|

52010PC0498

/* COM/2010/0498 végleges - COD 2010/0256 */  Javaslat: AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS …/…/EK RENDELETE az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2010.9.24.COM(2010) 498 végleges2010/0256 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS …/…/EK RENDELETEaz Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításárólINDOKOLÁSÖsszehangolás az Európai Unió működéséről szóló szerződéssel (EUMSz.)Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) egyértelműen különbséget tesz a Bizottság részére átruházott hatáskörök között aszerint, hogy a jogalkotási aktusok egyes nem alapvető rendelkezéseit kiegészítő, illetve módosító általános hatályú nem jogalkotási aktusok (felhatalmazáson alapuló jogi aktusok) elfogadására (290. cikk), vagy végrehajtási jogi aktusok elfogadására (291. cikk) vonatkoznak-e.A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok esetében a jogalkotó felhatalmazást ad a Bizottság számára a kvázi jogalkotási intézkedések elfogadására. A végrehajtási jogi aktusok esetében teljesen más a helyzet. Az Európai Unió jogilag kötelező aktusainak végrehajtásáért elsősorban a tagállamok felelnek. Ha azonban a jogalkotási aktus végrehajtásának egységes végrehajtási feltételek szerint kell történnie, azok elfogodása a Bizottság feladata.A 247/2006/EK rendelet és a Szerződés új szabályainak összehangolása az átruházott hatáskörök és a Bizottság által az említett rendelet (a 247/2006/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó egyes részletes szabályok megállapításáról szóló 793/2006/EK rendelet) alkalmazásában elfogadott rendelkezések végrehajtására irányuló hatáskörök megkülönböztetésén alapul.Ezt követően kidolgozásra került a 247/2006/EK rendelet átdolgozására vonatkozó javaslat tervezete. A tervezet értelmében a jogalkotó kizárólagos hatásköre, hogy a legkülső régiók rendkívül távoli elhelyezkedésből származó nehézségeinek orvoslása végett e régiók egyes mezőgazdasági termékeire vonatkozó egyedi szabályozás (a továbbiakban: POSEI rendszer) alapvető rendelkezéseit meghatározza. A szabályokra és az azokat megalapozó általános elvekre vonatkozó iránymutatást a jogalkotó határozza meg. Ennek megfelelően a jogalkotó határozza meg ezen egyedi szabályok által bevezetett intézkedések célkitűzéseit és a programozás, az összeegyeztethetőség és az Unió egyéb szakpolitikáival való összhang alapelveit. Ugyanígy a jogalkotó az, aki meghatározza az engedélyek és bizonyítványok, valamint a szankciók, csökkentések és kizárások rendszerének kialakítására szolgáló alapelveket. Szintén a jogalkotó az, aki gondoskodik a POSEI-embléma meglétéről.Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban a jogalkotó felhatalmazza a Bizottságot bizonyos nem alapvető rendelkezések kiegészítésére és módosítására. A Bizottság így felhatalmazáson alapuló jogi aktusban rögzítheti a jogalkotó által meghatározott rendszer megfelelő működéséhez szükséges kiegészítő rendelkezéseket. Ennek megfelelően a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus keretében határoz a gazdasági szereplők engedélyeinek és bizonyítványainak nyilvántartásba vételi feltételeiről, valamint, ha azt a gazdasági helyzet szükségessé teszi, a Bizottság biztosíték letétbe helyezését írja elő az engedélyek és bizonyítványok kiadásához (11. cikk (2) bekezdés). Hasonlóképpen, a jogalkotó felhatalmazza a Bizottságot, hogy intézkedéseket fogadjon el a programmódosítások elfogadási eljárásának kialakítására (6. cikk (3) bekezdés), a feldolgozás feltételeire (13. cikk (6) bekezdés), a támogatási összeg megállapításának feltételeire (18. cikk (4) bekezdés, 23. cikk (3) bekezdés és 29. cikk (4) bekezdés), a behozatali vám alóli mentesség feltételeire (26. cikk (2) bekezdés), az embléma használati jogának feltételeire (20. cikk (3) bekezdés) és a szankciókra (17. cikk (2) bekezdés) vonatkozóan.Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 291. cikkével összhangban a tagállamok feladata, hogy végrehajtsák a jogalkotó által meghatározott rendszert. Mindamellett a verseny torzulása és a gazdasági szereplők közötti hátrányos megkülönböztetés elkerülése érdekében szükségesnek tűnik gondoskodni arról, hogy a POSEI rendszer tagállamokon belüli végrehajtása egységes legyen. Következésképpen, a jogalkotó a Szerződés 291. cikkének (2) bekezdésével összhangban végrehajtási hatásköröket ruház a Bizottságra, különös tekintettel az egységes feltételekre, amelyek szerint az egyedi ellátási szabályok tárgyát képező termékek belépnek a legkülső régiókba, onnan kilépnek és ott forgalomba kerülnek (11. cikk (3) bekezdése, 13. cikk (2) bekezdésének a) pontja, 13. cikk (2) bekezdésének b) pontja , 13. cikk (3) bekezdése, 26. cikk (1) bekezdése, 28. cikk (2) bekezdése), a programok végrehajtásának egységes feltételeire (6. cikk (2) bekezdése, 18. cikk (3) bekezdése, 20. cikk (4) bekezdése és 29. cikk (3) bekezdése), valamint a tagállamok által alkalmazandó ellenőrzések általános keretére (7. cikk, 12. cikk (2) bekezdése és 17. cikk (1) bekezdése).Lényegi módosításokTekintve, hogy az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról szóló 247/2006/EK tanácsi rendeletet 2006. január 30-i elfogadása óta több alkalommal módosult, az egyértelműség kedvéért javasolt a rendelet átdolgozása.Az e rendelet elfogadását követően a közösségi jogszabályokban történt változások és e rendelet gyakorlati megvalósítása egyes rendelkezések módosítását és a jogszabály szövegének átdolgozását is szükségessé teszik annak érdekében, hogy az jobban illeszkedjen a POSEI mezőgazdasági rendszerrel kapcsolatos valós helyzethez.Ez az új rendelet határozottabban kijelöli a rendszer főbb célkitűzéseit, amelyek megvalósításához hozzá kell járulniuk a legkülső régiók mezőgazdaságát támogató egyedi intézkedéseknek (2. cikk).A rendelet új szerkezete egyértelművé teszi a a távoli fekvéssel és szigetjelleggel összefüggő támogatási programok (POSEI programok) központi szerepét, amely programok meghatározása mostantól minden legkülső régió esetében a legmegfelelőbb szinten történik, és amelyek koordinálását az érintett tagállamok látják el. Ezek a programok a POSEI két alapvető területével kapcsolatosak, az egyedi ellátási szabályokkal és a helyi termelést támogató egyedi intézkedésekkel (3. cikk).A rendelet szövegében egyéb kisebb jelentőségű módosítások is történtek, mint például:1.  Pontosításra került a programok és azok módosításainak a Bizottsághoz jóváhagyásra történő benyújtására szolgáló eljárás, hogy az nagyobb összhangban legyen a fennálló gyakorlattal és azzal az igénnyel, hogy rugalmasabb és hatékonyabb legyen a programok hozzáigazítása a legkülső régiók mezőgazdaságával és e régiók alapvető termékekkel való ellátásával összefüggő valós igényekhez (6. cikk).2.  A 10. cikkben meghatározásra került, hogy az egyedi ellátási szabályokat minden egyes régióra a helyi mezőgazdasági termelés függvényében kell kialakítani, mivel annak fejlődését nem korlátozhatja a helyben is termelt termékek külső forrásból történő ellátásának túlzott támogatása. Ez a rendelkezés azért szükséges, hogy kötelezővé tegye a POSEI két eszköze közötti összeegyeztethetőséget.3.  Az egyedi ellátási szabályok által nyújtott támogatást élvező alaptermékekből előállított feldolgozott termékeknek az előnyök visszafizetése nélküli továbbszállítása, amely korábban az Azori-szigetekről Madeirára, illetve vissza, valamint a Mareiráról a Kanári-szigetek felé és vissza szállított termékek esetében volt lehetséges, most megengedett Franciaország tengerentúli megyéinek esetében is (13. cikk (2) bekezdésének e) pontja).4.  A hatékony költségvetési gazdálkodás érdekében a tagállamoknak a programjukban fel kell tüntetniük a közvetlen kifizetéseket képező támogatásokat (18. cikk (2) bekezdésének d) pontja).5.  Szintén hasznos annak feltüntetése is, hogyan kerül meghatározásra a helyi mezőgazdasági termelést szolgáló intézkedések támogatási összege, ami korábban nem szerepelt az alap jogi aktusban (18. cikk (2) bekezdésének e) és f) pontja).6.  Végezetül, minden egyes jóváhagyott nemzeti program pénzügyi előirányzata a 2011-es pénzügyi évre és az azt követő évekre meghatározottnak felel meg. Ezzel szemben az egyedi ellátási szabályok alá tartozó intézkedések pénzügyi felső határa 20%-kal emelkedett Franciaország és Portugália esetében (29. cikk (3) bekezdése) a 2006. évi POSEI-reform hatásairól készült, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz 2010-ben benyújtott első jelentés következtetései alapján.A rendelet nem módosítja a közösségi támogatásnak sem a finanszírozási forrásait, sem az intenzitását.2010/0256 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS …/…/EK RENDELETE(ÉÉÉÉ. hónap NN.)az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 42. cikke első albekezdésére és 43. cikke (2) bekezdésére,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[1],a javaslat nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[2],tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[3],a rendes jogalkotási eljárásnak megfelelően[4],mivel:7.  A mezőgazdaság területén azon nehézségek orvoslására szolgáló egyedi intézkedéseket, amelyek az Uniónak a Szerződés 349. cikkében említett legkülső régiói kivételes helyzetéből fakadnak, az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról szóló, 2006. január 30-i 247/2006/EK rendelet[5] állapította meg. Ezek az intézkedések az egyes régiók részére szánt támogatási programok útján valósulnak meg, amely programok létfontosságú eszközök e régiók mezőgazdasági termékekkel való ellátása szempontjából. A szükségesnek bizonyuló újabb módosítások következtében, valamint a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése miatt a 247/2006/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni és helyette új szabályozást kell elfogadni..8.  Helyénvaló pontosítani azokat az alapvető célkitűzéseket, amelyeknek a megvalósításához az Unió legkülső régiói támogatását szolgáló rendszer hozzájárul.9.  Indokolt pontosítani a távoli fekvéssel és szigetjelleggel összefüggő támogatási programok (a továbbiakban: POSEI programok) tartalmát, amely programokat a szubszidiaritás elvének alkalmazásában az érintett tagállamok a legmegfelelőbb földrajzi szinten határoznak meg és benyújtanak a Bizottsághoz jóváhagyásra.10.  Az Unió legkülső régiói támogatását célzó rendszer célkitűzéseinek hatékonyabb megvalósítása érdekében a POSEI programoknak tartalmazniuk kell olyan intézkedéseket, amelyek garantálják a mezőgazdasági termékekkel való ellátást, valamint a helyi mezőgazdasági termelés fenntartását és fejlődését. Indokolt harmonizálni az érintett régiókra vonatkozó programozás szintjét és rendszerbe foglalni a Bizottság és a tagállamok közötti partnerségi megközelítést.11.  A szubszidiaritás elvét alkalmazva és a rugalmasság szellemében – amelyek a legkülső régiók támogatási rendszeréhez elfogadott programozási megközelítés alapját képezik – a tagállam által kijelölt hatóságok módosításokat javasolhatnak a programban, hogy az igazodjon a legkülső régiók valós helyzetéhez. Ugyanezen szellemben a programok módosítására szolgáló eljárást hozzá kell igazítani az egyes módosítási típusok relevanciájának szintjéhez.12.  A legkülső régiók alapvető mezőgazdasági termékekkel való ellátásának biztosítása, valamint e térségek rendkívül távoli elhelyezkedéséből fakadó többletköltségek mérséklése érdekében helyénvaló egyedi ellátási szabályokat bevezetni. A legkülső régiók kivételes földrajzi helyzetéből adódóan ugyanis az emberi fogyasztásra vagy feldolgozásra, valamint a mezőgazdasági inputanyagnak szánt alapvető termékekkel történő ellátás biztosítása ezekben a régiókban szállítási többletköltségekkel jár. Továbbá a távoli fekvésből következő egyéb objektív tényezők, különösen a szigetjelleg és a kevés mezőgazdasági terület, a legkülső régiók gazdasági szereplői és termelői számára további korlátokat jelentenek, amelyek komolyan hátráltatják tevékenységüket. E hátrányok csökkenthetők az érintett termékek árának mérséklésével.13.  E célból a Szerződés 28. cikkétől eltérve, egyes mezőgazdasági termékek harmadik országokból történő behozatalát indokolt mentesíteni az alkalmazandó behozatali vám alól. Az Unió vámterületére aktív feldolgozási szabályok vagy vámraktározási eljárás keretében bekerülő termékeket – származásuk és a rájuk az Unió jogának rendelkezései alapján alkalmazandó vámkezelés figyelembevétele érdekében – az egyedi ellátási szabályok kedvezményeiben való részesedés céljából közvetlenül behozott termékeknek kell tekinteni.14.  Az árak legkülső régiókban történő csökkentésével, valamint a régiók nagyon távoli elhelyezkedéséből származó többletköltségek mérséklésével kapcsolatos célkitűzések hatékony megvalósítása, és ezzel egyidejűleg az uniós termékek versenyképességének megőrzése céljából indokolt támogatni az Unió termékeinek a legkülső régiókba történő szállítását. A támogatásnak figyelembe kell vennie a legkülső régiókba történő szállítás többletköltségeit, a harmadik országokba irányuló kivitel esetén alkalmazott árakat, valamint a mezőgazdasági inputanyagok és a feldolgozásra szánt termékek esetében a távoli elhelyezkedésből, különösen az elszigeteltségből és kis területből adódó többletköltségeket.15.  A legkülső régiók végfelhasználói kárára történő spekulációk elkerülése érdekében helyénvaló előírni, hogy csak a megbízható és kifogástalan kereskedelmi minőségű termékek támogathatóak az egyedi ellátási szabályok keretében.16.  Indokolt előírni a rendszer működésének szabályait, különös tekintettel a gazdasági szereplők nyilvántartása és egy tanúsítványrendszer létrehozására vonatkozóan, a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet)[6] 130. és 161. cikkében előírt tanúsítványok mintájára.17.  Az egyedi ellátási szabályok hatálya alá tartozó műveletek nyomon követése szükségessé teszi az érintett termékek adminisztratív ellenőrzését a legkülső régiókba történő importálásuk vagy belépésük, valamint az innen történő exportálásuk vagy elszállításuk alkalmával. Továbbá az egyedi ellátási szabályok céljainak elérése érdekében a szabályozás gazdasági előnyeinek jelentkezniük kell a termelési költségek szintjén, és az árakat egészen a végfelhasználó szintjéig csökkenteni kell. Ennélfogva helyénvaló előírni, hogy ezek csak abban az esetben nyújthatók, amennyiben hatékonyan fejtik ki hatásukat, ezért e célból megfelelő ellenőrzéseket kell folytatni.18.  Tekintettel arra, hogy az egyedi ellátási szabályok hatálya alá tartozó mennyiségek a legkülső régiók ellátási igényeire korlátozódnak, e szabályok nem gyengítik a belső piac megfelelő működését. Hasonlóképpen nem vezethetnek ezen egyedi ellátási szabályok a kereskedelem eltérítéséhez az érintett termékek körében. Ezért meg kell tiltani e termékeknek a legkülső régiókból történő továbbszállítását vagy kivitelét. Meg kell azonban engedni e termékek továbbszállítását vagy kivitelét, ha az egyedi ellátási szabályokból származó pénzügyi előnyt visszatérítik.19.  A feldolgozott termékek tekintetében indokolt a legkülső területek közötti kereskedelem engedélyezése annak érdekében, hogy e területek között kereskedelmi kapcsolatok jöhessenek létre. Helyénvaló továbbá figyelembe venni a regionális kereskedelem keretében zajló kereskedelmi forgalmat és a legkülső területeknek az Unió többi részével vagy harmadik országokkal folytatott hagyományos kivitelét és szállításait, és ennek megfelelően engedélyezni kell valamennyi ilyen régiónak a feldolgozott termékek hagyományos kereskedelmi forgalomnak megfelelő kivitelét. Az egyértelműség kedvéért e hagyományosan kivitt vagy továbbszállított mennyiségek meghatározása céljából meg kell határozni a referenciaidőszakot.20.  Megfelelő intézkedéseket kell azonban hozni az Azori-szigetek cukorfeldolgozó ágazata szükséges szerkezetátalakításának lehetővé tétele érdekében. Ezen intézkedéseknek figyelembe kell venniük azt, hogy az azori-szigeteki cukorágazat életképessé tételéhez biztosítani kell a termelés és feldolgozás bizonyos szintjét. Ennek fényében továbbra is engedélyezni kell, hogy egy meghatározott, ötéves időszakban az Azori-szigetekről az Unió többi részébe szállított cukor mennyisége – fokozatosan csökkentett éves határértékek mellett – kivételesen meghaladja a hagyományos forgalmat. Mivel az újraszállítható mennyiségek arányosak lesznek és szigorúan a helyi cukortermelés és -feldolgozás életképességének biztosításához szükséges mértékre korlátozódnak, az Azori-szigetekről származó, átmeneti cukorszállítás nem fogja az Unió belső piacát hátrányosan érinteni.21.  Az Azori-szigetek, Madeira és a Kanári-szigetek ellátására szánt, kvótán felüli cukor vonatkozásában továbbra is indokolt az importvámok alóli mentességi szabályok alkalmazása. Helyénvaló az Azori-szigeteknek engedélyezni azt is, hogy előzetes ellátási mérlege erejéig importvámmentességet élvezzen a nyers nádcukor tekintetében.22.  Az egyedi ellátási szabályok alapján a Kanári-szigetek ellátását eddig a 1901 90 99 KN-kód alá tartozó, ipari feldolgozásra szánt, növényi zsiradékot tartalmazó sovány tejpor segítségével biztosították. Helyénvaló továbbra is lehetővé tenni az e termékkel való ellátást, amely termék a helyi táplálkozási szokások hagyományos részévé vált.23.  Mivel a rizst a helyi kereslet lefedésére nem kellő mennyiségben előállító Réunion táplálkozási szokásainak egyik alapvető eleme a rizs, helyénvaló továbbra is fenntartani e termék Réunion területére történő bevitelének teljes vámmentességét.24.  A legkülső régiók mezőgazdasági termelését támogató uniós politika számos terméket, valamint az e termékek előállítását, forgalmazását vagy feldolgozását elősegítő intézkedéseket foglalt magába. Az intézkedések hatékonynak bizonyultak és biztosították, hogy a mezőgazdasági tevékenységek fennmaradjanak és fejlődjenek. Az Uniónak a továbbiakban is indokolt támogatnia a legkülső régiók környezeti, szociális és gazdasági egyensúlyának alapvető elemét jelentő termelést. A tapasztalat azt mutatja, hogy – a vidékfejlesztési politika mintájára – a helyi hatóságokkal való megerősített partnerség lehetővé teheti az érintett legkülső régiók sajátos problémáinak pontosabb megértését. Ennek megfelelően a helyi termelést továbbra is támogatni kell a POSEI programokon keresztül.25.  A legkülső régiókban előállított termékek forgalmazásának elősegítése érdekében helyénvaló az említett termékeknek az előállítási régión kívüli forgalmazását célzó támogatást nyújtani. nyújtása.26.  Helyénvaló meghatározni a helyi mezőgazdasági termelést támogató intézkedések megállapításához a POSEI programok keretében minimálisan feltüntetendő elemeket, különösen a helyzet bemutatását, a javasolt stratégiát, a célkitűzéseket és az intézkedéseket. Pontosítani kell továbbá ezen intézkedéseknek az Unió egyéb szakpolitikáival való összhangjának elveit a támogatások közötti esetleges összeegyeztethetetlenségek és ellentmondások elkerülése érdekében.27.  A végrehajtás céljából a POSEI program tanulmányok, bemutatóprojektek, képzés és technikai segítségnyújtás finanszírozását szolgáló intézkedéseket is tartalmazhat.28.  A legkülső régiók mezőgazdasági termelőit ösztönözni kell, hogy minőségi termékeket állítsanak elő, valamint támogatni kell ezek forgalmazását. E célból előnyösnek bizonyulhat az Unió által bevezetett embléma használata.29.  A legkülső régiókban található egyes mezőgazdasági üzemek vagy feldolgozó és forgalmazó tevékenységet folytató vállalkozások komoly strukturális hiányosságokat mutatnak, és sajátos nehézségekkel küzdenek. Ezért az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet[7] 26. cikkének (2) bekezdése és 28. cikkének (2) bekezdése a legkülső régiók egyes beruházástípusai esetében kedvezőbb támogatási mértékeket határoz meg.30.  Az 1698/2005/EK rendelet 27. cikkének (1) bekezdése mentesíti a legkülső régiókat az említett rendelet 20. cikke b) pontjának ii. alpontjában említett erdészeti támogatás nyújtására vonatkozó korlátozás alól.31.  Az 1698/2005/EK rendelet 39. cikkének (4) bekezdése és ugyanazon rendelet I. melléklete meghatározza az évente agrár-környezetvédelmi kifizetés keretében rendelkezésre bocsátható legnagyobb összegeket. Figyelembe véve az Azori-szigetek egyes nagyon érzékeny legelőterületeinek egyedi környezeti helyzetét, valamint a mezőgazdasági földterület tájképének és hagyományos jellegzetességeinek– nevezetesen a madeirai teraszos művelésű területeket – megőrzését, indokolt rendelkezni arról, hogy meghatározott intézkedések esetében ezen összegek a kétszeresükre legyenek növelhetők.32.  A legkülső régiókban folytatott mezőgazdasági termelés – e területek távoli elhelyezkedéséből, ezen belül azok távoli fekvéséből, szigetjellegéből, kis területéből, domborzatából és éghajlatából, valamint a gazdaság kisszámú terméktől való függéséből adódó – sajátos korlátainak enyhítése érdekében el lehet térni azon következetes bizottsági politikától, amely nem engedélyezi az állami működési támogatást a Szerződés I. mellékletének hatálya alá tartozó mezőgazdasági termékek termelése, feldolgozása és forgalmazása tekintetében.33.  A legkülső régiókból származó mezőgazdasági termények növény-egészségügyi állapotával kapcsolatban sajátos problémák jelentkeznek, amelyek az éghajlati viszonyokkal, valamint az e területeken eddig kifejtett megelőző intézkedések elégtelenségével állnak összefüggésben. Indokolt ezért a károsítók – többek között biológiai módszerekkel is történő – leküzdésére programokat létrehozni és meghatározni az Unió e programok megvalósításában való pénzügyi részvételét.34.  A Madeirán és a Kanári-szigeteken a leginkább elterjedt mezőgazdasági kultúrát jelentő – és az Azori-szigetek számára is nagyon fontos – szőlőtermesztés fenntartása gazdasági és környezeti szempontból elengedhetetlen. A termelés támogatásának elősegítése céljából e régiókban sem a szőlőtermő területek termelésből való végleges kivonására adott támogatást, sem az 1234/2007/EK rendeletben előírt piaci mechanizmusokat nemcélszerű alkalmazni, a Kanári-szigeteken történő krízislepárlás kivételével, amelynek alkalmazása akkor lehetséges, ha minőségi problémák miatt a piacon rendkívüli zavarok jelentkeznek. Ezenkívül Madeirának és az Azori-szigeteknek az 1234/2007/EK rendelet által tiltott hibrid szőlőfajtákkal telepített területein műszaki és társadalmi-gazdasági nehézségek akadályozták az előírt határidőben történő teljes átállást. Az ezen szőlőterületekről származó bor kizárólag a helyi hagyományos borfogyasztást szolgálhatja.35.  Az Azori-szigeteken a tejágazat szerkezetátalakítása még nem fejeződött be. Tekintettel arra, hogy az Azori-szigetek nagymértékben függnek a tejtermeléstől, és ehhez még a legkülső régióbeli földrajzi helyzetéből eredő egyéb hátrányok és a gazdaságos helyettesítő termelés hiánya is hozzájárul, fenn kell tartani az 1234/2007/EK tanácsi rendelet egyes rendelkezéseitől való eltérést a tej- és tejtermékek többletilletéke tekintetében.36.  A tejágazat komoly strukturális problémái és a megváltozott gazdasági környezet kihívásaira adott pozitív válaszok hiánya miatt Madeirán és Réunion szigetén a tehéntejtermelés számára nyújtott támogatás nem volt elegendő a hazai és a külső ellátás egyensúlyának biztosításához. Következésképpen az Unióból származó tejporból előállított UHT-tej előállítását továbbra is engedélyezni kell a helyi fogyasztás nagyobb fokú kielégítése érdekében. A fogyasztók megfelelő tájékoztatása érdekében elő kell írni, hogy a tejporból előállított UHT-tej címkéjén forgalmazáskor fel kell tüntetni az előállítási módot.37.  A helyi termelés ösztönzők segítségével történő fenntartásának szükségessége indokolja az 1234/2007/EK rendelet Franciaország tengerentúli megyéiben és Madeirán történő alkalmazásának mellőzését. Ezt a mentességet Madeira esetében 4000 tonnás határon belül kell megállapítani.38.  Helyénvaló támogatni a hagyományos állattenyésztés területén végzett tevékenységeket. Franciaország tengerentúli megyéiben és Madeirán a helyi fogyasztói igények kielégítése érdekében bizonyos feltételek mellett és maximum éves kereten belül engedélyezni kell harmadik országokból származó hímivarú szarvasmarhák vámmentes behozatalát helyi hizlalás céljából.39.  Indokolt továbbra is fenntartani a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendelet[8] keretében Portugália által igénybe vehető azon lehetőséget, hogy az anyatehénre vonatkozó támogatásokat illető bizonyos jogokat a szárazföldről átruházza az Azori-szigetekre, és ezen eszközt a legkülső régiók támogatási intézkedéseivel összefüggésben ki kell igazítani.40.  A dohánytermesztés a Kanári-szigeteken történelmi jelentőséggel bír. Gazdasági szempontból a dohányfeldolgozás továbbra is a régió egyik fő ipari tevékenysége. Társadalmi szempontból a dohány rendkívül munkaigényes kultúrnövény, amelynek termesztése kis gazdaságokban történik. Ugyanakkor, mivel ez a kultúra nem elég nyereséges, fennáll annak a veszélye, hogy a dohánytermesztés megszűnik. A dohánytermesztés ugyanis jelenleg egy kis területre korlátozódik La Palma szigetén, ahol a szivarelőállítás kisipari módszerekkel történik. Spanyolország számára ezért helyénvaló engedélyezni, hogy az uniós támogatás mellett továbbra is támogatást nyújtson e hagyományos kultúra fennmaradásához, ezáltal segítve a ráépülő kisipari tevékenységet. Ezenfelül a dohánytermékek ipari előállításának fenntartása érdekében a nyers- és félig feldolgozott dohány Kanári-szigetekre történő behozatalának évi 20 000 tonna kierezett nyersdohánynak megfelelő határig továbbra is vámmentesnek kell maradnia.41.  E rendelet végrehajtása a legkülső régiók által élvezett eddigi egyedi támogatások szintjét nem érintheti. Ezért a megfelelő intézkedések végrehajtásához a tagállamoknak rendelkezniük kell az Unió által az egyes mezőgazdasági termékek tekintetében a 247/2006/EK rendelet keretén belül már megítélt támogatásnak megfelelő összegekkel.42.  2006 óta a legkülső régiók némelyikében, különösen az Azori-szigeteken és Franciaország tengerentúli megyéiben növekedett az alapvető termékek iránti kereslet az állatállomány bővülése és a demográfiai nyomás következtében. Ezért növelni kell a költségvetés azon részét, amelyet a tagállamok az érintett térségek egyedi ellátási szabályai céljára felhasználhatnak.43.  A Bizottságnak rendelkeznie kell a kellő hatáskörrel ahhoz, hogy a Szerződés 290. cikke értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhasson el e rendelet nem alapvető rendelkezésének kiegészítése, illetve módosítása céljából. Meg kell határozni azon területeteket, amelyeken ez a felhatalmazás gyakorolható, valamint a felhatalmazásra vonatkozó feltételeket.44.  A POSEI rendszer tagállamokon belüli egységes végrehajtásának biztosítása, valamint a verseny torzulása és a gazdasági szereplők közötti hátrányos megkülönböztetés elkerülése érdekében a Bizottságnak rendelkeznie kell a kellő hatáskörrel ahhoz, hogy a Szerződés 291. cikkének (2) bekezdésével összhangban végrehajtási aktusokat fogadhasson el. Ezért a Bizottság számára biztosítani kell a végrehajtási hatásköröket az említett rendelkezés értelmében, különös tekintettel az egységes feltételekre, amelyek szerint az egyedi ellátási szabályok tárgyát képező termékek belépnek a legkülső régiókba, onnan kilépnek, és ott forgalomba kerülnek, a programok végrehajtásának egységes feltételire, valamint a tagállamok által alkalmazandó ellenőrzésekre vonatkozó minimális előírásokra.45.  [A végrehajtási intézkedések ellenőrzésére vonatkozó preambulumbekezdés. A jelenleg az Európai Parlament és a Tanács általi megvitatás tárgyát képező, az EUMSz. 291. cikkének (2) bekezdésében említett, az ellenőrzés szabályaira vonatkozó rendelet elfogadását követően kerül kiegészítésre.],ELFOGADTA EZT A RENDELETET:I. FEJEZETHATÁLY1. CIKK TárgyEz a rendelet egyedi intézkedéseket állapít meg a mezőgazdaság területén azon nehézségek orvoslására, amelyek az Uniónak a Szerződés 349. cikkében említett régióinak (a továbbiakban: legkülső régiók) renkdívül távoli elhelyezkedéséből, különösen távoli fekvéséből, szigetjellegéből, kis területéből, kedvezőtlen domborzati és éghajlati viszonyaikból, valamint néhány terméktől való függéséből fakadnak.2. cikk Célkitűzések46.  Az 1. cikkben meghatározott egyedi intézkedések az alábbi célkitűzések megvalósításához járulnak hozzá:a) a legkülső régiók ellátásának biztosítása az emberi fogyasztás vagy a feldolgozás szempontjából alapvető termékekkel, mint például a mezőgazdasági inputanyagok, mérsékelve a rendkívül távoli elhelyezkedésből fakadó többletköltségeket;b) a mezőgazdasági tevékenység megőrzése és fejlesztése a legkülső régiókban, beleértve a termelést, a feldolgozást és a helyi termékek forgalmazását.47.  Az 1. cikkben említett célkitűzések megvalósítása a III., IV. és V. fejezetben foglalt intézkedésekkel történik.II. FEJEZETPOSEI PROGRAMOK3. CIKK A POSEI programok létrehozása48.  Az 1. cikkben említett intézkedéseket minden egyes legkülső régió esetében a távoli fekvéssel és szigetjelleggel összefüggő támogatási program ((POSEI) (a továbbiakban: POSEI program) határozza meg, amely az alábbiakat tartalmazza:a) egyedi ellátási szabályok a III. fejezet szerint, ésb) a helyi mezőgazdasági termelést támogató egyedi intézkedések a IV. fejezet szerint.49.  A POSEI program az érintett tagállam által legmegfelelőbbnek ítélt földrajzi szinten kerül kialakításra. A programot a tagállam által kijelölt illetékes hatóság készíti el, amely a megfelelő helyi szinten az illetékes hatóságokkal és szervekkel folytatott konzultációt követően benyújtja azt a Bizottsághoz jóváhagyás céljából a 6. cikkel összhangban.50.  Tagállamonként csak egy POSEI program nyújtható be az adott tagállam legkülső régiói tekintetében.4. cikk Összeegyeztethetőség és összhang51.  A POSEI programok keretében hozott intézkedéseknek összhangban kell lenniük az Unió jogával, a többi uniós politikával és az ezek alapján tett intézkedésekkel.52.  Biztosítani kell, hogy a POSEI programok keretében hozott intézkedések összhangban legyenek a közös mezőgazdasági politika egyéb eszközei címén megvalósított intézkedésekkel, különösen a közös piacszervezés, a vidékfejlesztés, a termékminőség, az állatjóllét és a környezetvédelem terén.Különösképpen, e rendelet keretében egyetlen intézkedés sem finanszírozható az alábbiak közül:a) közös piacszervezés keretében bevezetett támogatási, vagy segélyezési rendszerek kiegészítő támogatása, kivéve, ha azt rendkívüli, objektív kritériumokkal alátámasztott szükségszerűség indokolja;b) kutatási projektek, vagy kutatási projektek támogatását célzó intézkedések, valamint a 2009/470/EK tanácsi határozat[9] keretében uniós támogatásra jogosult intézkedések támogatása;c) az 1698/2005/EK rendelet hatálya alá tartozó intézkedések támogatása.5. cikk A programok tartalmaEgy POSEI programnak az alábbiakat kell tartalmaznia:a) az intézkedések megvalósításának ütemterve és a rendelkezésre bocsátandó forrásokat összefoglaló általános, éves tájékoztató pénzügyi táblázat;b) a különféle programintézkedések összeegyeztethetőségének és összhangjának igazolása, valamint a nyomonkövetés és az értékelés céljából alkalmazott kritériumok és mennyiségi mutatók meghatározása;c) a programok hatékony és megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében hozott rendelkezések, ideértve a tájékoztatási, a nyomonkövetési és az értékelési intézkedéseket is, valamint a program értékelését szolgáló mennyiségi mutatók meghatározása;d) a programok végrehajtásában hatáskörrel rendelkező hatóságok és felelős szervezetek, valamint a megfelelő szintű kapcsolódó hatóságok vagy szervek és társadalmi-gazdasági partnerek megnevezése, valamint a lefolytatott egyeztetések eredménye.6. cikk A programok jóváhagyása és módosítása53.  A tagállamok a 29. cikk (2) és (3) bekezdésében foglalt pénzügyi felosztás keretében benyújtják a POSEI program tervezetét a Bizottságnak.A programtervezet tartalmaz egy előzetes ellátási mérlegtervezetet, amely feltünteti a termékeket, azok mennyiségét és az uniós ellátási támogatás összegét, valamint a helyi termelés támogatásának programtervezetét.A Bizottság értékeli a javasolt POSEI programot és végrehajtási jogi aktus keretében dönt annak jóváhagyásáról.54.  A POSEI programokban foglalt intézkedések végrehajtásának éves értékelése függvényében a tagállamok a programoknak a 29. cikk (2) és (3) bekezdésében foglalt pénzügyi felosztás tekintetében történő módosítására vonatkozó javaslatokat nyújthatnak be a Bizottságnak, hogy a programok jobban megfeleljenek a legkülső régiók igényeinek és a javasolt stratégiának. A Bizottság végrehajtási jogi aktus keretében fogadja el a program módosítására vonatkozó javaslatok bemutatására szolgáló egységes szabályokat.55.  A javasolt módosítások különböző típusainak, valamint a végrehajtásuk határidejének figyelembe vétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus keretében határoz a módosítások jóváhagyásának eljárásáról.7. cikk Ellenőrzések és nyomon követésA tagállamok adminisztratív és helyszíni ellenőrzések formájában ellenőrzéseket hajtanak végre. Az egységes alkalmazás biztosítása érdekében a Bizottság végrehajtási jogi aktus keretében fogadja el a tagállamok által alkalmazandó ellenőrzésekre vonatkozó minimális előírásokat.Ugyanilyen típusú aktussal fogadja el a Bizottság a programok végrehajtása hatékony nyomon követésének biztosításához szükséges eljárásokat, valamint fizikai és pénzügyi mutatókat is.III. FEJEZETEGYEDI ELLÁTÁSI SZABÁLYOK8. CIKK Előzetes ellátási mérleg56.  Az egyedi ellátási szabályokat azon mezőgazdasági termékek tekintetében kell bevezetni, amelyeket a Szerződés I. mellékletében felsorol, és amelyek a legkülső régiókban az emberi fogyasztás vagy más termékek előállítása tekintetében, illetve mezőgazdasági inputanyagként alapvető fontosságúak.57.  A tagállam az általa legmegfelelőbbnek ítélt földrajzi szinten előzetes ellátási mérleget készít az egyes legkülső régiók éves ellátási igényeinek számszerűsítése céljából a Szerződés I. mellékletében felsorolt termékek tekintetében.Külön előzetes mérleg készíthető az olyan termékek csomagolásával és feldolgozásával foglalkozó vállalkozások igényeiről, amelyeket helyi fogasztásra szánnak és hagyományosan az Unió egyéb részeibe szállítanak, vagy a 13. cikk (3) bekezdése szerint regionális kereskedelem keretében vagy a hagyományos kereskedelmi forgalom keretében harmadik országokba exportálnak.9. cikk A rendszer működése58.  Az egyedi ellátási szabályok hatálya alá tartozó, harmadik országokból származó termékek legkülső régiókba irányuló közvetlen behozatala az előzetes ellátási mérleg által meghatározott mennyiségig vámmentes.Azon termékek, amelyeket az Unió vámterületére aktív feldolgozás vagy vámraktározási eljárás keretében léptettek be, e cím alkalmazásában közvetlenül harmadik országból behozott termékeknek tekintendők.59.  A 8. cikk (2) bekezdésével összhangban megállapított szükségletek fedezésének biztosítására, figyelembe véve az árat és a minőséget, valamint az Unió ellátásban való részesedésének fenntartása mellett, támogatást kell nyújtani a legkülső régióknak az állami intervenciós készleten lévő, vagy az uniós piacon hozzáférhető uniós termékekkel történő ellátására.A támogatást valamennyi érintett termékfajta esetében a legkülső régiókba történő szállítás többletköltségeire, valamint a harmadik országokba irányuló export esetében alkalmazandó árakra és – a feldolgozásra szánt termékek és a mezőgazdasági inputanyagok esetében – a rendkívül távoli elhelyezkedésből, különösen a szigetjellegből és a kis területből adódó többletköltségekre való tekintettel kell meghatározni.60.  Nem nyújtható támogatás az olyan termékekkel való ellátásra, amelyek egy másik legkülső régióban az egyedi ellátási szabályok által biztosított kedvezményben már részesültek.61.  Csak a megbízható és kifogástalan kereskedelmi minőségű termékek támogathatók az egyedi ellátási szabályok keretében.10. cikk VégrehajtásAz egyedi ellátási szabályok végrehajtása során különösen a következőket kell figyelembe venni:a) a legkülső régiók sajátos szükségletei, valamint a feldolgozásra szánt termékek és a mezőgazdasági inputanyagok esetében a minőségi követelmények;b) az Unió más részeivel folytatott kereskedelem;c) a tervezett támogatás gazdasági vonatkozásai;d) adott esetben, a helyi termékek fejlődési lehetősége akadályozásának elkerülése.11. cikk Engedélyek, illetve bizonyítványok62.  Az importvám alóli mentesség vagy a támogatásnak az egyedi ellátási szabályok keretében történő igénybe vétele engedély, illetve bizonyítvány bemutatásához kötött.Az engedélyeket és bizonyítványokat kizárólag az illetékes hatóságok által vezetett nyilvántartásba felvett gazdasági szereplők számára lehet kiállítani.Az engedélyek és bizonyítványok nem ruházhatók át.63.  Az egyedi ellátási szabályok hatálya alá tartozó gazdasági szereplők jogai teljes körű gyakorlásának biztosítására a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus keretében határoz a gazdasági szereplők nyilvántartásba vételének feltételeiről, és szükség esetén előírja biztosíték letétbe helyezését az engedélyek és bizonyítványok kiadásához.64.  A Bizottság végrehajtási aktus keretében fogad el minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy a tagállamok egységesen alkalmazzák ezt a cikket, különös tekintettel az engedélyek és bizonyítványok kiadásának rendszerére, az engedélyekkel és bizonyítványokkal kapcsolatos biztosíték letételének kivételével, valamint a gazdasági szereplőknek a nyilvántartásba vételkor fennálló kötelezettségeire.12. cikk A kedvezmények továbbítása65.  Az importvám alóli mentességből vagy támogatás nyújtásából fakadó egyedi ellátási szabályok általi kedvezmények igénybe vétele ahhoz a feltételhez kötött, hogy a gazdasági előnyből ténylegesen részesüljön a végfelhasználó is, aki – az adott esetnek megfelelően – lehet a fogyasztó közvetlen fogyasztásra szánt termékek esetében, a végső feldolgozó vagy csomagoló a feldolgozó-, illetve a csomagolóipar részére szánt termékek esetében, vagy a mezőgazdasági termelő a takarmányozásra vagy mezőgazdasági inputanyagként való felhasználásra szánt termékek esetében.66.  Az (1) bekezdés egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság végrehajtási aktus keretében fogadja el az alkalmazás szabályait, és különösen az előnynek a végfelhasználóhoz való tényleges továbbítása tagállamok általi ellenőrzésének feltételeit.13. cikk Harmadik országokba irányuló kivitel és az Unió többi részébe történő szállítás67.  Az egyedi ellátási szabályok alapján kedvezményben részesülő termékek harmadik országokba történő kivitelére vagy az Unió más részeibe történő szállítására kizárólag a Bizottság által végrehajtási aktus keretében meghatározott egységes feltételek teljesülése esetén kerülhet sor, amely feltételek magukban foglalják az importvámok megfizetését vagy a kapott támogatás visszafizetését a 9. cikkben foglaltak szerint.Az egyedi ellátási szabályok alapján kedvezményben részesülő termékek harmadik országokba történő kivitele nem kötött engedély vagy bizonyítvány bemutatásához.Az első albekezdés nem alkalmazandó Franciaország tengerentúli megyéi között zajló kereskedelemre.68.  Az (1) bekezdés első albekezdése nem alkalmazandó azokra a legkülső régiókban feldolgozott termékekre, amelyek az egyedi ellátási szabályok hatálya alá tartozó termékek felhasználásával készültek, és amelyeket:a) harmadik országokba exportálnak vagy az Unió többi részébe szállítanak, a hagyományos kivitelt és hagyományos szállítást meg nem haladó mennyiségben. Ezeket a mennyiségeket a Bizottság végrehajtási aktus keretében rögzíti az 1989-es, 1990-es és 1991-es évek átlagos szállítása és kivitele alapján;b) regionális kereskedelem keretében a Bizottság által végrehajtási aktusban meghatározott célállomásoknak és feltételeknek megfelelően harmadik országokba exportálnak;c) az Azori-szigetekről Madeirára, valamint Madeiráról az Azori-szigetekre szállítanak;d) Madeiráról a Kanári-szigetekre vagy a Kanári-szigetekről Madeirára szállítanak;e) Franciaország tengerentúli megyéi között szállítanak.Az első albekezdés a) és b) pontjában említett exportált termékek után nem jár export-visszatérítés.Az első albekezdés a) és b) pontjában említett termékek harmadik országokba történő kivitele nem kötött engedély vagy bizonyítvány bemutatásához.69.  E fejezet alkalmazásában a „regionális kereskedelem” a Franciaország egyes tengerentúli megyéi, az Azori-szigetek és Madeira, valamint a Kanári-szigetek esetében a Bizottság által végrehajtási aktusban meghatározott harmadik országokba irányuló kereskedelem.70.  Az egyedi ellátási szabályok hatálya alatt Franciaország tengerentúli megyéibe, az Azori-szigetekre, Madeirára vagy a Kanári-szigetekre szállított, a hajókon és légi járműveken élelmiszerként felhasználandó termékek helyi fogyasztásra szánt termékeknek minősülnek.71.  A (2) bekezdés első albekezdés a) pontjától eltérve egy ötéves időtartam során az egyes években legfeljebb az alábbi mennyiségű cukor (1701 KN-kód) szállítható az Azori-szigetekről az Unió többi részébe:72.  2011-ben: 3000 tonna,73.  2012-ben: 2500 tonna,74.  2013-ban: 2000 tonna,75.  2014-ben: 1500 tonna,76.  2015-ben: 1000 tonna.77.  Az egyedi ellátási szabályok által a regionális és hagyományos kereskedelemre tett kedvező hatás tervezése érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus keretében határozza meg azon feltételeket, amelyeknek a hagyományos kivitellel vagy regionális kereskedelemmel járó feldolgozási műveleteknek meg kell felelniük.14. cikk Cukor78.  Az 1234/2007/EK rendelet 204. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett időtartam alatt az említett rendelet 61. cikke szerinti kvótán felül termelt alábbi mennyiség mentesül az importvám alól, az e rendelet 8. cikkében említett előzetes ellátási mérleg erejéig:a) fogyasztás céljából a 1701 KN-kód alá tartozó fehér cukorként Madeirára és a Kanári-szigetekre beléptetett cukor;b) az Azori-szigeteken a 1701 12 10 KN-kód alá tartozó nyerscukorként (nyers répacukorként) finomított és ott elfogyasztott cukor.79.  Az Azori-szigeteken az (1) bekezdésben említett mennyiségek finomítás céljából az előzetes ellátási mérleg erejéig kiegészíthetők a 1701 11 10 KN-kód alá tartozó nyerscukorral (nyers nádcukorral).Az Azori-szigetek nyerscukorszükségletének meghatározásakor figyelembe kell venni a helyi cukorrépa-termesztés fejlődését. Az ellátási szabályok hatálya alá tartozó mennyiségeket úgy kell meghatározni, hogy az Azori-szigeteken évente előállított finomított cukor mennyisége ne haladja meg a 10.000 tonnát.15. cikk Sovány tejporA 8. cikktől eltérve a Kanári-szigetek továbbra is fogadhat 1901 90 99 KN-kód (növényi zsiradékot tartalmazó sovány tejpor) alá tartozó, ipari feldolgozásra szánt sovány tejporból álló szállítmányokat évi 800 tonna mennyiség erejéig. Az e termékkel való ellátáshoz az Unió által nyújtott támogatás tonnánként legfeljebb 210 EUR, és beszámít a 29. cikkben rögzített felső összeghatárba. Ez a termék csak helyi fogyasztásra használható fel.16. cikk A Réunionra irányuló rizsimportNem vethető ki vám a Franciaország Réunion tengerentúli megyéjébe irányuló, helyi felhasználásra szánt olyan termékekből álló behozatalra, amely az 1006 10, az 1006 20 és az 1006 40 00 KN-kód alá tartozik.17. cikk Ellenőrzések és szankciók80.  Az egyedi ellátási szabályok hatálya alá tartozó termékeket adminisztratív ellenőrzéseknek kell alávetni a legkülső régiókba történő behozatalukkor vagy belépésükkor, valamint az innen kiinduló kivitelük vagy szállításuk alkalmával.E rendelkezés egységes alkalmazása biztosítása érdekében a Bizottság végrehajtási aktus keretében fogadja el a tagállamok által alkalmazandó ellenőrzésekre vonatkozó minimális előírásokat.81.  Amennyiben a gazdasági szereplő – a vis maior vagy éghajlati rendellenesség esetének kivételével – nem tartja be a 11. cikk alkalmazásából fakadó kötelezettségvállalásokat, az engedély vagy bizonyítvány jogosultja számára biztosított előnyt vissza kell térítenie, és a nyilvántartásba vétele a kötelezettségszegés súlyosságától függően felfüggesztésre vagy visszavonásra kerül.Annak biztosítására, hogy a rendszerben részt vevő gazdasági szereplők betartják kötelezettségeiket a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus keretében meghatározza az első albekezdés alkalmazásához szükséges feltételeket, valamint a gazdasági szereplő új engedélyek vagy bizonyítványok iránti kérelmei kezelésének módját.IV. FEJEZETA HELYI MEZŐGAZDASÁGI TERMÉKEK TÁMOGATÁSÁRA VONATKOZÓ INTÉZKEDÉSEK18. CIKK Intézkedések82.  A POSEI programok olyan egyedi intézkedéseket tartalmaznak a Szerződés III. része III. címének hatálya alá tartozó helyi mezőgazdasági termelés javára, amelyek szükségesek az egyes legkülső régiókban folytatott helyi mezőgazdasági termelés folyamatosságának és fejlődésének biztosításához.83.  A programnak a helyi mezőgazdasági termelés javát szolgáló intézkedései legalább az alábbi elemeket tartalmazzák:a) a jelenlegi mezőgazdasági termelési helyzet mennyiségi leírását, figyelembe véve a rendelkezésre álló értékelések eredményeit, bemutatva az aránytalanságokat, a hiányokat és a fejlesztési lehetőségeket, a felhasznált pénzügyi forrásokat és az előzetesen végrehajtott tevékenységek legfontosabb eredményeit;b) a javasolt stratégia leírása, prioritások meghatározása és számszerűsített általános és működési célkitűzések, valamint a gazdasági, környezeti és szociális – ideértve a foglalkoztatást is – területen várható hatások felmérése;c) a tervezett intézkedések leírása, különös tekintettel a program megvalósítása érdekében folyósítandó támogatásokra, valamint adott esetben az érintett intézkedések előkészítésével, megvalósításával vagy módosításával kapcsolatos tanulmányokra, bemutatóprojektekre, képzési tevékenységre és technikai segítségnyújtásra vonatkozó igényekről szóló információkra;d) a 73/2009/EK rendelet 2. cikkének d) pontja értelmében közvetlen kifizetésnek minősülő támogatások listája;e) a támogatás nyújtásának feltételei, az érintett termékek és mennyiségek;f) az egyes intézkedésekre vagy cselekvésekre megállapított támogatás összege a program által megfogalmazott célkitűzések közül egy vagy több elérése érdekében.84.  A Bizottság végrehajtási aktus keretében fogadja el a (2) bekezdésben említett támogatások folyósításának egységes feltételeit.85.  A program tartalmazhat a legkülső régiók mezőgazdasági termékeinek termelését, feldolgozását vagy forgalmazását támogató intézkedéseket.Minden intézkedés felosztható cselekvésekre. A programnak minden egyes cselekvés esetében legalább az alábbi elemeket meg kell határoznia:a) a kedvezményezettek;b) a támogathatóság feltételei;c) az egyedi támogatás;d) a felső határ.A termékeknek az előállítási régiójukon kívüli forgalmazása fenntartása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus keretében elfogadja a forgalmazás jogcímén nyújtott támogatás összege meghatározásának feltételeit, és adott esetben, az e támogatás által támogatható maximális mennyiségeket.19. cikk Ellenőrzések és jogosulatlan kifizetések86.  Az e fejezetben említett intézkedések ellenőrzései adminisztratív és helyszíni ellenőrzések révén valósulnak meg.87.  Amennyiben jogosulatlan kifizetés történt, az érintett kedvezményezett köteles visszatéríteni a szóban forgó összegeket. Az 1122/2009/EK bizottsági rendelet[10] 80. cikkét értelemszerűen kell alkalmazni.V. FEJEZETKÍSÉRŐ INTÉZKEDÉSEK20. CIKK Embléma88.  A legkülső régiókra jellemző minőségi mezőgazdasági, természetes vagy feldolgozott termékek köztudatba történő fokozott bevezetésének és fogyasztásának elterjesztése céljából embléma kerül bevezetésre.89.  Az (1) bekezdésben előírt embléma alkalmazási feltételeire az érintett szakmai szervezetek tesznek javaslatot. E javaslatokat a nemzeti hatóságok véleményükkel együtt eljuttatják a Bizottsághoz.Az embléma használatát valamely hatóság vagy a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok által elismert szerv követi nyomon.90.  A legkülső régiók minőségi mezőgazdasági termékei ismertségének javítása, valamint ezek - természetes vagy feldolgozott állapotában történő - fogyasztásának ösztönzése érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus keretében feltételeket határoz meg az embléma használati jogának gyakorlásához, valamint a sokszorosításához és használatához.91.  Ezen cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság végrehajtási aktus keretében fogadja el az embléma használatára vonatkozó szabályokat, valamint a tagállamok által alkalmazandó ellenőrzések és nyomon követés alapvető követelményeit.21. cikk Vidékfejlesztés92.  Az 1698/2005/EK rendelet 39. cikkének (4) bekezdésétől eltérve, az ugyanezen rendelet mellékletében szereplő, uniós támogatás által támogatható évi legnagyobb összegek kétszeresükre növelhetők az Azori-szigetek tavainak védelmére irányuló intézkedés, valamint a mezőgazdasági földterületek tájképének és hagyományos jellegzetességeinek és a madeirai teraszokat tartó kőfalaknak a megóvására irányuló intézkedés esetében.93.  Az (1) bekezdés értelmében tervezett intézkedések összefoglaló leírását adott esetben az e régiókra vonatkozó, az 1698/2005/EK rendelet 16. cikkében említett programok tartalmazzák.22. cikk Állami támogatások94.  A Szerződés I. mellékletének hatálya alá tartozó azon mezőgazdasági termékekre vonatkozóan, amelyekre a Szerződés 107., 108. és 109. cikkét kell alkalmazni, a Bizottság a Szerződés 108. cikkével összhangban működési támogatást engedélyezhet az e termékeket termelő, feldolgozó és forgalmazó ágazatokban, a legkülső régiókban folytatott gazdálkodásra jellemző, a távolsággal, elszigeteltséggel és a rendkívül távoli elhelyezkedésből eredő egyéb sajátosságaokkal kapcsolatos megkötöttségek enyhítése céljából.95.  A tagállamok kiegészítő finanszírozást fogadhatnak el a POSEI programok végrehajtására. Ebben az esetben az állami támogatást – e programok részeként – e rendelettel összhangban a tagállamoknak be kell jelenteniük és azt a Bizottságnak jóvá kell hagynia. Az így bejelentett támogatások a Szerződés 108. cikke (3) bekezdésének első mondata alapján bejelentett támogatásnak minősülnek.96.  Franciaország gazdasági évenként legfeljebb 90 millió euró támogatást ítélhet oda a legkülső francia régiók cukorágazata számára.Franciaország minden gazdasági év végétől számított 30 napon belül tájékoztatja a Bizottságot a ténylegesen odaítélt támogatás összegéről.97.  E cikk (1) és a (2) bekezdésének sérelme nélkül és az 1234/2007/EK rendelet 180. cikkének első albekezdésétől, valamint az 1184/2006/EK tanácsi rendelet[11] 3. cikkétől eltérve, a Szerződés 107., 108. és 109. cikke nem alkalmazandó a IV. fejezet, ezen cikk (3) bekezdése, valamint az e rendelet 23. és 27. cikke alapján, e rendeletnek megfelelően történő tagállami kifizetésekre.23. cikk Növény-egészségügyi programok98.  Franciaország és Portugália a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezetek elleni védelemre irányuló programokat nyújt be a Bizottsághoz Franciaország tengerentúli megyéire, illetve az Azori-szigetekre és Madeirára vonatkozóan. A programokban meg kell határozni különösen az elérendő célokat, a végrehajtandó intézkedéseket, ezek időtartamát és költségét. Az e cikk alapján beterjesztett programok nem tartalmazhatnak a banán védelmére vonatkozó intézkedéseket.99.  Az Unió a régiók helyzetének technikai elemzése alapján járul hozzá az (1) bekezdésben előírt programok finanszírozásához.100.  E programok végrehajtása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus keretében határozza meg az Uniónak a (2) bekezdésben említett pénzügyi hozzájárulást, az uniós finanszírozásra jogosult intézkedéseket, valamint a támogatás összegét.Ez a hozzájárulás a támogatható kiadások 60%-áig terjedhet Franciaország tengerentúli megyéi, valamint 75%-ig az Azori-szigetek és Madeira esetében. A kifizetés a Franciaország és Portugália által szolgáltatott dokumentáció alapján történik. Amennyiben szükséges, a Bizottság vizsgálatot szervezhet, amelyeket nevében – a 2000/29/EK tanácsi irányelv[12] 21. cikke értelmében – szakemberek végezhetnek el.24. cikk Bor101.  Az 1234/2007/EK rendelet 103v., 103w., 103x. és 182a. cikkében említett intézkedések az Azori-szigetekre és Madeirára nem alkalmazandók.102.  Az 1234/2007/EK rendelet 120a. cikkének (2) bekezdése második albekezdésétől eltérve az említett albekezdés b) pontjában felsorolt szőlőfajtákból származó, az Azori-szigetek vagy Madeira területén szüretelt szőlő felhasználható bor készítésére, amely bor csak az említett régiók területén belül forgalmazható.Portugália fokozatosan kivonja az 1234/2007/EK rendelet 120a. cikke (2) bekezdése második albekezdésének b) pontjában felsorolt szőlőfajtákkal telepített parcellás kultúrákat, adott esetben az említett rendelet 103r. cikkében előírt támogatással.103.  Az 1234/2007/EK rendelet 103v., 103w. és 103z. cikkében említett intézkedések a Kanári-szigetekre nem alkalmazandók.25. cikk Tej104.  A kiegészítő illetéknek az 1234/2007/EK rendelet 79. cikkében említett termelők közötti megosztása céljából csak azokat – az említett rendelet 65. cikkének c) pontja értelmében – az Azori-szigeteken letelepedett és ott gazdálkodó termelőket kell a túltermelésben közreműködőnek tekinteni, akik az e bekezdés harmadik albekezdésében említett mértékkel megnövelt kvótájukat túllépő mennyiséget értékesítenek.A kiegészítő illetéket azokra a mennyiségekre kell fizetni, amelyek a fent említett mértékkel megnövelt kvótán felül a fel nem használt mennyiségeknek – az 1234/2007/EK rendelet 65. cikkének c) pontjában említett, az Azori-szigeteken letelepedett és ott gazdálkodó összes termelő közötti – a kvóta megemeléséből következő különbségen belüli, az egyes termelők rendelkezésére álló kvótával arányos újrakiosztása után fennmaradnak.Az első albekezdésben említett mérték a 2005/2006 gazdasági évre vonatkozó 23.000 tonna, valamint a 2010. március 31-én az egyes üzemekben rendelkezésre álló referenciamennyiségek összege közötti aránnyal egyezik meg. Ez a mérték minden termelőre csak a számára 2010. március 31-én rendelkezésre álló kvóta mértékéig alkalmazható.105.  Az értékesített tej vagy tejjel egyenértékű termék kvótáját meghaladó, de az (1) bekezdés harmadik albekezdésében említett mértéket az ugyanazon bekezdésben említett újrakiosztás utáni megfelelő mennyiségét nem kell figyelembe venni egy esetleges, az 1234/2007/EK rendelet 66. cikkével összhangban kiszámított, portugál kvótatúllépés megállapításánál.106.  A tehéntejtermelőkre vonatkozó kiegészítő illetéknek az 1234/2007/EK rendeletben előírt rendszerét nem kell alkalmazni sem Franciaország tengerentúli megyéire, sem – a helyben megtermelt 4000 tonnányi tejmennyiségig – Madeirára.107.  Az 1234/2007/EK rendelet 114. cikkének (2) bekezdésétől eltérve Madeirán és Réunion francia tengerentúli megyében megengedett, hogy a helyi fogyasztási szükségletek erejéig az Unióból származó tejpor visszaalakításával állítsanak elő UHT-tejet, mindaddig, amíg ez az intézkedés nem akadálya annak, hogy a helyben termelt tejet begyűjtsék és értékesíteni tudják. Ez a termék csak helyi fogyasztást szolgálhat.Az így előállított UHT-tej előállítási módját forgalmazáskor a címkén világosan fel kell tüntetni.26. cikk Állattenyésztés108.  Amíg a helyi fiatal hímivarú szarvasmarhák száma Franciaország tengerentúli megyéiben és Madeirán nem éri el a helyi marhahústermelés fenntartásához és fejlesztésének biztosításához szükséges szintet, a harmadik országokból származó szarvasmarhák vámok alkalmazása nélküli importjának lehetősége nyitott Franciaország tengerentúli megyéiben és Madeirán történő helyi hizlalás és fogyasztás céljára. A Bizottság végrehajtási aktus keretében elfogadja ezen albekezdés alkalmazásához szükséges intézkedéseket, különös tekintettel a fiatal hímivarú szarvasmarhák Franciaország tengerentúli megyéibe és Madeirára történő behozatalának behozatali vám alóli mentességére vonatkozó szabályokra.A 12. cikket és a 13. cikk (1) bekezdését kell alkalmazni az e bekezdés első albekezdésében foglalt mentességben részesülő állatokra.109.  Az (1) bekezdésben említett mentességben részesülő állatok számát akkor kell meghatározni a POSEI programok keretében, amikor a helyi termelés alakulását figyelembe véve a behozatal szükségessége indokolt. Ilyen állatok tekintetében elsőbbséget kell biztosítani azoknak a termelőknek, akik hizlalásra tartott állatainak legalább 50%-a helyi eredetű.A szarvasmarha-ágazat helyi sajátosságainak figyelembe vétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus keretében meghatározza a behozatali vámmentességre vonatkozó feltételeket.110.  A 73/2009/EK rendelet 52. cikkének és 53. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában Portugália csökkentheti a juh- és kecskehúsra vonatkozó kifizetések, valamint az anyatehénre vonatkozó támogatások nemzeti felső határát. Ebben az esetben a Bizottság általi végrehajtási aktus keretében a megfelelő összeget a 73/2009/EK rendelet 52. cikke és 53. cikkének (1) bekezdése szerint megállapított felső határról át kell csoportosítani e rendelet 29. cikke (2) bekezdésének második francia bekezdésében szereplő pénzügyi felosztásra.27. cikk A dohánytermesztéshez nyújtott állami támogatásSpanyolország engedélyt kap arra, hogy dohánytermesztési támogatást nyújtson a Kanári-szigeteknek. A támogatás nem eredményezhet megkülönböztetést a szigetek termelői között.E támogatás összege nem haladhatja meg a 2980,62 EUR/tonna összeget. Kiegészítő támogatás legfeljebb évi 10 tonnáig fizethető.28. cikk A dohányra vonatkozó vámmentesség111.  Nem kell alkalmazni vámot a következő, a Kanári-szigetekre közvetlenül importált nyers- és félig feldolgozott dohányfélékre:(a) a 2401 KN-kód alá tartozó dohány, valamint(b) a következő vámtarifa-alszám alá tartozó dohányfélék:-  2401 10 leveles dohány,-  2401 20 részben, vagy teljesen kierezett nyersdohány,-  ex 2401 20 külső fedőlevél szivarhoz raklapon, hengerben, dohányáru előállításához,-  2401 30 dohányhulladék,-  ex 2402 10 szivar fedőlevél nélkül,-  ex 2403 10 vágott dohány (kész dohánykeverék cigaretta, szivar, mind a két végén levágott szivar és kis alakú szivar előállításához),-  ex 2403 91 homogenizált vagy visszavert dohány, levél vagy fólia formájában,-  ex 2403 99 expandált dohány.Az első albekezdés szerinti mentesség a 11. cikkben említett bizonyítványok segítségével kerül engedélyezésre.Ez a mentesség az első albekezdésben felsorolt termékekre alkalmazandó, amelyeket a Kanári-szigeteken történő, fogyasztásra kész terméket előállító feldolgozásra szánnak, 20.000 tonna egyenértékű kierezett nyersdohány éves behozatali határáig.112.  A Bizottság végrehajtási aktus keretében elfogadja az (1) bekezdés alkalmazásához szükséges intézkedéseket, különös tekintettel a dohány Kanári-szigetekre történő behozatalának behozatali vám alóli mentességére vonatkozó szabályokra.VI. FEJEZETPÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK29. CIKK Pénzügyi források113.  Az e rendeletben előírt intézkedések, a 21. cikk kivételével, az 1290/2005/EK tanácsi rendelet [13] 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a mezőgazdasági piacok stabilizálására szánt intervenciót testesítik meg.114.  Minden egyes pénzügyi év tekintetében az Unió finanszírozza a III. és IV. fejezetben foglalt rendelkezéseket évente legfeljebb a következő összeggel:Franciaország tengerentúli megyéiben: | 278,41 millió EUR, |Azori-szigetek és Madeira : | 106,21 millió EUR, |Kanári-szigetek: | 268,42 millió EUR. |115.  Az egyes pénzügyi években a III. fejezetben foglalt intézkedések finanszírozására allokált összegek nem haladhatják meg az alábbi összegeket:Franciaország tengerentúli megyéiben: | 24,8 millió EUR, |Azori-szigetek és Madeira : | 21,2 millió EUR, |Kanári-szigetek: | 72,7 millió EUR. |A Bizottság végrehajtási aktus keretében meghatározza az egységes feltételeket, amelyek szerint a tagállamok módosíthatják az egyedi ellátási rendszer kedvezményeiben részesülő termékekhez minden évben hozzárendelt források felhasználását.116.  A tanulmányok, bemutatóprojektek, képzés és technikai segítségnyújtási intézkedések finanszírozásának ésszerű és arányos kiosztásának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus keretében meghatároz egy éves maximum összeget ezen intézkedésekre.VII. FEJEZETÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK30. CIKK Nemzeti intézkedésekA tagállamok meghozzák az e rendeletnek való megfelelés biztosításához szükséges intézkedéseket, különös tekintettel az ellenőrzésekre és a közigazgatási szankciókra, és ezekről tájékoztatják a Bizottságot.31. cikk Tájékoztatás és jelentések117.  A tagállamok minden évben legkésőbb február 15-ig tájékoztatják a Bizottságot arról, hogy a rendelkezésükre álló előirányzatokból a következő évben mekkora összeget szándékoznak felhasználni az előzetes ellátási mérleg végrehajtására és a POSEI programokba felvett helyi mezőgazdasági termelés javát szolgáló egyes intézkedésekre.118.  A tagállamok legkésőbb minden év július 31-ig éves jelentést nyújtanak be a Bizottságnak az e rendeletben előírt intézkedések előző évi végrehajtásáról.119.  Legkésőbb 2015. június 30-ig, és azután ötévente a Bizottság általános jelentést nyújt be az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz az e rendelet keretében (beleértve a banánágazatot) végzett tevékenység hatásáról, és szükség esetén a jelentéshez javaslatokat csatol.32. cikk Bizottsági hatáskörökAmikor hatásköröket ruháznak át a Bizottságra, a Bizottság a 33. cikkben foglalt eljárás szerint jár el, ha felhatalmazáson alapuló jogi aktusról van szó, illetve a 34. cikkben foglalt eljárás szerint jár el, ha végrehajtási aktusról van szó.33. cikk Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok120.  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó jogkört határozatlan időtartamra ruházzák a Bizottságra.A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul értesíti arról egyidejűleg az Európai Parlamentet és a Tanácsot.121.  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az (1) bekezdésben említett felhatalmazást.Az az intézmény, amely belső eljárást indított annak eldöntése érdekében, hogy vissza kívánja-e vonni a felhatalmazást, legkésőbb a végső határozat meghozatala előtt egy hónappal tájékoztatja arról a másik jogalkotót és a Bizottságot, megjelölve a visszavonás tárgyát képező felhatalmazást, valamint a visszavonás indokait.A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat azonnal vagy az abban megállapított későbbi időponttól hatályos. Nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.122.  Az Európai Parlament és a Tanács kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben a bejelentés időpontjától kezdődő két hónapos határidőn belül. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak egy hónappal meghosszabbítható.A felhatalmazáson alapuló jogi aktus az annak rendelkezéseiben megállapított időpontban hatályba lép, amennyiben a fenti határidő leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem kifogásolja az adott felhatalmazáson alapuló jogi aktust, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács ezt az időpontot megelőzően egyaránt arról tájékoztatja a Bizottságot, hogy nem emel kifogást.Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogásolja az adott felhatalmazáson alapuló jogi aktust, akkor az nem lép hatályba. A felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben kifogást emelő intézmény megadja kifogásának indokait.34. cikk Végrehajtási aktusok – bizottság[A jelenleg az Európai Parlament és a Tanács általi megvitatás tárgyát képező, az EUMSz. 291. cikkének (2) bekezdésében említett, az ellenőrzés szabályaira vonatkozó rendelet elfogadását követően kerül kiegészítésre]35. cikk Hatályon kívül helyezésA 247/2006/EK rendelet hatályát veszti.A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozásokat e rendeletre történő hivatkozásként kell értelmezni, a mellékletben szereplő megfelelési táblázatnak megfelelően.36. cikkHatálybalépésEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő […] napon lép hatályba.[Ezt a rendeletet 2012. január 1-jétől kell alkalmazni.]E rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt […]-ban/ben, […]-án/-én.az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnökMELLÉKLETMEGFELELÉSI TÁBLÁZAT247/2006/EK rendelet | E rendelet |1. cikk | 1. cikk |2. cikk | 8. cikk |3. cikk (1) és (2) bekezdés | 9. cikk (1) és (2) bekezdés |9. cikk (3) bekezdés |9. cikk (4) bekezdés |3. cikk (3) bekezdés | 10. cikk |3. cikk (4) bekezdés | 12. cikk |4. cikk (1) és (2) bekezdés | 13. cikk (1) és (2) bekezdés |13. cikk (3) bekezdés |13. cikk (4) bekezdés |4. cikk (3) bekezdés | 13. cikk (5) bekezdés |5. cikk | 14. cikk |6. cikk | 15. cikk |7. cikk | 16. cikk |8. cikk utolsó mondat | 11. cikk |9. cikk (1) bekezdés és 10. cikk | 18. cikk (1) bekezdés |9. cikk (2) és (3) bekezdés | 3. cikk |11. cikk | 4. cikk |12. cikk a), b) és c) pont | 18. cikk (2) bekezdés a), b) és c) pont |12. cikk d), e), f) és g) pont | 5. cikk |13. cikk | 7. cikk |14. cikk | 20. cikk |15. cikk | 21. cikk |16. cikk | 22. cikk |17. cikk | 23. cikk |18. cikk | 24. cikk |19. cikk | 25. cikk |20. cikk | 26. cikk |21. cikk | 27. cikk |22. cikk | 28. cikk |23. cikk | 29. cikk |24. cikk | 6. cikk |27. cikk | 30. cikk |28. cikk | 31. cikk |29. cikk | 35. cikk |33. cikk | 36. cikk |[1] HL C ., , . o.[2] HL C ., , . o.[3] HL C ., , . o.[4] HL C ., , . o.[5] HL L 42., 2006.2.14., 1. o.[6] HL L 299., 2007.11.16., 1. o.[7] HL L 277., 2005.10.21., 1. o.[8] HL L 30., 2009.1.31., 16. o.[9] HL L 155., 2009.6.18., 30. o.[10] HL L 316., 2009.12.2., 65. o.[11] HL L 214., 2006.8.4., 7. o.[12] HL L 4., 2000.1.7., 11. o.[13] HL L 209., 2005.8.11., 1. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.3.22.
            COM(2016) 159 final
            2016/0086(COD)
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE
            az 1306/2013/EU rendeletben meghatározott, a közvetlen kifizetésekre a 2016-os naptári év vonatkozásában alkalmazandó kiigazítási arány rögzítéséről

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés rögzíti az uniós finanszírozás azon alapvető szabályát, amelynek értelmében az Unió éves költségvetésének összhangban kell lennie a többéves pénzügyi kerettel.

               A mezőgazdasági termelést vagy értékesítést érintő súlyos válságok esetén a mezőgazdasági ágazat támogatása céljából létre kell hozni egy válságokra képzett tartalékot, méghozzá a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  1
                26. cikkében előírt pénzügyi fegyelmi mechanizmus alkalmazásával a közvetlen kifizetések minden év elején történő csökkentése révén. Az említett rendelet 25. cikke szerint a mezőgazdasági ágazatot érintő válságokra képzett tartalék teljes összege 2 800 millió EUR, amely a 2014 és 2020 közötti időszakban (2011-es árakon) 400 millió EUR-nak megfelelő, egyenlő összegű éves részletekből áll össze, és amelyet a többéves pénzügyi keret 2. fejezetébe kell beilleszteni. A tartalék összege a Bizottság 2017. évi költségvetés-tervezetében folyó áron 450,5 millió EUR, amelynek fedezete a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2013. december17-i 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  2
                I. mellékletében felsorolt közvetlen kifizetések összegének csökkentéséből származik.

               Annak érdekében, hogy a közös agrárpolitika (KAP) finanszírozására előirányozott összegek összhangban legyenek a 2. fejezet alá tartozó, piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések éves közbenső felső határaival (amelyeket a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  3
                rögzít), alkalmazni kell a pénzügyi fegyelmi mechanizmust, ha a közvetlen kifizetések és a piachoz kapcsolódó kiadások finanszírozására vonatkozó előrejelzések azt mutatják, hogy a többéves pénzügyi keret 2. fejezetében rögzített, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) közötti pénzügyi műveletekkel kiigazított éves felső határ túllépésére lehet számítani. Az EMGA-kiadásokra a 2017. évben rendelkezésre álló nettó egyenleget az 1306/2013/EU rendelet 16. cikkének megfelelően az (EU) 2016/257
                  4
                bizottsági végrehajtási rendelet állapítja meg, összege 44 146 millió EUR.

               A 2017. évi költségvetés-tervezet elkészítésekor a közvetlen kifizetésekre és a piachoz kapcsolódó kiadásokra vonatkozó első költségvetési becslések azt mutatták, hogy a 2017. évi EMGA-kiadásokra rendelkezésre álló nettó egyenleget valószínűleg nem fogják túllépni, ezért nincs szükség további pénzügyi fegyelmi mechanizmusra.

               Mindezek alapján a Bizottság előterjeszti javaslatát a közvetlen kifizetésekre a 2016. naptári év vonatkozásában alkalmazandó kiigazítási arány rögzítéséről; a javaslatot az 1306/2013/EU rendelet 26. cikkének (3) bekezdésével összhangban az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak 2016. június 30-ig kell elfogadnia. Ha a kiigazítási arány 2016. június 30-ig nem kerül rögzítésre, ugyanezen cikk értelmében azt a Bizottság határozza meg.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               Ez a javaslat a pénzügyi fegyelmi mechanizmus szerint a 2016-os naptári év vonatkozásában alkalmazandó kiigazítás százalékos arányát rögzíti.

               Figyelembe véve azt, hogy a tagállamok a közvetlen kifizetésre vonatkozóan előírt kifizetési időszak lejártával késedelmesen is folyósíthatnak kifizetéseket a mezőgazdasági termelők részére, továbbá azt, hogy a pénzügyi fegyelmi mechanizmus szerinti kiigazítási arány naptári évről naptári évre változik, a mezőgazdasági termelők részére nyújtandó közvetlen kifizetések összegét a pénzügyi fegyelmi mechanizmus nem befolyásolhatja eltérő mértékben attól függően, hogy a tagállam mikor fizeti ki a termelő részére a támogatást. Éppen ezért a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében a kiigazítási arányt kizárólag a 2016-os naptári évben benyújtott támogatási kérelmek alapján a termelőket megillető közvetlen kifizetések összegére kell alkalmazni, függetlenül attól, hogy a kifizetést ténylegesen mikor folyósítják a termelőnek.

               Az 1307/2013/EU rendelet 8. cikkének (1) bekezdése értelmében a közvetlen kifizetésekre megállapított kiigazítási arány csak a közvetlen kifizetések összegének 2 000 EUR feletti részére alkalmazandó. Horvátország esetében a közvetlen kifizetések a 2016-os naptári évben fokozatos bevezetési eljárás alatt vannak. Ennek következtében a szóban forgó tagállamban nem kell alkalmazni a pénzügyi fegyelmi mechanizmust.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               E javaslat az 1306/2013/EU rendelet 26. cikkében és az 1307/2013/EU rendelet 8. cikkében előírt szabályokat hajtja végre. Az érdekelt felekkel folytatott előzetes konzultációkra és hatásvizsgálat készítésére nem volt szükség.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               A pénzügyi fegyelmi mechanizmus szerinti kiigazítási arány kiszámítása a 2017. évi költségvetés-tervezet előkészítésének része.

               A mezőgazdasági ágazatot érintő válságokra képzett tartaléknak a Bizottság 2017. évi költségvetés-tervezetében feltüntetendő összege folyó áron 450,5 millió EUR. A közvetlen kifizetések és a piachoz kapcsolódó kiadások előirányzataira vonatkozó első költségvetési becslések azt mutatták, hogy a 2017. évi EMGA-kiadásokra rendelkezésre álló nettó egyenleget valószínűleg nem fogják túllépni.

               Ennek megfelelően a pénzügyi fegyelmi mechanizmus alkalmazásából származó teljes csökkentés összege 450,5 millió EUR. A pénzügyi fegyelmi mechanizmus szerinti szükséges kiigazítási arány 1,366744 %. Ez az érték annak figyelembevételével került kiszámításra, hogy azt csupán az egy termelőre eső közvetlen kifizetések összegének 2 000 EUR-t meghaladó részére kell alkalmazni, és a kiigazítást Horvátország esetében nem kell alkalmazni.

               E kiigazítási arány alkalmazása nyomán csökkenni fognak a mezőgazdasági termelők által a 2016. naptári évre (a 2017-es pénzügyi évre) vonatkozóan benyújtott kérelmek nyomán fizetendő közvetlen kifizetéseket tartalmazó költségvetési tételek szerinti kiadások.

               5.EGYÉB ELEMEK

               Az e rendeletben rögzített kiigazítási arány meghatározásán túl az 1306/2013/EU rendelet 26. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottságnak arra is lehetősége van, hogy a birtokába került új információk alapján végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el az arány kiigazítása céljából. A Bizottság a 2017. évi költségvetés-tervezethez kapcsolódó, 2016 októberében esedékes módosító indítvány elkészítésekor felül fogja vizsgálni a piachoz kapcsolódó kiadásokra és közvetlen kifizetésekre vonatkozó előrejelzéseit, és adott esetben 2016. december 1-jéig elfogadja a kiigazítási arány módosítását.

               2016/0086 (COD)

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

               az 1306/2013/EU rendeletben meghatározott, a közvetlen kifizetésekre a 2016-os naptári év vonatkozásában alkalmazandó kiigazítási arány rögzítéséről

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

               tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére
                  5
               ,

               rendes jogalkotási eljárás keretében,

               mivel:

               (1)Az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  6
                25. cikke szerint a közvetlen kifizetéseknek minden év elején a rendelet 26. cikkében említett pénzügyi fegyelmi mechanizmussal történő csökkentése révén létre kell hozni egy olyan tartalékot, amelynek célja a mezőgazdasági termelést vagy értékesítést érintő súlyos válságok esetén további támogatást nyújtani a mezőgazdasági ágazat számára.

               (2)Az 1306/2013/EU rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerint az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletben
                  7
                a piachoz kapcsolódó kiadások és a közvetlen kifizetések finanszírozása tekintetében meghatározott éves felső összeghatárok betartása érdekében kiigazítási arányt kell meghatározni a közvetlen kifizetésekre vonatkozóan, amennyiben az adott közbenső összeghatár alá tartozó intézkedések finanszírozására vonatkozó előrejelzések azt mutatják, hogy egy adott pénzügyi évben az alkalmazandó felső összeghatárok túllépése várható.

               (3)A mezőgazdasági ágazatot érintő válságokra képzett tartaléknak a Bizottság 2017. évi költségvetés-tervezetében feltüntetendő összege folyó áron várhatóan 450,5 millió EUR. Az összeg fedezése érdekében a 2016-os naptári év tekintetében az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  8
                I. mellékletében felsorolt támogatási rendszerek keretében nyújtott közvetlen kifizetésekre alkalmazni kell a pénzügyi fegyelmi mechanizmust.

               (4)A Bizottság 2017. évi költségvetés-tervezetében meghatározott, a közvetlen kifizetésekre és a piachoz kapcsolódó kiadásokra vonatkozó előrejelzések azt mutatják, hogy nincs szükség a pénzügyi fegyelmi mechanizmus további alkalmazására.

               (5)Az 1306/2013/EU rendelet 26. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottságnak javaslatot kell terjesztenie az Európai Parlament és a Tanács elé a kiigazítási arányra vonatkozóan legkésőbb azon naptári év március 31-ig, amelyre az említett kiigazítási arányt alkalmazni kell.

               (6)Általános szabályként az egy adott (N.) naptári évre közvetlen kifizetés iránti támogatási kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelők részére az N+1. pénzügyi éven belüli rögzített kifizetési időszakban kell folyósítani a kifizetést. A tagállamok azonban – bizonyos korlátokon belül – a szóban forgó kifizetési időszak lejárta után, késedelmesen is teljesíthetnek a mezőgazdasági termelők részére kifizetéseket. Az ilyen késedelmes kifizetések teljesítésére egy következő pénzügyi évben is sor kerülhet. Ha egy adott naptári évben pénzügyi fegyelmet kell alkalmazni, a kiigazítási arányt csak azokra a kifizetésekre szabad alkalmazni, amelyekre vonatkozóan a támogatási kérelmet abban a naptári évben nyújtották be, amelyre a pénzügyi fegyelmet alkalmazni kell. Ezért a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében indokolt úgy rendelkezni, hogy a kiigazítási arány csak azokra a kifizetésekre alkalmazandó, amelyekre vonatkozóan a támogatási kérelmet abban a naptári évben nyújtották be, amelyre a pénzügyi fegyelmet alkalmazni kell, függetlenül attól, hogy a kifizetést mikor folyósítják a mezőgazdasági termelők részére.

               (7)Az 1307/2013/EU rendelet 8. cikkének (1) bekezdése szerint az 1306/2013/EU rendelet 26. cikkének megfelelően meghatározott, a közvetlen kifizetésekre alkalmazott kiigazítási arány csak az adott naptári évben a mezőgazdasági termelőknek nyújtandó közvetlen kifizetések összegének 2 000 EUR-t meghaladó részére alkalmazandó. Emellett az 1307/2013/EU rendelet 8. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a közvetlen kifizetések fokozatos bevezetése következtében a kiigazítási arány Horvátország esetében 2022. január 1-jétől alkalmazandó. Az e rendeletben meghatározandó kiigazítási arányt ezért az említett tagállam mezőgazdasági termelőinek folyósított kifizetésekre nem kell alkalmazni.

               (8)A Bizottság az 1306/2013/EU rendelet 26. cikkének (4) bekezdése alapján 2016. december 1-jéig a birtokába került új információk alapján módosíthatja az e rendeletben rögzített kiigazítási arányt,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

               1. cikk

               (1)Az 1307/2013/EU rendelet I. mellékletében felsorolt támogatási rendszerek keretében a mezőgazdasági termelők részére a 2016-os naptári év tekintetében benyújtott támogatási kérelmek alapján nyújtandó közvetlen kifizetések összegének 2 000 EUR-t meghaladó részét – a kiigazítási aránynak az 1306/2013/EU rendelet 25. és 26. cikkével és az 1307/2013/EU rendelet 8. cikkének (1) bekezdésével összhangban történő rögzítése céljából – egy 1,36674 %-os kiigazítási aránynak megfelelően csökkenteni kell.

               (2)Az (1) bekezdésben meghatározott csökkentés Horvátország esetében nem alkalmazandó.

               2. cikk

               Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

               Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

                        PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

                        FS/16/RB/

                        6.15.2016.1

                        DÁTUM:

                        1.

                        KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL:

                        Az előrejelzések a pénzügyi fegyelem alkalmazását követően költségvetési tételenként a következők:

                        05 03 01 02 (Egységes területalapú kifizetési rendszer (SAPS))

                        05 03 01 07 (Átcsoportosítással nyújtható támogatás)

                        05 03 01 10 (Alaptámogatási rendszer)*

                        05 03 01 11 (Az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatra vonatkozóan nyújtott támogatás)

                        05 03 01 12 (A hátrányos természeti adottságú területekre vonatkozó támogatás)

                        05 03 01 13 (A fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatás)

                        05 03 02 40 (Gyapotra nyújtott területalapú támogatás)

                        05 03 02 50 (POSEI – Európai uniós támogatási programok)

                        05 03 02 52 (POSEI – Égei-tengeri szigetek)

                        05 03 02 60 (Termeléstől függő önkéntes támogatás)

                        05 03 02 61 (Mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer)

                        05 03 10 (A mezőgazdasági ágazatot érintő válságokra képzett tartalék)

                        * a címzett bevételek figyelembevétele nélkül

                        ELŐIRÁNYZATOK:

                        millió EUR

                        4 504,0

                        1 646,0

                        17 871,0

                        12 211,0

                        3,0

                        507,0

                        247,0

                        412,0

                        17,0

                        4 063,0

                        p.m.

                        450,5

                        2.

                        CÍM:

                        Javaslat

                        AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az 1306/2013/EU rendeletben meghatározott, a közvetlen kifizetésekre a 2016-os naptári év vonatkozásában alkalmazandó kiigazítási arány rögzítéséről

                        3.

                        JOGALAP:

                        Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (2) bekezdése

                        4.

                        CÉLKITŰZÉSEK:

                        Ez a rendelet a pénzügyi fegyelmi mechanizmus szerinti azon kiigazítási mértéket határozza meg, amelyet a 2016-os naptári évre vonatkozóan benyújtott támogatási kérelmek alapján a termelőket megillető közvetlen kifizetések összegének 2 000 EUR feletti részére kell alkalmazni.

                        5.

                        PÉNZÜGYI HATÁSOK

                        12 HÓNAPOS IDŐSZAK

                           (millió EUR)

                        FOLYÓ PÉNZÜGYI ÉV

                        2016

                        (millió EUR)

                        KÖVETKEZŐ PÉNZÜGYI ÉV

                        2017

                        (millió EUR)

                        5.0

                        KIADÁSOK

                        -
                              AZ EU-KÖLTSÉGVETÉS TERHÉRE
                           (VISSZATÉRÍTÉSEK/BEAVATKOZÁSOK)

                        -
                              NEMZETI HATÓSÁGOK

                        -
                              EGYÉB

                        - 450,5

                        + 450,5

                        nincs adat

                        - 450,5

                        + 450,5

                        5.1

                        BEVÉTELEK

                        -
                              AZ EU SAJÁT FORRÁSAI
                           (LEFÖLÖZÉSEK/VÁMOK)

                        -
                              NEMZETI SZINTŰ BEVÉTELEK

                        2016

                        2017

                        2018

                        2019

                        5.0.1

                        KIADÁSI ELŐIRÁNYZAT

                        5.1.1

                        BEVÉTELI ELŐIRÁNYZAT

                        5.2

                        SZÁMÍTÁS MÓDJA:

                        Lásd a megjegyzéseket.

                        6.0

                        FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS VONATKOZÓ ALCÍMÉBEN SZEREPLŐ ELŐIRÁNYZATOKBÓL?

                        nincs adat

                        6.1

                        FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS ALCÍMEI KÖZÖTTI ÁTCSOPORTOSÍTÁSSAL?

                        nincs adat

                        6.2

                        SZÜKSÉG LESZ-E PÓTKÖLTSÉGVETÉSRE?

                        NEM

                        6.3

                        SZÜKSÉG LESZ-E ELŐIRÁNYZATOK BEVEZETÉSÉRE A JÖVŐBENI KÖLTSÉGVETÉSEKBE?

                        NEM

                        ÉSZREVÉTELEK:

                        A pénzügyi fegyelmi mechanizmus szerinti kiigazítási arány kiszámítása a 2017. évi költségvetés-tervezet előkészítésének része.

                        A mezőgazdasági ágazatot érintő válságokra képzett tartaléknak a Bizottság 2017. évi költségvetés-tervezetében feltüntetendő összege folyó áron 450,5 millió EUR. A közvetlen kifizetések és a piachoz kapcsolódó kiadások előirányzataira vonatkozó első költségvetési becslések alapján a 2017. évi EMGA-kiadásokra rendelkezésre álló nettó egyenleget valószínűleg nem fogják túllépni.

                        Ennek megfelelően a pénzügyi fegyelmi mechanizmus alkalmazásából származó teljes csökkentés összege 450,5 millió EUR. A pénzügyi fegyelmi mechanizmus szerinti szükséges kiigazítási arány 1,366744 %. Ez az érték annak figyelembevételével került kiszámításra, hogy azt csupán az összegek 2 000 EUR-t meghaladó részére kell alkalmazni, Horvátország kivételével az összes tagállamban. Mivel Horvátország esetében a közvetlen kifizetések a 2016-os naptári évben fokozatos bevezetési eljárás alatt vannak, e tagállamban nem kell alkalmazni a pénzügyi fegyelmet.

                        E kiigazítási arány alkalmazása nyomán csökkenni fognak a mezőgazdasági termelők által a 2016. naptári évre (a 2017-es pénzügyi évre) vonatkozóan benyújtott kérelmek nyomán fizetendő közvetlen kifizetéseket tartalmazó költségvetési tételek szerinti kiadások. A pénzügyi fegyelem alkalmazása nyomán a csökkenések becsült összege költségvetési tételenként a következő:

                        A rendeletjavaslatnak olyan értelemben vannak költségvetési hatásai, hogy a közvetlen kifizetésekre vonatkozó költségvetési előirányzatokhoz kapcsolódó első (a pénzügyi fegyelem alkalmazása nélkül készített) becslések az e rendelettervezetben javasolt kiigazítási arány alkalmazása nyomán a fentebb látható összegekkel csökkentésre kerültek. Ennek nyomán a 05 03. alcímre (Közvetlen kifizetések) kért és a 2017. évi költségvetés-tervezetben feltüntetendő, az e pénzügyi kimutatás 1. pontja szerinti előirányzatok a pénzügyi fegyelem alkalmazása által érintett tételek tekintetében biztosítják a mezőgazdasági válságokra képzett tartalék létrehozását.

                     (1)
                  HL L 347., 2013.12.20., 549. o.

                     (2)
                  HL L 347., 2013.12.20., 608. o.

                     (3)
                  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

                     (4)
                  A Bizottság 2016. február 24-i (EU) 2016/257 végrehajtási rendelete az EMGA-kiadásokra rendelkezésre álló nettó egyenleg megállapításáról szóló 367/2014/EU végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 49., 2016.2.25., 1. o.)

                     (5)
                  HL C […]., […], […]. o.

                     (6)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1306/2013/EU rendelete a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 549. o.).

                     (7)
                  A Tanács 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom rendelete a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

                     (8)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1307/2013/EU rendelete a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 608. o.).