               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.6.24.
            COM(2019) 296 final/2 – DOWNGRADED on 16.7.2019
            2019/0141(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a kiváló minőségű marhahús behozatalára vonatkozó autonóm vámkontingens megnyitásáról szóló, 2009. július 13-i 617/2009/EK rendeletben meghatározott vámkontingens egy részének az Amerikai Egyesült Államok számára történő kiosztása tekintetében az Amerikai Egyesült Államokkal létrejött megállapodás Európai Unió nevében történő aláírásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  A 617/2009/EK tanácsi rendelet értelmében az Európai Unió az Európai Bizottság és az Egyesült Államok közötti egyetértési megállapodásnak és annak felülvizsgált változatának, az Amerikai Egyesült Államokkal kötött, a bizonyos növekedésserkentő hormonokkal nem kezelt állatokból származó marhahús behozataláról, valamint az Amerikai Egyesült Államok által az Európai Unióból származó bizonyos termékekre kivetett emelt vámokról szóló, 2013. október 21-i felülvizsgált egyetértési megállapodásnak
                     1
                   megfelelve kiváló minőségű marhahús behozatalára vonatkozó éves vámkontingenst
                     2
                   (a továbbiakban: vámkontingens) nyitott meg. A felülvizsgált egyetértési megállapodást, amely ütemtervet határoz meg az „EK – Húsra és húskészítményekre (hormonokra) vonatkozó intézkedések” (DS26) („EK–Hormonok”) megnevezésű WTO-ügy rendezésére, az Unió és az Egyesült Államok 2014. április 14-én terjesztette a WTO Vitarendezési Testülete elé.

                  2016 decemberében az Egyesült Államok lépéseket tett annak érdekében, hogy a DS26 sz. ügyben folyó vitával összefüggésben bizonyos uniós termékekre ismét emelt vámokat vessen ki. Az emelt vámok visszaállításával kapcsolatos eljárást az amerikai szarvasmarha-ágazat kérésére indították el, amely aggályainak adott hangot a vámkontingens végrehajtásával kapcsolatban.

                  Annak érdekében, hogy elkerülhető legyen az egyes uniós termékekre kivetett emelt vámok visszaállítása, az Európai Unió és az Egyesült Államok konzultációkat folytatott a felülvizsgált egyetértési megállapodás működéséről annak IV. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően, melynek alapján az Egyesült Államok kérte a felülvizsgált egyetértési megállapodás alapján megnyitott vámkontingens egy részének a számára történő kiosztását.

                  Az Uniónak érdekében áll, hogy a vámkontingens egy részét az Egyesült Államok számára ossza ki annak érdekében, hogy a DS26 sz. ügyben végső soron mindkét fél számára kielégítő megoldás megszületéséről lehessen értesíteni a WTO Vitarendezési Testületét.

                  2018. október 19-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy az Unió nevében tárgyalásokat kezdjen az Amerikai Egyesült Államokkal a vámkontingens működéséről azzal a céllal, hogy a DS26 sz. WTO-ügyben folyó vita végleges rendezése céljából a vámkontingens egy részét az Egyesült Államok számára kiossza. A tárgyalások sikeresen lezárultak.

                  A Tanács továbbá felhatalmazta a Bizottságot, hogy törekedjen arra, hogy az alkalmazandó WTO-szabályokkal összhangban – a szükséges mértékben – megszerezze a vámkontingens által érintett más jelentős szállító országok beleegyezését az említett vámkontingens országok közötti elosztása tekintetében. A GATT-megállapodás XIII. cikke (2) bekezdése értelmében ugyanis a vámkontingensnek a szállító országok közötti elosztásakor a vámkontingenst elosztó félnek valamennyi jelentős szállító féllel megállapodásra kell törekednie a vámkontingens egyes részeinek kiosztása tekintetében. Annak biztosítása érdekében, hogy a vámkontingens országok közötti elosztása összhangban legyen az Unió WTO szerinti kötelezettségeivel, az EU-nak törekednie kell arra, hogy megszerezze a vámkontingens által érintett többi jelentős szállító ország (Ausztrália, Uruguay és Argentína) beleegyezését. Ennek megfelelően a Bizottság kapcsolatba lépett a jelentős szállító országokkal, és azok 2019. május 10-én, 20-án, illetve 31-én kézhez vett elfogadó leveleiben megkapta a vámkontingens egy részének az Egyesült Államok számára történő kiosztására vonatkozó írásbeli hozzájárulást.

               •A javaslatnak a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel való összhangja

               Tárgytalan.

               •A javaslat egyéb uniós politikákkal való összhangja

               Tárgytalan.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               Az EUMSZ 207. cikkének (3) bekezdése és (4) bekezdésének első albekezdése, összefüggésben 218. cikkének (5) bekezdésével.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               Nem alkalmazható, mivel az Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a közös kereskedelempolitika területén (az EUMSZ 3. cikke (1) bekezdésének e) pontja).

               •Arányosság

               Tárgytalan.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

               A vámkontingens egy részének az Egyesült Államok számára történő kiosztására a nemzetközi megállapodás a megfelelő eszköz.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

               Tárgytalan.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

               Tárgytalan.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

               Tárgytalan.

               •Hatásvizsgálat

               Tárgytalan.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

               Tárgytalan.

               •Alapjogok

               Tárgytalan.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Nincsenek.

               2019/0141 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a kiváló minőségű marhahús behozatalára vonatkozó autonóm vámkontingens megnyitásáról szóló, 2009. július 13-i 617/2009/EK rendeletben meghatározott vámkontingens egy részének az Amerikai Egyesült Államok számára történő kiosztása tekintetében az Amerikai Egyesült Államokkal létrejött megállapodás Európai Unió nevében történő aláírásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (3) bekezdésére, valamint 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (5) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió a 617/2009/EK rendelet
                  3
                értelmében kiváló minőségű marhahús behozatalára vonatkozó éves vámkontingenst (a továbbiakban: vámkontingens) nyitott.

               (2)2018. október 19-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy az Unió nevében tárgyalásokat kezdjen az Amerikai Egyesült Államokkal a vámkontingens működéséről – ezen belül pedig a szóban forgó vámkontingens országok közötti elosztásáról – a DS26 sz. (EK – Húsra és húskészítményekre (hormonokra) vonatkozó intézkedések)) WTO-ügyben folyó vita végleges rendezése céljából.

               (3)Az Egyesült Államokkal folytatott tárgyalások 2019. február 27-én sikeresen lezárultak.

               (4)A Tanács továbbá felhatalmazta a Bizottságot, hogy törekedjen arra, hogy az alkalmazandó WTO-szabályokkal összhangban – a szükséges mértékben – megszerezze a vámkontingens által érintett más jelentős szállító országok beleegyezését az említett vámkontingens országok közötti elosztása tekintetében.

               (5)A többi jelentős szállító ország írásban megerősítette, hogy egyetért a vámkontingens országok közötti fent említett kiosztásával.

               (6)Következésképpen a fent említett megállapodást – figyelemmel annak egy későbbi időpontban történő megkötésére – az Unió nevében alá kell írni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Tanács az Unió nevében jóváhagyja az Amerikai Egyesült Államokkal kötött, a bizonyos növekedésserkentő hormonokkal nem kezelt állatokból származó marhahús behozataláról, valamint az Amerikai Egyesült Államok által az Európai Unióból származó bizonyos termékekre kivetett emelt vámokról szóló felülvizsgált egyetértési megállapodásban (2014) említett, kiváló minőségű marhahús behozatalára vonatkozó vámkontingens egy részének az Egyesült Államok számára történő kiosztására irányuló, az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió közötti megállapodás aláírását, figyelemmel a megállapodás
                  4
                megkötésére.

               A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

               2. cikk

               A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.

               .

               3. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 27., 2014.1.30., 2. o.

                     (2)

                        A Tanács 617/2009/EK rendelete (2009. július 13.) a kiváló minőségű marhahús behozatalára vonatkozó autonóm vámkontingens megnyitásáról (HL L 182., 2009.7.15., 1. o.).

                     (3)

                        A Tanács 617/2009/EK rendelete (2009. július 13.) a kiváló minőségű marhahús behozatalára vonatkozó autonóm vámkontingens megnyitásáról (HL L 182., 2009.7.15., 1. o.).

                     (4)

                        A megállapodás szövegét a megkötéséről szóló határozattal együtt hirdetik ki.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.6.24.
            COM(2019) 296 final/2 – DOWNGRADED on 16.7.2019
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            a kiváló minőségű marhahús behozatalára vonatkozó autonóm vámkontingens megnyitásáról szóló, 2009. július 13-i 617/2009/EK rendeletben meghatározott vámkontingens egy részének az Amerikai Egyesült Államok számára történő kiosztása tekintetében az Amerikai Egyesült Államokkal létrejött megállapodás Európai Unió nevében történő aláírásáról

               MELLÉKLET

               MEGÁLLAPODÁS

               AZ AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK

               ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ KÖZÖTT

               A BIZONYOS NÖVEKEDÉSSERKENTŐ HORMONOKKAL NEM KEZELT ÁLLATOKBÓL SZÁRMAZÓ MARHAHÚS BEHOZATALÁRÓL, VALAMINT AZ AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK ÁLTAL AZ EURÓPAI UNIÓBÓL SZÁRMAZÓ BIZONYOS TERMÉKEKRE KIVETETT EMELT VÁMOKRÓL SZÓLÓ FELÜLVIZSGÁLT EGYETÉRTÉSI MEGÁLLAPODÁSBAN (2014)

               EMLÍTETT, KIVÁLÓ MINŐSÉGŰ MARHAHÚS BEHOZATALÁRA VONATKOZÓ VÁMKONTINGENS EGY RÉSZÉNEK AZ EGYESÜLT ÁLLAMOK SZÁMÁRA TÖRTÉNŐ KIOSZTÁSÁRÓL

               Az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió között létrejött, a bizonyos növekedésserkentő hormonokkal nem kezelt állatokból származó marhahús behozataláról, valamint az Amerikai Egyesült Államok által az Európai Unióból származó bizonyos termékekre kivetett emelt vámokról szóló, 2013. október 21-i felülvizsgált egyetértési megállapodás (a továbbiakban: 2014. évi egyetértési megállapodás) részes feleiként az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió a következőkben állapodtak meg:

               1. cikk

               Célkitűzések

               E megállapodás célkitűzései a következők:

               1.a 2014. évi egyetértési megállapodás II. cikke (4) és (5) bekezdésében, valamint VI. cikkében említett, kiváló minőségű marhahúsra vonatkozó, 45 000 metrikus tonna terméksúlyban kifejezett mennyiségű megfelelő autonóm vámkontingens egy részének az Egyesült Államok részére történő kiosztása; valamint

               2.a felek egyes, a 2014. évi egyetértési megállapodás III., IV., V., VII. és VIII. cikkében említett jogainak és kötelezettségeinek a kiegészítése vagy módosítása.

               2. cikk

               Kvóták a kontingensen belül

               1.Az Európai Unió az 1. cikkben említett 45 000 metrikus tonna vámkontingensből 35 000 metrikus tonnát az Egyesült Államok részére oszt ki. A fennmaradó 10 000 metrikus tonna mennyiséget a többi ország számára kell hozzáférhetővé tenni. A kvóták hét év alatt (a továbbiakban: végrehajtási időszak) fokozatosan kerülnek bevezetésre, az alábbiak szerint:

                        Egyesült Államok

                        Összes többi ország

                        1. év

                        18 500 metrikus tonna

                        26 500 metrikus tonna

                        2. év

                        23 000 metrikus tonna

                        22 000 metrikus tonna

                        3. év

                        25 400 metrikus tonna

                        19 600 metrikus tonna

                        4. év

                        27 800 metrikus tonna

                        17 200 metrikus tonna

                        5. év

                        30 200 metrikus tonna

                        14 800 metrikus tonna

                        6. év

                        32 600 metrikus tonna

                        12 400 metrikus tonna

                        7. év és az azt követő évek

                        35 000 metrikus tonna

                        10 000 metrikus tonna

               2.Az egyértelműség érdekében a 2014. évi egyetértési megállapodás II. cikkének (1) bekezdésében foglalt alapkötelezettségek – beleértve a kontingensen belüli nulla (0) százalékos vámtarifát is – a vámkontingens Egyesült Államoknak kiosztott részére vonatkoznak.

               3.A vámkontingens éves mennyiségét négy negyedéves alidőszak között egyenlően el kell osztani. A kontingensév július 1-jén kezdődik és június 30-án ér véget.

               Amennyiben ez a megállapodás valamely, július 1-jétől eltérő időpontban lép hatályba, a végrehajtási időszak 1. éve a végrehajtási időszak a kontingensév következő alidőszakának első napján kezdődik, és négy egymást követő alidőszakon át tart
                  1
               . A szóban forgó kontingensév korábbi alidőszakaiban rendelkezésre álló fel nem használt mennyiségeket az 1. év első napján hozzá kell adni a végrehajtási időszak 1. évének első alidőszakában rendelkezésre álló mennyiségekhez. E mennyiségeket a teljes vámkontingensben való részesedésük arányában hozzá kell adni az Egyesült Államok részére, illetve a többi ország részére kiosztott mennyiségekhez.

               3. cikk

               Kvótakezelés

               A kiváló minőségű marhahúsra vonatkozó vámkontingens Egyesült Államok számára kiosztott részét az Európai Unió kezeli az érkezési sorrend elve alapján. Az Európai Unió minden erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy a vámkontingens Egyesült Államok számára kiosztott részét oly módon kezelje, amely lehetővé teszi az importőrök számára annak maradéktalan kihasználását. E cikk a 2014. évi egyetértési megállapodás III. cikke helyébe lép.

               4. cikk

               „EK–Hormonok” ügy

               1.Az Egyesült Államok kereskedelmi képviselője az 1974. évi módosított kereskedelmi törvény (Trade Act) 306. szakaszának c) pontja alapján 2016 decemberében indított eljárást azzal az elhatározással zárja le, hogy a WT/DS26/21 dokumentumban említett jóváhagyás tárgyát képező intézkedés gyakorlását nem állítja vissza. Az Egyesült Államok az említett elhatározását legkésőbb a 2. cikkben az 1. évre meghatározott országkvóták hatálybalépésének napján közzéteszi.

               2.A 2. cikk (1) bekezdésében említett végrehajtási időszak alatt, a 4. cikk (3) bekezdésében említett felülvizsgálati időszak alatt és 4. cikk (3) bekezdésében említett, kölcsönösen elfogadott megoldás bejelentéséig:

               (a)a felek nem kérik a WTO-egyezményhez mellékelt, a vitarendezés szabályaira és eljárásaira vonatkozó egyetértés (a továbbiakban: vitarendezési egyetértés) 21. cikkének (5) bekezdése szerinti testület felállítását az „Európai Közösségek – Húsra és húskészítményekre (hormonokra) vonatkozó intézkedések” (WT/DS26) („EK–Hormonok”) ügyben;

               (b)az Egyesült Államok nem függeszti fel a Kereskedelmi Világszervezet Vitarendezési Testületének az „»EK–Hormonok« – A vitarendezési egyetértés 22. cikke (7) bekezdésének Egyesült Államok általi alkalmazása, WT/DS26/21” dokumentuma szerinti engedély tárgyát képező vámengedmények és kapcsolódó kötelezettségek Európai Unióra történő alkalmazását.

               3.Az Egyesült Államok és az EU legkésőbb tíz (10) évvel e megállapodás hatálybalépését követően összeül, hogy felülvizsgálja a vámkontingens működését annak érdekében, hogy a WTO Vitarendezési Testületének a vitarendezési egyetértés 3. cikkének (6) bekezdésével összhangban a felülvizsgálat végéig bejelentendő kölcsönösen elfogadott megoldás születhessen. A felülvizsgálatot legkésőbb az e megállapodás hatálybalépésétől számított 11 éven belül le kell zárni. E rendelkezés a 2014. évi egyetértési megállapodás IV. cikke helyébe lép.

               4.Amennyiben a felek az e megállapodás hatálybalépését követő 11 éven belül nem értesítik közösen a WTO Vitarendezési Testületét az említett kölcsönösen elfogadott megoldásról, akkor a megállapodást a 6. cikk (1) bekezdésével összhangban bármelyik fél felmondhatja.

               5. cikk

               Helyszíni ellenőrzések

               A Bizottság felkérheti az Egyesült Államok kormányát, hogy hatalmazza fel a Bizottság képviselőit egyesült államokbeli helyszíni ellenőrzések elvégzésére, feltéve, hogy a szóban forgó helyszíni ellenőrzések megkülönböztetésmentesen elvégzésre kerülnek más országok szállítói tekintetében is. Ezeket az ellenőrzéseket az Egyesült Államok illetékes hatóságaival közösen kell elvégezni.

               6. cikk

               Felmondás és annak következményei

               1.E megállapodást a másik félhez intézett írásbeli értesítés útján bármelyik fél felmondhatja. A megállapodás a szóban forgó értesítés másik fél általi kézhezvételétől számított hat hónap elteltével szűnik meg. A megállapodás felmondása nem jelenti a 2014. évi egyetértési megállapodás felmondását, kivéve, ha a felek e szándékukról kifejezetten nyilatkoznak.

               2.A 2014. évi egyetértési megállapodásnak az annak V. cikke (4) bekezdése szerinti felmondása e megállapodás felmondását is maga után vonja. A felek a 2014. évi egyetértési megállapodás V. cikkének (4) bekezdésében említett felmondási értesítés megküldésétől számított hat hónapos időszak alatt tiszteletben tartják a megállapodás II. cikkében felsorolt alapkötelezettségeket.

               3.A 4. cikk (3) bekezdésének megfelelően a WTO Vitarendezési Testületnek küldött, kölcsönösen elfogadott megoldásra vonatkozó értesítés hiányában e megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az módosítaná bármely félnek a vitarendezési egyetértés szerinti vonatkozó jogait vagy kötelezettségeit az „EK–Hormonok” ügy tekintetében.

               4.E megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az bármely személy vonatkozásában a felek által megállapítottakon kívüli jogokat vagy kötelezettségeket keletkeztetne, illetve hogy e megállapodás bíróság előtt és a felek belső jogrendjében közvetlen hivatkozási alapként szolgálhatna.

               5.E megállapodás az azt a napot követő első napon lép hatályba, amelyen a felek értesítik egymást a 2. cikk és a 4. cikk (1) bekezdése szerinti kötelezettségeik teljesítéséhez szükséges belső eljárások lezárásáról.

               FENTIEK HITELÉÜL a kormányuk által megfelelően felhatalmazott alulírottak aláírták ezt a megállapodást.

               KELT <HELY>-ban/-ben <DÁTUM>-án/-én két példányban angol nyelven, amely a megállapodás hiteles nyelvi változata.

               az Amerikai Egyesült Államok részéről

                     az Európai Unió részéről

                     (1)

                        A nagyobb egyértelműség érdekében, ha ez a megállapodás valamely kontingensév n. alidőszakának az elején lép hatályba, az 1. évre vonatkozó mennyiséget négy egymást követő alidőszakban, azok között egyenlően elosztva kell rendelkezésre bocsátani úgy, hogy az első alidőszak az adott kontingensév n. alidőszaka, az utolsó pedig a következő kontingensév n–1. alidőszaka. A 2. évtől kezdődően a mennyiségeket négy egymást követő alidőszakban, azok között egyenlően elosztva kell rendelkezésre bocsátani, a következő kontingensév n. alidőszakától kezdve.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.9.13.
            COM(2019) 416 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet Tanácsában a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény 9. függeléke („Egyszerűsítések”) 9. fejezetének az utasnyilvántartási adatokra vonatkozó szabványok és ajánlott eljárások tekintetében történő felülvizsgálata vonatkozásában képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               Az Európai Unió által a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet Tanácsában a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény 9. függeléke („Egyszerűsítések”) 9. fejezetének az utasnyilvántartási adatokra vonatkozó szabványok és ajánlott eljárások tekintetében történő felülvizsgálata vonatkozásában képviselendő álláspont

               Általános elvek

               A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) tevékenységeinek keretében a Chicagói Egyezmény 9. függeléke („Egyszerűsítések”) 9. fejezetének az utasnyilvántartási (PNR) adatok szabványok és ajánlott eljárások kidolgozásával járó felülvizsgálata tekintetében a tagállamok az Unió érdekében együttesen eljárva:

               a)az Unió PNR-politikája keretében kitűzött célokkal összhangban, nevezetesen a biztonság garantálása, a személyek életének és biztonságának védelme, valamint az alapvető jogok, különösen a magánélethez és a személyes adatok védelméhez való jog teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében járnak el;

               b)az ICAO szerződő államai körében felhívják a figyelmet a PNR-adatok továbbítására vonatkozó uniós szabványokra és elvekre, amelyek a vonatkozó uniós jogból és az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatából erednek;

               c)a jogbiztonság, az alapvető jogok tiszteletben tartása és a légi fuvarozókra háruló kötelezettségek egyszerűsítése érdekében előmozdítják az olyan többoldalú megoldások kidolgozását, amelyek a PNR-adatok légitársaságok által a bűnüldöző hatóságok számára történő továbbítása során megfelelnek az alapvető jogoknak;

               d)előmozdítják a PNR-adatok és ezen adatoknak az ICAO szerződő államaiban történő feldolgozása során kapott eredmények cseréjét, amennyiben ez a terrorista bűncselekmények vagy súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása és a vád alá helyezés érdekében szükséges, az alapvető jogok és szabadságok teljes mértékű tiszteletben tartása mellett;

               e)az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 2017. december 21-i 2396 (2017) sz. határozatával összhangban továbbra is támogatják a PNR-adatok gyűjtésére, felhasználására, feldolgozására és védelmére vonatkozó ICAO-szabványok kidolgozását;

               f)továbbra is támogatják, hogy az ICAO-szabványok és ajánlott eljárások támogatása érdekében az ICAO valamennyi szerződő állama fejlessze az utasnyilvántartási adatállomány (PNR) gyűjtésére, feldolgozására és elemzésére való képességét, továbbá biztosítsa, hogy a PNR-adatokat megosszák az összes illetékes nemzeti hatósággal, az emberi jogok és az alapvető szabadságok teljes mértékű tiszteletben tartása mellett a terrorista bűncselekmények és az azokhoz kapcsolódó utazások megelőzése, felderítése és nyomozása céljából, az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa 2017. december 21-i 2396 (2017) sz. határozatában foglalt követelményeknek megfelelően;

               g)előmozdítják egy olyan környezet kialakítását, amelyben a nemzetközi légi közlekedés nyitott, liberalizált és globális piacon tud fejlődni és folyamatosan bővülni, a védelmi szint veszélyeztetése nélkül, valamint a megfelelő biztosítékok bevezetése mellett.

               Irányvonalak

               A tagállamok az Unió érdekében együttesen eljárva támogatják az alábbi szabványok és elvek beépítését az ICAO bármely PNR-adatokkal kapcsolatos jövőbeni szabványába és ajánlott eljárásába:

               1.A PNR-adatok továbbításának módozatai tekintetében:

               a)A továbbítás módja: A fuvarozók rendszereiben található személyes adatok védelme és annak biztosítása érdekében, hogy ezek az adatok továbbra is a fuvarozók ellenőrzése alatt maradjanak, az adatok kizárólag „push” rendszeren keresztül továbbíthatók.

               b)Adatátviteli protokoll: A PNR-adatok továbbítására vonatkozó, nemzetközileg elfogadott referenciaprotokollok részeként ösztönözni kell a megfelelő, biztonságos és nyílt szabványos protokollok használatát azzal a céllal, hogy fokozatosan növeljék elterjedésüket, és végül felváltsák a védett szabványokat.

               c)Az adattovábbítás gyakorisága: A PNR-adatok továbbításának gyakorisága és időzítése nem róhat indokolatlan terhet a fuvarozókra, és annak a terrorizmus és a súlyos bűncselekmények elleni küzdelem keretében a bűnüldözés és a határbiztonság érdekében feltétlenül szükséges mértékre kell korlátozódnia.

               d)A fuvarozók nem kötelezhetők további adatok gyűjtésére: A fuvarozók nem kötelezhetők arra, hogy a jelenleg gyűjtött adatok mellett további vagy meghatározott típusú PNR-adatokat gyűjtsenek. A fuvarozók csak arra kötelezhetők, hogy továbbítsák azon adatokat, amelyeket üzleti tevékenységük részeként jelenleg gyűjtenek.

               2.A PNR-adatok feldolgozásának módozatai tekintetében:

               a)A továbbítás és a feldolgozás ütemezése: Az érintett személyek magánéletének védelmére vonatkozó megfelelő garanciákra is figyelemmel, a PNR-adatok jóval a járat indulása vagy érkezése előtt elérhetővé tehetők, több időt biztosítva így a hatóságok részére az adatok feldolgozására és elemzésére, valamint az esetleges intézkedésre.

               b)Összehasonlítás előre meghatározott kritériumokkal és adatbázisokkal: A hatóságoknak olyan, bizonyítékokon alapuló kritériumok és adatbázisok felhasználásával kell feldolgozniuk a PNR-adatokat, amelyek relevánsak a terrorizmus és a súlyos bűncselekmények elleni küzdelem szempontjából.

               3.A személyes adatok védelme tekintetében:

               a)A feldolgozás jogszerűsége, tisztességessége és átláthatósága: A személyes adatok feldolgozásához jogszerű alapra van szükség annak érdekében, hogy az egyének tisztában legyenek a személyes adataik kezelésével kapcsolatos kockázatokkal, biztosítékokkal és jogokkal, valamint azzal, hogy hogyan gyakorolhatják jogaikat az adatfeldolgozással kapcsolatban.

               b)Célhozkötöttség: Egyértelműen meg kell határozni, hogy a hatóságok milyen célból használhatják fel a PNR-adatokat, és e célok nem haladhatják meg azt a mértéket, amely a terrorizmus és a súlyos bűncselekmények elleni küzdelem érdekében különösen bűnüldözési és határbiztonsági célból szükséges.

               c)A PNR-adatok köre: A légitársaságok által továbbítandó PNR-adatelemeket egyértelműen azonosítani kell, és kimerítően fel kell sorolni. Ezt a listát szabványosítani kell annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen adatok köre a lehető legszűkebb legyen, ugyanakkor meg kell akadályozni a különleges adatok feldolgozását, beleértve a személy faji vagy etnikai származására, politikai véleményére, vallási vagy világnézeti meggyőződésére, szakszervezeti tagságára, egészségi állapotára, szexuális életére vagy szexuális irányultságára vonatkozó adatokat.

               d)A PNR-adatok felhasználása: A PNR-adatok további feldolgozását az eredeti adattovábbítás céljaira kell korlátozni, objektív kritériumok alapján és a személyes adatok továbbítására vonatkozó követelményeknek megfelelő tartalmi és eljárási feltételekre is figyelemmel.

               e)A PNR-adatok automatikus feldolgozása: Az automatizált adatkezelésnek objektív, megkülönböztetéstől mentes, megbízható, előre meghatározott kritériumokon kell alapulnia, és az nem képezheti hátrányos joghatással járó vagy valamely személyt súlyosan érintő határozatok alapját.

               f)Adatmegőrzés: a PNR-adatok megőrzésének időtartamát korlátozni kell, és az nem lehet hosszabb, mint az eredeti cél eléréséhez szükséges időtartam. Az adatok törlését a forrásország jogi követelményeinek megfelelően kell biztosítani. A megőrzési időszak végén a PNR-adatokat törölni vagy anonimizálni kell.

               g)A PNR-adatok közlése a felhatalmazott hatóságokkal: A PNR-adatok ugyanazon állam más állami hatóságai vagy más ICAO szerződő államok számára történő, eseti alapon megvalósuló közlése csak akkor történhet meg, ha a címzett hatóság a terrorizmus vagy a súlyos nemzetközi bűncselekmények elleni küzdelemhez kapcsolódó feladatokat lát el, és biztosítja az információt átadó hatóság által garantálttal megegyező védelmet.

               h)Adatbiztonság: Megfelelő intézkedéseket kell hozni a PNR-adatok biztonságának, bizalmasságának és integritásának védelme érdekében.

               i)Átláthatóság és tájékoztatás: A szükséges és arányos korlátozásokra is figyelemmel az egyéneket értesíteni kell PNR-adataik feldolgozásáról, és tájékoztatni kell őket a számukra biztosított jogokról és jogorvoslati lehetőségekről.

               j)Hozzáférés, helyesbítés és törlés: A szükséges és arányos korlátozásokra is figyelemmel az egyének számára biztosítani kell a PNR-adatokhoz való hozzáférés jogát és az azok helyesbítéséhez való jogot.

               k)Jogorvoslat: Az egyének számára biztosítani kell, hogy amennyiben úgy ítélik meg, hogy sérültek a magánélethez és az adatvédelemhez való jogaik, hatékony közigazgatási és bírósági jogorvoslatot vehessenek igénybe.

               l)Felügyelet és elszámoltathatóság: A PNR-adatokat felhasználó hatóságokat tényleges vizsgálati és végrehajtási hatáskörökkel rendelkező, független közigazgatási szervnek kell felügyelnie és elszámoltatnia, amely képes arra, hogy feladatait bármilyen befolyástól és különösen a bűnüldöző hatóságoktól való befolyástól mentesen lássa el.

               4.A PNR-adatok bűnüldöző hatóságok közötti megosztása tekintetében:

               a)Az információk megosztásának előmozdítása: A terrorizmus és a súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása és a vád alá helyezés terén folytatott nemzetközi együttműködés javítása érdekében elő kell mozdítani a PNR-adatok eseti cseréjét az ICAO különböző szerződő államainak bűnüldöző hatóságai között.

               b)Az információcsere biztonsága: Az információmegosztást a megfelelő adatbiztonságot biztosító, megfelelő csatornákon keresztül kell megvalósítani, és annak teljes mértékben meg kell felelnie a személyes adatok védelmére vonatkozó nemzetközi és nemzeti jogi kereteknek.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.9.13.
            COM(2019) 416 final
            2019/0195(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet Tanácsában a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény 9. függeléke („Egyszerűsítések”) 9. fejezetének az utasnyilvántartási adatokra vonatkozó szabványok és ajánlott eljárások tekintetében történő felülvizsgálata vonatkozásában képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               Ez a javaslat a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény (Chicagói Egyezmény) 9. függelékének („Egyszerűsítések”) 9. fejezetét érintő, az utasnyilvántartási adatállomány (PNR) vonatkozásában új ICAO-szabványokat meghatározni kívánó módosítások tervezett elfogadásával kapcsolatban a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) szerveiben az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozatra vonatkozik.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.A nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény („Chicagói Egyezmény”)

               A Chicagói Egyezmény célja a nemzetközi légi közlekedés szabályozása. A megállapodás 1947. április 4-jén lépett hatályba, és létrehozta a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetet (ICAO).

               A Chicagói Egyezménynek valamennyi uniós tagállam részes fele.

               2.2.A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet

               Az ICAO az Egyesült Nemzetek szakosított intézménye. A szervezet célja, hogy fejlessze a nemzetközi repülés elveit és műszaki színvonalát, valamint elősegítse a nemzetközi légi közlekedés tervezését és fejlesztését.

               Az ICAO Tanács az ICAO állandó szerve, amely az ICAO Közgyűlése által három éves időszakra választott 36 szerződő államból áll. A 2016–2019-es időszakban hét uniós tagállam képviseltette magát az ICAO Tanácsban.

               Az ICAO Tanácsnak a Chicagói Egyezmény 54. cikkében felsorolt kötelező feladatai közé tartozik a Chicagói Egyezmény függelékeit képező, nemzetközi szabványok és ajánlott eljárások elfogadása.

               Az ICAO Tanácsa továbbá összehívja a Közgyűlést, az ICAO szuverén testületét. A Közgyűlés legalább háromévente ülésezik, és meghatározza az ICAO politikai irányvonalát a következő hároméves időszakra. Az ICAO Közgyűlésének 40. ülésszakára szeptember 24. és október 4. között kerül sor Montrealban, Kanadában.

               2.3. Az ICAO tervezett jogi aktusa

               A Chicagói Egyezmény 54. cikkének l) pontjával összhangban az ICAO Tanácsa szabványokat és ajánlott eljárásokat fogad el. Az utasnyilvántartási adatállományra vonatkozó szabványok és ajánlott eljárások a Chicagói Egyezmény 9. függeléke („Egyszerűsítések”) 9. fejezetének A. és D. részében találhatók. Ezeket további iránymutatások egészítik ki, nevezetesen az ICAO 9944. sz. dokumentuma, amely az utasnyilvántartási adatállományról (PNR) szóló iránymutatást tartalmazza
                  1
               . A PNR-adatok a légitársaságok által üzleti célból gyűjtött személyes adatok, ellentétben a kormányok nevében gyűjtött egyéb, utazással kapcsolatos adatokkal, például az előzetes utasinformációkkal.

               Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 2017. december 21-én elfogadott 2396. sz. határozata arra kötelezi az ENSZ-tagállamokat, hogy „az ICAO-szabványok és ajánlott eljárások támogatása érdekében fejlesszék az utasnyilvántartási adatállomány (PNR) gyűjtésére, feldolgozására és elemzésére való képességüket, továbbá biztosítsák, hogy a PNR-adatokat megosszák az összes illetékes nemzeti hatósággal, az emberi jogok és az alapvető szabadságok teljes mértékű tiszteletben tartása mellett.” A határozat sürgeti továbbá, hogy az ICAO „működjön együtt tagállamaival a PNR-adatok gyűjtésére, felhasználására, feldolgozására és védelmére vonatkozó szabványok kidolgozása érdekében”
                  2
               .

               Ezzel összefüggésben az Európai Unió Tanácsa 2019. július 18-án az ICAO Közgyűlésének 40. ülésszakán benyújtandó tájékoztató dokumentumot hagyott jóvá az utasnyilvántartási adatállomány (PNR) gyűjtésére, felhasználására, feldolgozására és védelmére vonatkozó szabványokról és elvekről. Ezt a tájékoztató dokumentumot konzultáció céljából benyújtották az Európai Polgári Repülési Konferenciának (ECAC).

               2019 márciusában az ICAO Légiközlekedési Bizottsága (ATC) egyszerűsítési munkacsoportot hozott létre a PNR-adatoknak az ENSZ BT 2396 (2017) sz. határozatával összhangban történő gyűjtésével, felhasználásával, feldolgozásával és védelmével kapcsolatos szabványokra és ajánlott eljárásokra vonatkozó javaslatok kidolgozására. A munkacsoport feladatai a következők: a) a Chicagói Egyezmény 9. függelékének 9. fejezetében található, PNR-adatokra vonatkozó jelenlegi szabványok és ajánlott eljárások felülvizsgálata; b) annak meghatározása, hogy a Biztonsági Tanács határozatát és megfontolásait figyelembe véve szükség van-e további szabványokra és ajánlott eljárásokra és/vagy iránymutatásokra; és c) szükség szerint új rendelkezések (szabványok, ajánlott eljárások és/vagy iránymutatások) kidolgozása a PNR-adatok gyűjtésére, felhasználására, feldolgozására és védelmére vonatkozóan.

               A PNR-adatokra vonatkozó ICAO-szabványok és ajánlott eljárások felülvizsgálatáról szóló megbeszélések még kezdeti szakaszban tartanak. Elfogadásuk után a tervezett előírások az ICAO valamennyi tagjára nézve kötelezőek lesznek, beleértve az összes uniós tagállamot is, a Chicagói Egyezményben meghatározott feltételek között. A Chicagói Egyezmény 38. cikke előírja a szerződő államok számára, hogy valamely szabványtól való eltérés esetén értesítsék az ICAO-t a különbségek bejelentését célzó eljárás keretében.

               2.4.Az uniós jogi keret

               A PNR-adatok feldolgozása a terrorizmusra és a súlyos bűncselekményekre adott közös uniós válasz egyik lényegi eszköze, valamint a biztonsági unió egyik alapköve. A terrorista bűncselekmények és a súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása és a vádeljárás lefolytatása érdekében elengedhetetlen a gyanús utazási minták azonosítása és nyomon követése a PNR-adatok bizonyítékgyűjtés, valamint adott esetben a súlyos bűncselekmények és bűntársaik leleplezése és a bűnözői hálózatok felgöngyölítése céljából történő feldolgozása révén.

               2016. április 27-én az Európai Parlament és a Tanács elfogadta az utasnyilvántartási adatállománynak a terrorista bűncselekmények és súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása és a vádeljárás lefolytatása érdekében történő felhasználásáról szóló (EU) 2016/681 irányelvet
                  3
               . Ez az irányelv lehetővé teszi a nemzeti hatóságok számára, hogy közvetlen hozzáférést nyerjenek a légitársaságok által birtokolt kulcsfontosságú információkhoz, az adatvédelmi jogok maradéktalan tiszteletben tartása mellett. Valamennyi tagállam számára fontos eszközt biztosít a terrorizmus és a súlyos bűncselekmények – többek között a kábítószer- és emberkereskedelem, valamint a gyermekek szexuális kizsákmányolása – megelőzéséhez, felderítéséhez és nyomozásához. A tagállamoknak 2018. május 25-ig kellett átültetniük az irányelvet a nemzeti jogba
                  4
               .

               Megkönnyítendő a légi fuvarozók és a tagállamok utasadat-információs egységei  – a PNR-adatok gyűjtéséért és feldolgozásáért felelős egységek – közötti adatátvitelt, az Európai Bizottság 2017. április 28-án végrehajtási határozatot fogadott el a PNR-adatoknak a tagállamok részére történő továbbítása során a légi fuvarozók által alkalmazandó közös protokollokról és adatformátumokról
                  5
               . A végrehajtási határozat 2018 áprilisában vált alkalmazandóvá.

               Jelenleg két nemzetközi megállapodás van hatályban az EU és harmadik országok (nevezetesen Ausztrália
                  6
                és az Egyesült Államok
                  7
               ) között a PNR-adatok feldolgozásáról és továbbításáról. 2017. július 26-án az Európai Unió Bírósága véleményt fogadott el az EU és Kanada közötti, 2014. június 25-én aláírt tervezett megállapodásról
                  8
               . A Bíróság úgy határozott, hogy a megállapodást nem lehet a kívánt formában megkötni, mivel egyes rendelkezései összeegyeztethetetlenek az EU által elismert, a magánélethez és a személyes adatok védelméhez fűződő alapvető jogokkal.  A Bíróság további jogi követelményeket állapított meg a független hatóság általi felügyelettel, a különleges adatokkal, a PNR-adatok automatikus feldolgozásával, a PNR-adatok feldolgozásának céljával, valamint a PNR-adatok megőrzésével, felhasználásával, felfedésével és további átadásával kapcsolatban. A Bizottság által a Tanácstól 2017 decemberében kapott felhatalmazás alapján 2018 júniusában új PNR-tárgyalások kezdődtek meg Kanadával. A 2019. július 17–18-án Montrealban tartott 17. EU–Kanada csúcstalálkozón az EU és Kanada üdvözölte, hogy lezárták ezeket a tárgyalásokat. Bár Kanada jelezte, hogy jogi felülvizsgálatra lesz szükség, a felek e felülvizsgálatra is figyelemmel kötelezettséget vállaltak arra, hogy a megállapodást a lehető leghamarabb véglegesítik, elismerve, hogy e megállapodás alapvető szerepet játszik a biztonság javításában, miközben biztosítja a magánélet és a személyes adatok védelmét.

               Egyre több harmadik ország gyűjti a PNR-adatokat a légi fuvarozóktól, és az elmúlt években közülük több is megkereste a Bizottságot, hogy kifejezze érdeklődését egy PNR-ről szóló kétoldalú nemzetközi megállapodás megkötése iránt. Jogalap hiányában a légi fuvarozók esetében kollízió áll fenn, valamint bírságok és egyéb szankciók veszélye fenyegethet. Ugyanakkor a PNR-irányelv végrehajtását követően az uniós tagállamok felkérik a harmadik országok légi fuvarozóit, hogy továbbítsanak PNR-adatokat utasadat-információs egységeik számára. A kölcsönösség hiányára hivatkozva több harmadik ország megtagadta ezeket az adatközléseket – mások pedig ezt kilátásba helyezték –, ami rontja az uniós PNR-mechanizmus hatékonyságát.

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 3. cikkének (2) bekezdése értelmében az Unió  kizárólagos hatáskörrel rendelkezik „nemzetközi megállapodás megkötésére ... amennyiben az a közös szabályokat érintheti, vagy azok alkalmazási körét megváltoztathatja”. Nemzetközi megállapodás akkor érintheti a közös szabályokat, vagy változtathatja meg azok alkalmazási körét, ha átfedés van a megállapodás tárgya és az uniós jog között, vagy az uniós jog a megállapodás tárgyának jelentős részét szabályozza. Továbbá annak értékelésekor, hogy valamely területet jelentős mértékben szabályoz-e az uniós jog, nemcsak a jelenlegi uniós jogot kell figyelembe venni az érintett területen, hanem az uniós jog jövőbeli fejleményeit is, amennyire azok előre láthatóak az elemzés idején.

               A fent említett közös szabályok és a 2016/681 irányelv
                  9
                19. cikke szerinti soron következő felülvizsgálat fényében azt a következtetést lehet levonni , hogy a javasolt határozat hatálya alá tartozó kérdések az Unió kizárólagos hatáskörébe tartoznak.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Tekintettel az ügynek az EU belső és külső politikája szempontjából képviselt jelentőségére, valamint a fentiek fényében, az ICAO szintjén jelenleg zajló (többoldalú) folyamat céljából uniós álláspontot kell meghatározni az utasnyilvántartási adatállományt érintő adatcseréről. Az EU-nak különösen arra kell törekednie, hogy a PNR-adatok továbbításának és feldolgozásának módjaira, valamint a személyes adatok védelmére vonatkozó – a közös álláspontban meghatározandó – alapelvek bekerüljenek az ICAO új PNR-szabványaiba. E tekintetben elengedhetetlen, hogy az említett új PNR-szabványokkal kapcsolatos ICAO-megbeszélések olyan irányba terelődjenek, amely összeegyeztethető a különösen a magánélethez és az adatvédelemhez való alapvető jogokkal összefüggő uniós szabályozási kerettel és a Bíróság vonatkozó ítélkezési gyakorlatával.

               Az Unió álláspontját, amely mind az ICAO Tanácsa által hozott végleges határozat, mind az ICAO egyéb testületein belüli előkészítő megbeszélések szempontjából releváns, az adatvédelemre és a PNR-re alkalmazandó uniós jogi kerettel – nevezetesen az (EU) 2016/679 rendelettel, az (EU) 2016/680 irányelvvel és az (EU) 2016/681 irányelvvel –, valamint a Szerződéssel és az Alapjogi Chartával összhangban, az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlata és különösen a 1/15 sz. vélemény értelmezése szerint kell meghatározni.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése attól függetlenül alkalmazandó, hogy az Unió tagja-e a szervnek vagy részes fele-e a megállapodásnak
                  10
               .

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  11
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Az ICAO Tanácsát megállapodás, nevezetesen a Chicagói Egyezmény hozta létre.

               A Chicagói Egyezmény 9. függeléke 9. fejezetének bármely, az ICAO Tanácsa által az egyezmény 54. cikk l) pontjával összhangban elfogadott módosítása joghatással bíró jogi aktusnak minősül. Az ilyen módosítás meghatározó módon befolyásolhatja az uniós jogszabályok tartalmát, nevezetesen az (EU) 2016/681 irányelvet, valamint az EU és harmadik országok közötti, a PNR-ről szóló jelenlegi és jövőbeli nemzetközi megállapodásokat.

               A tervezett jogi aktus nem a megállapodás intézményi kereteit egészíti ki vagy módosítja.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik csak járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen anyagi jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt anyagi jogalapra kell alapítani.

               Valamely, egyidejűleg több cél elérésére irányuló vagy több elválaszthatatlan és egymáshoz viszonyítva nem járulékos jellegű összetevőt magában foglaló tervezett jogi aktus esetében az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapját kivételesen a különböző vonatkozó jogalapok fogják képezni.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus célkitűzései és alkotóelemei az adatvédelem és a rendőrségi együttműködés területéhez tartoznak. A tervezett jogi aktus ezen elemei elválaszthatatlanok és egymáshoz viszonyítva nem járulékos jellegűek.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja a következő rendelkezésekből áll: az EUMSZ 16. cikkének (2) bekezdése és 87. cikke (2) bekezdésének a) pontja.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 16. cikkének (2) bekezdése és 87. cikke (2) bekezdésének a) pontja, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2019/0195 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet Tanácsában a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény 9. függeléke („Egyszerűsítések”) 9. fejezetének az utasnyilvántartási adatokra vonatkozó szabványok és ajánlott eljárások tekintetében történő felülvizsgálata vonatkozásában képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 16. cikke (2) bekezdésére és 87. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény (a továbbiakban: Chicagói Egyezmény), amely a nemzetközi légi közlekedést szabályozza, 1947. április 4-én lépett hatályba. Az egyezmény létrehozta a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetet (ICAO).

               (2)A tagállamok a Chicagói Egyezmény szerződő államai és az ICAO tagjai, míg az Unió megfigyelői státusszal rendelkezik bizonyos ICAO testületekben, többek között a Közgyűlésben és más technikai testületekben.

               (3)A Chicagói Egyezmény 54. cikkének l) pontja értelmében az ICAO Tanácsa nemzetközi szabványokat és ajánlott eljárásokat fogadhat el.

               (4)Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 2017. december 21-én elfogadott 2396 (2017) sz. határozata arra kötelezi az ENSZ-tagállamokat, hogy az ICAO-szabványok és ajánlott eljárások támogatása érdekében fejlesszék az utasnyilvántartási adatállomány (PNR) gyűjtésére, feldolgozására és elemzésére való képességüket, továbbá biztosítsák, hogy a PNR-adatokat megosszák az összes illetékes nemzeti hatóságokkal, az emberi jogok és az alapvető szabadságok teljes mértékű tiszteletben tartása mellett a terrorista bűncselekmények és az azzal kapcsolatos utazások megelőzése, felfedése és nyomozása céljából
                  12
               .

               (5)A 2396 (2017) sz. határozat sürgeti továbbá, hogy az ICAO működjön együtt az ENSZ tagállamaival a PNR-adatok gyűjtésére, felhasználására, feldolgozására és védelmére vonatkozó szabványok kidolgozása érdekében.

               (6)Az utasnyilvántartási adatállományra vonatkozó szabványok és ajánlott eljárások a Chicagói Egyezmény 9. függeléke („Egyszerűsítések”) 9. fejezetének A. és D. részében találhatók. Ezeket további iránymutatások egészítik ki, nevezetesen az ICAO 9944. sz. dokumentuma, amely az utasnyilvántartási adatállományról (PNR) szóló iránymutatást tartalmazza.

               (7)2019 márciusában az ICAO Légiközlekedési Bizottsága (ATC) az ICAO egyszerűsítési munkabizottságában részt vevő tagállamok szakértőiből álló munkacsoportot hozott létre abból a célból, hogy a 2396 (2017) sz. határozattal összhangban megvizsgálja a PNR-adatok gyűjtésére, felhasználására, feldolgozására és védelmére vonatkozó, az új nemzetközi szabványokra és ajánlott eljárásokra vonatkozó javaslatokat. Az Unió számos tagállama képviselteti magát a munkacsoportban. A Bizottság megfigyelőként vesz részt a munkacsoportban. A munkacsoport várhatóan 2019 októberében nyújtja be végleges jelentését az ICAO Légiközlekedési Bizottságának.

               (8)Az ICAO Közgyűlésének 40. ülésszakára 2019. szeptember 24. és október 4. között kerül sor. A Közgyűlés meghatározza az ICAO következő évekre vonatkozó politikai irányvonalát, beleértve esetlegesen a PNR-adatokra vonatkozó új szabványok és ajánlott eljárások elfogadását.

               (9)A Tanács 2019. július 18-án az ICAO Közgyűlésének benyújtandó tájékoztató dokumentumot hagyott jóvá az utasnyilvántartási adatállomány (PNR) gyűjtésére, felhasználására, feldolgozására és védelmére vonatkozó szabványokról és elvekről. Ezt a tájékoztató dokumentumot konzultáció céljából benyújtották az Európai Polgári Repülési Konferenciának (ECAC).

               (10)A dokumentum meghatározza az Unió azon alapelvekre vonatkozó álláspontját, amelyek betartása elősegítené a PNR-adatoknak a terrorizmus és a súlyos bűncselekmények elleni küzdelem céljából történő feldolgozása során a magánélethez és az adatvédelemhez való alapvető jogokra vonatkozó alkotmányos és szabályozási követelmények tiszteletben tartását. A Bizottság felkéri az ICAO-t, hogy ezen elveket építse be a PNR-re vonatkozó bármely jövőbeni szabványba, valamint a PNR-ről szóló (átdolgozott) ICAO-iránymutatásba (9944. sz. dokumentum).

               (11)Az Unió közös szabályokat fogadott el a PNR-adatokra vonatkozóan, nevezetesen az (EU) 2016/681 irányelvet
                  13
               , amelynek alkalmazási köre nagymértékben átfedi a tervezett szabványok és ajánlott eljárások által lefedett területet. A PNR-adatoknak a légi fuvarozók által a terrorista bűncselekmények és súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása és a vádeljárás lefolytatása érdekében a tagállamok számára történő továbbításával összefüggésben az irányelv magában foglalja különösen a magánélet tiszteletben tartásához és a személyes adatok védelméhez való alapvető jogok védelmét szolgáló átfogó szabályrendszert.

               (12)Jelenleg két nemzetközi megállapodás van hatályban az EU és harmadik országok (nevezetesen Ausztrália
                  14
                és az Egyesült Államok
                  15
               ) között a PNR-adatok feldolgozásáról és továbbításáról. 2017. július 26-án az Európai Unió Bírósága véleményt fogadott el az EU és Kanada közötti, 2014. június 25-én aláírt tervezett megállapodásról
                  16
               .

               (13)Helyénvaló meghatározni az Unió által az ICAO Tanácsában és az előkészítő/technikai testületekben képviselendő álláspontot, mivel a PNR-adatok területét érintő jövőbeli szabványok és ajánlott eljárások és különösen az ICAO-tanács által elfogadott Chicagói Egyezmény 9. függeléke („Egyszerűsítések”) 9. fejezetének módosításai meghatározó módon befolyásolhatják az uniós jog, különösen az (EU) 2016/681 irányelv és a meglévő nemzetközi PNR-megállapodások tartalmát.

               (14)A mellékletben meghatározott uniós álláspont az adatvédelemre és a PNR-adatokra vonatkozó alkalmazandó uniós jogi kerettel, nevezetesen az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelettel
                  17
               , az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel
                  18
                és az (EU) 2016/681 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel, valamint a Szerződéssel és az Alapjogi Chartával összhangban került meghatározásra, az Európai Unió Bírósága vonatkozó ítélkezési gyakorlatának, különösen az 1/15 számú véleménynek megfelelően.

               (15)Az Unió álláspontját az ICAO Tanácsban tagsággal rendelkező uniós tagállamok közösen eljárva képviselik.

               (16)[Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban e tagállamok bejelentették, hogy részt kívánnak venni ennek a határozatnak az elfogadásában és alkalmazásában.]

                  VAGY

                  [Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban, az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, ezek a tagállamok nem vesznek részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.]

                  VAGY

                  [Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban, az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.]

                  Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban Írország (...-i levele útján) bejelentette, hogy részt kíván venni ennek a határozatnak az elfogadásában és alkalmazásában.]

                  VAGY

                  [Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban az Egyesült Királyság (...-i levele útján) bejelentette, hogy részt kíván venni ennek a határozatnak az elfogadásában és alkalmazásában.

                  Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében, az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, Írország nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.]

               (17)Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió által a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (a továbbiakban: ICAO) Tanácsában az utasnyilvántartási adatállományra vonatkozó szabványok és ajánlott eljárások elfogadása és különösen a Chicagói Egyezmény 9. függeléke („Egyszerűsítések”) 9. fejezetének felülvizsgálata tekintetében képviselendő álláspontot a melléklet határozza meg.

               2. cikk

               Az 1. cikkben említett álláspontot az Unió azon tagállamai képviselik együttesen eljárva, amelyek tagjai az ICAO Tanácsának.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        ICAO, 9944. sz. dokumentum: Iránymutatás az utasnyilvántartási adatokról (PNR), első kiadás – 2010.

                     (2)

                        Az ENSZ Biztonsági Tanács 2396 (2017) sz. határozata a külföldi terrorista harcosok visszatérésével kapcsolatban a nemzetközi békét és biztonságot fenyegető veszélyekről.

                     (3)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/681 irányelve (2016. április 27.) az utasnyilvántartási adatállománynak (PNR) a terrorista bűncselekmények és súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása és a vádeljárás lefolytatása érdekében történő felhasználásáról (HL L 119., 2016.5.4., 132. o.).

                     (4)

                        A PNR-irányelv végrehajtásának állásáról lásd a hatékony és valódi biztonsági unió megvalósításáról szóló tizenkilencedik eredményjelentést (COM (2019) 353 final, 2019. július 24.).

                     (5)

                        A Bizottság (EU) 2017/759 végrehajtási határozata (2017. április 28.) a PNR-adatok utasadat-információs egység részére történő továbbítása során a légi fuvarozók által használandó közös protokollokról és adatformátumokról (HL L 113., 2017.4.29., 48. o.).

                     (6)

                        HL L 186., 2012.7.14., 4. o.

                     (7)

                        HL L 215., 2012.8.11., 5. o.

                     (8)

                        A Bíróság 1/15 sz. véleménye (nagytanács), 2017. július 26., ECLI:EU:C:2017:592.

                     (9)

                        E rendelkezés szerint „a Bizottság 2020. május 25-ig felülvizsgálatot végez ezen irányelv valamennyi eleme vonatkozásában”. Adott esetben a Bizottság módosításokat javasol ((4) bekezdés).

                     (10)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. pont.

                     (11)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (12)

                        S/RES/2396 (2017), 2017. december 21.

                     (13)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/681 irányelve (2016. április 27.) az utasnyilvántartási adatállománynak (PNR) a terrorista bűncselekmények és súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása és a vádeljárás lefolytatása érdekében történő felhasználásáról (HL L 119., 2016.5.4., 132. o.).

                     (14)

                        HL L 186., 2012.7.14., 4. o.

                     (15)

                        HL L 215., 2012.8.11., 5. o.

                     (16)

                        A Bíróság 1/15 sz. véleménye (nagytanács), 2017. július 26., ECLI:EU:C:2017:592.

                     (17)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

                     (18)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/680 irányelve (2016. április 27.) a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 89. o.).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.2.5.
            COM(2020) 42 final
            2020/0020(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának megfelelő bizottságaiban az ENSZ 10., 26., 28., 46., 48., 51., 55., 58., 59., 62., 79., 90., 106., 107., 110., 117., 121., 122., 128., 144., 148., 149., 150., 151. és 152. számú előírásának módosításaira irányuló javaslatok, a 3., 6. és 16. számú globális műszaki előírás módosításaira irányuló javaslatok, az R.E.5 összevont határozat módosításaira irányuló javaslat, valamint a 6. számú globális műszaki előírás módosítása kidolgozásának engedélyezésére és egy, az elektromos járművek teljesítményének meghatározására vonatkozó új globális műszaki előírás kidolgozásának engedélyezésére irányuló javaslat tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT TÁRGYA

               E javaslat tárgya az Unió által az ENSZ intézményi keretében működő állandó munkacsoportok egyikében, nevezetesen az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ EGB) által működtetett Járműelőírások Harmonizálása Világfórumon (29. munkacsoport) képviselendő – a meglévő (az 1958. évi felülvizsgált megállapodás alapján elfogadott) ENSZ-előírásokat vagy az ENSZ globális műszaki előírásait (a párhuzamos megállapodás szerinti ENSZ-GTR-eket) érintő változtatásoknak, valamint egy, az 1958. évi megállapodással összhangban hozott határozatnak az említett munkacsoport általi tervezett elfogadásával kapcsolatos – álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.Az 1958. és az 1998. évi megállapodás

               Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodása (1958. évi felülvizsgált megállapodás) továbbá a kerekes járművekről, valamint a kerekes járművekre felszerelhető és/vagy azokon használható berendezésekről és felszerelésekről szóló globális műszaki előírások kidolgozására irányuló megállapodás (párhuzamos megállapodás) olyan harmonizált követelmények kidolgozására irányul, amelyek célja, hogy felszámolják az ENSZ EGB szerződő felei közötti gépjármű-kereskedelem technikai akadályait, valamint biztosítsák, hogy az ilyen járművek nagy fokú biztonságot nyújtsanak, és óvják a környezetet. A megállapodások az EU vonatkozásában 1998. március 24-én, illetve 2000. február 15-én léptek hatályba. Mindkét megállapodást az ENSZ EGB keretében működő Járműelőírások Harmonizálása Világfórum (29. munkacsoport) kezeli.

               Az Európai Unió e megállapodások részes fele
                  1
               .

               2.2. Az ENSZ EGB keretében működő Járműelőírások Harmonizálása Világfórum (29. munkacsoport)

               A 29. munkacsoport egyedülálló keretet kínál a gépjárművekkel kapcsolatos előírások globális összehangolásához. A 29. munkacsoport az ENSZ intézményi keretében működő állandó munkacsoport, amelynek külön megbízatása és eljárási szabályzata van. Globális fórumként működik, ahol az érdekeltek megvitathatják a gépjárművekre vonatkozó előírásokat, valamint az 1958. évi felülvizsgált megállapodás és a párhuzamos megállapodás végrehajtását. Az ENSZ bármely tagállama, illetve az ENSZ tagállamai által létrehozott bármely regionális gazdasági integrációs szervezet teljeskörűen részt vehet a 29. munkacsoport tevékenységében és a 29. munkacsoport által kezelt, gépjárművekről szóló megállapodások szerződő felévé válhat.

               A 29. munkacsoport minden naptári évben háromszor – márciusban, júniusban és novemberben – tart ülést. Minden ülésen új ENSZ-előírásokat, új ENSZ globális műszaki előírásokat (a továbbiakban: GTR-ek), az 1958. évi felülvizsgált megállapodás alapján elfogadott hatályos ENSZ-előírásokban eszközölt változtatásokat vagy a párhuzamos megállapodás alapján elfogadott hatályos ENSZ-GTR-ekben és határozatokban eszközölt változtatásokat fogadnak el a műszaki fejlődéshez igazodóan. A 29. munkacsoport ülései előtt ezeket a módosításokat a 29. munkacsoport szakosodott kisegítő testületei szakmai szempontból megvitatják.

               Ezt követően a 29. munkacsoport szavaz az elfogadandó előírásokról (az elfogadásra a jelenlévő és az 1958. évi felülvizsgált megállapodás szerinti javaslatokra szavazó részes felek minősített többségével, illetve a jelenlévő és a párhuzamos megállapodás szerinti javaslatokra szavazó részes felek egyhangú szavazatával kerülhet sor).

               Az Unió által az új előírásokkal és GTR-ekkel, azok módosításaival, kiegészítéseivel és helyesbítéseivel kapcsolatban képviselendő álláspontot a 29. munkacsoport egyes ülései előtt az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével összhangban hozott tanácsi határozat rögzíti.

               2.3. A 29. munkacsoport tervezett jogi aktusa

               A 2020. március 10 és 12. közötti 180. ülésén a 29. munkacsoport elfogadhatja a 10., 26., 28., 46., 48., 51., 55., 58., 59., 62., 79., 90., 106., 107., 110., 117., 121., 122., 128., 144., 148., 149., 150., 151. és 152. számú ENSZ-előírás módosítására irányuló javaslatokat, a 3., 6. és 16. számú GTR módosítására irányuló javaslatokat, valamint a R.E.5. számú összevont határozat módosítására irányuló javaslatot, továbbá a 6. számú GTR módosítása kidolgozásának engedélyezésére és az elektromos járművek teljesítményének meghatározására vonatkozó új GTR kidolgozásának engedélyezésére irányuló javaslatokat

               .

               3. AZ UNIÓ ÁLTAL KÉPVISELENDŐ ÁLLÁSPONT

               A 29. munkacsoport működése elősegíti a járművekre vonatkozó szabványok nemzetközi összehangolását. Az 1958. évi megállapodás kulcsszerepet játszik e célkitűzés elérésében, mivel az uniós gyártók annak tudatában alkalmazhatnak egy sor közös típusjóváhagyási előírást, hogy a szerződő felek a nemzeti jogszabályaiknak megfelelőként fogják elismerni a gyártók termékeit. Ez a rendszer tette lehetővé például, hogy a gépjárművek általános biztonságáról szóló 661/2009/EK rendelet több mint 50 uniós irányelvet hatályon kívül helyezzen, és azok helyébe az 1958. évi megállapodás keretében elfogadott vonatkozó előírásokat léptesse.

               A 2007/46/EK irányelv is hasonló megközelítést alkalmazott, és a tagállamok jóváhagyási rendszereit egy uniós jóváhagyási eljárással váltotta fel, és olyan harmonizált keretrendszert hozott létre, amely adminisztratív rendelkezéseket és általános műszaki előírásokat tartalmaz valamennyi új járműre, valamint azok rendszereire, alkatrészeire és önálló műszaki egységeire vonatkozóan. Az említett irányelv vagy típusjóváhagyási követelmény formájában, vagy az uniós jogszabályok alternatívájaként beépítette az ENSZ előírásait az EU típusjóváhagyási rendszerébe. Az irányelv elfogadása óta egyre több ENSZ-előírás épült be az uniós jogszabályokba az EU-típusjóváhagyás keretében.

               Miután a 29. munkacsoport elfogadta az ENSZ-előírások módosításait, illetve új előírásokat fogadott el, és miután az ENSZ EGB ügyvezető titkára értesítette a részes feleket ezekről a jogi aktusokról, hat hónappal később – amennyiben a részes felek blokkoló kisebbséget alkotva nem emelnek kifogást ellenük – a jogi aktusok hatályba léphetnek, és át lehet ültetni őket a részes felek nemzeti jogrendjébe. Az Európai Unióban az átültetés azt követően válik befejezetté, hogy a jogi aktusokat kihirdették az EU Hivatalos Lapjában.

               Ezért meg kell határozni az Unió által képviselendő álláspontot:

               –az ENSZ 10., 26., 28., 46., 48., 51., 55., 58., 59., 62., 79., 90., 106., 107., 110., 117., 121., 122., 128., 144., 148., 149., 150., 151. és 152. számú előírásának módosítására irányuló javaslatokról,

               –a 3., 6. és 16. számú GTR módosításaira irányuló javaslatokról;

               –az R.E.5 összevont határozat módosítására irányuló javaslatról, valamint

               –a 6. számú GTR módosítása kidolgozásának engedélyezésére és az elektromos járművek teljesítményének meghatározására vonatkozó új GTR kidolgozásának engedélyezésére irányuló javaslatról,

               melyekről a 29. számú munkacsoport a 2020. március 10. és 12. között tartandó ülésén fog szavazni.

               Az Európai Uniónak indokolt támogatnia a fent említett jogi aktusokat, mert azok teljes mértékben összhangban vannak az Unió belső piaci politikájával a gépjárműipart illetően, és összeegyeztethetők az Unió közlekedés-, éghajlat- és energiapolitikájával. Ezek a jogi aktusok nagyon kedvező hatással vannak az uniós gépjárműipar versenyképességére és az EU nemzetközi kereskedelmére. A szóban forgó jogi aktusok megszavazása elősegíti a technológiai fejlődést, előnyöket kínál a méretgazdaságosság tekintetében, megakadályozza a belső piac széttagolódását, és egységes környezetvédelmi és biztonsági normákat biztosít az Unió egész területén.

               E javaslat esetében nincs szükség külső szakértői véleményre. A javaslatot ugyanakkor a „Műszaki Bizottság – Gépjárművek” elnevezésű bizottság megvizsgálja.

               4.JOGALAP

               4.1.
                     Eljárási jogalap

               4.1.1.
                     Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  2
               .

               4.1.2.
                     A jelen esetre történő alkalmazás

               A 29. munkacsoport az a testület, amelyben az ENSZ EGB részes felei megvitatják az 1958. évi felülvizsgált megállapodás és a párhuzamos megállapodás végrehajtását.

               A 29. munkacsoport által elfogadandó jogi aktusok joghatással bíró jogi aktusok.

               A tervezett jogi aktusban foglalt ENSZ-előírások kötelező érvényűek lesznek az Unióra nézve, és meghatározó módon befolyásolják az uniós szabályozás tartalmát a járművek típusjóváhagyása területén. A 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
                  3
                a tagállamok jóváhagyási rendszereit egy uniós jóváhagyási eljárással váltotta fel, és olyan harmonizált keretrendszert hozott létre, amely adminisztratív rendelkezéseket és általános műszaki követelményeket foglal magában valamennyi új járműre, valamint azok rendszereire, alkatrészeire és önálló műszaki egységeire vonatkozóan. Az említett irányelv vagy típusjóváhagyási követelmény formájában, vagy az uniós jogszabályok alternatívájaként beépítette az 1958. évi felülvizsgált megállapodás alapján elfogadott előírásokat (a továbbiakban: az ENSZ-előírások) az EU típusjóváhagyási rendszerébe. A 2007/46/EK irányelv elfogadása óta egyre több ENSZ-előírás épül be az uniós jogszabályokba.

               A tervezett jogi aktusok nem egészítik ki és nem módosítják a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.
                     Anyagi jogalap

               4.2.1.
                     Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2. A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a jogszabályok közelítését szolgálja. Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 114. cikke.

               4.3.
                     Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 114. cikke, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2020/0020 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának megfelelő bizottságaiban az ENSZ 10., 26., 28., 46., 48., 51., 55., 58., 59., 62., 79., 90., 106., 107., 110., 117., 121., 122., 128., 144., 148., 149., 150., 151. és 152. számú előírásának módosításaira irányuló javaslatok, a 3., 6. és 16. számú globális műszaki előírás módosításaira irányuló javaslatok, az R.E.5 összevont határozat módosításaira irányuló javaslat, valamint a 6. számú globális műszaki előírás módosítása kidolgozásának engedélyezésére és egy, az elektromos járművek teljesítményének meghatározására vonatkozó új globális műszaki előírás kidolgozásának engedélyezésére irányuló javaslat tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A 97/836/EK tanácsi határozattal
                  4
                az Unió csatlakozott az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodásához (a továbbiakban: az 1958. évi felülvizsgált megállapodás). Az 1958. évi felülvizsgált megállapodás 1998. március 24-én lépett hatályba.

               (2)A 2000/125/EK tanácsi határozattal
                  5
                az Unió csatlakozott a kerekes járművekről, valamint a kerekes járművekre felszerelhető és/vagy azokon használható berendezésekre és felszerelésekre vonatkozó globális műszaki előírások kidolgozásáról szóló megállapodáshoz (a továbbiakban: párhuzamos megállapodás). A párhuzamos megállapodás 2000. február 15-én lépett hatályba.

               (3)Az 1958. évi felülvizsgált megállapodás 1. cikkével és a párhuzamos megállapodás 6. cikkével összhangban az ENSZ EGB keretében működő Járműelőírások Harmonizálása Világfórum (29. munkacsoport) elfogadhatja a 10., 26., 28., 46., 48., 51., 55., 58., 59., 62., 79., 90., 106., 107., 110., 117., 121., 122., 128., 144., 148., 149., 150., 151. és 152. számú ENSZ-előírás módosítására irányuló javaslatokat, a 3., 6. és 16. számú globális műszaki előírás (a továbbiakban: GTR) módosítására irányuló javaslatokat, az R.E.5. számú összevont határozat módosítására irányuló javaslatot, valamint a 6. számú GTR módosítása kidolgozásának engedélyezésére és egy, az elektromos járművek teljesítményének meghatározására vonatkozó új GTR kidolgozásának engedélyezésére irányuló javaslatot.

               (4)A 29. munkacsoport a Világfórum 2020.március 10. és 12. között tartandó 180. ülésén fogja a tervek szerint elfogadni a fent említett jogi aktusokat a kerekes járművek és az azokra felszerelhető, illetve az azokon használható berendezések és tartozékok jóváhagyására vonatkozó adminisztratív rendelkezésekkel és egységes műszaki előírásokkal, valamint az említett járművekre, berendezésekre és tartozékokra alkalmazandó GTR-ekkel kapcsolatban.

               (5)Helyénvaló meghatározni az Unió által a 29. munkacsoportban az ENSZ-előírásokra irányuló javaslatok elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontot, mivel az ENSZ-előírások kötelező érvényűek lesznek az Unióra nézve, és meghatározó módon befolyásolhatják majd az uniós jog tartalmát a jármű-típusjóváhagyás területén.

               (6)A 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
                  6
                a tagállamok jóváhagyási rendszereit egy uniós jóváhagyási eljárással váltotta fel, és olyan harmonizált keretrendszert hozott létre, amely adminisztratív rendelkezéseket és általános műszaki követelményeket foglal magában valamennyi új járműre, valamint azok rendszereire, alkatrészeire és önálló műszaki egységeire vonatkozóan. Az említett irányelv vagy típusjóváhagyási követelmény formájában, vagy az uniós jogszabályok alternatívájaként beépítette az 1958. évi felülvizsgált megállapodás alapján elfogadott előírásokat (a továbbiakban: az ENSZ-előírások) az EU típusjóváhagyási rendszerébe. A 2007/46/EK irányelv elfogadása óta egyre több ENSZ-előírás épült be az uniós jogszabályokba.

               (7)A tapasztalatok és a műszaki fejlődés fényében az ENSZ 10., 26., 28., 46., 48., 51., 55., 58., 59., 62., 79., 90., 106., 107., 110., 117., 121., 122., 128., 144., 148., 149., 150., 151. és 152. számú előírása által érintett egyes elemekkel vagy tulajdonságokkal kapcsolatos követelményeket módosítani kell vagy ki kell egészíteni. Ezenkívül módosítani kell az ENSZ 3., 6. és 16. számú GTR bizonyos rendelkezéseit. Végezetül el kell fogadni az R.E.5 számú összevont határozat módosításait és a 6. számú GTR módosítása kidolgozásának engedélyezésére és az elektromos járművek teljesítményének meghatározására vonatkozó új GTR kidolgozásának engedélyezésére irányuló javaslatot.

               (8)A 29. munkacsoport ECE/TRANS/WP.29/2020/25 számú munkadokumentuma a 144. számú ENSZ-előírás 2. kiegészítéséről (baleseti segélyhívó rendszerek) kiegészítésére irányuló javaslatra vonatkozik, amely egyelőre nem bocsátható szavazásra a 29. munkacsoportban.

               (9)A 29. munkacsoport ECE/TRANS/WP.29/2020/2 számú munkadokumentuma a 9. számú ENSZ-előírás (háromkerekű járművek zajkibocsátása) 08-as módosítássorozatának 1. kiegészítésére irányuló javaslatra vonatkozik. Mivel az EU nem alkalmazza a 9. számú ENSZ-előírás egységes rendelkezéseit, nincs szükség uniós álláspont kialakítására az ECE/TRANS/WP.29/2020/2 számú munkadokumentumban foglalt javaslattal kapcsolatban.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A 29. munkacsoport 2020. március 10. és 12. között tartandó 180. ülésszakán az Unió nevében képviselendő álláspont az, hogy az e határozat mellékletében felsorolt javaslatok mellett kell szavazni.

               2. cikk

               A 29. munkacsoport 2020. március 10. és 12. között tartandó 180. ülésszakán az Unió nevében képviselendő álláspont az, hogy a 144. számú ENSZ-előírás 2. kiegészítésére (baleseti segélyhívó rendszerek, ECE/TRANS/WP.29/2020/25 számú munkadokumentum) irányuló javaslat ellen kell szavazni.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     az elnök

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács 97/836/EK határozata (1997. november 27.) az Európai Közösségnek az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodásához (1958. évi felülvizsgált megállapodás) való csatlakozásáról (HL L 346., 1997.12.17., 78. o.).A Tanács 2000/125/EK határozata (2000. január 31.) a kerekes járművekről, valamint a kerekes járművekre felszerelhető és/vagy azokon használható berendezésekről és felszerelésekről szóló globális műszaki előírások kidolgozására irányuló megállapodás megkötéséről (párhuzamos megállapodás) (HL L 35., 2000.2.10., 12. o.).

                     (2)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (3)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2007/46/EK irányelve (2007. szeptember 5.) a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról („keretirányelv”) (HL L 263., 2007.10.9., 1. o.).

                     (4)

                        A Tanács 97/836/EK határozata (1997. november 27.) az Európai Közösségnek az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodásához (1958. évi felülvizsgált megállapodás) való csatlakozásáról (HL L 346., 1997.12.17., 78. o.).

                     (5)

                        A Tanács 2000/125/EK határozata (2000. január 31.) a kerekes járművekről, valamint a kerekes járművekre felszerelhető és/vagy azokon használható berendezésekről és felszerelésekről szóló globális műszaki előírások kidolgozására irányuló megállapodás megkötéséről (párhuzamos megállapodás) (HL L 35., 2000.2.10., 12. o.).

                     (6)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2007/46/EK irányelve (2007. szeptember 5.) a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról („keretirányelv”) (HL L 263., 2007.10.9., 1. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.2.5.
            COM(2020) 42 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának megfelelő bizottságaiban az ENSZ 10., 26., 28., 46., 48., 51., 55., 58., 59., 62., 79., 90., 106., 107., 110., 117., 121., 122., 128., 144., 148., 149., 150., 151. és 152. számú előírásának módosításaira irányuló javaslatok, a 3., 6. és 16. számú globális műszaki előírás módosításaira irányuló javaslatok, az R.E.5 összevont határozat módosításaira irányuló javaslat, valamint a 6. számú globális műszaki előírás módosítása kidolgozásának engedélyezésére és egy, az elektromos járművek teljesítményének meghatározására vonatkozó új globális műszaki előírás kidolgozásának engedélyezésére irányuló javaslat tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

                        Előírás száma

                        Napirendi pont címe

                        A dokumentum hivatkozási száma
                           1

                        10.

                        Javaslat a 10. számú előírás 06. módosítássorozatának 1. kiegészítésére (elektromágneses összeférhetőség)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/30

                        26.

                        Javaslat a 26. számú ENSZ-előírás 04. módosítássorozatára
                           (személygépkocsik kiálló részei)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/26

                        26.

                        Javaslat a 26. számú ENSZ-előírás 03. módosítássorozatának 4. kiegészítésére
                           (személygépkocsik kiálló részei)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/15

                        28.

                        Javaslat a 28. számú előírás eredeti módosítássorozatának 6. kiegészítésére (hangjelző készülékek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/3

                        46.

                        Javaslat a 46. számú ENSZ-előírás 04. módosítássorozatának 7. kiegészítésére
                           (közvetett látást biztosító eszközök)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/16

                        46.

                        Javaslat a 46. számú ENSZ-előírás 04. módosítássorozatának 8. kiegészítésére
                           (közvetett látást biztosító eszközök)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/17

                        48.

                        Javaslat a 48. számú ENSZ-előírás új, 07. módosítássorozatára (világító- és fényjelző berendezések beépítése)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/36, WP.29-180-07

                        51.

                        Javaslat az 51. számú ENSZ-előírás 03. módosítássorozatának 6. kiegészítésére
                           (M és N kategóriájú járművek zajszintje)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/4

                        55.

                        Javaslat az 55. számú ENSZ-előírás 02. módosítássorozatára
                           (Mechanikus kapcsolószerkezetek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/27

                        58.

                        Javaslat az 58. számú ENSZ-előírás 03. módosítássorozatának 1. kiegészítésére
                           (hátsó aláfutásgátlók)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/19

                        59.

                        Javaslat az 59. számú ENSZ-előírás új, 03. módosítássorozatára
                           (csere-hangtompítórendszerek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/7

                        62.

                        Javaslat a 62. számú ENSZ-előírás 01. módosítássorozatára
                           (lopásgátlók segédmotoros kerékpárok / motorkerékpárok részére)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/28

                        79.

                        Javaslat a 79. számú ENSZ-előírás 03. módosítássorozatának 2. kiegészítésére
                           (kormányberendezés)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/11

                        90.

                        Javaslat a 90. számú ENSZ-előírás 02. módosítássorozatának 5. kiegészítésére (csere-fékegységek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/8

                        106.

                        Javaslat a 106. számú ENSZ-előírás eredeti módosítássorozatának 18. kiegészítésére
                           (mezőgazdasági járművek gumiabroncsai)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/5

                        107.

                        Javaslat a 107. számú ENSZ-előírás 06. módosítássorozatának 9. kiegészítésére
                           (M2 és M3 kategóriájú járművek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/12

                        107.

                        Javaslat a 107. számú ENSZ-előírás 07. módosítássorozatának 4. kiegészítésére
                           (M2 és M3 kategóriájú járművek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/13

                        107.

                        Javaslat a 107. számú ENSZ-előírás 08. módosítássorozatának 3. kiegészítésére
                           (M2 és M3 kategóriájú járművek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/14

                        110.

                        Javaslat a 110. számú ENSZ-előírás 04. módosítássorozatának 1. kiegészítésére
                           (CNG- és LNG-üzemű járművek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/20

                        110.

                        Javaslat a 110. számú ENSZ-előírás 04. módosítássorozatának 2. kiegészítésére
                           (CNG- és LNG-üzemű járművek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/21

                        117.

                        Javaslat a 117. számú ENSZ-előírás 02. módosítássorozatának 11. kiegészítésére (gumiabroncsok gördülési ellenállása, gördülési zaja és nedves tapadása)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/6

                        121.

                        Javaslat a 121. számú ENSZ-előírás 01. módosítássorozatának 4. kiegészítésére (kezelőszervek, visszajelző lámpák és kijelzők jelölése)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/22

                        122.

                        Javaslat a 122. számú ENSZ-előírás 6. kiegészítésére (fűtési rendszerek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/23

                        128.

                        Javaslat a 128. számú ENSZ-előírás eredeti változatának 10. kiegészítésére

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/31

                        144.

                        Javaslat a 144. számú ENSZ-előírás 1. kiegészítésére (baleseti segélyhívó rendszerek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/24

                        144.

                        Javaslat az 144. számú ENSZ-előírás 01. módosítássorozatára
                           (baleseti segélyhívó rendszerek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/29

                        148.

                        Javaslat a 148. számú ENSZ-előírás eredeti sorozatának 2. kiegészítésére (világító- és fényjelző berendezések, LSD)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/32

                        149.

                        Javaslat a 149. számú ENSZ-előírás eredeti sorozatának 2. kiegészítésére (útmegvilágítási eszközök)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/33

                        150.

                        Javaslat a 150. számú ENSZ-előírás eredeti sorozatának 2. kiegészítésére (fényvisszaverő eszközök, RRD)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/34

                        151.

                        Javaslat a 151. számú ENSZ-előírás 1. kiegészítésére (holttérfigyelő rendszerek, BISIS)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/18, WP.29-180-05

                        152.

                        Javaslat a 152. számú ENSZ-előírás 1. kiegészítésére (M1 és N1 kategóriájú járművek fejlett vészfékező rendszerei, AEBS)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/9

                        152.

                        Javaslat a 152. számú ENSZ-előírás 01. módosítássorozatára (M1 és N1 kategóriájú járművek fejlett vészfékező rendszerei, AEBS)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/10

                        Globális műszaki előírás (GTR) száma

                        Napirendi pont címe

                        A dokumentum hivatkozási száma

                        3.

                        Javaslat a 3. számú ENSZ-GTR 4. módosítására (motorkerékpárok fékei)

                        Javaslat a 3. számú ENSZ-GTR 4. módosítására vonatkozó műszaki jelentésre (motorkerékpárok fékei)

                        A 3. számú ENSZ-GTR-hez kapcsolódó módosítások kidolgozásának engedélyezése

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/47

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/48

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/47

                        6.

                        Javaslat a 6. számú ENSZ-GTR 2. módosítására
                           (biztonsági üveg)

                        Javaslat a 6. számú ENSZ-GTR 2. módosítására vonatkozó műszaki jelentésre (biztonsági üveg)

                        A 6. számú ENSZ-GTR-hez kapcsolódó módosítások kidolgozásának engedélyezése

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/43

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/44

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/52

                        6.

                        Javaslat a 6. számú ENSZ-GTR 3. módosítására
                           (biztonsági üveg)

                        Javaslat a 6. számú ENSZ-GTR 3. módosítására vonatkozó műszaki jelentésre (biztonsági üveg)

                        A 6. számú ENSZ-GTR-hez kapcsolódó módosítás kidolgozásának engedélyezése

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/45

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/46

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/52

                        16.

                        Javaslat a 16. számú ENSZ-GTR 2. módosítására (gumiabroncsok)

                        Javaslat a 16. számú ENSZ-GTR 2. módosítására vonatkozó műszaki jelentésre (gumiabroncsok)

                        A 16. számú ENSZ-GTR-hez kapcsolódó módosítások kidolgozásának engedélyezése

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/41

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/42

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/48/Rev.1

                        Határozat száma

                        Napirendi pont címe

                        A dokumentum hivatkozási száma

                        R.E.5

                        Javaslat a fényforrás-kategóriákra vonatkozó egységes előírásokra vonatkozó összevont határozat (R.E.5) 5. módosítására

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/37

                        Egyéb

                        Napirendi pont címe

                        A dokumentum hivatkozási száma

                        A 6. számú ENSZ-GTR-hez kapcsolódó módosítás kidolgozásának engedélyezése

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/55

                        Az elektromos járművek teljesítményének meghatározására vonatkozó új ENSZ-GTR kidolgozására vonatkozó felülvizsgált engedély

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/53/Rev.1

                     (1)

                        Az alábbi táblázatban említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:
                  http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/gen2020.html