               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.7.10.
            COM(2019) 284 final
            2019/0138(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a Nyugat-közép-atlanti Halászati Bizottságban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által a Nyugat-közép-atlanti Halászati Bizottságban (WECAFC) az élő tengeri erőforrások védelmére és kezelésére irányuló, nem kötelező erejű határozatok és ajánlások elfogadásával kapcsolatban a szervezet 2019 és 2023 között tartandó ülésein képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.A Nyugat-közép-atlanti Halászati Bizottságot létrehozó FAO-határozat

               A WECAFC-t az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) Tanácsának 4/61. számú határozata hozta létre 1973-ban, a FAO alapokmánya VI. cikkének (1) bekezdése alapján. A WECAFC célja, hogy a FAO felelősségteljes halászatra vonatkozó magatartási kódexével összhangban illetékességi területén előmozdítsa az élő tengeri erőforrások hatékony védelmét, kezelését és fejlesztését, valamint hogy megoldja a tagjai által a halászati gazdálkodás és fejlesztés területén tapasztalt közös problémákat.

               Az Európai Unió a WECAFC
                  1
                tagja, csakúgy mint az Egyesült Királyság, Franciaország, Hollandia és Spanyolország.

               2.2.A Nyugat-közép-atlanti Halászati Bizottság

               A WECAFC a FAO alapokmánya VI. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott tanácsadó és regionális halászati szerv. A WECAFC titkárságát a FAO kezeli és finanszírozza. Fő feladatai közé tartozik az irányítás és az illetékességi területén található élő tengeri erőforrások védelmével és kezelésével kapcsolatos tevékenységek előmozdítása, koordinálása és elősegítése. A WECAFC ezenkívül tanácsot ad tagjainak és az érintett halászati szervezeteknek a halászati gazdálkodás, a nyomon követés, az ellenőrzés és a felügyelet témakörében. Emellett adott esetben segítséget nyújthat tagjainak a vonatkozó nemzetközi halászati jogi eszközök végrehajtásában és – kérésre – a tagországok nemzeti joghatósága alá tartozó, a határokon átnyúló és a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló állományok védelmében, kezelésében és fejlesztésében
                  2
               .

               Tagként az Unió részvételi és szavazati joggal rendelkezik a szervezetben. A WECAFC arra törekszik, hogy határozatait konszenzussal hozza meg. Más esetekben határozatait a leadott szavazatok többségével hozza, kivéve ha az eljárási szabályzat másként rendelkezik.

               2.3.A Nyugat-közép-atlanti Halászati Bizottság által elfogadott határozatok

               Módosított alapszabálya 6. cikkének h) pontja értelmében a WECAFC tanácsot ad az állománygazdálkodási intézkedésekkel (ajánlások és határozatok) kapcsolatban a tagországok kormányai és az illetékes halászati szervezetek számára. Tanácsadói státuszából adódóan a WECAFC határozatai nem kötelező erejűek a WECAFC tagjaira nézve.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               A regionális halászati gazdálkodási szervezetekre alkalmazandó eljárásoknak megfelelően az Unió által a regionális halászati szervek (például a WECAFC) éves ülésein képviselendő álláspontot kétszintű megközelítés alkalmazásával kell meghatározni. Az uniós álláspont alapelveit és irányvonalait több évre szólóan rögzíti egy tanácsi határozat. Ezt az álláspontot az egyes éves ülésekre a tanácsi munkacsoportban megvitatandó informális bizottsági dokumentumok révén aktualizálják.

               E határozatjavaslat:

               általános elveket és iránymutatásokat tartalmaz, de a WECAFC sajátos jellemzőit is a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi;

               ·a tagállamok által kifejezett kérésnek megfelelően egységes eljárást állapít meg az uniós álláspont évenkénti meghatározására vonatkozóan;

               ·tükrözi az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben
                  3
                meghatározott új közös halászati politika alapelveit és irányvonalait, figyelembe véve a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményben
                  4
                megfogalmazott célkitűzéseket is;

               ·figyelembe veszi az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményét
                  5
                és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetéseket
                  6
               ; és

               ·figyelembe veszi „A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közleményt
                  7
               .

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  8
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A WECAFC a FAO alapokmánya VI. cikkének (1) bekezdése alapján, az 1973. évi 4/61. számú FAO-határozattal létrehozott tanácsadó és regionális halászati szerv. Noha a WECAFC döntései (ajánlások és határozatok) nem kötelezőek a tagjaira nézve, a WECAFC által elfogadandó jogi aktusok olyan jogi aktusoknak minősülnek, amelyek meghatározó módon befolyásolhatják az uniós jogalkotó által elfogadott jogszabályok tartalmát.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja a Szerződés 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               A Szerződés 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, a Szerződés 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus fő célja és tartalma a halászattal kapcsolatos. Az 1380/2013/EU rendelet az a jogalap, amely meghatározza az ebben az álláspontban érvényesítendő elveket.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja a Szerződés 43. cikkének (2) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért a Szerződés 43. cikkének (2) bekezdése, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2019/0138 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által a Nyugat-közép-atlanti Halászati Bizottságban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (a továbbiakban: a Szerződés) és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió tagja a Nyugat-közép-atlanti Halászati Bizottságnak (WECAFC), amely az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) regionális halászati bizottsága, amelyet a FAO alapokmánya VI. cikkének (1) bekezdése alapján hoztak létre.

               (2)Az Európai Unió tagja a FAO-nak
                  9
               .

               (3)Módosított alapszabálya 6. cikkének h) pontja értelmében a WECAFC ajánlásokat és határozatokat fogadhat el. Tanácsadói státuszából adódóan a WECAFC döntései nem kötelező erejűek a WECAFC tagjaira nézve.

               (4)Ülésszakai alatt a WECAFC-nek ajánlásokat és határozatokat kell elfogadnia az élő tengeri erőforrások védelmére és kezelésére irányuló intézkedésekkel kapcsolatban.

               (5)Helyénvaló meghatározni az Unió által a WECAFC 2019–2023-as időszakban tartandó ülésszakain képviselendő álláspontot, mivel a WECAFC által elfogadandó jogi aktusok olyan jogi aktusoknak minősülnek, amelyek meghatározó módon befolyásolhatják az uniós jogalkotó által elfogadott jogszabályok tartalmát. Azon különféle regionális halászati gazdálkodási szervezetek esetében, amelyeknek az Unió szerződő fele, még az említett szervezetek 2024-es éves ülése előtt felül kell vizsgálni a legtöbb olyan tanácsi határozatot, amely meghatározza az említett szervezetekben képviselendő uniós álláspontot. Ezért az egyes regionális halászati gazdálkodási szervezetekben és a regionális halászati szervekben képviselendő uniós álláspontok jobb összehangolása és a felülvizsgálati folyamat észszerűsítése érdekében ezt a tanácsi határozatot legkésőbb a WECAFC 2024-ben tartandó éves ülése előtt felül kell vizsgálni.

               (6)Az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és a Bizottság által kibocsátott, a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleménye
                  10
                és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetések
                  11
                leszögezik, hogy a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hatékonyságának támogatása és fokozása, valamint – adott esetben – az említett szervezetek irányításának javítása és a kulcsfontosságú óceáni területek vonatkozásában folytatott együttműködésnek a regionális irányítási hiányosságok pótlása céljából történő megerősítése az e fórumok munkájában való uniós szerepvállalás központi elemét képezi.

               (7)Amint az „A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közleményben
                  12
                is szerepel, konkrét intézkedéseket kell hozni a műanyagok mennyiségének és a tengerszennyezésnek a csökkentésére, valamint a tengeren elveszített vagy szándékosan hátrahagyott halászeszközök számának mérséklésére.

               (8)Tekintettel a WECAFC illetékességi területén található halászati erőforrások folyamatosan változó természetére, valamint arra, hogy ezzel összefüggésben az uniós álláspont kialakításánál figyelembe kell venni az új fejleményeket – ideértve a WECAFC ülései előtt vagy alatt előterjesztett új tudományos és egyéb releváns információkat –, a 2019–2023-as időszakra vonatkozóan helyénvaló megállapítani az Unió álláspontjának évenkénti kialakítását szolgáló eljárást; ezen uniós álláspontoknak összhangban kell lenniük az uniós intézmények közötti jóhiszemű együttműködésnek a Szerződés 13. cikkének (2) bekezdésében meghatározott elvével,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Nyugat-közép-atlanti Halászati Bizottság (WECAFC) ülésszakain az Unió által képviselendő álláspontot az I. melléklet tartalmazza.

               2. cikk

               A WECAFC ülésszakain képviselendő uniós álláspont évenkénti meghatározását a II. melléklettel összhangban kell elvégezni.

               3. cikk

               Az I. mellékletben foglalt uniós álláspontot a Tanács legkésőbb a WECAFC bármely 2024-es éves ülésszaka előtt értékeli és – adott esetben – a Bizottság javaslata alapján felülvizsgálja.

               4. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács 1991. november 25-i határozata az Európai Gazdasági Közösségnek az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetéhez (FAO) való csatlakozásáról.

                     (2)

                        A FAO 2006. évi 1/131. számú határozata a WECAFC alapszabályának módosításáról, valamint az 1973. évi 4/61. számú és az 1978. évi 3/74. számú FAO-határozat felülvizsgálatáról.

                     (3)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

                     (4)

                        COM(2011) 424, 2011.7.13.

                     (5)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016.11.10.

                     (6)

                        7348/1/17 REV 1, 2017.3.24.

                     (7)

                        COM(2018) 28 final, 2018.1.16.

                     (8)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (9)

                        A Tanács 1991. november 25-i határozata az Európai Gazdasági Közösségnek az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetéhez (FAO) való csatlakozásáról.

                     (10)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016.11.10.

                     (11)

                        7348/1/17 REV 1, 2017.3.24.

                     (12)

                        COM(2018) 28 final, 2018.1.16.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.7.10.
            COM(2019) 284 final
            MELLÉKLETEK
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a Nyugat-közép-atlanti Halászati Bizottságban képviselendő álláspontról

               I. MELLÉKLET

               Az Unió által a Nyugat-közép-atlanti Halászati Bizottságban (WECAFC) képviselendő álláspont

               1.ELVEK

               A WECAFC keretében az Unió:

               a) azoknak a célkitűzéseknek és elveknek megfelelően jár el, amelyeket az Unió a közös halászati politika keretében követ, elsősorban az elővigyázatossági megközelítés és az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerinti, a maximális fenntartható hozamhoz kapcsolódó célkitűzések útján, a következők érdekében: a halászati gazdálkodás ökoszisztéma-alapú megközelítésének előmozdítása, a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerülése és csökkentése, a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolása, a halászat által a tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt hatások minimalizálása, valamint – a gazdaságilag életképes és versenyképes uniós halászat támogatása révén – a halászatból élők megfelelő életszínvonalának biztosítása és a fogyasztók érdekeinek figyelembevétele;

               b) elősegíti, hogy az érdekelt felek kellőképpen részt vegyenek a WECAFC által a saját felülvizsgált alapokmányával összhangban elfogadandó határozatok és ajánlások előkészítésében;

               c) gondoskodik arról, hogy a WECAFC által elfogadott határozatok és ajánlások összhangban legyenek a nemzetközi joggal, különösen az ENSZ 1982. évi Tengerjogi Egyezményével, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló 1995. évi ENSZ-megállapodással, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló 1993. évi megállapodással, a felelősségteljes halászatra vonatkozó 1995. évi magatartási kódexszel, valamint a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló 2009. évi FAO-megállapodással;

               d)olyan álláspontokat képvisel, amelyek összhangban állnak más regionális halászati gazdálkodási szervezetek és regionális halászati szervek adott területen már bevált módszereivel, valamint előmozdítja a regionális halászati gazdálkodási szervezetek és az érintett szervezetek, például a szubregionális halászati szervezetek és a regionális tengeri egyezmények közötti koordinációt, valamint adott esetben ezeknek – megbízatásuk keretein belül – a globális szervezetekkel folytatott együttműködését, ideértve a tonhaltól eltérő fajokkal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek közötti együttműködési mechanizmusok előmozdítását a tonhallal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek ún. kobei folyamatának mintájára;

               e) következetességre és szinergiára törekszik a harmadik országokkal fenntartott kétoldalú halászati kapcsolatok keretében követett politikájával, és biztosítja az összhangot az egyéb uniós politikákkal, elsősorban a külkapcsolatok, a foglalkoztatás, a környezetvédelem, a kereskedelem, a fejlesztés, a kutatás és az innováció területén;

               f)gondoskodik arról, hogy eleget tegyen nemzetközi kötelezettségvállalásainak;

               g) a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményről szóló, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel
                  1
                összhangban végzi tevékenységét;

               h) arra törekszik, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsen az uniós flotta számára a WECAFC illetékességi területén, az uniós jog szerint alkalmazandóakkal megegyező elvek és normák alapján, valamint törekszik ezen elvek és normák egységes végrehajtásának az előmozdítására;

               i) összhangban jár el az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményével
                  2
                és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetésekkel
                  3
               , továbbá előmozdítja a WECAFC hatékonyságának támogatását és fokozását, valamint – adott esetben – a szóban forgó szervezet irányításának és teljesítőképességének javítását szolgáló intézkedéseket, különösen azáltal, hogy támogatja a WECAFC teljes értékű regionális halászati gazdálkodási szervezetté válására irányuló reformot, ily módon hozzájárulva az óceánok minden szempontból fenntartható kezeléséhez.

               2.IRÁNYVONALAK

               Az Unió – adott esetben – törekszik annak támogatására, hogy a WECAFC elfogadja az alábbi intézkedéseket:

               a) a WECAFC illetékességi területének vonatkozásában a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló, az élő tengeri erőforrások védelmére és kezelésére irányuló határozatok és ajánlások;

               b) a WECAFC illetékességi területén a nyomonkövetésre, az ellenőrzésre és a felügyeletre vonatkozó határozatok és ajánlások, a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységek megelőzését, megakadályozását és felszámolását is beleértve;

               c) a halászati tevékenységek és akvakultúra tengeri biodiverzitásra, valamint tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt negatív hatásainak minimalizálását célzó határozatok és ajánlások, beleértve a tengerszennyezés csökkentésére és a műanyagok tengerbe ürítésének megakadályozására, illetve a már tengerbe került műanyagok tengeri biodiverzitásra és ökoszisztémákra gyakorolt hatásának csökkentésére irányuló intézkedéseket, a nyílt tengeren folytatott mélytengeri halászat kezelésére vonatkozó nemzetközi FAO-iránymutatásokkal összhangban a WECAFC illetékességi területén található veszélyeztetett tengeri ökoszisztémák védelmét szolgáló intézkedéseket, valamint a nem szándékos fogások, köztük különösen a veszélyeztetett tengeri fajok nem szándékos fogásainak lehető legnagyobb mértékű elkerülésére és csökkentésére, valamint a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolására irányuló intézkedéseket;

               d)a hátrahagyott, elveszített vagy más módon az óceánba juttatott halászeszközök hatását csökkentő és az ilyen eszközök azonosítását és begyűjtését megkönnyítő határozatok és ajánlások;

               e)a kizárólag cápauszonyok zsákmányolására irányuló halászat betiltására irányuló határozatok és ajánlások, valamint a kifogott cápák uszonyostul való kirakodásának előírása;

               f)adott esetben közös megközelítések kidolgozása más regionális halászati szervekkel és regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel, különösen azokkal, amelyek ugyanabban a térségben folytatnak halászati gazdálkodást;

               g)adott esetben és a vonatkozó alapító okmányok által megengedett keretek között a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) halászati munkaügyi egyezményének végrehajtását ösztönző ajánlások;

               h) kiegészítő technikai határozatok és ajánlások a WECAFC kisegítő testületeinek és munkacsoportjainak tanácsai alapján.

               II. MELLÉKLET

               A Nyugat-közép-atlanti Halászati Bizottság ülésszakain képviselendő uniós álláspont évenkénti meghatározása

               A WECAFC minden olyan ülésszaka előtt, ahol e szervnek az uniós jogalkotó által elfogadott szabályozás tartalmát meghatározó módon befolyásoló határozatokat kell elfogadnia, gondoskodni kell arról, hogy az Unió által képviselendő álláspont az I. mellékletben meghatározott alapelvek és irányvonalak tiszteletben tartása mellett figyelembe vegye a Bizottsághoz eljuttatott legújabb tudományos és egyéb releváns információkat.

               Ennek érdekében a Bizottság a WECAFC minden ülésszaka előtt kellő időben eljuttatja a Tanácshoz vagy annak előkészítő szerveihez az említett információk figyelembevételével javasolható uniós álláspont részletes írásos ismertetését, amelyet a Tanács megvitat, majd elfogadja az Unió által képviselendő álláspont részleteit.

               Amennyiben a WECAFC ülésszakán nem sikerül – akár már a helyszínen – megállapodásra jutni, akkor az új elemeket is figyelembe vevő uniós álláspont kialakítása érdekében a kérdést vissza kell utalni a Tanács vagy előkészítői szervei elé.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016.11.10.

                     (3)

                        7348/1/17 REV 1, 2017.3.24.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.7.10.
            COM(2019) 327 final
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottságban képviselendő álláspontról
            (EGT-vonatkozású szöveg)

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által a Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottságban (CECAF) a nem kötelező erejű észrevételek és az élő tengeri erőforrások védelmére és kezelésére irányuló intézkedések tervezett elfogadásával kapcsolatban a szervezet 2019 és 2023 között tartandó ülésszakain képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.Az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete

               A Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottságot (CECAF) az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) Tanácsának 1/48. számú határozata hozta létre a FAO alapokmánya VI. cikkének (2) bekezdése alapján. A CECAF alapszabályát a FAO főtitkára 1967. szeptember 19-én hirdette ki, és legutóbb 2003-ban módosult különösen a CECAF célja, feladatai és felelősségi körei vonatkozásában.

               A CECAF célja, hogy a halászat és a halászati műveletek megfelelő irányításával és fejlesztésével illetékességi területén előmozdítsa a tengeri élővilág fenntartható hasznosítását. A CECAF szabályozza az illetékességi területén – a Cap Sparteltől a Kongó torkolatáig terjedő területen – található valamennyi élő tengeri erőforrással folytatott gazdálkodást.

               Az Európai Unió a CECAF
                  1
                tagja, csakúgy mint Franciaország, Görögország, Hollandia, Lengyelország, Olaszország, Románia és Spanyolország.

               2.2.A Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság

               A CECAF a FAO alapokmánya VI. cikkének (2) bekezdése alapján létrehozott tanácsadó és regionális halászati szerv. A CECAF titkárságát a FAO kezeli és finanszírozza. Fő feladatai közé tartozik a tudományos kutatás, az irányítás és az illetékességi területén található élő tengeri erőforrások védelmével és kezelésével összefüggő tevékenységek előmozdítása, koordinálása és elősegítése. A CECAF ezenkívül tanácsot adhat tagjainak a halászati gazdálkodás, a nyomon követés, az ellenőrzés és a felügyelet témakörében. Emellett az is feladata, hogy tudományosan megalapozza a tengeri halászati erőforrások védelméhez és kezeléséhez szükséges szabályozási intézkedéseket, valamint hogy tanácsot adjon a tagországok kormányai által elfogadandó szabályozási intézkedésekkel kapcsolatban.

               A CECAF ülésszakaira általában kétévente kerül sor. Tagként az Unió részvételi és szavazati joggal rendelkezik a szervezetben. Határozatait a CECAF a leadott szavazatok többségével hozza, kivéve ha az eljárási szabályzat másként rendelkezik.

               2.3.A Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság által elfogadott határozatok

               Módosított alapszabálya értelmében a CECAF tanácsot ad az állománygazdálkodási intézkedésekkel (a továbbiakban: intézkedések) kapcsolatban a tagországok kormányai és az illetékes regionális szervezetek számára. Tanácsadói státuszából adódóan a CECAF határozatai nem kötelező erejűek a CECAF tagjaira nézve.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               A regionális halászati gazdálkodási szervezetekre alkalmazandó eljárásoknak megfelelően az Unió által a regionális halászati szervek (például a CECAF) éves ülésein képviselendő álláspontot kétszintű megközelítés alkalmazásával kell meghatározni. Az uniós álláspont alapelveit és irányvonalait több évre szólóan rögzíti egy tanácsi határozat. Ezt az álláspontot az egyes éves ülésekre a tanácsi munkacsoportban megvitatandó informális bizottsági dokumentumok révén aktualizálják.

               E határozatjavaslat:

               ·általános elveket és iránymutatásokat tartalmaz, de a CECAF sajátos jellemzőit is a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi;

               ·a tagállamok által kifejezett kérésnek megfelelően egységes eljárást állapít meg az uniós álláspont évenkénti meghatározására vonatkozóan;

               ·tükrözi az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben
                  2
                meghatározott új közös halászati politika alapelveit és irányvonalait, figyelembe véve a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményben
                  3
                megfogalmazott célkitűzéseket is;

               ·figyelembe veszi az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményét
                  4
                és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetéseket
                  5
               ; és

               ·figyelembe veszi „A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közleményt
                  6
               .

               4. Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  7
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A CECAF a FAO alapokmánya VI. cikkének (2) bekezdése alapján, az 1967. évi 1/48. számú FAO-határozattal létrehozott tanácsadó és regionális halászati szerv. Noha a CECAF határozatai (a továbbiakban: intézkedések) nem kötelezőek a tagjaira nézve, a CECAF által elfogadandó jogi aktusok olyan jogi aktusoknak minősülnek, amelyek meghatározó módon befolyásolhatják az uniós jogalkotó által elfogadott jogszabályok tartalmát.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja a Szerződés 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               A Szerződés 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik járulékos jellegű, a Szerződés 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus fő célja és tartalma a halászattal kapcsolatos. Az 1380/2013/EU rendelet az a jogalap, amely meghatározza az ebben az álláspontban érvényesítendő elveket.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja a Szerződés 43. cikkének (2) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért a Szerződés 43. cikkének (2) bekezdése, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével.

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által a Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottságban képviselendő álláspontról

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (a továbbiakban: a Szerződés) és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió tagja a Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottságának (CECAF), amely az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) regionális halászati bizottsága, amelyet a FAO alapokmánya VI. cikkének (2) bekezdése alapján hoztak létre.

               (2)Az Európai Unió tagja a FAO-nak
                  8
               .

               (3)Módosított alapszabályának értelmében a CECAF tanácsot ad az állománygazdálkodási intézkedésekkel kapcsolatban (a továbbiakban: intézkedések). Tanácsadói státuszából adódóan a CECAF határozatai nem kötelező erejűek a CECAF tagjaira nézve.

               (4)Ülésszakai alatt a CECAF-nak tanácsot kell adnia az élő tengeri erőforrások védelmére és kezelésére irányuló intézkedésekkel kapcsolatban.

               (5)Helyénvaló meghatározni az Unió által a CECAF 2019–2023-as időszakban tartandó ülésszakain képviselendő álláspontot, mivel a CECAF által elfogadandó jogi aktusok olyan jogi aktusoknak minősülnek, amelyek meghatározó módon befolyásolhatják az uniós jogalkotó által elfogadott jogszabályok tartalmát. Azon különféle regionális halászati gazdálkodási szervezetek esetében, amelyeknek az Unió szerződő fele, még az említett szervezetek 2024-es éves ülése előtt felül kell vizsgálni a legtöbb olyan tanácsi határozatot, amely meghatározza az említett szervezetekben képviselendő uniós álláspontot. Ezért az egyes regionális halászati gazdálkodási szervezetekben és a regionális halászati szervekben képviselendő uniós álláspontok jobb összehangolása és a felülvizsgálati folyamat észszerűsítése érdekében ezt a tanácsi határozatot legkésőbb a CECAF bármely, 2024-ben tartandó ülésszaka előtt felül kell vizsgálni.

               (6)Az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és a Bizottság által kibocsátott, a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleménye
                  9
                és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetések
                  10
                leszögezik, hogy a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hatékonyságának támogatása és fokozása, valamint – adott esetben – az említett szervezetek irányításának javítása és a kulcsfontosságú óceáni területek vonatkozásában folytatott együttműködésnek a regionális irányítási hiányosságok pótlása céljából történő megerősítése az e fórumok munkájában való uniós szerepvállalás központi elemét képezi.

               (7)Amint az „A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közleményben
                  11
                is szerepel, konkrét intézkedéseket kell hozni a műanyagok mennyiségének és a tengerszennyezésnek a csökkentésére, valamint a tengeren elveszített vagy szándékosan hátrahagyott halászeszközök számának mérséklésére.

               (8)Tekintettel a CECAF illetékességi területén található halászati erőforrások folyamatosan változó természetére, valamint arra, hogy ezzel összefüggésben az uniós álláspont kialakításánál figyelembe kell venni az új fejleményeket – ideértve a CECAF ülésszakai előtt vagy alatt előterjesztett új tudományos és egyéb releváns információkat –, az uniós intézmények közötti jóhiszemű együttműködésnek a Szerződés 13. cikke (2) bekezdésében meghatározott elvével összhangban a 2019–2023-as időszakra vonatkozóan helyénvaló megállapítani az Unió álláspontjának évenkénti kialakítását szolgáló eljárást,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság (CECAF) ülésszakain az Unió által képviselendő álláspontot az I. melléklet tartalmazza.

               2. cikk

               A CECAF ülésszakain képviselendő uniós álláspont évenkénti meghatározását a II. melléklettel összhangban kell elvégezni.

               3. cikk

               Az I. mellékletben foglalt uniós álláspontot a Tanács legkésőbb a CECAF bármely, 2024-ben tartandó ülésszakáig értékeli és – adott esetben – a Bizottság javaslata alapján felülvizsgálja.

               4. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács 1991. november 25-i határozata az Európai Gazdasági Közösségnek az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetéhez (FAO) való csatlakozásáról.

                     (2)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

                     (3)

                        COM(2011) 424, 2011.7.13.

                     (4)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016.11.10.

                     (5)

                        7348/1/17 REV 1, 2017.3.24.

                     (6)

                        COM(2018) 28 final, 2018.1.16.

                     (7)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (8)

                        A Tanács 1991. november 25-i határozata az Európai Gazdasági Közösségnek az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetéhez (FAO) való csatlakozásáról.

                     (9)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016.11.10.

                     (10)

                        7348/1/17 REV 1, 2017.3.24.

                     (11)

                        COM(2018) 28 final, 2018.1.16.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.7.10.
            COM(2019) 327 final
            MELLÉKLETEK
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottságban képviselendő álláspontról

               I. MELLÉKLET

               Az Európai Unió által a Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottságban (CECAF) képviselendő álláspont

               1.ELVEK

               A CECAF keretében az Unió:

               a) azoknak a célkitűzéseknek és elveknek megfelelően jár el, amelyeket az Unió a közös halászati politika keretében követ, elsősorban az elővigyázatossági megközelítés és az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerinti, a maximális fenntartható hozamhoz kapcsolódó célkitűzések útján, a következők érdekében: a halászati gazdálkodás ökoszisztéma-alapú megközelítésének előmozdítása, a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerülése és csökkentése, a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolása, a halászat által a tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt hatások minimalizálása, valamint – a gazdaságilag életképes és versenyképes uniós halászat támogatása révén – a halászatból élők megfelelő életszínvonalának biztosítása és a fogyasztók érdekeinek figyelembevétele;

               b) elősegíti, hogy az érdekelt felek kellőképpen részt vegyenek a CECAF által a saját módosított alapszabályával összhangban elfogadandó intézkedések előkészítésében;

               c) gondoskodik arról, hogy a CECAF által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a nemzetközi joggal, különösen az ENSZ 1982. évi Tengerjogi Egyezményével, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló 1995. évi ENSZ-megállapodással, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló 1993. évi megállapodással, valamint a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló 2009. évi FAO-megállapodással;

               d)olyan álláspontokat képvisel, amelyek összhangban állnak más regionális halászati gazdálkodási szervezetek és regionális halászati szervek adott területen már bevált módszereivel, valamint előmozdítja a regionális halászati gazdálkodási szervezetek és az érintett szervezetek, például a szubregionális halászati szervezetek és a regionális tengeri egyezmények közötti koordinációt, valamint adott esetben ezeknek – megbízatásuk keretein belül – a globális szervezetekkel folytatott együttműködését, ideértve a tonhaltól eltérő fajokkal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek közötti együttműködési mechanizmusok előmozdítását a tonhallal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek ún. kobei folyamatának mintájára;

               e) következetességre és szinergiára törekszik a harmadik országokkal fenntartott kétoldalú halászati kapcsolatok keretében követett politikájával, és biztosítja az összhangot az egyéb uniós politikákkal, elsősorban a külkapcsolatok, a foglalkoztatás, a környezetvédelem, a kereskedelem, a fejlesztés, a kutatás és az innováció területén;

               f)gondoskodik arról, hogy eleget tegyen nemzetközi kötelezettségvállalásainak;

               g) a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményről szóló, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel
                  1
                összhangban végzi tevékenységét;

               h) arra törekszik, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsen az uniós flotta számára a CECAF illetékességi területén, az uniós jog szerint alkalmazandóakkal megegyező elvek és normák alapján, valamint törekszik ezen elvek és normák egységes végrehajtásának az előmozdítására;

               i) összhangban jár el az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményével
                  2
                és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetésekkel
                  3
               , továbbá előmozdítja a CECAF hatékonyságának támogatását és fokozását, valamint – adott esetben – a szóban forgó szervezet irányításának és teljesítőképességének javítását szolgáló intézkedéseket, különösen azáltal, hogy támogatja a CECAF teljes értékű regionális halászati gazdálkodási szervezetté válására irányuló reformot, ily módon hozzájárulva az óceánok minden szempontból fenntartható kezeléséhez.

               2.IRÁNYVONALAK

               Az Unió – adott esetben – törekszik annak támogatására, hogy a CECAF elfogadja az alábbi intézkedéseket:

               a) a CECAF illetékességi területe vonatkozásában a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló, az élő tengeri erőforrások védelmére és kezelésére irányuló intézkedések;

               b) a CECAF illetékességi területére vonatkozó nyomonkövetési, ellenőrzési és felügyeleti intézkedések, a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységek megelőzését, megakadályozását és felszámolását is beleértve;

               c) a halászati tevékenységek és akvakultúra tengeri biodiverzitásra, valamint tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt negatív hatásainak minimalizálását célzó intézkedések, beleértve a tengerszennyezés csökkentésére és a műanyagok tengerbe ürítésének megakadályozására, illetve a már tengerbe került műanyagok tengeri biodiverzitásra és ökoszisztémákra gyakorolt hatásának csökkentésére irányuló intézkedéseket, a nyílt tengeren folytatott mélytengeri halászat kezelésére vonatkozó nemzetközi FAO-iránymutatásokkal összhangban a CECAF illetékességi területén található veszélyeztetett tengeri ökoszisztémák védelmét szolgáló intézkedéseket, valamint a nem szándékos fogások, köztük különösen a veszélyeztetett tengeri fajok nem szándékos fogásainak lehető legnagyobb mértékű elkerülésére és csökkentésére, valamint a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolására irányuló intézkedéseket;

               d)hátrahagyott, elveszített vagy más módon az óceánba juttatott halászeszközök hatását csökkentő és az ilyen eszközök azonosítását és begyűjtését megkönnyítő intézkedések;

               e)adott esetben közös megközelítések kidolgozása más regionális halászati szervekkel és regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel, különösen azokkal, amelyek ugyanabban a térségben folytatnak halászati gazdálkodást;

               f)adott esetben és a vonatkozó alapító okmányok által megengedett keretek között a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) halászati munkaügyi egyezményének végrehajtását ösztönző ajánlások;

               g) kiegészítő technikai intézkedések a CECAF kisegítő testületeinek és munkacsoportjainak tanácsai alapján alapján.

               II. MELLÉKLET

               A Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság ülésein képviselendő uniós álláspont évenkénti meghatározása

               A CECAF minden olyan ülésszaka előtt, ahol e szervnek az uniós jogalkotó által elfogadott szabályozás tartalmát meghatározó módon befolyásoló határozatokat kell elfogadnia, gondoskodni kell arról, hogy az Unió által képviselendő álláspont az I. mellékletben meghatározott alapelvek és irányvonalak tiszteletben tartása mellett figyelembe vegye a Bizottsághoz eljuttatott legújabb tudományos és egyéb releváns információkat.

               Ennek érdekében a Bizottság a CECAF minden ülésszaka előtt kellő időben eljuttatja a Tanácshoz vagy annak előkészítő szerveihez az említett információk figyelembevételével javasolható uniós álláspont részletes írásos ismertetését, amelyet a Tanács megvitat, majd elfogadja az Unió által képviselendő álláspont részleteit.

               Amennyiben a CECAF ülésszakán nem sikerül – akár már a helyszínen – megállapodásra jutni, akkor az új elemeket is figyelembe vevő uniós álláspont kialakítása érdekében a kérdést vissza kell utalni a Tanács vagy előkészítői szervei elé.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016.11.10.

                     (3)

                        7348/1/17 REV 1, 2017.3.24.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.11.30.
            COM(2017) 711 final
            2017/0314(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosítása tekintetében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               Az EGT Vegyes Bizottság javasolt tanácsi határozathoz mellékelt határozattervezete az EGT-megállapodás XIII. mellékletét (Közlekedés) kívánja módosítani azzal a céllal, hogy belefoglalja a megállapodásba az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről szóló, 2014. október 22-i 2014/94/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet
                  1
               .

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               A csatolt vegyes bizottsági határozattervezet már meglévő uniós szakpolitikát terjeszt ki az EGT-tag EFTA-államokra (Norvégiára, Izlandra és Liechtensteinre).

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

               Az uniós vívmányoknak az EGT-tag EFTA-államokra történő kiterjesztése az EGT-megállapodásba történő belefoglalásuk révén az EGT-megállapodás azon céljaival és elveivel összhangban történik, hogy közös szabályokon és egyenlő versenyfeltételeken alapuló dinamikus és homogén Európai Gazdasági Térség jöjjön létre.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               Az EGT-megállapodásba belefoglalandó jogszabályok az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. cikkén alapulnak.

               Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló 2894/94/EK tanácsi rendelet
                  2
                1. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján kialakítja az ilyen határozatokról az Unió által képviselendő álláspontját.

               Az EKSZ a Bizottsággal együttműködve benyújtja az EGT Vegyes Bizottság határozattervezetét a Tanácsnak az Unió álláspontjaként történő elfogadásra. Az EKSZ reményei szerint mihamarabb elő tudja terjeszteni ezt az álláspontot az EGT Vegyes Bizottságban.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               A javaslat megfelel a szubszidiaritás elvének a következő miatt:

               E javaslat célját, nevezetesen a belső piac homogenitásának biztosítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért e cél a hatások miatt uniós szinten jobban megvalósítható.

               Az uniós vívmányok EGT-megállapodásba történő belefoglalásának eljárása az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendelettel összhangban zajlik, ami megerősíti a választott megközelítést.

               •Arányosság

               Az arányosság elvének megfelelően ez a javaslat nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

               Az EGT-megállapodás 98. cikkének megfelelően a választott jogi aktus az EGT Vegyes Bizottság határozata. Az EGT Vegyes Bizottság biztosítja az EGT-megállapodás hatékony végrehajtását és érvényesülését. Ennek érdekében határozatokat kell hoznia az EGT-megállapodásban meghatározott esetekben.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

               Tárgytalan.

               •Hatásvizsgálat

               Tárgytalan.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               A 2014/94/EU irányelv EGT-megállapodásba való belefoglalásának nincsenek várható költségvetési vonzatai.

               5.EGYÉB ELEMEK

               Az EFTA részéről kért főbb kiigazítások

               b) kiigazítás, 6. cikk

               Izlandon a földgáz használata korlátozott, mivel jelenleg nem létezik Izlandon földgázpiac, földgázzal kapcsolatos infrastruktúra vagy földgázzal foglalkozó vállalkozások, sem a közúti szállítás, sem a tengerjáró hajók tekintetében. A múltban nem létezett ilyen piac vagy vállalkozások, a jövőben sem várható ilyenek megjelenése, és még nem építettek ki gázelosztó hálózatokat. Ennek fényében a 2014/94/EU irányelv 6. cikke nem alkalmazható Izlandra.

               c) kiigazítás, az irányelv egésze

               Kivételes helyzete miatt Liechtenstein teljes mentességet kapott a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló 2009/28/EK irányelv
                  3
                alkalmazása alól, melyet belefoglaltak az EGT-megállapodásba és melyre a 2014/94/EU irányelv több helyen is hivatkozik.

               Mivel Liechtensteinnek nincs sem tengerpartja/kikötője, sem repülőtere (kivéve egy kisméretű helikopter-leszállóhelyet), továbbá az országnak nincsenek autópályái, és ami a legfontosabb, Liechtenstein nem része a TEN-T hálózatnak, Liechtenstein mentességet kér a 2014/94/EU irányelv végrehajtása alól.

               2017/0314 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosítása tekintetében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre
                  4
                és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás
                  5
                (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén hatályba lépett.

               (2)Az EGT-megállapodás 98. cikke alapján az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról.

               (3)A 2014/94/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet
                  6
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (4)Az EGT-megállapodás XIII. mellékletét (Közlekedés) ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (5)Az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió által az EGT-megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosítására vonatkozóan az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspont az e határozathoz csatolt EGT vegyes bizottsági határozattervezeten alapul.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 307., 2014.10.28., 1. o.

                     (2)

                        HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

                     (3)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2009/28/EK irányelve (2009. április 23.) a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről (HL L 140., 2009.6.5., 16. o.).

                     (4)

                        HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

                     (5)

                        HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

                     (6)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2014/94/EU irányelve (2014. október 22.) az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről (HL L 307., 2014.10.28., 1. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel,2017.11.30.
            COM(2017) 711 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosítása tekintetében képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

                  AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG …/2017 HATÁROZATA

                  (...)

                  az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

               mivel:

               (1)Az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről szóló, 2014. október 22-i 2014/94/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet
                  1
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (2)Az EGT-megállapodás XIII. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT-megállapodás XIII. melléklete a (törölt) 5. pont után a következő ponttal egészül ki:

               „5a.32014 L 0094: Az Európai Parlament és a Tanács 2014/94/EU irányelve (2014. október 22.) az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről (HL L 307., 2014.10.28., 1. o.).

               Az irányelv rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal értendők:

               a)Az EFTA-államok tekintetében a 3. cikk (5) bekezdésében az »EUMSZ-ben« szövegrész helyébe az »EGT-megállapodásban« szövegrész lép.

               b)A 6. cikk nem alkalmazandó Izlandra.

               c)Ez az irányelv nem alkalmazandó Liechtensteinre.”

               2. cikk

               A 2014/94/EU irányelvnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

               3. cikk

               Ez a határozat […]-án/-én lép hatályba, feltéve hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megtették*.

                  24. cikk

               Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     az EGT Vegyes Bizottság részéről

                     az elnök

                     az EGT Vegyes Bizottság
                     titkárai

                     (1)

                        HL L 307., 2014.10.28., 1. o.

                     (2)
                  *
                        [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.2.22.
            COM(2018) 150 final
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            a Görögországnak, Spanyolországnak, Franciaországnak és Portugáliának szóló segítségnyújtás céljából az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat háttere

               Ez a határozat az Európai Unió Szolidaritási Alapjának (EUSZA) 104 166 951 EUR összegű igénybevételét fedezi, azzal a céllal, hogy támogatást nyújtsanak Görögország, Franciaország, Portugália és Spanyolország részére az ezen országokban 2017 folyamán bekövetkezett katasztrófák miatt. A javaslatot kísérő 1/2018. sz. költségvetés-módosítási tervezetben
                  1
                a Bizottság javasolja, hogy a már kifizetett előleg (6 520 846 EUR) levonását követően vigyék be a 2018. évi általános költségvetésbe a szükséges kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokat.

               2.Információk és feltételek

               2.1.Görögország – Földrengések Leszboszon

               2017. június 12-én a Richter-skála szerinti 6,3-as erősségű földrengés rázta meg az Északi-Égei-szigetek egyikét, Leszbosz-szigetét. Az azt követő számos utórengés károkat okozott magánházakban, üzletekben és a helyi infrastruktúrában.

               (1)Görögország 2017. szeptember 1-jén – az első károktól számított 12 hetes határidőn belül – az EUSZÁ-ból nyújtandó hozzájárulás iránti kérelmet nyújtott be.

               (2)A katasztrófa természeti eredetű.

               (3)A görög hatóságok a teljes közvetlen kárt 54,4 millió EUR-ra becsülik. A kérelmet az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendelet
                  2
                (a továbbiakban: a rendelet) 2. cikkének (3) bekezdésében foglalt „regionális természeti katasztrófára” vonatkozó kritériumok alapján terjesztették elő. A rendelet értelmében a „regionális természeti katasztrófa” bármely olyan természeti katasztrófa, amely egy támogatható állam NUTS 2 szintű régiójában olyan közvetlen kárt eredményez, amelynek értéke meghaladja az adott régió GDP-jének 1,5 %-át. A Leszboszon keletkezett kár az érintett NUTS 2 szintű régió, az Északi-Égei-szigetek régiója
                  3
                által megtermelt GDP 2,14 %-ának felel meg, tehát meghaladja a rendeletben meghatározottak szerinti, a regionális GDP 1,5 %-át kitevő küszöbértéket.

               (4)Kérelmében Görögország kérte a rendelet 4a. cikkében foglaltak szerinti előleg kifizetését. A Bizottság 2017. október 24-én elfogadta a C(2017) 7203 végrehajtási határozatot, amelyben 10 %-os előleget ítélt meg 135 912 EUR összegben az alapból nyújtandó várható pénzügyi hozzájárulásra vonatkozóan. Ezt az összeget 2017. november 9-én teljes egészében kifizették Görögország részére.

               (5)Kérelmükben a görög hatóságok részletesen leírják a földrendgést követően kialakult helyzetet és az érintett lakosság megsegítésére irányuló erőfeszítéseket. Görögország azt jelentette, hogy Leszboszon tizenkét falu szenvedett kárt a földrengéstől. Vrisza falu területének több mint fele elpusztult, és az intenzív utórengések miatt a 850 fős lakosságát hosszú időre evakuálták. 776 ház helyreállítását tartották szükségesnek, 200 házat pedig újjá kellett építeni. Ezenkívül az érintett területen lévő iskolák zárva maradtak. A Plomariban található Szent Pantaleon templom dómja beomlott. Földcsuszamlások következtében járhatatlanná vált a Mitilíni és Plomari közötti főút Agiosz Iszidorosznál, valamint a Melintába vezető út. Jelentős károsodást szenvedtek a történelmi emlékhelyek, köztük az Athéni Nemzeti és Kapodisztriai Egyetem Természettudományi Múzeuma Vrisza területén. Kisebb károk érték Híosz városát és Kámposz falut.

               (6)Görögország a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedések elszámolható költségeit 12,7 millió EUR-ra becsülte.

               (7)A görög hatóságok megerősítették, hogy az elszámolható költségeknek nincs biztosítási fedezete.

               (8)Az érintett régió az európai strukturális és beruházási alapok (2014–2020) besorolása szerinti „átmeneti régiók” részét képezi. Kérelmükben a görög hatóságok nem jelezték a Bizottságnak, hogy a helyreállítási intézkedésekhez forrásokat szándékoznak átcsoportosítani az európai strukturális és beruházási alapok programjaiból.

               (9)Görögország nem aktiválta az uniós polgári védelmi mechanizmust.

               (10)A katasztrófakockázat-megelőzésre és -kezelésre vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtása tekintetében jelenleg nincs folyamatban kötelezettségszegési eljárás.

               (11)A Görögországot 1978–1981 között sújtó erős földrengéseket követően a görög kormány egy, a természeti katasztrófa megelőzésére és kezelésére irányuló keret létrehozásáról döntött, amelynek célja a helyi közösségek rezilienciájának javítása az ismert kockázatok csökkentését célzó szakpolitikák végrehajtására,, a földrengések hatásainak kezelésére, valamint az új kockázatok megelőzését célzó eljárásokra/intézkedésekre irányuló keret révén. A földrengések elleni küzdelemre irányuló, görög polgári védelemi rendszer főleg a sebezhetőség azáltal történő csökkentése körüli szakpolitikákon alapul, hogy megelőzi és enyhíti a kockázatokat (és károkat), valamint kezeli a szükséghelyzeteket és a katasztrófák következményeit.

               2.2.Franciaország – Az Irma és a Maria hurrikán Saint-Martin-en és Guadeloupe-on

               2017. szeptember 5-én és 6-án egy példátlanul erős, 5-ös kategóriájú, Irma nevű hurrikán szelte át észak-nyugat irányban a Karib-térséget. A hurrikán sok embert pusztított el és sebesített meg, továbbá nagy pusztítást hagyott maga mögött. Az Irma hurrikán középpontja 290–295 km/h átlagsebességgel söpört át Saint-Martin/Sint Maarten szigetén, rombolást okozva a sziget több mint 90 %-án. Mindössze két hét elteltével, szeptember 18-án és 19-én egy másik 5-ös kategóriájú hurrikán – az Irmáéval megegyező meteorológiai és éghajlati viszonyokból keletkező – Maria szelte át a Karib-térséget, és ismételten jelentős károkat okozott Saint-Martin/Sint Maarten és Guadeloupe területén, valamint Martinique egyes részein.

               (1)Franciaország 2017. november 27-én – az első károktól számított 12 hetes határidőn belül – az EUSZA-ból nyújtandó hozzájárulás iránti kérelmet nyújtott be.

               (2)A katasztrófa természeti eredetű.

               (3)A francia hatóságok a katasztrófa okozta teljes közvetlen kárt 1 956,2 millió EUR-ra becsülik. A kérelmet a rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében foglalt „regionális természeti katasztrófára” vonatkozó kritériumok alapján terjesztették elő. A francia kérelem egyetlen, a Saint-Martin és Guadeloupe területét magában foglaló NUTS 2 szintű régióra vonatkozik. Mivel ez a régió az Európai Unió működéséről szóló szerződés 349. cikke értelmében legkülső régiónak számít, a regionális GDP 1 %-át kitevő, alacsonyabb kárküszöbértéket kell alkalmazni. A jelentett közvetlen kár a regionális GDP
                  4
                21,9 %-ának felel meg, és jóval meghaladja a rendeletben a legkülső régiókra vonatkozóan meghatározott 1 %-os küszöbértéket.

               (4)Kérelmében Franciaország kérte a rendelet 4a. cikkében foglaltak szerinti előleg kifizetését. A Bizottság 2017. december 12-én elfogadta a C(2017) 8726 végrehajtási határozatot, amelyben 10 %-os előleget ítélt meg 4 890 603 EUR összegben az alapból nyújtandó várható pénzügyi hozzájárulásra vonatkozóan. Az előleget két részletben fizették ki: az elsőt 2017 decemberében (2 369 757 EUR), a másodikat pedig 2018 januárjában (2 520 846 EUR).

               (5)Kérelmükben a francia hatóságok részletesen ismertetik a két hurrikán által okozott pusztítás mértékét. Az 5-ös kategóriájú, három napnál tovább tartó, több mint 275 km/h átlagos szélsebességű Irma hurrikán erejének nagysága példa nélküli. Kevesebb mint két hét elteltével a Maria hurrikán sújtott le a Karib-térségre, főleg Guadeloupe-on okozva kárt. Legalább 35 személy haláláról érkezett jelentés a Karib-térségből. A katasztrófa csúcspontján majdnem 3 000 tűzoltót, katasztrófavédelmi dolgozót, orvost, rendőrt és katonát vezényeltek ki az érintett területekre a kárenyhítésben, és a lakosság megsegítésében és védelmében történő részvételre. A lakosság részére 226 tonna élelmiszert és 735 000 liter vizet osztottak szét. Az elfogadható lakhatási feltételek biztosítása érdekében moduláris lakóházakat alkalmaztak. Saint-Martin szigetén a széllökések az épületek 90 %-át károsították, ezek 25 %-a teljesen tönkrement, 40 %-a pedig szerkezeti javításra szorul. A sziget gazdasága főleg a turizmusra épül. A hurrikán következtében az ágazatban hosszú távú munkanélküliség várható, ezzel egyidejűleg az összesített munkanélküliségi ráták drámaian növekednek. Guadeloupe-on a Maria hurrikán áthaladását követően a 2017. szeptember 18-ról 19-re virradó éjszaka során minden állami szolgálatot mozgósítottak az utak megtisztítására, a lakosság mentésére és rendes életkörülményekhez való visszatérésének elősegítésére. Guadeloupe több területén, körülbelül 60 000 háztartásban szünetelt több napon keresztül a víz- és villamosenergia-szolgáltatás. Több banánültetvény – Guadeloupe egyik legfontosabb jövedelemforrása – jelentősen megrongálódott és két évbe fog telni, hogy újra elérjék a teljes termelést.

               (6)Franciaország a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedések elszámolható költségeit 191,4 millió EUR-ra becsülte.

               (7)A francia hatóságok megerősítették, hogy az elszámolható költségeknek nincs biztosítási fedezete.

               (8)Az érintett legkülső régiók az európai strukturális és beruházási alapok (2014–2020) szerinti „kevésbé fejlett régiók”. A francia hatóságok jelezték a Bizottságnak, hogy az esb-alapok programjaiból forrásokat szándékoznak átcsoportosítani a helyreállítási intézkedésekhez.

               (9)Franciaország kérésére az uniós polgári védelmi mechanizmus aktiválására került sor. Ezenfelül a Bizottság 2,4 millió EUR összeget vett igénybe az Irma hurrikán által érintett régió szigetei részére történő humanitárius segítségnyújtás céljából. A kárenyhítés támogatása céljából továbbá a Kopernikusz műholdas feltérképező programot alkalmazták.

               (10)A katasztrófakockázat-megelőzésre és -kezelésre vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtása tekintetében jelenleg nincs folyamatban kötelezettségszegési eljárás.

               2.3.Portugália – Erdőtüzek Közép-Portugáliában

               2017. június és október között Portugáliát a magas hőmérséklet, az erős szél és a rendkívül alacsony páratartalom által előidézett nagy erdőtüzek több hulláma sújtotta. Ezek a tűzesetek főleg Portugália központi és északi régióit érintették és súlyos következményekkel jártak, alapvető fontosságú állami infrastruktúra, középületek, lakóházak, üzletek semmisültek meg, valamint mezőgazdasági és erdőterületek mentek tönkre.

               (1)A tűzesetek első hulláma Közép-Portugáliában 2017. június 17-én kezdődött. Portugália nagyon gyorsan, 2017. július 17-én – és jóval a kérelem benyújtásának 12 hetes határidején belül – az EUSZA-ból nyújtandó támogatásra irányuló első kérelmet nyújtott be. Portugáliát azonban további komoly tűzesetek sújtották július és október között. Az említett események figyelembevétele érdekében Portugália 2017. október 13-án – majd 2017. december 14-én ismét – aktualizálta kérelmét, amely tartalmazta a 2017. június és október között bekövetkezett tűzesetek által okozott károk teljes összegének felülvizsgált becslését.

               (2)A katasztrófa természeti eredetű.

               (3)A portugál hatóságok végleges kérelmében szereplő becslés szerint a júniustól októberig tartó tűzesetek okozta teljes közvetlen kár 1 458,0 millió EUR. A kérelmet a rendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerinti „jelentős természeti katasztrófaként” nyújtották be. Ez az összeg a portugál GNI 0,832 %-át teszi ki, és meghaladja a Szolidaritási Alap igénybevétele esetén 2017-ben Portugáliára alkalmazandó 1 051,6 millió EUR-s (vagyis Portugália GNI-jének 0,6 %-át kitevő) „jelentős katasztrófa” küszöbértéket. A katasztrófa ezért „jelentős természeti katasztrófának”minősül, így a rendelet alkalmazási területének hatálya alá tartozik.

               (4)Kérelmében Portugália kérte a rendelet 4a. cikkében foglaltak szerinti előleg kifizetését. A Bizottság 2017. november 9-én elfogadta a C(2017) 7517 végrehajtási határozatot, amelyben 1 494 331 EUR összegű előleget ítélt meg. Ez az összeg a 2017. júliusi kezdeti kárbecslésen alapult és az EUSZA-ból nyújtandó pénzügyi hozzájárulás akkoriban várt összege 10 %-ának felelt meg. Az előleget 2017. november 29-én teljes egészében kifizették Portugália részére.

               (5)Kérelmükben a portugál hatóságok részletesen leírják a tűz elleni küzdelemben kifejtett erőfeszítéseket, valamint a katasztrófa hatásait és következményeit. A tűzesetek főleg a központi és északi régiókat érintették a 2017. június 17. és október 17. közötti időszakban. Egyedül a Pedrógão Grande-ban júniusban bekövetkezett tűzeset 64 ember életét követelte. A tűzeseteknek összesen körülbelül száz halálos áldozata volt; ennél is többen szenvedtek sérüléseket. A tűzesetek jelentős következményekkel jártak a mindennapi életre és a magántulajdonra. A kérelemben leírt, a tűzesetek által sújtott nagy kiterjedésű leégett területek feltérképezésére került sor az európai erdőtűz-információs rendszerben (EFFIS). Az EFFIS szerint a leégett területek kiterjedése 491 094 hektár volt, amelyből 89 419 hektár mezőgazdasági terület és 401 675 hektár erdő és egyéb fás terület volt.

               (6)Portugália a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedések elszámolható költségeit 211,0 millió EUR-ra becsülte.

               (7)A portugál hatóságok megerősítették, hogy az elszámolható költségekre nincs biztosítási fedezet.

               (8)Az érintett régiók az európai strukturális és beruházási alapok (2014–2020) szerinti „kevésbé fejlett régiók”. A portugál hatóságok jelezték a Bizottságnak, hogy a helyreállítási intézkedésekhez forrásokat szándékoznak átcsoportosítani az európai strukturális és beruházási alapok programjaiból.

               (9)Portugália kérését követően az uniós polgári védelmi mechanizmus aktiválására került sor a tűzesetek elleni küzdelem megsegítésében.

               (10)A katasztrófakockázat-megelőzésre és -kezelésre vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtása tekintetében jelenleg nincs folyamatban kötelezettségszegési eljárás.

               (11)A portugál kérelem áttekinti a hatályban lévő megelőző intézkedéseket. Például a Portugál Köztársaság 2015. július 30-i 147. sz. Hivatalos Lapjában kihirdetett 56/2015 minisztertanácsi határozat jóváhagyta az éghajlatváltozásra vonatkozó stratégiai keretet, az éghajlatváltozásra vonatkozó nemzeti programot, valamint az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra vonatkozó nemzeti stratégiát. Ezek olyan stratégiai dokumentumok, amelyek összhangban állnak az erdőtüzek jellegéhez kapcsolódó kockázatok megelőzésével és kezelésével kapcsolatos uniós jogszabályokkal.

               2.4.Spanyolország – Erdőtüzek Galiciában

               A 2017. október 10. és 17. közötti időszakban a Spanyolország észak-nyugati részén található Galicia régióban kontrollálatlan vegetációtűzek törtek ki. A tűzeseteket ugyanazok a meteorológiai viszonyok idézték elő, mint Portugáliában, vagyis a magas hőmérsékletek, a szélmozgások és a rendkívül alacsony páratartalom. A tűzesetek jelentősen megrongálták az alapvető állami infrastruktúrát, magánházakat, üzleteket és erdőterületeket.

               (1)2017. december 22-én Spanyolország az EUSZA-ból nyújtandó hozzájárulást kérelmezett a 2017. október 10-én észlelt első károkat követő 12 hetes határidőn belül.

               (2)A katasztrófa természeti eredetű.

               (3)A spanyol hatóságok a katasztrófa okozta teljes közvetlen kárt 129,1 millió EUR-ra becsülik. Ez az összeg az EUSZA igénybevétele esetén Spanyolországra 2017-ben alkalmazandó 3 378,5 millió EUR (vagyis 2011-es árakon 3 milliárd EUR) összegű, jelentős katasztrófára vonatkozó küszöbérték alatt marad jóval. Az összeg az ún. regionális katasztrófára vonatkozó küszöbértéknél is alacsonyabb, vagyis a regionális bruttó hazai termék 1,5 %-ánál, ami Galicia esetében 808 millió EUR. A rendelet feltételei szerint a katasztrófa sem „jelentős természeti katasztrófának”, sem „regionális természeti katasztrófának” nem minősül. Spanyolországra azonban ugyanazok a meteorológiai viszonyok voltak hatással, amelyek a jelentős katasztrófát okozták Portugáliában. A spanyol hatóságok ezért kérelmüket a rendelet 2. cikkének (4) bekezdésében meghatározott „szomszédos országra vonatkozó rendelkezés” értelmében nyújtották be, amely szerint az alapból támogatás nyújtható egy támogatható államban bekövetkezett olyan természeti katasztrófa esetében is, amely egy szomszédos támogatható államban is bekövetkezett jelentős természeti katasztrófa.

               (4)Kérelmükben a spanyol hatóságok előleg kifizetését kérelmezték. A károk alacsony szintje és a támogatás várható összege miatt az előlegfizetés nem volt indokolt.

               (5)A spanyol hatóságok benyújtották a katasztrófa hatásának részletes leírását. Az állítólagosan leégett terület 49 171 hektárnyi erdőre és cserjék borította területre – köztük Natura 2000 területekre – terjedt ki. A mentési szolgálatokban több mint 300 személy és 112 gépjármű vett részt. 487 önkéntest mozgósítottak a tűzoltásban való segédkezésre. A tűzesetek 96 730 személyt érintettek. Négy személy életét vesztette. Galicia 315 önkormányzatából összesen 151-et érintettek az erdőtüzek. Gazdasági értelemben az erdészeti ágazat szenvedte el a legnagyobb kárt; csak ebben az ágazatban a becsült összes közvetlen kárérték meghaladja a 93,4 millió EUR-t. Spanyolország gyorsan reagált a tűzesetek által érintett lakosság legsürgetőbb szükségleteire, például szociális támogatást, ideiglenes lakhatást nyújtott, valamint az infrastruktúrára irányuló, elengedhetetlen veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedéseket hozott.

               (6)Spanyolország a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedések elszámolható költségeit 18,7 millió EUR-ra becsülte.

               (7)A spanyol hatóságok megerősítették, hogy az elszámolható költségekre nincs biztosítási fedezet.

               (8)Az érintett régió, Galicia az európai strukturális és beruházási alapok (2014–2020) besorolása szerinti „fejlettebb régió”. A spanyol hatóságok kérelmükben nem jelezték a Bizottságnak, hogy a helyreállítási intézkedésekhez forrásokat szándékoznak átcsoportosítani az európai strukturális és beruházási alapok programjaiból.

               (9)Spanyolország nem kérelmezte az uniós polgári védelmi mechanizmus aktiválását.

               (10)A katasztrófakockázat-megelőzésre és -kezelésre vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtása tekintetében jelenleg nincs folyamatban kötelezettségszegési eljárás.

               (11)Kérelmében Spanyolország az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló, 2013. december 17-i 1313/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra hivatkozik. A Galiciára irányadó, veszélyhelyzetekre vonatkozó területi terv (PLATERGA) a közigazgatási szervek általi intézkedések és a megelőzés szabályait és eljárásait határozza meg a Galíciában előforduló, bármely szükséghelyzet leküzdése céljából. Továbbá létezik egy PEIFOGA elnevezésű, különleges polgári védelmi terv az erdőtüzek által okozott szükséghelyzetekre, amelyet 2015-ben aktualizáltak.

               2.5.Következtetés

               A fentiekben meghatározott indokokból a Görögország, Franciaország, Portugália és Spanyolország által benyújtott kérelmekben említett katasztrófák esetében teljesülnek az EUSZA igénybevételére vonatkozóan a rendeletben meghatározott feltételek.

               3.Finanszírozás az EUSZA 2018. évi költségvetési juttatásaiból

               A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  5
                (a továbbiakban: a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) és különösen annak 10. cikke – 2011-es árakon – évi 500 000 000 EUR-s felső határig engedélyezi az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételét. Az EUSZA igénybevételének módozatait az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás
                  6
                (a továbbiakban: az intézményközi megállapodás) 11. pontja határozza meg.

               Mivel az EUSZA létrehozásának meghatározó oka a szolidaritás, a Bizottság azt az álláspontot képviseli, hogy a támogatást progresszív alapon kell nyújtani. Ez azt jelenti, hogy – a korábbi gyakorlatnak megfelelően – az EUSZA igénybevételét kiváltó „jelentős természeti kár” küszöbértékét (azaz a 2011-es árakon számított GNI 0,6 %-a, illetve 3 milliárd EUR közül az alacsonyabbik összeget) meghaladó kárrészre magasabb támogatási intenzitást kell alkalmazni, mint a küszöbérték alatti kárrészre. A jelentős katasztrófák esetén odaítélt támogatás meghatározásához eddig a küszöbérték alatt a teljes közvetlen kár 2,5 %-át, a küszöbérték feletti részre pedig a teljes közvetlen kár 6 %-át használták. A regionális katasztrófák és a „szomszédos országokra” vonatkozó rendelkezés alapján elfogadott katasztrófák esetében az arány 2,5 %.

               A hozzájárulás nem haladhatja meg a támogatható intézkedések becsült összes költségét. A támogatást az EUSZA-ról szóló 2002–2003-as éves jelentésben meghatározott, és a Tanács és az Európai Parlament által elfogadott módszer alapján számítják ki.

               A Görögország, Franciaország, Portugália és Spanyolország által benyújtott kérelem alapján az EUSZA-ból nyújtandó támogatás a keletkezett teljes közvetlen kár becsült összértéke alapján a következő:

                        Tagállam

                        A természeti csapás minősítése

                        Teljes közvetlen kár

                        (millió EUR)

                        A „jelentős katasztrófa” küszöbérték

                        (millió EUR)

                        A küszöbértékbe eső közvetlen kár 2,5 %-a

                        (EUR)

                        A küszöbérték feletti közvetlen kár 6 %-a

                        (EUR)

                        A javasolt támogatás teljes összege

                        (EUR)

                        Kifizetett előlegek

                        (EUR)

                        GÖRÖGORSZÁG

                        Regionális

                        (2. cikk, (3) bekezdés)

                        54,365

                        1 057,800

                        1 359 119

                        –

                        1 359 119

                        135 912

                        FRANCIAORSZÁG

                        Regionális

                        (2. cikk, (3) bekezdés)

                        1 956,241

                        3 378,487

                        48 906 025

                        –

                        48 906 025

                        4 890 603

                        PORTUGÁLIA

                        Jelentős

                        (2. cikk, (2) bekezdés)

                        1 457,966

                        1 051,566

                        26 289 150

                        24 383 982

                        50 673 132

                        1 494 331

                        SPANYOLORSZÁG

                        Regionális

                        (2. cikk, (4) bekezdés)

                        129,147

                        3 378,487

                        3 228 675

                        –

                        3 228 675

                        ÖSSZESEN

                        104 166 951

                        6 520 846

               A többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 10. cikkének (1) bekezdésével összhangban az EUSZA igénybevételére rendelkezésre álló teljes összeg 2018 elején 421 142 057 EUR volt, amely a következők összege: a 280 371 754 EUR összegű 2018. évre fennmaradó költségvetési juttatás (vagyis 574 342 834 EUR mínusz a 2017-ben már igénybe vett 293 971 080 EUR
                  7
               ), valamint a 140 770 303 EUR összegű fennmaradó 2017. évi költségvetési juttatás, amelyet nem használtak fel és átvittek 2018-ra.

               2018 e szakaszában 277 556 348 EUR vehető igénybe. Ez megfelel az EUSZA igénybevételére 2018 elején rendelkezésre álló teljes összegnek (421 142 057 EUR), amelyből le kell vonni a korábbi igénybevétel összegét (143 585 709 EUR), amelyet annak érdekében kell visszatartani, hogy betartsák a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 10. cikkének (1) bekezdésében előírt, a 2018-as éves költségvetési juttatás 25 %-ának 2018. október 1-jéig való rendelkezésre állására vonatkozó kötelezettséget.

                        Az EUSZA finanszírozásának összefoglaló táblázata

                        Összeg

                        EUR

                        2018-ra átvitt 2017. évi költségvetési juttatás

                        140 770 303

                        2018. évi költségvetési juttatás

                        574 342 834

                        A többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 10. cikke (2) bekezdésének megfelelően 2017-re ütemezett 2018. évi költségvetési juttatás

                        –293 971 080

                        ----------------

                        Rendelkezésre álló teljes összeg 2018 elején

                        421 142 057

                        Mínusz a 2018-ban már igénybe vett összeg

                        –

                        Mínusz a 2018. évi költségvetési juttatás visszatartott 25 %-a

                        –143 585 709

                        ----------------

                        Jelenleg rendelkezésre álló maximális összeg (2017.+2018. évi költségvetési juttatás)

                        277 556 348

                        A Görögország, Franciaország, Portugália és Spanyolország részére javasolt támogatás teljes összege

                        104 166 951

                        2018. október 1-jéig rendelkezésre álló fennmaradó összegek

                        173 389 387

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               a Görögországnak, Spanyolországnak, Franciaországnak és Portugáliának szóló segítségnyújtás céljából az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre
                  8
                és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra
                  9
                és különösen annak 11. pontjára,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának (a továbbiakban: az alap) célja, hogy az Unió gyors, hatékony és rugalmas módon legyen képes a veszélyhelyzetekre reagálni és kifejezni szolidaritását a katasztrófa sújtotta régiók lakosságával.

               (2)Az alap éves maximális összege (2011-es árakon számítva) az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  10
                10. cikkében meghatározottaknak megfelelően 500 000 000 EUR.

               (3)Görögország az Északi-Égei-szigetek egyikét, Lészvoszt (Leszboszt) 2017. június 12-én ért földrengés miatt 2017. szeptember 1-jén kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére.

               (4)Spanyolország az ország észak-nyugati részén elhelyezkedő Galicia régióban 2017. október 10. és 17. között kitört kontrollálatlan vegetációtűz miatt 2017. december 22-én kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére.

               (5)Franciaország a Saint-Martin szigetét 2017. szeptember 5-én és 6-án átszelő Irma hurrikán, és a Guadeloupe-ot 2017. szeptember 18-án és 19-én sújtó Maria hurrikán miatt 2017. november 27-én kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére.

               (6)Portugália a 2017. június 17-én kiütött komoly tűzesetek miatt 2017. július 17-én kérelmet  nyújtott be  az alap igénybevételére. Azonban az országot a 2017. júniustól októberig tartó időszakban sújtó további tűzesetek miatt Portugália 2017. október 13-án – majd 2017. december 14-én ismét – aktualizálta kérelmét, amely tartalmazta a 2017. június és október között bekövetkezett tűzesetek által okozott károk teljes összegének felülvizsgált becslését.

               (7)A Görögország, Spanyolország, Franciaország és Portugália által benyújtott kérelmek eleget tesznek az alapból származó pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan a 2012/2002/EK rendelet 4. cikkében megállapított követelményeknek.

               (8)Az alapot tehát a Görögország, Spanyolország, Franciaország és Portugália részére nyújtandó pénzügyi hozzájárulás érdekében igénybe kell venni.

               (9)Az alap igénybevételéhez szükséges idő minimálisra csökkentése érdekében ez a határozat az elfogadásának napjától alkalmazandó,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének keretein belül az Európai Unió Szolidaritási Alapjából Görögország részére 1 359 119 EUR, Spanyolország részére 3 228 675 EUR, Franciaország részére 48 906 025 EUR és Portugália részére 50 673 132 EUR összeg igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában.

               2. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

               Ezt a határozatot ... [az elfogadás dátuma]**-tól/-től kell alkalmazni.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                     (1)

                        COM(2018) 155, 2018.2.22.

                     (2)

                        HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

                     (3)

                        EL41 = 2014. évi adatokat alapul véve az Északi-Égei-szigetekre vonatkozó regionális GDP 2 545 millió EUR-nak felel meg.

                     (4)

                        2014. évi adatok alapján 8 928 millió EUR.

                     (5)

                        HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

                     (6)

                        HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (7)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1599 határozata (2017. szeptember 13.) az Olaszországnak szóló segítségnyújtás céljából az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről.

                     (8)

                        HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

                     (9)

                        HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (10)

                        A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).