                AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA
                                                    Brüsszel, 21.11.2007
                                                    COM(2007) 731 végleges
                                                    2007/0252 (CNS)
                                          Javaslat
                             A TANÁCS HATÁROZATA
   az Európai Közösség és Mongólia kormánya között a légi szolgáltatások bizonyos
      kérdéseiről létrejött megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról
                                          Javaslat
                             A TANÁCS HATÁROZATA
   az Európai Közösség és Mongólia kormánya között a légi szolgáltatások bizonyos
                    kérdéseiről létrejött megállapodás megkötéséről
                                (előterjesztő: a Bizottság)
HU                                                                                HU
 ---pagebreak---                                                 INDOKOLÁS
       1) A JAVASLAT HÁTTERE
          •
   110
              A javaslat indokai és célkitűzései
          A Bíróság úgynevezett „nyitott égbolt” ügyekben hozott ítéleteit követően a Tanács
          2003. június 5-én felhatalmazta a Bizottságot tárgyalások megkezdésére harmadik
          országokkal annak érdekében, hogy a meglévő megállapodások egyes rendelkezései
          helyébe közösségi megállapodás1 lépjen („horizontális felhatalmazás”). E
          megállapodások célja megkülönböztetés nélküli hozzáférést biztosítani valamennyi
          közösségi légi fuvarozó számára a Közösség tagállamai és harmadik országok közötti
          légi útvonalakhoz, valamint összhangba hozni a tagállamok és a harmadik országok
          közötti kétoldalú légiközlekedési megállapodásokat a közösségi joggal.
          •
   120
              Általános háttér
          A tagállamok és harmadik országok közötti nemzetközi légiközlekedési kapcsolatokat
          hagyományosan a tagállamok és harmadik országok között létrejött kétoldalú
          légiközlekedési megállapodások, azok mellékletei és az egyéb kétoldalú vagy
          többoldalú szerződések szabályozzák.
          A tagállamok kétoldalú légiközlekedési megállapodásainak a kijelölésre vonatkozó
          hagyományos rendelkezései sértik a közösségi jogot. Lehetővé teszik egy harmadik
          ország számára, hogy megtagadja, visszavonja vagy felfüggessze egy tagállam által
          kijelölt azon légifuvarozó jogosítványait vagy engedélyeit, amelynek többségi
          tulajdona és tényleges ellenőrzése nem az adott tagállam vagy annak állampolgárai
          kezében van. Ez az egy tagállamban alapított, de más tagállamok állampolgárai
          tulajdonában lévő és általuk ellenőrzött közösségi légi fuvarozókkal szembeni
          hátrányos megkülönböztetésnek minősül. Ez ellentétes a Szerződés 43. cikkével, amely
          valamely tagállamnak a szabad letelepedés jogát gyakorló állampolgárai számára a
          fogadó tagállamban az adott tagállam állampolgáraival egyenlő bánásmódot biztosít.
          Felmerülnek további problémák is, például a repülőgép-üzemanyagra kivetett adók, a
          harmadik országok légi fuvarozói által a Közösségen belüli légi útvonalakra kiszabott
          viteldíjak vagy a kötelező kereskedelmi megállapodások kérdése, amelyekben
          helyénvaló lenne biztosítani a közösségi jognak való megfelelést a tagállamok és a
          harmadik országok közötti kétoldalú légiközlekedési megállapodások meglévő
          rendelkezéseinek módosítása vagy kiegészítése révén.
          •
   130
              Hatályos rendelkezések a javaslat által szabályozott területen
          A megállapodás rendelkezései tizenegy olyan kétoldalú légiközlekedési megállapodás
          esetében lépnek a hatályos rendelkezések helyébe, vagy egészítik ki azt, amelyek a
          tagállamok és Mongólia között jöttek létre.
   1
          A 2003. június 5-i 11323/03 tanácsi határozat (korlátozott terjesztésű dokumentum)
HU                                                       2                                      HU
 ---pagebreak---           •
   140
              Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel
          A megállapodás a Közösség külső légiközlekedési politikájának alapvető célkitűzését
          szolgálja azáltal, hogy hatályos kétoldalú légiközlekedési megállapodásokat hoz
          összhangba a közösségi joggal.
       2) KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT
          •   Konzultáció az érdekelt felekkel
   211
          A konzultáció módszerei, a megcélzott főbb ágazatok és a válaszadók általános
          bemutatása
          A tárgyalások során mindvégig konzultációk folytak úgy a tagállamokkal, mint az
          iparág képviselőivel.
   212
          A válaszok összefoglalása és figyelembevételük módja
          A tagállamok és az iparág képviselőinek észrevételei figyelembe lettek véve.
       3) A JAVASLAT JOGI ELEMEI
          •
   305
              A javaslat összefoglalása
          A Bizottság a „horizontális felhatalmazás” mellékletében foglalt mechanizmusokkal és
          irányelvekkel összhangban tárgyalásokat folytatott a Mongóliával egy olyan
          megállapodás megkötéséről, amely a tagállamok és Mongólia között meglévő
          kétoldalú légiközlekedési megállapodások egyes rendelkezéseinek helyébe lép. A
          megállapodás 2. cikke szerint a kijelölésre vonatkozó hagyományos rendelkezések
          helyébe egy közösségi rendelkezés lép, amely valamennyi közösségi légi fuvarozó
          számára lehetővé teszi, hogy élvezze a letelepedési szabadságból származó előnyöket.
          A megállapodás 4. és 5. cikke a közösségi hatáskörre vonatkozó rendelkezések két
          típusát érinti. A 4. cikk a repülőgép-üzemanyagra kivetett adókkal foglalkozik, amelyet
          az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének
          átszervezéséről szóló 2003/96/EK tanácsi irányelv és különösen annak 14. cikke (2)
          bekezdése harmonizált. A 5. cikk (Viteldíjak) a meglévő kétoldalú légiközlekedési
          megállapodások és a légi szolgáltatások vitel- és tarifadíjairól szóló 2409/92/EGK
          tanácsi rendelet közti ellentmondásokat oldja fel, ugyanis ez utóbbi megtiltja a
          harmadik országbeli légi fuvarozóknak, hogy a kizárólag a Közösségen belüli légi
          útvonalakon közlekedő légi járatok tekintetében a meglévőknél alacsonyabb árakat
          vezessenek be. A 6. cikk a kétoldalú megállapodások egyértelműen versenyellenes
          rendelkezéseit (légiközlekedési vállalkozások közötti, kötelező kereskedelmi
          megállapodások) összhangba hozza az európai uniós versenyjoggal.
          •
   310
              Jogalap
          Az EK-Szerződés 80. cikkének (2) bekezdése, valamint 300. cikkének (2) bekezdése.
          •
   329
              A szubszidiaritás elve
          A javaslat teljes mértékben a Tanács által adott „horizontális felhatalmazáson” alapul,
HU                                                3                                               HU
 ---pagebreak---           figyelembe véve azokat a problémaköröket, amelyek a közösségi jog és a kétoldalú
          légiközlekedési megállapodások tárgyát képezik.
          •   Az arányosság elve
          A megállapodás csak a közösségi jognak való megfeleléshez szükséges mértékben
          módosítja vagy egészíti ki a kétoldalú légiközlekedési megállapodások rendelkezéseit.
          •   Az eszköz megválasztása
   342
          Az Európai Közösség és Mongólia közötti megállapodás megkötése a leghatékonyabb
          eszköz a tagállamok és Mongólia közötti hatályos kétoldalú légiközlekedési
          megállapodásoknak a közösségi joggal való összehangolására. A Mongólia és
          Franciaország közötti kétoldalú megállapodást már 2007 elején összhangba hozták a
          közösségi joggal.
       4) KÖLTSÉGVETÉSI VONATKOZÁSOK
   409
          A javaslat nincs kihatással a Közösség költségvetésére.
       5) KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓK
          •
   510
              Jogszabályok egyszerűsítése
   511
          A javaslat a jogszabályok egyszerűsítésére törekszik.
   512
          A tagállamok és Mongólia közötti kétoldalú légiközlekedési megállapodások
          rendelkezéseit egyetlen, egységes közösségi megállapodás vonatkozó rendelkezései
          egészítik ki vagy váltják fel.
          •
   570
              A javaslat részletes magyarázata
          A nemzetközi megállapodások aláírására és megkötésére vonatkozó kötelező
          eljárásnak megfelelően felkérik a Tanácsot, hogy hagyja jóvá az Európai Közösség és
          Mongólia között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás
          megkötéséről, aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló határozatot, valamint arra,
          hogy jelölje ki a felhatalmazott személyeket, akik a Közösség részéről aláírják a
          megállapodást.
HU                                                4                                                HU
 ---pagebreak---                                                  Javaslat
                                      A TANÁCS HATÁROZATA
       az Európai Közösség és Mongólia kormánya között a légi szolgáltatások bizonyos
           kérdéseiről létrejött megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 80. cikke (2)
   bekezdésére, összefüggésben 300. cikkének (2) bekezdése első albekezdésének első
   mondatával,
   tekintettel a Bizottság javaslatára2,
   mivel:
   (1)     A Tanács 2003. június 5-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat
           kezdeményezzen harmadik országokkal a meglévő kétoldalú megállapodások egyes
           rendelkezéseinek egy közösségi megállapodással való felváltásáról.
   (2)     A Bizottság a Közösség nevében tárgyalásokat folytatott Mongóliával egy, a légi
           közlekedés bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás megkötéséről, összhangban a
           Bizottságot a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek közösségi
           megállapodással való felváltása céljából harmadik országokkal folytatandó tárgyalások
           kezdeményezésére         felhatalmazó    tanácsi  határozat    mellékletében    foglalt
           mechanizmusokkal és irányelvekkel.
   (3)     A megállapodás egy későbbi időpontban történő megkötésére figyelemmel, a
           Bizottság által megtárgyalt megállapodást alá kell írni és azt ideiglenesen alkalmazni
           kell,
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
                                              Egyetlen cikk
   1.        A megállapodás egy későbbi időpontban történő megkötésére figyelemmel, a Tanács
             elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje az Európai Közösség és Mongólia
             kormánya között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodásnak
             a Közösség nevében történő aláírására jogosult személyt vagy személyeket.
   2
           HL C […]., […]., […]. o.
HU                                                  5                                              HU
 ---pagebreak---    2.      A megállapodás hatálybalépéséig a megállapodást ideiglenesen alkalmazni kell az
           azt a napot követő hónap első napjától, amelyen a felek értesítik egymást az ehhez
           szükséges eljárások lezárultáról. A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy a
           megállapodás 9. cikke (2) bekezdésében előírt értesítést megküldje.
   3.      A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
   Kelt Brüsszelben,
                                             a Tanács részéről
                                             az elnök
HU                                             6                                              HU
 ---pagebreak---                                                            2007/0252 (CNS)
                                                  Javaslat
                                       A TANÁCS HATÁROZATA
        az Európai Közösség és Mongólia kormánya között a légi szolgáltatások bizonyos
                           kérdéseiről létrejött megállapodás megkötéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 80. cikke (2)
   bekezdésére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával,
   illetve a 300. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével,
   tekintettel a Bizottság javaslatára3,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére4,
   mivel:
   (1)     A Tanács 2003. június 5-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat
           kezdeményezzen harmadik országokkal a meglévő kétoldalú megállapodások egyes
           rendelkezéseinek egy közösségi megállapodással való felváltásáról.
   (2)     A Bizottság a Közösség nevében tárgyalásokat folytatott Mongóliával egy, a légi
           közlekedés bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás megkötéséről, összhangban a
           Bizottságot a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek közösségi
           megállapodással való felváltása céljából harmadik országokkal folytatandó tárgyalások
           kezdeményezésére          felhatalmazó    tanácsi  határozat  mellékletében    foglalt
           mechanizmusokkal és irányelvekkel.
   (3)     Ezt a megállapodást a megállapodás egy későbbi időpontban történő megkötésére
           figyelemmel, a(z) […]-i …/…/EK tanácsi határozattal5 összhangban a Bizottság a
           Közösség nevében […]-án/-én aláírta.
   (4)     A megállapodást jóvá kell hagyni,
   3
            HL C […]., […]., […]. o.
   4
            HL C […]., […]., […]. o.
   5
            HL C […]., […]., […]. o.
HU                                                   7                                            HU
 ---pagebreak---    A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
                                                1. cikk
   1.        Az Európai Közösség és Mongólia között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről
             létrejött megállapodást a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.
   2.        A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.
                                                2. cikk
   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodás 9. cikkének (1) bekezdése
   szerinti értesítés megtételére jogosult személyt vagy személyeket.
   Kelt Brüsszelben,
                                                a Tanács részéről
                                                az elnök
HU                                                 8                                           HU
 ---pagebreak---                                              MELLÉKLET
                                          MEGÁLLAPODÁS
                         az Európai Közösség és Mongólia kormánya között
                                a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG
   egyrészről, valamint
   MONGÓLIA KORMÁNYA
   másrészről
   (a továbbiakban: a felek)
   TUDOMÁSUL VÉVE, hogy az Európai Közösség számos tagállama és Mongólia között
   kétoldalú légiközlekedési megállapodások jöttek létre, amelyek a Közösség jogszabályaival
   ellentétes rendelkezéseket tartalmaznak,
   TUDOMÁSUL VÉVE, hogy az Európai Közösség kizárólagos hatáskörrel rendelkezik
   számos olyan kérdést illetően, amelyre az Európai Közösség tagállamai és harmadik országok
   között létrejött kétoldalú légi szolgáltatási megállapodások kiterjedhetnek,
   TUDOMÁSUL VÉVE, hogy a közösségi jog szerint a valamely tagállamban székhellyel
   rendelkező közösségi légi fuvarozóknak joguk van hátrányos megkülönböztetés nélkül
   hozzáférni az Európai Közösség tagállamai és harmadik országok közötti légi útvonalakhoz,
   TEKINTETTEL az Európai Közösség és egyes harmadik országok között létrejött
   megállapodásokra, amelyek az ilyen harmadik országok állampolgárai számára lehetővé
   teszik, hogy a közösségi joggal összhangban engedélyezett légi fuvarozó vállalkozásokban
   tulajdonjogot szerezzenek,
   FELISMERVE, hogy az Európai Közösség tagállamai és Mongólia között létrejött kétoldalú
   légi közlekedési megállapodások egyes rendelkezéseit, amelyek a közösségi joggal
   ellentétesek, összhangba kell hozni azzal az Európai Közösség és Mongólia közötti légi
   szolgáltatások rendezett jogi hátterének létrehozása és az ilyen légi szolgáltatások
   folytonosságának fenntartása érdekében,
   MEGÁLLAPÍTVA, hogy a közösségi jog értelmében légi fuvarozók – elméletileg – nem
   köthetnek olyan megállapodásokat, amelyek hatással lehetnek az Európai Közösség
   tagállamai közötti kereskedelemre, és amelyek célja vagy hatása a verseny megakadályozása,
   korlátozása vagy torzítása,
   MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Közösségnek e tárgyalások keretében nem célja az
   Európai Közösség és Mongólia közötti légi forgalom mértékének növelése, a közösségi
   légifuvarozók és Mongólia légifuvarozói közti egyensúly befolyásolása, vagy a meglévő
HU                                                  9                                         HU
 ---pagebreak---    kétoldalú légiközlekedési megállapodások rendelkezéseinek a forgalmi jogok tekintetében
   történő módosítása,
   FELISMERVE, hogy az Európai Közösség tagállamai és Mongólia között létrejött kétoldalú
   légiközlekedési megállapodások azon rendelkezései, amelyek i. előírják vagy előnyben
   részesítik a vállalkozások közötti olyan megállapodások, vállalkozástársulások által hozott
   döntések vagy összehangolt magatartások elfogadását, amelyek megakadályozzák, torzítják
   vagy korlátozzák a légi fuvarozók közötti versenyt az adott útvonalakon; vagy ii. bármely
   efféle megállapodás, határozat vagy összehangolt magatartás hatásait erősítik; vagy iii. a
   légifuvarozókra vagy más magánjellegű gazdasági szereplőkre hárítják a felelősséget az olyan
   intézkedésekért, amelyek megakadályozzák, torzítják vagy korlátozzák a légifuvarozók
   közötti versenyt a fontos útvonalakon, hozzájárulhatnak ahhoz, hogy a vállalkozásokra
   vonatkozó versenyszabályok veszítenek hatékonyságukból,
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
                                                1. CIKK
                                        Általános rendelkezések
   1.        E megállapodás alkalmazásában „a tagállamok” az Európai Közösség tagállamai.
   2.        Az 1. mellékletben felsorolt valamennyi megállapodásban az adott megállapodásban
             szerződő félként szereplő tagállam állampolgáraira való hivatkozásokat az Európai
             Közösség tagállamainak állampolgáraira való hivatkozásként kell értelmezni.
   3.        Az 1. mellékletben felsorolt valamennyi megállapodásban az adott megállapodásban
             szerződő félként szereplő tagállam légi fuvarozóira vagy légitársaságaira való
             hivatkozásokat az Európai Közösség bármely tagállama által kijelölt légi fuvarozókra
             vagy légitársaságokra való hivatkozásként kell értelmezni.
                                                2. CIKK
                                         Tagállam általi kijelölés
   1.        A 2. melléklet a), illetve b) pontjában felsorolt cikkek vonatkozó rendelkezései
             helyébe az e cikk (2) és (3) bekezdésének rendelkezései lépnek az érintett tagállam
             légifuvarozójának kijelölése, a légifuvarozó részére Mongólia által megadott
             engedélyek és jogosítványok, valamint a légifuvarozó ilyen engedélyeinek vagy
             jogosítványainak megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása
             tekintetében.
   2.        A tagállam kijelölésének kézhezvételét követően Mongólia haladéktalanul megadja a
             megfelelő engedélyeket és jogosítványokat, feltéve, hogy:
                   i.    a légifuvarozót az Európai Közösséget létrehozó szerződés értelmében a
                         kijelölő tagállamban alapították, és az Európai Közösség jogszabályainak
                         megfelelő érvényes működési engedéllyel rendelkezik;
HU                                                 10                                             HU
 ---pagebreak---                  ii.   az üzemben tartási engedély kiadásáért felelős tagállam gyakorolja és
                       fenntartja a légi fuvarozó hatékony szabályozási ellenőrzését, és az
                       illetékes légiforgalmi hatóságot a kijelölésben egyértelműen
                       meghatározza; valamint
                 iii.  a légi fuvarozó vállalkozás tulajdonjoga és tényleges ellenőrzése
                       közvetlenül vagy többségi tulajdon révén a tagállamok és/vagy a
                       tagállamok állampolgárai, vagy a 3. mellékletben felsorolt egyéb államok
                       és/vagy azok állampolgárai kezében van.
   3.      Mongóliának jogában áll a tagállam által kijelölt légifuvarozó engedélyeit vagy
           jogosítványait megtagadni, visszavonni, felfüggeszteni vagy korlátozni, amennyiben:
                 i.    a légifuvarozót az Európai Közösséget létrehozó szerződés értelmében
                       nem a kijelölő tagállamban alapították, vagy az nem rendelkezik az
                       Európai Közösség jogszabályainak megfelelő érvényes működési
                       engedéllyel;
                 ii.   az üzemben tartási engedély kiadásáért felelős tagállam nem ellenőrzi
                       hatékonyan vagy folyamatosan a légi fuvarozót, vagy az illetékes
                       légiforgalmi hatóság a kijelölésben nincs egyértelműen meghatározva;
                       vagy
                 iii.  a légi fuvarozó vállalkozás tulajdonjoga vagy tényleges ellenőrzése
                       közvetlenül vagy többségi tulajdon révén nem a tagállamok és/vagy a
                       tagállamok állampolgárai és/vagy a 3. mellékletben felsorolt egyéb
                       államok és/vagy azok állampolgárai kezében van;
   Az e bekezdés szerinti jogának gyakorlása során Mongólia a közösségi légifuvarozók egyikét
   sem különböztetheti meg hátrányosan állampolgársága alapján.
                                             3. CIKK
                                            Biztonság
   1.      A 2. melléklet c) pontjában felsorolt cikkek rendelkezései kiegészülnek e cikk (2)
           bekezdésének rendelkezéseivel.
   2.      Ha egy tagállam olyan légi fuvarozót jelöl ki, amelynek szabályozási ellenőrzését
           egy másik tagállam gyakorolja és tartja fenn, Mongóliának a légi fuvarozót kijelölő
           tagállam és Mongólia között létrejött megállapodásban foglalt biztonsági
           rendelkezések szerinti jogai ugyanúgy érvényesülnek mind a biztonsági előírásoknak
           az adott másik tagállam általi elfogadása, végrehajtása és betartása tekintetében,
           mind pedig az adott légi fuvarozó működési engedélye tekintetében.
HU                                              11                                              HU
 ---pagebreak---                                           4. CIKK
                          A repülőgép-üzemanyagra kivetett adók
   1. A 2. melléklet d) pontjában felsorolt cikkek kiegészülnek e cikk (2) bekezdésének
      rendelkezéseivel.
   2. Az ezzel ellentétes rendelkezések ellenére a 2. melléklet d) pontjában felsorolt
      megállapodásokban foglaltak nem akadályozhatják meg a tagállamokat abban, hogy
      hátrányos megkülönböztetés nélkül adókat, illetékeket, vámokat vagy díjakat
      vessenek ki a területükön felvett üzemanyagra, amelyet a Mongólia által kijelölt légi
      fuvarozó olyan légi járműve használ, amely az adott tagállam területének egy pontja
      és az adott tagállam vagy egy másik tagállam területének egy másik pontja között
      közlekedik.
                                          5. CIKK
                          Viteldíjak az Európai Közösségen belül
   1. A 2. melléklet e) pontjában felsorolt cikkek rendelkezései kiegészülnek e cikk (2)
      bekezdésének rendelkezéseivel.
   2. A Mongólia által kijelölt légi fuvarozó(k)nak az 1. mellékletben felsorolt, és a 2.
      melléklet e) pontjában foglalt rendelkezések valamelyikét tartalmazó megállapodás
      alapján az Európai Közösségen belüli légi útvonalakon közlekedő járatokra kiszabott
      viteldíjai az európai közösségi jog hatálya alá tartoznak.
                                          6. CIKK
                             Megfelelés a versenyszabályoknak
   1. Az ezzel ellentétes rendelkezések ellenére az 1. mellékletben felsorolt
      megállapodások semmilyen mértékben sem i. részesíthetik előnyben olyan
      vállalkozások közötti megállapodások, vállalkozástársulások által hozott döntések
      vagy összehangolt magatartások elfogadását, amelyek a versenyt megakadályozzák
      vagy torzítják; ii. erősíthetik bármely efféle megállapodás, döntés vagy összehangolt
      magatartás hatásait; vagy iii. háríthatják magánjellegű gazdasági szereplőkre a
      felelősséget a versenyt megakadályozó, torzító vagy korlátozó intézkedések
      meghozataláért.
   2. Az 1. mellékletben felsorolt megállapodásoknak az e cikk (1) bekezdésével
      összeegyeztethetetlen rendelkezései nem alkalmazhatók.
HU                                           12                                             HU
 ---pagebreak---                                                 7. CIKK
                                      A megállapodás mellékletei
   E megállapodás mellékletei a megállapodás szerves részét képezik.
                                                8. CIKK
                                    Felülvizsgálat vagy módosítás
   A szerződő felek kölcsönös megegyezés alapján bármikor felülvizsgálhatják vagy
   módosíthatják ezt a megállapodást.
                                                9. CIKK
                               Hatálybalépés és ideiglenes alkalmazás
   1.       Ez a megállapodás azon a napon lép hatályba, amelyen a szerződő felek írásban
            értesítették egymást arról, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső
            eljárásoknak eleget tettek.
   2.       Az (1) bekezdés alkalmazhatóságát nem érinti, hogy a felek megegyeznek abban,
            hogy e megállapodást ideiglenesen alkalmazzák az azt a napot követő első hónap
            első napjától, amelyen értesítik egymást arról, hogy a szükséges eljárások lezárultak.
   3.       A tagállamok és Mongólia között létrejött azon megállapodásokat és egyéb
            szerződéseket, amelyek e megállapodás aláírásának napján még nem léptek hatályba
            és amelyeket nem alkalmaznak ideiglenesen, az 1. melléklet b) pontja sorolja fel. Ezt
            a megállapodást minden ilyen megállapodásra és szerződésre alkalmazni kell annak
            hatálybalépése vagy ideiglenes alkalmazása napjától.
                                               10. CIKK
                                     A megállapodás megszűnése
   1.       Abban az esetben, ha az 1. mellékletben felsorolt megállapodások egyike hatályát
            veszti, e megállapodás minden olyan rendelkezése, amely az 1. mellékletben szereplő
            adott megállapodásra vonatkozik, szintén hatályát veszti.
   2.       Abban az esetben, ha az 1. mellékletben felsorolt összes megállapodás hatályát
            veszti, ez a megállapodás is hatályát veszti.
   FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a
   megállapodást.
   Kelt […]-ban/-ben, a(z) […] év […] havának […] napján, két-két eredeti példányban bolgár,
   cseh, dán, holland, angol, észt, finn, francia, német, görög, magyar, olasz, lett, litván, máltai,
   lengyel, portugál, román, szlovák, szlovén, spanyol, svéd és mongol nyelven.
   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG RÉSZÉRŐL:                  MONGÓLIA KORMÁNYA RÉSZÉRŐL:
HU                                                 13                                                 HU
 ---pagebreak---    1. MELLÉKLET
                  A megállapodás 1. cikkében említett megállapodások jegyzéke
   Mongólia és az Európai Közösség tagállamai között létrejött kétoldalú légi szolgáltatási
   megállapodások, amelyeket e megállapodás aláírásának napján már megkötöttek,
   aláírtak és/vagy parafáltak
   –        az Osztrák Köztársaság kormánya és Mongólia kormánya között létrejött, 1999.
            június 28-án Bécsben az egyetértési nyilatkozat 2. mellékleteként parafált
            légiközlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: „a Mongólia–
            Ausztria megállapodás”;
   –        a Dán Királyság kormánya és Mongólia kormánya között létrejött, 1997. június
            19-én Pekingben megkötött légi szolgáltatási megállapodás, a továbbiakban a 2.
            mellékletben: „a Mongólia–Dánia megállapodás;
   –        a Finn Köztársaság kormánya és Mongólia kormánya között létrejött, 2000.
            február 10-én Helsinkiben megkötött légi szolgáltatási megállapodás, a továbbiakban
            a 2. mellékletben: „a Mongólia–Finnország megállapodás”;
   –        a Németországi Szövetségi Köztársaság kormánya és Mongólia kormánya között
            létrejött, 1998. május 29-én Bonnban megkötött légi szolgáltatási megállapodás, a
            továbbiakban a 2. mellékletben: „a Mongólia–Németország megállapodás”;
   –        a Magyar Köztársaság kormánya és Mongólia kormánya között létrejött, 1994.
            szeptember 13-án Ulánbátorban megkötött légi szolgáltatási megállapodás, a
            továbbiakban a 2. mellékletben: „a Mongólia–Magyarország megállapodás”;
   –        a Luxemburgi Nagyhercegség kormánya és Mongólia kormánya között létrejött,
            1995. március 18-án Luxembourgban megkötött légi szolgáltatási megállapodás, a
            továbbiakban a 2. mellékletben: „a Mongólia–Luxemburg megállapodás”;
   –        a Holland Királyság kormánya és Mongólia kormánya között létrejött, 1995.
            március 9-én Hágában megkötött légi szolgáltatási megállapodás, a továbbiakban a
            2. mellékletben: „a Mongólia–Hollandia megállapodás”;
   –        a Lengyel Népköztársaság kormánya és a Mongol Népköztársaság kormánya
            között létrejött, 1989. május 26-án Ulánbátorban megkötött légi szolgáltatási
            megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: „a Mongólia–Lengyelország
            megállapodás”;
   –        a Románia kormánya és Mongólia kormánya között létrejött, 1990. július 10-én
            Ulánbátorban megkötött légi szolgáltatási megállapodás, a továbbiakban a 2.
            mellékletben: „a Mongólia–Románia megállapodás”;
   –        a Svéd Királyság kormánya és Mongólia kormánya között létrejött, 1997. június
            19-én Pekingben megkötött légi szolgáltatási megállapodás, a továbbiakban a 2.
            mellékletben: „a Mongólia–Svédország megállapodás;
HU                                              14                                              HU
 ---pagebreak---    – a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának kormánya és
     Mongólia kormánya között létrejött, 2000. március 1-jén Londonban megkötött légi
     szolgáltatási megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: „a Mongólia–Egyesült
     Királyság megállapodás”.
HU                                       15                                             HU
 ---pagebreak---    2. MELLÉKLET
        Az 1. mellékletben felsorolt megállapodásokban szereplő és a megállapodás 2–5.
                                 cikkében említett cikkek jegyzéke
   a) Tagállam általi kijelölés:
   –        a Mongólia–Ausztria megállapodás 3. cikkének (5) bekezdése;
   –        a Mongólia–Dánia megállapodás 3. cikkének (4) bekezdése;
   –        a Mongólia–Németország megállapodás 3. cikkének (4) bekezdése;
   –        a Mongólia–Magyarország megállapodás 3. cikkének (4) bekezdése;
   –        a Mongólia–Luxemburg megállapodás 3. cikkének (4) bekezdése;
   –        a Mongólia–Hollandia megállapodás 3. cikkének (4) bekezdése;
   –        a Mongólia–Románia megállapodás 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja;
   –        a Mongólia–Svédország megállapodás 3. cikkének (4) bekezdése;
   –        a Mongólia – Egyesült Királyság megállapodás 4. cikkének (4) bekezdése;
   b) Az engedélyek vagy jogosítványok megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy
            korlátozása:
   –        a Mongólia–Ausztria megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja;
   –        a Mongólia–Dánia megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja;
   –        a Mongólia–Finnország megállapodás 5. cikke (1) bekezdésének a) pontja;
   –        a Mongólia–Németország megállapodás 4. cikke;
   –        a Mongólia–Magyarország megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja;
   –        a Mongólia–Luxemburg megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja;
   –        a Mongólia–Svédország megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja;
   –        a Mongólia – Egyesült Királyság megállapodás 5. cikke (1) bekezdésének a) pontja.
   c) Biztonság:
   –        a Mongólia–Ausztria megállapodás 6. cikke;
   –        a Mongólia–Finnország megállapodás 13. cikke;
   –        a Mongólia–Németország megállapodás 12. cikke;
   –        a Mongólia–Magyarország megállapodás 11. cikke;
HU                                              16                                            HU
 ---pagebreak---    –        a Mongólia–Luxemburg megállapodás 7. cikke;
   –        a Mongólia–Hollandia megállapodás 8. cikke;
   –        a Mongólia–Lengyelország megállapodás 15. cikke;
   –        a Mongólia–Románia megállapodás 7. cikke.
   d) A repülőgép-üzemanyagra kivetett adók:
   –        a Mongólia–Ausztria megállapodás 7. cikke;
   –        a Mongólia–Dánia megállapodás 6. cikke;
   –        a Mongólia–Finnország megállapodás 6. cikke;
   –        a Mongólia–Németország megállapodás 6. cikke;
   –        a Mongólia–Magyarország megállapodás 9. cikke;
   –        a Mongólia–Luxemburg megállapodás 10. cikke;
   –        a Mongólia–Hollandia megállapodás 11. cikke;
   –        a Mongólia–Lengyelország megállapodás 10. cikke;
   –        a Mongólia–Románia megállapodás 9. cikke.
   –        a Mongólia–Svédország megállapodás 6. cikke;
   –        a Mongólia – Egyesült Királyság megállapodás 8. cikke;
   e) Viteldíjak az Európai Közösségen belül:
   –        a Mongólia–Ausztria megállapodás 11. cikke;
   –        a Mongólia–Dánia megállapodás 11. cikke;
   –        a Mongólia–Finnország megállapodás 10. cikke;
   –        a Mongólia–Németország megállapodás 10. cikke;
   –        a Mongólia–Magyarország megállapodás 8. cikke;
   –        a Mongólia–Luxemburg megállapodás 9. cikke;
   –        a Mongólia–Hollandia megállapodás 10. cikke;
   –        a Mongólia–Lengyelország megállapodás 9. cikke;
   –        a Mongólia–Románia megállapodás 11. cikke.
HU                                            17                   HU
 ---pagebreak---    – a Mongólia–Svédország megállapodás 11. cikke;
   – a Mongólia – Egyesült Királyság megállapodás 7. cikke.
HU                                     18                   HU
 ---pagebreak---    3. MELLÉKLET
                 A megállapodás 2. cikkében említett egyéb államok jegyzéke
   a) Az Izlandi Köztársaság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás
   értelmében);
   b) A Liechtensteini Hercegség (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás
   értelmében);
   c) A Norvég Királyság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás értelmében);
   d) A Svájci Államszövetség (az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti
   légiközlekedési megállapodás értelmében).
HU                                           19                                          HU


title: Javaslat: a Tanács határozata egyrészről az Európai Közösség, másrészről pedig a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a két államnak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvétele módjáról szóló megállapodás megkötéséről - Javaslat: a Tanács határozata az egyrészről az Európai Közösség, másrészről pedig a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a két államnak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvétele módjáról szóló megállapodás Közösség nevében történő aláírásáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0255(01)

Javaslat: a Tanács határozata egyrészről az Európai Közösség, másrészről pedig a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a két államnak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvétele módjáról szóló megállapodás megkötéséről  /* COM/2009/0255 végleges - CNS 2009/0073 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 4.6.2009COM(2009) 255 végleges2009/0073 (CNS)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAegyrészről az Európai Közösség, másrészről pedig a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a két államnak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvétele módjáról szóló megállapodás megkötésérőlJavaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz egyrészről az Európai Közösség, másrészről pedig a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a két államnak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvétele módjáról szóló megállapodás Közösség nevében történő aláírásárólINDOKOLÁS1. POLITIKAI ÉS JOGI HÁTTÉRAz Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség felállításáról szóló, 2004. október 26-i 2007/2004/EK tanácsi rendelet[1] 21. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országok részt vesznek az Ügynökség munkájában. Részvételük részletes szabályait az Európai Közösség és ezen országok között megkötött további megállapodások szabályozzák.2007. február 15-én az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság megállapodást kötött az Európai Közösséggel ezen országoknak az Ügynökségben való részvételéről[2].2004. október 26-án az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség megállapodást írt alá a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról (a továbbiakban: a Svájccal kötött schengeni megállapodás). 2008. március 1-jén a Svájccal kötött schengeni megállapodás[3] hatályba lépett.A Svájccal kötött schengeni megállapodás 16. cikke szerint Liechtenstein a Svájccal kötött schengeni megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv útján csatlakozhat a schengeni vívmányokhoz. A jegyzőkönyv megállapítja a szerződő felek jogait és kötelezettségeit. A jegyzőkönyvet 2008. február 28-án írták alá, és megkötése 2009-re várható.Hatékonysági szempontok miatt, valamint külön tárgyalások folytatásának szükségessége elkerülése érdekében Liechtenstein azt megelőzően részt vesz az Ügynökségben való részvételéről szóló tárgyalásokban, hogy lezárulna a jegyzőkönyv megkötése. Az Ügynökségben való részvétel módjáról szóló megállapodás nem alkalmazandó Liechtensteinre, amíg a jegyzőkönyv hatályba nem lép.A Bizottság 2008. március 11-i felhatalmazását követően tárgyalásokat folytattak Svájccal és Liechtensteinnel. 2009. január 19-én befejezték a tárgyalásokat, és parafálták a megállapodástervezetet.A tagállamok tájékoztatására és a velük folytatott konzultációra a Tanácson belül a határ-munkacsoport és az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA)-munkacsoport keretében került sor.A megállapodás jogalapja az EK-Szerződés 62. cikke (2) bekezdésének a) pontja és 66. cikke, összefüggésben a 300. cikk (3) bekezdése első albekezdésének első mondatával.A megállapodás aláírásának és megkötésének jogi eszközét a mellékelt javaslatok képezik. A Tanács minősített többséggel hoz határozatot. Az EK-Szerződés 300. cikkének (3) bekezdésével összhangban az Európai Parlamenttel hivatalosan konzultálni kell a megállapodás megkötéséről.2. A TÁRGYALÁSOK EREDMÉNYEA Bizottság véleménye szerint elérték a tárgyalási irányelvekben a Tanács által lefektetett célkitűzéseket, és a Svájci Államszövetségnek és a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvétele módjáról szóló megállapodástervezet elfogadható a Közösség számára.A megállapodástervezet végleges tartalma a következőképpen foglalható össze:Cél és hatályEz a megállapodás világos és egyértelmű, jogilag kötelező jogokat és kötelességeket keletkeztet Svájcnak és Liechtensteinnek az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való hatékony részvétele biztosítása érdekében.A megállapodás a következő kérdésekkel foglalkozik: Svájc és Liechtenstein képviselőinek korlátozott szavazati joga az Ügynökség igazgatótanácsában, Svájc és Liechtenstein pénzügyi hozzájárulása az Ügynökség költségvetéséhez, adatvédelem és bizalmas adatok, az Ügynökség jogállása Svájcban és Liechtensteinben, az Ügynökség felelőssége, az Európai Közösségek Bírósága joghatóságának Svájc és Liechtenstein általi elismerése az Ügynökség felett, az Ügynökség és személyi állománya kiváltságai és mentességei, valamint svájci és liechtensteini állampolgárok szerződéses alkalmazásának lehetősége az Ügynökség ügyvezető igazgatója által.Dánia, az Egyesült Királyság és Írország különleges helyzetét a preambulum említi.NyilatkozatokA megállapodáshoz két, a következőkről szóló együttes nyilatkozatot csatoltak:– szavazati jogok, valamint– a polgári jogi felelősségről szóló rendelkezések alkalmazása a gyorsreagálású határvédelmi csapatok bevetése vonatkozásában.3. KÖVETKEZTETÉSEKA fenti eredmények fényében a Bizottság javasolja, hogy a Tanács:-  határozzon a megállapodásnak a Közösség nevében történő aláírásáról, és hatalmazza fel a Tanács elnökét a Közösség nevében aláírásra jogosult személy(ek) kijelölésére;-  az Európai Parlamenttel való konzultációt követően fogadja el a csatolt, egyrészről az Európai Közösség, másrészről pedig a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a két államnak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvétele módjáról szóló megállapodást.Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz egyrészről az Európai Közösség, másrészről pedig a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a két államnak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvétele módjáról szóló megállapodás Közösség nevében történő aláírásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 62. cikke (2) bekezdésének a) pontjára és 66 cikkére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:1.  Az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség felállításáról szóló, 2004. október 26-i 2007/2004/EK tanácsi rendelet[4] 21. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országok részt vesznek az Ügynökség munkájában. Részvételük módját a Közösség és ezen országok között megkötött további megállapodások szabályozzák.2.  A 2008. március 11-én kapott felhatalmazása alapján a Bizottság a Svájci Államszövetséggel és a Liechtensteini Hercegséggel lezárta a tárgyalásokat egy olyan megállapodásról, mely utóbbiaknak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvételének módját szabályozza.3.  A 2009. január 19-én parafált megállapodást, a későbbi időpontban történő megkötésre figyelemmel, alá kell írni, és el kell fogadni az együttes nyilatkozatokat.4.  Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában, így az rá nézve nem kötelező, illetve nem alkalmazható. Mivel ez a határozat az Európai Közösséget létrehozó szerződés harmadik része IV. címe rendelkezéseinek hatályába tartozó schengeni vívmányokon alapul, az említett jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dániának – legkésőbb hat hónappal azt követően, hogy a Tanács elfogadta ezt a határozatot – döntenie kell arról, hogy nemzeti jogában végrehajtja-e azt.5.  E határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyekben az Egyesült Királyság nem vesz részt a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozatnak[5] megfelelően. Az Egyesült Királyság ennélfogva nem vesz részt e határozat elfogadásában, így az rá nézve nem kötelező, és nem alkalmazható.6.  E határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyekben Írország, az Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozatnak[6] megfelelően nem vesz részt. Írország ezért nem vesz részt e határozat elfogadásában, és az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz egyrészről az Európai Közösség, másrészről pedig a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a két államnak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvétele módjáról szóló megállapodás, valamint a csatolt együttes nyilatkozatok aláírása a Közösség nevében jóváhagyásra kerül, a megállapodás megkötésére is figyelemmel.A megállapodás és az együttes nyilatkozatok szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak a Közösség nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t, figyelemmel a megállapodás megkötésére.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök 2009/0073 (CNS)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz egyrészről az Európai Közösség, másrészről pedig a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a két államnak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvétele módjáról szóló megállapodás Közösség nevében történő megkötésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 62. cikke (2) bekezdésének a) pontjára és 66. cikkére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és a 300. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére[7],mivel:7.  Az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség felállításáról szóló, 2004. október 26-i 2007/2004/EK tanácsi rendelet[8] 21. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országok részt vesznek az Ügynökség munkájában. Részvételük módját a Közösség és ezen országok között megkötött további megállapodások szabályozzák.8.  A 2008. március 11-én kapott felhatalmazása alapján a Bizottság a Svájci Államszövetséggel és a Liechtensteini Hercegséggel lezárta a tárgyalásokat azon megállapodásról, mely utóbbiaknak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvétele módját szabályozza.9.  Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában, így az rá nézve nem kötelező, illetve nem alkalmazható. Mivel ez a határozat az Európai Közösséget létrehozó szerződés harmadik része IV. címe rendelkezéseinek hatályába tartozó schengeni vívmányokon alapul, az említett jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dániának – legkésőbb hat hónappal azt követően, hogy a Tanács elfogadta ezt a határozatot – döntenie kell arról, hogy nemzeti jogában végrehajtja-e azt.10.  E határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek végrehajtásában az Egyesült Királyság a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozatnak[9] megfelelően nem vesz részt. Az Egyesült Királyság ennélfogva nem vesz részt e határozat elfogadásában, így az rá nézve nem kötelező, és nem alkalmazható.11.  E határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyekben Írország, az Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozatnak megfelelően nem vesz részt[10]. Írország ezért nem vesz részt e határozat elfogadásában, és az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.12.  A megállapodást meg kell kötni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz egyrészről az Európai Közösség, másrészről pedig a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a két államnak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvétele módjáról szóló megállapodás elfogadásra kerül a Közösség nevében.A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodás 9. cikkének (4) bekezdésében előírt jóváhagyási okmánynak az Európai Közösség nevében történő letétbe helyezésére jogosult személyt, hogy kifejezésre juttassa a Közösség egyetértését azzal, hogy a megállapodás rá nézve kötelező.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETMEGÁLLAPODÁSegyrészről az Európai Közösség, másrészről pedig a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között a két államnak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvétele módjárólAz EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK,egyrészről, valamintA SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG, a továbbiakban: Svájc, ésA LIECHTENSTEINI HERCEGSÉG, a továbbiakban: Liechtenstein,másrészről,TEKINTETTEL a 2004. október 26-án az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség által aláírt megállapodásra a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról (a továbbiakban: a megállapodás),TEKINTETTEL a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló, az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között 2008. február 28-án aláírt jegyzőkönyvre,TEKINTETTEL a fent említett jegyzőkönyvhöz csatolt, az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti együttes nyilatkozatra az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségről,TEKINTETTEL az Európai Közösség, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, utóbbiaknak az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvételének módjáról szóló megállapodásra[11],MIVEL:13.  Az Európai Közösség a 2007/2004/EK tanácsi rendelettel[12] (a továbbiakban: a rendelet) felállította az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökséget (a továbbiakban: az Ügynökség).14.  A rendelet a schengeni vívmányoknak a megállapodás és a jegyzőkönyv értelmében történő továbbfejlesztését jelenti.15.  A rendelet megerősíti, hogy a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országok teljes mértékben részt vesznek az Ügynökség munkájában, noha szavazati joguk korlátozott.16.  A Liechtensteini Hercegségnek nincs olyan külső határa, amelyre a Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex alkalmazandó.17.  A megállapodás és a jegyzőkönyv nem szabályozza azt, hogy Svájc és Liechtenstein milyen feltételekkel társulhat a schengeni vívmányok további fejlesztése keretében az Európai Unió által felállított új szervek tevékenységeihez, és az Ügynökséghez való társulás egyes aspektusait a megállapodás és a jegyzőkönyv felei közötti kiegészítő megállapodásban kell rendezni,A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:1. cikkAz Igazgatótanács1. Svájc és Liechtenstein a rendelet 21. cikkének (3) bekezdésében megállapítottak szerint képviselettel rendelkezik az Ügynökség Igazgatótanácsában.2. Svájc a következő ügyekben rendelkezik szavazati joggal:18.  a külső határain végrehajtandó különleges tevékenységekről hozott határozatok. Az ilyen határozatokra vonatkozó javaslatok megkövetelik, hogy Svájc képviselője az Igazgatótanácsban azok elfogadása mellett szavazzon;19.  a 3. cikk (közös műveletek és kísérleti projektek a külső határokon), a 7. cikk (műszaki eszközök kezelése), a 8. cikk (a külső határokon fokozott technikai és operatív segítségnyújtást szükségessé tevő körülményekkel szembesülő tagállamok támogatása), valamint a 9. cikk (1) bekezdésének első mondata (közös visszatérési műveletek) szerinti olyan meghatározott tevékenységekre vonatkozó határozatok, melyek végrehajtására Svájc által rendelkezésre bocsátott humán erőforrások és/vagy eszközök felhasználásával kerül sor;20.  a 4. cikk szerinti kockázatelemzésre (közös integrált kockázatelemzés kidolgozása, általános és speciális kockázatelemzés) vonatkozó és Svájcot közvetlenül érintő határozatok;21.  az 5. cikk szerinti képzési tevékenységekre vonatkozó határozatok, az egységes alaptanterv létrehozása kivételével.3. Liechtenstein a következő ügyekben rendelkezik szavazati joggal:22.  a 3. cikk (közös műveletek és kísérleti projektek a külső határokon), a 7. cikk (műszaki eszközök kezelése), a 8. cikk (a külső határokon fokozott technikai és operatív segítségnyújtást szükségessé tevő körülményekkel szembesülő tagállamok támogatása), valamint a 9. cikk (1) bekezdésének első mondata (közös visszatérési műveletek) szerinti olyan meghatározott tevékenységekre vonatkozó határozatok, melyek végrehajtására Liechtenstein által rendelkezésre bocsátott humán erőforrások és/vagy eszközök felhasználásával kerül sor;23.  a 4. cikk szerinti kockázatelemzésre (közös integrált kockázatelemzés kidolgozása, általános és speciális kockázatelemzés) vonatkozó és Liechtensteint közvetlenül érintő határozatok;24.  az 5. cikk szerinti képzési tevékenységekre vonatkozó határozatok, az egységes alaptanterv létrehozása kivételével.2. cikkPénzügyi hozzájárulásSvájc a megállapodás 11. cikkének (3) bekezdésében meghatározott arányban járul hozzá az Ügynökség költségvetéséhez.Liechtenstein az Ügynökség költségvetéséhez a jegyzőkönyv 3. cikkének megfelelően járul hozzá, amely a megállapodás 11. cikkének (3) bekezdésében lefektetett hozzájárulási módra utal.3. cikkAdatvédelem és bizalmas adatok1. A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[13] alkalmazandó, ha az Ügynökség személyes adatokat továbbít a svájci és liechtensteini hatóságok felé.2. A személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és a tanácsi rendeletet[14] kell alkalmazni a svájci és a liechtensteini hatóságok által az Ügynökségnek továbbított adatokra.3. Svájc és Liechtenstein betartja az Igazgatótanács eljárási szabályzatában foglalt, az Ügynökség birtokában lévő dokumentumok bizalmasságára vonatkozó szabályokat.4. cikkJogállásAz Ügynökség a svájci és a liechtensteini jog szerint jogi személyiséggel rendelkezik, továbbá Svájcban és Liechtensteinben a svájci, illetve a liechtensteini jogban a jogi személyeknek biztosított legteljesebb jogképességgel rendelkezik. Így különösen ingó és ingatlan vagyont szerezhet és idegeníthet el, továbbá eljárhat bíróság előtt.5. cikkFelelősségAz Ügynökség felelősségét a rendelet 19. cikkének (1), (3) és (5) bekezdése szabályozza.6. cikkBíróság1. Svájc és Liechtenstein elismeri az Európai Közösségek Bíróságának az Ügynökség feletti, a rendelet 19. cikke (2) és (4) bekezdésében előírt hatáskörét.2. A polgári jogi felelősséggel kapcsolatos vitákat a gyorsreagálású határvédelmi csapatok felállítására szolgáló eljárás bevezetéséről, valamint a 2007/2004/EK tanácsi rendeletnek ezen eljárás tekintetében történő módosításáról és a kiküldött határőrök feladatai és hatáskörei szabályozásáról szóló, 2007. július 11-i 863/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[15] módosított rendelet 10b. cikkének (4) bekezdésével összhangban kell megoldani.7. cikkKiváltságok és mentességek1. Svájc és Liechtenstein az e megállapodás mellékletében lefektetett, az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet alkalmazza az Ügynökségre és annak személyi állományára.2. E megállapodás melléklete, beleértve Svájc tekintetében a kiváltságokra és mentességekre vonatkozó eljárásról szóló függeléket, e megállapodás szerves részét képezi.8. cikkSzemélyi állomány1. Svájc és Liechtenstein az Ügynökségnek az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv alapján elfogadott személyzeti kérdéseivel kapcsolatos szabályokat alkalmazza.2. Az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikke (2) bekezdésének a) pontjától eltérve az állampolgári jogaikat teljes körűen gyakorló svájci és liechtensteini állampolgárokat az ügynökség ügyvezető igazgatója szerződéssel alkalmazhatja.3. Svájci vagy liechtensteini állampolgárok azonban nem nevezhetők ki az Ügynökség ügyvezető igazgatójává vagy helyettes ügyvezető igazgatójává.4. Svájci vagy liechtensteini állampolgárok nem választhatók az Ügynökség Igazgatótanácsának elnökévé vagy elnökhelyettesévé.9. cikkHatálybalépés1. Ennek a megállapodásnak a letéteményese az Európai Unió Tanácsának főtitkára.2. Az Európai Közösség, Svájc és Liechtenstein saját eljárásának megfelelően hagyja jóvá ezt a megállapodást.3. E megállapodás hatálybalépéséhez az Európai Közösség és e megállapodás legalább egy másik szerződő felének jóváhagyása szükséges.4. E megállapodás az azt követő első hónap az első napján lép hatályba bármely szerződő fél vonatkozásában, hogy az adott fél letétbe helyezte jóváhagyási okmányát a letéteményesnél.5. Liechtenstein vonatkozásában a jegyzőkönyv hatályba lépésének időpontjától kezdve alkalmazandó ez a megállapodás.10. cikkÉrvényesség és megszűnés1. A megállapodást határozatlan időre kell megkötni.2. E megállapodás Svájc felmondását vagy az Európai Unió Tanácsának felmondó határozatát követően hat hónappal veszti hatályát, illetve a megállapodás 7. cikkének (4) bekezdése, 10. vagy 17. cikke szerinti eljárásokkal összhangban szűnik meg.3. E megállapodás a jegyzőkönyv Liechtenstein általi felmondását vagy az Európai Unió Tanácsának felmondó határozatát követően hat hónappal veszti hatályát, illetve a jegyzőkönyv 3. cikke, 5. cikkének (4) bekezdése, 11. cikkének (1) vagy (3) bekezdése szerinti eljárásokkal összhangban szűnik meg.E megállapodás, valamint az ahhoz csatolt együttes nyilatkozatok egyetlen eredeti példányban, angol, bolgár, cseh, észt, dán, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven készültek, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.az Európai Közösség részérőla Svájci Államszövetség részérőla Liechtensteini Hercegség részérőlMELLÉKLET(7. cikk)Jegyzőkönyv az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeirőlA MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Európai Közösségek Egységes Tanácsának és Egységes Bizottságának létrehozásáról szóló szerződés 28. cikkének megfelelően ezeket a Közösségeket és az Európai Beruházási Bankot a tagállamok területén megilletik a feladataik ellátásához szükséges kiváltságok és mentességek,MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket ehhez a szerződéshez csatolnak:I. FEJEZETAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK VAGYONA, INGATLANAI, KÖVETELÉSEI ÉS ÜGYLETEI1. cikkA Közösségek helyiségei és épületei sérthetetlenek. Mentesek a házkutatás, a hatósági igénybevétel, az elkobzás és a kisajátítás alól. A Közösségek vagyona és követelései a Bíróság engedélye nélkül nem képezhetik kényszerítő közigazgatási vagy bírósági intézkedés tárgyát.2. cikkA Közösségek irattárai sérthetetlenek.3. cikkA Közösségek, a Közösségek követelései, bevételei és egyéb vagyona mentesek mindenfajta közvetlen adó alól. A tagállamok kormányai lehetőség szerint kötelesek megtenni a megfelelő intézkedéseket az ingó és ingatlan vagyontárgyak árában foglalt közvetett, illetve forgalmi adók összegének elengedése vagy visszatérítése érdekében mindazon esetekben, amikor a Közösségek hivatalos használatra jelentős összegű beszerzéseket hajtanak végre, amelyek ára ilyen jellegű adót tartalmaz. E rendelkezések alkalmazása azonban nem járhat a Közösségeken belüli versenyt torzító hatással.Nem adható mentesség azon adók és egyéb közterhek alól, amelyek csupán közüzemi szolgáltatások díjának felelnek meg.4. cikkA Közösségek a hivatali használatukra szánt árucikkek tekintetében mentességet élveznek minden behozatali és kiviteli vám, valamint tilalom és korlátozás alól; az ilyen módon importált árucikkek sem ellenérték fejében, sem ingyenesen nem ruházhatók át annak az országnak a területén, ahová azokat importálták, kivéve, ha ez az illető ország kormánya által jóváhagyott feltételekkel történik.A Közösségek saját kiadványaik tekintetében szintén mentességet élveznek minden kiviteli és behozatali vám, valamint tilalom és korlátozás alól.5. cikkAz Európai Szén- és Acélközösség bármilyen fizetőeszközzel rendelkezhet, és bármilyen pénznemben lehetnek számlái.II. FEJEZETKAPCSOLATTARTÁS ÉS LAISSEZ-PASSER6. cikkA Közösségek intézményei hivatalos kapcsolattartásuk és összes dokumentumuk továbbítása tekintetében valamennyi tagállam területén azt az elbánást élvezik, amelyben az illető állam a diplomáciai képviseleteket részesíti.A Közösségek intézményeinek hivatalos levelezése és egyéb hivatalos közlései nem cenzúrázhatók.7. cikk1. A közösségi intézmények elnökei a közösségi intézmények tagjai és alkalmazottai részére a Tanács által előírt formájú útiokmányt (laissez-passer) állíthatnak ki, amelyet a tagállamok hatóságai érvényes útiokmányként fogadnak el. Ezt az úti okmányt a Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatában és az egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekben megállapított előírásoknak megfelelően a tisztviselők és egyéb alkalmazottak részére állítják ki. A Bizottság megállapodásokat köthet annak érdekében, hogy ezeket az úti okmányokat harmadik államok területén is érvényes úti okmányként ismerjék el.2. Mindamellett az Európai Szén- és Acélközösség kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 6. cikkének rendelkezéseit az intézmények azon tagjaira és alkalmazottaira, akik e szerződés hatálybalépésekor rendelkeznek az ebben a cikkben említett útiokmánnyal, továbbra is alkalmazni kell mindaddig, amíg nem alkalmazzák e cikk (1) bekezdésének rendelkezéseit.III. FEJEZETAZ EURÓPAI PARLAMENT TAGJAI8. cikkAz Európai Parlament üléseinek helyszínére utazó, illetve onnan visszautazó európai parlamenti tagok szabad mozgására vonatkozóan semmilyen igazgatási vagy egyéb korlátozás nem alkalmazható.Az Európai Parlament tagjai a vám- és devizaellenőrzést illetően:a) saját kormányuk részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint az ideiglenes hivatalos kiküldetésben külföldre utazó magas rangú tisztviselők,b) a többi tagállam kormánya részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint a külföldi kormányok ideiglenes hivatalos kiküldetésben lévő képviselői.9. cikkA feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament tagjai ellen nem folytatható vizsgálat, ők nem vehetők őrizetbe és nem vonhatók bírósági eljárás alá.10. cikkAz Európai Parlament ülésszakainak ideje alatt az Európai Parlament tagjai:a) saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik,b) a többi tagállam területén mentességet élveznek mindenfajta őrizetbe vételre és bírósági eljárásra vonatkozó intézkedés alól.A mentesség akkor is megilleti a tagokat, amikor az Európai Parlament üléseinek helyszínére utaznak, illetve onnan visszatérnek.Nem lehet hivatkozni a mentességre olyan esetben, amikor valamely tagot bűncselekmény elkövetésében tetten érnek, továbbá a mentesség nem akadályozhatja meg az Európai Parlamentet azon jogának gyakorlásában, hogy valamely tagjának mentességét felfüggessze.IV. FEJEZETAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK INTÉZMÉNYEINEK MUNKÁJÁBAN RÉSZT VEVŐ TAGÁLLAMI KÉPVISELŐK11. cikkA közösségi intézmények munkájában részt vevő tagállami képviselők, valamint tanácsadóik és szakértőik a feladataik ellátása, valamint az ülések helyére történő utazásuk és az onnan történő visszatérésük során a szokásos kiváltságokat, mentességeket és könnyítéseket élvezik.Ezt a cikket a Közösségek tanácsadó szerveinek tagjaira is alkalmazni kell.V. FEJEZETAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TISZTVISELŐI ÉS EGYÉB ALKALMAZOTTAI12. cikkAz egyes tagállamok területén a Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai állampolgárságuktól függetlenül:a) a szerződéseknek az egyfelől a tisztviselők és egyéb alkalmazottak Közösségekkel szemben fennálló felelősségével kapcsolatos szabályokra vonatkozó rendelkezéseire, másfelől a Bíróságnak a Közösségek, valamint a közösségi tisztviselők és egyéb alkalmazottak közötti jogvitákkal kapcsolatos hatáskörére vonatkozó rendelkezéseire is figyelemmel, hivatalos minőségükben végrehajtott cselekedeteik tekintetében, szóbeli vagy írásbeli megnyilatkozásaikat is beleértve, mentességet élveznek a bírósági eljárások alól. Ez a mentesség hivataluk megszűnését követően is megilleti őket;b) házastársaikat és eltartott családtagjaikat is beleértve nem tartoznak a bevándorlási korlátozások, illetve a külföldiek nyilvántartására vonatkozó szabályok hatálya alá,c) a valuta- és devizaszabályozást illetően ugyanazokat a könnyítéseket élvezik, mint amelyek a nemzetközi szervezetek tisztviselőit általában megilletik,d) az első alkalommal, amikor az adott országban elfoglalják hivatalukat, vámmentesen hozhatják be saját berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, továbbá hivataluk megszűnésekor az adott országból vámmentesen vihetik ki berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, mindkét esetben az azon ország kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően, amelyben ezt a jogot gyakorolják;e) vámmentesen hozhatnak be egy saját személyes használatukra szolgáló gépkocsit, amelyet a legutolsó tartózkodási helyük vagy állampolgárságuk szerinti országban, az ezen ország belső piacán érvényes feltételekkel szereztek meg, illetve azt vámmentesen újra kivihetik, mindkét esetben az érintett állam kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően.13. cikkA Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai a Közösségek által számukra fizetett illetmények, bérek és járandóságok után kötelesek adót fizetni a Közösségek javára a Tanács által a Bizottság javaslata alapján meghatározott feltételeknek és eljárásnak megfelelően.A Közösségek által számukra kifizetett illetmények, bérek és járandóságok tekintetében a nemzeti adókötelezettség alól mentességet élveznek.14. cikkA jövedelemadó, a vagyonadó és az örökösödési adó alkalmazásakor, valamint a Közösségek tagállamai között a kettős adóztatás elkerülésére vonatkozóan kötött egyezmények alkalmazásakor a Közösségek azon tisztviselőit és egyéb alkalmazottait, akik – kizárólag a Közösség szolgálatában végzett feladataik ellátása miatt – a Közösség szolgálatába történő belépéskor az adózás szempontjából lakóhelyük szerinti országon kívüli tagállam területére helyezik át tartózkodási helyüket, mind a tényleges tartózkodási helyük szerinti országban, mind az adózás szempontjából lakóhelyük szerinti országban úgy kezelik, mintha ez utóbbi országban tartanák fent lakóhelyüket, amennyiben ez az ország tagja a Közösségeknek. Ezt a rendelkezést alkalmazni kell a házastársra is – amennyiben ez utóbbi nem végez külön kereső tevékenységet –, valamint az e cikkben említett személyek által eltartott és az ő gondozásuk alatt álló gyermekekre is.Az előző bekezdésben említett személyeknek a tartózkodásuk szerinti országban található ingó vagyona abban az országban mentességet élvez az örökösödési adó alól; az adó megállapítása céljából az ilyen tulajdont úgy kell tekinteni, mintha adózás szempontjából a lakóhely szerinti országban volna található, figyelemmel harmadik országok jogaira, valamint a kettős adóztatásra vonatkozó nemzetközi egyezmények rendelkezéseinek lehetséges alkalmazására is.E cikk rendelkezéseinek alkalmazásakor a kizárólag egyéb nemzetközi szervezetek szolgálatában végzett feladatok ellátása érdekében megszerzett lakóhelyek nem vehetők figyelembe.15. cikkA Tanács a Bizottság javaslata alapján, egyhangúlag meghatározza a Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai szociális biztonsági juttatásainak rendszerét.16. cikkA Tanács a Bizottság javaslata alapján és az érintett intézményekkel folytatott konzultációt követően meghatározza a közösségi tisztviselők és egyéb alkalmazottak azon kategóriáit, akikre a 12. cikket, a 13. cikk második bekezdését és a 14. cikket részben vagy egészben alkalmazni kell.Az e kategóriákba tartozó tisztviselők és egyéb alkalmazottak nevét, besorolását és címét időről időre továbbítani kell a tagállamok kormányainak.VI. FEJEZETA HARMADIK ORSZÁGOK EURÓPAI KÖZÖSSÉGEKHEZ AKKREDITÁLT KÉPVISELETEINEK KIVÁLTSÁGAI ÉS MENTESSÉGEI17. cikkAz a tagállam, amelynek területén a Közösségek székhelye található, a harmadik országoknak a Közösségekhez akkreditált képviseletei számára a szokásos diplomáciai mentességeket és kiváltságokat biztosítja.VII. FEJEZETÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK18. cikkA Közösségek tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak kizárólag a Közösségek érdekében lehet különféle kiváltságokat, mentességeket és könnyítéseket adni.Valamennyi közösségi intézmény köteles visszavonni az egyes tisztviselői vagy egyéb alkalmazottai részére biztosított mentességet minden olyan esetben, amikor az illető intézmény megítélése szerint a mentesség visszavonása nem ellentétes a Közösségek érdekével.19. cikkA közösségi intézmények e jegyzőkönyv alkalmazása érdekében kötelesek együttműködni az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságaival.20. cikkA 12–15. és a 18. cikket a Bizottság tagjaira is alkalmazni kell.21. cikkA 12–15. és a 18. cikket alkalmazni kell a Bíróság bíráira, főtanácsnokaira, hivatalvezetőjére, valamint segédelőadóira, továbbá az Elsőfokú Bíróság tagjaira és hivatalvezetőjére; ez a rendelkezés a Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 3. cikkének a bírák bírósági eljárások alóli mentességére vonatkozó rendelkezéseit nem érinti.22. cikkEzt a jegyzőkönyvet – a Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyvben foglaltak sérelme nélkül – alkalmazni kell továbbá az Európai Beruházási Bankra, a Bank szerveinek tagjaira, alkalmazottaira, valamint a tagállamoknak a Bank tevékenységében részt vevő képviselőire.Az Európai Beruházási Bank tőkeemelése esetén mentességet élvez továbbá a Bank székhelye szerinti államban az adózás valamennyi formája és minden egyéb közteher, valamint az ezekkel kapcsolatos alakiságok alól. Hasonlóképpen, a Bank megszüntetése vagy felszámolása sem keletkeztet semmilyen közteher-fizetési kötelezettséget. Végezetül, a Bank és szervei által a Bank alapokmányának megfelelően végzett tevékenységek nem esnek forgalmiadó-fizetési kötelezettség hatálya alá.23. cikkEzt a jegyzőkönyvet a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyv rendelkezéseinek sérelme nélkül az Európai Központi Bankra, szerveinek tagjaira és személyzetére is alkalmazni kell.Az Európai Központi Bank tőkeemelés esetén mentességet élvez továbbá az adózás valamennyi formája és minden egyéb közteher, valamint az ezekkel kapcsolatos alakiságok alól a Bank székhelye szerinti államban. A Banknak és szerveinek a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányának megfelelően végzett tevékenységei nem esnek forgalmiadó-fizetési kötelezettség hatálya alá.A fenti rendelkezéseket az Európai Monetáris Intézetre is alkalmazni kell. Az Európai Monetáris Intézet megszüntetése vagy felszámolása nem keletkeztet semmilyen közteher-fizetési kötelezettséget.A MELLÉKLET függelékeA kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyv Svájcban történő alkalmazására vonatkozó eljárás1. Az alkalmazás kiterjesztése SvájcraHa a következő rendelkezések másként nem írják elő, az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvben (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) a tagállamokra való hivatkozásokat Svájcra is alkalmazni kell.2. Az Ügynökség mentessége a közvetett adózás alól (beleértve a hozzáadottérték-adót)A Svájcból kivitt áruk és szolgáltatások nem tartoznak a svájci hozzáadottérték-adó (HÉA) hatálya alá. Az Ügynökség részére, annak rendes működéséhez nyújtott áruk és szolgáltatások esetében, a HÉA alóli mentesség a jegyzőkönyv 3. cikkének megfelelően visszatérítés formájában valósul meg. A HÉA-mentesség akkor adható meg, ha a számlán vagy az azzal egyenértékű dokumentumon feltüntetett javak és szolgáltatások beszerzési ára legalább 100 svájci frank (adóval együtt).Az HÉA-visszatérítés az e célra rendszeresített svájci formanyomtatványnak a Szövetségi Adóhivatal HÉA Főosztályához történő benyújtása alapján történik. A kérelmek elbírálásának határideje fő szabály szerint a szükséges igazolásokkal ellátott visszatérítési kérelem benyújtásától számított három hónap.3. Az ügynökség személyzetéhez kapcsolódó szabályok alkalmazási eljárásaA jegyzőkönyv 13. cikkének (2) bekezdésére figyelemmel, Svájc nemzeti jogának elvei alapján mentesíti a szövetségi, kantoni és települési adók alól az Ügynökségnek az 1969. március 25-i 549/69/Euratom, ESZAK, EGK rendelet (HL L 74., 1969.3.27., 1. o.) 2. cikkének megfelelő tisztviselői és más alkalmazottai részére a Közösség által folyósított olyan illetményeket, béreket és juttatásokat, amelyekre a Közösség belső adót vet ki.Svájc nem tekintendő e függelék 1. pontja értelmében a jegyzőkönyv 14. cikkének alkalmazása céljából tagállamnak.Az Ügynökség tisztviselői és más alkalmazottai, valamint családtagjaik, akik a Közösség tisztviselőire és más alkalmazottaira vonatkozó társadalombiztosítási rendszerhez tartoznak, semmilyen módon nem kötelezhetők arra, hogy a svájci társadalombiztosítási rendszer tagjaivá váljanak.Az Európai Közösségek Bírósága kizárólagos hatáskörrel rendelkezik az Ügynökség vagy a Bizottság és tisztségviselői, illetve alkalmazottai közötti, 1968. február 29-i 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletből (HL L 56., 1968.3.4., 1. o.), vagy egyéb munkafeltételeket megállapító közösségi jogszabályból fakadó jogvitákban.AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, VALAMINT A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG ÉS LIECHTENSTEIN KORMÁNYÁNAK EGYÜTTES NYILATKOZATA A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉGNEK ÉS LIECHTENSTEINNEK AZ EURÓPAI UNIÓ TAGÁLLAMAI KÜLSő HATÁRAIN VALÓ OPERATÍV EGYÜTTMűKÖDÉSI IGAZGATÁSÉRT FELELőS EURÓPAI ÜGYNÖKSÉGBEN VALÓ RÉSZVÉTELÉNEK MÓDJÁRÓL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁSRÓLAz Európai Közösség,a Svájci Államszövetség kormányatovábbáa Liechtensteini Hercegség kormánya,Miután a 2007/2004/EK tanácsi rendelet 21. cikke (3) bekezdésével összhangban megállapodást kötöttek a Svájci Államszövetségnek és Liechtensteinnek az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségben való részvétele módjáról,Együttesen úgy nyilatkoznak, hogy:A megállapodásban ismertetett szavazási jogokat a Svájccal és Liechtensteinnel fennálló különleges kapcsolat indokolja, mely ezen államoknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásából következik.E szavazati jog kivételes, és a schengeni együttműködés sajátos jellegéből, valamint Svájc és Liechtenstein különleges helyzetéből fakad.Nem tekinthető tehát jogi vagy politikai precedensnek az említett megállapodásban részes felek közötti bármely más együttműködési terület, vagy más harmadik országoknak az Unió egyéb ügynökségeiben való részvétele vonatkozásában.E szavazati jog semmilyen körülmények között sem gyakorolható szabályozási vagy jogalkotási jellegű határozatok esetén.A SZERZőDő FELEK EGYÜTTES NYILATKOZATA A POLGÁRI JOGI FELELőSSÉGRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK ALKALMAZÁSÁRÓLAmennyiben az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség keretében gyorsreagálású határvédelmi csapatok bevetésére kerül sor, a polgári jogi felelősség a gyorsreagálású határvédelmi csapatok felállítására szolgáló eljárás bevezetéséről, valamint a 2007/2004/EK tanácsi rendeletnek ezen eljárás tekintetében történő módosításáról és a kiküldött határőrök feladatai és hatáskörei szabályozásáról szóló, 2007. július 11-i 863/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 10. cikkének (4) bekezdése szerint alkalmazandó.[1] HL L 349., 2004.11.25., 1. o.[2] HL L 188., 2007.7.20., 15. o.[3] HL L 53., 2008.2.27., 52. o.[4] HL L 349., 2004.11.25., 1. o.[5] HL L 131., 2000.6.1., 43. o.[6] HL L 64., 2002.3.7., 20. o.[7] HL C ...[8] HL L 349., 2004.11.25., 1. o.[9] HJ L 131., 2000.6.1., 43. o.[10] HL L 64., 2002.3.7., 20. o.[11] HL L 188., 2007.7.20., 19. o.[12] HL L 349., 2004.11.25., 1. o.[13] HL L 281., 1995.11.23., 31. o.[14] HL L 8., 2001.1.12., 1. o.[15] HL L 199., 2007.7.31., 30. o.