               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.8.13.
            COM(2020) 369 final
            2020/0172(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról (33 02 03 01. költségvetési sor – Társasági jog)
            (EGT-vonatkozású szöveg)

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               A belső piac működéséhez szükséges jogbiztonság és homogenitás biztosítása érdekében az EGT Vegyes Bizottságnak az összes vonatkozó uniós jogszabály elfogadását követően azokat a lehető leghamarabb bele kell foglalnia az EGT-megállapodásba, valamint lehetővé kell tennie az EGT-tag EFTA-államok számára, hogy részt vegyenek az EGT-vonatkozású uniós fellépésekben vagy programokban.

                  Az EGT Vegyes Bizottság határozattervezete (mely megtalálható a tanácsi határozatra irányuló javaslat mellékletében) az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyve módosítását célozza. Ez azért szükséges, hogy az EGT-tag EFTA-államok részt tudjanak venni az Európai Unió általános költségvetésének költségvetési soraiból finanszírozott uniós programokban és fellépésekben. Ebben az esetben a módosítás célja, hogy az EGT-tag EFTA-államok (Norvégia, Izland és Liechtenstein) továbbra is részt tudjanak venni az Európai Unió 2020-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésében szereplő 33 02 03 01. költségvetési sorhoz (Társasági jog) kapcsolódó uniós fellépésekben.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  A Vegyes Bizottság csatolt határozattervezete teljes mértékben összhangban áll az EGT-megállapodás azon céljával, hogy előmozdítsa a Szerződő Felek közötti kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok egyenlő versenyfeltételek melletti folyamatos és kiegyensúlyozott erősödését és az azonos szabályok betartását, egy homogén Európai Gazdasági Térség létrehozása érdekében.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  A Vegyes Bizottság határozata összhangban áll más uniós szakpolitikákkal, különös tekintettel az EU belső piacának homogenitása védelmére irányulóan.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               A javaslat az EUMSZ 114. cikkén alapul, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével. Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló 2894/94/EK tanácsi rendelet
                  1
                1. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján kialakítja az ilyen határozatokról az Unió által képviselendő álláspontot.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               A javaslat megfelel a szubszidiaritás elvének a következők miatt:

                  E javaslat célját, nevezetesen a belső piac homogenitásának biztosítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért e cél a hatások miatt uniós szinten jobban megvalósítható.

               •Arányosság

                  Az arányosság elvével összhangban a javaslat nem haladja meg a kitűzött cél – a belső piac homogenitásának biztosítása – eléréséhez szükséges és megfelelő mértéket.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Az EGT-megállapodás 98. cikkének megfelelően a választott jogi aktus az EGT Vegyes Bizottság határozata. Az EGT Vegyes Bizottság biztosítja az EGT-megállapodás hatékony végrehajtását és érvényesülését. Ennek érdekében határozatokat kell hoznia az e megállapodásban meghatározott esetekben.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

                  Tárgytalan.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Az EGT-tag EFTA-államok pénzügyi hozzájárulást nyújtanak az Unió költségvetésének 33 02 03 01: „Társasági jog” megnevezésű költségvetési tételéhez. A pontos összeget e tanácsi határozattervezet elfogadását követően az EGT-megállapodás rendelkezéseivel összhangban határozzák meg.

               5.EGYÉB ELEMEK

                  Az uniós költségvetési politikával összhangban valamely uniós tevékenységben való részvétel csak akkor valósulhat meg, ha a megfelelő pénzügyi hozzájárulást befizették. Az EGT-megállapodás 32. jegyzőkönyvével összhangban azonban az EGT-tag EFTA-államok éves pénzügyi hozzájárulása minden évben augusztus 31-ig érkezik be, az Európai Bizottság által megállapított és az EGT-tag EFTA-államoknak augusztus 15-ig benyújtott uniós pénzösszegek lehívását követően.

                  A január és augusztus közötti időszak áthidalása érdekében ezért a Vegyes Bizottság határozattervezetét januártól visszamenőleg kell alkalmazni. Ily módon az együttműködés folytonossága – az EGT-megállapodásban foglaltaknak megfelelően – a teljes naptári évben biztosított.

                  A visszaható hatály nincs hatással az érintett személyek jogaira és kötelezettségeire, valamint tiszteletben tartja a jogos elvárások elvét.

               2020/0172 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról

                  (33 02 03 01. költségvetési sor – Társasági jog)

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre
                  2
                és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás
                  3
                (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén hatályba lépett.

               (2)Az EGT-megállapodás 98. cikke alapján az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvének módosításáról.

               (3)Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyve a négy alapszabadságon kívül eső különleges területeken folytatott együttműködésre vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz.

               (4)Helyénvaló folytatni az EGT-megállapodás Szerződő Feleinek együttműködését az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott uniós fellépések terén a társasági joggal kapcsolatban.

               (5)Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért módosítani kell annak érdekében, hogy e kiterjesztett együttműködés 2020. január 1-jei kezdettel lehetővé váljon.

               (6)Az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének javasolt módosításával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont az EGT Vegyes Bizottság határozatának az e határozathoz csatolt tervezetén alapul.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

                     (2)

                        HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

                     (3)

                        HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.8.13.
            COM(2020) 369 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról (33 02 03 01. költségvetési sor – Társasági jog)

               MELLÉKLET

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG

               […] HATÁROZATA

               (…)

               az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításáról

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 86. és 98. cikkére,

               mivel:

               (1)Helyénvaló folytatni az EGT-megállapodás Szerződő Feleinek együttműködését az Unió általános költségvetéséből finanszírozott uniós fellépések terén a társasági joggal kapcsolatban.

               (2)Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért ennek megfelelően módosítani kell annak érdekében, hogy a kiterjesztett együttműködés 2020. január 1-jei kezdettel lehetővé váljon,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyve 7. cikkének (13) bekezdésében az „és 2019-es” szövegrész helyébe a „, 2019-es és 2020-as” szövegrész lép.

               2. cikk

               Ez a határozat az azt követő napon lép hatályba, amikor az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt utolsó bejelentést megtették.

               Ezt a határozatot 2020. január 1-jétől kell alkalmazni.

               3. cikk

               Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az EGT Vegyes Bizottság részéről

                  az elnök

                  az EGT Vegyes Bizottság

                  titkárai


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.8.13.
            COM(2020) 370 final
            2020/0173(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról (02 04 77 03. költségvetési sor – Előkészítő intézkedés – Védelmi kutatás)
            (EGT-vonatkozású szöveg)

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               Az Európai Gazdasági Térség (EGT) Vegyes Bizottságának határozattervezete (mely megtalálható a tanácsi határozatra irányuló javaslat mellékletében) az EGT-megállapodásnak a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyve módosítását célozza. Ez azért szükséges, hogy az EGT-tag EFTA-államok folytatni tudják részvételüket az Unió védelmi célú kutatásra vonatkozó előkészítő intézkedésében (a továbbiakban: az előkészítő intézkedés) a 2020-as pénzügyi évben.

                  Mivel Liechtenstein és Izland nem fejezte ki érdeklődését az említett előkészítő intézkedésben való részvétel iránt, az EGT Vegyes Bizottság határozattervezete ezért csak Norvégiára vonatkozik.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               Az EGT-megállapodás 78. cikke előírja, hogy a Szerződő Felek megteszik a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy erősítsék és szélesítsék az együttműködést a kutatás és a technológiai fejlesztés területén végzett uniós tevékenységek keretében. A Bizottság – mely jelenleg kizárólag polgári jellegű vagy „kettős célú” kutatási-fejlesztési tevékenységeket finanszíroz a „Horizont 2020” keretprogramján keresztül – úgy véli, hogy az előkészítő intézkedés fontos eszköz a védelemmel kapcsolatos, uniós költségvetésből finanszírozott kutatás hozzáadott értékének teszteléséhez.

                  Norvégia 2019-ben már részt vett az előkészítő intézkedésben. Ezenfelül Norvégia még 2014-ben i. együttműködési megállapodást kötött az Európai Védelmi Ügynökséggel, és ii. a kapcsolódó, honvédelmi és biztonsági célú közbeszerzésről szóló 2009/81/EK irányelvet belefoglalták az EGT-megállapodásba.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

               Az innovatív technológiák, termékek és szolgáltatások területén folytatott, együttműködésen alapuló védelmi célú kutatás kulcsfontosságú a védelmi ágazat hosszú távú versenyképességének, és végső soron Európa stratégiai autonómiájának biztosítása szempontjából. A Norvégiával való együttműködés ezért pozitívan járul hozzá az EU erre a területre irányuló erőfeszítéseihez.

                  A Bizottság elismeri, hogy az előkészítő intézkedés részét képezi a belső piaccal, az iparral és a kutatással kapcsolatos szakpolitikáinak. Az együttműködés további elmélyítése ezen a területen ezért összhangban van az EGT-megállapodás célkitűzéseivel.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               A jogalap az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  1
                58. cikke (2) bekezdésének b) pontja, 110. cikkének (1) bekezdése és 181. cikke, összefüggésben az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (9) bekezdésével, valamint az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló 2894/94/EK tanácsi rendelet
                  2
                1. cikkének (3) bekezdésével, mely úgy rendelkezik, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján kialakítja az ilyen határozatokról az Unió által képviselendő álláspontot.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               A javaslat megfelel a szubszidiaritás elvének a következők miatt.

                  E javaslat célját, nevezetesen az EGT-tag EFTA-államok védelmi célú kutatás terén való együttműködésének folytatását az uniós költségvetésből finanszírozott előkészítő intézkedésben való részvételük révén a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az intézkedés a hatása miatt uniós szinten jobban megvalósítható.

               •Arányosság

                  Az arányosság elvével összhangban a javaslat nem haladja meg a kitűzött cél – az együttműködés erősítése és szélesítése a kutatás és a technológiai fejlesztés területén végzett uniós tevékenységek keretében – eléréséhez szükséges mértéket.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Az EGT-megállapodás 98. cikkének megfelelően a választott jogi aktus EGT vegyes bizottsági határozat. Az EGT Vegyes Bizottság biztosítja az EGT-megállapodás hatékony végrehajtását és érvényesülését. Ennek érdekében határozatokat kell hoznia az EGT-megállapodásban meghatározott esetekben.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               Tárgytalan.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Norvégia pénzügyi hozzájárulást nyújt az „Előkészítő intézkedés – Védelmi kutatás” megnevezésű 02 04 77 03. költségvetési sorhoz. A pontos összeget a tanácsi határozat elfogadását követően határozzák meg.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

               Az uniós költségvetési politikával összhangban valamely uniós tevékenységben való részvétel csak akkor valósulhat meg, ha a megfelelő pénzügyi hozzájárulást kifizették. A kifizetésre ezen tanácsihatározat-tervezet elfogadását követően kerülhet sor az Európai Bizottság által megállapított és az EGT-tag EFTA-államoknak benyújtott uniós pénzösszegek lehívását követően.

               A 2020. január és a vonatkozó befizetés közötti időszak áthidalása érdekében ezért a Vegyes Bizottság határozattervezetét 2020. januártól visszamenőleg kell alkalmazni.

                  A visszaható hatály nincs hatással az érintett személyek jogaira és kötelezettségeire, valamint tiszteletben tartja a jogos elvárások elvét.

               2020/0173 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról

                  (02 04 77 03. költségvetési sor – Előkészítő intézkedés – Védelmi kutatás)

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (9) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre
                  3
                és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  4
                és különösen annak 58. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, 110. cikke (1) bekezdésére és 181. cikkére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás
                  5
                (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén hatályba lépett.

               (2)Az EGT-megállapodás 98. cikke alapján az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvének módosításáról.

               (3)Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyve a négy alapszabadságon kívül eső különleges területeken folytatott együttműködésre vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz.

               (4)Az EFTA-államok továbbra is részt vesznek az Európai Unió 2020-as költségvetési évre vonatkozó általános költségvetése 02 04 77 03. (Előkészítő intézkedés – Védelmi kutatás) költségvetési sorával kapcsolatos uniós tevékenységekben.

               (5)Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért módosítani kell annak érdekében, hogy e kiterjesztett együttműködés 2020. január 1-jei kezdettel lehetővé váljon.

               (6)Ezért az EGT Vegyes Bizottságban az Unió által képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének javasolt módosítása tekintetében az Unió nevében elfogadandó álláspontnak az e határozathoz csatolt EGT vegyes bizottsági határozattervezeten kell alapulnia.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 193., 2018.7.30., 1. o.

                     (2)

                        HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

                     (3)

                        HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

                     (4)

                        HL L 193., 2018.7.30., 1. o.

                     (5)

                        HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.8.13.
            COM(2020) 370 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról (02 04 77 03. költségvetési sor – Előkészítő intézkedés – Védelmi kutatás)

               MELLÉKLET

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG

               […] HATÁROZATA

               (…)

               az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításáról

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 86. és 98. cikkére,

               mivel:

               (1)Helyénvaló folytatni az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti együttműködést a védelmi célú kutatásra vonatkozó előkészítő intézkedésekkel kapcsolatban az Unió általános költségvetéséből finanszírozott uniós fellépések terén.

               (2)Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért ennek megfelelően módosítani kell annak érdekében, hogy a kiterjesztett együttműködés 2020. január 1-jei kezdettel lehetővé váljon,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyve 1. cikke (13) bekezdésének a) pontjában az „és 2019-es” szövegrész helyébe a „, 2019-es és 2020-as” szövegrész lép.

               2. cikk

               Ez a határozat az azt követő napon lép hatályba, amikor az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt utolsó bejelentést megtették
                  1*.

               Ezt a határozatot 2020. január 1-jétől kell alkalmazni.

               3. cikk

               Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az EGT Vegyes Bizottság részéről

                  az elnök

                  az EGT Vegyes Bizottság

                  titkárai

                     (1)
                  *
                        [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.]


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.8.13.
            COM(2020) 366 final
            2020/0169(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról (04 03 01 03. költségvetési sor – Szociális biztonság)
            (EGT-vonatkozású szöveg)

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  A belső piac működéséhez szükséges jogbiztonság és homogenitás biztosítása érdekében az EGT Vegyes Bizottságnak az összes vonatkozó uniós jogszabály elfogadását követően azokat a lehető leghamarabb bele kell foglalnia az EGT-megállapodásba, valamint lehetővé kell tennie az EGT-tag EFTA-államok számára, hogy részt vegyenek az EGT-vonatkozású uniós fellépésekben vagy programokban.

                  Az EGT Vegyes Bizottság határozattervezete (mely megtalálható a tanácsi határozatra irányuló javaslat mellékletében) az EGT-megállapodásnak a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyve módosítását célozza. Ez azért szükséges, hogy az EGT-tag EFTA-államok részt tudjanak venni az Európai Unió általános költségvetésének költségvetési soraiból finanszírozott uniós programokban és fellépésekben. Ebben az esetben a módosítás célja, hogy az EGT-tag EFTA-államok (Norvégia, Izland és Liechtenstein) továbbra is részt tudjanak venni az Európai Unió 2020-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésében szereplő 04 03 01 03. költségvetési sorhoz kapcsolódó azon uniós fellépésekben, amelyek a munkavállalók szabad mozgását, a szociális biztonsági rendszerek és a migráns munkavállalókra, többek között a harmadik országokból származó migráns munkavállalókra vonatkozó intézkedések összehangolását érintik.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  A Vegyes Bizottság csatolt határozattervezete teljes mértékben összhangban áll az EGT-megállapodás azon céljával, hogy előmozdítsa a Szerződő Felek közötti kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok egyenlő versenyfeltételek melletti folyamatos és kiegyensúlyozott erősödését és az azonos szabályok betartását, egy homogén Európai Gazdasági Térség létrehozása érdekében.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  A Vegyes Bizottság határozata összhangban áll az Unió egyéb szakpolitikáival is, különösen azáltal, hogy az uniós belső piac homogenitásának védelmére irányul.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  A javaslat a 46. és 48. cikken alapul, összefüggésben a 218. cikk (9) bekezdésével. Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló 2894/94/EK tanácsi rendelet
                     1
                   1. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján kialakítja az ilyen határozatokról az Unió által képviselendő álláspontot.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  A javaslat megfelel a szubszidiaritás elvének a következők miatt:

                  E javaslat célját, nevezetesen a belső piac homogenitásának biztosítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért e cél a hatások miatt uniós szinten jobban megvalósítható.

               •Arányosság

                  Az arányosság elvének megfelelően ez a javaslat nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Az EGT-megállapodás 98. cikkének megfelelően a választott jogi aktus az EGT Vegyes Bizottság határozata. Az EGT Vegyes Bizottság biztosítja az EGT-megállapodás hatékony végrehajtását és érvényesülését. Ennek érdekében határozatokat kell hoznia az EGT-megállapodásban meghatározott esetekben.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

                  Tárgytalan.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Az EGT-tag EFTA-államok pénzügyi hozzájárulást nyújtanak „A munkavállalók szabad mozgása, valamint a szociális biztonsági rendszerek és a migráns munkavállalókra, többek között a harmadik országokból származó migráns munkavállalókra vonatkozó intézkedések összehangolása” megnevezésű 04 03 01 03. költségvetési sorhoz. A pontos összeget e tanácsi határozattervezet elfogadását követően az EGT-megállapodás rendelkezéseivel összhangban határozzák meg.

               5.EGYÉB ELEMEK

               Az uniós költségvetési politikával összhangban valamely uniós tevékenységben való részvétel csak akkor valósulhat meg, ha a megfelelő pénzügyi hozzájárulást kifizették. Az EGT-megállapodás 32. jegyzőkönyvével összhangban azonban az EGT-tag EFTA-államok éves pénzügyi hozzájárulása minden évben augusztus 31-ig érkezik be, az Európai Bizottság által megállapított és az EGT-tag EFTA-államoknak augusztus 15-ig benyújtott uniós pénzösszegek lehívását követően.

               A január és augusztus közötti időszak áthidalása érdekében ezért a Vegyes Bizottság határozattervezetét januártól visszamenőleg kell alkalmazni. Ily módon az együttműködés folytonossága – az EGT-megállapodásban foglaltak szerint – biztosított az egész naptári éven át.

                  A visszaható hatály nincs hatással az érintett személyek jogaira és kötelezettségeire, valamint tiszteletben tartja a jogos elvárások elvét.

               2020/0169 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról

                  (04 03 01 03. költségvetési sor – Szociális biztonság)

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 46. és 48. cikkére, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre
                  2
                és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás
                  3
                (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén hatályba lépett.

               (2)Az EGT-megállapodás 98. cikke alapján az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvének módosításáról.

               (3)Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyve a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésre vonatkozó különös rendelkezéseket tartalmaz.

               (4)Helyénvaló folytatni az EGT-megállapodás szerződő felei közötti együttműködést az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott azon uniós fellépések tekintetében, amelyek a munkavállalók szabad mozgásához, valamint a szociális biztonsági rendszerek és a migráns munkavállalókra, többek között a harmadik országokból származó migráns munkavállalókra vonatkozó intézkedések összehangolásához kapcsolódnak.

               (5)Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért módosítani kell annak érdekében, hogy a kiterjesztett együttműködést 2019. december 31. után folytatni lehessen.

               (6)Ezért az EGT Vegyes Bizottságban az Unió által képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének javasolt módosításával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont az EGT Vegyes Bizottság határozatának az e határozathoz csatolt tervezetén alapul.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

                     (2)

                        HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

                     (3)

                        HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.8.13.
            COM(2020) 366 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról (04 03 01 03. költségvetési sor – Szociális biztonság)

               MELLÉKLET

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG

               […] HATÁROZATA

               (XXX)

               az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításáról

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 86. és 98. cikkére,

               mivel:

               (1)Helyénvaló folytatni az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti együttműködést az Unió általános költségvetéséből finanszírozott azon uniós fellépések tekintetében, amelyek a munkavállalók szabad mozgásához, valamint a szociális biztonsági rendszerek és a migráns munkavállalókra, többek között a harmadik országokból származó migráns munkavállalókra vonatkozó intézkedések összehangolásához kapcsolódnak.

               (2)Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért módosítani kell annak érdekében, hogy a kiterjesztett együttműködés 2020. január 1-jei kezdettel lehetővé váljon,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyve 5. cikkének (5) és (13) bekezdésében az „és 2019-es” szövegrész helyébe a „, 2019-es és 2020-as” szövegrész lép.

               2. cikk

               Ez a határozat az azt követő napon lép hatályba, amikor az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt utolsó bejelentést megtették.

               Ezt a határozatot 2020. január 1-jétől kell alkalmazni.

               3. cikk

               Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

               Kelt Brüsszelben,

                  az EGT Vegyes Bizottság részéről

                  az elnök

                  az EGT Vegyes Bizottság

                  titkárai


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.8.13.
            COM(2020) 374 final
            2020/0175(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti átmeneti partnerségi megállapodással létrehozott EU–csendes-óceáni kereskedelmi bizottságban a kereskedelmi bizottság és a különbizottságok eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti átmeneti partnerségi megállapodás által létrehozott EU–csendes-óceáni kereskedelmi bizottságban a kereskedelmi bizottság és a különbizottságok eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás

               Az EU 2009. július 30-án aláírta az átmeneti partnerségi megállapodást
                  1
               , amely létrehozza az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti gazdasági partnerségi megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) keretét.

               A Megállapodást Pápua Új-Guinea 2009. december 20., Fidzsi 2014. július 28., Szamoa 2018. december 31. és a Salamon-szigetek 2020. május 17. óta ideiglenesen alkalmazza.

               A Megállapodás céljai:

               a)a csendes-óceáni államok számára annak lehetővé tétele, hogy élvezhessék az EU által felajánlott jobb piacra jutás előnyeit;

               b)a csendes-óceáni államok fenntartható fejlődésének és a világgazdaságba való fokozatos integrációjának elősegítése;

               c)közös érdeken alapuló szabadkereskedelmi övezet létrehozása a Felek között a kereskedelem fokozatos liberalizációja révén oly módon, amely megfelel az alkalmazandó WTO-szabályoknak és az aszimmetria elvének, a kötelezettségvállalások szintje és időzítése tekintetében a csendes-óceáni államok specifikus igényeinek és kapacitásbeli korlátainak figyelembevétele mellett;

               d)a megfelelő vitarendezési rendelkezések megállapítása; valamint

               e)a megfelelő intézményi rendelkezések megállapítása.

               2.2.Az EU–csendes-óceáni kereskedelmi bizottság

               Az EU és a csendes-óceáni államok (Fidzsi, Pápua Új-Guinea, Szamoa és a Salamon-szigetek) képviselőiből álló kereskedelmi bizottság elfogadja eljárási szabályait, társelnökei pedig az EU egy képviselője, valamint a csendes-óceáni államok egy képviselője. A két társelnök felváltva elnököl az üléseken. A Megállapodás alkalmazásában az ülés elnökét „éppen elnöklő társelnöknek” kell tekinteni egészen addig a pillanatig, ameddig a következő ülés kezdetén a másik Fél elnöke át nem veszi az elnöklő társelnök szerepét.

               A kereskedelmi bizottság a Megállapodás végrehajtásához szükséges valamennyi kérdéssel foglalkozik. Funkciói teljesítése során a kereskedelmi bizottság a következőket teheti: a) a Megállapodás végrehajtásához szükséges különbizottságokat és testületeket állíthat fel és felügyelhet; b) ülésezhet a Felek által elfogadott bármilyen időpontban; c) a Megállapodás szerinti összes kérdést megfontolhatja, és funkciói gyakorlása során megfelelő intézkedéseket hozhat; valamint d) a Megállapodásban meghatározott esetekben döntést hozhat vagy ajánlást tehet.

               A Megállapodás megfelelő rendelkezései szerint az EU–csendes-óceáni kereskedelmi bizottság konkrét végrehajtási döntéshozó jogköröket ruházhat a különbizottságokra, különösen a vámügyi együttműködéssel és a származási szabályokkal foglalkozó különbizottságra.

               2.3.Az EU–csendes-óceáni kereskedelmi bizottság tervezett jogi aktusa

               2020 utolsó negyedévében az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság nyolcadik ülésén határozatot fogad el az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság és a különbizottságok eljárási szabályzatának létrehozásáról (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus).

               A tervezett jogi aktus célja az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság és a Megállapodás rendelkezéseiben meghatározott kapcsolódó alstruktúrák szervezetére és működésére irányadó, a Felekre nézve kötelező szabályok megállapítása (68. cikk).

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               A 68. cikk előírja, hogy az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

               A javasolt tanácsi határozat meghatározza az EU–csendes-óceáni kereskedelmi bizottság és a különbizottságok eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban képviselendő uniós álláspontot, ezáltal eleget téve az EU-t az átmeneti megállapodás rendelkezései alapján terhelő kötelezettségeknek.

               Ez az álláspont az EU–csendes-óceáni kereskedelmi bizottság tanácsi határozattervezethez csatolt határozattervezetén alapul. Az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság határozatának melléklete meghatározza az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság szerepére és elnevezésére, összetételére és elnökére, titkárságára, üléseire, küldöttségeire, dokumentumaira, levelezésére, az ülések napirendjére, a szakértők meghívására, a jegyzőkönyvekre, a határozatokra és ajánlásokra, az átláthatóságra, a nyelvekre, a költségekre, a különbizottságokra vagy testületekre, valamint az eljárási szabályzat módosításaira vonatkozó követelményeket.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.
                     Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”.

               4.1.2.
                     A jelen esetre történő alkalmazás

               A kereskedelmi bizottság a gazdasági partnerségi megállapodás által létrehozott szerv.

               Az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság által elfogadandó határozat joghatással bíró jogi aktus. A Megállapodás 68. cikkének megfelelően a tervezett jogi aktus a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem is módosítja a Megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.
                     Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.
                     A jelen esetre történő alkalmazás

               A Megállapodás megkötéséről szóló, 2011. február 15-i uniós határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 207. cikke. A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma továbbá a közös kereskedelempolitikával kapcsolatos. Így a tervezett jogi aktus tárgya olyan területet érint, amelyre az EUMSZ 3. cikkének (2) bekezdése értelmében az Unió kizárólagos külső hatáskörrel rendelkezik.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Mivel a kereskedelmi bizottság jogi aktusa módosítani fogja a gazdasági partnerségi megállapodást, elfogadását követően helyénvaló kihirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2020/0175 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti átmeneti partnerségi megállapodással létrehozott EU–csendes-óceáni kereskedelmi bizottságban a kereskedelmi bizottság és a különbizottságok eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió 2009. július 30-án aláírta az átmeneti partnerségi megállapodást, amely létrehozza az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti gazdasági partnerségi megállapodás
                  2
                (a továbbiakban: Megállapodás) keretét. A Megállapodást Pápua Új-Guinea 2009. december 20., Fidzsi 2014. július 28., Szamoa 2018. december 31. és a Salamon-szigetek 2020. május 17. óta ideiglenesen alkalmazza.

               (2)A Megállapodás 68. cikke létrehozza az EU–csendes-óceáni kereskedelmi bizottságot, amely a megállapodás végrehajtásához szükséges valamennyi üggyel foglalkozik.

               (3)A 68. cikk előírja, hogy az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság elfogadja eljárási szabályzatát, és a Megállapodás megfelelő rendelkezései szerint konkrét végrehajtási döntéshozatali jogköröket ruház a különbizottságokra.

               (4)Az EU–csendes-óceáni kereskedelmi bizottság nyolcadik ülésén elfogadja saját és a különbizottságok eljárási szabályzatát.

               (5)Az Európai Uniónak meg kell határoznia az eljárási szabályzatok elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontot,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság nyolcadik ülésén az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság és a különbizottságok eljárási szabályzata tekintetében az Unió által képviselendő álláspont az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetén alapul.

               2. cikk

               A kereskedelmi bizottság határozatát elfogadását követően az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

               3. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács határozata (2009. július 13.) az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 272., 2009.10.16., 1. o.).

                     (2)

                        HL L 272., 2009.10.16., 1. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.8.13.
            COM(2020) 374 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Európai Unió által az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti átmeneti partnerségi megállapodással létrehozott EU–csendes-óceáni kereskedelmi bizottságban a kereskedelmi bizottság és a különbizottságok eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               TERVEZET

               AZ EGYRÉSZRŐL AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, MÁSRÉSZRŐL A CSENDES-ÓCEÁNI ÁLLAMOK KÖZÖTTI ÁTMENETI PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁS ÁLTAL LÉTREHOZOTT KERESKEDELMI BIZOTTSÁG …/2020 HATÁROZATA

               az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság és a különbizottságok eljárási szabályzatának elfogadásáról

               AZ EU-CSENDES-ÓCEÁNI KERESKEDELMI BIZOTTSÁG,

               tekintettel a 2009. július 30-án Londonban aláírt átmeneti partnerségi megállapodásra, amely létrehozza az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti gazdasági partnerségi megállapodás
                  1
                (a továbbiakban: Megállapodás) keretét és különösen annak 68. cikkére,

               mivel:

               (1)A Megállapodás 68. cikke létrehozza az EU–csendes-óceáni kereskedelmi bizottságot, és előírja, hogy az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

               (2)A 68. cikk úgy rendelkezik továbbá, hogy az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság a Megállapodás megfelelő rendelkezései szerint konkrét végrehajtási döntéshozatali jogköröket ruház a különbizottságokra,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

               Az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság és a különbizottságok eljárási szabályzatát a melléklet tartalmazza.

               Kelt …,

                           az EU–csendes-óceáni kereskedelmi bizottság részéről

                        az Unió részéről

                        a csendes-óceáni államok részéről

               Melléklet

               Az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti átmeneti partnerségi megállapodás 68. cikkével létrehozott

               EU-CSENDES-ÓCEÁNI KERESKEDELMI BIZOTTSÁG ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA

               1. cikk

               Az EU–csendes-óceáni kereskedelmi bizottság szerepe és neve

               1.Az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) 68. cikke alapján létrehozott bizottság felelős a Megállapodás 68. cikkében említett valamennyi területért.

               2.A fent említett bizottság a bizottság dokumentumaiban – egyebek mellett a határozatokban és az ajánlásokban is – szereplő elnevezése: „EU–csendes-óceáni kereskedelmi bizottság”.

               2. cikk

               Összetétel és elnökség

               1.A Megállapodás 68. cikkének (1) bekezdése értelmében az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság az Európai Unió és a csendes-óceáni államok képviselőiből áll.

               2.A Felek képviselete rendszerint vezető tisztviselői szinten vagy kivételes esetben miniszteri szinten történik, amennyiben a Felek egyetértenek abban, hogy a körülmények ezt szükségessé teszik.

               3.Az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság miniszteri szintű társelnöki tisztét az Európai Bizottság kereskedelemért felelős tagja és az egyik csendes-óceáni állam miniszteri szintű képviselője vagy az általuk kijelölt személyek töltik be. A csendes-óceáni államok ezt a feladatot 12 havonta történő, ábécésorrend szerinti rotációban látják el. Az első rotációs időszak az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság eljárási szabályzata elfogadásának napján kezdődik és a következő év december 31-én ér véget.

               4.Az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság vezető tisztviselői szintű társelnöki tisztjét az Európai Bizottságot, illetve a csendes-óceáni államokat képviselő egy-egy vezető tisztviselő tölti be. A csendes-óceáni államok ezt a feladatot 12 havonta történő, ábécésorrend szerinti rotációban látják el. Az első rotációs időszak az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság eljárási szabályzata elfogadásának napján kezdődik és a következő év december 31-én ér véget.

               5.Mindkét Fél társelnökei rendelkeznek az Európai Unió, illetve a csendes-óceáni államok képviseletéhez szükséges hatáskörökkel.

               6.A Felek értesítik egymást az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság társelnöki tisztjét betöltő vezető tisztviselő nevéről, beosztásáról és elérhetőségéről. Ez a vezető tisztviselő mindaddig jogosult az adott Fél képviseletére, amíg a Fél nem értesíti a másik Felet az új társelnökről.

               3. cikk

               Titkárság

               1.Az Európai Bizottság és a csendes-óceáni államok tisztviselője közösen látja el az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság titkári feladatait. A csendes-óceáni államok ezt a feladatot 12 havonta történő, ábécésorrend szerinti rotációban látják el. Az első rotációs időszak az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság eljárási szabályzata elfogadásának napján kezdődik és a következő év december 31-én ér véget.

               2.A Felek értesítik egymást az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság titkári feladatát ellátó tisztviselő nevéről, beosztásáról és elérhetőségéről. E tisztviselő mindaddig az adott Fél titkárának tekintendő, amíg a Fél nem értesíti a másik Felet egy új tagról.

               4. cikk

               Ülések

               1.Az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság évente egyszer ülésezik, hacsak arról a társelnökök másként nem határoznak, illetve bármelyik Fél kérésére sürgős esetekben.

               2.Amennyiben a társelnökök másként nem állapodnak meg, az ülésekre megállapodás szerinti időpontban, felváltva Brüsszelben és a csendes-óceáni államok egyik fővárosában kerül sor.

               3.Az üléseket az ülésnek otthont adó Fél éppen elnöklő társelnöke hívja össze.

               4.Az üléseket személyes jelenlét vagy videokonferencia útján lehet megtartani.

               5.Azok az országok, amelyek hivatalosan kifejezték a Megállapodáshoz való csatlakozási szándékukat, a Felek egyetértése esetén megfigyelőként részt vehetnek az üléseken.

               5. cikk

               Küldöttségek

               Az ülés előtt 30 nappal az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság titkára mindegyik Fél esetében tájékoztatja a másik Fél titkárát az Európai Unió, illetve a csendes-óceáni államok küldöttségeinek tervezett összetételéről. A listákon fel kell tüntetni a küldöttség minden egyes tagjának nevét és beosztását.

               6. cikk

               Dokumentumok

               Amennyiben az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság tanácskozásai írásos dokumentumokon alapulnak, ezeket a dokumentumokat a titkár számmal látja el és az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság dokumentumaiként körözteti.

               7. cikk

               Levelezés

               1.Az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottságnak címzett valamennyi levelet a titkárhoz kell irányítani.

               2.Az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság válaszát a titkár kiosztja a Feleknek.

               8. cikk

               Az ülések napirendje

               1.Az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság titkára észszerű időn belül, de legalább hatvan nappal az ülés előtt összeállítja az egyes ülések ideiglenes napirendjét az ülésnek otthont adó Fél javaslata alapján, a többi Fél számára legalább tizennégy naptári napos határidőt biztosítva észrevételek megtételére.

               2.Az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság az egyes ülések kezdetén elfogadja a napirendet. Az ideiglenes napirenden nem szereplő pontok konszenzussal felvehetők a napirendre.

               9. cikk

               Szakértők meghívása

               Az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság társelnökei közös megegyezéssel szakértőket (azaz nem kormányzati tisztviselőket) hívhatnak meg az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság üléseire annak érdekében, hogy tájékoztatást nyújtsanak konkrét témákról, és a meghívás csak az ülés azon részeire szól, amelyeken ilyen konkrét témákat vitatnak meg.

               10. cikk

               Jegyzőkönyv

               1.Az ülésnek otthont adó Fél titkára az ülés végét követő harminc naptári napon belül elkészíti az egyes ülések jegyzőkönyvtervezetét, kivéve, ha erről a társelnökök másként határoznak. A jegyzőkönyvtervezetet észrevételezés céljából meg kell küldeni a másik Fél titkára részére.

               2.Amennyiben e szabályok albizottságok üléseire is vonatkoznak, az albizottság ülésének jegyzőkönyvét a kereskedelmi bizottság bármely későbbi ülésén rendelkezésre kell bocsátani.

               3.Főszabályként a jegyzőkönyv összefoglalja az egyes napirendi pontokat, adott esetben az alábbiak megjelölésével:

               (a)
                     az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottsághoz benyújtott dokumentumok;

               (b)
                     bármely olyan nyilatkozat, amelynek jegyzőkönyvbe vételét az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság ülésén részt vevő delegációk egy tagja kérte; valamint

               (c)
                     az egyes napirendi pontokkal kapcsolatban meghozott határozatok, megtett ajánlások, jóváhagyott nyilatkozatok és elfogadott következtetések.

               4.A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság által a legutóbbi ülése óta a 11. cikk (2) bekezdése szerint írásbeli eljárás keretében hozott valamennyi határozat jegyzékét.

               5.A jegyzőkönyv egyik melléklete tartalmazza az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság ülésének résztvevőit is.

               6.A titkár a beérkezett észrevételek alapján módosítja a jegyzőkönyvtervezetet, és a módosított jegyzőkönyvtervezetet a Felek az ülés időpontját követő hatvan napon belül vagy a társelnökök megegyezése szerinti bármely más időpontig jóváhagyják. A jóváhagyást követően a jegyzőkönyv két eredeti példányát a titkár aláírja, és az Európai Unió és a csendes-óceáni államok mindegyike megkapja a jegyzőkönyv egy-egy eredeti példányát.

               7.Az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság titkára közös következtetéseket és közleményeket is készít, amelyeket a Feleknek az ülés végén jóvá kell hagyniuk.

               11. cikk

               Határozatok és ajánlások

               1.Az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság határozatokat és ajánlásokat fogadhat el minden olyan kérdésben, amellyel kapcsolatosan a Megállapodás így rendelkezik. Az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság konszenzussal fogad el határozatokat és ajánlásokat.

               2.Az ülések közötti időszakban az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság írásbeli eljárás útján, a társelnökök egyetértése mellett határozatokat, illetve ajánlásokat fogadhat el. E célból a javasolt határozat vagy ajánlás szövegét a társelnök írásban ismerteti a másik társelnökkel. A másik társelnöknek két hónap vagy a javaslattevő társelnök által a javaslatban meghatározott hosszabb idő áll rendelkezésére, hogy kifejezze egyetértését a javasolt határozattal vagy ajánlással kapcsolatban. Ha a másik Fél nem fejezi ki egyetértését, a javasolt határozatot vagy ajánlást meg kell vitatni és el lehet fogadni a bizottság következő ülésén. A határozat- vagy ajánlástervezeteket elfogadottnak kell tekinteni, amint a másik Fél kifejezi egyetértését, és azokat a 10. cikk (4) bekezdése szerint a bizottság következő ülésének jegyzőkönyvében rögzíteni kell.

               3.Amennyiben az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság a Megállapodás értelmében felhatalmazással rendelkezik határozatok és ajánlások elfogadására, ezek a jogi aktusok a „határozat”, illetve az „ajánlás” címet viselik. Az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság titkársága minden határozatot és ajánlást sorszámmal lát el, valamint megjelöli elfogadásuk időpontját és tárgyukat. Mindegyik határozat vagy ajánlás rendelkezik a hatálybalépésének időpontjáról.

               4.Az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság által elfogadott határozatokat és ajánlásokat a társelnökök hitelesítik.

               5.Az Európai Unió és a csendes-óceáni államok megkapják minden határozat és ajánlás eredeti és hiteles változatát.

               12. cikk

               Átláthatóság

               1.A Felek megállapodhatnak abban, hogy nyilvános üléseket tartanak.

               2.A Felek dönthetnek úgy, hogy az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság határozatait és ajánlásait hivatalos lapjukban közzéteszik.

               3.Az adott Fél által benyújtott valamennyi dokumentumot bizalmasnak kell tekinteni, kivéve, ha az a Fél másként határoz.

               4.Az ülések ideiglenes napirendjét a bizottság ülései előtt közzé kell tenni. A közös következtetéseket és közleményeket a 10. cikkel összhangban történő jóváhagyásukat követően közzé kell tenni.

               5.A (2)–(4) bekezdésben említett dokumentumokat az egyes Felek alkalmazandó adatvédelmi szabályainak megfelelően kell közzétenni.

               13. cikk

               Nyelvek

               1.Az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság munkanyelve az angol.

               2.Az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság a Megállapodás módosítására vagy értelmezésére vonatkozó határozatokat vagy ajánlásokat azokon a nyelveken fogadja el, amelyeken a Megállapodás szövege hiteles. Az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság minden egyéb határozatát és ajánlását, beleértve azt is, amelyen keresztül ezen eljárási szabályzatot elfogadják, az (1) bekezdésben említett munkanyelven kell elfogadni.

               3.A Felek gondoskodnak a határozatok, ajánlások és más dokumentumok saját hivatalos nyelvükön/nyelveiken készített fordításáról, amennyiben e cikk szükségessé teszi azokat, és viselik az ilyen fordításokkal kapcsolatos kiadásokat.

               14. cikk

               Költségek

               1.A Felek maguk viselik a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság ülésein való részvételükkel összefüggő költségeket, különösen a személyzeti, utazási és ellátási költségeket, valamint a video- vagy telekonferenciák, illetve a postai és távközlési kiadások terén felmerülő költségeket.

               2.Az ülések megrendezésével és a dokumentumok sokszorosításával kapcsolatos költségeket az ülésnek otthont adó Fél viseli.

               3.Az üléseken az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság munkanyelvére és munkanyelvéről való tolmácsolással kapcsolatos kiadásokat az ülésnek otthont adó Fél viseli.

               15. cikk

               Különbizottságok vagy testületek

               1.A Megállapodás 68. cikke (4) bekezdésének a) pontjával összhangban különbizottságokat vagy testületeket kell létrehozni és felügyelni az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság által rájuk ruházott valamennyi kérdés kezelése céljából.

               2.Az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottságot írásban tájékoztatják a különbizottságok vagy a Megállapodás alapján létrehozott egyéb testületek által kijelölt kapcsolattartó pontokról. Az egyes különbizottságok kapcsolattartó pontjai közötti, a Megállapodás végrehajtásával kapcsolatos mindenféle releváns levelezést, dokumentumot és kommunikációt egyidejűleg továbbítani kell az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság titkársága részére.

               3.A különbizottságok és testületek minden ülésük eredményeiről, határozatairól, ajánlásairól és következtetéseiről jelentést tesznek az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottságnak.

               4.Ezt az eljárási szabályzatot értelemszerűen alkalmazni kell a megállapodás alapján létrehozott különbizottságokra és egyéb testületekre, kivéve, ha az egyes különbizottságok vagy testületek a megállapodás rendelkezéseinek megfelelően másként határoznak.

               16. cikk

               Az eljárási szabályzat módosítása

               A 11. cikk rendelkezéseivel összhangban az eljárási szabályzat az EU-csendes-óceáni kereskedelmi bizottság írásbeli határozatával módosítható.

                     (1)

                        A Tanács 2009/729/EK határozata (2009. július 13.) az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 272., 2009.10.16., 1. o.).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.7.14.
            COM(2021) 567 final
            2021/0204(COD)
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            a 2003/87/EK irányelvnek az Unióban székhellyel rendelkező légijármű-üzemeltetőkre vonatkozó piaci alapú globális intézkedés kapcsán a kibocsátáskompenzációról szóló értesítés tekintetében történő módosításáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               Ez a javaslat módosítja az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszerében (EU ETS) a légi közlekedésre vonatkozó szabályokat annak érdekében, hogy végrehajtsa a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) nemzetközi légi közlekedés kibocsátáskompenzációs és -csökkentési rendszere (CORSIA) keretében a 2021. évi kibocsátáskompenzációra vonatkozóan az uniós székhelyű légitársaságoknak küldött tagállami értesítéseket.

               A cél az, hogy ezt az értesítést olyan módon hajtsák végre, hogy minimálisra csökkenjenek a nemzeti hatóságok és a légijármű-üzemeltetők adminisztratív terhei, és jogbiztonságot nyújtsanak a tagállamokban székhellyel rendelkező légitársaságok CORSIA szerinti kibocsátáskompenzációját illetően.

               Az ICAO CORSIA olyan kibocsátáskompenzációs mechanizmus, amelynek keretében az adott országokban székhellyel rendelkező légitársaságoknak nemzetközi kreditekkel kell ellentételezniük a vonatkozó alapértéket meghaladó szén-dioxid-kibocsátást. A Covid19-világjárvány miatt az ICAO Tanács 2020 júniusában úgy határozott, hogy a 2019–2020-as kibocsátások átlaga helyett 2021–2023-ban a 2019. évi kibocsátásokat kell kiindulási alapértékként használni
                  1
               . A CORSIA 2022-es felülvizsgálata során meg fogják vizsgálni, hogy a Covid19 milyen hatást gyakorol a CORSIA-ra különböző kérdésekkel kapcsolatban.

               A 2018-ban bejelentett eltérésekre
                  2
               , valamint arra is figyelemmel, hogy az Európai Parlament és a Tanács hogyan módosítja az uniós jogszabályokat, az EU végre kívánja hajtani a CORSIA-t. Ezért az uniós székhelyű légitársaságoknak adott esetben kibocsátási egységeket kell átadniuk ahhoz, hogy 2021-es kibocsátásuk tekintetében megfeleljenek a CORSIA-nak. A CORSIA-szabványokban és ajánlott gyakorlatokban előírtaknak megfelelően az uniós tagállamoknak 2022. november 30-ig ki kell számítaniuk a 2021. évre vonatkozó kibocsátáskompenzációjukat, és tájékoztatniuk kell erről a légitársaságokat; ezt követően ezeknek a légitársaságoknak 2025. január 31-ig törölniük kell a megfelelő számú kreditet.

               A Covid19-világjárvány miatt a légi közlekedés kibocsátáskereskedelmi rendszere szerinti szén-dioxid-kibocsátás 2020-ban 2019-hez képest 64 %-kal csökkent
                  3
               .  2020 novemberében az Európai Szervezet a Légi Közlekedés Biztonságáért (Eurocontrol) közzétette az európai légi közlekedési ágazat 2020–2024-es időszakra vonatkozó helyreállítására vonatkozó előrejelzését
                  4
               . Az előrejelzés ismerteti a Covid19-világjárvány légi közlekedésre gyakorolt hatását. Megállapításai szerint még a legoptimistább forgatókönyv bekövetkezése esetén sem érnék el a 2019-es kibocsátási szinteket 2024 előtt, míg a legrosszabb forgatókönyv 2029-re vetíti előre ezt a fellendülést.

               Bár a becslések nem irányoznak elő tényleges CORSIA kibocsátáskompenzációs követelményeket a 2021–2023-as időszakra, az uniós jogban mindazonáltal jogi kötelezettséget kell előírni a tagállamok számára, hogy 2022. november 30-ig közöljék az uniós székhelyű légitársaságokkal a 2021-es kibocsátásokra vonatkozó kibocsátáskompenzációs adatokat. A 2020-ra és 2021 első felére vonatkozó fenti ténybeli körülmények alapján minimális a valószínűsége annak, hogy 2021-re vonatkozóan lesznek tényleges CORSIA kibocsátáskompenzációs követelmények, és ennek a valószínűsége 2022-re vonatkozóan is nagyon alacsony. Ezért ez a javaslat előirányozza, hogy amint egyértelművé válik, hogy a 2021-es évre vonatkozóan mi lesz a további kibocsátáskompenzációs szám, nagy valószínűséggel nulla, a tagállamok 2022 folyamán tájékoztatják erről a légitársaságokat. A Tanácsnak és az Európai Parlamentnek el kell fogadnia ezt a javaslatot, amint a 2021. évi kibocsátási adatok ismertté válnak, azaz 2022. január 1-jét követően.

               Ugyanezt a megközelítést fogják alkalmazni a következő évekre is, amennyiben a vonatkozó „Irány az 55 %!” javaslatokat még nem fogadták el.

               Az uniós székhelyű légitársaságok EU ETS-kötelezettségei a 2003/87/EK irányelv értelmében az uniós jogban foglaltakhoz hasonlóan továbbra is hatályban maradnak. E kötelezettségek közé tartozik e légitársaságok azon kötelezettsége, hogy nyomon kövessék kibocsátásaikat és jelentést tegyenek azokról, beleértve az EGT és harmadik országok közötti repülésekből származó kibocsátásokat is.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               A légi közlekedésre vonatkozó EU ETS-szabályok felülvizsgálata az EU „Irány az 55 %!” intézkedéscsomagjának szerves részét képezi. A felülvizsgálat a CORSIA-nak az EU ETS-irányelv révén történő végrehajtására is kiterjed.

                  Ez a javaslat a CORSIA-val kapcsolatos egyetlen olyan módosítás, amelynek 2022. november 30-ig hatályba kell lépnie annak érdekében, hogy a nulla kibocsátáskompenzációval kapcsolatos értesítésre az említett időpontig sor kerülhessen.

                  A CORSIA végrehajtásához kapcsolódó egyéb módosítások rendelkezéseket tartalmaznak a nemzetközi kreditek EGT-n kívüli járatokra történő felhasználására; az EGT-n kívüli járatokra vonatkozó lemondási kötelezettségekre; az Európán kívüli járatok tekintetében a nem uniós székhelyű légitársaságokkal szembeni bánásmódra; az uniós székhelyű légitársaságokkal szembeni bánásmódra azokon az útvonalakon, ahol a CORSIA-t nem azonos módon alkalmazzák; valamint az irányelvnek az uniós légitársaságok két harmadik ország között üzemeltetett járataira fennálló hatályára vonatkozóan. A CORSIA végrehajtásához kapcsolódó egyéb módosítások a 2003/87/EK irányelvnek a légi közlekedésnek az Unió egész gazdaságra kiterjedő kibocsátáscsökkentési célkitűzéséhez való hozzájárulása tekintetében történő módosításáról és egy piaci alapú globális intézkedés megfelelő végrehajtásáról szóló szélesebb körű irányelvjavaslatban szerepelnek.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  Ez a nagyon konkrét javaslat nem veti fel a többi uniós szakpolitikával való összhang kérdését.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               A javaslat jogalapja az EUMSZ 192. cikke. Az EUMSZ 191. cikke és 192. cikkének (1) bekezdése értelmében az Európai Uniónak többek között a következő célkitűzések eléréséhez kell hozzájárulnia: a környezet minőségének megőrzése, védelme és javítása; a regionális vagy világméretű környezeti problémák leküzdésére és különösen az éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló intézkedések ösztönzése nemzetközi szinten.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               Az éghajlatváltozás határokon átnyúló probléma, és az uniós fellépés hatékonyan kiegészítheti és megerősítheti a regionális, nemzeti és helyi fellépéseket. Az éghajlat-politikai intézkedéseket európai szinten össze kell hangolni, és ahol csak lehet, a hatékony intézkedést globális szinten elő kell segíteni. Az uniós fellépés az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elve alapján indokolt. Az Európai Unió az éghajlatváltozás kezelése érdekében 1992 óta dolgoz ki közös megoldásokat és ösztönző globális intézkedéseket. Az uniós szintű fellépés hátteret biztosít a 2030-ra és hosszabb távra kitűzött kibocsátáscsökkentési célok költséghatékony teljesítéséhez, miközben biztosítja a méltányosság és a környezeti integritás szempontjainak érvényesülését. Az Európai Uniónak az éghajlatváltozással kapcsolatos hatáskörét az EUMSZ 191–193. cikke erősíti meg és fejti ki részletesen.

               •Arányosság

               Ez a javaslat az arányosság elvének is megfelel, mert nem lépi túl az Európai Unió ÜHG-kibocsátás-csökkentési céljainak költséghatékony módon történő teljesítéséhez szükséges mértéket, miközben biztosítja a méltányosság és a környezeti integritás szempontjainak érvényesülését.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Az EU ETS irányelv módosításának megfelelő eszköze
                     5
                   a Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében hozott határozata, mivel a szükséges intézkedéseket a tagállamoknak kell meghozniuk. Ez a választás összhangban van az EU ETS-hez kapcsolódó három korábbi határozat (a későbbre ütemezésről szóló határozat
                     6
                  , a piaci stabilizációs tartalékról szóló határozat
                     7
                   és az „óra megállítására” vonatkozó első ETS-határozat
                     8
                  ) precedenseivel.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése/célravezetőségi vizsgálata

               E javaslatokra vonatkozóan nem került sor utólagos értékelésre vagy célravezetőségi vizsgálatra a meglévő jogszabályok végrehajtásának korai szakasza és ebből következően az adatok korlátozott rendelkezésre állása miatt.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  Az érdekelt felekkel konzultációt folytattak a CORSIA – adott esetben – az EU ETS-en keresztül történő végrehajtására vonatkozó szakpolitikai alternatívákról. A légi közlekedés kibocsátáskereskedelmi rendszerére vonatkozó aktualizált szabályok bevezető hatásvizsgálatát 2020. július 3-án tették közzé, a visszajelzési időszak 2020. augusztus 28-ig tartott, és a nyilvános konzultációra 2020. október 1. és 2021. január 14. között online felmérés keretében került sor. Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk eredményének összegzése a 2003/87/EK irányelvnek a légi közlekedésnek az Unió egész gazdaságra kiterjedő kibocsátáscsökkentési célkitűzéséhez való hozzájárulása tekintetében történő módosításáról és egy piaci alapú globális intézkedés megfelelő végrehajtásáról szóló irányelvjavaslatot kísérő hatásvizsgálat mellékletében található
                     9
                  .

               •Hatásvizsgálat

                  E javaslat tárgya a tagállamok által a kibocsátáskompenzációról küldött értesítés, és a javaslatnak a jelenlegi helyzethez képest nincs környezeti vagy gazdasági hatása.

                  A CORSIA végrehajtására vonatkozó szakpolitikai alternatívákat és a légi közlekedési kibocsátási egységek megnövelt árverezését a 2003/87/EK irányelvnek a légi közlekedésnek az Unió egész gazdaságra kiterjedő kibocsátáscsökkentési célkitűzéséhez való hozzájárulása tekintetében történő módosításáról és egy piaci alapú globális intézkedés megfelelő végrehajtásáról szóló irányelvjavaslatot kísérő hatásvizsgálatban értékelték
                     10
                  .

               •Alapjogok

               A javaslat tiszteletben tartja az alapjogokat, és betartja különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elveket. A javaslat különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájának 37. cikkében megfogalmazott, a fenntartható fejlődés elvével összhangban álló magas színvonalú környezetvédelemre irányuló célkitűzéshez járul hozzá
                  11
               .

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A javaslatnak nincs költségvetési hatása.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  A nemzeti hatóságok és a légijármű-üzemeltetők használhatják a meglévő infrastruktúrát a légijármű-üzemeltetők kibocsátásainak nyomon követésére és jelentésére. Mivel nincsenek tervezett ügyletek, nincs szükség kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékre.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  A 2003/87/EK irányelv 12. cikke egy új bekezdéssel egészül ki, amely jogi kötelezettséget ír elő a tagállamok nemzeti hatóságai számára arra vonatkozóan, hogy értesítsék az uniós székhelyű légijármű-üzemeltetőket a 2021. évre vonatkozó kibocsátásaikra vonatkozó [nagy valószínűséggel: nulla] további kibocsátáskompenzációról.

                  Az értesítendő légijármű-üzemeltetők körébe a CORSIA-t a kibocsátások nyomon követése és jelentése tekintetében megfelelően végrehajtó, az (EU) 2019/1603 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 1. cikkében említett légijármű-üzembentartók tartoznak.

               2021/0204 (COD)

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               a 2003/87/EK irányelvnek az Unióban székhellyel rendelkező légijármű-üzemeltetőkre vonatkozó piaci alapú globális intézkedés kapcsán a kibocsátáskompenzációról szóló értesítés tekintetében történő módosításáról

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

               tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére
                  12
               ,

               tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére
                  13
               ,

               rendes jogalkotási eljárás keretében,

               mivel:

               (1)A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) kibocsátáskompenzációs és -csökkentési rendszere (CORSIA) 2019 óta látja el a kibocsátások nyomon követésével, jelentésével és hitelesítésével kapcsolatos feladatokat; a CORSIA-t globálisan alkalmazott piaci alapú eszköznek szánták, amelynek célja 2021. január 1-jétől, hogy a nemzetközi légi közlekedésből származó, a rögzített kibocsátási szint feletti szén-dioxid-kibocsátást bizonyos kibocsátáskompenzációs egységekkel ellentételezze.

               (2)Az uniós jogszabályok és a CORSIA közötti, az (EU) 2018/2027 tanácsi határozat nyomán az ICAO-nak bejelentett eltérésekre
                  14
               , valamint arra is figyelemmel, hogy az Európai Parlament és a Tanács hogyan módosítja az uniós jogszabályokat, az Unió végre kívánja hajtani a CORSIA-t.

               (3)Az (EU) 2019/1603 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet
                  15
                azért fogadták el, hogy megfelelően végrehajtsák a CORSIA-nak a légi közlekedésből származó kibocsátások nyomon követésére, jelentésére és ellenőrzésére vonatkozó szabályait. A CORSIA-ra vonatkozó nemzetközi szabványok és ajánlott gyakorlatok szerinti kibocsátáskompenzációt
                  16
                az említett rendeletnek megfelelően hitelesített szén-dioxid-kibocsátás alapján számítják ki.

               (4)Mivel a Covid19-világjárvány következtében 2020-ban jelentősen csökkent a légi közlekedésből származó kibocsátás, az ICAO Tanács 2020. júniusi 220. ülésén úgy határozott, hogy a légijármű-üzemeltetők 2021–2023-as időszakra vonatkozó kibocsátáskompenzációjának kiszámításához a 2019-es kibocsátásokat kell alapul venni.

               (5)A légi közlekedésből származó kibocsátások nagy valószínűséggel 2021-ben nem haladják meg a 2019. évi közös szinteket. Ezért a légijármű-üzemeltetők további kibocsátáskompenzációja 2021-ben várhatóan nulla lesz.

               (6)A tagállamoknak 2022. november 30-ig kell végrehajtaniuk a CORSIA-t oly módon, hogy 2022. november 30-ig értesítik az adott tagállamban székhellyel rendelkező légijármű-üzemeltetőket a 2021-es évre vonatkozó kibocsátáskompenzációjukról.

               (7)Mivel e határozat céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az irányelv terjedelme és hatása miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl a szóban forgó célok eléréséhez szükséges mértéket.

               (8)Annak érdekében, hogy a kibocsátáskompenzáció 2021. évi szintjével kapcsolatos bizonyosság garantálva legyen, ezt a határozatot 2022. január 1-jét követően kell elfogadni, amikor a 2021. évi kibocsátások teljes szintje ismert lesz.

               (9)Fontos, hogy 2022 folyamán a lehető leghamarabb érvényesüljön a jogbiztonság a nemzeti hatóságok és a légijármű-üzemeltetők számára a 2021-re vonatkozó CORSIA-kibocsátáskompenzáció tekintetében. Ennek megfelelően e határozatnak késedelem nélkül hatályba kell lépnie.

               (10)A 2003/87/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A 2003/87/EK irányelv 12. cikke az alábbi (6) bekezdéssel egészül ki:

               „(6) A tagállamok 2022. november 30-ig értesítik a légijármű-üzemeltetőket arról, hogy 2021-re vonatkozóan [nulla] kibocsátáskompenzáció vonatkozik rájuk az ICAO-nak a nemzetközi légi közlekedés kibocsátáskompenzációs és -csökkentési környezetvédelmi rendszerével kapcsolatos nemzetközi szabványai és ajánlott gyakorlatai értelmében. A tagállamok értesítik azokat a légijármű-üzemeltetőket, amelyek megfelelnek a következő feltételeknek:

               a) a légijármű-üzemeltető rendelkezik a tagállamok egyike által kiállított üzembentartási engedéllyel vagy valamelyik tagállamban van bejegyezve, az adott tagállam legkülső régióit, az adott tagállamhoz tartozó területeket és az adott tagállam egyéb területeit is beleértve;

               b) éves szén-dioxid-kibocsátása meghaladja a 10 000 tonnát az olyan légi járművek használatából eredően, amelyek az I. melléklet hatálya alá tartozó repüléseket végeznek és 5 700 kg-ot meghaladó maximális engedélyezett felszállótömeggel rendelkeznek – az ugyanazon tagállamból (ideértve ugyanazon tagállam legkülső régióit) induló és ugyanazon tagállamba érkező légi járműveket kivéve, 2019. január 1-jétől.

               Az első albekezdés b) pontja vonatkozásában az alábbi típusú repülésekből származó szén-dioxid-kibocsátásokat figyelmen kívül kell hagyni:

                  i. állami repülések;

                  ii. humanitárius célú repülések;

               iii. egészségügyi célú repülések;

               iv. katonai célú repülések;

               v. tűzoltási célú repülések.”

               2. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

                     (1)

                  https://www.icao.int/environmental-protection/CORSIA/Pages/CORSIA-and-Covid-19.aspx

                     (2)

                        A Tanács (EU) 2018/2027 határozata (2018. november 29.) az Európai Unió nevében a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetben a Nemzetközi szabványok és ajánlott gyakorlatok, Környezetvédelem – A nemzetközi légi közlekedés kibocsátáskompenzációs és -csökkentési rendszere (CORSIA) első kiadása tekintetében képviselendő álláspont meghatározásáról (HL L 325., 2018.12.20., 25. o.).

                     (3)

                  https://ec.europa.eu/clima/news/emissions-trading-greenhouse-gas-emissions-reduced-2020_en

                     (4)

                  https://www.eurocontrol.int/publication/eurocontrol-five-year-forecast-2020-2024

                     (5)

                        A Szerződés 218. cikkének (9) bekezdése szerinti, kizárólag a nemzetközi szervezetekben képviselendő álláspontokra irányuló jogi aktusoktól eltérően ez csak a Tanácsot érintette, például az eltérések ICAO-nak történő bejelentéséről szóló tanácsi határozatot.

                     (6)

                        A 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei árverés útján történő értékesítésének időbeli ütemezésére vonatkozó rendelkezések pontosítása érdekében történő módosításáról szóló 1359/2013/EU határozat (HL L 343., 2013.12.19., 1. o.).

                     (7)

                        Az üvegházhatású gázok uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeréhez piaci stabilizációs tartalék létrehozásáról és működtetéséről, valamint a 2003/87/EK irányelv módosításáról szóló (EU) 2015/1814 határozat (HL L 264., 2015.10.9., 1. o.).

                     (8)

                        Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló 2003/87/EK irányelvtől való ideiglenes eltérésről szóló 377/2013/EU határozat (HL L 113., 2013.4.25., 1. o.).

                     (9)

                        SWD [hivatkozás beillesztendő]

                     (10)

                        SWD [hivatkozás beillesztendő]

                     (11)

                        HL C 326., 2012.10.26., 391. o.

                     (12)

                        HL C […]., […]., […]. o.

                     (13)

                        HL C […]., […]., […]. o.

                     (14)

                        A Tanács (EU) 2018/2027 határozata (2018. november 29.) az Európai Unió nevében a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetben a Nemzetközi szabványok és ajánlott gyakorlatok, Környezetvédelem – A nemzetközi légi közlekedés kibocsátáskompenzációs és -csökkentési rendszere (CORSIA) első kiadása tekintetében képviselendő álláspont meghatározásáról (HL L 325., 2018.12.20., 25. o.).

                     (15)

                        A Bizottság (EU) 2019/1603 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. július 18.) a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet által a légi közlekedésből származó kibocsátásoknak a piaci alapú globális intézkedés végrehajtása céljából való nyomon követése, jelentése és hitelesítése érdekében elfogadott intézkedések tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 250., 2019.9.30., 10. o.).

                     (16)

                        Nemzetközi szabványok és ajánlott gyakorlatok, Környezetvédelem – A nemzetközi légi közlekedés kibocsátáskompenzációs és -csökkentési rendszere (CORSIA) első kiadása (a Chicagói Egyezmény 16. mellékletének IV. kötete).