               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.8.2.
            COM(2019) 362 final
            2019/0165(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Ciszjordánia és a Gázai-övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodáshoz csatolt, az Európai Unió és a Ciszjordánia és a Gázai-övezet Palesztin Nemzeti Hatósága közötti, az uniós programokban való részvétel alapelveiről szóló keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyvének az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               Az Európai Unió szomszédságában végbemenő reformok, modernizáció és átmenet elősegítését szolgáló intézkedések közé tartozik, hogy az ENP-partnerországok az európai szomszédságpolitika (ENP) keretében fokozatosan részt vehetnek bizonyos európai uniós programokban és ügynökségek munkájában. Ezt a lehetőséget az Európai Bizottság „Az európai szomszédságpolitikához tartozó partnerországok közösségi ügynökségekben és közösségi programokban való részvételét elősegítő általános megközelítésről” szóló 2006. decemberi közleményében
                  1
                bővebben is kifejtette.

               A Tanács 2007. március 5-i következtetéseiben
                  2
                jóváhagyta ezt a megközelítést.

               A közleményt és a 2007. március 5-i következtetéseket követően a Tanács 2007. június 18-án irányelveket bocsátott ki a Bizottság számára azon tárgyalásokhoz, amelyek az Algériával, Azerbajdzsánnal, Egyiptommal, Grúziával, Izraellel, Jordániával, Libanonnal, Marokkóval, Moldovával, Örményországgal, a Palesztin Nemzeti Hatósággal, Tunéziával és Ukrajnával megkötendő, a közösségi programokban
                  3
                való részvételüket szabályozó általános elvekre vonatkozó keretmegállapodásokra irányulnak.

               Az Európai Tanács 2007. júniusi ülésén
                  4
                megerősítették az ENP kiemelkedő fontosságát, és jóváhagyták az elért eredményekről szóló elnökségi jelentést
                  5
               , amelyet a 2007. június 18–19-i Tanács számára nyújtottak be a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetésekkel
                  6
                együtt. A jelentés emlékeztetett a kapcsolódó kiegészítő jegyzőkönyvek tárgyalására irányuló tanácsi irányelvekre.

               A Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, a 2011. június 20-i tanácsi következtetések által jóváhagyott közös közleménye
                  7
                hangsúlyozta továbbá az Unió arra irányuló szándékát, hogy elősegítse a partnerországok részvételét az uniós programokban.

               Eddig Algériával
                  8
               , Azerbajdzsánnal
                  9
               , Grúziával
                  10
               , Izraellel
                  11
               , Jordániával
                  12
               , Libanonnal
                  13
               , Marokkóval
                  14
               , Moldovával
                  15
               , Örményországgal
                  16
               , Tunéziával
                  17
                és Ukrajnával
                  18
                írtak alá jegyzőkönyvet, továbbá folyamatban van az Egyiptommal aláírandó jegyzőkönyv megvitatása. A Palesztin Nemzeti Hatóság 2018 szeptemberében az EU–Palesztin Nemzeti Hatóság vegyes bizottság ülésén érdeklődését fejezte ki egy keretmegállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv aláírása iránt annak érdekében, hogy lehetőség szerint teljes mértékben részt vegyen több uniós programban is.

               A jegyzőkönyv célja, hogy meghatározza mindazokat a pénzügyi és technikai szabályokat, amelyek lehetővé teszik, hogy a Palesztin Nemzeti Hatóság részt vegyen bizonyos uniós programokban. A jegyzőkönyv által létrehozott horizontális keret meghatározza a gazdasági, pénzügyi és technikai együttműködés alapelveit, továbbá lehetővé teszi a Palesztin Nemzeti Hatóság számára az Unió által a különböző uniós programok keretében biztosított – különösen pénzügyi – támogatáshoz való hozzájutást. E keret kizárólag azokra a programokra vonatkozik, amelyek esetében az adott létrehozó jogi aktus lehetővé teszi a Palesztin Nemzeti Hatóság részvételét. Ezért a jegyzőkönyv aláírása és ideiglenes alkalmazása nem jár a programok által érintett különböző ágazati szakpolitikákra vonatkozó hatáskörök gyakorlásával; e hatásköröket az ilyen programok létrehozásakor gyakorolják.

               2.JOGI HÁTTÉR

                  Az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodást 1997. február 24-én írták alá, és 1997. július 1-jén lépett hatályba.

                  Az Európai Tanács 2004. június 17–18-i ülésén üdvözölte a Bizottság ENP-re vonatkozó javaslatait és jóváhagyta a Tanács 2004. június 14-i következtetéseit.

                  A Tanács 2007. március 5-én támogatását fejezte ki a Bizottság 2006. december 4-i közleményében körvonalazott általános és globális megközelítéssel kapcsolatban, amely elősegíti az ENP partnerországai számára az érdemeik alapján való részvételt azokban a közösségi ügynökségekben és közösségi programokban, amelyek esetében a jogalapok ezt lehetővé teszik.

               A közleményt és a 2007. március 5-i következtetéseket követően a Tanács 2007. június 18-án irányelveket bocsátott ki a Bizottság számára azon tárgyalásokhoz, amelyek az ENP-országokkal megkötendő, a közösségi programokban
                  19
                való részvételüket szabályozó általános elvekre vonatkozó keretmegállapodásokra irányulnak.

               A jegyzőkönyv aláírásának anyagi jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 209. cikke. Az eljárási jogalap az EUMSZ 218. cikkének (5) és (7) bekezdése.

               A jegyzőkönyv aláírására Ciszjordánia és a Gázai-övezet Palesztin Nemzeti Hatóságával kerül sor, amely az ideiglenes társulási megállapodás
                  20
                végrehajtása tekintetében az EU partnere.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

                  Tárgytalan.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               A Palesztin Nemzeti Hatóság pénzügyileg hozzájárul az Európai Unió általános költségvetéséhez azokkal az egyedi programokkal összefüggésben, amelyekben a Palesztin Nemzeti Hatóság részt vesz.

               A Palesztin Nemzeti Hatóságnak az egyes programokban való részvételére vonatkozó egyedi feltételeket – különösen a fizetendő pénzügyi hozzájárulást – a Bizottság és a Palesztin Nemzeti Hatóság illetékes hatóságai közötti egyetértési megállapodásban kell meghatározni az érintett programok által meghatározott kritériumok alapján.

               A jegyzőkönyv 5. cikke szerint megkötött egyes egyetértési megállapodások az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban úgy rendelkeznek, hogy a pénzügyi és egyéb ellenőrzéseket – köztük az igazgatási vizsgálatokat – a Bizottság, az Európai Csalás Elleni Hivatal és a Számvevőszék hajtja végre vagy felügyeli.

               Részletes rendelkezéseket kell elfogadni a pénzügyi és egyéb ellenőrzéseket, közigazgatási intézkedéseket, szankciókat és a követelések beszedését illetően, amelyek a Bizottság, az Európai Csalás Elleni Hivatal és a Számvevőszék számára egyenlő jogköröket biztosítanak azokkal a jogkörökkel, amelyek révén az Unió területén letelepedett kedvezményezettekkel vagy szerződéses felekkel szemben rendelkeznek.

               5.EGYÉB ELEMEK

               E jegyzőkönyv hatálybalépését követően legfeljebb három évvel, és azt követően minden harmadik évben a Palesztin Nemzeti Hatóság uniós programokban való tényleges részvétele alapján a Felek felülvizsgálhatják e jegyzőkönyv végrehajtását.

               A Palesztin Nemzeti Hatóságnak az egyes programokban történő részvételére vonatkozó egyedi feltételeket – különös tekintettel a jelentéstételi és értékelési eljárásokra – a Bizottság és a Palesztin Nemzeti Hatóság illetékes hatóságai közötti egyetértési megállapodásban kell meghatározni az érintett programok által megjelölt kritériumok alapján.

               2019/0165 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Ciszjordánia és a Gázai-övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodáshoz csatolt, az Európai Unió és a Ciszjordánia és a Gázai-övezet Palesztin Nemzeti Hatósága közötti, az uniós programokban való részvétel alapelveiről szóló keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyvének az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 209. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (5) és (7) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Tanács 2007. június 18-án felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy tárgyalásokat folytasson az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodáshoz csatolt, az Európai Unió és a Ciszjordánia és a Gázai-övezet Palesztin Nemzeti Hatósága közötti, az uniós programokban való részvétel alapelveiről szóló keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyvről (a továbbiakban: jegyzőkönyv).

               (2)A tárgyalások lezárultak.

               (3)A jegyzőkönyv célja, hogy meghatározza mindazokat a pénzügyi és technikai szabályokat, amelyek lehetővé teszik, hogy a Palesztin Nemzeti Hatóság részt vegyen bizonyos uniós programokban. A jegyzőkönyv által létrehozott horizontális keret meghatározza a gazdasági, pénzügyi és technikai együttműködési intézkedés alapelveit, továbbá lehetővé teszi a Palesztin Nemzeti Hatóság számára az Európai Unió által a különböző uniós programok keretében biztosított – különösen pénzügyi – támogatáshoz való hozzájutást. E keret kizárólag azokra a programokra vonatkozik, amelyek esetében az adott létrehozó jogi aktus lehetővé teszi a Palesztin Nemzeti Hatóság részvételét. Ezért a jegyzőkönyv aláírása és ideiglenes alkalmazása nem jár a programok által érintett különböző ágazati szakpolitikákra vonatkozó hatáskörök gyakorlásával; e hatásköröket az ilyen programok létrehozásakor gyakorolják.

               (4)A jegyzőkönyvet az Európai Unió nevében alá kell írni, és a megkötésére vonatkozó eljárások lezárásáig ideiglenes jelleggel alkalmazni kell,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodáshoz csatolt, az Európai Unió és a Ciszjordánia és a Gázai-övezet Palesztin Nemzeti Hatósága közötti, az uniós programokban való részvétel alapelveiről szóló keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyv Unió nevében történő aláírására a Tanács felhatalmazást ad, figyelemmel az említett jegyzőkönyv megkötésére.

               A jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.

               2. cikk

               A Tanács Főtitkársága – figyelemmel a jegyzőkönyv megkötésére – teljes mértékben felhatalmazza a jegyzőkönyv főtárgyalója által megjelölt személyt, illetve személyeket a jegyzőkönyv aláírására.

               3. cikk

               A jegyzőkönyvet annak 10. cikkével összhangban aláírásának időpontjától a megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell.

               A jegyzőkönyv aláírásának napját az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában teszik közzé.

               4. cikk

               A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az Unió nevében meghatározza a Palesztin Nemzeti Hatóságnak az egyes programokban való részvételére alkalmazandó szabályokat és feltételeket, különösen a folyósítandó pénzügyi hozzájárulást. A Bizottság folyamatosan tájékoztatja az érintett tanácsi munkacsoportot.

               5. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        COM(2006) 724 final, 2006. december 4.

                     (2)

                        Az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsának 2007. március 5-i következtetései.

                     (3)

                        A 10412/07 számú tanácsi határozat (korlátozott terjesztésű) a Bizottság […] jegyzőkönyvek tárgyalására való felhatalmazásáról.

                     (4)

                        Elnökségi következtetések – Brüsszel, 2007. június 21–22., 11177/07 számú dokumentum.

                     (5)

                        A 10874/07 számú, „Az európai szomszédságpolitika megerősítéséről” szóló, az elért eredményekre vonatkozó elnökségi jelentés.

                     (6)

                        Az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa által 2007. június 18-án elfogadott 11016/07 számú, az európai szomszédságpolitika megerősítéséről szóló következtetések.

                     (7)

                        COM(2011) 303 final, 2011. május 25.

                     (8)

                        HL L 14., 2017.1.18., 2. o.

                     (9)

                        HL L 199., 2016.7.26., 1. o.

                     (10)

                        HL L 165., 2014.6.4., 16. o.

                     (11)

                        HL L 129., 2008.5.17., 39. o.

                     (12)

                        HL L 89., 2014.3.25., 6. o.

                     (13)

                        HL L 202., 2016.7.28., 3. o.

                     (14)

                        HL L 90., 2012.3.28., 1. o.

                     (15)

                        HL L 131., 2011.5.18., 1. o.

                     (16)

                        HL L 174., 2014.6.13., 1. o.

                     (17)

                        HL L 297., 2015.11.13., 1. o.

                     (18)

                        HL L 133., 2011.5.20., 1. o.

                     (19)

                        A 10412/07 számú tanácsi határozat (korlátozott terjesztésű) a Bizottság […] jegyzőkönyvek tárgyalására való felhatalmazásáról.

                     (20)

                        Lásd még a 2018. december 20-i (EU) 2019/222 tanácsi határozat szerint a Palesztin Nemzeti Hatósággal aláírt cselekvési tervet.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.8.2.
            COM(2019) 362 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Ciszjordánia és a Gázai-övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodáshoz csatolt, az Európai Unió és a Ciszjordánia és a Gázai-övezet Palesztin Nemzeti Hatósága közötti, az uniós programokban való részvétel alapelveiről szóló keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyvének az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

               MELLÉKLET

               Jegyzőkönyv
                  az egyrészről az Európai Közösség,

               és másrészről Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti

               kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodáshoz csatolt,

               az Európai Unió és a Ciszjordánia és a Gázai-övezet Palesztin Nemzeti Hatósága közötti,

               az uniós programokban való részvétel alapelveiről szóló keretmegállapodásról

               AZ EURÓPAI UNIÓ, a továbbiakban: az Unió, egyrészről,

               valamint

               Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága, a továbbiakban: a Palesztin Nemzeti Hatóság, másrészről,

               (a továbbiakban: Felek),

               mivel:

               1.Az egyrészről az Európai Közösség, és másrészről Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodás (a továbbiakban: az ideiglenes társulási megállapodás) 1997. február 24-én aláírásra került, és 1997. július 1-jén hatályba lépett.

               2.Az Európai Tanács a 2004. június 17–18-i ülésén üdvözölte az Európai Bizottság európai szomszédságpolitikára (a továbbiakban: ENP) vonatkozó javaslatait, és jóváhagyta a 2004. június 14-i tanácsi következtetéseket.

               3.A Tanács ismételten támogatta e szakpolitikát.

               4.A Tanács 2007. március 5-én támogatását fejezte ki az Európai Bizottság 2006. december 4-i közleményében körvonalazott általános és globális megközelítéssel kapcsolatban, amely lehetővé teszi az ENP-partnerországok számára az érdemeik alapján való részvételt azokban a közösségi ügynökségekben és közösségi programokban, amelyek esetében a jogalapok ezt lehetővé teszik.

               5.A Palesztin Nemzeti Hatóság hangot adott azon szándékának, hogy számos uniós programban részt kíván venni.

               6.A Palesztin Nemzeti Hatóság egyes programokban való részvételének egyedi feltételeit – különös tekintettel a pénzügyi hozzájárulásra, valamint a jelentéstételi és az értékelési eljárásokra – az Európai Bizottság és a Palesztin Nemzeti Hatóság illetékes hatóságai közötti egyetértési megállapodásban kell meghatározni,

               A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

               1. cikk

               A Palesztin Nemzeti Hatóság részt vehet az Unió minden olyan jelenlegi és jövőbeni programjában, amely az e programokat elfogadó vonatkozó rendelkezések szerint nyitva áll számára.

               2. cikk

               A Palesztin Nemzeti Hatóság pénzügyileg hozzájárul az Európai Unió általános költségvetéséhez azokkal az adott programokkal összefüggésben, amelyekben részt vesz.

               3. cikk

               A Palesztin Nemzeti Hatóság képviselői megfigyelőként és a Palesztin Nemzeti Hatóságra vonatkozó pontokban részt vehetnek azon programok nyomon követéséért felelős irányítóbizottságokban, amelyekhez a Palesztin Nemzeti Hatóság pénzügyi hozzájárulást fizet.

               4. cikk

               A Palesztin Nemzeti Hatóság résztvevői által benyújtott projektekre és kezdeményezésekre a lehetőségek szerint az érintett programokra vonatkozó ugyanazon feltételek, szabályok és eljárások érvényesek, mint amelyeket a tagállamok esetében alkalmaznak.

               5. cikk

               A Palesztin Nemzeti Hatóságnak az egyes programokban történő részvételére vonatkozó egyedi feltételeket – különösen a fizetendő pénzügyi hozzájárulást, valamint a jelentéstételi és az értékelési eljárásokat – a Bizottság és a Palesztin Nemzeti Hatóság illetékes hatóságai közötti egyetértési megállapodásban kell meghatározni az érintett programok által meghatározott kritériumok alapján.

               Amennyiben a Palesztin Nemzeti Hatóság valamely uniós programban való részvétele kapcsán az Unió külső támogatására pályázik az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz létrehozásáról szóló, 2014. március 11-i 232/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján, vagy bármely hasonló, a Palesztin Nemzeti Hatóság számára az Unió külső támogatását biztosító, a jövőben esetlegesen elfogadandó rendelet alapján, úgy az Unió külső támogatásának a Palesztin Nemzeti Hatóság általi felhasználását szabályozó feltételeket a 232/2014/EU rendeletet tiszteletben tartó finanszírozási megállapodásban kell meghatározni.

               6. cikk

               Az 5. cikk szerint megkötött egyes egyetértési megállapodások az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i 2018/1046 (EU, Euratom) európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban úgy rendelkeznek, hogy a pénzügyi vagy egyéb ellenőrzéseket, ideértve az igazgatási vizsgálatokat is, az Európai Bizottság, az Európai Csalás Elleni Hivatal és a Számvevőszék végzi vagy felügyeli.

               Az Európai Bizottság, az Európai Csalás Elleni Hivatal és a Számvevőszék számára az Unióban székhellyel rendelkező kedvezményezettek vagy ajánlattevők tekintetében fennálló hatásköreikkel azonos hatáskörök megadására felhatalmazó részletes rendelkezéseket kell elfogadni a pénzügyi ellenőrzésről, az igazgatási vizsgálatokról, a visszafizettetésről, a pénzbüntetésről és az egyéb közigazgatási szankciókról.

               7. cikk

               E jegyzőkönyv arra az időtartamra alkalmazandó, amely alatt az ideiglenes társulási megállapodás hatályban van.

               E jegyzőkönyvet a Felek saját eljárásaiknak megfelelően írják alá és hagyják jóvá.

               E jegyzőkönyvet bármelyik Fél felmondhatja a másik Félhez intézett írásbeli értesítéssel. A jegyzőkönyv a felmondás napját követő hat hónap elteltével hatályát veszti.

               A jegyzőkönyv bármely Fél általi felmondása következtében történő megszűnése semmilyen hatással nem jár az 5. és 6. cikk szerint adott esetben lefolytatandó ellenőrzésekre.

               8. cikk

               E jegyzőkönyv hatálybalépését követően legfeljebb három évvel, és azt követően minden harmadik évben a Palesztin Nemzeti Hatóság uniós programokban való tényleges részvétele alapján a Felek felülvizsgálhatják e jegyzőkönyv végrehajtását.

               9. cikk

               Ezt a jegyzőkönyvet egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni, amelyeken az Európai Unió működéséről szóló szerződés alkalmazandó, az abban a szerződésben meghatározott feltételekkel, másrészről Ciszjordánia és a Gázai-övezet területén.

               10. cikk

               Ez a jegyzőkönyv az azt a napot követő hónap első napján lép hatályba, amikor a Felek diplomáciai csatornákon keresztül értesítik egymást az e célból szükséges eljárásaik lezárultáról.

               A jegyzőkönyv hatálybalépéséig a Felek megállapodnak abban, hogy e jegyzőkönyvet aláírásának napjától a jegyzőkönyv egy későbbi időpontban történő megkötéséig ideiglenesen alkalmazzák.

               11. cikk

               E jegyzőkönyv a megállapodás szerves részét képezi.

               12. cikk

               Ez a megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, észt, dán, finn, francia, görög, holland, horvát, ír, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén, valamint arab nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

               Kelt Brüsszelben, [dátum]

               az Európai Unió részéről

                     a Palesztin Nemzeti Hatóság

                     részéről


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.10.12.
            COM(2021) 643 final
            2021/0333(NLE)

            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az Energiaközösség Miniszteri Tanácsának ülésén az Energiaközösség Titkársága igazgatójának kinevezése tekintetében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Energiaközösség Miniszteri Tanácsának az Energiaközösség Titkársága következő igazgatójának kinevezéséről szóló eljárási aktusának tervezett elfogadásával kapcsolatban az Energiaközösség Miniszteri Tanácsának 2021. november 25-én Belgrádban (Szerbia) tartandó 19. ülésén az Európai Unió által képviselendő álláspont kialakításáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Az Energiaközösség létrehozásáról szóló szerződés

               Az Energiaközösség létrehozásáról szóló szerződés (a továbbiakban: az Energiaközösségről szóló szerződés) célul tűzte ki a hálózati energiával való kereskedelem stabil szabályozási és piaci keretrendszerének, továbbá egységes szabályozási környezetének megteremtését az energiaszektorra vonatkozó uniós vívmányok meghatározott részének a nem uniós felek területén való végrehajtása által. A megállapodás 2006. július 1-jén lépett hatályba. Az Európai Unió részes fele az Energiaközösségről szóló szerződésnek
                  1
               . Az Energiaközösségről szóló szerződés „szerződő felekként” utal a nem uniós felekre.

               2.2.Az Energiaközösség Miniszteri Tanácsa

               Az Energiaközösség Miniszteri Tanács biztosítja az Energiaközösségről szóló szerződésben meghatározott célok teljesítését. Általános politikai iránymutatást nyújt, intézkedéseket hoz és eljárási aktusokat fogad el. Minden fél egy szavazattal rendelkezik, és a Miniszteri Tanács a tárgytól függően eltérő szavazási szabályok szerint jár el. Az Európai Unió a tíz fél egyike, és egy szavazattal rendelkezik, szintén az érintett tárgytól függően.

               Az Energiaközösség Titkárságának igazgatóját a Bizottság javaslata alapján az Energiaközösség Miniszteri Tanácsa nevezi ki hároméves, határozott idejű, megújítható időtartamra. Az eljárási aktus elfogadása egyszerű többséggel történik. A Bizottság kizárólagos joga, hogy javaslatot tegyen az igazgató személyére, és javaslatát el kell juttatnia az Energiaközösség szerződő feleihez.

               2.3. A Miniszteri Tanács tervezett eljárási aktusa

               Az Energiaközösség Titkárságának jelenlegi igazgatóját, Janez Kopacot első alkalommal 2012-ben nevezték ki. 2015-ben és 2018-ban megújított mandátuma 2021. november 30-án lejár.

               2021. február 23-án a Bizottság nyílt kiválasztási eljárást indított az Energiaközösség Titkársága igazgatói tisztségének 2021. december 1-jétől esedékes újonnani betöltése céljából (COM/2021/20055).  A felhívás keretében 92 pályázat érkezett. A kiválasztási szakaszra a meglévő szabályoknak és végrehajtási iránymutatásoknak megfelelően került sor.

               A Bizottság előválogató bizottsága a pályázati felhívásban meghatározott alkalmassági és kiválasztási kritériumok alapján megvizsgálta a beérkezett pályázatokat, és összeállította az eljárás következő szakaszára előválogatott jelöltek listáját. Miután a jelölteket a kinevezési tanácsadó bizottság összehasonlító értékelés alá vonta, majd Kadri Simson biztos is meghallgatta, a Bizottság úgy véli, hogy Artur Lorkowski rendelkezik az Energiaközösség Titkársága igazgatói feladatainak ellátásához szükséges vezetői, kommunikációs, reprezentációs és nyelvi készségek, a műszaki jártasság, a nemzetközi tapasztalat és az Európai Unióval kapcsolatos ismeretek legmegfelelőbb kombinációjával.

               Következésképpen a Bizottság úgy döntött, hogy Artur Lorkowskit javasolja az Energiaközösség Titkársága következő igazgatójának, amint az a Bizottság által az Energiaközösség Miniszteri Tanácsához benyújtandó, az Energiaközösség Titkársága igazgatójának kinevezéséről szóló miniszteri tanácsi eljárási jogi aktusra irányuló javaslat kidolgozásáról szóló, 2021. szeptember 24-i bizottsági határozatban is szerepel (C(2021) 7021 final). A Bizottság a javaslatot 2021. szeptember 24-én nyújtotta be az Energiaközösség szerződő feleinek.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Tekintettel a Bizottság által lefolytatott nyílt és versenyen alapuló kiválasztási eljárásra, az Unió által az Energiaközösség Miniszteri Tanácsában képviselendő álláspont az, hogy jóvá kell hagyni azt a miniszteri tanácsi eljárásiaktus-tervezetet, amely a Bizottság által az Energiaközösség Miniszteri Tanácsához benyújtandó, az Energiaközösség Titkársága igazgatójának kinevezéséről szóló miniszteri tanácsi eljárási jogi aktusra irányuló javaslat kidolgozásáról szóló, 2021. szeptember 24-i C(2021) 7021 final bizottsági határozattal összhangban 2021. december 1-jei hatállyal Artur Lorkowskit nevezi ki az Energiaközösség Titkársága igazgatójává.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  2
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A Miniszteri Tanács megállapodással, nevezetesen az Energiaközösségről szóló szerződéssel létrehozott szerv.

               Az Energiaközösség Miniszteri Tanácsa által elfogadandó tervezett eljárási aktus joghatással bíró jogi aktus, mivel az Energiaközösség szervezeti kérdéseit szabályozza, és az Energiaközösséget létrehozó szerződés 86. cikkével összhangban legalább az Energiaközösség intézményeire nézve kötelező erejű.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma az energiaüggyel kapcsolatos.

               A javasolt határozat anyagi jogi jogalapja ezért az EUMSZ 194. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 194. cikke, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2021/0333 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az Energiaközösség Miniszteri Tanácsának ülésén az Energiaközösség Titkársága igazgatójának kinevezése tekintetében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 194. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Energiaközösséget létrehozó szerződés Európai Közösség általi megkötéséről szóló, 2006. május 29-i 2006/500/EK tanácsi határozatra,

               tekintettel az Energiaközösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 69. és 88. cikkére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Energiaközösségről szóló szerződést (a továbbiakban: a megállapodás) az Európai Unió a 2006. május 29-i 2006/500/EK tanácsi határozattal
                  3
                kötötte meg, és az 2006. július 1-jén lépett hatályba.

               (2)A megállapodás 69. és 88. cikke értelmében a Miniszteri Tanács az Európai Bizottság javaslata alapján eljárási aktust fogadhat el az Energiaközösség Titkársága igazgatójának kinevezéséről.

               (3)Az Energiaközösség Titkársága jelenlegi igazgatójának, Janez Kopacnak a harmadik mandátuma 2021. november 30-án lejár.

               (4)Az Energiaközösség Miniszteri Tanácsa 2021. november 25-én Belgrádban (Szerbia) tartandó 19. ülésén eljárási aktust tervez elfogadni az Energiaközösség Titkársága következő igazgatójának kinevezéséről.

               (5)2021. február 23-án a Bizottság pályázati felhívást tett közzé az Energiaközösség Titkársága igazgatói tisztségének 2021. december 1-jétől esedékes, nyílt kiválasztási eljárás alapján történő újonnani betöltése céljából.

               (6)A Bizottság a felhívásban ismertetett és előre meghatározott kiválasztási kritériumok alapján értékelte a pályázók készségeit és tapasztalatát. A kiválasztási szakaszra a meglévő szabályoknak és végrehajtási iránymutatásoknak megfelelően került sor. A Bizottság úgy véli, hogy Artur Lorkowski rendelkezik az Energiaközösség Titkársága igazgatói feladatainak ellátásához szükséges vezetői, kommunikációs, reprezentációs és nyelvi készségek, a műszaki jártasság, a nemzetközi tapasztalat és az Európai Unióval kapcsolatos ismeretek legmegfelelőbb kombinációjával,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Energiaközösség Miniszteri Tanácsának 19. ülésén az Unió által képviselendő álláspont a következő:

               indokolt jóváhagyni azt a miniszteri tanácsi eljárásiaktus-tervezetet, amely a 2021. szeptember 24-i C(2021) 7021 final bizottsági határozattal elfogadott és az Energiaközösség Miniszteri Tanácsához ugyanazon a napon benyújtott bizottsági javaslattal összhangban 2021. december 1-jei hatállyal Artur Lorkowskit nevezi ki az Energiaközösség Titkársága igazgatójává.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 198., 2006.7.20., 15. o.

                     (2)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (3)

                        HL L 198., 2006.7.20., 15. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.10.20.
            COM(2021) 637 final
            2021/0330(NLE)

            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az SADC-GPM-államok közötti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott, a vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottságban, valamint a földrajzi jelzésekkel, valamint borok és szeszes italok kereskedelmével foglalkozó különbizottságban a vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság, valamint a földrajzi jelzésekkel, valamint borok és szeszes italok kereskedelmével foglalkozó különbizottság eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Dél-afrikai Fejlesztési Közösség gazdasági partnerségi megállapodásban részt vevő államai (a továbbiakban: SADC-GPM-államok) közötti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott, a vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottságban, továbbá a földrajzi jelzésekkel, valamint borok és szeszes italok kereskedelmével foglalkozó különbizottságban a vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság, továbbá a földrajzi jelzésekkel, valamint borok és szeszes italok kereskedelmével foglalkozó különbizottság eljárási szabályzatának tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről az SADC-GPM-államok közötti gazdasági partnerségi megállapodás

               Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről az SADC-GPM-államok közötti gazdasági partnerségi megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) céljai a következők:

               a)a szegénység csökkentéséhez és felszámolásához való hozzájárulás a fenntartható fejlődés célkitűzésével, a millenniumi fejlesztési célokkal és a Cotonoui Megállapodással összhangban álló kereskedelmi partnerség létrehozásának segítségével;

               b)a regionális integráció, a gazdasági együttműködés és a felelős kormányzás előmozdítása, ennélfogva a Felek közötti és az SADC-GPM-államok közötti kereskedelemre és befektetésekre vonatkozó, hatékony, kiszámítható és átlátható szabályozási keret létrehozása és végrehajtása;

               c)az SADC-GPM-államok világgazdaságba való fokozatos integrációjának elősegítése, politikai döntéseiknek és fejlesztési prioritásaiknak megfelelően;

               d)az SADC-GPM-államok kapacitásának fejlesztése a kereskedelempolitika és a kereskedelemmel kapcsolatos kérdések terén;

               e)a befektetések és a magánszektor kezdeményezéseinek növelésére vonatkozó feltételek támogatása, valamint az ellátási kapacitás, a versenyképesség és a gazdasági növekedés fokozása az SADC-GPM-államokban; valamint

               f)a szolidaritás és a kölcsönös érdekek alapján a Felek között meglévő kapcsolatok erősítése.

               A megállapodás egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Botswana, Lesotho, Namíbia, Szváziföld és Dél-Afrika között 2016. október 10-étől, valamint egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Mozambik között 2018. február 4-étől ideiglenesen alkalmazandó.

               2.2.A vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság, valamint a földrajzi jelzésekkel, valamint borok és szeszes italok kereskedelmével foglalkozó különbizottság

               A megállapodás 50. cikke (2) bekezdésének f) pontja létrehozza a vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottságot és előírja, hogy annak feladatai közé tartozik „saját eljárási szabályzatának meghatározása”.

               A megállapodás 3. jegyzőkönyve 13. cikkének (5) bekezdése létrehozza a földrajzi jelzésekkel, valamint borok és szeszes italok kereskedelmével foglalkozó különbizottságot és előírja, hogy annak feladatai közé tartozik „saját eljárási szabályzatának meghatározása”.

               2.3.A vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság, valamint a földrajzi jelzésekkel, valamint borok és szeszes italok kereskedelmével foglalkozó különbizottság tervezett jogi aktusai

               A tervezett jogi aktusok célja a vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság, továbbá a földrajzi jelzésekkel, valamint borok és szeszes italok kereskedelmével foglalkozó különbizottság eljárási szabályzatának létrehozása.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Ez a tanácsi határozatra irányuló javaslat meghatározza az Unió által az EU–SADC gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott, a vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottságban, továbbá a földrajzi jelzésekkel, valamint borok és szeszes italok kereskedelmével foglalkozó különbizottságban a vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság, továbbá a földrajzi jelzésekkel, valamint borok és szeszes italok kereskedelmével foglalkozó különbizottság eljárási szabályzatával kapcsolatban képviselendő álláspontot.

               A megállapodás részes felei megvitatták ezeket az eljárási szabályokat, és megállapodtak abban, hogy az EU döntéshozatali eljárásainak függvényében ezeket a vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság, továbbá a földrajzi jelzésekkel, valamint borok és szeszes italok kereskedelmével foglalkozó különbizottság későbbi ülésein kell elfogadni.

               A mellékelt eljárási szabályzat és magatartási kódex tartalmában nagyon hasonlít a más gazdasági partnerségi megállapodások vagy egyéb kereskedelmi megállapodások eljárási szabályzatában foglaltakhoz.

               Az eljárási szabályzat alapvetően fontos a megállapodás intézményi keretének kiteljesítéséhez, és ezáltal a megállapodás zavartalan működésének biztosításához.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”. Végül a „joghatással bíró jogi aktusok” fogalmába beletartoznak azok a szervezeti jellegű aktusok is, amelyek befolyásolják a szervezeten belüli döntéshozatal módját, például ha a döntéshozatali jogkörrel rendelkező szerv elfogadja vagy módosítja eljárási szabályzatát.

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A földrajzi jelzésekkel, valamint borok és szeszes italok kereskedelmével foglalkozó különbizottság, továbbá a vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság egy megállapodás, nevezetesen az EU–SADC gazdasági partnerségi megállapodás által létrehozott szervek.

               A két bizottság által elfogadandó jogi aktusok joghatással bíró jogi aktusoknak minősülnek, mivel olyan szervezeti jellegű aktusokról van szó, amelyek befolyásolják a szervezeten belüli döntéshozatal módját. A megállapodás 50. cikkének és a megállapodás 3. jegyzőkönyve 13. cikkének megfelelően a tervezett jogi aktus a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz.

               A tervezett jogi aktusok nem egészítik ki és nem módosítják a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen anyagi jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a közös kereskedelempolitikával kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Mivel a földrajzi jelzésekkel, valamint borok és szeszes italok kereskedelmével foglalkozó különbizottság és a vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság jogi aktusai módosítani fogják a vonatkozó eljárási szabályzatokat, elfogadásukat követően helyénvaló kihirdetni azokat az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2021/0330 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az SADC-GPM-államok közötti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott, a vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottságban, valamint a földrajzi jelzésekkel, valamint borok és szeszes italok kereskedelmével foglalkozó különbizottságban a vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság, valamint a földrajzi jelzésekkel, valamint borok és szeszes italok kereskedelmével foglalkozó különbizottság eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Dél-afrikai Fejlesztési Közösség gazdasági partnerségi megállapodásban részt vevő államai (a továbbiakban: SADC-GPM-államok) közötti gazdasági partnerségi megállapodást
                  1
                (a továbbiakban: a megállapodás) az Európai Unió és tagállamai 2016. június 10-én írták alá. A megállapodás egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Botswana, Lesotho, Namíbia, Szváziföld és Dél-Afrika között 2016. október 10-étől, valamint egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Mozambik között 2018. február 4-étől ideiglenesen alkalmazandó.

               (2)A megállapodás 50. cikkének (1) bekezdése alapján létrejön a vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság.

               (3)A megállapodás 3. jegyzőkönyve 13. cikkének (1) bekezdése alapján létrejön a földrajzi jelzésekkel, valamint borok és szeszes italok kereskedelmével foglalkozó különbizottság.

               (4)A megállapodás 50. cikke (2) bekezdésének f) pontja szerint a vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság meghatározza saját eljárási szabályzatát.

               (5)A megállapodás 3. jegyzőkönyve 13. cikkének (5) bekezdése szerint a földrajzi jelzésekkel, valamint borok és szeszes italok kereskedelmével foglalkozó különbizottság meghatározza saját eljárási szabályzatát.

               (6)Helyénvaló meghatározni az Unió által e két bizottságban képviselendő álláspontot, mivel az eljárási szabályzatot létrehozó határozatok joghatással fognak bírni az Unióban.

               (7)Az e két bizottságban az Unió által saját eljárási szabályzatuk elfogadása tekintetében képviselendő álláspontnak a két bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetein kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió által az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Dél-afrikai Fejlesztési Közösség gazdasági partnerségi megállapodásban részt vevő államai (a továbbiakban: SADC-GPM-államok) közötti gazdasági partnerségi megállapodás 50. cikke alapján létrehozott, a vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottságban annak eljárási szabályzatával kapcsolatban képviselendő álláspont az említett bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetén alapul.

               2. cikk

               Az Unió által az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Dél-afrikai Fejlesztési Közösség gazdasági partnerségi megállapodásban részt vevő államai (a továbbiakban: SADC-GPM-államok) közötti gazdasági partnerségi megállapodás 3. jegyzőkönyvének 13. cikke alapján létrehozott, a földrajzi jelzésekkel, valamint borok és szeszes italok kereskedelmével foglalkozó különbizottságban annak eljárási szabályzatával kapcsolatban képviselendő álláspont az említett bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetén alapul.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Gazdasági partnerségi megállapodás egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről az SADC-GPM-államok között (HL L 250., 2016.9.16., 3. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.10.20.
            COM(2021) 637 final

            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            Javaslat – A Tanács határozata
            az Európai Unió által az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az SADC-GPM-államok közötti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott, a vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottságban, valamint a földrajzi jelzésekkel, valamint borok és szeszes italok kereskedelmével foglalkozó különbizottságban a vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság, valamint a földrajzi jelzésekkel, valamint borok és szeszes italok kereskedelmével foglalkozó különbizottság eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               1. CSATOLMÁNY

               A VÁMÜGYEKKEL ÉS KERESKEDELEMKÖNNYÍTÉSSEL FOGLALKOZÓ KÜLÖNBIZOTTSÁG

               [...] HATÁROZATTERVEZETE

               az eljárási szabályzatáról

               A VÁMÜGYEKKEL ÉS KERESKEDELEMKÖNNYÍTÉSSEL FOGLALKOZÓ KÜLÖNBIZOTTSÁG,

               tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az SADC-GPM-államok között létrejött, 2016. június 10-én Kasane-ban aláírt gazdasági partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 50. cikke (2) bekezdésének f) pontjára,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               A vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság eljárási szabályzatát a melléklet tartalmazza.

               Ez a határozat …-án/-én lép hatályba.

               Kelt ... -án/-én ...

               Melléklet

               VÁMÜGYEKKEL ÉS KERESKEDELEMKÖNNYÍTÉSSEL FOGLALKOZÓ KÜLÖNBIZOTTSÁG

               I. FEJEZET

               SZERVEZETI FELÉPÍTÉS

               1. cikk

               Összetétel és elnökség

               (1)Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az SADC-GPM-államok közötti gazdasági partnerségi megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 50. cikkével létrehozott vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság ellátja a megállapodás 50. cikkében előírt feladatait.

               (2)Az ezen eljárási szabályzatban szereplő „Felek” meghatározása a megállapodás 104. cikkében foglaltak szerint történik.

               (3)A megállapodás 50. cikkének (1) bekezdésében meghatározottak szerint a vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság a Felek képviselőiből áll.

               (4)A megállapodás 50. cikkének (4) bekezdésében foglaltak szerint a vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság elnöki tisztét felváltva az Európai Bizottság tisztviselője és az SADC-GPM-államok tisztviselője látja el. A vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság első ülésén az Európai Bizottság tisztviselője és az SADC-GPM-államok tisztviselője társelnökölnek.

               (5)Az első elnökségi időszakra szóló megbízatás a vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság első ülésének napján kezdődik, és ugyanazon év december 31-én ér véget.

               2. cikk

               Ülések

               (1)A vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság legalább évente egyszer, illetve bármely Fél kérésére összeül. Az üléseket felváltva tartják Brüsszelben, illetve az egyik SADC-GPM-állam területén, amennyiben a Felek nem egyeznek meg másként.

               (2)Amennyiben a Felek másként nem állapodnak meg, a vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság üléseit az elnökséget betöltő Fél hívja össze a másik Féllel való konzultációt követően.

               3. cikk

               Megfigyelők

               A vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság eseti alapon megfigyelőket hívhat meg, és meghatározhatja, hogy mely napirendi pontok állnak nyitva e megfigyelők számára.

               4. cikk

               Titkárság

               (1)Az ülést rendező Fél jár el a vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság titkárságaként.

               (2)Ha az ülésre elektronikus úton kerül sor, az elnökséget betöltő Fél jár el titkárságként.

               II. FEJEZET

               MŰKÖDÉS

               5. cikk

               Dokumentumok

               Amennyiben a vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság tanácskozásai írásos dokumentumokon alapulnak, ezeket a dokumentumokat a vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság titkársága számmal látja el, és a vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság dokumentumaiként körözteti.

               6. cikk

               Az ülések bejelentése és napirendje

               (1)A titkárság legkésőbb 30 nappal az ülés előtt értesíti a Feleket az ülés összehívásáról, és felkéri őket a napirendhez való hozzájárulásra. Megvitatandó sürgős ügyben és/vagy előre nem látható körülmények esetén az ülés rövid időn belül is összehívható.

               (2)Az egyes ülések ideiglenes napirendjét a vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság titkársága állítja össze. Az ideiglenes napirendet a vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság titkársága legkésőbb 14 nappal az ülés előtt megküldi a vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság elnökének és tagjainak.

               (3)Az ideiglenes napirend azokat a pontokat tartalmazza, amelyeknek napirendbe való felvételére valamelyik Fél felkérte a vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság titkárságát.

               (4)A vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság minden ülés elején elfogadja a napirendet. A Felek egyetértésével az ideiglenes napirenden kívüli pontokat is fel lehet venni a napirendbe.

               (5)A vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság elnöke egyes témakörökre vonatkozó tájékoztatás céljából – mindegyik Fél egyetértésével – szakértőket kérhet fel az ülésen való részvételre.

               7. cikk

               Az ülésről szóló jelentés

               Amennyiben a Felek másként nem állapodnak meg, a vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság titkársága készíti el az egyes ülésekről szóló jelentést, amely az adott ülés végén kerül elfogadásra.

               8. cikk

               Határozatok és ajánlások

               (1)A vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság a megállapodásban meghatározott ügyekben, illetve akkor, ha a vegyes tanács vagy a kereskedelmi és fejlesztési bizottság ilyen hatáskört ruház rá, konszenzusos határozatokat vagy ajánlásokat fogad el.

               (2)Amennyiben a vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság a megállapodás értelmében, illetve akkor, ha a vegyes tanács vagy a kereskedelmi és fejlesztési bizottság ilyen hatáskört ruház rá, felhatalmazással rendelkezik határozatok és ajánlások elfogadására, ezek a jogi aktusok a „határozat”, illetve az „ajánlás” címet viselik az ülésekről szóló jelentésben. A vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság titkársága minden elfogadott határozatot és ajánlást sorszámmal lát el, elfogadásuk időpontját és tárgyukat is megjelölve. Mindegyik határozat vagy ajánlás rendelkezik a hatálybalépésének időpontjáról.

               (3)Abban az esetben, ha egy SADC-GPM-állam nem vesz részt az ülésen, a titkárságnak közölnie kell az ülés határozatait és/vagy ajánlásait azzal a taggal, amely nem tudott részt venni az ülésen. Az említett SADC-GPM-állam a határozatok és/vagy ajánlások elküldésétől számított 10 naptári napon belül írásbeli választ ad, megjelölve azokat a határozatokat és/vagy ajánlásokat, amelyekkel nem ért egyet, ideértve ennek indokait is. Ha az említett válasz nem érkezik meg 10 naptári napon belül, a határozatokat és/vagy ajánlásokat elfogadottnak kell tekinteni. Abban az esetben, ha az üléstől távol maradó SADC-GPM-állam nem ért egyet a határozatokkal és/vagy ajánlásokkal, a 4. bekezdés szerinti eljárást kell alkalmazni.

               (4)Az ülések közötti időszakban a vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság írásbeli eljárás útján, mindkét Fél egyetértése mellett határozatokat, illetve ajánlásokat fogadhat el. Az írásbeli eljárás a Felek képviselői közötti jegyzékváltást jelenti.

               (5)A vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság által elfogadott határozatokat és ajánlásokat egy-egy eredeti példánynak az Európai Unió képviselője és az SADC-GPM-államok képviselője általi aláírásával hitelesítik.

               9. cikk

               Nyilvánosság

               (1)A vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság ülései – eltérő döntés hiányában – nem nyilvánosak.

               (2)A Felek úgy határozhatnak, hogy közzéteszik a vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság határozatait és ajánlásait.

               III. FEJEZET

               ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

               10. cikk

               Költségek

               (1)A Felek mindegyike viseli a vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság ülésein való részvételével összefüggő személyzeti, utazási és ellátási, valamint a postai és távközlési kiadások terén felmerülő költségeket.

               (2)Az ülések megrendezésével, a tolmácsolási szolgáltatások biztosításával és a dokumentumok sokszorosításával kapcsolatos kiadásokat az ülést rendező Fél viseli.

               11. cikk

               Az eljárási szabályzat módosítása

               Ezen eljárási szabályzat a 8. cikknek megfelelően a vámügyekkel és kereskedelemkönnyítéssel foglalkozó különbizottság határozata alapján írásban módosítható.

               2. MELLÉKLET

               A FÖLDRAJZI JELZÉSEKKEL, VALAMINT BOROK ÉS SZESZES ITALOK KERESKEDELMÉVEL FOGLALKOZÓ KÜLÖNBIZOTTSÁG

               [...] HATÁROZATTERVEZETE

               az eljárási szabályzatáról

               FÖLDRAJZI JELZÉSEKKEL, VALAMINT BOROK ÉS SZESZES ITALOK KERESKEDELMÉVEL FOGLALKOZÓ KÜLÖNBIZOTTSÁG

               tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről az SADC-GPM-államok által 2016. június 10-én Kasane-ban aláírt gazdasági partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: megállapodás) és különösen annak 3. jegyzőkönyve 13. cikkének (5) bekezdésére,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               A földrajzi jelzésekkel, valamint borok és szeszes italok kereskedelmével foglalkozó különbizottság eljárási szabályzatát a melléklet szabályozza.

               Ez a határozat …-án/-én lép hatályba.

               Kelt ... -án/-én ...

               Melléklet

               FÖLDRAJZI JELZÉSEKKEL, VALAMINT BOROK ÉS SZESZES ITALOK KERESKEDELMÉVEL FOGLALKOZÓ KÜLÖNBIZOTTSÁG

               I. FEJEZET

               SZERVEZETI FELÉPÍTÉS

               1. cikk

               Összetétel és elnökség

               (1)Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az SADC-GPM-államok közötti gazdasági partnerségi megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 3. jegyzőkönyvének 13. cikke alapján létrehozott, földrajzi jelzésekkel, valamint borok és szeszes italok kereskedelmével foglalkozó különbizottság az említett cikkel összhangban látja el feladatait.

               (2)Az ezen eljárási szabályzatban szereplő „Felek” meghatározása összhangban áll a megállapodás 3. jegyzőkönyvének 1. cikkében foglalt fogalommeghatározással.

               (3)A különbizottság a Felek képviselőiből áll.

               (4)A különbizottság ülésein az elnöki tisztet az Európai Bizottság, illetve Dél-Afrika egy-egy tisztviselője felváltva látja el.

               (5)A (4) bekezdésben említett első elnökségi időszakra szóló megbízatás a különbizottság első ülése napján kezdődik, és ugyanazon év december 31-én ér véget.

               2. cikk

               Ülések

               (1)A különbizottság rendszeres időközönként, legalább évente egyszer és bármely Fél kérésére összeül. Az üléseket felváltva tartják Brüsszelben, illetve az egyik SADC-GPM-állam területén, amennyiben a Felek nem egyeznek meg másként.

               (2)Amennyiben a Felek másként nem állapodnak meg, a különbizottság üléseit az elnökséget betöltő Fél hívja össze a másik Féllel való konzultációt követően.

               (3)A Felek megállapodhatnak abban, hogy a különbizottság üléseit elektronikus úton tartják.

               3. cikk

               Megfigyelők

               A különbizottság eseti alapon megfigyelőként való részvételre más személyeket is meghívhat, és meghatározhatja, hogy mely napirendi pontok állnak nyitva e megfigyelők számára.

               4. cikk

               Titkárság

               (1)A különbizottság ülését rendező Fél jár el a különbizottság titkárságaként (a továbbiakban: a titkárság).

               (2)Ha az ülésre elektronikus úton kerül sor, az elnöki tisztséget betöltő Fél jár el titkárságként.

               II. FEJEZET

               MŰKÖDÉS

               5. cikk

               Dokumentumok

               Amennyiben a különbizottság tanácskozásai írásos mellékelt dokumentumokon alapulnak, ezeket a dokumentumokat a titkárság számmal látja el, és a különbizottság dokumentumaiként körözteti.

               6. cikk

               Az ülések bejelentése és napirendje

               (1)A titkárság legkésőbb 30 nappal az ülés előtt értesíti a Feleket az ülés összehívásáról, és felkéri őket a napirendhez való hozzájárulásra. Megvitatandó sürgős ügyben vagy előre nem látható körülmények esetén az ülés rövid időn belül is összehívható.

               (2)Az ülések ideiglenes napirendjét a titkárság állítja össze. Az ideiglenes napirendet a titkárság az ülés előtt legalább 14 nappal megküldi a különbizottság elnökének és tagjainak.

               (3)Az ideiglenes napirend azokat a pontokat tartalmazza, amelyeknek a felvételére valamelyik Fél felkérte a titkárságot.

               (4)A különbizottság minden ülés elején elfogadja a napirendet. A Felek egyetértésével az ideiglenes napirenden kívüli pontokat is fel lehet venni a napirendbe.

               (5)A különbizottság elnöke egyes témakörökre vonatkozó tájékoztatás céljából – mindegyik Fél egyetértésével – szakértőket kérhet fel az ülésen való részvételre.

               7. cikk

               Az ülésről szóló jelentés

               Amennyiben a Felek másként nem állapodnak meg, a titkárság készíti el az egyes ülésekről szóló jelentést, amely az adott ülés végén kerül elfogadásra.

               8. cikk

               Határozatok és ajánlások

               (1)A megállapodás 3. jegyzőkönyve 13. cikkének (3) bekezdésével összhangban a különbizottság a megállapodás 3. jegyzőkönyvében meghatározott esetekben ajánlásokat tehet vagy konszenzusos határozatokat fogadhat el.

               (2)Amennyiben a különbizottság a megállapodás 3. jegyzőkönyve értelmében, illetve akkor, ha a kereskedelmi és fejlesztési bizottság ilyen hatáskört ruház rá, felhatalmazással rendelkezik határozatok vagy ajánlások elfogadására, ezek a jogi aktusok a „határozat”, illetve az „ajánlás” címet viselik az ülésekről szóló, 7. cikk szerinti jelentésben. A titkárság minden elfogadott határozatot vagy ajánlást sorszámmal lát el, elfogadásuk időpontját és tárgyukat is megjelölve. Mindegyik határozat vagy ajánlás rendelkezik a hatálybalépésének időpontjáról.

               (3)Az ülések közötti időszakban a különbizottság írásbeli eljárás útján vagy elektronikus úton, mindkét Fél egyetértése mellett határozatokat vagy ajánlásokat fogadhat el. Az írásbeli eljárás a Felek képviselői közötti jegyzékváltást jelenti.

               (4)A különbizottság által elfogadott határozatokat és ajánlásokat az EU képviselője és Dél-Afrika képviselője által aláírt két eredeti példány hitelesíti.

               9. cikk

               Nyilvánosság

               (1)A különbizottság ülései – a Felek eltérő döntése hiányában – nem nyilvánosak.

               (2)A Felek úgy határozhatnak, hogy közzéteszik a különbizottság határozatait és ajánlásait.

               III. FEJEZET

               ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

               10. cikk

               Költségek

               (1)A Felek maguk viselik a különbizottság ülésein való részvételükkel összefüggő személyzeti, utazási és ellátási költségeket, valamint a postai és távközlési kiadások terén felmerülő költségeket.

               (2)Az ülések megrendezésével, a tolmácsolási szolgáltatások biztosításával és a dokumentumok sokszorosításával kapcsolatos kiadásokat az ülést rendező Fél viseli.

               11. cikk

               Kereskedelmi és fejlesztési bizottság

               A különbizottság a kereskedelmi és fejlesztési bizottságnak tesz jelentést.

               12. cikk

               Az eljárási szabályzat módosítása

               A 8. cikk rendelkezéseivel összhangban az eljárási szabályzat a különbizottság által elfogadott írásbeli határozattal módosítható.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.10.20.
            COM(2021) 639 final
            2021/0331(NLE)

            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió nevében az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság kormánya között létrejött, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadása tekintetében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió nevében az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság kormánya között létrejött, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodás 11. cikkével létrehozott vegyes bizottságban a vegyes bizottság eljárási szabályzatának tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.Az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság kormánya között létrejött, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodás

               Az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság kormánya között létrejött, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) célja az Unió és a Kínai Népköztársaság között a polgári légi közlekedés biztonságával kapcsolatos kétoldalú együttműködés előmozdítása, valamint a repüléstechnikai termékek terén a kereskedelem és beruházások elősegítése. A megállapodás 2020. szeptember 1-jén hatályba lépett.

               2.2.A felek vegyes bizottsága

               A felek vegyes bizottsága azzal a céllal jön létre, hogy biztosítsa a megállapodás hatékony működését, beleértve a) a megállapodás alkalmazásával és végrehajtásával kapcsolatos bármely kérdés megoldását; b) megoldások mérlegelését a megállapodás működésének javítására, és adott esetben a megállapodás módosítására vonatkozó ajánlásoknak a felek számára történő benyújtását; c) a mellékleteket érintő módosítások elfogadását; d) az új mellékletek kidolgozásának és elfogadásának koordinálását és e) adott esetben a szabályozási együttműködéssel és az átláthatóság kialakításával kapcsolatos munkafolyamatok elfogadását valamennyi, a megállapodás 3. cikkében említett tevékenység tekintetében. A vegyes bizottság kidolgozza és elfogadja eljárási szabályzatát.

               Az Uniót az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynökségének (EASA) támogatásával és a tagállamokat képviselő légiközlekedési hatóságok kíséretében az Európai Bizottság képviseli a vegyes bizottságban
                  1
               .

               2.3.A felek vegyes bizottságának tervezett jogi aktusa

               A felek vegyes bizottsága 2021 második felére tervezett első ülésén elfogadja eljárási szabályzatát (a továbbiakban: tervezett jogi aktus). A tervezett jogi aktus célja a felek vegyes bizottsága üléseinek megszervezéséhez és megtartásához szükséges szabályok és eljárások megállapítása. A tervezett jogi aktus tizenegy cikkből áll.

               Az 1. cikk meghatározza a „fél” és „felek” fogalmát.

               A 2. cikk előírja, hogy a vegyes bizottság elnöki feladatait az Európai Unió képviselője és a Kínai Népköztársaság kormányának képviselője közösen látja el. Az említett cikk továbbá úgy rendelkezik, hogy az Európai Uniót az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynökségének (EASA) támogatásával és az Európai Unió tagállamait képviselő légiközlekedési hatóságok kíséretében az Európai Bizottság képviseli a vegyes bizottságban. Végezetül a 2. cikk kimondja, hogy a Kínai Népköztársaság kormányát a Kínai Polgári Légiközlekedési Hatóság (CAAC) képviseli a vegyes bizottságban.

               A 3. cikk értelmében a vegyes bizottság rendszeres időközönként, lehetőség szerint évente egyszer ülésezik, és az ülések helyszíne, amennyire csak lehetséges, váltakozva Brüsszel és Peking lesz. Alternatívaként videokonferencia keretében is lehet megbeszéléseket tartani, és a videokonferenciák során elfogadott határozatok és ajánlások ugyanolyan joghatással bírnak, mint a személyes találkozókon elfogadott határozatok és ajánlások. Amennyiben az elnökök másként nem állapodnak meg, a nyilvánosság nem vehet részt a vegyes bizottság ülésein. Az ülések és dokumentumok nyelve az angol. A más nyelvre történő tolmácsolás vagy fordítás költségeit az ilyen szolgáltatást kérő fél viseli.

               A 4. cikk szerint az egyes üléseket megelőzően a felek tájékoztatják egymást küldöttségeik tervezett összetételéről, és kinevezik küldöttségük elnökét. Az elnökök eseti alapon megállapodhatnak abban, hogy harmadik feleket hívnak meg a vegyes bizottság üléseire, akik megfigyelőként vesznek részt, vagy pedig bizonyos témákról tájékoztatást nyújtanak.

               Az 5. cikk kimondja, hogy az Európai Bizottságnak és a Kínai Polgári Légiközlekedési Hatóságnak egy-egy tisztviselője együttesen látja el a vegyes bizottság titkári feladatait.

               A 6. cikk előírja, hogy az elnökök kölcsönös megegyezéssel határozzák meg az egyes ülések tervezett napirendjét. Az ideiglenes napirendet és az ülések anyagait a titkárok legkésőbb tizenöt munkanappal az ülés időpontja előtt megküldik a résztvevőknek. A vegyes bizottság minden ülés elején elfogadja a napirendet.A felek egyetértésével az ideiglenes napirenden kívüli pontokat is fel lehet venni a napirendre. Az elnökök – tekintettel a valamelyik fél belső eljárásaival kapcsolatos követelményekre vagy egy adott ügy sürgősségére – megállapodás útján módosíthatják az (1) bekezdésben említett dokumentumok megküldésének határidejét, beleértve az ideiglenes napirendét is.

               A 7. cikk előírja, hogy a vegyes bizottság minden egyes ülése után jegyzőkönyvtervezetet kell készíteni. A tervezetben fel kell tüntetni az elfogadott határozatokat, ajánlásokat és következtetéseket. A vegyes bizottság a következő ülésén elfogadja a jegyzőkönyvet. A jóváhagyást követően az elnökök két példányban aláírják a jegyzőkönyvet, és mindkét fél iktatja annak eredeti vagy szkennelt példányát.

               A 8. cikk az írásbeli eljárás lehetőségét vezeti be, aminek alapján szükség esetén és indokolt esetben a vegyes bizottság írásbeli eljárással is elfogadhatja ajánlásait és határozatait. E célból az elnökök megküldik egymásnak azokat az intézkedéstervezeteket, amelyekről a vegyes bizottságnak véleményt kell nyilvánítania, és amelyek ezt követően levélváltás útján megerősíthetők. A kérdés megvitatása céljából azonban bármely fél kérheti a vegyes bizottság összehívását.

               A 9. cikk tárgya a vegyes bizottság döntéshozatali eljárása. A bizottság a felek konszenzusával fogadja el határozatait és ajánlásait. Emellett a vegyes bizottság határozatait és ajánlásait a „Határozat” vagy „Ajánlás” címmel kell ellátni, amelyet sorszámnak, az elfogadás dátumának, valamint a tárgy megjelölésének kell követnie. A vegyes bizottság határozatait és ajánlásait az elnökök aláírják, és azokat – a vegyes bizottság általi elfogadásukat követően – a felek saját belső eljárásaiknak megfelelően hajtják végre. A vegyes bizottság által elfogadott határozatokat a felek saját hivatalos kiadványaikban közzétehetik. A vegyes bizottság által elfogadott ajánlások vagy egyéb aktusok a Felek hozzájárulásával közzétehetők. A határozatok és ajánlások egy-egy eredeti vagy szkennelt példányát mindkét fél megőrzi.

               A 10. cikk értelmében a vegyes bizottság szakmai munkacsoportokat hozhat létre és felügyelhet, amelyek segítik a vegyes bizottságot feladatainak ellátásában. A munkacsoport feladatkörének meghatározását a munkacsoportot létrehozó határozat csatolmánya tartalmazza. A feladatmeghatározás többek között a munkacsoport összetételét is szabályozhatja. A munkacsoportok a felek képviselőiből állnak, és a vegyes bizottság felügyelete alatt működnek, amelynek minden ülésük után beszámolnak. Nem hoznak határozatot, de ajánlásokat fogalmazhatnak meg a vegyes bizottság számára. A vegyes bizottság bármikor dönthet egy meglévő munkacsoport felszámolásáról, módosíthatja feladatkörét, vagy pedig új munkacsoportokat állíthat fel, amelyek segítik a vegyes bizottságot feladatainak ellátásában.

               Az utolsó, 11. cikk a költségeket szabályozza. A felek maguk viselik a vegyes bizottság és a munkacsoportok ülésein való részvételükkel kapcsolatos költségeket, beleértve a személyzeti és utazási költségeket, a napidíjakat, valamint a postai és távközlési költségeket is. Az ülések logisztikai szervezésével kapcsolatos egyéb kiadásokat az ülést rendező fél viseli.

               3.Az Unió nevében képviselendő álláspont

               Az Unió nevében az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság kormánya között létrejött, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban képviselendő álláspont az, hogy a vegyes bizottság első ülésén el kell fogadni a tervezett jogi aktust.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  2
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A vegyes bizottság létrehozásáról megállapodás rendelkezik, mégpedig az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság kormánya között létrejött, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodás.

               A vegyes bizottság által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. Az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság kormánya között létrejött, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodás 11. cikkének megfelelően a tervezett jogi aktus a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a közös közlekedéspolitikával és azon belül különösen a légiközlekedési politikával kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 100. cikkének (2) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 100. cikkének (2) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2021/0331 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió nevében az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság kormánya között létrejött, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadása tekintetében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság kormánya között a polgári légi közlekedés biztonságáról létrejött megállapodást
                  3
                (a továbbiakban: megállapodás) a Tanács az Unió nevében a 2020. június 26-i (EU) 2020/1075 tanácsi határozattal
                  4
                jóváhagyta, és az 2020. szeptember 1-jén hatályba lépett.
                  5

               (1)A megállapodás 11. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a megállapodás hatékony működésének biztosítása érdekében létre kell hozni a felek vegyes bizottságát.

               (2)Emellett a megállapodás 11. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a vegyes bizottságnak ki kell dolgoznia és el kell fogadnia eljárási szabályzatát.

               (3)Az eljárási szabályzat tervezete a Bizottság és a Kínai Polgári Légiközlekedési Hatóság együttműködése keretében készült el.

               (4)Helyénvaló meghatározni az Unió nevében a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadása tekintetében a vegyes bizottságban képviselendő álláspontot, mivel az kötelező érvényű lesz az Unióra nézve,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió nevében az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság kormánya között létrejött, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadása tekintetében képviselendő álláspont e határozat mellékletén alapul.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A TANÁCS (EU) 2020/1075 HATÁROZATA (2020. június 26.) az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság kormánya között a polgári légi közlekedés biztonságáról létrejött megállapodás megkötéséről, 3. cikk (1) bekezdés.

                     (2)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (3)

                        HL L 240., 2020.7.24., 4–23. o.

                     (4)

                        HL L 240., 2020.7.24., 1–3. o.

                     (5)

                        HL L 3., 2021.1.7., 3. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.10.20.
            COM(2021) 639 final

            MELLÉKLET
            a következőkhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Európai Unió nevében az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság kormánya között létrejött, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadása tekintetében képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               Az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság kormánya között létrejött, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodás részes feleinek vegyes bizottsága

               ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT

               1. cikk

               Fogalommeghatározások

               Ezen eljárási szabályzat alkalmazásában:

               1. „fél”: az Európai Unió vagy a Kínai Népköztársaság kormánya;

               2. „felek”: az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság kormánya.

               2. cikk

               Elnökség és összetétel

               1. A vegyes bizottság elnöki feladatait az Európai Unió képviselője és a Kínai Népköztársaság kormányának képviselője közösen látja el.

               2. Az Európai Uniót az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynökségének támogatásával és az Európai Unió tagállamait képviselő légiközlekedési hatóságok kíséretében az Európai Bizottság képviseli a vegyes bizottságban.

               3. A Kínai Népköztársaság kormányát a Kínai Polgári Légiközlekedési Hatóság képviseli a vegyes bizottságban.

               3. cikk

               Ülések

               1. A vegyes bizottság rendszeres időközönként, lehetőség szerint évente egyszer ülésezik. Bármelyik fél kérheti ülés összehívását.

               2. Az ülések helyszíne, amennyire csak lehetséges, váltakozva Brüsszel és Peking lesz. Alternatívaként videokonferencia keretében is lehet megbeszéléseket tartani. A videokonferenciák során elfogadott határozatok és ajánlások ugyanolyan joghatással bírnak, mint a személyes találkozókon elfogadott határozatok és ajánlások. Miután a felek megállapodnak egy ülés időpontjáról és helyéről, az Európai Unió részéről az Európai Bizottság, a Kínai Népköztársaság kormánya részéről pedig a Kínai Polgári Légiközlekedési Hatóság összehívja az ülést.

               3. Amennyiben az elnökök másként nem állapodnak meg, a nyilvánosság nem vehet részt a vegyes bizottság ülésein. Az ülések után az elnökök közös megegyezéssel sajtóközleményt adhatnak ki.

               4. Az ülések és dokumentumok nyelve az angol. A más nyelvre történő tolmácsolás vagy fordítás költségeit az ilyen szolgáltatást kérő fél viseli.

               4. cikk

               Küldöttségek

               1. Az egyes üléseket megelőzően a felek tájékoztatják egymást küldöttségeik tervezett összetételéről, és kinevezik küldöttségük elnökét.

               2. Az elnökök eseti alapon megállapodhatnak abban, hogy harmadik feleket hívnak meg a vegyes bizottság üléseire, akik bizonyos témákról tájékoztatást nyújtanak, vagy pedig megfigyelőként vesznek részt.

               5. cikk

               Titkárság

               Az Európai Bizottságnak és a Kínai Polgári Légiközlekedési Hatóságnak egy-egy tisztviselője együttesen látja el a vegyes bizottság titkári feladatait.

               6. cikk

               Az ülések napirendje

               1. Az elnökök kölcsönös megegyezéssel határozzák meg az egyes ülések tervezett napirendjét. Az ideiglenes napirendet és az ülések anyagait a titkárok legkésőbb tizenöt munkanappal az ülés időpontja előtt megküldik a résztvevőknek.

               2. A vegyes bizottság minden ülés elején elfogadja a napirendet. A felek egyetértésével az ideiglenes napirenden kívüli pontokat is fel lehet venni a napirendre.

               3. Az elnökök – tekintettel a valamelyik fél belső eljárásaival kapcsolatos követelményekre vagy egy adott ügy sürgősségére – megállapodás útján módosíthatják az (1) bekezdésben említett dokumentumok megküldésének határidejét, beleértve az ideiglenes napirendét is.

               7. cikk

               Jegyzőkönyv

               1. A vegyes bizottság minden egyes ülése után jegyzőkönyvtervezet készül. A tervezetben fel kell tüntetni az elfogadott határozatokat és ajánlásokat és a levont következtetéseket.

               2. A vegyes bizottság a következő ülésén elfogadja a jegyzőkönyvet.

               3. A jóváhagyást követően az elnökök két példányban aláírják a jegyzőkönyvet, és mindkét fél iktatja annak eredeti vagy szkennelt példányát.

               8. cikk

               Írásbeli eljárás

               Szükség esetén és indokolt esetben a vegyes bizottság írásbeli eljárással is elfogadhatja ajánlásait és határozatait. E célból az elnökök megküldik egymásnak azokat az intézkedéstervezeteket, amelyekről a vegyes bizottságnak véleményt kell nyilvánítania, és amelyek ezt követően levélváltás útján megerősíthetők. A kérdés megvitatása céljából azonban bármely fél kérheti a vegyes bizottság összehívását.

               9. cikk

               Tanácskozás

               1. A vegyes bizottság a felek konszenzusával fogadja el határozatait és ajánlásait.

               2. A vegyes bizottság határozatait és ajánlásait a „Határozat” vagy „Ajánlás” címmel kell ellátni, amelyet sorszámnak, az elfogadás dátumának, valamint a tárgy megjelölésének kell követnie.

               3. A vegyes bizottság határozatait és ajánlásait az elnökök aláírják.

               4. A vegyes bizottság által elfogadott határozatokat a felek saját belső eljárásaiknak megfelelően hajtják végre.

               5. A vegyes bizottság által elfogadott határozatokat a felek saját hivatalos kiadványaikban közzétehetik. A vegyes bizottság által elfogadott ajánlások vagy egyéb aktusok a felek hozzájárulásával közzétehetők. A határozatok és ajánlások egy-egy eredeti vagy szkennelt példányát mindkét fél megőrzi.

               10. cikk

               Munkacsoportok

               1. A vegyes bizottság szakmai munkacsoportokat hozhat létre és felügyelhet, amelyek segítik a vegyes bizottságot feladatainak ellátásában. A munkacsoport feladatkörének meghatározását csatolni kell a munkacsoportot létrehozó határozathoz. A feladatmeghatározás többek között a munkacsoport összetételét is szabályozhatja.

               2. A munkacsoportoknak a felek képviselőiből kell állniuk.

               3. A munkacsoportok a vegyes bizottság felügyelete alatt működnek, amelynek minden ülésük után beszámolnak. Nem hoznak határozatot, de ajánlásokat fogalmazhatnak meg a vegyes bizottság számára.

               4. A vegyes bizottság bármikor dönthet egy meglévő munkacsoport felszámolásáról, módosíthatja annak feladatkörét, vagy pedig új munkacsoportokat állíthat fel, amelyek segítik a vegyes bizottságot feladatainak ellátásában.

               11. cikk

               Költségek

               1. A felek maguk viselik a vegyes bizottság és a munkacsoportok ülésein való részvételükkel kapcsolatos költségeket, beleértve a személyzeti és utazási költségeket, a napidíjakat, valamint a postai és távközlési költségeket is.

               2. Az ülések logisztikai szervezésével kapcsolatos egyéb kiadásokat az ülést rendező fél viseli.

               ______________________