőző szakaszokra korlátozódik, beleértve a hulladékot is, és – eltérő rendelkezés hiányában – tartalmazza a kártolt, fésült vagy másként feldolgozott, de nem fonott szálakat is; a „természetes szálak” közé tartozik a 05.11 vámtarifaszám alá tartozó lószőr, az 50.02 és az 50.03 vámtarifaszám alá tartozó selyem, továbbá az 51.01–51.05 vámtarifaszám alá tartozó gyapjúszál és finom vagy durva állati szőr, az 52.01–52.03 vámtarifaszám alá tartozó pamutszál, valamint az 53.01–53.05 vámtarifaszám alá tartozó egyéb növényi szál;

               (c)„nyomás”: olyan eljárás, amely során a textil alapanyag objektív módon értékelt, állandó jellegű funkciót – például szín, minta vagy technikai teljesítmény – kap film, henger, digitális vagy transzfertechnika alkalmazásával; és

               (d)„nyomás (önálló műveletként)”: eljárás, amely során a textil alapanyag objektíven értékelt, állandó jellegű funkciót – például szín, minta vagy technikai teljesítmény – kap film, henger, digitális vagy transzfertechnika alkalmazásával, amihez legalább két előkészítő vagy befejező művelet társul (pl. szennyeződés eltávolítása, fehérítés, mercerezés, hőrögzítés, bolyhozás, mángorlás, zsugorodásmentesítés, tartós kikészítés, avatás, impregnálás, javítás és csomóeltávolítás, perzselés, szárítógépes eljárás, kifeszítési eljárás, őrlés, gőzölés és zsugorítás, és nedvesen történő avatás), amennyiben az összes nem származó anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át.

               7. megjegyzés

               A két vagy több textilalapanyagot tartalmazó termékekre alkalmazandó tűréshatárok

               1.E megjegyzés alkalmazásában a textilalapanyagok a következők:

               (a)selyem;

               (b)gyapjú;

               (c)durva állati szőr;

               (d)finom állati szőr;

               (e)lószőr;

               (f)pamut;

               (g)papírgyártási anyagok és papír;

               (h)len;

               (i)valódi kender;

               (j)juta és más textilháncsrost;

               (k)szizál és az Agave nemhez tartozó más növények rostjai;

               (l)kókuszdiórost, abaka, rami, más növényi eredetű textilrost;

               (m)szintetikus végtelen szál;

               (n)mesterséges végtelen szál;

               (o)áramvezető végtelen szál; uth

               (p)szintetikus polipropilén vágott műszál;

               (q)szintetikus poliészter vágott műszál;

               (r)szintetikus poliamid vágott műszál;

               (s)szintetikus poliakrilnitril vágott műszál;

               (t)szintetikus poliimid vágott műszál;

               (u)szintetikus politetrafluoretilén vágott műszál;

               (v)szintetikus polifenilén-szulfid vágott műszál;

               (w)szintetikus polivinil-klorid vágott műszál;

               (x)egyéb szintetikus vágott műszál;

               (y)mesterséges viszkóz vágott műszál;

               (``)egyéb mesterséges vágott műszál;

               (aa)rugalmas poliéter szegmensekkel szegmentált poliuretán fonal, paszományozott is;

               (bb)rugalmas poliészter szegmensekkel szegmentált poliuretán fonál, paszományozott is;

               (cc)az 56.05 vámtarifaszám alá tartozó termék (fémezett fonal), amely egy legfeljebb 5 mm széles, alumíniumfólia-magból vagy műanyagfilm-magból – alumíniumporral bevonva is – álló, két műanyagfilm-réteg között átlátszó vagy színezett ragasztóval összeillesztett szalagot tartalmaz;

               (dd)az 56.05 vámtarifaszám alá tartozó egyéb termékek;

               (ee)üvegszálak; és

               (ff)fémszálak.

               2.Ahol az ORIG-2. melléklet [Termékspecifikus származási szabályok] erre a megjegyzésre hivatkozik, a 2. oszlopban meghatározott követelmények nem alkalmazandók tűréshatárként a termék előállításához felhasznált, nem származó textilalapanyagokra, feltéve, hogy:

               (a)a termék két vagy több textilalapanyagot tartalmaz; és

               (b)együttesen a nem származó textilalapanyagok tömege nem haladja meg a felhasznált textilalapanyagok teljes tömegének 10 %-át.

               Példa: Az 51.12 vámtarifaszám alá tartozó gyapjúszövethez, amely az 51.07 vámtarifaszám alá tartozó gyapjúfonalat, az 55.09 vámtarifaszám alá tartozó szintetikus vágott szálból készült fonalat, valamint a textilalapanyagoktól eltérő anyagokat tartalmaz, az ORIG-2. mellékletben [Termékspecifikus származási szabályok] foglalt követelményeket nem teljesítő, nem származó gyapjúfonal vagy az ORIG-2. mellékletben [Termékspecifikus származási szabályok] foglalt követelményeket nem teljesítő, nem származó szintetikus fonal vagy ezek kombinációja is felhasználható, feltéve, hogy ezek teljes tömege nem haladja meg a felhasznált textilalapanyagok tömegének 10 %-át.

               3.A 7. megjegyzés 2. pontjának b) alpontja ellenére a „rugalmas poliéter szegmensekkel szegmentált poliuretán fonal, paszományozott is” megnevezésű fonalat tartalmazó termékek esetében a tűréshatár 20 %. Az egyéb, nem származó textilalapanyagok aránya azonban nem haladhatja meg a 10 %-ot.

               4.A 7. megjegyzés 2. pontjának b) alpontja ellenére a „legfeljebb 5 mm széles, alumíniumfólia-magból vagy műanyagfilm-magból – alumíniumporral bevonva is – álló, két műanyagfilm-réteg között átlátszó vagy színezett ragasztóval összeillesztett szalagot” tartalmazó termékek esetében a tűréshatár 30 %. Az egyéb, nem származó textilalapanyagok aránya azonban nem haladhatja meg a 10 %-ot.

               8. megjegyzés

               Egyes textiltermékekre alkalmazandó egyéb tűréshatárok

               1.Ahol az ORIG-2. melléklet [Termékspecifikus származási szabályok] erre a megjegyzésre hivatkozik, a konfekcionált textiltermék tekintetében a melléklet 2. oszlopában meghatározott követelményeknek meg nem felelő nem származó textilanyagok (a bélések és közbélések kivételével) felhasználhatók, ha a termékétől eltérő vámtarifaszám alá vannak besorolva, és értékük nem haladja meg a termék gyártelepi árának 8 %-át.

               2.A nem az 50–63. árucsoportba besorolt nem származó anyagok textiltartalmuktól függetlenül korlátlanul felhasználhatók az 50–63. árucsoportba besorolt textiltermékek gyártásában.

               Példa: Ha az ORIG-2. mellékletben [Termékspecifikus származási szabályok] foglalt valamely követelmény azt írja elő, hogy egy bizonyos textiltermék (például nadrág) előállításához fonalat kell használni, ez nem zárja ki a nem származó, fémből készült cikkek (például gombok) használatát, mivel a fémből készült cikkek nem az 50–63. árucsoportba tartoznak. Ugyanezen okból a fenti feltétel a nem származó húzózár használatát sem zárja ki, noha a húzózárak rendszerint textilt is tartalmaznak.

               3.Ha az ORIG-2. mellékletben [Termékspecifikus származási szabályok] foglalt valamely követelmény előírja a nem származó anyagok legmagasabb értékét, akkor a nem származó anyagok értékének megállapításakor a nem az 50–63. árucsoportba besorolt, nem származó anyagok értékét figyelembe kell venni.

               9. megjegyzés

               Mezőgazdasági termékek

               A harmonizált rendszer II. áruosztálya és a 24.01 vámtarifaszám alá besorolt, valamely Fél területén termesztett vagy betakarított mezőgazdasági árukat az adott Fél területéről származónak kell tekinteni még akkor is, ha egy harmadik országból behozott vetőmagokból, hagymákból, gyökértörzsből, dugványokból, oltványokból, hajtásokból, rügyekből vagy egyéb élő növényrészekből termesztik őket.

               ORIG-2 MELLÉKLET: TERMÉKSPECIFIKUS SZÁRMAZÁSI SZABÁLYOK

                        1. oszlop

                        A harmonizált rendszer (2017) szerinti besorolás a konkrét árumegnevezéssel együtt

                        2. oszlop

                        Termékspecifikus származási szabály

                        I. ÁRUOSZTÁLY

                        ÉLŐ ÁLLATOK; ÁLLATI TERMÉKEK

                        1. fejezet

                        Élő állatok

                        01.01–01.06

                        Az 1. árucsoportba tartozó valamennyi állat teljes egészében az adott helyen jött létre.

                        2. árucsoport

                        Hús és élelmezési célra alkalmas vágási melléktermékek és belsőségek

                        02.01–02.10

                        Előállítás, amelynek során az 1. és a 2. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében az adott helyen jött létre vagy került előállításra.

                        3. árucsoport

                        Halak és rákfélék, puhatestűek és más gerinctelen víziállatok

                        03.01–03.08

                        Előállítás, amelynek során a 3. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében az adott helyen jött létre vagy került előállításra.

                        4. árucsoport

                        Tejtermékek; madártojás; természetes méz; máshol nem említett, élelmezési célra alkalmas állati eredetű termék

                        04.01–04.10

                        Előállítás úgy, hogy:

                        – a 4. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében az adott helyen jött létre vagy került előállításra; és

                        – a 17.01 és a 17.02 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok teljes tömege nem haladja meg a termék tömegének 20 %-át.

                        5. árucsoport

                        Másutt nem említett állati eredetű termék

                        05.01–05.11

                        Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból.

                        II. ÁRUOSZTÁLY

                        NÖVÉNYI TERMÉKEK

                        6. árucsoport

                        Élő fák és egyéb növények; hagymák, gumók, gyökerek és hasonlók; vágott virágok és díszítőlombozat

                        06.01–06.04

                        Előállítás, amelynek során a 6. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében az adott helyen jött létre vagy került előállításra.

                        7. árucsoport

                        Élelmezési célra alkalmas zöldségfélék, és egyes gyökerek és gumók

                        07.01–07.14

                        Előállítás, amelynek során a 7. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében az adott helyen jött létre vagy került előállításra.

                        8. árucsoport

                        Élelmezési célra alkalmas gyümölcs és diófélék; citrusfélék vagy a dinnyefélék héja

                        08.01–08.14

                        Előállítás úgy, hogy:

                        – a 8. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében az adott helyen jött létre vagy került előállításra; és

                        – a 17.01 és a 17.02 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok teljes tömege nem haladja meg a termék tömegének 20 %-át.

                        9. árucsoport

                        Kávé, tea, matétea és fűszerek

                        09.01–09.10

                        Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból.

                        10. árucsoport

                        Gabonafélék

                        10.01–10.08

                        Előállítás, amelynek során a 10. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében az adott helyen jött létre vagy került előállításra.

                        11. árucsoport

                        Malomipari termékek; maláta; keményítők; inulin; búzasikér

                        11.01–11.09

                        Előállítás, amelynek során a 10. és a 11. árucsoport, a 07.01, a 07.14 és a 23.02–23.03 vámtarifaszám, valamint a 0710.10 alszám alá tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében az adott helyen jött létre vagy került előállításra.

                        12. árucsoport

                        Olajos magvak és olajtartalmú gyümölcsök; különféle magvak és gyümölcsök; ipari vagy gyógynövények; szalma és takarmány

                        12.01–12.14

                        Vtsz. v.

                        13. árucsoport

                        Sellak; mézga, gyanta és más növényi nedv és kivonat

                        13.01–13.02

                        Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból, ahol a 17.01 és a 17.02 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok teljes tömege nem haladja meg a termék tömegének 20 %-át.

                        14. árucsoport

                        Növényi eredetű fonásanyag; máshol nem említett növényi eredetű termék

                        14.01–14.04

                        Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból.

                        III. ÁRUOSZTÁLY

                        ÁLLATI VAGY NÖVÉNYI ZSÍR ÉS OLAJ ÉS EZEK BONTÁSI TERMÉKEI; ELKÉSZÍTETT ÉTELZSÍR; ÁLLATI VAGY NÖVÉNYI EREDETŰ VIASZ

                        15. árucsoport

                        Állati vagy növényi zsír és olaj, és ezek bontási termékei; elkészített ételzsír; állati vagy növényi eredetű viasz

                        15.01–15.04

                        Vtsz. v.

                        15.05–15.06

                        Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból.

                        15.07–15.08

                        Asz. v.

                        15.09–15.10

                        Előállítás, amelynek során valamennyi felhasznált növényi anyag teljes egészében az adott helyen jött létre vagy került előállításra.

                        15.11–15.15

                        Asz. v.

                        15.16–15.17

                        Vtsz. v.

                        15.18–15.19

                        Asz. v.

                        15.20

                        Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból.

                        15.21–15.22

                        Asz. v.

                        IV. ÁRUOSZTÁLY

                        ÉLELMISZER-KÉSZÍTMÉNYEK; ITALOK, ALKOHOLTARTALMÚ FOLYADÉKOK ÉS ECET; DOHÁNY ÉS FELDOLGOZOTT DOHÁNYPÓTLÓ

                        16. árucsoport

                        Húsból, halból vagy rákféléből, puhatestűből, vagy más gerinctelen víziállatból készült termékek

                        1601.00–1604.18

                        Előállítás, amelynek során az 1., 2., 3. és 16. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében az adott helyen jött létre vagy került előállításra
                           88
                        .

                        1604.19

                        Ács. v.

                        1604.20

                        – Halpaszta (surimi) készítmény:

                        Ács. v.

                        – Más:

                        Előállítás, amelynek során a 3. és a 16. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében az adott helyen jött létre vagy került előállításra
                           89
                        .

                        1604.31–1605.69

                        Előállítás, amelynek során a 3. és a 16. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében az adott helyen jött létre vagy került előállításra.

                        17. árucsoport

                        Cukor és cukoráruk

                        17.01

                        Vtsz. v.

                        17.02

                        Vtsz. v., feltéve, hogy az előállítás során felhasznált, a 11.01–11.08, a 17.01 és a 17.03 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok teljes tömege nem haladja meg a termék tömegének 20 %-át.

                        17.03

                        Vtsz. v.

                        17.04

                        – Fehér csokoládé:

                        Vtsz. v., feltéve, hogy:

                        (a) a 4. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében az adott helyen jött létre vagy került előállításra; és

                        (b) i. az előállítás során felhasznált, a 17.01 és a 17.02 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok teljes tömege nem haladja meg a termék tömegének 40 %-át. vagy

                        ii. az előállítás során felhasznált, a 17.01 és a 17.02 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át.

                        – Más:

                        Vtsz. v., feltéve, hogy:

                        – a 4. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében az adott helyen jött létre vagy került előállításra; és

                        – az előállítás során felhasznált, a 17.01 és a 17.02 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok teljes tömege nem haladja meg a termék tömegének 40 %-át.

                        18. árucsoport

                        Kakaó és kakaókészítmények

                        18.01–18.05

                        Vtsz. v.

                        1806.10

                        Vtsz. v., feltéve, hogy:

                        – a 4. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében az adott helyen jött létre vagy került előállításra; és

                        – az előállítás során felhasznált, a 17.01 és a 17.02 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok teljes tömege nem haladja meg a termék tömegének 40 %-át.

                        1806.20–1806.90

                        Vtsz. v., feltéve, hogy:

                        (a) a 4. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében az adott helyen jött létre vagy került előállításra; és

                        (b) i. az előállítás során felhasznált, a 17.01 és a 17.02 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok teljes tömege nem haladja meg a termék tömegének 40 %-át. vagy

                        ii. az előállítás során felhasznált, a 17.01 és a 17.02 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át.

                        19. árucsoport

                        Gabona, liszt, keményítő vagy tej felhasználásával készült termékek; cukrászati termékek

                        19.01–19.05

                        Vtsz. v., feltéve, hogy:

                        – a 4. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében az adott helyen jött létre vagy került előállításra;

                        – az előállítás során felhasznált, a 2., 3. és 16. árucsoportba tartozó nem származó anyagok teljes tömege nem haladja meg a termék tömegének 20 %-át;

                        – az előállítás során felhasznált, a 10.06 és a 11.08 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok teljes tömege nem haladja meg a termék tömegének 20 %-át. és

                        – az előállítás során felhasznált, a 17.01 és a 17.02 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok teljes tömege nem haladja meg a termék tömegének 40 %-át.

                        20. árucsoport

                        Zöldségfélékből, gyümölcsből, diófélékből vagy más növényrészekből előállított készítmények

                        20.01

                        Vtsz. v.

                        20.02–20.03

                        Előállítás, amelynek során a 7. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében az adott helyen jött létre vagy került előállításra.

                        20.04–20.09

                        Vtsz. v., feltéve, hogy az előállítás során felhasznált, a 17.01 és a 17.02 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok teljes tömege nem haladja meg a termék tömegének 40 %-át.

                        21. árucsoport

                        Különféle ehető készítmények

                        21.01–21.02

                        Vtsz. v., feltéve, hogy:

                        – a 4. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében az adott helyen jött létre vagy került előállításra; és

                        – az előállítás során felhasznált, a 17.01 és a 17.02 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok teljes tömege nem haladja meg a termék tömegének 20 %-át.

                        2103.10

                        2103.20

                        2103.90

                        Vtsz. v.; azonban nem származó mustárliszt vagy -dara, illetve elkészített mustár felhasználható.

                        2103.30

                        Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból.

                        21.04–21.06

                        Vtsz. v., feltéve, hogy:

                        – a 4. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében az adott helyen jött létre vagy került előállításra; és

                        – az előállítás során felhasznált, a 17.01 és a 17.02 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok teljes tömege nem haladja meg a termék tömegének 20 %-át.

                        22. árucsoport

                        Italok, alkoholtartalmú folyadékok és ecet

                        22.01–22.06

                        Vtsz. v., a 22.07 és a 22.08 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok kivételével, feltéve, hogy:

                        – az előállítás során felhasznált, a 0806.10, a 2009.61 és a 2009.69 alszám alá tartozó valamennyi anyag teljes egészében az adott helyen jött létre vagy került előállításra;

                        – a 4. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében az adott helyen jött létre vagy került előállításra; és

                        – az előállítás során felhasznált, a 17.01 és a 17.02 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok teljes tömege nem haladja meg a termék tömegének 20 %-át.

                        22.07

                        Vtsz. v., a 22.08 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok kivételével, feltéve, hogy az előállítás során felhasznált, a 10. árucsoportba, valamint a 0806.10, a 2009.61 és a 2009.69 alszám alá tartozó valamennyi anyag teljes egészében az adott helyen jött létre vagy került előállításra.

                        22.08–22.09

                        Vtsz. v., a 22.07 és a 22.08 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok kivételével, feltéve, hogy az előállítás során felhasznált, a 0806.10, a 2009.61 és a 2009.69 alszám alá tartozó valamennyi anyag teljes egészében az adott helyen jött létre vagy került előállításra.

                        23. árucsoport

                        Az élelmiszeripar melléktermékei és hulladékai; elkészített állati takarmányok

                        23.01

                        Vtsz. v.

                        2302.10–2303.10

                        Vtsz. v., feltéve, hogy az előállítás során felhasznált, a 10. árucsoportba tartozó nem származó anyagok teljes tömege nem haladja meg a termék tömegének 20 %-át.

                        2303.20-–2308.00

                        Vtsz. v.

                        23.09

                        Vtsz. v., feltéve, hogy:

                        – a 2. és 4. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében az adott helyen jött létre vagy került előállításra, és

                        – az előállítás során felhasznált, a 10.01–10.04., a 10.07–10.08 vámtarifaszám alá és a 11. árucsoportba, valamint a 23.02 és a 23.03 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok teljes tömege nem haladja meg a termék tömegének 20 %-át; és

                        – az előállítás során felhasznált, a 17.01 és a 17.02 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok teljes tömege nem haladja meg a termék tömegének 20 %-át.

                        24. árucsoport

                        Dohány és feldolgozott dohánypótló

                        24.01

                        Előállítás, amelynek során a 24.01 vámtarifaszám alá tartozó összes anyag teljes egészében az adott helyen jött létre vagy került előállításra.

                        2402.10

                        Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból, feltéve, hogy az előállítás során felhasznált, a 24.01 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok teljes tömege nem haladja meg a 24. árucsoportba tartozó anyagok tömegének 30 %-át.

                        2402.20

                        Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból, a 2403.19 alszám alá tartozó fogyasztási dohány kivételével, amelynek során a 24.01 vámtarifaszám alá tartozó összes felhasznált anyag legalább 10 tömegszázaléka teljes egészében az adott helyen jött létre vagy került előállításra.

                        2402.90

                        Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból, feltéve, hogy az előállítás során felhasznált, a 24.01 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok teljes tömege nem haladja meg a 24. árucsoportba tartozó anyagok tömegének 30 %-át.

                        24.03

                        Vtsz. v.; amelynek során a 24.01 vámtarifaszám alá tartozó összes felhasznált anyag legalább 10 tömegszázaléka teljes egészében az adott helyen jött létre vagy került előállításra.

                        V. ÁRUOSZTÁLY

                        ÁSVÁNYI TERMÉKEK

                        Az áruosztályhoz tartozó megjegyzés: az ezen áruosztályt érintő horizontális feldolgozási szabályokat lásd az ORIG-1. melléklet 5. Megjegyzésében.

                        25. árucsoport

                        Só; kén; földek és kövek; gipsz, mész és cement

                        25.01–25.30

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 70 % (EXW).

                        26. árucsoport

                        Ércek, salakok és hamu

                        26.01–26.21

                        Vtsz. v.

                        27. árucsoport

                        Ásványi tüzelőanyagok, ásványi olajok és ezek desztillációs termékei; bitumenes anyagok; ásványi viaszok

                        27.01–27.09

                        Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból.

                        27.10

                        Vtsz. v., a 3824.99 és a 3826.00 alszám alá tartozó nem származó biodízel kivételével;

                        vagy

                        Desztillálás vagy kémiai reakció megy végbe, feltéve, hogy az előállításhoz felhasznált, a 27.10 vámtarifaszám, valamint a 3824.99 és a 3826.00 alszám alá tartozó biodízel (ideértve a hidrogénezett növényi olajat) előállítására észterezés, átészterezés vagy hidrogénezés útján kerül sor.

                        27.11–27.15

                        Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból.

                        VI. ÁRUOSZTÁLY

                        A VEGYIPAR ÉS VELE ROKON IPAROK TERMÉKEI

                        Az áruosztályhoz tartozó megjegyzés: az ezen áruosztályt érintő horizontális feldolgozási szabályokat lásd az ORIG-1. melléklet 5. Megjegyzésében.

                        28. árucsoport

                        Szervetlen vegyi anyagok; szervetlen vagy szerves vegyületek nemesfémből, ritkaföldfémből, radioaktív elemekből vagy izotópokból

                        28.01–28.53

                        Asz. v.;

                        Kémiai reakció, derítés, keverés és elegyítés, standard anyagok előállítása, a részecskék méretének megváltozása, izomerek elkülönítése vagy biotechnológiai eljárás megy végbe;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        29. árucsoport

                        Szerves vegyi anyagok

                        2901.10–2905.42

                        Asz. v.;

                        Kémiai reakció, derítés, keverés és elegyítés, standard anyagok előállítása, a részecskék méretének megváltozása, izomerek elkülönítése vagy biotechnológiai eljárás megy végbe;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        2905.43–2905.44

                        Vtsz. v., a 17.02 vámtarifaszám és a 3824.60 alszám alá tartozó nem származó anyagok kivételével, feltéve, hogy:

                        2905.45

                        Asz. v., a termékével azonos alszám alá tartozó nem származó anyagok azonban felhasználhatók, ha összértékük nem haladja meg a termék gyártelepi árának 20 %-át;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        2905.49–2942

                        Asz. v.;

                        Kémiai reakció, derítés, keverés és elegyítés, standard anyagok előállítása, a részecskék méretének megváltozása, izomerek elkülönítése vagy biotechnológiai eljárás megy végbe;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        30. árucsoport

                        Gyógyszeripari termékek

                        30.01–30.06

                        Asz. v.;

                        Kémiai reakció, derítés, keverés és elegyítés, standard anyagok előállítása, a részecskék méretének megváltozása, izomerek elkülönítése vagy biotechnológiai eljárás megy végbe;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        31. árucsoport

                        Műtrágyák

                        31.01–31.04

                        Vtsz. v., a termékével azonos vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok azonban felhasználhatók, ha összértékük nem haladja meg a termék gyártelepi árának 20 %-át;

                        vagy

                        MaxNOM 40 % (EXW).

                        31.05

                        – Nátriumnitrát

                        – Kalcium-cianamid

                        – Kálium-szulfát

                        – Magnézium-kálium-szulfát

                        Vtsz. v., a termékével azonos vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok azonban felhasználhatók, ha összértékük nem haladja meg a termék gyártelepi árának 20 %-át;

                        vagy

                        MaxNOM 40 % (EXW).

                        – Más

                        A termékével azonos vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok azonban felhasználhatók, ha összértékük nem haladja meg a termék gyártelepi árának 20 %-át, és amely során az összes felhasznált nem származó anyag összértéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át;

                        vagy

                        MaxNOM 40 % (EXW).

                        32. árucsoport

                        Cserző- vagy színezőkivonatok; tanninok és származékaik; színezékek, pigmentek és más színező anyagok; festékek és lakkok; gitt és más masztix (simító- és tömítőanyagok); tinták

                        32.01–32.15

                        Asz. v.;

                        Kémiai reakció, derítés, keverés és elegyítés, standard anyagok előállítása, a részecskék méretének megváltozása, izomerek elkülönítése vagy biotechnológiai eljárás megy végbe;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        33. árucsoport

                        Illóolajok és rezinoidok; illatszerek, szépség- vagy testápoló készítmények

                        33.01

                        Asz. v.;

                        Kémiai reakció, derítés, keverés és elegyítés, standard anyagok előállítása, a részecskék méretének megváltozása, izomerek elkülönítése vagy biotechnológiai eljárás megy végbe;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        3302.10

                        Vtsz. v., a 3302.10 alszám alá tartozó nem származó anyagok azonban felhasználhatók, ha összértékük nem haladja meg a termék gyártelepi árának 20 %-át.

                        3302.90

                        Asz. v.;

                        Kémiai reakció, derítés, keverés és elegyítés, standard anyagok előállítása, a részecskék méretének megváltozása, izomerek elkülönítése vagy biotechnológiai eljárás megy végbe;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        33.03

                        Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból.

                        33.04–33.07

                        Asz. v.;

                        Kémiai reakció, derítés, keverés és elegyítés, standard anyagok előállítása, a részecskék méretének megváltozása, izomerek elkülönítése vagy biotechnológiai eljárás megy végbe;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        34. árucsoport

                        Szappan, szerves felületaktív anyagok, mosószerek, kenőanyagok, műviaszok, elkészített viaszok, fényesítő- és polírozóanyagok, gyertya és hasonló cikkek, mintázópaszták, „fogászati viasz” és gipsz alapú fogászati készítmények

                        34.01–34.07

                        Asz. v.;

                        Kémiai reakció, derítés, keverés és elegyítés, standard anyagok előállítása, a részecskék méretének megváltozása, izomerek elkülönítése vagy biotechnológiai eljárás megy végbe;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        35. árucsoport

                        Fehérjeanyagok; átalakított keményítők; enyvek; enzimek

                        35.01–35.04

                        Vtsz. v., a 4. árucsoportba tartozó nem származó anyagok kivételével.

                        35.05

                        Vtsz. v., a 11.08 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok kivételével.

                        35.06–35.07

                        Asz. v.;

                        Kémiai reakció, derítés, keverés és elegyítés, standard anyagok előállítása, a részecskék méretének megváltozása, izomerek elkülönítése vagy biotechnológiai eljárás megy végbe;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        36. árucsoport

                        Robbanóanyagok; pirotechnikai készítmények; gyufák; piroforos ötvözetek; egyes gyúlékony anyagok

                        36.01–36.06

                        Asz. v.;

                        Kémiai reakció, derítés, keverés és elegyítés, standard anyagok előállítása, a részecskék méretének megváltozása, izomerek elkülönítése vagy biotechnológiai eljárás megy végbe;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        37. árucsoport

                        Fényképészeti vagy mozgófényképészeti termékek

                        37.01–37.07

                        Asz. v.;

                        Kémiai reakció, derítés, keverés és elegyítés, standard anyagok előállítása, a részecskék méretének megváltozása, izomerek elkülönítése vagy biotechnológiai eljárás megy végbe;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        38. árucsoport

                        A vegyipar különféle termékei

                        38.01–38.08

                        Asz. v.;

                        Kémiai reakció, derítés, keverés és elegyítés, standard anyagok előállítása, a részecskék méretének megváltozása, izomerek elkülönítése vagy biotechnológiai eljárás megy végbe;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        3809.10

                        Vtsz. v., a 11.08 és a 35.05 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok kivételével.

                        3809.91–3822.00

                        Asz. v.;

                        Kémiai reakció, derítés, keverés és elegyítés, standard anyagok előállítása, a részecskék méretének megváltozása, izomerek elkülönítése vagy biotechnológiai eljárás megy végbe;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        38.23

                        Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból.

                        3824.10–3824.50

                        Asz. v.;

                        Kémiai reakció, derítés, keverés és elegyítés, standard anyagok előállítása, a részecskék méretének megváltozása, izomerek elkülönítése vagy biotechnológiai eljárás megy végbe;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        3824.60

                        Vtsz. v., a 2905.43 és a 2905.44 alszám alá tartozó nem származó anyagok kivételével.

                        3824.71–3825.90

                        Asz. v.;

                        Kémiai reakció, derítés, keverés és elegyítés, standard anyagok előállítása, a részecskék méretének megváltozása, izomerek elkülönítése vagy biotechnológiai eljárás megy végbe;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        38.26

                        Előállítás, amelynek során a biodízel előállítására transzészterezés, észterezés vagy hidrogénezés útján kerül sor.

                        VII. ÁRUOSZTÁLY

                        MŰANYAGOK ÉS EZEKBŐL KÉSZÜLT ÁRUK; GUMI ÉS EBBŐL KÉSZÜLT ÁRUK

                        Az áruosztályhoz tartozó megjegyzés: az ezen áruosztályt érintő horizontális feldolgozási szabályokat lásd az ORIG-1. melléklet 5. Megjegyzésében.

                        39. árucsoport

                        Műanyagok és ezekből készült árucikkek

                        39.01–39.15

                        Asz. v.;

                        Kémiai reakció, derítés, keverés és elegyítés, standard anyagok előállítása, a részecskék méretének megváltozása, izomerek elkülönítése vagy biotechnológiai eljárás megy végbe;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        39.16–39.19

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        39.20

                        Asz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        39.21–39.22

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        3923.10–3923.50

                        Asz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        3923.90–3925.90

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        39.26

                        Asz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        40. árucsoport

                        Gumi és ebből készült árucikkek

                        40.01–40.11

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        4012.11–4012.19

                        Asz. v.;

                        vagy

                        A használt gumiabroncsok újrafutózása.

                        4012.20–4017.00

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        VIII. ÁRUOSZTÁLY

                        NYERSBŐR, KIKÉSZÍTETT BŐR, SZŐRME ÉS EZEKBŐL KÉSZÜLT ÁRUK; NYERGES- ÉS SZÍJGYÁRTÓÁRUK; UTAZÁSI CIKKEK, KÉZITÁSKÁK ÉS HASONLÓ TARTÓK; ÁLLATI BÉLBŐL KÉSZÜLT ÁRUK (A SELYEMHERNYÓBÉLBŐL KÉSZÜLT ÁRUK KIVÉTELÉVEL)

                        41. árucsoport

                        Nyersbőr (a szőrme kivételével) és kikészített bőr

                        41.01–4104.19

                        Vtsz. v.

                        4104.41–4104.49

                        Asz. v., a 4104.41–4104.49 alszám alá tartozó nem származó anyagok kivételével.

                        4105.10

                        Vtsz. v.

                        4105.30

                        Asz. v.

                        4106.21

                        Vtsz. v.

                        4106.22

                        Asz. v.

                        4106.31

                        Vtsz. v.

                        4106.32–4106.40

                        Asz. v.

                        4106.91

                        Vtsz. v.

                        4106.92

                        Asz. v.

                        41.07–41.13

                        Vtsz. v., a 4104.41, 4104.49, 4105.30, 4106.22, 4106.32 és a 4106.92 alszám alá tartozó nem származó anyagok kivételével. Azonban a 4104.41, 4104.49, 4105.30, 4106.22, 4106.32 vagy a 4106.92 alszám alá tartozó nem származó anyagok felhasználhatók, feltéve, hogy újracserzésen estek át.

                        4114.10

                        Vtsz. v.

                        4114.20

                        Vtsz. v., a 4104.41, 4104.49, 4105.30, 4106.22, 4106.32, 4106.92 alszám és a 4107 alá tartozó nem származó anyagok kivételével. Azonban a 4104.41, 4104.49, 4105.30, 4106.22, 4106.32, 4106.92 alszám és a 41.07 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok felhasználhatók, feltéve, hogy újracserzésen estek át.

                        41.15

                        Vtsz. v.

                        42. árucsoport

                        Bőráruk; nyerges- és szíjgyártóáruk; utazási cikkek, kézitáskák és hasonló tartók; állati bélből készült áruk (a selyemhernyóbélből készült áruk kivételével)

                        42.01–42.06

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        43. árucsoport

                        Szőrme és műszőrme; ezekből készült áruk

                        4301.10–4302.20

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        4302.30

                        Asz. v.

                        43.03–43.04

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        IX. ÁRUOSZTÁLY

                        FA ÉS FAIPARI TERMÉKEK; FASZÉN; PARAFA ÉS PARAFA ÁRUK; SZALMÁBÓL, ESZPARTÓFŰBŐL VAGY MÁS FONÁSANYAGBÓL KÉSZÜLT ÁRUK; KOSÁRKÖTŐ- ÉS FONÁSÁRUK

                        44. árucsoport

                        Fa és faipari termékek; faszén

                        44.01–44.21

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        45. árucsoport

                        Parafa és parafa áruk

                        45.01–45.04

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        46. árucsoport

                        Szalmából, eszpartófűből és más fonásanyagból készült áruk; kosárkötő- és fonásáruk

                        46.01–46.02

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        X. ÁRUOSZTÁLY

                        PAPÍRIPARI ROSTANYAG FÁBÓL VAGY MÁS CELLULÓZTARTALMÚ ANYAGBÓL; VISSZANYERT (HULLADÉK ÉS HASZNÁLT) PAPÍR VAGY KARTON; PAPÍR ÉS KARTON ÉS EZEKBŐL KÉSZÜLT ÁRUK

                        47. árucsoport

                        Papíripari rostanyag fából vagy más cellulóztartalmú anyagból; visszanyert (hulladék és használt) papír vagy karton

                        47.01–47.07

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        48. árucsoport

                        Papír és karton; papíripari rostanyagból, papírból vagy kartonból készült áruk

                        48.01–48.23

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        49. árucsoport

                        Könyvek, újságok, képek és más nyomdaipari

                        termékek; kéziratok, gépírásos szövegek és tervrajzok

                        49.01–49.11

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        XI. ÁRUOSZTÁLY

                        TEXTILIPARI ALAPANYAGOK ÉS TEXTILÁRUK

                        Az áruosztályhoz tartozó megjegyzés: Egyes textilalapanyagból készült termékekre alkalmazandó meghatározásokat és tűréshatárokat illetően lásd az ORIG-1. mellékletben foglalt 6., 7. és 8. megjegyzést.

                        50. árucsoport

                        Selyem

                        50.01–50.02

                        Vtsz. v.

                        50.03

                        – Kártolt vagy fésült:

                        A selyemhulladék kártolása vagy fésülése.

                        – Más:

                        Vtsz. v.

                        50.04–50.05

                        Természetes szálak fonása;

                        Végtelen műszálak sajtolása, amihez fonás társul;

                        Végtelen műszálak sajtolása, amihez sodrás társul;

                        vagy

                        Sodrás, amihez egyéb mechanikai művelet társul.

                        50.06

                        – Selyemfonal és selyemhulladékból készült fonal:

                        Természetes szálak fonása;

                        Végtelen műszálak sajtolása, amihez fonás társul;

                        Végtelen műszálak sajtolása, amihez sodrás társul;

                        vagy

                        Sodrás, amihez egyéb mechanikai művelet társul.

                        – Selyemhernyóbél:

                        Vtsz. v.

                        50.07

                        Természetes szálak vagy vágott műszálak fonása, amihez szövés társul;

                        Végtelen műszálból készült fonal sajtolása, amihez szövés társul;

                        Sodrás vagy egyéb mechanikai művelet, amihez szövés társul;

                        Szövés, amihez festés társul;

                        Fonalfestés, amihez szövés társul;

                        Szövés, amihez nyomás társul;

                        vagy

                        Nyomás (önálló műveletként).

                        51. árucsoport

                        Gyapjú, finom és durva állati szőr; lószőr fonal és szövet

                        51.01–51.05

                        Vtsz. v.

                        51.06–51.10

                        Természetes szálak fonása;

                        Műszálak sajtolása, amihez fonás társul;

                        vagy

                        Sodrás, amihez egyéb mechanikai művelet társul.

                        51.11–51.13

                        Természetes szálak vagy vágott műszálak fonása, amihez szövés társul;

                        Végtelen műszálból készült fonal sajtolása, amihez szövés társul;

                        Szövés, amihez festés társul;

                        Fonalfestés, amihez szövés társul;

                        Szövés, amihez nyomás társul;

                        vagy

                        Nyomás (önálló műveletként).

                        52. árucsoport

                        Pamut

                        52.01–52.03

                        Vtsz. v.

                        52.04–52.07

                        Természetes szálak fonása;

                        Műszálak sajtolása, amihez fonás társul;

                        vagy

                        Sodrás, amihez egyéb mechanikai művelet társul.

                        52.08–52.12

                        Természetes szálak vagy vágott műszálak fonása, amihez szövés társul;

                        Végtelen műszálból készült fonal sajtolása, amihez szövés társul;

                        Sodrás vagy egyéb mechanikai művelet, amihez szövés társul;

                        Szövés, amihez festés, bevonás vagy rétegelés társul;

                        Fonalfestés, amihez szövés társul;

                        Szövés, amihez nyomás társul;

                        vagy

                        Nyomás (önálló műveletként).

                        53. árucsoport

                        Más növényi textilszálak; papírfonal és papírfonalból szőtt szövet

                        53.01–53.05

                        Vtsz. v.

                        53.06-53.08

                        Természetes szálak fonása;

                        Műszálak sajtolása, amihez fonás társul;

                        vagy

                        Sodrás, amihez egyéb mechanikai művelet társul.

                        53.09–53.11

                        Természetes szálak vagy vágott műszálak fonása, amihez szövés társul;

                        Végtelen műszálból készült fonal sajtolása, amihez szövés társul;

                        Szövés, amihez festés, bevonás vagy rétegelés társul;

                        Fonalfestés, amihez szövés társul;

                        Szövés, amihez nyomás társul;

                        vagy

                        Nyomás (önálló műveletként).

                        54. árucsoport

                        Végtelen műszál; szintetikus vagy mesterséges textilanyagból készült szalag és hasonlók

                        54.01–54.06

                        Természetes szálak fonása;

                        Műszálak sajtolása, amihez fonás társul;

                        vagy

                        Sodrás, amihez egyéb mechanikai művelet társul.

                        54.07–54.08

                        Természetes szálak vagy vágott műszálak fonása, amihez szövés társul;

                        Végtelen műszálból készült fonal sajtolása, amihez szövés társul;

                        Fonalfestés, amihez szövés társul;

                        Szövés, amihez festés, bevonás vagy rétegelés társul;

                        Sodrás vagy egyéb mechanikai művelet, amihez szövés társul;

                        Szövés, amihez nyomás társul;

                        vagy

                        Nyomás (önálló műveletként).

                        55. árucsoport

                        Vágott műszál

                        55.01–55.07

                        Műszálak sajtolása.

                        55.08–55.11

                        Természetes szálak fonása;

                        Műszálak sajtolása, amihez fonás társul;

                        vagy

                        Sodrás, amihez egyéb mechanikai művelet társul.

                        55.12–55.16

                        Természetes szálak vagy vágott műszálak fonása, amihez szövés társul;

                        Végtelen műszálból készült fonal sajtolása, amihez szövés társul;

                        Sodrás vagy egyéb mechanikai művelet, amihez szövés társul;

                        Szövés, amihez festés, bevonás vagy rétegelés társul;

                        Fonalfestés, amihez szövés társul;

                        Szövés, amihez nyomás társul;

                        vagy

                        Nyomás (önálló műveletként).

                        56. árucsoport

                        Vatta, nemez és nem szőtt textília; különleges fonalak; zsineg, kötél, hajókötél és kábel, valamint ezekből készült áruk

                        56.01

                        Természetes szálak fonása;

                        Műszálak sajtolása, amihez fonás társul;

                        Pelyhesítés, amihez festés vagy nyomás társul;

                        vagy

                        A bevonás, pelyhesítés, rétegelés vagy fémesítés legalább két másik fő előkészítő vagy kikészítő művelettel (mint a mángorlás, zsugorodásmentesítés, hőrögzítés, tartós kikészítés) párosulva, feltéve, hogy a felhasznált nem származó anyagok összértéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át.

                        56.02

                        – Tűnemez:

                        Műszálak sajtolása, amihez szövetképzés társul; ugyanakkor:

                        – az 54.02 vámtarifaszám alá tartozó nem származó polipropilén végtelen szál;

                        – az 55.03 vagy az 55.06 vámtarifaszám alá tartozó nem származó polipropilén szál; vagy

                        – az 55.01 vámtarifaszám alá tartozó nem származó polipropilén fonókábel;

                        amelyet egyágú végtelen fonal vagy szál esetében mindig 9 decitexnél kisebb érték jellemez, felhasználható, ha ezen anyagok összértéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át;

                        vagy

                        Csak szövetképzés a természetes szálakból készült nemez esetében.

                        – Más:

                        Műszálak sajtolása, amihez szövetképzés társul;

                        vagy

                        Csak szövetképzés a természetes szálakból készült más nemez esetében.

                        5603.11–5603.14

                        Előállítás a következőkből:

                        – egyirányú vagy véletlenszerű szálirányú végtelen szálak; vagy

                        – természetes vagy mesterséges eredetű anyagokból vagy polimerekből;

                        mindkét esetben az előállítást nem szőtt termékké való összekapcsolás követi.

                        5603.91–5603.94

                        Előállítás a következőkből:

                        – egyirányú vagy véletlenszerű szálirányú vágott szálak; vagy

                        – természetes vagy mesterséges eredetű vágott fonalból,

                        mindkét esetben az előállítást nem szőtt termékké való összekapcsolás követi.

                        5604.10

                        Előállítás textilanyaggal nem bevont gumifonalból vagy zsinegből.

                        5604.90

                        Természetes szálak fonása;

                        Műszálak sajtolása, amihez fonás társul;

                        vagy

                        Sodrás, amihez egyéb mechanikai művelet társul.

                        56.05

                        Természetes szálak vagy vágott műszálak fonása;

                        Műszálak sajtolása, amihez fonás társul;

                        vagy

                        Sodrás, amihez egyéb mechanikai művelet társul.

                        56.06

                        Műszálak sajtolása, amihez fonás társul;

                        Sordás, amihez paszományozás társul;

                        Természetes szálak vagy vágott műszálak fonása;

                        vagy

                        Pelyhesítés, amihez festés társul.

                        56.07–56.09

                        Természetes szálak fonása;

                        vagy

                        Műszálak sajtolása, amihez fonás társul.

                        57. árucsoport

                        Szőnyegek és más textil padlóborítók

                        Az árucsoporthoz tartozó megjegyzés: Az ezen árucsoportba tartozó nem származó termékek esetén jutaszövet hátoldalként felhasználható.

                        57.01–57.05

                        Természetes szálak vagy vágott műszálak fonása, amihez szövés vagy tűzés társul;

                        Végtelen műszálból készült fonal sajtolása, amihez szövés vagy tűzés társul;

                        Előállítás kókuszrost fonalból, szizálfonalból vagy jutafonalból, illetve hagyományos többágú viszkózfonalból;

                        Tűzés, amihez festés vagy nyomás társul;

                        Végtelen műszálból készült fonal tűzése vagy szövése, amihez bevonás vagy rétegelés társul;

                        Pelyhesítés, amihez festés vagy nyomás társul;

                        vagy

                        Műszálak préselése és nem szőtt textíliák készítésére szolgáló technikák alkalmazásával, a tűlyukasztást is beleértve.

                        58. árucsoport

                        Különleges szövetek; bolyhos szövetek; csipke; kárpit; paszomány; hímzés

                        58.01–58.04

                        Természetes szálak vagy vágott műszálak fonása, amihez szövés vagy tűzés társul;

                        Végtelen műszálból készült fonal sajtolása, amihez szövés vagy tűzés társul;

                        Szövés, amelyhez festés, pelyhesítés, bevonás, rétegelés vagy fémmel bevonás társul;

                        Tűzés, amihez festés vagy nyomás társul;

                        Pelyhesítés, amihez festés vagy nyomás társul;

                        Fonalfestés, amihez szövés társul;

                        Szövés, amihez nyomás társul;

                        vagy

                        Nyomás (önálló műveletként).

                        58.05

                        Vtsz. v.

                        58.06–58.09

                        Természetes szálak vagy vágott műszálak fonása, amihez szövés vagy tűzés társul;

                        Végtelen műszálból készült fonal sajtolása, amihez szövés vagy tűzés társul;

                        Szövés, amelyhez festés, pelyhesítés, bevonás, rétegelés vagy fémmel bevonás társul;

                        Tűzés, amihez festés vagy nyomás társul;

                        Pelyhesítés, amihez festés vagy nyomás társul;

                        Fonalfestés, amihez szövés társul;

                        Szövés, amihez nyomás társul;

                        vagy

                        Nyomás (önálló műveletként).

                        58.10

                        Hímzés, amely során a termék vámtarifaszámáról eltérő vámtariaszám alá besorolt nem származó anyagok értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át.

                        58.11

                        Természetes szálak vagy vágott műszálak fonása, amihez szövés vagy tűzés társul;

                        Végtelen műszálból készült fonal sajtolása, amihez szövés vagy tűzés társul;

                        Szövés, amelyhez festés, pelyhesítés, bevonás, rétegelés vagy fémmel bevonás társul;

                        Tűzés, amihez festés vagy nyomás társul;

                        Pelyhesítés, amihez festés vagy nyomás társul;

                        Fonalfestés, amihez szövés társul;

                        Szövés, amihez nyomás társul;

                        vagy

                        Nyomás (önálló műveletként).

                        59. árucsoport

                        Impregnált, bevont, beborított vagy rétegelt szövet; ipari felhasználásra alkalmas textiltermékek

                        59.01

                        Szövés, amihez festés vagy pelyhesítés vagy bevonás vagy rétegelés vagy fémesítés társul;

                        vagy

                        Pelyhesítés, amihez festés vagy nyomás társul.

                        59.02

                        – Legfeljebb 90 tömegszázalék textilanyag-tartalommal:

                        Szövés.

                        – Más:

                        Műszálak préselése és szövés.

                        59.03

                        Szövés, kötés vagy hurkolás, amihez impregnálás vagy bevonás vagy borítás vagy rétegelés vagy fémesítés társul;

                        Szövés, amihez nyomás társul; vagy

                        Nyomás (önálló műveletként).

                        59.04

                        Mángorlás, amihez festés, bevonás, rétegelés vagy fémesítés társul. A nem származó jutaszövet hátoldalként felhasználható;

                        vagy

                        Szövés, amelyhez festés, bevonás, rétegelés vagy fémesítés társul A nem származó jutaszövet hátoldalként felhasználható;

                        59.05

                        – Gumival, műanyaggal vagy más anyaggal impregnálva, bevonva, beborítva vagy rétegelve:

                        Szövés, kötés vagy csak szövetképzés, amihez impregnálás vagy bevonás vagy borítás vagy rétegelés vagy fémesítés társul.

                        – Más:

                        Természetes szálak vagy vágott műszálak fonása, amihez szövés társul;

                        Végtelen műszálból készült fonal sajtolása, amihez szövés társul;

                        Szövés, kötés vagy csak szövetképzés, amihez festés, bevonás vagy rétegelés társul;

                        Szövés, amihez nyomás társul;

                        vagy

                        Nyomás (önálló műveletként).

                        59.06

                        – Kötött vagy hurkolt kelmék:

                        Természetes szálak vagy vágott műszálak fonása, amihez kötés vagy hurkolás társul;

                        Végtelen műszálból készült fonal sajtolása, amihez kötés vagy hurkolás társul;

                        Kötés vagy hurkolás, amelyhez gumírozás társul vagy

                        Gumírozás legalább két másik fő előkészítő vagy kikészítő művelettel (mint a mángorlás, zsugorodásmentesítés, hőrögzítés, tartós kikészítés) párosulva, feltéve, hogy a felhasznált nem származó anyagok összértéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át.

                        – Szintetikus végtelen szálból előállított fonalból készült más szövet több mint 90 tömegszázalék textilanyag-tartalommal:

                        Műszálak préselése és szövés.

                        – Más:

                        Szövés, kötés vagy nem szőtt textíliák készítése, amihez festés, bevonás vagy gumírozás társul;

                        Fonalfestés, amihez szövés, kötés vagy nem szőtt textíliák készítésére irányuló eljárás társul;

                        vagy

                        Gumírozás legalább két másik fő előkészítő vagy kikészítő művelettel (mint a mángorlás, zsugorodásmentesítés, hőrögzítés, tartós kikészítés) párosulva, feltéve, hogy a felhasznált nem származó anyagok összértéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át.

                        59.07

                        Szövés, kötés vagy csak szövetképzés, amihez festés vagy nyomás vagy bevonás vagy impregnálás vagy borítás társul;

                        Pelyhesítés, amihez festés vagy nyomás társul;

                        vagy

                        Nyomás (önálló műveletként).

                        59.08

                        – Fehérizzású gázharisnya, impregnált:

                        Előállítás csőszerűen kötött vagy hurkolt gázharisnyaszövetből.

                        – Más:

                        Vtsz. v.

                        59.09–59.11

                        Természetes szálak vagy vágott műszálak fonása, amihez szövés társul;

                        Műszálak préselése és szövés;

                        Szövés, amihez festés, bevonás vagy rétegelés társul;

                        vagy

                        A bevonás, pelyhesítés, rétegelés vagy fémesítés legalább két másik fő előkészítő vagy kikészítő művelettel (mint a mángorlás, zsugorodásmentesítés, hőrögzítés, tartós kikészítés) párosulva, feltéve, hogy a felhasznált nem származó anyagok összértéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át.

                        60. árucsoport

                        Kötött vagy hurkolt kelmék

                        60.01–60.06

                        Természetes szálak vagy vágott műszálak fonása, amihez kötés vagy hurkolás társul;

                        Végtelen műszálból készült fonal sajtolása, amihez kötés vagy hurkolás társul;

                        Kötés vagy hurkolás, amihez festés vagy pelyhesítés vagy bevonás vagy rétegelés vagy nyomás társul;

                        Pelyhesítés, amihez festés vagy nyomás társul;

                        Fonalfestés, amihez kötés vagy hurkolás társul; vagy

                        Sodrás vagy szálszerkezet-átalakítás, amihez kötés vagy hurkolás társul, feltéve, hogy a felhasznált nem származó nem sodort vagy nem átalakított szálszerkezetű fonal értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át.

                        61. árucsoport

                        Kötött vagy horgolt ruházati cikkek, kellékek és tartozékok

                        61.01–61.17

                        Két vagy több formára vágott vagy eleve formára készített, kötött vagy hurkolt anyagdarab összevarrásával vagy más módon történő összeállításával elkészítve:

                        Kötés vagy hurkolás és konfekcionálás (a szabást is beleértve).

                        – Más:

                        Természetes szálak vagy vágott műszálak fonása, amihez kötés vagy hurkolás társul;

                        Végtelen műszálból készült fonal sajtolása, amihez kötés vagy hurkolás társul; vagy

                        Kötés és konfekcionálás egy műveletben.

                        62. árucsoport

                        Ruházati cikkek, kellékek és tartozékok, a kötött és hurkolt áruk kivételével

                        62.01

                        Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;

                        vagy

                        Konfekcionálás, a szabást is beleértve, amelyet (önálló műveletként) nyomás előz meg.

                        62.02

                        – Hímzett:

                        Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;

                        vagy

                        Előállítás hímzés nélküli szövetből, ha a felhasznált nem származó hímzés nélküli szövet értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át.

                        – Más:

                        Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;

                        vagy

                        Konfekcionálás, a szabást is beleértve, amelyet (önálló műveletként) nyomás előz meg.

                        62.03

                        Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;

                        vagy

                        Konfekcionálás, a szabást is beleértve, amelyet (önálló műveletként) nyomás előz meg.

                        62.04

                        – Hímzett:

                        Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;

                        vagy

                        Előállítás hímzés nélküli szövetből, ha a felhasznált nem származó hímzés nélküli szövet értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át.

                        – Más:

                        Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;

                        vagy

                        Konfekcionálás, a szabást is beleértve, amelyet (önálló műveletként) nyomás előz meg.

                        62.05

                        Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;

                        vagy

                        Konfekcionálás, a szabást is beleértve, amelyet (önálló műveletként) nyomás előz meg.

                        62.06

                        – Hímzett:

                        Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;

                        vagy

                        Előállítás hímzés nélküli szövetből, ha a felhasznált nem származó hímzés nélküli szövet értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át.

                        – Más:

                        Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;

                        vagy

                        Konfekcionálás, a szabást is beleértve, amelyet (önálló műveletként) nyomás előz meg.

                        62.07–62.08

                        Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;

                        vagy

                        Konfekcionálás, a szabást is beleértve, amelyet (önálló műveletként) nyomás előz meg.

                        62.09

                        – Hímzett:

                        Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;

                        vagy

                        Előállítás hímzés nélküli szövetből, ha a felhasznált nem származó hímzés nélküli szövet értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át.

                        – Más:

                        Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;

                        vagy

                        Konfekcionálás, a szabást is beleértve, amelyet (önálló műveletként) nyomás előz meg.

                        62.10

                        – Tűzálló felszerelés alumíniumozott poliészter fóliával borított szövetből:

                        Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;

                        vagy

                        Bevonás vagy rétegelés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve, feltéve, hogy a felhasznált nem származó nem bevont vagy nem laminált szövet értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át.

                        – Más:

                        Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;

                        vagy

                        Konfekcionálás, a szabást is beleértve, amelyet (önálló műveletként) nyomás előz meg.

                        62.11

                        – Női vagy leánykaruha hímzéssel:

                        Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;

                        vagy

                        Előállítás hímzés nélküli szövetből, ha a felhasznált nem származó hímzés nélküli szövet értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át.

                        – Más:

                        Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;

                        vagy

                        Konfekcionálás, a szabást is beleértve, amelyet (önálló műveletként) nyomás előz meg.

                        62.12

                        – Kötött vagy hurkolt két vagy több formára vágott vagy eleve formára készített, kötött vagy hurkolt anyagdarab összevarrásával vagy más módon történő összeállításával elkészítve:

                        Kötés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;

                        vagy

                        Konfekcionálás, a szabást is beleértve, amelyet (önálló műveletként) nyomás előz meg.

                        – Más:

                        Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;

                        vagy

                        Konfekcionálás, a szabást is beleértve, amelyet (önálló műveletként) nyomás előz meg.

                        62.13–62.14

                        – Hímzett:

                        Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;

                        Előállítás hímzés nélküli szövetből, ha a felhasznált nem származó hímzés nélküli szövet értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át;

                        vagy

                        Konfekcionálás, a szabást is beleértve, amelyet (önálló műveletként) nyomás előz meg.

                        – Más:

                        Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;

                        vagy

                        Konfekcionálás, a szabást is beleértve, amelyet (önálló műveletként) nyomás előz meg.

                        62.15

                        Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;

                        vagy

                        Konfekcionálás, a szabást is beleértve, amelyet (önálló műveletként) nyomás előz meg.

                        62.16

                        – Tűzálló felszerelés alumíniumozott poliészter fóliával borított szövetből:

                        Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;

                        vagy

                        Bevonás vagy rétegelés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve, feltéve, hogy a felhasznált nem származó nem bevont vagy nem laminált szövet értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át.

                        – Más:

                        Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;

                         vagy

                        Konfekcionálás, a szabást is beleértve, amelyet (önálló műveletként) nyomás előz meg.

                        62.17

                        – Hímzett:

                        Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;

                        Előállítás hímzés nélküli szövetből, ha a felhasznált nem származó hímzés nélküli szövet értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át;

                        vagy

                        Konfekcionálás, a szabást is beleértve, amelyet (önálló műveletként) nyomás előz meg.

                        – Tűzálló felszerelés alumíniumozott poliészter fóliával borított szövetből:

                        Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;

                        vagy

                        Bevonás vagy rétegelés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve, feltéve, hogy a felhasznált nem származó nem bevont vagy nem laminált szövet értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át.

                        – Közbélés gallérhoz és mandzsettához, kiszabva:

                        Vtsz. v., feltéve, hogy a felhasznált nem származó anyagok értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át.

                        – Más:

                        Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve.

                        63. árucsoport

                        Más készáru textilanyagból; garnitúrák; használt ruha és egyéb használt textiláru; rongy

                        63.01–63.04

                        – Nemezből, nem szőtt textíliából:

                        Szövetképzés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve.

                        – Más:

                        – Hímzett:

                        Szövés vagy kötés vagy hurkolás, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;

                        vagy

                        Előállítás hímzés nélküli szövetből (amely nem kötött vagy hurkolt), ha a felhasznált nem származó hímzés nélküli szövet értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át;

                        – Más:

                        Szövés, kötés vagy hurkolás, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve.

                        63.05

                        Műszálak sajtolása vagy természetes szálak vagy vágott műszálak fonása, amihez szövés vagy kötés és konfekcionálás társul, a szabást is beleértve.

                        63.06

                        – Nem szőtt textíliából:

                        Szövetképzés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve.

                        – Más:

                        Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve.

                        63.07

                        MaxNOM 40 % (EXW).

                        63.08

                        A készletben levő termékek mindegyikének meg kell felelnie annak a szabálynak, amely akkor vonatkozna rá, ha nem lenne készletbe foglalva; azonban a nem származó anyagok felhasználhatók, feltéve, hogy összértékük nem haladja meg a készlet gyártelepi árának 15 %-át.

                        63.09–63.10

                        Vtsz. v.

                        XII. ÁRUOSZTÁLY

                        LÁBBELI; KALAP ÉS MÁS FEJFEDŐ; ESERNYŐK, NAPERNYŐK, SÉTABOTOK, BOTSZÉKEK, OSTOROK, LOVAGLÓKORBÁCS, VALAMINT EZEK RÉSZEI; KIKÉSZÍTETT TOLLAK ÉS EBBŐL KÉSZÜLT ÁRUK; MŰVIRÁGOK; EMBERHAJBÓL KÉSZÜLT ÁRUK

                        64. árucsoport

                        Lábbeli, lábszárvédő és hasonló áruk; ezek részei

                        64.01–64.05

                        Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból, a 64.06 vámtarifaszám alá tartozó, a talpbéléshez vagy más talprészhez erősített nem származó felsőrész-összeállítások kivételével.

                        64.06

                        Vtsz. v.

                        65. árucsoport

                        Kalap és más fejfedők, valamint ezek részei

                        65.01–65.07

                        Vtsz. v.

                        66. árucsoport

                        Esernyők, napernyők, sétabotok, botszékek, ostorok, lovaglókorbácsok és ezek alkatrészei

                        66.01–66.03

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        67. árucsoport

                        Kikészített toll és pehely, valamint ezekből készült áruk; művirágok; emberhajból készült áruk

                        67.01–67.04

                        Vtsz. v.

                        XIII. ÁRUOSZTÁLY

                        KŐBŐL, GIPSZBŐL, CEMENTBŐL, AZBESZTBŐL, CSILLÁMBÓL VAGY HASONLÓ ANYAGOKBÓL KÉSZÜLT ÁRUK; KERÁMIATERMÉKEK; ÜVEGEK ÉS ÜVEGÁRUK

                        68. árucsoport

                        Kőből, gipszből, cementből, azbesztből, csillámból és hasonló anyagból készült áruk

                        68.01–68.15

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 70 % (EXW).

                        69. árucsoport

                        Kerámiatermékek

                        69.01–69.14

                        Vtsz. v.

                        70. árucsoport

                        Üvegek és üvegáruk

                        70.01–70.09

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        70.10

                        Vtsz. v.

                        70.11

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        70.13

                        Vtsz. v., a 70,10 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok kivételével.

                        70.14–70.20

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        XIV. ÁRUOSZTÁLY

                        TERMÉSZETES VAGY TENYÉSZTETT GYÖNGYÖK, DRÁGAKÖVEK VAGY FÉLDRÁGAKÖVEK, NEMESFÉMEK, NEMESFÉMMEL PLATTÍROZOTT FÉMEK ÉS EZEKBŐL KÉSZÜLT ÁRUK; ÉKSZERUTÁNZATOK; ÉRMÉK

                        71. árucsoport

                        Természetes vagy tenyésztett gyöngyök, drágakövek vagy féldrágakövek, nemesfémek, nemesfémmel plattírozott fémek és ezekből készült áruk; ékszerutánzatok; érmék

                        71.01–71.05

                        Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból.

                        71.06

                        – Megmunkálatlan:

                        Vtsz. v., a 71.06, 71.08 és a 71.10 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok kivételével.

                        A 71.06, a 71.08 és a 71.10 vámtarifaszám alá tartozó nem származó nemesfémek elektrolitos, hőkezeléses vagy vegyi szétválasztása;

                        vagy

                        A 71.06, a 71.08 vagy a 71.10 vámtarifaszám alá tartozó nem származó nemesfémek összeolvasztása vagy ötvözése egymással vagy nem nemesfémmel vagy tisztítás.

                        – Félgyártmány vagy por alakban:

                        Előállítás nem származó megmunkálatlan nemesfémből.

                        71.07

                        Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból.

                        71.08

                        – Megmunkálatlan:

                        Vtsz. v., a 71.06, 71.08 és a 71.10 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok kivételével.

                        A 71.06, a 71.08 és a 71.10 vámtarifaszám alá tartozó nem származó nemesfémek elektrolitos, hőkezeléses vagy vegyi szétválasztása;

                        vagy

                        A 71.06, a 71.08 vagy a 71.10 vámtarifaszám alá tartozó nem származó nemesfémek összeolvasztása vagy ötvözése egymással vagy nem nemesfémmel vagy tisztítás.

                        – Félgyártmány vagy por alakban:

                        Előállítás nem származó megmunkálatlan nemesfémből.

                        71.09

                        Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból.

                        71.10

                        – Megmunkálatlan:

                        Vtsz. v., a 71.06, 71.08 és a 71.10 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok kivételével.

                        A 71.06, a 71.08 és a 71.10 vámtarifaszám alá tartozó nem származó nemesfémek elektrolitos, hőkezeléses vagy vegyi szétválasztása;

                        vagy

                        A 71.06, a 71.08 vagy a 71.10 vámtarifaszám alá tartozó nem származó nemesfémek összeolvasztása vagy ötvözése egymással vagy nem nemesfémmel vagy tisztítás.

                        – Félgyártmány vagy por alakban:

                        Előállítás nem származó megmunkálatlan nemesfémből.

                        71.11

                        Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból.

                        71.12–71.18

                        Vtsz. v.

                        XV. ÁRUOSZTÁLY

                        NEM NEMESFÉMEK ÉS EZEKBŐL KÉSZÜLT ÁRUK

                        72. árucsoport

                        Vas és acél

                        72.01–72.06

                        Vtsz. v.

                        72.07

                        Vtsz. v., a 72.06 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok kivételével.

                        72.08–72.17

                        Vtsz. v., a 72.08–72.17. vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok kivételével.

                        72.18

                        Vtsz. v.

                        72.19–72.23

                        Vtsz. v., a 72.19–72.23. vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok kivételével.

                        72.24

                        Vtsz. v.

                        72.25–72.29

                        Vtsz. v., a 72.25–72.29. vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok kivételével.

                        73. árucsoport

                        Vas- vagy acéláruk

                        7301.10

                        Ács. v., a 72.08–72.17. vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok kivételével.

                        7301.20

                        Vtsz. v.

                        73.02

                        Ács. v., a 72.08–72.17. vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok kivételével.

                        73.03

                        Vtsz. v.

                        73.04–73.06

                        Ács. v., a 72.13–72.17, a 72.21–72.23 és a 72.25–72.29 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok kivételével.

                        73.07

                        – Csőszerelvény rozsdamentes acélból:

                        Vtsz. v., a nem származó kovácsdarabok kivételével; a nem származó kovácsdarabok azonban felhasználhatók, ha összértékük nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át.

                        – Más:

                        Vtsz. v.

                        73.08

                        Vtsz. v., a 7301.20 alszám alá tartozó nem származó anyagok kivételével.

                        7309.00–7315.19

                        Vtsz. v.

                        7315.20

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        7315.81–7326.90

                        Vtsz. v.

                        74. árucsoport

                        Réz és ebből készült áruk

                        74.01–74.02

                        Vtsz. v.

                        74.03

                        Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból.

                        74.04–74.07

                        Vtsz. v.

                        74.08

                        Vtsz. v. és MaxNOM 50 % (EXW).

                        74.09–74.19

                        Vtsz. v.

                        75. árucsoport

                        Nikkel és ebből készült áruk

                        75.01

                        Vtsz. v.

                        75.02

                        Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból.

                        75.03–75.08

                        Vtsz. v.

                        76. árucsoport

                        Alumínium és ebből készült áruk

                        76.01

                        Vtsz. v. és MaxNOM 50 % (EXW).

                        vagy

                        Ötvözetlen alumíniumból vagy alumíniumhulladékból és -törmelékből hőkezeléssel vagy elektrolízissel történő kezelés.

                        76.02

                        Vtsz. v.

                        76.03–76.16

                        Vtsz. v. és MaxNOM 50 % (EXW)
                           90
                        .

                        78. árucsoport

                        Ólom és ebből készült áruk

                        7801.10

                        Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból.

                        7801.91–7806.00

                        Vtsz. v.

                        79. árucsoport

                        Cink és ebből készült áruk

                        79.01–79.07

                        Vtsz. v.

                        80. árucsoport

                        Ón és ebből készült áruk

                        80.01–80.07

                        Vtsz. v.

                        81. árucsoport

                        Más nem nemesfém; cermet; ezekből készült áruk

                        81.01–81.13

                        Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból.

                        82. árucsoport

                        Szerszámok, eszközök, evőeszközök, kanál és villa nem nemesfémből; mindezek részei nem nemesfémből

                        8201.10–8205.70

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8205.90

                        Vtsz. v., a 82.05 vámtarifaszám alá tartozó nem származó szerszámokat is be lehet azonban foglalni a készletbe, ha összértékük nem haladja meg a készlet gyártelepi árának 15 %-át.

                        82.06

                        Vtsz. v., a 82.02–82.05. vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok kivételével; a 82.02–82.05 vámtarifaszám alá tartozó nem származó szerszámokat is be lehet azonban foglalni a készletbe, ha összértékük nem haladja meg a készlet gyártelepi árának 15 %-át.

                        82.07–82.15

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        83. árucsoport

                        Máshol nem említett különféle áruk nem nemesfémből

                        83.01–83.11

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        XVI. ÁRUOSZTÁLY

                        GÉPEK ÉS MECHANIKUS BERENDEZÉSEK; VILLAMOSSÁGI CIKKEK; EZEK ALKATRÉSZEI; HANGFELVEVŐ ÉS -LEJÁTSZÓ, TELEVÍZIÓS KÉP- ÉS HANGFELVEVŐ ÉS -LEJÁTSZÓ KÉSZÜLÉKEK ÉS EZEK ALKATRÉSZEI ÉS TARTOZÉKAI

                        84. árucsoport

                        Atomreaktorok, kazánok, gépek és mechanikus berendezések; ezek alkatrészei

                        84.01–84.06

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.07–84.08

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.09–84.12

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8413.11–8415.10

                        Asz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8415.20

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8415.81–8415.90

                        Asz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.16–84.20

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.21

                        Asz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.22–84.24

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.25-84.30

                        Vtsz. v., a 84.31 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok kivételével;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.31–84.43

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.44–84.47

                        Vtsz. v., a 84.48 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok kivételével;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.48–84.55

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.56–84.65

                        Vtsz. v., a 84.66 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok kivételével;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.66–84.68

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.70–84.72

                        Vtsz. v., a 84.73 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok kivételével;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.73–84.78

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8479.10–8479.40

                        Asz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8479.50

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8479.60–8479.82

                        Asz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8479.89

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8479.90

                        Asz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.80

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.81

                        Asz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        84.82–84.87

                        Vtsz. v.;

                         vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        85. árucsoport

                        Elektromos gépek és elektromos felszerelések, valamint ezek alkatrészei; hangfelvevő és -lejátszó televíziós kép- és hangfelvevő és -lejátszó készülékek és ezek alkatrészei és tartozékai

                        85.01–85.02

                        Vtsz. v., a 85.03 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok kivételével;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        85.03–85.06

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        85.07

                        – Egy vagy több akkumulátorcellát vagy akkumulátormodult és azok egymás közötti összekapcsolására szolgáló áramköröket tartalmazó akkumulátorok,

                        – vagy egy másik gyakori elnevezéssel „akkumulátorcsomagok” –, amelyeket a 87.02, 87.03 és 87.04 vtsz. alá tartozó járművek meghajtásához elsődleges áramforrásként használnak

                        Vtsz. v., a nem származó aktív katódanyagok kivételével;

                        vagy

                        MaxNOM 30 % (EXW)
                           91
                        .

                        – Elektromos akkumulátorba történő beépítésre szánt akkumulátorcellák, akkumulátormodulok és azok részei, amelyeket a 87.02, 87.03 és 87.04 vtsz. alá tartozó járművek meghajtásához elsődleges áramforrásként használnak

                        Vtsz. v., a nem származó aktív katódanyagok kivételével;

                        vagy

                        MaxNOM 35 % (EXW)
                           92

                        – Más:

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        85.08–85.18

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        85.19–85.21

                        Vtsz. v., a 85.22 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok kivételével;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        85.22–85.23

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        85.25–85.27

                        Vtsz. v., a 85.29 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok kivételével;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        85.28–85.34

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        85.35–85.37

                        Vtsz. v., a 85.38 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok kivételével;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8538.10–8541.90

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8542.31–8542.39

                        Vtsz. v.;

                        A nem származó anyagok diffúzión esnek át;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        8542.90–8543.90

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        85.44–85.48

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        XVII. ÁRUOSZTÁLY

                        JÁRMŰVEK, LÉGI JÁRMŰVEK, VÍZI JÁRMŰVEK ÉS SZÁLLÍTÁS CÉLJÁRA SZOLGÁLÓ FELSZERELÉSEK

                        86. árucsoport

                        Vasúti mozdonyok vagy villamos-motorkocsik, sínhez kötött járművek és alkatrészeik; vasúti vagy villamosvágány-tartozékok, és -felszerelések és alkatrészeik; mindenféle mechanikus (beleértve az elektromechanikusat is) közlekedési jelzőberendezés

                        86.01–86.09

                        Vtsz. v., a 86.07 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok kivételével;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        87. árucsoport

                        Járművek és ezek alkatrészei és tartozékai, a vasúti vagy villamosvasúti sínhez kötött járművek kivételével;

                        87.01

                        MaxNOM 45 % (EXW).

                        87.02–87.04

                        – Dugattyús, belső égésű motorral és hajtómotorként elektromos motorral is működő, külső elektromos áramforrásra csatlakoztathatóan tölthető járművek (hálózatról tölthető hibrid elektromos járművek);

                         – Kizárólag elektromos hajtómotorral működő járművek

                        A MaxNOM 45 % (EXW) és a 85.07 vtsz. alá tartozó, a jármű meghajtásához elsődleges elektromos áramforrásként használt akkumulátorcsomagokat származónak kell lenniük
                           93
                        .

                        – Más:

                        MaxNOM 45 % (EXW)
                           94
                        .

                        87.05–87.07

                        MaxNOM 45 % (EXW).

                        87.08–87.11

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        87.12

                        MaxNOM 45 % (EXW).

                        87.13–87.16

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        88. árucsoport

                        Légi járművek, űrhajók és ezek alkatrészei

                        88.01–88.05

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        89. árucsoport

                        Hajó, csónakok és más úszószerkezetek

                        89.01–89.08

                        Ács. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 40 % (EXW).

                        XVIII. ÁRUOSZTÁLY

                        OPTIKAI, FÉNYKÉPÉSZETI, MOZGÓFÉNYKÉPÉSZETI, MÉRŐ-, ELLENŐRZŐ-, PRECÍZIÓS, ORVOSI VAGY SEBÉSZETI MŰSZEREK ÉS KÉSZÜLÉKEK; ÓRÁK ÉS KISÓRÁK; HANGSZEREK; EZEK ALKATRÉSZEI ÉS TARTOZÉKAI

                        90. árucsoport

                        Optikai, fényképészeti, mozgófényképészeti, mérő-, ellenőrző, precíziós, orvosi vagy sebészeti műszerek és készülékek; ezek alkatrészei és tartozékai

                        9001.10–9001.40

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        9001.50

                        Vtsz. v.;

                        a félkész lencse felületkezelése, szemüvegkeretre rögzíthető, látáskorrekciós hatású, megmunkált szemészeti lencse előállítása céljából;

                        A lencsék megfelelő kezeléssel történő bevonása a viselője látásának javítása és védelmének biztosítása érdekében;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        9001.90–9033.00

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        91. árucsoport

                        Órák és kisórák és ezek alkatrészei

                        91.01–91.14

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        92. árucsoport

                        Hangszerek; ezek alkatrészei és tartozékai

                        92.01–92.09

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        XIX. ÁRUOSZTÁLY

                        FEGYVEREK ÉS LŐSZEREK; EZEK ALKATRÉSZEI ÉS TARTOZÉKAI

                        93. árucsoport

                        Fegyverek és lőszerek; ezek alkatrészei és tartozékai

                        93.01–93.07

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        XX. ÁRUOSZTÁLY

                        KÜLÖNFÉLE ÁRUK

                        94. árucsoport

                        Bútor; ágyfelszerelés, matracok, ágybetétek, párnák és hasonló párnázott lakberendezési cikkek; másutt nem említett lámpák és világítófelszerelések; megvilágított jelzések, reklámfeliratok, névtáblák és hasonlók; előre gyártott épületek

                        94.01–94.06

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        95. árucsoport

                        Játékok, játékszerek és sporteszközök; ezek alkatrészei és tartozékai

                        95.03–95.08

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        96. árucsoport

                        Különböző áruk

                        96.01–96.04

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        96.05

                        A készletben levő termékek mindegyikének meg kell felelnie annak a szabálynak, amely akkor vonatkozna rá, ha nem lenne készletbe foglalva, feltéve, hogy a nem származó árukat is be lehet foglalni a készletbe, feltéve, hogy összértékük nem haladja meg a készlet esetében a gyártelepi ár 15 %-át.

                        96.06–9608.40

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        9608.50

                        A készletben levő termékek mindegyikének meg kell felelnie annak a szabálynak, amely akkor vonatkozna rá, ha nem lenne készletbe foglalva, feltéve, hogy a nem származó árukat is be lehet foglalni a készletbe, feltéve, hogy összértékük nem haladja meg a készlet esetében az EXW 15 %-át.

                        9608.60–96.20

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW).

                        XXI. ÁRUOSZTÁLY

                        MŰVÉSZETI TÁRGYAK, GYŰJTEMÉNYDARABOK ÉS RÉGISÉGEK

                        97. árucsoport

                        Művészeti tárgyak, gyűjteménydarabok és régiségek

                        97.01–97.06

                        Vtsz. v.

               ORIG-2A. MELLÉKLET: SZÁRMAZÁS ALAPJÁN MEGÁLLAPÍTOTT KONTINGENSEK ÉS AZ ORIG-2. MELLÉKLET [TERMÉKSPECIFIKUS SZÁRMAZÁSI SZABÁLYOK] SZERINTI TERMÉKSPECIFIKUS SZÁRMAZÁSI SZABÁLYOK ALTERNATÍVÁI

               Közös rendelkezések

               1.
                     Az alábbi táblázatokban felsorolt termékek esetében a megfelelő származási szabályok az ORIG-2. mellékletben [Termékspecifikus származási szabályok] meghatározott szabályok alternatívái, az alkalmazandó éves kontingens határain belül.

               2.
                     Az e melléklet alapján kiállított származásmegjelölő nyilatkozatnak a következő nyilatkozatot kell tartalmaznia: „Származás alapján megállapított kontingensek – Az ORIG-2A. mellékletnek megfelelően származó termék”.

               3.
                     Az Unióban az e mellékletben említett valamennyi mennyiséget az Európai Bizottság kezeli, amely ezek hatékony kezelése érdekében megteszi az általa célszerűnek tartott valamennyi igazgatási lépést, figyelemmel az Unió alkalmazandó jogszabályaira.

               4.
                     Az Egyesült Királyságban az e mellékletben említett valamennyi mennyiséget az Egyesült Királyság vámhatósága kezeli, amely meghozza azokat az igazgatási intézkedéseket, amely ezek hatékony kezelése érdekében megteszi az általa célszerűnek tartott valamennyi igazgatási lépést, figyelemmel az Egyesült Királyság alkalmazandó jogszabályaira.

               5.
                     Az importáló Fél a származás alapján megállapított kontingenseket az érkezési sorrend elvének megfelelően kezeli, és az adott Fél behozatalának alapján számolja ki az e származás alapján megállapított kontingensek szerint behozott áruk mennyiségét.

               1. szakasz — Éves kontingenskiosztás a konzerv tonhalra

                        Harmonizált rendszer szerinti osztályozás (2017)

                        Termékmegnevezés

                        Alternatív termékspecifikus szabály

                        Az Unióból az Egyesült Királyságba irányuló kivitelre vonatkozó éves kontingens

                        (nettó súly)

                        Az Egyesült Királyságból az Unióba irányuló kivitelre vonatkozó éves kontingens

                        (nettó súly)

                        1604.14

                        Elkészített vagy konzervált tonhal, csíkoshasú tonhal (skipjack) és bonitó (Sarda spp.), egészben vagy darabban (az aprított kivételével)

                        Ács. v.

                        3 000 tonna

                        3 000 tonna

                        1604.20

                        Más elkészített vagy konzervált hal

                        Tonhalból, csíkoshasú tonhalból (skipjack) vagy az Euthynnus nemhez tartozó más halból (az egész vagy darabolt kivételével)

                        Ács. v.

                        4 000 tonna

                        4 000 tonna

                        Más halból

                        —

                        —

                        —

               2. szakasz — Éves kontingenskiosztás az alumíniumtermékekre
                  95

               1. táblázat – A 2021. január 1-jétől 2023. december 31-ig alkalmazandó kontingensek

                        Harmonizált rendszer szerinti osztályozás (2017)

                        Termékmegnevezés

                        Alternatív termékspecifikus szabály

                        Az Unióból az Egyesült Királyságba irányuló kivitelre vonatkozó éves kontingens

                        (nettó súly)

                        Az Egyesült Királyságból az Unióba irányuló kivitelre vonatkozó éves kontingens

                        (nettó súly)

                        76.03, 76.04, 76.06, 76.08–76.16

                        Alumíniumtermékek és alumíniumáruk (az alumíniumhuzal és alumíniumfólia kivételével)

                        Vtsz. v.

                        95 000 tonna

                        95 000 tonna

                        76.05

                        Alumíniumhuzal

                        Vtsz. v., kivéve a 76.04 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból

                        76.07

                        Alumíniumfólia

                        Vtsz. v., kivéve a 76.06 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból

               2. táblázat – A 2024. január 1-jétől 2026. december 31-ig alkalmazandó kontingensek

                        Harmonizált rendszer szerinti osztályozás (2017)

                        Termékmegnevezés

                        Alternatív termékspecifikus szabály

                        Az Unióból az Egyesült Királyságba irányuló kivitelre vonatkozó éves kontingens

                        (nettó súly)

                        Az Egyesült Királyságból az Unióba irányuló kivitelre vonatkozó éves kontingens

                        (nettó súly)

                        76.03, 76.04, 76.06, 76.08–76.16

                        Alumíniumtermékek és alumíniumáruk (az alumíniumhuzal és alumíniumfólia kivételével)

                        Vtsz. v.

                        72 000 tonna

                        72 000 tonna

                        76.05

                        Alumíniumhuzal

                        Vtsz. v., kivéve a 76.04 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból

                        76.07

                        Alumíniumfólia

                        Vtsz. v., kivéve a 76.06 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból

               3. táblázat – A 2027. január 1-jétől alkalmazandó kontingensek

                        Harmonizált rendszer szerinti osztályozás (2017)

                        Termékmegnevezés

                        Alternatív termékspecifikus szabály

                        Az Unióból az Egyesült Királyságba irányuló kivitelre vonatkozó éves kontingens

                        (nettó súly)

                        Az Egyesült Királyságból az Unióba irányuló kivitelre vonatkozó éves kontingens

                        (nettó súly)

                        76.04

                        Alumíniumrúd és -profil

                        Vtsz. v.

                        57 500 tonna

                        57 500 tonna

                        76.06

                        Alumíniumlap, -lemez és -szalag, ha vastagsága meghaladja a 0,2 mm-t

                        Vtsz. v.

                        76.07

                        Alumíniumfólia

                        Vtsz. v., kivéve a 76.06 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból

               A 2. szakasz 3. táblázata szerinti, alumíniumtermékekre vonatkozó kontingensek felülvizsgálata

               1.Legkorábban 5 évvel e megállapodás hatálybalépését követően és legkorábban 5 évvel az e bekezdésben említett bármely felülvizsgálat befejezését követően a kereskedelmi partnerségi bizottság bármelyik Fél kérésére és a vámügyi együttműködéssel és a származási szabályokkal foglalkozó kereskedelmi szakbizottság támogatásával felülvizsgálja a 2. szakasz 3. táblázatában szereplő alumíniumkontingenseket.

               2.
                     Az (1) bekezdésben említett felülvizsgálatot a Felek piaci feltételeire vonatkozóan rendelkezésre álló információk, valamint az érintett termékek behozatalával és kivitelével kapcsolatos információk alapján kell elvégezni.

               3.
                     Az (1) bekezdés szerint elvégzett felülvizsgálat eredménye alapján a partnerségi tanács határozatot fogadhat el a 2. szakasz 3. táblázatában szereplő alumíniumkontingensek mennyiségének növeléséről vagy fenntartásáról, hatályának megváltoztatásáról, illetve a kontingensek termékek közötti felosztásáról vagy felosztásának megváltoztatásáról.

               ORIG-2B. MELLÉKLET: ÁTMENETI TERMÉKSPECIFIKUS SZABÁLYOK ELEKTROMOS AKKUMULÁTOROKRA ÉS ELEKTROMOS JÁRMŰVEKRE

               1. szakasz – Az e megállapodás hatálybalépésétől 2023. december 31-ig alkalmazandó ideiglenes termékspecifikus szabályok.

               1.
                     Az alábbi 1. oszlopban felsorolt termékek esetében a 2. oszlopban felsorolt termékspecifikus szabályt az e megállapodás hatálybalépésétől 2023. december 31-ig tartó időszakra kell alkalmazni.

                        1. oszlop

                        A harmonizált rendszer (2017) szerinti besorolás a konkrét árumegnevezéssel együtt

                        2. oszlop

                        Az e megállapodás hatálybalépésétől 2023. december 31-ig alkalmazandó termékspecifikus származási szabály

                        85.07

                        – A 87.02, 87.03 és 87.04 vámtarifaszám alá tartozó járművek meghajtásához elsődleges elektromos áramforrásként használt, egy vagy több akkumulátorcellát vagy akkumulátormodult és azok egymás közötti összekapcsolására szolgáló áramköröket tartalmazó akkumulátorok, vagy egy másik gyakori elnevezéssel „akkumulátorcsomagok”;

                        Asz. v.;

                        Nem származó akkumulátorcellákból vagy akkumulátormodulokból összeállított akkumulátorcsomagok;

                        vagy

                        MaxNOM 70 % (EXW)

                        – Elektromos akkumulátorba történő beépítésre szánt akkumulátorcellák, akkumulátormodulok és azok részei, amelyeket a 87.02, 87.03 és 87.04 vtsz. alá tartozó járművek meghajtásához elsődleges áramforrásként használnak

                        Vtsz. v.;

                        vagy

                        MaxNOM 70 % (EXW)

                        87.02-87.04

                        – Belső égésű motorral és hajtómotorként elektromos motorral is felszerelt járművek, kivéve azokat, amelyek külső áramforráshoz való csatlakoztatással tölthetők fel (hibrid elektromos járművek);

                        – Dugattyús, belső égésű motorral és hajtómotorként elektromos motorral is működő, külső elektromos áramforrásra csatlakoztathatóan tölthető járművek (hálózatról tölthető hibrid elektromos járművek);

                         – Kizárólag elektromos hajtómotorral működő járművek

                        MaxNOM 60 % (EXW)

               2. szakasz – A 2024. január 1-jétől 2026. december 31-ig alkalmazandó ideiglenes termékspecifikus szabályok

               1.
                     Az alábbi 1. oszlopban felsorolt termékek esetében a 2. oszlopban felsorolt termékspecifikus szabályt a 2024. január 1-jétől 2026. december 31-ig tartó időszakra kell alkalmazni.

                        1. oszlop

                        A harmonizált rendszer (2017) szerinti besorolás a konkrét árumegnevezéssel együtt

                        2. oszlop

                        A 2024. január 1-jétől 2026. december 31-ig alkalmazandó termékspecifikus származási szabály

                        85.07

                        – A 87.02, 87.03 és 87.04 vámtarifaszám alá tartozó járművek meghajtásához elsődleges elektromos áramforrásként használt, egy vagy több akkumulátorcellát vagy akkumulátormodult és azok egymás közötti összekapcsolására szolgáló áramköröket tartalmazó akkumulátorok, vagy egy másik gyakori elnevezéssel „akkumulátorcsomagok”;

                        Vtsz. v., a nem származó aktív katódanyagok kivételével;

                        vagy

                        MaxNOM 40 % (EXW)

                        – Elektromos akkumulátorba történő beépítésre szánt akkumulátorcellák, akkumulátormodulok és azok részei, amelyeket a 87.02, 87.03 és 87.04 vtsz. alá tartozó járművek meghajtásához elsődleges áramforrásként használnak

                        Vtsz. v., a nem származó aktív katódanyagok kivételével;

                        vagy

                        MaxNOM 50 % (EXW)

                        87.02-87.04

                        – Belső égésű motorral és hajtómotorként elektromos motorral is felszerelt járművek, kivéve azokat, amelyek külső áramforráshoz való csatlakoztatással tölthetők fel (hibrid elektromos járművek);

                        – Dugattyús, belső égésű motorral és hajtómotorként elektromos motorral is működő, külső elektromos áramforrásra csatlakoztathatóan tölthető járművek (hálózatról tölthető hibrid elektromos járművek);

                         – Kizárólag elektromos hajtómotorral működő járművek

                        MaxNOM 55 % (EXW)

               3. szakasz – A 8507. vámtarifaszámra vonatkozó termékspecifikus szabályok felülvizsgálata

               1. Legkorábban 4 évvel e megállapodás hatálybalépését követően a kereskedelmi partnerségi bizottság bármelyik Fél kérésére és a vámügyi együttműködéssel és a származási szabályokkal foglalkozó kereskedelmi szakbizottság támogatásával felülvizsgálja az ORIG-2 [Termékspecifikus származási szabályok] mellékletben foglalt, a 8507 vámtarifaszámra vonatkozó, 2027. január 1-jétől alkalmazandó termékspecifikus szabályokat.

               2. Az (1) bekezdésben említett felülvizsgálatot a Feleken belüli piacokról, mint például az elegendő és megfelelő származó anyagok rendelkezésre állásáról, a kereslet és a kínálat egyensúlyáról rendelkezésre álló információk, valamint egyéb releváns információk alapján kell elvégezni.

               3. Az (1) bekezdés szerint elvégzett felülvizsgálat eredményei alapján a partnerségi tanács határozatot fogadhat el a 8507 vámtarifaszám 2027. január 1-jétől alkalmazandó, az ORIG-2 [Termékspecifikus származási szabályok] mellékletben foglalt termékspecifikus szabályainak módosításáról.

               ORIG-3. MELLÉKLET: BESZÁLLÍTÓI NYILATKOZAT

               1.A beszállítói nyilatkozat tartalmát e melléklet határozza meg.

               2.A 3. pontban említett esetek kivételével a beszállítónak minden egyes termékszállítmányra vonatkozóan beszállítói nyilatkozatot kell kiállítania az 1. függelékben előírt formában, és csatolnia kell azt a számlához vagy bármely egyéb olyan okmányhoz, amely az érintett termékeket az azonosításukat lehetővé tevő részletességgel írja le.

               3.Amennyiben egy beszállító rendszeresen szállít egy adott vevőnek olyan termékeket, amelyek esetében az egyik Fél területén végzett előállítás bizonyos időtartamon keresztül várhatóan állandó marad, a szóban forgó beszállítónak lehetősége van arra, hogy egyetlen beszállítói nyilatkozatot tegyen az érintett termékek egymást követő szállítmányaira vonatkozóan (a továbbiakban: hosszú távú beszállítói nyilatkozat). A hosszú távú beszállítói nyilatkozat rendszerint a nyilatkozattétel időpontjától számítva legfeljebb két évig érvényes. A nyilatkozattétel helye szerinti Fél vámhatóságai meghatározhatják azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén az említettnél hosszabb érvényességi idő is alkalmazható. A beszállítónak a hosszú távú beszállítói nyilatkozatot a 2. függelékben előírt formában kell kiállítania, és a nyilatkozatnak az érintett termékeket az azonosításukat lehetővé tevő részletességgel kell leírnia. Amennyiben a hosszú távú beszállítói nyilatkozat érvényessége a szállított termékek tekintetében megszűnik, a beszállítónak erről haladéktalanul értesítenie kell a vevőt.

               4.A nyilatkozattevő beszállító köteles a nyilatkozattétel helye szerinti Fél vámhatóságának kérésére bármikor benyújtani minden releváns okmányt annak igazolására, hogy a nyilatkozatban foglalt adatok megfelelnek a valóságnak.

               1. függelék

               BESZÁLLÍTÓI NYILATKOZAT

               A beszállítói nyilatkozatot, amelynek szövege az alábbiakban olvasható, a lábjegyzeteknek megfelelően kell kiállítani. A nyilatkozatnak a lábjegyzetek szövegét nem kell tartalmaznia.

               BESZÁLLÍTÓI NYILATKOZAT

               Alulírott, a csatolt okmányban szereplő termékek beszállítója kijelentem, hogy:

               1.A szóban forgó termékek [adja meg a megfelelő Fél nevét] területén történő előállításához a következő, nem [adja meg a megfelelő Fél nevét] területéről származó anyagok kerültek felhasználásra:

                        A szállított termékek megnevezése(1)

                        A felhasznált nem származó anyagok megnevezése

                        A felhasznált nem származó anyagok HR-vámtarifaszáma(2)

                        A felhasznált nem származó anyagok értéke(2)(3)

                        Összérték

               2.A szóban forgó termékek előállításához [adja meg a megfelelő Fél nevét] területén felhasznált minden egyéb anyag [adja meg a megfelelő Fél nevét] területéről származik.

               Vállalom a szükséges további igazoló okmányok rendelkezésre bocsátását. Kelt: …………………………………………………………………………………………………………… (hely és dátum)

               ………………………………………………………........................ (az aláíró neve és beosztása, a társaság neve és címe)

               ………………………………………………………………………………………………………………………… (aláírás)(6) _______________

               2. függelék

               HOSSZÚ TÁVÚ BESZÁLLÍTÓI NYILATKOZAT

               A hosszú távú beszállítói nyilatkozatot, amelynek szövege az alábbiakban olvasható, a lábjegyzeteknek megfelelően kell kiállítani. A nyilatkozatnak a lábjegyzetek szövegét nem kell tartalmaznia.

               HOSSZÚ TÁVÚ BESZÁLLÍTÓI NYILATKOZAT

               Alulírott, a csatolt okmányban szereplő, .........….(4) részére rendszeresen szállított áruk beszállítója kijelentem, hogy:

               1.A szóban forgó termékek [adja meg a megfelelő Fél nevét] területén történő előállításához a következő, nem [adja meg a megfelelő Fél nevét] területéről származó anyagok kerültek felhasználásra:

                        A szállított termékek megnevezése(1)

                        A felhasznált nem származó anyagok megnevezése

                        A felhasznált nem származó anyagok HR-vámtarifaszáma(2)

                        A felhasznált nem származó anyagok értéke(2)(3)

                        Összérték

               2.A szóban forgó termékek előállításához [adja meg a megfelelő Fél nevét] területén felhasznált minden egyéb anyag valamelyik Fél [adja meg a megfelelő Fél nevét] területéről származik.

               Ez a nyilatkozat a szóban forgó áruk

               ....................................................................................................................... és ....................................................................................................................... között feladott minden további szállítmányára érvényes. (5)

               Vállalom, hogy haladéktalanul tájékoztatom .....................................................…-t (4), ha e nyilatkozat érvényessége megszűnik.

               Kelt: …………………………………………………………………………………………………………… (hely és dátum)

               ………………………………………………………........................ (az aláíró neve és beosztása, a társaság neve és címe)

               ………………………………………………………………………………………………………………………… (aláírás) (6)

               Lábjegyzetek

               (1) Ha azon számla vagy egyéb okmány, amelyhez a nyilatkozatot csatolták, különféle termékekre vonatkozik, illetve olyan termékekre, amelyek nem azonos mértékben tartalmaznak nem származó anyagokat, a szállítónak egyértelműen meg kell különböztetnie őket egymástól.

               (2) A kért információt csak akkor kell megadni, ha szükség van rá.

               Példák:

               A 62. árucsoportba tartozó ruházati cikkekre vonatkozó szabályok egyike a következőről rendelkezik: „Szövés, amelyhez konfekcionálás társul, a szövet kiszabását is beleértve”. Ha az ilyen ruházati cikkek gyártója az egyik Fél területén a másik Fél területéről importált, nem származó fonalból szövéssel ott előállított textilanyagot használ fel, az utóbbi Fél területén működő beszállító részéről a felhasznált nem származó anyagot a nyilatkozatában elég fonalként megnevezni, nincs szükség az ilyen fonal vámtarifaszámának és értékének megadására.

               A 7217 HR-vámtarifaszám alá tartozó, vasból készült huzal gyártójának, aki ezt a huzalt nem származó vasrudakból állítja elő, a második oszlopban a „vasrudak” bejegyzést kell feltüntetnie. Ha a szóban forgó huzalt egy olyan gép előállításához kívánják felhasználni, amelynek esetében a szabály egy százalékos arányban kifejezett korlátozást ír elő az összes felhasznált nem származó anyag értékére vonatkozóan, a harmadik oszlopban fel kell tüntetni a nem származó rudak értékét.

               (3) „A felhasznált nem származó anyagok értéke” a termék előállítása során felhasznált nem származó anyagok értéke, azaz az anyagok vámértéke az importálás időpontjában, ideértve a szállítási, adott esetben a biztosítási, csomagolási és minden egyéb, az anyagok azon Félhez történő importálása során felmerülő költséget, amelynek területén a termék előállítója található; ha a nem származó anyagok értéke nem ismert vagy nem állapítható meg, a nem származó anyagokért az Unióban vagy az Egyesült Királyságban fizetett első megállapítható árat kell alkalmazni.

               (4) A vevő neve és címe

               (5) Írja be a dátumokat.

               (6) Ebben a mezőben az aláíró eredeti aláírása helyett adott esetben szerepelhet elektronikus aláírása, illetve saját kezű aláírásának beszkennelt képe vagy egyéb vizuális megjelenítése is.

               ORIG-4. MELLÉKLET: A SZÁRMAZÁSMEGJELÖLŐ NYILATKOZAT SZÖVEGE

               Az e megállapodás ORIG.19. cikkében [Származásmegjelölő nyilatkozat] említett származásmegjelölő nyilatkozatot az alábbiakban feltüntetett szöveg valamely nyelvi változatának felhasználásával kell kiállítani, az exportáló Fél jogszabályaival és egyéb rendelkezéseivel összhangban. Kézírással történő kitöltés esetén a származásmegjelölő nyilatkozatot tintával és nyomtatott betűkkel kell kitölteni. A származásmegjelölő nyilatkozatot a vonatkozó lábjegyzeteknek megfelelően kell kitölteni. A lábjegyzeteket nem szükséges feltüntetni.

               Bolgár változat

               Horvát változat

               Cseh változat

               Dán változat

               Holland változat

               Angol változat

               Észt változat

               Finn változat

               Francia változat

               Német változat

               Görög változat

               Magyar változat

               Olasz változat

               Lett változat

               Litván változat

               Máltai változat

               Lengyel változat

               Portugál változat

               Román változat

               Szlovák változat

               Szlovén változat

               Spanyol változat

               Svéd változat

               (Időszak: ___________-tól/-től __________-ig(1))

               A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (az exportőr hivatkozási száma: … (2)) kijelentem, hogy eltérő egyértelmű jelzés hiányában az áruk preferenciális …..(3) származásúak.

               Kelt: …………………………………………………………….............................................(4)

               (hely és dátum)

               …………………………………………………………….............................................

               (az exportőr neve)

               1 Amennyiben a származásmegjelölő nyilatkozatot az e megállapodás ORIG.19. cikke [Származásmegjelölő nyilatkozat] (4) bekezdésének b) pontja értelmében azonos származó termékeket tartalmazó több szállítmányra vonatkozóan tölti ki, tüntesse fel azt az időszakot, amelyre a származásmegjelölő nyilatkozat alkalmazandó. Ez az időszak nem lehet hosszabb 12 hónapnál. A termék valamennyi importjának a feltüntetett időszakon belül kell megtörténnie. Ha nem alkalmazható időszak, a rovatot üresen kell hagyni.

               2 Tüntesse fel az exportőr azonosító számát. Európai uniós exportőr esetében ez a szám az Európai Unió jogszabályaival és egyéb rendelkezéseivel összhangban kiadott szám. Egyesült királysági exportőr esetében ez a szám az Egyesült Királyságban alkalmazandó jogszabályokkal és egyéb rendelkezésekkel összhangban kiadott szám. Ha az exportőr nem kapott ilyen számot, a rovat üresen hagyható.

               3 Tüntesse fel a termék származását: az Egyesült Királyság vagy az Európai Unió.

               4 A hely és időpont feltüntetése elmaradhat, ha az információ már szerepel magán az okmányon.

               ORIG-5. MELLÉKLET: EGYÜTTES NYILATKOZAT AZ ANDORRAI HERCEGSÉGRŐL

               1.A harmonizált rendszer 25–97. árucsoportjába tartozó, az Andorrai Hercegségből származó termékeket az Egyesült Királyság e megállapodás értelmében az Unióból származó terméknek ismeri el.

               2.Az (1) bekezdés csak abban az esetben alkalmazandó, amennyiben az Európai Gazdasági Közösség és az Andorrai Hercegség között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló, 1990. november 26-i 90/680/EGK tanácsi határozat által létrehozott vámunió alapján az Andorrai Hercegség az Egyesült Királyságból származó termékeket ugyanolyan preferenciális tarifális elbánásban részesíti, mint amilyet az Unió alkalmaz az ilyen termékek esetében.

               3.E megállapodás második része első tárgyköre [Kereskedelem] I. címének második fejezete értelemszerűen alkalmazandó az ezen együttes nyilatkozat (1) bekezdésében említett termékek származó helyzetének meghatározása céljából.

               ORIG-6. MELLÉKLET: EGYÜTTES NYILATKOZAT A SAN MARINO KÖZTÁRSASÁGRÓL

               1.A San Marino Köztársaságból származó termékeket az Egyesült Királyság e megállapodás értelmében az Európai Unióból származó terméknek ismeri el.

               2.Az (1) bekezdés csak abban az esetben alkalmazandó, amennyiben az 1991. december 16-án Brüsszelben létrejött, az Európai Gazdasági Közösség és a San Marino Köztársaság közötti együttműködésről és vámunióról szóló megállapodás alapján a San Marino Köztársaság az Egyesült Királyságból származó termékeket ugyanolyan preferenciális tarifális elbánásban részesíti, mint amilyet az Unió alkalmaz az ilyen termékek esetében.

               3.E megállapodás második része első tárgyköre [Kereskedelem] I. címének második fejezete értelemszerűen alkalmazandó az ezen együttes nyilatkozat (1) bekezdésében említett termékek származó helyzetének meghatározása céljából.

               SPS-1. MELLÉKLET: AZ SPS.19. CIKK d) PONTJÁBAN EMLÍTETT KRITÉRIUMOK

               Az SPS.19. cikk d) pontjában említett kritériumok a következők:

               a)az exportáló Fél által egy adott terméknek az importáló Fél területére történő behozatalára vonatkozó behozatali engedély megszerzése céljából az e megállapodás SPS.7. cikkének [Behozatali feltételek és eljárások] (3) bekezdésével összhangban rendelkezésre bocsátott információk;

               b)az importáló Fél által az e megállapodás SPS.11. cikkével [Ellenőrzések és vizsgálatok] összhangban végzett ellenőrzések és vizsgálatok eredménye;

               c)az importáló Fél által az exportáló Fél termékeivel kapcsolatban feltárt meg nem felelések gyakorisága és súlyossága;

               d)az exportáló gazdasági szereplőkre vonatkozóan az importáló Fél követelményeinek való megfelelés tekintetében vezetett korábbi nyilvántartások; és

               e)a rendelkezésre álló tudományos értékelések és a termékekhez kapcsolódó kockázatra vonatkozó minden további információ.

               TBT-1. MELLÉKLET: GÉPJÁRMŰVEK ÉS BERENDEZÉSEK, VALAMINT EZEK ALKATRÉSZEI

               1. cikk: Fogalommeghatározások

               1.
                     E melléklet alkalmazásában:

               (a)
                     WP.29: Járműelőírások Harmonizálása Világfórum az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ EGB) keretében;

               (b)
                     1958. évi megállapodás: a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó harmonizált műszaki ENSZ-előírások elfogadásáról, valamint az ezen ENSZ-előírások alapján megadott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló, 1958. március 20-án Genfben kelt, a WP.29 által kezelt megállapodás, valamint annak minden későbbi módosítása és felülvizsgálata;

               (c)
                     1998. évi megállapodás: a kerekes járművekre, valamint a kerekes járművekre felszerelhető és/vagy azokon használható berendezésekre és felszerelésekre vonatkozó globális műszaki előírások kidolgozásáról szóló, 1998. június 25-én Genfben kelt, a WP.29 által kezelt megállapodás, valamint annak minden későbbi módosítása és felülvizsgálata;

               (d)
                     ENSZ-előírás: az 1958. évi megállapodásnak megfelelően elfogadott előírás;

               (e)
                     GTR: az 1998. évi megállapodásnak megfelelően kidolgozott és a globális jegyzékbe felvett globális műszaki előírás (Global Technical Regulation);

               (f)
                     2017. évi HR: a Harmonizált Rendszer Nómenklatúrájának 2017. évi, a Vámigazgatások Világszervezete által kiadott kiadása;

               (g)
                     típusjóváhagyás: az az eljárás, amellyel a jóváhagyó hatóság igazolja, hogy egy jármű, rendszer, alkotóelem vagy önálló műszaki egység típusa megfelel a vonatkozó közigazgatási rendelkezéseknek és műszaki követelményeknek;

               (h)
                     típusbizonyítvány: az a dokumentum, amellyel a jóváhagyó hatóság hivatalosan igazolja, hogy a jármű, rendszer, alkotóelem vagy önálló műszaki egység típusa típusjóváhagyásban részesült;

               2.
                     Az e mellékletben említett kifejezések jelentése megegyezik az 1958. évi megállapodásban vagy a TBT-megállapodás 1. mellékletében szereplő kifejezések jelentésével.

               2. cikk: Termékkör

               Ez a melléklet az ENSZ-EGB járművek kialakításáról szóló összevont határozatának (R.E.3)
                  96
                1.1. pontjában meghatározott, többek között a 2017. évi HR 40., 84., 85., 87. és 94. árucsoportjába tartozó valamennyi gépjármű-, berendezés- és alkatrész-kategória (a továbbiakban: érintett termékek) Felek közötti kereskedelmére vonatkozik.

               3. cikk: Célkitűzések

               Az érintett termékek tekintetében e melléklet célkitűzései a következők:

               (a)
                     a kétoldalú kereskedelem szükségtelen technikai akadályainak kiküszöbölése és megelőzése;

               (b)
                     a nemzetközi szabványokon alapuló szabályozások összeegyeztethetőségének és közelítésének előmozdítása;

               (c)
                     a WP.29 által kezelt megállapodások alapján alkalmazott jóváhagyási rendszereken alapuló jóváhagyások elismerésének előmozdítása;

               (d)
                     versenyképes piaci feltételek megteremtése a nyilvánosság, a megkülönböztetésmentesség, az arányosság és az átláthatóság elvei alapján;

               (e)
                     az emberi egészség, biztonság és a környezet magas szintű védelmének előmozdítása; valamint

               (f)
                     a kölcsönös érdeklődésre számot tartó kérdésekkel kapcsolatos együttműködés fenntartása a kereskedelem folyamatos, kölcsönösen előnyös fejlődésének előmozdítása érdekében.

               4. cikk: Vonatkozó nemzetközi előírások

               A Felek elismerik, hogy a WP.29 a vonatkozó nemzetközi szabványügyi testület, és hogy az 1958. évi és az 1998. évi megállapodás szerinti ENSZ-előírások és GTR-ek az e melléklet hatálya alá tartozó termékekre vonatkozó nemzetközi szabványok.

               5. cikk: Szabályozási konvergencia a vonatkozó nemzetközi szabványok alapján

               1.A Felek tartózkodnak az ENSZ-előírásoktól vagy GTR-ektől eltérő belföldiműszaki előírások, jelölések vagy megfelelőségértékelési eljárások bevezetésétől vagy fenntartásától az ilyen előírások vagy GTR-ek hatálya alá tartozó területeken, beleértve azokat az eseteket is, amikor a vonatkozó ENSZ-előírásokat vagy GTR-eket még nem fejezték be, de végrehajtásuk küszöbön áll, kivéve, ha megalapozott indokok támasztják alá, hogy egy adott ENSZ-előírás vagy GTR nem hatékony vagy nem megfelelő eszköz a kitűzött jogszerű célok eléréséhez, például a közúti biztonság vagy a környezet vagy az emberi egészség védelme területén.

               2.Az a Fél, amely a (1) bekezdésben említett, eltérő belföldi műszaki előírást, jelölést vagy megfelelőségértékelési eljárást vezet be, a másik Fél kérésére meghatározza a belföldi műszaki előírás, jelölés vagy megfelelőségértékelési eljárás azon részeit, amelyek lényegesen eltérnek a vonatkozó ENSZ-előírásoktól vagy GTR-ektől, és megindokolja az eltérést.

               3.Valamennyi fél szisztematikusan mérlegeli az e megállapodás hatálybalépését követően elfogadott ENSZ-előírások alkalmazását, és tájékoztatja a többi Felet minden olyan változásról, amely az 1958. évi megállapodás szerint létrehozott jegyzőkönyvet követően és a 8. és 9. cikkel összhangban az említett ENSZ-előírásoknak a saját belföldi jogrendszerükben történő végrehajtását érinti.

               4.Amennyiben valamely Fél olyan belföldi műszaki előírásokat, jelöléseket vagy megfelelőségértékelési eljárásokat vezetett be vagy tart fenn, amelyek eltérnek az ENSZ-előírásoktól vagy GTR-ektől, amint azt az (1) bekezdés megengedi, az adott Fél rendszeres, lehetőleg legfeljebb ötévenként felülvizsgálja ezeket a belföldi műszaki előírásokat, jelöléseket vagy megfelelőségértékelési eljárásokat azzal a céllal, hogy fokozza azok konvergenciáját a vonatkozó ENSZ-előírásokkal vagy GTR-ekkel. Belföldi műszaki előírásaik, jelölései és megfelelőségértékelési eljárásai felülvizsgálatakor valamennyi Fél mérlegeli, hogy az eltérés továbbra is indokolt-e. E felülvizsgálatok eredményeiről, valamint a felhasznált tudományos és műszaki információkról kérésre tájékoztatja a másik Felet.

               5.Valamennyi Fél tartózkodik attól, hogy olyan belföldi műszaki előírásokat, jelöléseket vagy megfelelőségértékelési eljárásokat vezessen be vagy tartson fenn, amelyek az említett ENSZ-előírások hatálya alá tartozó területeken megtiltják, korlátozzák vagy megnehezítik az ENSZ-előírások szerint típusjóváhagyást kapott termékek belföldi piacra történő behozatalát és üzembe helyezését, kivéve, ha az említett ENSZ-előírások kifejezetten rendelkeznek ezekről a belföldi műszaki előírásokról, jelölésekről vagy megfelelőségértékelési eljárásokról.

               6. cikk: Típusjóváhagyás és piacfelügyelet

               1
                     Valamennyi Fél elfogadja a piacán azokat a termékeket, amelyekre érvényes ENSZ-típusbizonyítvány vonatkozik, mint amelyek megfelelnek a belföldi műszaki előírásainak, jelöléseinek és megfelelőségértékelési eljárásainak, anélkül, hogy további vizsgálatokat vagy jelöléseket írna elő az érintett ENSZ-típusbizonyítványban szereplő követelményeknek való megfelelés ellenőrzésére vagy tanúsítására. Járművek jóváhagyása esetén az ENSZ egyetemes nemzetközi egészjárműtípus-jóváhagyását (U-IWVTA) érvényesnek kell tekinteni az U-IWVTA hatálya alá tartozó követelmények tekintetében. Az egyik Fél által kiadott ENSZ-típusbizonyítványok csak akkor tekinthetők érvényesnek, ha az adott Fél csatlakozott a vonatkozó ENSZ-előírásokhoz.

               2
                     Valamennyi Félnek csak az azon ENSZ-előírások legutóbbi változata alapján kiadott érvényes ENSZ-típusbizonyítványokat kell elfogadnia, amelyekhez csatlakozott.

               3.
                     Az (1) bekezdés alkalmazásában az alábbiakat kell elegendő bizonyítéknak tekinteni az érvényes ENSZ-típusjóváhagyás meglétére:

               (a)
                     teljes járművek esetében az U-IWVTA-nak való megfelelést igazoló érvényes ENSZ-megfelelőségi nyilatkozat;

               (b)
                     berendezések és alkatrészek esetében a terméken elhelyezett érvényes ENSZ-típusjóváhagyási jel; vagy

               (c)
                     olyan berendezések és alkatrészek esetében, amelyeken nem lehet ENSZ-típusjóváhagyási jelet elhelyezni, érvényes ENSZ-típusbizonyítvány.

               4.
                     Piacfelügyelet végzése céljából a Felek illetékes hatóságai ellenőrizhetik, hogy az érintett termékek megfelelnek-e az alábbi követelményeknek:

               (a)
                     az adott Fél valamennyi belföldi műszaki előírása; vagy

               (b)
                     azok az ENSZ-előírások, az amelyeknek való megfelelést e cikkel összhangban teljes járművek esetében az U-IWVTA-nak való megfelelést igazoló érvényes ENSZ-megfelelőségi nyilatkozattal, vagy berendezések és alkatrészek esetében a terméken elhelyezett érvényes ENSZ-típusjóváhagyási jellel, vagy érvényes ENSZ-típusbizonyítvánnyal igazolták.

               Ezeket az ellenőrzéseket véletlenszerű piaci mintavétellel és adott esetben az e bekezdés a) vagy b) pontjában említett műszaki szabályokkal összhangban kell elvégezni.

               5.
                     A Felek törekednek arra, hogy a piacfelügyelet területén együttműködjenek a járművek, rendszerek, alkotóelemek vagy önálló műszaki egységek meg nem felelése azonosításának és kezelésének támogatása érdekében.

               6.
                     A Felek megfelelő intézkedéseket tehetnek az olyan járművek, rendszerek, alkotóelemek vagy önálló műszaki egységek tekintetében, amelyek súlyos veszélyt jelentenek az emberek egészségére vagy biztonságára, vagy a közérdek védelmének egyéb szempontjaira, vagy amelyek más módon nem felelnek meg az alkalmazandó követelményeknek. Az ilyen intézkedések magukban foglalhatják az érintett járművek, rendszerek, alkotóelemek vagy önálló műszaki egységek forgalmazásának, nyilvántartásba vételének vagy forgalomba helyezésének megtiltását vagy korlátozását, illetve forgalomból való kivonását vagy visszahívását. Az ilyen intézkedéseket elfogadó vagy fenntartó Fél köteles a másik Felet ezekről az intézkedésekről haladéktalanul értesíteni, és a másik Fél kérésére megindokolni ezen intézkedések elfogadását.

               7. cikk: Új technológiát vagy új jellemzőt tartalmazó termékek

               1.
                     Egyik Fél utasíthatja vissza vagy korlátozhatja az e melléklet hatálya alá tartozó és az exportáló Fél által jóváhagyott termék piacára való bejutását azon az alapon, hogy a termék olyan új technológiát vagy új jellemzőt tartalmaz, amelyet az importáló Fél még nem szabályoz, kivéve, ha bizonyítani tudja, hogy alapos okkal feltételezi, hogy az új technológia vagy új jellemző kockázatot jelent az emberi egészségre, a biztonságra vagy a környezetre.

               2.
                     Ha valamely Fél úgy határoz, hogy visszautasítja a piacára való bejutást, vagy megköveteli a másik Fél valamely e melléklet hatálya alá tartozó termékének piacról történő kivonását azon az alapon, hogy az az emberi egészségre, a biztonságra vagy a környezetre nézve kockázatot jelentő új technológiát vagy új jellemzőt tartalmaz, e döntésről haladéktalanul értesíti a másik Felet és az érintett gazdasági szereplőt vagy szereplőket. Az értesítésnek tartalmaznia kell a döntés során figyelembe vett valamennyi vonatkozó tudományos vagy műszaki információt.

               8. cikk: Együttműködés

               1.
                     A gépjárművek, alkatrészeik és berendezéseik kereskedelmének további megkönnyítése, valamint a piacra jutással kapcsolatos problémák megelőzése érdekében – az emberi egészség, a biztonság és a környezetvédelem biztosítása mellett – a Felek törekednek az együttműködésre és adott esetben az információcserére.

               2.
                     Az e cikk szerinti együttműködés területei különösen a következők lehetnek:

               (a)
                     műszaki előírások vagy kapcsolódó szabványok kidolgozása és elfogadása;

               (b)
                     az új járműbiztonsági előírásokra vagy kapcsolódó szabványokra, valamint a fokozott kibocsátáscsökkentésre és a kialakulóban lévő járműtechnológiákra vonatkozó kutatások, információk és eredmények – lehetőség szerinti mértékű – cseréje;

               (c)
                     a biztonsággal vagy a kibocsátással kapcsolatos hiányosságok és a műszaki előírásoknak való meg nem felelések azonosítására vonatkozóan rendelkezésre álló információk cseréje; valamint

               (d)
                     a műszaki előírások nagyobb nemzetközi harmonizációjának előmozdítása az olyan többoldalú fórumokon, mint az 1958. évi megállapodás és az 1998. évi megállapodás, beleértve az ilyen harmonizáció támogatását szolgáló kezdeményezések tervezésében történő együttműködést is.

               9. cikk: Gépjárművekkel és gépjárműalkatrészekkel foglalkozó munkacsoport

               1.
                     A kereskedelem technikai akadályaival foglalkozó kereskedelmi szakbizottságot egy gépjárművekkel és gépjárműalkatrészekkel foglalkozó munkacsoport segíti e melléklet végrehajtásának nyomon követésében és felülvizsgálatában, valamint megfelelő működésének biztosításában.

               2.
                     A gépjárművekkel és gépjárműalkatrészekkel foglalkozó munkacsoport feladatai a következők:

                  (a)
                     az e melléklet alapján felmerülő bármely kérdés megtárgyalása valamely Fél kérésére;

               (b)
                     az együttműködés és az információcsere elősegítése a 8. cikkel összhangban;

               (c)
                     e megállapodás TBT.10. cikkével [Technikai megbeszélések] összhangban technikai megbeszélések folytatása az e melléklet hatálya alá tartozó kérdésekről; valamint

               (d)
                     az e melléklet alapján felmerülő kérdésekért felelős kapcsolattartó pontok listájának vezetése.

               TBT-2. MELLÉKLET: Gyógyszerek

               1. cikk: Fogalommeghatározások

               1.
                     E melléklet alkalmazásában:

               (a)„hatóság”: valamelyik Félnek az A. függelékben felsorolt hatósága;

               (b)„helyes gyártási gyakorlat” vagy „GMP”: a minőségbiztosítás azon része, amely azt biztosítja, hogy a termékeket folyamatosan a B függelékben felsorolt jegyzék szerint a rendeltetésükkel összhangban meghatározott minőségi szabvány, valamint a vonatkozó forgalombahozatali engedély vagy termékleírás előírásai szerint állítják elő és ellenőrzik.

               (c)„ellenőrzés”: a gyártóüzemnek az érintett Fél törvényi, jogszabályi és közigazgatási rendelkezéseivel összhangban végzett értékelése annak megállapítására, hogy a gyártóüzem a helyes gyártási gyakorlatnak és/vagy a termék forgalomba hozatala engedélyezésének részeként tett kötelezettségvállalásoknak megfelelően működik-e; ez magában foglalja a forgalomba hozatalt megelőző és a forgalomba hozatalt követő ellenőrzést is;

               (d)„hivatalos GMP-dokumentum”: valamelyik Fél hatósága által a gyártólétesítmény ellenőrzését követően kiadott dokumentum, beleértve például az ellenőrzési jelentéseket, a gyártó GMP-nek való megfelelését igazoló tanúsítványokat vagy a GMP-nek való meg nem felelésére vonatkozó nyilatkozatot.

               2. cikk: Alkalmazási kör

               E melléklet rendelkezései a C. függelékben felsorolt gyógyszerekre alkalmazandók.

               3. cikk: Célkitűzések

               E melléklet célja a hatálya alá tartozó termékek tekintetében:

               (a)
                     a gyógyszerek hozzáférhetőségének elősegítése az egyes Felek területén;

               (b)
                     a vizsgálatok elismerésére, valamint a hivatalos GMP-dokumentumok Felek közötti cseréjére és elfogadására vonatkozó feltételek meghatározása;

               (c)
                     a népegészségügy előmozdítása a betegek biztonságának, valamint az állatok egészségének és jólétének védelme révén, továbbá adott esetben a fogyasztóvédelem és a környezetvédelem magas szintjének védelme a vonatkozó nemzetközi előírásokkal összhangban lévő szabályozási megközelítések előmozdítása révén.

               4. cikk: Nemzetközi szabványok

               Az e melléklet hatálya alá tartozó termékekre vonatkozó szabványoknak biztosítaniuk kell a népegészség magas szintű védelmét, összhangban az Egészségügyi Világszervezet (WHO), a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD), az emberi felhasználásra szánt gyógyszerekre vonatkozó technikai követelmények harmonizációjával foglalkozó nemzetközi tanács (ICH) és az állatgyógyászati készítmények regisztrálása technikai feltételeinek harmonizációját célzó nemzetközi együttműködés (VICH) által kidolgozott szabványokkal, gyakorlatokkal és iránymutatásokkal.

               5. cikk: Az ellenőrzések elismerése és a hivatalos GMP-dokumentumok elfogadása

               1.
                     A Felek elismerik a másik Fél által végzett ellenőrzéseket, és elfogadják a másik Fél által a B. függelékben felsorolt törvényekkel, jogszabályokkal és technikai iránymutatásokkal összhangban kiadott hivatalos GMP-dokumentumokat.

               2.
                     Valamelyik Fél hatósága különleges körülmények fennállása esetén dönthet úgy, hogy nem fogadja el a másik Fél hatósága által kiállított, a kibocsátó hatóság területén lévő gyártóüzemekre vonatkozó hivatalos GMP-dokumentumokat. Ilyen körülmények lehetnek például a vizsgálati jelentésben előforduló tárgyi ellentmondásokra utaló jelek vagy hiányosságok, a forgalomba hozatalt követő felügyelet során megállapított minőségi hibák vagy egyéb, a termék minőségével vagy a betegbiztonsággal kapcsolatos súlyos problémákra utaló konkrét bizonyítékok. A Felek biztosítják, hogy amennyiben az egyik Fél hatósága úgy dönt, hogy nem fogadja el a másik Fél hatósága által kiállított hivatalos GMP-dokumentumot, ez a hatóság értesíti a másik Fél illetékes hatóságát arról, hogy miért nem fogadja el a dokumentumot, és pontosítást kérhet a másik Fél hatóságától. Az érintett Fél biztosítja, hogy hatósága kellő időben válaszoljon a pontosításra irányuló megkeresésre.

               3.
                     A Felek elfogadhatják a másik Fél hatóságai által a kibocsátó hatóság területén kívül lévő gyártóüzemekre vonatkozóan kiállított hivatalos GMP-dokumentumokat.

               4.
                     Az egyes Felek meghatározhatják, milyen feltételek mellett fogadják el a (3) bekezdés szerint kiállított hivatalos GMP-dokumentumokat.

               6. cikk: A hivatalos GMP-dokumentumok cseréje

               1.
                     Az egyes Felek biztosítják, hogy amennyiben az egyik Fél hatósága hivatalos GMP-dokumentumot kér a másik Fél hatóságától, a másik Fél hatósága törekszik arra, hogy a dokumentumot a kérelem benyújtásától számított 30 naptári napon belül továbbítsa.

               2.
                     A Felek bizalmasan kezelik az (1) bekezdés szerint megszerzett dokumentumban szereplő információkat.

               7. cikk: Védelmi intézkedések

               1.
                     Az egyes Felek jogosultak saját maguk ellenőrizni olyan gyártólétesítményeket, amelyek megfelelőségét a másik Fél már tanúsította.

               2.
                     Az egyes Felek gondoskodnak arról, hogy az (1) bekezdés szerinti vizsgálat lefolytatása előtt az ellenőrzést elvégezni szándékozó Fél hatósága írásban értesítse a másik Fél illetékes hatóságát az ellenőrzésről, megjelölve a saját ellenőrzés lefolytatásának indokait. Az ellenőrzést elvégezni szándékozó Fél hatóságának törekednie kell arra, hogy a másik Fél hatóságát a javasolt ellenőrzés előtt legalább 30 nappal írásban értesítse, de sürgős esetekben kevésbé korai értesítést is küldhet. A másik Fél hatósága csatlakozhat az ellenőrzéshez.

               8. cikk: Az alkalmazandó törvények és rendeletek módosításai

               1.Az egyes Felek a helyes gyártási gyakorlattal kapcsolatos, a B. függelékben felsorolt vonatkozó törvényeket, jogszabályokat és technikai iránymutatásokat érintő új intézkedések vagy változások elfogadása előtt legalább 60 nappal értesítik a másik Felet.

               2.A Felek megosztják egymással az összes szükséges információt, beleértve a helyes gyártási gyakorlatra vonatkozó törvényeiket, jogszabályaikat, technikai iránymutatásaikat vagy ellenőrzési eljárásaikat annak érdekében, hogy az egyes Felek mérlegelhessék, továbbra is fennállnak-e a vizsgálatok elismerésének és a hivatalos GMP-dokumentumok elfogadásának az 5. cikk (1) bekezdése szerinti feltételei.

               3.Amennyiben az e cikk (1) bekezdésében említett bármely új intézkedés vagy változás eredményeként az egyik Fél úgy ítéli meg, hogy már nem tudja elismerni a másik Fél által végzett ellenőrzéseket vagy elfogadni a kiadott hivatalos GMP-dokumentumokat, értesíti a másik Felet a 9. cikk alkalmazására irányuló szándékáról, és a Felek konzultációkat kezdenek a gyógyszerekkel foglalkozó munkacsoport keretében.

               4.Az e cikk szerinti értesítéseket a gyógyszerekkel foglalkozó munkacsoporton belül kijelölt kapcsolattartó pontokon keresztül kell megtenni.

               9. cikk: Felfüggesztés

               1. Az 5. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül az egyes Feleknek joga van teljesen vagy részben felfüggeszteni a másik Fél ellenőrzéseinek vagy hivatalos GMP-dokumentumainak az 5. cikk (1) bekezdése szerinti elismerését, illetve elfogadását a C. függelékben felsorolt valamennyi vagy néhány termék tekintetében. Ezt a jogot objektív és indokolt módon kell gyakorolni. Az ilyen jogot gyakorló Fél értesíti a másik Felet, és írásbeli indokolást küld a számára. Az egyik Fél továbbra is elfogadja a másik Félnek az ilyen felfüggesztést megelőzően kiadott hivatalos GMP-dokumentumait, kivéve, ha a Fél egészségügyi vagy biztonsági megfontolások alapján másként határoz.

               2.Amennyiben a 8. cikk (3) bekezdésében említett konzultációkat követően valamelyik Fél mégis felfüggeszti az ellenőrzések és a hivatalos GMP-dokumentumok 5. cikk (1) bekezdése alapján történő elismerését, illetve elfogadását, ezt e cikk (1) bekezdésének megfelelően, legkorábban 60 nappal a konzultációk megkezdését követően teheti meg. E 60 napos időszak alatt az egyes Felek továbbra is elismerik az ellenőrzéseket és elfogadják a másik Fél hatósága által kiállított hivatalos GMP-dokumentumokat.

               3.Az ellenőrzések és a hivatalos GMP-dokumentumok 5. cikk (1) bekezdése szerinti elismerésének, illetve elfogadásának felfüggesztése esetén az egyik Fél kérésére a Felek megvitatják az ügyet a gyógyszerekkel foglalkozó munkacsoportban, és minden erőfeszítést megtesznek annak érdekében, hogy mérlegeljék azokat a lehetséges intézkedéseket, amelyek megtétele lehetővé tenné az ellenőrzések elismerésének és a hivatalos GMP-dokumentumok elfogadásának visszaállítását.

               10. cikk: Szabályozási együttműködés

               1.
                     A Felek törekednek arra, hogy – a vonatkozó jogszabályaik által megengedett módon – konzultáljanak egymással a műszaki előírások vagy ellenőrzési eljárások jelentős módosítására irányuló javaslatokról, beleértve azokat is, amelyek érintik a másik Féltől származó dokumentumok 5. cikk szerinti elismerésének módját, valamint törekednek arra, hogy adott esetben lehetőséget biztosítsanak az ilyen javaslatokra vonatkozó észrevételek megtételére, a 8. cikk sérelme nélkül.

               2.
                     A Felek törekednek az együttműködésre azzal a céllal, hogy megerősítsék, fejlesszék és előmozdítsák a nemzetközileg elfogadott tudományos és műszaki iránymutatások elfogadását és végrehajtását, többek között – amennyiben lehetséges – közös kezdeményezéseknek, javaslatoknak és megközelítéseknek a 4. cikkben említett megfelelő nemzetközi szervezetekben és testületekben való előterjesztése révén.

               11. cikk: Függelékek módosítása

               A partnerségi tanács hatáskörrel rendelkezik arra, hogy módosítsa az A. függeléket a hatóságok jegyzékének naprakésszé tétele, a B. függeléket az alkalmazandó törvények, jogszabályok és technikai iránymutatások jegyzékének naprakésszé tétele, valamint a C. függeléket az érintett termékek jegyzékének naprakésszé tétele érdekében.

               12. cikk: A gyógyszerekkel foglalkozó munkacsoport

               1.
                     A gyógyszerekkel foglalkozó munkacsoport segíti a kereskedelem technikai akadályaival foglalkozó kereskedelmi szakbizottságot e melléklet végrehajtásának nyomon követésében és felülvizsgálatában, valamint megfelelő működésének biztosításában.

               2.
                     E munkacsoport feladatai a következők:

               (a)bármelyik Fél kérésére az e melléklet hatálya alá tartozó kérdések megvitatása;

               (b)a 8. és 10. cikk alkalmazásában az együttműködés és az információcsere megkönnyítése;

               (c)a 8. cikk (3) bekezdése és a 9. cikk (3) bekezdése alkalmazásában konzultációs és vitafórumként való működés;

               (d)
                     e megállapodás TBT.10. cikkével [technikai megbeszélések] összhangban technikai megbeszélések folytatása az e melléklet hatálya alá tartozó kérdésekről, valamint

               (e)
                     az e melléklet hatálya alatt felmerülő kérdésekért felelős kapcsolattartó pontok jegyzékének fenntartása.

               13. cikk: A vitarendezés alkalmazásának kizárása

               E megállapodás hatodik részének I. címe [Vitarendezés] az e melléklet értelmezését és alkalmazását érintő viták tekintetében nem alkalmazandó.

               A. FÜGGELÉK – A Felek HATÓSÁGAI

               1)Európai Unió:

                        Ország

                        Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek esetében:

                        Az állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek esetében:

                        Belgium

                        Gyógyszerek és Gyógyászati Termékek Szövetségi Ügynöksége /

                        Federaal Agentschap voor geneesmiddelen en gezondheidsproducten / Agence fédérale des médicaments et produits de santé

                        Lásd az emberi felhasználásra szánt gyógyszerekért felelős hatóságot

                        Bulgária

                        Bolgár Gyógyszerügynökség /

                        ИЗПЪЛНИТЕЛНА АГЕНЦИЯ ПО ЛЕКАРСТВАТА

                        Bolgár Élelmiszer-biztonsági Ügynökség /

                        Българска агенция по безопасност на храните

                        Csehország

                        Állami Gyógyszerellenőrzési Intézet /

                        Státní ústav pro kontrolu léčiv (SÚKL)

                        Biológiai Állatgyógyászati Készítmények és Gyógyszerek Állami Ellenőrzési Intézete /

                        Ústav pro státní kontrolu veterinárních biopreparátů a léčiv (ÚSKVBL)

                        Dánia

                        Dán Gyógyszerügynökség /

                        Laegemiddelstyrelsen

                        Lásd az emberi felhasználásra szánt gyógyszerekért felelős hatóságot

                        Németország

                        Szövetségi Gyógyszer- és Gyógyászatieszköz-Intézet /

                        Bundesinstitut für Arzneimittel und Medizinprodukte (BfArM)

                        Paul-Ehrlich-Institute (PEI), Szövetségi Vakcina- és Biomedicina-Intézet / Paul-Ehrlich-Institut (PEI) Bundesinstitut für Impfstoffe und biomedizinische Arzneimittel

                        Szövetségi Egészségügyi Minisztérium / Bundesministerium für Gesundheit (BMG) / Zentralstelle der Länder für Gesundheitsschutz bei Arzneimitteln und Medizinprodukten (ZLG)
                           97

                        Szövetségi Fogyasztóvédelmi és Élelmiszer-biztonsági Hivatal

                        Bundesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit (BVL)

                        Szövetségi Élelmiszer- és Mezőgazdasági Minisztérium / Bundesministerium für Ernährung und Landwirtschaft

                        Észtország

                        Nemzeti Gyógyszerügynökség /

                        Ravimiamet

                        Lásd az emberi felhasználásra szánt gyógyszerekért felelős hatóságot

                        Írország

                        Görögország

                        Gyógyászati Termékeket Szabályozó hatóság / Health Products Regulatory Authority (HPRA)

                        Nemzeti Gyógyszerszervezet

                        Ethnikos Organismos Farmakon (EOF) - (ΕΘΝΙΚΟΣ ΟΡΓΑΝΙΣΜΟΣ ΦΑΡΜΑΚΩΝ))

                        Lásd az emberi felhasználásra szánt gyógyszerekért felelős hatóságot

                        Lásd az emberi felhasználásra szánt gyógyszerekért felelős hatóságot

                        Spanyolország

                        Spanyol Gyógyszer- és Gyógyászatieszköz-Ügynökség /

                        Agencia Española de Medicamentos y Productos

                        Sanitarios
                           98

                        Lásd az emberi felhasználásra szánt gyógyszerekért felelős hatóságot

                        Franciaország

                        Francia Nemzeti Gyógyszer- és Gyógyászatitermék-biztonsági Ügynökség Agence nationale de sécurité du médicament et des produits de santé (ANSM)

                        Francia Élelmiszer-, Környezet- és Munkabiztonsági Ügynökség – Nemzeti Állatgyógyászati készítményekért felelős Ügynökség/

                        Agence Nationale de Sécurité Sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail-Agence Nationale du Médicament Vétérinaire (Anses-ANMV)

                        Horvátország

                        Gyógyszer- és Gyógyászatieszköz-Ügynökség /

                        Agencija za lijekove i medicinske proizvode (HALMED)

                        Mezőgazdasági Minisztérium, Állatgyógyászati és Élelmiszer-biztonsági Igazgatóság /

                        Ministarstvo Poljoprivrede, Uprava za veterinarstvo i sigurnost hrane

                        Olaszország

                        Olasz Gyógyszerügynökség / Agenzia Italiana del Farmaco

                        Állategészségügyi és Állatgyógyászati Gyógyászatitermék-főigazgatóság

                        Ministero della Salute, Direzione Generale della Sanità Animale e dei Farmaci Veterinari

                        Ciprus

                        Lettország

                        Egészségügyi Minisztérium – Gyógyszerészeti Szolgálat /

                        Φαρμακευτικές Υπηρεσίες, Υπουργείο Υγείας

                        Nemzeti Gyógyszerügynökség /

                        Zāļu valsts aģentūra

                        Mezőgazdasági, Vidékfejlesztési és Környezetvédelmi Minisztérium -

                        Állategészségügyi Szolgálat /

                        Κτηνιατρικές Υπηρεσίες- Υπουργείο Γεωργίας, Αγροτικής Ανάπτυόης και Περιβάλοντος

                        Az Élelmiszerügyi- és Állategészségügyi Szolgálat Értékelési és Nyilvántartási Főosztálya / Pārtikas un veterinārā dienesta Novērtēšanas un reģistrācijas departaments

                        Litvánia

                        Állami Gyógyszerellenőrzési Ügynökség

                        Valstybinė vaistų kontrolės tarnyba

                        Állami Élelmiszerügyi és Állategészségügyi Szolgálat /

                        Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnyba

                        Luxemburg

                        Ministère de la Santé, Division de la Pharmacie et

                        des Médicaments

                        Lásd az emberi felhasználásra szánt gyógyszerekért felelős hatóságot

                        Magyarország

                        Málta

                        Országos Gyógyszerészeti és Élelmezés-egészségügyi Intézet

                        Gyógyszer-szabályozási Hatóság / Medicines Regulatory Authority

                        Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal,

                        Állatgyógyászati Termékek Igazgatósága (ÁTI)

                        Az állategészségüggyel és az állatok jólétével foglalkozó főosztályhoz tartozó nemzeti állatgyógyászati laboratórium állatgyógyászati készítményekkel foglalkozó részlege /

                        Veterinary Medicines Section of the National Veterinary Laboratory (NVL) within The Animal Health and Welfare Department (AHWD)

                        Hollandia

                        Egészségügyi és Ifjúsági Felügyelőség/Inspectie Gezondheidszorg en Youth (IGJ)

                        Gyógyszerértékelő Tanács /

                        Bureau Diergeneesmiddelen, College ter Beoordeling van Geneesmiddelen (CBG)/

                        Ausztria

                        Lengyelország

                        Osztrák Egészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Ügynökség /

                        Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernährungssicherheit GmbH

                        Gyógyszerészeti Főfelügyelőség /

                        Główny Inspektorat Farmaceutyczny (GIF) /

                        Lásd az emberi felhasználásra szánt gyógyszerekért felelős hatóságot

                        Lásd az emberi felhasználásra szánt gyógyszerekért felelős hatóságot

                        Portugália

                        Gyógyszerek és Gyógyászati Termékek Nemzeti Hatósága /

                        INFARMED, I.P.

                        Autoridade Nacional do Medicamento e Produtos de Saúde, I.P

                        Élelmiszerügyi és Állategészségügyi Főigazgatóság / DGAV – Direção Geral de Alimentação e Veterinária (PT)

                        Románia

                        Nemzeti Gyógyszer- és Gyógyászatieszköz-ügynökség /

                        Agenţia Naţională a Medicamentului şi a Dispozitivelor Medicale

                        Nemzeti Állategészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Hatóság / Autoritatea Națională Sanitară Veterinară și pentru Siguranța Alimentelor

                        Szlovénia

                        A Szlovén Köztársaság Gyógyszer-

                        és Gyógyászatieszköz-ügynöksége /

                        Javna agencija Republike Slovenije za zdravila in medicinske pripomočke (JAZMP)

                        Lásd az emberi felhasználásra szánt gyógyszerekért felelős hatóságot

                         Szlovákia

                        Állami Gyógyszerellenőrzési Intézet /

                        Štátny ústav pre kontrolu liečiv (ŠÚKL)

                        Állatgyógyászati Biológikumok és Gyógyszerek

                        Állami Ellenőrzési Intézete /

                        Ústav štátnej kontroly veterinárnych biopreparátov a liečiv (USKVBL)

                        Finnország

                        Svédország

                        Finn Gyógyszerügynökség /

                        Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus (FIMEA)

                        Gyógyászatitermék-ügynökség / Läkemedelsverket

                        Lásd az emberi felhasználásra szánt gyógyszerekért felelős hatóságot

                        Lásd az emberi felhasználásra szánt gyógyszerekért felelős hatóságot

               2)Egyesült Királyság

               Gyógyszerek és Gyógyászati Termékek Szabályozóhatósága / Medicines and Healthcare products Regulatory Agency

               Állatgyógyászati Gyógyszer-igazgatóság / Veterinary Medicines Directorate

               B. FÜGGELÉK – A helyes gyártási gyakorlatra vonatkozó törvények, jogszabályok és technikai iránymutatások jegyzéke

               (1)
                     Az Európai Unió részéről:

               Az Európai Parlament és a Tanács 2001/83/EK irányelve (2001. november 6.) az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről
                  99
               ;

               Az Európai Parlament és a Tanács 2001/82/EK irányelve (2001. november 6.) az állatgyógyászati készítmények közösségi kódexéről
                  100
               ;

               Az Európai Parlament és a Tanács 2001/20/EK irányelve (2001. április 4.) az emberi felhasználásra szánt gyógyszerekkel végzett klinikai vizsgálatok során alkalmazandó helyes klinikai gyakorlat bevezetésére vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről
                  101
               ;

               Az Európai Parlament és a Tanács 536/2014/EU rendelete (2014. április 16.) az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek klinikai vizsgálatairól és a 2001/20/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről
                  102
               ;

               Az Európai Parlament és a Tanács 726/2004/EK rendelete (2004. március 31.) az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról
                  103
               ;

               Az Európai Parlament és a Tanács 1394/2007/EK rendelete (2007. november 13.) a fejlett terápiás gyógyszerkészítményekről, valamint a 2001/83/EK irányelv és a 726/2004/EK rendelet módosításáról
                  104
               ;

               A Bizottság 2003/94/EK irányelve (2003. október 8.) az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek és az emberi felhasználásra szánt vizsgálati gyógyszerek helyes gyártási gyakorlatára vonatkozó alapelvek és iránymutatások megállapításáról
                  105
               ;

               A Bizottság 91/412/EGK irányelve (1991. július 23.) az állatgyógyászati készítmények helyes gyártási gyakorlatára vonatkozó alapelvek és iránymutatások megállapításáról
                  106
               ;

               A Bizottság (EU) 2017/1572 irányelve (2017. szeptember 15.) a 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek helyes gyártási gyakorlatára vonatkozó alapelvek és iránymutatások tekintetében történő kiegészítéséről
                  107
               ;

               A Bizottság 1252/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. május 28.) a 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek hatóanyagaira vonatkozó helyes gyártási gyakorlat elvei és az azokkal kapcsolatos iránymutatások tekintetében történő kiegészítéséről
                  108
               ;

               A Bizottság (EU) 2017/1569 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. május 23.) az 536/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az emberi felhasználásra szánt vizsgálati gyógyszerek helyes gyártási gyakorlatára vonatkozó alapelveknek és iránymutatásoknak, valamint az inspekció szabályainak meghatározása révén történő kiegészítéséről
                  109
               ;

               A helyes gyártási gyakorlat útmutatójának jelenlegi, az Európai Unió gyógyszerkészítményekre vonatkozó szabályait, valamint a közösségi ellenőrzési és információcsere-eljárások összeállítását meghatározó szabálygyűjtemény IV. kötetében szereplő változata.

               (2)
                     Az Egyesült Királyság részéről:

               The Human Medicines Regulations 2012 (SI 2012/1916) (Az emberi felhasználású gyógyszerekről szóló, 2012. évi rendeletek)

               The Medicines for Human Use (Clinical Trials) Regulations 2004 (SI 2004/1031) (Az emberi felhasználású gyógyszerekről (klinikai vizsgálatokról) szóló, 2004. évi rendeletek)

               The Veterinary Medicines Regulations 2013 (SI 2013/2033) (Az állatgyógyászati készítményekről szóló, 2013. évi rendeletek)

               Regulations on good manufacturing practice made under regulation B17, and guidelines on good manufacturing practice published pursuant to regulation C17, of the Human Medicines Regulations 2012 (Az emberi felhasználású gyógyszerekről szóló, 2012. évi rendeletek B17 rendelete hatálya alá tartozó helyes gyártási gyakorlatokról és C17 rendelete értelmében közzétett, a helyes gyártási gyakorlatokra vonatkozó iránymutatásokról szóló rendeletek)

               The principles and guidelines on good manufacturing practice applicable for the purposes of Schedule 2 to the Veterinary Medicines Regulations 2013 (Az állatgyógyászati készítményekről szóló, 2013. évi rendeletek 2. függelékének alkalmazása céljából a helyes gyártási gyakorlatokra vonatkozó elvek és iránymutatások)

               C. FÜGGELÉK – ÉRINTETT TERMÉKEK

               Emberi és állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek:

               -emberi vagy állatgyógyászati felhasználásra szánt, forgalomba hozott gyógyszerek, beleértve az emberi és állatgyógyászati felhasználásra szánt, forgalomba hozott biológiai és immunológiai termékeket,

               -fejlett terápiás gyógyszerkészítmények,

               -emberi vagy állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerhatóanyagok,

               -vizsgálati gyógyszerek.

               TBT-3. MELLÉKLET: VEGYI ANYAGOK

               1. cikk: Fogalommeghatározások

               E melléklet alkalmazásában:

               (a)„illetékes hatóságok”:

               (I)az Európai Unió részéről: az Európai Bizottság;

               (II)az Egyesült Királyság részéről: az Egyesült Királyság kormánya.

               (b)„ENSZ-GHS”: a vegyi anyagok osztályozásának és címkézésének az Egyesült Nemzetek Szervezete által globálisan harmonizált rendszere.

               2. cikk: Hatály

               Ez a melléklet a vegyi anyagoknak az Unió és az Egyesült Királyság közötti kereskedelemére, szabályozására, behozatalára és kivitelére vonatkozik, a vegyi anyagok regisztrálása, értékelése, engedélyezése, korlátozása, jóváhagyása, osztályozása, címkézése és csomagolása tekintetében.

               3. cikk: Célkitűzések

               1.
                     E melléklet célkitűzései a következők:

                  (a)
                     a vegyi anyagok és a kapcsolódó termékek Felek közötti kereskedelmének elősegítése;

                  (b)
                     a környezet, valamint az emberi és állati egészség magas szintű védelmének biztosítása; valamint

                  (c)
                     az Unió és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai közötti együttműködés biztosítása.

               2.
                     A Felek tudomásul veszik, hogy az e melléklet alapján tett kötelezettségvállalások nem akadályozzák egyik Felet sem abban, hogy saját prioritásokat határozzon meg a vegyi anyagok szabályozásával kapcsolatban, ideértve annak lehetőségét is, hogy a környezetre, valamint az emberi és állati egészségre tekintettel saját védelmi szinteket állapítson meg.

               4. cikk: Releváns nemzetközi szervezetek és testületek

               A Felek elismerik, hogy a nemzetközi szervezetek és testületek – különösen az OECD és az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsának (ECOSOC) a vegyi anyagok osztályozásának és címkézésének globálisan harmonizált rendszerével foglalkozó szakértői albizottsága (SCEGHS) – relevánsak a vegyi anyagokra vonatkozó tudományos és műszaki iránymutatások kidolgozása szempontjából.

               5. cikk: A releváns nemzetközi szervezetekben és testületekben való részvétel, valamint a szabályozás területén bekövetkezett fejlemények

               1.
                     A Felek a vegyi anyagokkal kapcsolatos veszélyek és kockázatok értékelése, valamint az ilyen értékelések eredményeinek dokumentálására szolgáló formátumok tekintetében aktívan hozzájárulnak a 4. cikkben említett tudományos és műszaki iránymutatások kidolgozásához.

               2.
                     A Felek végrehajtják a 4. cikkben említett nemzetközi szervezetek és testületek által kiadott iránymutatásokat, kivéve, ha ezek az iránymutatások az adott Fél jogos célkitűzéseinek megvalósítása szempontjából nem szolgálnának hatékony vagy alkalmas eszközként.

               6. cikk: A vegyi anyagok osztályozása és címkézése

               1.
                     A Felek – a saját rendszerükön belül megvalósíthatónak ítélt – legteljesebb mértékben végrehajtják az ENSZ-GHS-t, többek között azon vegyi anyagok esetében is, amelyek nem tartoznak e melléklet hatálya alá, kivéve, ha konkrét okokból egy eltérő címkézési rendszer alkalmazása indokolt bizonyos, végső felhasználónak szánt, készterméknek minősülő vegyipari termékeknél. A Felek az ENSZ-GHS rendszeresen kiadásra kerülő felülvizsgálatai alapján rendszeresen aktualizálják a végrehajtást.

               2.
                     Amennyiben az egyik Fél felelős hatósága saját szabályai és eljárásai szerint kíván besorolni egyes anyagokat, lehetőséget biztosít a másik Fél felelős hatósága számára a szóban forgó szabályokkal és eljárásokkal kapcsolatos álláspontjának meghatározott határidőn belül történő kifejtésére.

               3.
                     A Felek nyilvánosan hozzáférhetővé teszik az anyagok osztályozásával kapcsolatos eljárásaikra vonatkozó információkat az erre vonatkozó szabályaikkal és eljárásaikkal összhangban. A Felek törekednek a másik Féltől a (2) bekezdés alapján kapott észrevételek megválaszolására.

               4.
                     E cikk egyetlen rendelkezése sem kötelezi a Felek egyikét sem konkrét, kötelező eredmények felmutatására az ENSZ-GHS végrehajtásával vagy egy adott anyag osztályozásával kapcsolatban, sem pedig saját vonatkozó eljárásaiknak és döntéshozatali folyamataiknak előbbre vitelére, felfüggesztésére vagy késleltetésére.

               7. cikk: Együttműködés

               1.
                     A Felek elismerik, hogy a vegyi anyagok szabályozása terén folytatott önkéntes együttműködés megkönnyítheti a kereskedelmet, ami ekképpen a fogyasztók, a vállalkozások és a környezet javát szolgálja, és hozzájárul az emberi és állati egészség fokozott védelméhez.

               2.
                     A Felek vállalják, hogy elősegítik a nem bizalmas jellegű információk illetékes hatóságaik közötti megosztását, többek között az adattárolásnál használt elektronikus formátumok és eszközök terén való együttműködés révén.

               3.
                     A Felek szükség esetén együttműködnek annak érdekében, hogy megerősítsék, fejlesszék és előmozdítsák a nemzetközileg elfogadott tudományos és műszaki iránymutatások elfogadását és végrehajtását, beleértve – amennyiben lehetséges – a közös kezdeményezések, javaslatok és megközelítések megfelelő nemzetközi szervezetekben és testületekben, köztük különösen a 4. cikkben említettekben való előterjesztését.

               4.
                     A Felek, amennyiben mindkét Fél előnyösnek ítéli, együttműködnek a vegyi anyagok biztonságával kapcsolatos adatok terjesztése terén, és ezeket az információkat hozzáférhetővé teszik a nyilvánosság számára azzal a céllal, hogy biztosítsák az információkhoz való könnyű hozzáférést és azok érthetőségét a különböző célcsoportok számára.  A Felek bármelyike kérelmezheti a másik Félnél, hogy utóbbi bocsássa rendelkezésére a vegyi anyagok biztonságával kapcsolatban rendelkezésére álló nem bizalmas információkat.

               5.
                     Ha valamelyik Fél ilyen irányú kérelmet intéz a másikhoz, és a másik Fél eleget kíván tenni e kérésnek, a Felek konzultációt kezdenek a vegyi anyagok által az emberi egészségre vagy a környezetre jelentett veszélyekkel vagy kockázatokkal kapcsolatos új és újonnan felmerülő kérdésekkel összefüggésben felmerülő tudományos információkról és adatokról azzal a céllal, hogy közös tudásbázist hozzanak létre, és amennyiben lehetséges, elősegítsék az ilyen kérdések tudományos hátterének közös megértését.

               8. cikk: Információcsere

               -A Felek a kereskedelem technikai akadályaival foglalkozó kereskedelmi szakbizottságon belül együttműködnek és információt cserélnek az e melléklet végrehajtásával kapcsolatos bármely releváns kérdésben.

               TBT-4. MELLÉKLET: ÖKOLÓGIAI TERMÉKEK

               1. cikk: Cél és hatály

               1.
                     E melléklet célja az ökológiai termékek kereskedelmének előmozdítására alkalmas rendelkezések és eljárások megállapítása a megkülönböztetésmentesség és a viszonosság elveivel összhangban azáltal, hogy a Felek elismerik egymás jogszabályainak egyenértékűségét.

               2.
                     E melléklet az A. és a B. függelékben felsorolt, a C. vagy a D. függelékben említett törvényeknek és rendeleteknek megfelelő ökológiai termékekre alkalmazandó. A partnerségi tanács hatáskörrel rendelkezik az A, B., C. és D. függelék módosítására.

               2. cikk: Fogalommeghatározások

               Ennek a mellékletnek az alkalmazásában:

               „illetékes hatóság”: a C. vagy a D. függelékben felsorolt törvények és rendeletek vonatozásában illetékességgel rendelkező és e melléklet végrehajtásáért felelős hivatalos szerv;

               „ellenőrző hatóság”: olyan hatóság, amelyre az illetékes hatóság a C. vagy a D. függelékben felsorolt törvényekkel és rendeletekkel összhangban részben vagy egészben átruházta az ökológiai termelés területére vonatkozó vizsgálati és tanúsítási hatáskörét;

               „ellenőrző szerv”: az illetékes hatóság által a C. vagy a D. függelékben felsorolt törvényeknek és rendeleteknek megfelelően az ökológiai termelés területén vizsgálatok és tanúsítás végzésére elismert jogalany; valamint

               „egyenértékűség”: a különböző törvények és rendeletek, valamint vizsgálati és tanúsítási rendszerek azon képessége, hogy ugyanazon célkitűzéseknek feleljenek meg.

               3. cikk: Az egyenértékűség elismerése

               1. Az A. függelékben felsorolt termékek tekintetében az Unió elismeri, hogy az Egyesült Királyság C. függelékben felsorolt törvényei és rendeletei egyenértékűek az Unió D. függelékben felsorolt törvényeivel és rendeleteivel.

               2.
                     A B. függelékben felsorolt termékek tekintetében az Egyesült Királyság elismeri, hogy az Unió D. függelékben felsorolt törvényei és rendeletei egyenértékűek az Egyesült Királyság C. függelékben felsorolt törvényeivel és rendeleteivel.

               3.
                     Tekintettel arra, hogy az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek jelöléséről, valamint a 834/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. május 30-i (EU) 2018/848 európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazásának kezdőnapja 2022. január 1., az egyenértékűség (1) és (2) bekezdés szerinti elismerését az egyes Felek 2023. december 31-ig újra megvizsgálják. Amennyiben az újbóli vizsgálat eredményeként az egyik Fél nem erősíti meg az egyenértékűséget, az egyenértékűség elismerése felfüggesztésre kerül.

               4.
                     A (3) bekezdés sérelme nélkül a C. vagy a D. függelékben felsorolt törvények és rendeletek módosítása, hatályon kívül helyezése vagy felváltása esetén az új szabályokat egyenértékűnek kell tekinteni a másik Fél szabályaival, hacsak az egyik Fél az (5) és a (6) bekezdésben ismertetett eljárás szerint nem emel kifogást.

               5.
                     Amennyiben az egyik Fél a másik Féltől kapott további információk kézhezvételét követően úgy véli, hogy a másik Fél törvényei, rendeletei vagy közigazgatási eljárásai, illetve gyakorlatai már nem felelnek meg az egyenértékűség kívánalmainak, indokolással ellátott kérelmet küld a másik Félnek a szóban forgó törvények, rendeletek vagy közigazgatási eljárások, illetve gyakorlatok módosítása iránt, és kellően hosszú időszakot, de legalább három hónapot biztosít számára az egyenértékűség biztosítására.

               6.
                     Amennyiben az (5) bekezdésben említett időszak végét követően az egyik Fél még mindig úgy véli, hogy az egyenértékűség kívánalmai nem teljesülnek, határozhat úgy, hogy egyoldalúan felfüggeszti a C. vagy a D. függelékben felsorolt törvények és rendeletek egyenértékűségének elismerését az A. vagy a B. függelékben felsorolt megfelelő ökológiai termékek tekintetében.

               7.
                     Az A. vagy a B. függelékben felsorolt megfelelő ökológiai termékek tekintetében a C. vagy a D. függelékben felsorolt törvények és rendeletek egyenértékűségének elismerése egyoldalú felfüggesztésével kapcsolatos döntéshozatalra egy három hónapos felmondási időszak végét követően is sor kerülhet, ha a másik Fél nem bocsátotta rendelkezésre a 6. cikk alapján előírt információkat, vagy nem egyezett bele a 7. cikk szerinti szakértői felülvizsgálatba.

               8.
                     Amennyiben az egyenértékűség elismerése ezzel a cikkel összhangban felfüggesztésre kerül, az ügyet bármely Fél kérésére megvitatják a Felek az ökológiai termékekkel foglalkozó munkacsoportban, ahol mindent megtesznek annak érdekében, hogy azonosítsák az egyenértékűség helyreállítását lehetővé tévő intézkedéseket.

               9.
                     Az A. vagy a B. függelékben fel nem sorolt termékek tekintetében az ökológiai termékekkel foglalkozó munkacsoport megvitatja az egyenértékűséget bármely Fél kérése alapján.

               4. cikk: Behozatal és forgalomba hozatal

               1.
                     Az Unió megengedi az A. függelékben felsorolt termékek területére történő behozatalát és ökológiai termékekként történő forgalomba hozatalát, amennyiben e termékek megfelelnek az Egyesült Királyság C. függelékben felsorolt törvényeinek és rendeleteinek, és azokat az Egyesült Királyságban elismert és az Unió felé a (3) bekezdésnek megfelelően megnevezett ellenőrző szerv által kiállított ellenőrzési tanúsítvány kíséri.

               2.
                     Az Egyesült Királyság megengedi a B. függelékben felsorolt termékek területére történő behozatalát és ökológiai termékekként történő forgalomba hozatalát, amennyiben e termékek megfelelnek az Unió D. függelékben felsorolt törvényeinek és rendeleteinek, és azokat az Unióban elismert és az Egyesült Királyság felé a (3) bekezdésnek megfelelően megnevezett ellenőrző szerv által kiállított ellenőrzési tanúsítvány kíséri.

               3.
                     Mindkét Fél elismeri a másik Fél által megnevezett ellenőrző hatóságok, illetve ellenőrző szervek jogosultságát arra, hogy a 3. cikkben említett egyenértékűség hatálya alá tartozó ökológiai termékek tekintetében elvégezzék a vonatkozó ellenőrzéseket és kibocsátsak az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett ellenőrzési tanúsítványokat e termékeknek a másik Fél területére történő behozatala és ottani forgalomba hozatala érdekében.

               4.
                     Az importáló Fél a másik Féllel együttműködve kódszámokat rendel minden, a másik Fél által megnevezett ellenőrző hatósághoz és ellenőrző szervhez.

               5. cikk: Címkézés

               1.
                     Az e melléklet alapján az egyik Fél területére behozott termékeknek meg kell felelniük az importáló Fél C. vagy D. függelékben felsorolt törvényeiben és rendeleteiben szereplő címkézési követelményeknek.  E termékeken szerepelhet az uniós ökológiai logó, bármely egyesült királyságbeli ökológiai logó, vagy mindkettő a vonatkozó törvényeknek és rendeleteknek megfelelően, amennyiben e termékek megfelelnek a feltüntetett logó(k)hoz kapcsolódó címkézési követelményeknek.

               2.
                     A Felek vállalják, hogy nem élnek vissza az ökológiai termelésre utaló kifejezésekkel azon ökológiai termékek vonatkozásában, melyekre e melléklet értelmében kiterjed az egyenértékűség elismerése.

               3.
                     A Felek vállalják, hogy a vonatkozó törvényekben és rendeletekben előírt uniós ökológiai logót és egyesült királyságbeli ökológiai logókat védelemben részesítik minden visszaélésszerű használattal vagy utánzással szemben. A Felek biztosítják, hogy az uniós ökológiai logót és bármely egyesült királyságbeli ökológiai logót csak a C. és a D. függelékben felsorolt törvényeknek és rendeleteknek megfelelő termékek címkézésére, reklámozására vagy kereskedelmi dokumentumaihoz használják fel.

               6. cikk: Az információk megosztása

               1.
                     A Felek megosztják egymással az e melléklet végrehajtására és alkalmazására vonatkozó összes releváns információt. A Felek kötelesek az e megállapodás hatálybalépését követő második év március 31-éig és azt követően minden év március 31-éig elküldeni egymásnak a következőket:

                  (a)
                     egy jelentés az e melléklet alapján az előző év januárjától decemberéig terjedő időszakban exportált ökológiai termékek típusára és mennyiségére vonatkozó információkkal;

                  (b)
                     egy jelentés az illetékes hatóság által az előző év januárjától decemberéig terjedő időszakban folytatott ellenőrzési és felügyeleti tevékenységekről, valamint ezek eredményeiről és a meghozott korrekciós intézkedésekről; valamint

                  (c)
                     a megfigyelt szabálytalanságok és értelemszerűen a C. vagy a D. függelékben felsorolt törvények és rendeletek megsértésének részletei.

               2.
                     A Felek indokolatlan késedelem nélkül értesítik egymást a következőkről:

                  (a)
                     az illetékes hatóságok, ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek jegyzékének bármely frissítése, beleértve a vonatkozó kapcsolattartási adatokat is (különösen a cím és az internetcím változásait);

                  (b)
                     a C. vagy a D. függelékben felsorolt törvények és rendeletek tekintetében tervezett bármely módosítás vagy hatályon kívül helyezés, új jogszabályokra vonatkozó javaslatok, illetve az e melléklet hatálya alá tartozó ökológiai termékekkel kapcsolatos közigazgatási eljárások és gyakorlatok tekintetében tervezett releváns módosítások; valamint

                  (c)
                     a C. vagy a D. függelékben felsorolt törvények és rendeletek tekintetében elfogadott bármely módosítás vagy hatályon kívül helyezés, új jogszabály, illetve az e melléklet hatálya alá tartozó ökológiai termékekkel kapcsolatos közigazgatási eljárások és gyakorlatok tekintetében elfogadott releváns módosítások;

               7. cikk: Szakértői felülvizsgálatok

               1.
                     Bármely Fél köteles egy legalább hat hónappal korábbi előzetes értesítés alapján lehetővé tenni, hogy a másik Fél által kijelölt tisztviselők vagy szakértők szakértői felülvizsgálatokat végezzenek a területén annak ellenőrzése érdekében, hogy a megfelelő ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek elvégzik az e melléklet végrehajtásához szükséges ellenőrzéseket.

               2.
                     A Felek együttműködnek és segítik egymást az (1) bekezdésben említett szakértői felülvizsgálatoknak a vonatkozó jogszabályok által megengedett mértékű elvégzésében, ami magában foglalhat a megfelelő ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek irodáiban, különböző feldolgozóüzemekben és tanúsított gazdasági szereplőknél tett látogatásokat.

               8. cikk: Az ökológiai termékekkel foglalkozó munkacsoport

               1.
                     Az ökológiai termékekkel foglalkozó munkacsoport segíti a kereskedelem technikai akadályaival foglalkozó kereskedelmi szakbizottságot e melléklet végrehajtásának nyomon követésében és felülvizsgálatában, illetve megfelelő működésének biztosításában.

               2.
                     Az ökológiai termékekkel foglalkozó munkacsoport feladatai:

                  (a)
                     az e melléklet alapján felmerülő bármely ügy megvitatása egy Fél kérése nyomán, ideértve a melléklet vagy annak függelékei bármely módosításának szükségességét;

                  (b)
                     az e melléklet hatálya alá tartozó ökológiai termékekre vonatkozó törvényekkel, rendeletekkel, szabványokkal és eljárásokkal kapcsolatos együttműködés előmozdítása, ideértve a szabályokkal és az ellenőrzési rendszerekkel kapcsolatos technikai vagy szabályozási kérdések megvitatását; valamint

                  (c)
                     e megállapodás TBT.10. cikkének [Technikai megbeszélések] megfelelően technikai megbeszélések folytatása az e melléklet hatálya alá tartozó ügyekben.

               A. FÜGGELÉK

               AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁG AZON ÖKOLÓGIAI TERMÉKEI, AMELYEK EGYENÉRTÉKŰSÉGET AZ UNIÓ ELISMERI

                        Leírás

                        Megjegyzések

                        Feldolgozatlan növényi termékek

                        Élő állatok vagy feldolgozatlan állati termékek

                        a mézet is beleértve

                        Akvakultúra-termékek és tengeri moszatok

                        Feldolgozott, élelmiszerként való felhasználásra szánt mezőgazdasági termékek

                        Feldolgozott, takarmányként való felhasználásra szánt mezőgazdasági termékek

                        Vetőmagok és szaporítóanyagok

               Az ebben a függelékben említett ökológiai termékek az Egyesült Királyságban előállított feldolgozatlan mezőgazdasági vagy akvakultúra-termékek, vagy élelmiszerként vagy takarmányként való felhasználásra szánt, az Egyesült Királyságban feldolgozott olyan mezőgazdasági termékek, melyek összetevőit vagy az Egyesült Királyságban termesztették, vagy az Egyesült Királyság törvényeivel és rendeleteivel összhangban importálták az Egyesült Királyságba.

               B. FÜGGELÉK

               AZ UNIÓ AZON ÖKOLÓGIAI TERMÉKEI, AMELYEK EGYENÉRTÉKŰSÉGET AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁG ELISMERI

                        Leírás

                        Megjegyzések

                        Feldolgozatlan növényi termékek

                        Élő állatok vagy feldolgozatlan állati termékek

                        a mézet is beleértve

                        Akvakultúra-termékek és tengeri moszatok

                        Feldolgozott, élelmiszerként való felhasználásra szánt mezőgazdasági termékek

                        Feldolgozott, takarmányként való felhasználásra szánt mezőgazdasági termékek

                        Vetőmagok és szaporítóanyagok

               Az ebben a függelékben említett ökológiai termékek az Unióban előállított feldolgozatlan mezőgazdasági vagy akvakultúra-termékek, vagy élelmiszerként vagy takarmányként való felhasználásra szánt, az Unióban feldolgozott olyan mezőgazdasági termékek, melyek összetevőit vagy az Unióban termesztették, vagy az Unió törvényeivel és rendeleteivel összhangban importálták az Unióba.

               C. FÜGGELÉK

               AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁGBAN AZ ÖKOLÓGIAI TERMÉKEKRE ALKALMAZANDÓ TÖRVÉNYEK ÉS RENDELETEK
                  110

               Az Egyesült Királyság területén alkalmazandó alábbi törvények és rendeletek:

               1.Az Egyesült Királyság jogában megtartott 834/2007/EK rendelet.

               2.Az Egyesült Királyság jogában megtartott 889/2008/EK rendelet.

               3.Az Egyesült Királyság jogában megtartott 1235/2008/EK rendelet.

               4.Az ökológiai termékekről szóló 2009. évi rendeletek.

               D. FÜGGELÉK

               AZ UNIÓBAN AZ ÖKOLÓGIAI TERMÉKEKRE ALKALMAZANDÓ TÖRVÉNYEK ÉS RENDELETEK

               Az Unió területén alkalmazandó alábbi törvények és rendeletek:

               1.A Tanács 834/2007/EK rendelete (2007. június 28.) az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről és a 2092/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről
                  111
               ;

               2.A Bizottság 889/2008/EK rendelete (2008. szeptember 5.) az ökológiai termelés, a címkézés és az ellenőrzés tekintetében az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről szóló 834/2007/EK rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról
                  112
               ;

               3.A Bizottság 1235/2008/EK rendelete (2008. december 8.) a 834/2007/EK tanácsi rendeletben az ökológiai termékek harmadik országból származó behozatalára előírt szabályozás végrehajtására vonatkozó részletes szabályok meghatározásáról
                  113
               .

               TBT-5. MELLÉKLET: BORKERESKEDELEM

               1. cikk: Hatály és fogalommeghatározások

               1.E melléklet rendelkezései a harmonizált rendszer 22.04 vámtarifaszáma alá tartozó borokra alkalmazandók.

               2.E melléklet alkalmazásában „... területén termelt bor”: az exportáló Fél területén borrá feldolgozott vagy borhoz hozzáadott friss szőlő, szőlőmust vagy erjedésben lévő szőlőmust.

               2. cikk: Termékmeghatározások, borászati eljárások és kezelések

               1.E melléklet alkalmazásában a vonatkozó nemzetközi szabványok a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet (a továbbiakban: OIV) által ajánlott és közzétett borászati eljárások.

               2.Mindegyik Fél engedélyezi a másik Fél területén termelt borok behozatalát és fogyasztás céljából történő értékesítését, ha az érintett borok előállítása a következőkkel összhangban történt:

               (a)a Felek területén az A. függelékben említett jogszabályok és egyéb rendelkezések alapján engedélyezett termékmeghatározások;

               (b)a Felek területén az A. függelékben említett jogszabályok és egyéb rendelkezések alapján meghatározott, az OIV vonatkozó szabványaival összhangban lévő borászati eljárások; valamint

               (c) a Felek területén meghatározott, a B. függelékben felsorolt azon borászati eljárások és korlátozások, amelyek nincsenek összhangban az OIV vonatkozó szabványaival.

               3.A partnerségi tanács hatáskörrel rendelkezik a (2) bekezdésben említett függelékek módosítására.

               3. cikk: Tanúsítási előírások az egyes Felek területére történő behozatal esetén

               1.Az egyik Fél területén termelt és a másik Fél területén forgalomba hozott bor esetében a Felek bármelyike által megkövetelhető dokumentáció és tanúsítás a C. függelékben szereplő, az exportáló Fél jogszabályainak és egyéb rendelkezéseinek megfelelően hitelesített tanúsítványra korlátozódik.

               2.Az (1) bekezdés alapján megkövetelt tanúsítvány elektronikus okmány formáját is öltheti. A Felek az áruk szabad forgalomba bocsátásának helye szerinti másik Fél illetékes hatóságainak kérésére hozzáférést biztosítanak az elektronikus okmányhoz vagy az annak kiállításához szükséges adatokhoz. Amennyiben a releváns elektronikus rendszerekhez való hozzáférés nem biztosítható, a szükséges adatok papíralapú okmány formájában is bekérhetők.

               3.A partnerségi tanács hatáskörrel rendelkezik a C. függelék módosítására.

               4.Az ellenőrzési műveletek összefüggésében az OIV által referenciamódszerként elismert és közzétett analitikai módszerek tekintendők a bor analitikai összetételének meghatározására szolgáló referenciamódszereknek.

               4. cikk: Élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatás és tételkódok

               1.Amennyiben e cikk másképpen nem rendelkezik, az e megállapodás keretében importált és forgalmazott borok címkézését az importáló Fél területén alkalmazandó jogszabályoknak és egyéb rendelkezéseknek megfelelően kell végezni.

               2.
                     A Felek nem követelik meg, hogy a következő időpontok vagy az azokkal egyenértékű, időpontra utaló jelölések valamelyike szerepeljen a borok tárolóedényén, címkéjén vagy csomagolásán:

               (a)a csomagolás időpontja;

               (b)a palackozás időpontja,

               (c)a termelés vagy az előállítás időpontja;

               (d)a lejárat napja, a fogyaszthatósági idő, a felhasználhatósági idő, a lejárati idő;

               (e)a minőségmegőrzési idő, a „Minőségét megőrzi: ...-ig” jelölés; vagy

               (f)az értékesítési idő.

               Az első albekezdés e) pontjától eltérve a Felek előírhatják a minőségmegőrzési idő olyan termékeken való feltüntetését, amelyek esetében a minőségmegőrzési idő bizonyos romlandó összetevők hozzáadása miatt a fogyasztó által általában elvártnál rövidebb lehet.

               3.A Felek gondoskodnak róla, hogy a csomagolt termékek címkéjén szerepeljen egy kód, amely a csomagolt terméket exportáló Fél jogszabályainak megfelelően lehetővé teszi azon tétel azonosítását, amelyhez az adott termék tartozik. A tételkódnak jól láthatónak, tisztán olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie. A Felek nem engedélyezik olyan csomagolt termékek forgalmazását, amelyek nem felelnek meg az e bekezdésben foglalt követelményeknek.

               4.A Felek engedélyezik kötelező információknak, többek között – amennyiben ezek megadása követelmény – fordításoknak, illetve a szabványos italegységek vagy alkoholegységek számának a bor tárolóedényére rögzített kiegészítő címkén való feltüntetését. A kiegészítő címkék a behozatalt követően, de a terméknek az adott Fél területén történő forgalomba hozatalát megelőzően helyezhetők el a bor tárolóedényén, feltéve, hogy a kötelező információkat hiánytalanul és pontosan tüntetik fel.

               5.Az importáló Fél nem követeli meg azoknak az allergéneknek a címkén való feltüntetését, amelyeket a bortermelés során használtak, de a végtermékben nincsenek jelen.

               5. cikk: Átmeneti intézkedések

               Azok a borok, amelyek termelésére, megnevezésére és címkézésére e megállapodás hatálybalépésének napjáig a Felek valamelyikének jogszabályaival és egyéb rendelkezéseivel összhangban, de az e mellékletben foglaltaknak meg nem felelő módon került sor, a következők szerint továbbra is címkézhetők és forgalomba hozhatók:

               (a)
                     nagykereskedők, illetve termelők által e megállapodás hatálybalépésétől számítva két évig; valamint

               (b)
                     kiskereskedők által a készlet erejéig.

               6. cikk: Információcsere

               A Felek a kereskedelem technikai akadályaival foglalkozó kereskedelmi szakbizottság keretében együttműködnek és információt cserélnek az e melléklet végrehajtása szempontjából lényeges kérdésekről.

               7. cikk: Felülvizsgálat

               A Felek legkésőbb három évvel e megállapodás hatálybalépését követően megvizsgálják, hogy milyen további lépések tehetők a Felek közötti borkereskedelem előmozdítása érdekében.

               A. FÜGGELÉK – A FELEK JOGSZABÁLYAI ÉS EGYÉB RENDELKEZÉSEI

               Az Egyesült Királyság jogszabályai és egyéb rendelkezései
                  114

               A 2. cikk (2) bekezdésében említett jogszabályok és egyéb rendelkezések a következők vonatkozásában:

               a)termékmeghatározások:

               (I)a megtartott 1308/2013/EU rendelet, különös tekintettel az említett rendelet 75., 81. és 91. cikke, II. mellékletének IV. része és VII. mellékletének II. része, valamint a vonatkozó végrehajtási szabályok szerinti borágazati termelési szabályokra, ideértve a későbbi módosításokat is;

               (II)a megtartott (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet és különösen annak 47. és 52–54. cikke, valamint III., V. és VI. melléklete, ideértve a későbbi módosításokat is;

               (III)a megtartott 1169/2011/EU rendelet és annak végrehajtási szabályai, ideértve a későbbi módosításokat is;

               b)borászati gyakorlatok és korlátozások:

               (I)a megtartott 1308/2013/EU rendelet, különös tekintettel az említett rendelet 80. és 83. cikke, VIII. melléklete, valamint a vonatkozó végrehajtási szabályok szerinti borászati eljárásokra és korlátozásokra, ideértve a későbbi módosításokat is;

               (II)a megtartott (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet, ideértve a későbbi módosításokat is.

               Az Unió jogszabályai és egyéb rendelkezései:

               A 2. cikk (2) bekezdésében említett jogszabályok és egyéb rendelkezések a következők vonatkozásában:

               a)termékmeghatározások:

               (I)az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  115
               , különös tekintettel az említett rendelet 75., 81. és 91. cikke, II. mellékletének IV. része és VII. mellékletének II. része, valamint a vonatkozó végrehajtási szabályok szerinti borágazati termelési szabályokra, ideértve a későbbi módosításokat is;

               (II)az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet
                  116
                és különösen annak 47. és 52–54. cikke, valamint III., V. és VI. melléklete, ideértve a későbbi módosításokat is;

               (III)az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  117
               , ideértve a későbbi módosításokat is.

               a)borászati gyakorlatok és korlátozások:

               (I)az 1308/2013/EU rendelet, különös tekintettel az említett rendelet 80. és 83. cikke, VIII. melléklete, valamint a vonatkozó végrehajtási szabályok szerinti borászati eljárásokra és korlátozásokra, ideértve a későbbi módosításokat is;

               (II)az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet
                  118
               , ideértve a későbbi módosításokat is.

               B. FÜGGELÉK – A FELEK ÁLTAL KÖZÖSEN ELFOGADOTT TOVÁBBI BORÁSZATI ELJÁRÁSOK ÉS KORLÁTOZÁSOK

               (1)
                     Alkoholtartalom-növelés és édesítés céljából sűrített szőlőmust, finomított szőlőmustsűrítmény és szacharóz használható az 1308/2013/EU rendelet VIII. mellékletének I. részében és a megtartott 1308/2013/EU rendelet VIII. mellékletének I. részében meghatározott egyedi és korlátozott feltételek mellett, feltéve, hogy az említett termékeket az e megállapodás hatálya alá tartozó borokban nem visszaalakított formában használják fel.

               (2)
                     A borkészítés során tilos a víz hozzáadása, kivéve, ha arra konkrét technikai okok miatt van szükség.

               (3)
                     Friss borseprő az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet I. mellékletének A. részében található 2. táblázat 11.2. sorában és a megtartott (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet I. mellékletének A. részében található 2. táblázat 11.2. sorában meghatározott egyedi és korlátozott feltételek mellett használható.

               C. FÜGGELÉK – AZ [EURÓPAI UNIÓBÓL / EGYESÜLT KIRÁLYSÁGBÓL] AZ [EGYESÜLT KIRÁLYSÁGBA / EURÓPAI UNIÓBA] IMPORTÁLT BORRA VONATKOZÓ ÖNTANÚSÍTÁSHOZ HASZNÁLANDÓ TANÚSÍTVÁNY MINTÁJA (1)

                        1. Exportőr (név és cím)

                        2. Sorszám (2)

                        3. Importőr (név és cím)

                        4. Az [európai uniós / egyesült királysági] feladási hely szerinti illetékes hatóság (3)

                        5. Vámbélyegző (csak az [Európai Unión / Egyesült Királyságon] belüli hivatalos használatra)

                        6. Szállítóeszköz és szállítási adatok (4)

                        7. A kirakodás helye (ha eltér a 3. rovatban feltüntetett helytől)

                        8. Az importált termék leírása (5)

                        9. Mennyiség l-ben/hl-ben/kg-ban

                        10. Tárolóedények száma (6)

                        11. Tanúsítvány

                        A fent leírt termék közvetlen emberi fogyasztásra szánt termék, és megfelel az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás borkereskedelemről szóló TBT-5. melléklete alapján engedélyezett meghatározásoknak és borászati eljárásoknak. A terméket előállító termelő az alábbi illetékes hatóság ellenőrzése és felügyelete alatt áll (7):

                        A fenti információkat igazoló feladó (8)

                        A feladó azonosítása (9)

                        Hely, dátum és a feladó aláírása

               (1)Az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás borkereskedelemről szóló TBT-5. melléklete 3. cikkének (1) bekezdésével összhangban.

               (2)Tüntesse fel a szállítmány nyomonkövetési számát, azaz azt a sorszámot, amely a szállítmányt az exportőr nyilvántartásában azonosítja.

               (3)Tüntesse fel annak az illetékes hatóságnak a teljes nevét, címét és elérhetőségét, amely az Európai Unió egyik tagállamában vagy az Egyesült Királyságban – ahonnan a szállítmányt exportálják – az e tanúsítványban említett információk ellenőrzéséért felelős.

               (4)Tüntesse fel az Európai Unióba vagy az Egyesült Királyságba való belépés helyére történő szállítás módját; határozza meg a szállítóeszközt (hajó, repülőgép stb.), adja meg a szállítóeszköz nevét (hajó neve, járatszám stb.).

               (5)Adja meg az alábbi információkat:

               -a címkén szereplő kereskedelmi megnevezés,

               -a termelő neve,

               -a borvidék,

               -a termelés helye szerinti ország neve (az Európai Unió egyik tagállama vagy az Egyesült Királyság),

               -adott esetben a földrajzi árujelző neve,

               -a térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalom,

               -a termék színe (csupán a következők egyikét jelölje meg: „vörös”, „rozé”, „rózsaszín” vagy „fehér”),

               -a Kombinált Nómenklatúra-kód (KN-kód).

               (6)A „tárolóedény” kifejezés alatt a 60 liternél kevesebb bort tartalmazó tárolóeszközök értendők. A tárolóedények száma adott esetben megegyezhet a palackok számával.

               (7)Tüntesse fel a megfelelő uniós tagállam vagy az Egyesült Királyság érintett illetékes hatóságának teljes nevét, címét és elérhetőségét.

               (8)Tüntesse fel a feladó teljes nevét, címét és elérhetőségét.

               (9)Tüntesse fel a következőket:

               -az Európai Unió esetében: a jövedékiadatcsere-rendszer (SEED) szerinti jövedéki szám, vagy ha a feladó nem rendelkezik SEED-számmal, akkor a héaazonosító szám, vagy hivatkozás az (EU) 2018/273 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet
                  119
                8. cikkének (3) bekezdésében előírt jegyzékben vagy nyilvántartásban szereplő számra;

               -az Egyesült Királyság esetében: a jövedékiadatcsere-rendszer (SEED) szerinti jövedéki szám, vagy ha a feladó nem rendelkezik SEED-számmal, akkor a héaazonosító szám, vagy hivatkozás a WSB-számra.

               TBT-XX. MELLÉKLET – A TBT.9. CIKKÉNEK (4) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT, A NEM ÉLELMISZER JELLEGŰ TERMÉKEK BIZTONSÁGÁVAL ÉS A KAPCSOLÓDÓ MEGELŐZŐ, KORLÁTOZÓ ÉS KORREKCIÓS INTÉZKEDÉSEKKEL KAPCSOLATOS RENDSZERES INFORMÁCIÓCSERÉRE VONATKOZÓ MEGÁLLAPODÁS

               [E melléklet megállapodást hoz létre az Európai Uniós Gyors Tájékoztatási Rendszere (RAPEX) vagy annak utódja, valamint az Egyesült Királyságnak a 2005. évi általános termékbiztonsági rendelet vagy annak utódja alapján létrehozott piacfelügyeleti és termékbiztonsági adatbázisa közötti rendszeres információcserére vonatkozóan.

               A TBT 9. cikkének (8) bekezdésével összhangban a megállapodás meghatározza a megosztani kívánt információ típusát, az információcsere szabályait és módjait, valamint a titoktartási és a személyes adatok védelméről szóló szabályok alkalmazását.]

               TBT-ZZ. MELLÉKLET – A TBT.9. CIKKÉNEK (5) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT, AZ ELŐÍRÁSOKNAK NEM MEGFELELŐ, NEM ÉLELMISZER JELLEGŰ ÉS A TBT 9. CIKKÉNEK (4) BEKEZDÉSE HATÁLYA ALÁ TARTOZÓKTÓL ELTÉRŐ TERMÉKEKET ILLETŐEN HOZOTT INTÉZKEDÉSEKKEL KAPCSOLATOS RENDSZERES INFORMÁCIÓCSERÉRE VONATKOZÓ MEGÁLLAPODÁS

               [E melléklet megállapodást hoz létre az információk rendszeres – akár elektronikus úton történő – cseréjéről azon intézkedéseket illetően, amelyek az előírásoknak nem megfelelő, nem élelmiszer jellegű és a TBT 9. cikkének (4) bekezdése hatálya alá tartozóktól eltérő termékekre vonatkoznak.

               A TBT 9. cikkének (8) bekezdésével összhangban a megállapodás meghatározza a megosztani kívánt információ típusát, az információcsere szabályait és módjait, valamint a titoktartási és a személyes adatok védelméről szóló szabályok alkalmazását.]

               CUSTMS-1. MELLÉKLET: ENGEDÉLYEZETT GAZDÁLKODÓK

               1. cikk Az engedélyezett gazdálkodókra vonatkozó kritériumok és kezelésük

               1. Az e megállapodás CUSTMS.9 cikkében [Engedélyezett gazdálkodók] említett engedélyezett gazdálkodóként való elismeréshez meghatározott kritériumokat a Felek törvényeiben, rendeleteiben vagy eljárásaiban kell meghatározni. E kritériumok – melyeket közzé kell tenni – között lehetnek a következők:

               (a) vámjogszabályok és adószabályok súlyos vagy ismételt megsértésének hiánya, ideértve azt is, hogy a kérelmező gazdasági tevékenységeihez kapcsolódóan súlyos bűncselekmény nincs nyilvántartva;

               (b) annak bizonyítása a kérelmező részéről, hogy műveleteit és az áruforgalmat szigorúan ellenőrzi a kereskedelmi és adott esetben szállítási nyilvántartások vezetésének rendszerén keresztül, ami lehetővé teszi a megfelelő vámellenőrzést;

               (c) fizetőképesség, amely akkor tekinthető igazoltnak, ha a kérelmező olyan jó pénzügyi helyzetben van, amely lehetővé teszi számára kötelezettségei teljesítését az érintett üzleti tevékenységtípus jellemzőinek kellő figyelembevétele mellett; és

               (d) megfelelő biztonsági és védelmi szabványok alkalmazása, amelyek akkor tekinthetők teljesítettnek, ha a kérelmező bizonyítja, hogy a nemzetközi ellátási lánc biztonságát és védelmét biztosító megfelelő intézkedéseket alkalmaz, többek között a testi épség, a belépési ellenőrzés, a logisztikai folyamatok és bizonyos árutípusok kezelése, a személyzet és az üzleti partnerek azonosítása tekintetében.

               2. Az engedélyezett gazdálkodóként való elismerés meghatározott kritériumai nem alakíthatók ki és nem alkalmazhatók úgy, hogy azonos feltételek fennállása esetén önkényes vagy indokolatlan megkülönböztetést tegyenek lehetővé vagy idézzenek elő a gazdasági szereplők között. E kritériumoknak lehetővé kell tenniük a kis- és középvállalkozások számára, hogy engedélyezett gazdálkodónak minősüljenek.

               3. Az e megállapodás CUSTMS.9 cikkében [Engedélyezett gazdálkodók] említett partnerségi program a következő eljárást tartalmazza:

                (a) a másik Fél által megadott engedélyezett gazdálkodói státusz előnyként való figyelembevétele a vizsgálatok vagy ellenőrzések csökkentésére irányuló kockázatelemzés és más, biztonsággal kapcsolatos intézkedések során;

               (b) ha a vámhatóság úgy dönt, hogy ellenőrzést folytat, azon szállítmányok elsőbbségi ellenőrzése, amely engedélyezett gazdálkodó által benyújtott kilépési vagy belépési gyűjtő árunyilatkozatok hatálya alá tartoznak;

                (c) a másik Fél által megadott engedélyezett gazdálkodói státusz figyelembevétele annak érdekében, hogy az engedélyezett gazdálkodót biztonságos és védett partnerként kezeljék az üzleti partnerekre vonatkozó követelmények értékelése során a saját programban való részvételre irányuló tagsági kérelmek esetében; és

               (d) törekvés olyan közös üzletmenet-folytonossági mechanizmus kialakítására, amely a kereskedelmi forgalomban a biztonsági riasztási szintek emelkedése, határlezárások és/vagy természeti katasztrófák, veszélyes anyagok által előidézett vészhelyzetek vagy más jelentős események következtében jelentkező fennakadások esetén lehetővé teszi a Felek vámhatóságai számára, hogy az engedélyezett gazdálkodókhoz tartozó elsőbbségi szállítmányok továbbítását megkönnyítsék és a lehetőségekhez mérten meggyorsítsák.

               2. cikk Kölcsönös elismerés és felelősség a végrehajtásért

               1. Az EU és az Egyesült Királyság kölcsönösen elismerik, hogy összeegyeztethetők az egymás engedélyezett gazdálkodói programjai keretében megadott engedélyezett gazdálkodói státuszok, és az egyes programok keretében megadott engedélyezett gazdálkodói státuszok birtokosait a 4. cikknek megfelelően kezelik.

               2. Az érintett kereskedelmi partnerségi programok az alábbiak:

               (a) az Európai Unió engedélyezett gazdálkodói programja (biztonság és védelem); (Az Uniós Vámkódex 38. cikke (2) bekezdésének b) pontja); és

               (b) az Egyesült Királyság engedélyezett gazdálkodói programja (biztonság és védelem) (az Uniós Vámkódex 38. cikke (2) bekezdésének b) pontja, az Egyesült Királyság belső joga szerint).

               3. E melléklet rendelkezéseinek végrehajtásáért a megállapodás OTH.1. cikkének [Fogalommeghatározások] b) pontjában meghatározott vámhatóságok (a továbbiakban: vámhatóságok) felelősek.

               3. cikk Összeegyeztethetőség

               1. A Felek együttműködnek a kereskedelmi partnerségi programokhoz alkalmazott szabványok összeegyeztethetőségének fenntartása érdekében az alábbi kérdésekben:

               (a) az engedélyezett gazdálkodói státusznak a gazdálkodók részére történő biztosítására vonatkozó kérelmi eljárás;

               (b) az engedélyezett gazdálkodói státusz iránti kérelmek értékelése;

               (c) az engedélyezett gazdálkodói státusz megadása és és

               (d) az engedélyezett gazdálkodói státusz irányítása, nyomon követése, felfüggesztése, újraértékelése és visszavonása.

               A Felek biztosítják, hogy vámhatóságaik figyelemmel kísérik az engedélyezett gazdálkodók vonatkozó feltételeknek és kritériumoknak való megfelelését.

               2. A Felek közös munkaprogramot készítenek, amelyben meghatározzák, hogy legkésőbb 2021 végéig az egyes kereskedelmi partnerségi programok keretében legalább hány engedélyezett gazdálkodói státusz birtokosának közös hitelesítését kell elvégezni.

               3. A Felek biztosítják, hogy a kereskedelmi partnerségi programok a SAFE-szabvány-keretrendszer vonatkozó szabványainak megfelelően működjenek.

               4. cikk A státuszok birtokosaival szembeni elbánás

               1. Mindegyik Fél a másik Fél programjában részt vevő engedélyezett gazdálkodókkal szembeni bánásmódhoz hasonló bánásmódot alkalmaz. Ez a bánásmód különösen az 1. cikk (3) bekezdésében meghatározott elbánást foglalja magában.

               2. Mindegyik Fél felfüggesztheti az 1. cikk (3) bekezdésében említett elbánást a másik Fél e megállapodás szerinti kereskedelmi partnerségi programjának engedélyezett gazdálkodóival szemben, amennyiben ezek a gazdálkodók már nem felelnek meg a jogi követelményeknek. A felfüggesztésről haladéktalanul tájékoztatni kell a másik vámhatóságot, megfelelő esetben a felfüggesztés indokára vonatkozó további információk megadásával.

               3. Mindegyik Fél mihamarabb tájékoztatja a másik Felet, amennyiben észleli, hogy egy, a másik vámhatóság által engedélyezett tag szabálytalanságot követett el, lehetővé téve ezáltal annak számára az érintett gazdálkodó tagságának esetleges visszavonására vagy felfüggesztésére vonatkozó megalapozott határozat meghozatalát.

               5. cikk Információcsere és kommunikáció

               1. A Felek törekednek arra, hogy e megállapodás végrehajtása során hatékonyan kommunikáljanak egymással. Információt cserélnek és előmozdítják a kommunikációt a kereskedelmi partnerségi programjaikra vonatkozóan, különösen azáltal, hogy

               (a) kellő időben eljuttatják egymásnak a kereskedelmi programjaik működésére és alakulására vonatkozó friss információkat;

               (b) törekednek az ellátási lánc biztonságát érintő információk kölcsönösen hasznos cseréjére;

               (c) kijelölik a kereskedelmi partnerségi programjaik kapcsolattartó pontjait, és ezek elérhetőségéről tájékoztatják a másik Felet; és

               (d) megkönnyítik az Európai Bizottság Adóügyi és Vámuniós Főigazgatósága és Őfelsége Vám és Adóügyi Hivatala közötti hatékony hivatalközi kommunikációt annak érdekében, hogy kereskedelmi partnerségi programjaikban előmozdítsák az ellátási lánc biztonságához kapcsolódó kockázatkezelési gyakorlatok alkalmazását az engedélyezett gazdálkodók vonatkozásában.

               2. Az információk és a kapcsolódó adatok cseréje szisztematikusan, elektronikus úton történik.

               3. Az engedélyezett gazdálkodókkal kapcsolatban kicserélendő adatok a következők:

               (a) név;

               (b) cím;

               (c) tagsági státusz;

               (d) a hitelesítés vagy az engedélyezés dátuma;

               (e) felfüggesztések és visszavonások;

               (f) az egyedi engedélyezési vagy azonosító szám (a vámhatóságok által kölcsönösen meghatározott formában); valamint

               (g) a vámhatóságok között kölcsönösen meghatározható egyéb információk, adott esetben bármely szükséges biztosíték függvényében.

               Az adatcsere e megállapodás hatálybalépésével veszi kezdetét.

               4. A Felek mindent megtesznek annak érdekében, hogy az e megállapodás hatálybalépésétől számított hat hónapon belül létrehozzák a (3) bekezdésben említett adatok teljes mértékben automatizált cserejét biztosító megoldást, és e megoldást legkésőbb egy évvel e megállapodás hatálybalépését követően üzembe helyezik.

               6. cikk Adatkezelés

               A Felek közötti, e melléklet szerinti információcserére értelemszerűen a vámügyekben történő kölcsönös közigazgatási segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyv 12. cikkében [Információcsere és az adatok bizalmas kezelése] meghatározott titoktartási és adatvédelmi szabályok vonatkoznak.

               7. cikk Konzultáció és felülvizsgálat

               A vámügyi együttműködéssel és a származási szabályokkal foglalkozó kereskedelmi szakbizottság rendszeresen felülvizsgálja e melléklet rendelkezéseinek végrehajtását. Ez a vizsgálat a következőket tartalmazza:

               (a) az engedélyezett gazdálkodók számára biztosított státusz közös hitelesítése e melléklet végrehajtása erősségeinek és gyengeségeinek azonosítása érdekében;

               (b) véleménycsere a megosztandó adatokról és a gazdálkodók kezeléséről.

               8. cikk Felfüggesztés és megszüntetés

               1.A Fél abban az esetben alkalmazhatja az (2) bekezdésben meghatározott eljárást, ha az alábbi körülmények valamelyike fennáll:

               a)E megállapodás hatálybalépése előtt vagy három hónapon belül a másik Fél lényeges változtatásokat hajtott végre a 2. cikk (2) bekezdésében említett jogi rendelkezéseken, amelyeket a kereskedelmi partnerségi programok összeegyeztethetőségének megállapítása érdekében értékeltek oly módon, hogy az elismeréshez a 2. cikk (1) bekezdésében előírt összeegyeztethetőség megszűnt;

               b)Az 5. cikk [Információcsere és kommunikáció] (2) bekezdésében foglalt rendelkezések nem működnek.

               2.Abban az esetben, ha az (1) bekezdés a) vagy b) pontjában meghatározott körülmények valamelyike áll fenn, az egyik Fél felfüggesztheti a 2. cikk [Kölcsönös elismerés és felelősség a végrehajtásért] (1) bekezdésében meghatározott elismerést 60 nappal azt követően, hogy értesítette a másik Felet a szándékáról.

               3.Amennyiben valamelyik Fél értesítést küld arról a szándékáról, hogy az e cikk (2) bekezdésével összhangban felfüggeszti a 2. cikk [Kölcsönös elismerés és felelősség a végrehajtásért] (1) bekezdésében előírt elismerést, a másik Fél konzultációt kérhet a vámügyi együttműködéssel és a származási szabályokkal foglalkozó kereskedelmi szakbizottságtól. Ezekre a konzultációkra a kérelemtől számított 60 napon belül kerül sor.

               4.A Fél abban az esetben alkalmazhatja az (5) bekezdésben meghatározott eljárást, ha az alábbiakban meghatározott körülmények valamelyike fennáll:

               a)A másik Fél úgy módosítja az engedélyezett gazdálkodói programját vagy e program végrehajtását, hogy az elismeréshez a 2. cikk [Kölcsönös elismerés és felelősség a végrehajtásért] (1) bekezdésében előírt összeegyeztethetőség megszűnt;

               b)A 3. cikk [Összeegyeztethetőség] (2) bekezdésében előírt közös hitelesítések nem erősítik meg a Felek vonatkozó engedélyezett gazdálkodói programjainak összeegyeztethetőségét.

               5.Abban az esetben, ha a (4) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott körülmények valamelyike áll fenn, az egyik Fél a vámügyi együttműködéssel és a származási szabályokkal foglalkozó kereskedelmi szakbizottság keretében konzultációt kérhet a másik Féltől. Ezekre a konzultációkra a kérelemtől számított 60 napon belül kerül sor. Ha a kérelem benyújtásától számított 90 nap elteltével az egyik Fél továbbra is úgy ítéli meg, hogy a 2. cikk [Kölcsönös elismerés és felelősség a végrehajtásért] (1) bekezdése szerinti elismeréshez szükséges összeegyeztethetőség megszűnt, értesítheti a másik Felet a program elismerésének felfüggesztésére irányuló szándékáról. A felfüggesztés az értesítéstől számított 30 nap elteltével lép hatályba.

               SERVIN-1. MELLÉKLET: MEGLÉVŐ INTÉZKEDÉSEK

               Megjegyzések

               1.
                     Az Egyesült Királyság és az Unió jegyzékei a SERVIN.2.7. cikk [Nem megfelelő intézkedések – Beruházások liberalizálása], a SERVIN.3.6. cikk [Nem megfelelő intézkedések – Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem] és a SERVIN.5.50. cikk [Nem megfelelő intézkedések — Jogi szolgáltatások] értelmében tartalmazzák az Egyesült Királyság és az Unió fenntartásait azon meglévő intézkedésekkel kapcsolatban, amelyek nem felelnek meg az alábbiak által előírt kötelezettségeknek:

               (a)SERVIN.2.2. cikk [Piacra jutás – Beruházások liberalizálása] vagy SERVIN.3.2. cikk [Piacra jutás – Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem];

               (b)SERVIN.3.3. cikk [Helyi jelenlét – Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem];

               (c)SERVIN.2.3. cikk [Nemzeti elbánás – Beruházások liberalizálása] vagy SERVIN.3.4. cikk [Nemzeti elbánás – Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem];

               (d)SERVIN.2.4. cikk [Legnagyobb kedvezményes elbánás – Beruházások liberalizálása] vagy SERVIN.3.5. cikk [Legnagyobb kedvezményes elbánás — Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem];

               (e)SERVIN.2.5. cikk [Felső vezetés és igazgatótanács];

               (f)SERVIN.2.6. cikk [Teljesítőképességi követelmények]; vagy

               (g)SERVIN.5.49. cikk [Kötelezettségek – Jogi szolgáltatások].

               2. A Felek fenntartásai nem sértik a Felek GATS szerinti jogait és kötelezettségeit.

               3. Valamennyi fenntartás az alábbi elemeket határozza meg:

               (a)„ágazat”: az az általános ágazat, amely vonatkozásában a fenntartást teszik;

               (b)„alágazat”: az a konkrét ágazat, amely vonatkozásában a fenntartást teszik;

               (c)„iparági besorolás”: adott esetben a CPC, az ISIC Rev 3.1 vagy a szóban forgó fenntartásban kifejezetten másképp részletezettek szerint a fenntartás hatálya alá tartozó tevékenységre utal;

               (d)„a fenntartás típusa”: meghatározza az (1) bekezdésben említett kötelezettséget, amelyre vonatkozóan a fenntartást megfogalmazták;

               (e)„kormányzati szint”: az intézkedést fenntartó azon kormányzati szintet jelzi, amelyre vonatkozóan a fenntartást megfogalmazták;

               (f)„intézkedések”: azonosítja az adott esetben a „leírás” elem által minősített törvényeket vagy egyéb intézkedéseket, amelyekre vonatkozóan a fenntartást megfogalmazták. Az „intézkedések” elemben hivatkozott „intézkedés”:

               (I)módosított, folytatott vagy megújított intézkedést jelent, e megállapodás hatálybalépésének napjától számítva;

               (II)magában foglal bármely, az intézkedés hatálya alatt és azzal összhangban elfogadott vagy fenntartott alárendelt intézkedést; valamint

               (III)az Európai Unió jegyzéke tekintetében magában foglal minden olyan törvényt vagy egyéb intézkedést, amely valamely irányelvet tagállami szinten hajt végre; valamint

               (g)„leírás”: meghatározza azon meglévő intézkedés nem megfelelő szempontjait, amelyre vonatkozóan a fenntartást megfogalmazták.

               4.
                     Az egyértelműség érdekében, ha valamelyik Fél a fenntartás eredetijétől eltérő kormányzati szinten fogad el új intézkedést, és ez az új intézkedés – azon a területen, amelyre vonatkozik – ténylegesen felváltja az „intézkedések” elemben említett eredeti intézkedés nem megfelelő jellegét, az új intézkedést az eredeti intézkedéshez képest „módosításnak” kell tekinteni a SERVIN.2.7. cikk [Nem megfelelő intézkedések — Beruházások liberalizálása] (1) bekezdésének c) pontja; SERVIN.3.6. cikk (1) bekezdésének c) pontja; [Nem megfelelő intézkedések – Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem]; a 4.5. cikk [Nem megfelelő intézkedések – Természetes személyek üzleti célú beutazása és ideiglenes tartózkodása] c) pontja és a SERVIN.5.50. cikk [Nem megfelelő intézkedések – Jogi szolgáltatások].

               5.
                     Egy fenntartás értelmezése során a fenntartás valamennyi elemét mérlegelni kell. A fenntartást a fejezetek vagy szakaszok azon kapcsolódó kötelezettségeinek fényében kell értelmezni, amelyekre vonatkozóan a fenntartást megfogalmazták. Az „intézkedések” rész valamennyi másik résszel szemben irányadó.

               6.
                     Az Egyesült Királyság és az Unió jegyzékeinek alkalmazásában:

               (a)az „ISIC Rev 3.1” a gazdasági tevékenységek ENSZ Statisztikai Bizottsága által elfogadott nemzetközi ágazati osztályozási rendszere (Statistical Papers, M sorozat, 4. sz., ISIC Rev.3.1, 2002.);

               (b)„CPC”: ideiglenes központi termékosztályozás (Statistical Papers, M sorozat, 77. sz., Nemzetközi Gazdasági és Szociális Ügyek Főosztálya, az ENSZ Statisztikai Bizottsága, New York, 1991);

               7.
                     Az Egyesült Királyság és az Unió jegyzéke alkalmazásában egy olyan fenntartás, amely az EU vagy az Egyesült Királyság területén való helyi jelenlétet követel meg, a SERVIN.3.3. cikkel [Helyi jelenlét] szemben, de nem a SERVIN.3.2. cikkel [Piacra jutás] vagy a SERVIN.3.4. cikkel [Nemzeti elbánás] szemben érvényesül. Továbbá ez a követelmény nem tekinthető fenntartásnak a SERVIN.2.3. cikkel [Nemzeti elbánás] szemben.

               8.
                     Az Unió szintjén megfogalmazott fenntartás az Unió valamely intézkedésére, valamely tagállam központi szintű intézkedésére vagy valamely tagállamon belüli kormányzati intézkedésre vonatkozik, kivéve, ha a fenntartás kizár valamely tagállamot. Valamely tagállam által megfogalmazott fenntartás az említett tagállam központi, regionális vagy helyi szintű kormányzati intézkedésére vonatkozik. A belga fenntartások alkalmazásában, a központi kormányzati szint magában foglalja a szövetségi kormány, valamint a régiók és a közösségek kormányait, melyek mindegyike azonos jogalkotási hatáskörökkel bír. Az Unió és tagállamai fenntartásainak alkalmazásában Finnországban a regionális kormányzati szint az Åland-szigeteket jelenti. Az Egyesült Királyság szintjén tett fenntartás a központi kormányzat, a regionális kormányzat vagy a helyi önkormányzat intézkedésére vonatkozik.

               9.
                     Az alábbi fenntartások jegyzéke nem tartalmazza a képesítési előírásokkal és eljárásokkal, a műszaki szabványokkal és az engedélyezési előírásokkal kapcsolatos intézkedéseket, ha azok nem jelentenek korlátozást a SERVIN.2.2. cikk [Piacra jutás – Beruházások liberalizálása], a SERVIN.2.3. cikk [Nemzeti elbánás – Beruházások liberalizálása], a SERVIN.3.2. cikk [Piacra jutás – Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem], a SERVIN.3.3. cikk [Helyi jelenlét – Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem], a SERVIN.3.4. cikk [Nemzeti elbánás – Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem] vagy a SERVIN.5.49. cikk [Kötelezettségek – Jogi szolgáltatások] értelmében. Ezen intézkedések között szerepelhetnek mindenekelőtt a következők: engedély megszerzésének szükségessége, az általános szolgáltatási kötelezettségnek való megfelelés, elismert képesítések megszerzése a szabályozott ágazatokban, külön vizsgák letétele, ideértve a nyelvvizsgákat, egy konkrét foglalkozás tagsági követelményeinek való megfelelés, például egy szakmai szervezetbeli tagság, a szolgáltatónak helyi ügynökkel vagy helyi irodával kell rendelkeznie, vagy egyéb megkülönböztetésmentes követelményeknek való megfelelés, például egyes tevékenységeket nem végezhetnek védett övezetekben vagy területeken. Még ha nem is szerepelnek a jegyzékben, ezen intézkedések továbbra is alkalmazandók.

               10.
                     Az egyértelműség kedvéért az Unióra vonatkozóan a nemzeti elbánás nyújtásának kötelezettsége nem foglalja magában azt a kötelezettséget, hogy az adott tagállamban nyújtott elbánást az Európai Unió működéséról szóló szerződés értelmében, vagy az említett szerződés alapján elfogadott bármely intézkedés szerint nyújtott elbánást – beleértve ezen intézkedéseknek a tagállamokban történő végrehajtását – ki kell terjeszteni az Egyesült Királyság természetes vagy jogi személyeire:

               (I)valamely más tagállam természetes személye vagy állampolgára; vagy

               (II)az Unió valamely más tagállamának joga szerint létesített jogi személy, amelynek bejegyzett székhelye, központi ügyvezetésének helye vagy elsődleges üzleti tevékenységének helye az Unióban található.

               11.
                     Az egyik Fél beruházói által a másik Fél jogának (beleértve az Európai Unió esetében valamely tagállam jogát is) megfelelően alapított olyan jogi személyeknek nyújtott elbánás, amelyek létesítő okirat szerinti székhelye, központi ügyintézési helye vagy üzleti tevékenységének fő helye az említett másik Fél területén található, nem érinti az ilyen jogi személyekre a másik Fél területén való megalapításkor esetlegesen vonatkozó és továbbra is alkalmazandó, a Második rész [Kereskedelem, közlekedés és halászat] Első Tárgyköre [Kereskedelem] II. címe [Szolgáltatások és beruházások] 2. fejezetével [A beruházások liberalizálása] összhangban álló feltételeket és kötelezettségeket.

               12.
                     A jegyzékek a FINPROV.1. cikkel [Területi hatály] és az OTH.9. cikkel [Földrajzi hatály] összhangban csak az Egyesült Királyság és az Unió területére alkalmazandó, és kizárólag az Unió és tagállamai, valamint az Egyesült Királyság közötti kereskedelmi kapcsolatokkal összefüggésben releváns. A jegyzékek nincsenek hatással a tagállamoknak az Unió jogából eredő jogaira és kötelezettségeire.

               13.
                     Az egyértelműség érdekében a megkülönböztetésmentes intézkedések nem jelentenek piacra jutásra vonatkozó korlátozást a SERVIN.2.2. cikk [Piacra jutás – Beruházások liberalizálása] vagy a SERVIN. 3.2. cikk [Piacra jutás – Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem] vagy a SERVIN.5.49. cikk [Kötelezettségek – Jogi szolgáltatások] értelmében az olyan intézkedés esetén:

               (a)amely az infrastruktúra, illetve az infrastruktúrán keresztül nyújtott áruk vagy szolgáltatások tulajdonjogának szétválasztását írja elő a tisztességes verseny biztosítása érdekében, például az energia, a közlekedés és a telekommunikáció területén;

               (b)amely korlátozza a tisztességes verseny biztosítása érdekében a tulajdonjogok koncentrációját;

               (c)amely a természeti erőforrások és a környezet megőrzésének és védelmének biztosítására irányul, ideértve az odaítélt koncessziós szerződések hozzáférhetőségének, számának és hatályának korlátozását, valamint moratórium vagy tilalom bevezetését;

               (d)amely korlátozza a kiadott engedélyek számát műszaki vagy fizikai szűkösség miatt, például telekommunikációs spektrumok és frekvenciák esetében; vagy

               (e)amely előírja, hogy egy vállalkozás tagjainak, tulajdonosainak, partnereinek vagy igazgatóinak bizonyos hányada rendelkezzen bizonyos végzettséggel vagy egy meghatározott szakmát gyakoroljon, például a jogászok vagy könyvelők esetében.

               14.
                     A pénzügyi szolgáltatások tekintetében: Külföldi leányvállalatoktól eltérően, a valamely tagállamban nem uniós pénzügyi intézmény által közvetlenül megalapított fióktelepekre – néhány jól körülhatárolt kivételtől eltekintve – nem vonatkoznak azok az uniós szinten harmonizált prudenciális rendeletek, amelyek az Unió területén a leányvállalatok számára kiterjesztett lehetőségek kiaknázását teszik lehetővé új létesítmények felállításához, és határokon átnyúló szolgáltatáshoz. Ezért az ilyen fiókok egy tagállam területén a helyi pénzügyi intézményekkel egyenlő feltételek mellett kapnak engedélyt a működésre, és kötelezhetőek számos különös prudenciális előírás teljesítésére, például a banki és az értékpapír-üzletágakban, az elkülönített tőkésítésre és más fizetőképességi előírásokra, a beszámolásra és a számlák nyilvánosságra hozatalára vonatkozó előírások, vagy biztosítás esetében, a külön garanciára és letétre vonatkozó előírások, az elkülönített tőkésítés, és a műszaki tartalékokra és a szavatolótőke legalább egyharmadára kiterjedő eszközök lokalizációja az érintett tagállamban.

               A fenntartások alábbi jegyzékében a következő rövidítések találhatók:

                        UK Egyesült Királyság

                        EU Európai Unió, ideértve valamennyi tagállamát is

                        AT Ausztria

                        A 2008/68/EK irányelv 6. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

                        BG Bulgária

                        CY Ciprus

                        CZ Cseh Köztársaság

                        DE Németország

                        DK Dánia

                        EE Észtország

                        EL Görögország

                        ES Spanyolország

                        FI Finnország

                        FR Franciaország

                        HR Horvátország

                        HU Magyarország

                        IE Írország

                        IT Olaszország

                        LT Litvánia

                        LU Luxemburg

                        LV Lettország

                        MT Málta

                        NL Hollandia

                        PL Lengyelország

                        PT Portugália

                        RO Románia

                        SE Svédország

                        SI Szlovénia

                        SK Szlovák Köztársaság

               Az Unió jegyzéke

               1. fenntartás – Valamennyi ágazat

               2. fenntartás – Szakmai szolgáltatások (az egészségügyi szolgáltatások kivételével)

               3. fenntartás – Szakmai szolgáltatások (egészségügyi szolgáltatások és gyógyszerek kiskereskedelmi értékesítése)

               4. fenntartás – Kutatási és fejlesztési szolgáltatások

               5. fenntartás - Ingatlanszolgáltatások

               6. fenntartás – Üzleti szolgáltatások

               7. fenntartás – Kommunikációs szolgáltatások

               8. fenntartás – Építési szolgáltatások

               9. fenntartás – Forgalmazási szolgáltatások

               10. fenntartás – Oktatási szolgáltatások

               11. fenntartás – Környezetvédelemmel kapcsolatos szolgáltatások

               12. fenntartás – Pénzügyi szolgáltatások

               13. fenntartás – Egészségügyi és szociális szolgáltatások

               14. fenntartás – Idegenforgalommal és utazással kapcsolatos szolgáltatások

               15. fenntartás – Szabadidős, kulturális és sportszolgáltatások

               16. fenntartás - Szállítási szolgáltatások és a szállítási szolgáltatásokhoz kapcsolódó kiegészítő szolgáltatások

               17. fenntartás – Energiával kapcsolatos tevékenységek

               18. fenntartás – Mezőgazdaság, halászat és gyártás

               1. fenntartás – Valamennyi ágazat

                        Ágazat:

                        Valamennyi ágazat

                        A fenntartás típusa:

                        Piacra jutás
                           Nemzeti elbánás
                           Legnagyobb kedvezményes elbánás
                           Teljesítőképességi követelmények
                           Felső vezetés és igazgatótanács
                           A jogi szolgáltatásokra vonatkozó kötelezettségek

                        Fejezet/Szakasz:

                        Beruházások liberalizálása; Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem és A jogi szolgáltatások szabályozási kerete

                        Kormányzati szint:

                        EU/ tagállam (eltérő rendelkezés hiányában)

               Leírás:

               (a)
                     A létesítmény típusa

               A Beruházások liberalizálása – A jogi szolgáltatásokra vonatkozó nemzeti elbánás és szabályozási keret – Kötelezettségek vonatkozásában:

               Az EU: Az Európai Unió működéséről szóló szerződés értelmében az Unió vagy valamely uniós tagállam jogának megfelelően létrehozott olyan jogi személyeknek nyújtott elbánás, amelyek létesítő okirat szerinti székhelye, központi ügyintézési helye vagy üzleti tevékenységének fő helye az Európai Unió területén van, ideértve a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága beruházói által az Unióban alapított jogi személyeket is, nem biztosított az Unión kívül alapított jogi személyek, sem e jogi személyek fiókjai vagy képviseleti irodái számára, ideértve a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága jogi személyeinek fiókjait és képviseleti irodáit.

               Kevésbé kedvező elbánás biztosítható az Európai Unió vagy valamely uniós tagállam jogának megfelelően alapított azon jogi személyeknek, amelyeknek csak a létesítő okirat szerinti székhelyük található az Unióban, kivéve, ha igazolható, hogy az uniós tagállamok egyikének gazdaságával tényleges és folyamatos kapcsolattal rendelkeznek.

               Intézkedések:

               EU: Az Európai Unió működéséről szóló szerződés.

               A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Felső vezetés és igazgatótanács vonatkozásában:

               Ez a fenntartás csak az egészségügyi, szociális vagy oktatási szolgáltatásokra vonatkozik:

               Az EU (regionális kormányzati szintre is vonatkozik): Bármely tagállam, meglévő állami vállalatban vagy egészségügyi vagy oktatási szolgáltatásokat (CPC 93, 92) nyújtó, már meglévő kormányzati szervezetben fennálló tőkerészesedéseinek, illetve előbbiek eszközeinek értékesítésekor vagy elidegenítésekor, az Egyesült Királyság beruházói és vállalkozásai számára megtilthatja vagy korlátozhatja az ilyen részesedések vagy eszközök tulajdonlását, és/vagy az ilyen részesedések és eszközök tulajdonosainak a részesedések és eszközök eredményeként létrejött vállalkozások ellenőrzését. Az ilyen értékesítés vagy elidegenítés tekintetében a tagállamok bármilyen intézkedést elfogadhatnak vagy fenntarthatnak a felső vezetés vagy az igazgatótanács tagjainak állampolgárságával kapcsolatban, illetve a szolgáltatók számának korlátozásáról.

               E fenntartás alkalmazásában:

               (I)az e megállapodás hatálybalépését követően fenntartott vagy elfogadott bármely olyan intézkedés, amely az értékesítés vagy elidegenítés időpontjában megtiltotta vagy korlátozta a tőkerészesedések vagy eszközök tulajdonlását, illetve állampolgársággal kapcsolatos követelményeket vagy korlátozásokat szabott az e fenntartásban leírt szolgáltatók számára vonatkozóan, meglévő intézkedésnek tekintendő; valamint

               (II)„állami vállalkozás”: olyan vállalkozás, amely bármely tagállam tulajdonában van vagy tulajdonosi érdekeltségen keresztül irányítása alatt áll, és az e megállapodás hatálybalépése után létrehozott vállalkozásokat csupán a meglévő állami vállalkozásban vagy kormányzati szervezetben meglévő tőkerészesedés, illetve előző eszközeinek eladása vagy elidegenítése céljából foglalja magában.

               Intézkedések:

               EU: A fenti leírás részben foglaltak szerint.

               A Beruházások liberalizálása tekintetében – A jogi szolgáltatásokra vonatkozó nemzeti elbánás és szabályozási keret – Kötelezettségek vonatkozásában:

               AT: A fióktelep működtetéséhez a nem Európai Gazdasági Térségbeli (nem EGT-beli) vállalatoknak ki kell jelölniük legalább egy, Ausztriában állandó lakóhellyel rendelkező, a képviseletért felelős személyt.

               Az osztrák kereskedelmi törvény betartásáért felelős vezetők (ügyvezető igazgatók, természetes személyek) állandó lakóhelyének Ausztriában kell lennie.

               BG: Külföldi jogi személyek – feltéve, hogy azokat nem az Európai Gazdasági Térség valamely tagállama alapján hozták létre – akkor folytathatnak üzleti vagy egyéb tevékenységet, ha a Bolgár Köztársaságban a cégjegyzékben bejegyzett vállalatként hozták őket létre. A fióktelepek létrehozása engedélyhez kötött.

               A külföldi vállalatok képviseleti irodáit be kell jegyeztetni a Bolgár Kereskedelmi és Ipari Kamaránál; gazdasági tevékenységet nem folytathatnak, csupán arra jogosultak, hogy reklámozzák tulajdonosukat, valamint képviselőként vagy ügynökként járjanak el.

               EE: Ha egy magánvállalkozás, részvénytársaság vagy fióktelep igazgatótanácsa tagjainak legalább fele nem rendelkezik tartózkodási hellyel Észtországban, az EGT valamely tagállamában vagy a Svájci Államszövetségben, a magánvállalkozás, a részvénytársaság vagy a külföldi társaság kinevez egy kapcsolattartó pontot, amelynek észt címe használható a vállalkozással összefüggő eljárásjogi dokumentumok és a vállalkozásnak (pl. a külföldi vállalat fióktelepének) címzett szándéknyilatkozatotok kézbesítéséhez.

               A Beruházások liberalizálása – Nemzeti elbánás; Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás és A jogi szolgáltatások szabályozási kerete – Kötelezettségek vonatkozásában:

               FI: A közkereseti társaságok legalább egyik tagjának vagy a betéti társaságok legalább egyik beltagjának állandó lakóhellyel kell rendelkeznie az Európai Gazdasági Térségben (EGT), vagy amennyiben valamely partner jogi személy, rezidensnek kell lennie az EGT-ben (a fióktelep nem megengedett). A nyilvántartásba vételt végző hatóság mentességeket ítélhet oda.

               Magánvállalkozóként kereskedelmi tevékenység folytatásához EGT-n belüli tartózkodási helyre van szükség.

               Amennyiben egy EGT-n kívüli országból származó külföldi szervezet egy fióktelep finnországi alapításán keresztül akar kereskedelmi vagy üzleti tevékenységet folytatni, kereskedelmi engedélyre van szükség.

               Az igazgatótanács legalább egyik rendes vagy póttagjának és az ügyvezető igazgatónak EGT-beli állandó lakóhellyel kell rendelkeznie. A nyilvántartásba vételt végző hatóság vállalati mentességeket ítélhet oda.

               SE: Az a külföldi vállalat, amely nem létesített jogi személyt Svédországban vagy üzleti tevékenységét ügynökön keresztül végzi, kereskedelmi műveleteit egy Svédországban bejegyzett fióktelepen keresztül gyakorolja, amelynek független vezetősége és külön számlája van. A fióktelep ügyvezető igazgatójának és – kinevezése esetén – helyettes ügyvezető igazgatójának tartózkodási hellyel kell rendelkeznie az EGT-n belül. Az EGT-ben állandó lakóhellyel nem rendelkező természetes személy, aki kereskedelmi tevékenységet végez Svédországban, kijelöl és bejegyeztet egy állandó lakóhellyel rendelkező képviselőt, aki a svédországi tevékenységéért felel. A svédországi tevékenységhez külön számlát tartanak fenn. Az illetékes hatóság egyedi esetekben mentességet adhat a fióktelepre és a tartózkodási helyre vonatkozó fenntartások alól. Az egy évnél rövidebb időtartamú építési projektek – amelyeket az EGT-n kívül működő vállalkozás vagy az EGT-n kívüli állandó lakóhellyel rendelkező természetes személy bonyolít le –, mentesülnek a fióktelep-alapításra vagy állandó lakóhellyel rendelkező képviselő kinevezésére vonatkozó követelmény alól.

               Korlátolt felelősségű társaságok és szövetkezeti gazdasági társaságok esetén az igazgatótanács tagjainak legalább 50 %-a, az igazgatótanácsi póttagok legalább 50 %-a, az ügyvezető igazgató, az ügyvezető igazgató helyettese és legalább egy aláírási joggal rendelkező személy, ha van ilyen, tartózkodási hellyel kell rendelkezzen az EGT-n belül. Az illetékes hatóság mentességet adhat e követelmény alól. Amennyiben a vállalkozás/társaság egyik képviselője sem rendelkezik állandó lakóhellyel Svédországban, az igazgatótanácsnak ki kell jelölnie és be kell jegyeztetnie egy olyan, Svédországban állandó lakóhellyel rendelkező személyt, aki felhatalmazással rendelkezik arra, hogy a vállalkozás/társaság nevében küldeményeket vegyen át.

               Ennek megfelelő feltételek vonatkoznak a szervezetek minden egyéb formájának létrehozására.

               SK: Annak a külföldi természetes személynek, akit a vállalkozó nevében eljárásra felhatalmazott személyként a megfelelő cégbíróságon (cégjegyzék, vállalkozói vagy egyéb szakmai jegyzék) be kívánnak jegyeztetni, tartózkodási engedélyt kell kérnie a Szlovákiától.

               Intézkedések:

               AT: Aktiengesetz, BGBL. 98/1965, § 254 (2);

               GmbH-Gesetz, RGBL. 58/1906, § 107 (2); és Gewerbeordnung, BGBL. 194/1994, § 39 (2a).

               BG: Kereskedelmi törvény, 17a. cikk valamint

               A befektetésösztönzésről szóló törvény, 24. cikk.

               EE: Äriseadustik (kereskedelmi törvénykönyv) § 63 1, (1, 2 és 4).

               FI: Laki elinkeinon harjoittamisen oikeudesta (a kereskedelmi tevékenység folytatásához való jogról szóló törvény) (122/1919), 1. o.

               Osuuskuntalaki (a szövetkezetekről szóló törvény) 1488/2001;

               Osakeyhtiölaki (a korlátolt felelősségű társaságokról szóló törvény) (624/2006); valamint

               Laki luottolaitostoiminnasta (a hitelintézetekről szóló törvény) (121/2007).

               SE: Lag om utländska filialer m.m (a külföldi fióktelepekről szóló törvény) (1992:160);

               Aktiebolagslagen (társasági törvény) (2005:551);

               A szövetkezeti gazdasági társaságokról szóló törvény (2018:672); és az európai gazdasági egyesülésről szóló törvény (1994:1927).

               SK: 513/1991 sz. kereskedelmi törvénykönyv (21. cikk); kereskedelmi engedélyezésről szóló 455/1991. sz. törvény, valamint

               a külföldiek tartózkodásáról szóló 404/2011. sz. törvény (22. és 32. cikk).

               A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Teljesítőképességi követelmények és A jogi szolgáltatások szabályozási kerete – Kötelezettségek vonatkozásában:

               BG: A letelepedett vállalkozások olyan olyan pozíciók betöltésére alkalmazhatnak harmadik országbeli állampolgárokat, amelyekhez nem bolgár állampolgársághoz kötöttek. Egy letelepedett vállalkozás által a megelőző tizenkét hónapos időtartam alatt foglalkoztatott harmadik országbeli állampolgárok összlétszáma nem haladhatja meg a munkaszerződéssel felvett bolgár állampolgárságú, más uniós tagállambeli polgárok és az EGT-ről szóló megállapodás vagy az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség közötti megállapodás részes államainak polgárai átlagos számának 20 százalékát (a kis- és középvállalkozások esetében 35 százalékot). Ezenkívül egy harmadik országbeli állampolgár felvételét megelőzően a munkáltatónak egy munkaerőpiaci vizsgálat elvégzésével kell igazolnia, hogy nem talált megfelelő bolgár, uniós állampolgárságú, EGT-beli vagy svájci munkavállalót, aki betöltené a szóban forgó pozíciót.

               A magas szintű képzettséggel rendelkező munkavállalók és kiküldött idénymunkások, valamint a vállalaton belül áthelyezett személyek, kutatók és hallgatók esetében nincs korlátozás az egyetlen vállalkozásnak dolgozó harmadik országbeli állampolgárok számára vonatkozóan. A harmadik országbeli állampolgárok e kategóriákban való foglalkoztatásához nincs szükség munkaerőpiaci vizsgálatra.

               Intézkedések:

               BG: Munkaerő-migráció és munkavállalói mobilitási törvény

               A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:

               PL: A képviseleti iroda működési köre csak az iroda által képviselt külföldi anyavállalat reklámozására és promóciójára terjedhet ki. Nem európai uniós beruházók és vállalkozásaik a jogi szolgáltatások kivételével valamennyi ágazatban csak korlátozott partnerség, zártkörűen működő részvénytársaság, korlátolt felelősségű gazdasági társulás és részvénytársaság formájában végezhetnek gazdasági tevékenységet, miközben a belföldi beruházóknak és vállalkozásoknak erre nem kereskedelmi jellegű személyegyesítő társaságok (közkereseti társaságok és korlátlan felelősségű gazdasági társulások) formájában is lehetőségük van.

               Intézkedések:

               PL: A 2018. március 6-i törvény a külföldi vállalkozóknak és más külföldi személyeknek a Lengyel Köztársaság területén végzett gazdasági tevékenységeire vonatkozó szabályokról

               (b)
                     Ingatlantulajdon-szerzés

               A Beruházások liberalizálása – Nemzeti elbánás vonatkozásában:

               AT: regionális kormányzati szintre vonatkozik: Egy nem európai uniós természetes személy vagy vállalatok általi ingatlanszerzéshez, -vásárláshoz vagy -bérléshez az illetékes regionális hatóságok (Länder) engedélyére van szükség. Az engedély csak akkor adható meg, ha az ingatlanszerzés közérdekűnek (különösen gazdasági, társadalmi és kulturális érdekűnek) minősül.

               CY: A ciprusiak vagy ciprusi származású személyek, valamint valamely tagállam állampolgárai korlátozás nélkül szerezhetnek tulajdont Cipruson. Haláleset kivételével külföldiek semmilyen ingatlantulajdont nem szerezhetnek a Miniszterek Tanácsának engedélye nélkül. Külföldiek esetében, ha az ingatlantulajdon-szerzés meghaladja a ház vagy szakmai tevékenységvégzés helyszíneként szolgáló épület felépítési helyéhez szükséges mértéket, vagy egyébként meghaladja a két donumot (2 676 m2), a Miniszterek Tanácsa által kiadott engedélyek a Miniszterek Tanácsa által elfogadott, és a képviselők háza által jóváhagyott rendeletekben foglalt kikötésekhez, korlátozásokhoz, feltételekhez és kritériumokhoz kötött. Külföldinek számít minden olyan személy, aki nem a Ciprusi Köztársaság állampolgára, ideértve a külföldi irányítású vállalatokat is. A kifejezés nem foglalja magában a ciprusi származású külföldieket vagy a Ciprusi Köztársaság állampolgárainak nem ciprusi házastársait.

               CZ: Különös szabályok alkalmazandók az állami tulajdonban lévő mezőgazdasági földterületekre. Állami tulajdonban lévő mezőgazdasági földterületeket kizárólag cseh állampolgárok, más tagállamok állampolgárai vagy az EGT-ről vagy a Svájci Államszövetségről szóló megállapodás részes államainak polgárai vásárolhatnak. Jogi személyek csak akkor vásárolhatnak állami mezőgazdasági földtulajdont az államtól, ha mezőgazdasági vállalkozók a Cseh Köztársaságban, vagy az Európai Unió valamely tagállamában vagy az EGT-ről, illetve a Svájci Államszövetségről szóló megállapodás részes államaiban hasonló státusszal rendelkeznek.

               DK: A Dániában lakóhellyel nem rendelkező természetes személyek és akik korábban nem voltak összesen öt éven át Dániában rezidens személyek, az ingatlantulajdon-szerzésről szóló dán törvénnyel összhangban engedélyt kell szerezniük az Igazságügyi Minisztériumtól, hogy megillesse őket Dániában az ingatlantulajdon megszerzésére feljogosító jog. Ez vonatkozik a Dániában nem bejegyzett jogi személyekre is. A természetes személyek esetében az ingatlanszerzés azzal a feltétellel engedélyezett, ha a kérelmező elsődleges lakóhelyként fogja használni az ingatlant.

               A Dániában nem bejegyzett jogi személyek esetében az ingatlantulajdon-szerzés általában véve engedélyezhető, ha az előfeltétele a vásárló üzleti tevékenységének. Abban az esetben is engedélykötelezettség alkalmazandó, ha a kérelmező az ingatlant másodlagos lakóhelyként fogja használni. Az ilyen engedély csak akkor adható ki, ha a kérelmezőről egy átfogó és konkrét értékelés keretében kiderül, hogy különösen szoros szálak fűzik Dániához.

               Az ingatlantulajdon-szerzésről szóló törvény értelmében megadott engedélyt csak egy konkrét ingatlantulajdon megszerzésére adják ki. A mezőgazdasági terület természetes vagy jogi személyek által történő vásárlását ugyancsak a mezőgazdasági tulajdonról szóló dán törvény szabályozza, amely minden személyre nézve, legyen szó dán állampolgárokról vagy külföldiekről, korlátozásokat szab mezőgazdasági tulajdon vásárlásakor. Ennek megfelelően minden olyan természetes vagy jogi személynek, aki mezőgazdasági ingatlant kíván vásárolni, eleget kell tennie az említett törvény követelményeinek. Ez általánosságban azt jelenti, hogy a mezőgazdasági üzemre korlátozottan alkalmazandó a tartózkodási helyre vonatkozó követelmény. A tartózkodási helyre vonatkozó követelmény nem személyes. A szervezetek formáját a törvény §20 és 21§-ában felsorolt típusok közül kell megválasztani és az Unióban (vagy az EGT-ben) kell nyilvántartásba venni.

               EE: Az OECD-tagállamból jogi személynek áll jogában ingatlant szerezni, amely a következőket tartalmazza:

               I.kevesebb mint tíz hektár mezőgazdasági földterület, erdőterület vagy mezőgazdasági és erdőterület együttvéve, korlátozások nélkül.

               II.legalább tíz hektár mezőgazdasági földterület, ha a jogi személy az ingatlanvásárlási ügyletet közvetlenül megelőző három évben az Európai Unió működéséről szóló szerződés I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek – kivéve a halászati termékeket és a gyapotot (a továbbiakban: mezőgazdasági termékek) – előállításával foglalkozott.

               III.legalább tíz hektár erdőterület, ha a jogi személy az ingatlanvásárlási ügylet évét közvetlenül megelőző három évben az erdőtörvény szerinti erdőgazdálkodásban (a továbbiakban: erdőgazdálkodás) vagy mezőgazdasági termékek előállításában vett részt.

               IV.tíz hektárnál kevesebb mezőgazdasági földterület és tíz hektárnál kevesebb erdőterület, de összesen legalább tíz hektár mezőgazdasági földterület és erdőterület, ha a jogi személy az ingatlanvásárlási ügylet évét közvetlenül megelőző három évben mezőgazdasági termékek előállításával vagy erdőgazdálkodással foglalkozott.

               Ha a jogi személy nem felel meg az ii–iv. pontban előírt követelményeknek, a jogi személy csak a megszerezni kívánt ingatlan helye szerinti önkormányzat tanácsának engedélyével vásárolhat tíz hektár vagy annál több mezőgazdasági földterületet, erdőterületet, illetve összesen ugyanennyi mezőgazdasági és erdőterületet.

               Bizonyos földrajzi területeken az EGT-n kívüli állampolgárokra is vonatkoznak az ingatlanszerzésre vonatkozó korlátozások.

               EL: A tagállamokon és az Európai Szabadkereskedelmi Társuláson kívüli állampolgársággal vagy telephellyel rendelkező természetes vagy jogi személyek számára tilos az ingatlanszerzés vagy -bérlés a határ menti régiókban. A tilalom a megfelelő decentralizált közigazgatási bizottság (vagy a honvédelmi miniszter, amennyiben a kihasználandó ingatlanok a magántulajdonban lévő közvagyon hasznosításáért felelős alaphoz tartoznak) mérlegelési jogkörében hozott határozattal szüntethető meg.

               HR: A szolgáltatásnyújtás céljából történő ingatlanszerzés csak a Horvátországban jogi személyként letelepedett és bejegyzett külföldi vállalatok számára engedélyezett. Leányvállalatok számára a szolgáltatásnyújtás céljából történő ingatlanszerzéshez az igazságügyi minisztérium jóváhagyása szükséges. A külföldiek nem szerezhetnek mezőgazdasági földtulajdont.

               MT: Az uniós tagállami állampolgársággal nem rendelkező személyek kereskedelmi célból nem szerezhetnek ingatlantulajdont. A 25 % (vagy annál több) nem uniós részesedéssel rendelkező társaságok csak a felelős hatóság (a pénzügyminiszter) által kibocsátott engedély birtokában vásárolhatnak kereskedelmi vagy üzleti célú ingatlant. A felelős hatóság állapítja meg, hogy a javasolt ingatlanszerzés jelent-e nettó hasznot a máltai gazdaság számára.

               PL: A külföldiek általi közvetlen és közvetett ingatlanszerzés engedélyköteles. Az engedély kiadása a belügyekért felelős miniszter által hozott közigazgatási határozat alapján történik a honvédelmi miniszter, illetve a mezőgazdasági ingatlanok esetében ezenkívül a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter jóváhagyásával.

               Intézkedések:

               AT: Burgenländisches Grundverkehrsgesetz, LGBL. 25/2007;

               Kärntner Grundverkehrsgesetz, LGBL. 9/2004;

               NÖ- Grundverkehrsgesetz, LGBL. 6800;

               OÖ- Grundverkehrsgesetz, LGBL. 88/1994;

               Salzburger Grundverkehrsgesetz, LGBL. 9/2002;

               Steiermärkisches Grundverkehrsgesetz, LGBL. 134/1993;

               Tiroler Grundverkehrsgesetz, LGBL. 61/1996; Voralberger Grundverkehrsgesetz, LGBL. 42/2004; valamint

               Wiener Ausländergrundverkehrsgesetz, LGBL. 11/1998.

               CY: A (külföldiek általi) ingatlanszerzésről szóló törvény (109. fejezet), módosítva.

               CZ: 503/2012 Coll. törvény az állami földhivatalról, módosítva.

               DK: Dán törvény az ingatlantulajdon-szerzésről (egységes szerkezetbe foglalt,

               az ingatlantulajdon-szerzésről szóló, 2014. március 21-i 265. sz. törvény);

               az ingatlantulajdon-szerzésről szóló végrehajtási rendelet (1995. szeptember 18-i 764. sz. végrehajtási rendelet); a mezőgazdasági üzemekről szóló törvény (2017. január 4-i 27. sz. egységes szerkezetbe foglalt törvény).

               EE: Kinnisasja omandamise kitsendamise seadus (Ingatlanvásárlás korlátozásáról szóló törvény) 2. fejezet § 4., 3. fejezet §10, 2017.

               EL: 1892/1990. sz. törvény, amely a jelen állás szerint a honvédelmi miniszter és az állampolgárok védelméért felelős miniszter F.110/3/330340/S.120/7-4-14. sz. miniszteri határozatával együtt alkalmazandó.

               HR: A tulajdonjogról és a tulajdonjogból fakadó egyéb jogról szóló törvény (OG 91/96, 68/98, 137/99, 22/00, 73/00, 129/00, 114/01, 79/06, 141/06, 146/08, 38/09, 143/12, 152/14), 354–358.b. cikk; A mezőgazdasági földterületekről szóló törvény (OG 20/18, 115/18, 98/19), 2. cikk; az általános közigazgatási eljárásról szóló törvény.

               MT: Az ingatlantulajdonról szóló törvény (külföldi illetőségű személyek általi ingatlanszerzés) 246. fejezete; és az uniós csatlakozási szerződés 6. jegyzőkönyve a Máltán másodlagos lakóhelyül szolgáló ingatlanok szerzéséről.

               PL: A külföldiek ingatlanszerzéséről szóló 1920. március 24-i törvény (2016. évi Jogi Közlöny, 1061. tétel, módosított).

               A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:

               HU: Beruházás A Magyarországon lakóhellyel nem rendelkező személyek általi ingatlanvásárláshoz az ingatlan földrajzi elhelyezkedése szerint illetékes közigazgatási hatóság által kibocsátott engedély szükséges.

               Intézkedések:

               HU: 251/2014. sz. (X. 2.) kormányrendelet a külföldiek mező- és erdőgazdasági hasznosítású földnek nem minősülő

               ingatlanokat érintő tulajdonszerzéséről; és az 1993. évi LXXVIII. sz. trv. (1/A paragrafus).

               A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Legnagyobb kedvezményes elbánás vonatkozásában:

               LV: Az Egyesült Királyság állampolgárai általi földvásárlás a Lettországban vagy valamely más uniós tagállamban bejegyzett jogi személyeken keresztül megengedett:

               (I)amennyiben azok saját tőkéjének több mint 50 %-a uniós tagállami állampolgárok, a lett kormány vagy valamely település tulajdonában áll, külön-külön vagy összesen;

               (II)amennyiben azok saját tőkéjének több mint 50 %-a olyan harmadik országbeli természetes személyek és társaságok tulajdonában áll, amellyel Lettország a beruházások előmozdításáról és kölcsönös védelméről szóló kétoldalú megállapodást kötött, amelyet a lett parlament 1996. december 31. előtt hagyott jóvá;

               (III)amennyiben azok saját tőkéjének több mint 50 %-a olyan harmadik országbeli természetes személyek és társaságok tulajdonában áll, amellyel Lettország a beruházások előmozdításáról és kölcsönös védelméről szóló kétoldalú megállapodást kötött, amelyet a lett parlament 1996. december 31. után hagyott jóvá, amennyiben e megállapodás meghatározza a lett természetes személyeket és társaságokat az érintett harmadik országban történő földvásárlás során megillető jogokat;

               (IV) amennyiben azok saját tőkéjének több mint 50 %-a az i.–iii. alpontban együttesen említett személyek tulajdonában állnak; vagy

               (V)mely társaságok olyan részvénytársaságnak minősülnek, melynek részvényeit a tőzsdén jegyzik.

               Amennyiben az Egyesült Királyság lehetővé teszi, hogy lett állampolgárok és vállalkozások belterületi ingatlant vásároljanak területükön, Lettország engedélyezi, hogy az Egyesült Királyság állampolgárai és vállalkozásai belterületi ingatlant vásároljanak Lettországban a lett állampolgárokra vonatkozó feltételekkel megegyező feltételek mellett.

               Intézkedések:

               LV: A Lett Köztársaság városaiban végrehajtott földreformról szóló törvény, 20. és 21. szakasz.

               A Beruházások liberalizálása – Nemzeti elbánás, Legnagyobb kedvezményes elbánás vonatkozásában:

               DE: A viszonosság bizonyos feltételei alkalmazandók az ingatlantulajdon-szerzésre.

               ES: A nem uniós tagállamok által diplomáciai képviselet céljára eszközölt ingatlanberuházásokhoz közvetlenül kapcsolódó tevékenységekbe való külföldi beruházásokhoz a spanyol Minisztertanács közigazgatási engedélye szükséges, kivéve, ha kölcsönös liberalizációs megállapodás van érvényben.

               RO: A külföldi állampolgárok, hontalan személyek és jogi személyek (a valamely EGT-tagállam állampolgárainak és jogi személyeinek kivételével) a nemzetközi szerződések által szabályozott feltételek szerint, viszonossági alapon szerezhetik meg egy termőföldterület tulajdonjogát. A külföldi állampolgárok, hontalan személyek és jogi személyek nem szerezhetnek termőföldterület feletti tulajdonjogot az Európai Unió természetes vagy jogi személyeire alkalmazandó feltételeknél kedvezőbb feltételek mellett.

               Intézkedések:

               DE: Einführungsgesetz zum Bürgerlichen Gesetzbuche (EGBGB; a
[cell cut: 4772639 characters, first 2000000 kept]