Fontos jogi nyilatkozat

|

52008PC0162

Javaslat: a Tanács rendelete a 423/2004/EK rendeletnek a tőkehalállomány helyreállítása tekintetében történő módosításáról, valamint a 2847/93/EGK rendelet módosításáról {SEC(2008) 386} {SEC(2008) 389}  /* COM/2008/0162 végleges - CNS 2008/0063 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 2.4.2008COM(2008) 162 végleges2008/0063 (CNS)Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa 423/2004/EK rendeletnek a tőkehalállomány helyreállítása tekintetében történő módosításáról, valamint a 2847/93/EGK rendelet módosításáról{SEC(2008) 386}{SEC(2008) 389}(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSA JAVASLAT HÁTTERE |110 | A javaslat indokai és célkitűzései E javaslat célja a tőkehalállomány helyreállítására vonatkozó intézkedések megállapításáról szóló, 2004. február 26-i 423/2004/EK tanácsi rendelet, az úgynevezett „tőkehalra vonatkozó helyreállítási terv” módosítása. A 423/2004/EK rendelet átfogó célkitűzése a tőkehalállomány kutatók által javasolt elővigyázatossági állományméretre történő biztonságos helyreállításának biztosítása egy öttől tíz évig terjedő időszakban. A halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottságnak (HTMGB) a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) véleményén alapuló tudományos szakvéleménye rámutatott arra, hogy a teljes kifogható mennyiségek (TAC), a műszaki intézkedések (pl. a hálók szembősége, a halzsákmány összetétele, a területlezárások) és a kiegészítő erőkifejtés-gazdálkodási rendeletek együttes hatásából eredő csökkenés messze nem volt elegendő a halászat okozta állománypusztulás olyan szintű mérsékléséhez, amely lehetővé tenné az tőkehalállományok felújulását. A tervben szereplő négy tőkehalállományból csak az északi-tengeri tőkehal mutatta a felújulás jeleit (az új egyedek száma magasabb volt, mint a korábbi években), míg a többi tőkehalállományból egyetlen egy tekintetében sem volt tapasztalható egyértelmű felújulás. A tőkehalállomány felújulása irányában tett lassú előrehaladás szükségessé teszi a terv szabályainak felülvizsgálatát. A 423/2004/EK rendelet, valamint a kapcsolódó erőkifejtés-gazdálkodási rendszer (amelyet 2003-tól alkalmaznak az éves TAC- és kvótarendeletben) végrehajtása során szerzett tapasztalat, továbbá az érdekelt feleknek a 2007 márciusában tartott, a tőkehalállomány helyreállításáról szóló tanácskozáson összefoglalt szakvéleménye lehetővé teszi azon főbb szempontok meghatározását, amelyek mentén a tervet módosítani kell a hatékonyság javítása érdekében. A bevezetendő főbb új elemek, amelyek e módosítást indokolják, a következők: A célkitűzések felülvizsgálatának szükségessége A globális felmelegedéssel kapcsolatos jelenleg rendelkezésre álló bizonyítékok szükségessé teszik a helyreállítási tervek hosszú távú célkitűzéseinek felülvizsgálatát. Azon biomassza-szintek kitűzése helyett, amelyeket esetleg a változó óceáni körülmények mellett többé nem lehet elérni, a tervnek egy olyan optimális kiaknázási mértékre kell összpontosítania, amely garantálja az új feltételek mellett elérhető legmagasabb fenntartható hozamot. Az erőkifejtés-gazdálkodási rendszer egyszerűsítése Az éves TAC- és kvótarendelet egy mellékletében megvalósított erőkifejtés-gazdálkodási rendszer olyannyira bonyolulttá vált, különösen a számtalan eltérésnek köszönhetően, hogy nehézkes lett a végrehajtás, a nyomon követés és az ellenőrzés. Új, a tagállamok által nemzeti szinten kezelt erőkifejtési felső határokon alapuló rendszerre van szükség, amely a rendelet egyszerűsítésével, a tagállamok számára több rugalmasságot adva, biztosítja a hatékonyabb végrehajtást. A terv hozzáigazítása a helyreállítás különböző szintjeihez A tervnek igazodnia kell az állományok állapotához, amennyiben az állományokban javulás tapasztalható, akkor ennek megfelelő fokozatos megközelítés szükséges. Ebből következően a módosított terv moduláris megközelítést vezet be, amelyben a halászat okozta állománypusztulás korrigálása az elért felújulási szint függvénye. Lehalászási szabályok előírása olyan helyzetekben, amikor kevés adat áll rendelkezésre A legújabb tapasztalat azt is mutatja, hogy a kutatóknak gyakran nem sikerült a jelenlegi terv szigorú alkalmazásához szükséges paraméterek megadása a nem megfelelő minőségű adatok miatt. Ez ad hoc tanácsi határozatokhoz vezetett. Egyértelmű szabályokat kell előírni arra az esetre, ha a kutatók nem tudnak pontos becslést készíteni az állomány állapotáról. A visszadobott tőkehalak számának csökkentése iránti szükség A visszadobás gyakorlatának visszaszorítása a felülvizsgált terv lényeges részét kell, hogy képezze. Új mechanizmusokat kell bevezetni, hogy a halászokat ösztönözzék a tőkehalfogás elkerülésére vonatkozó programokban való részvételre. A terv kiterjesztése a kelta-tengeri tőkehalállományra Ez az állomány jobb természetvédelmi helyzete miatt kimaradt a 2004. évi tőkehalra vonatkozó helyreállítási tervből. A legújabb értékelések azonban azt igazolják, hogy ezt az állományt éppúgy a túlhalászás fenyegeti, mint a Közösség vizeiben élő egyéb tőkehalállományokat. Így ezt az állományt is bele kell foglalni a helyreállítási tervbe. Ezzel összefüggésben az ellenőrzési rendelkezéseket is az új struktúrához és rendelkezésekhez kell igazítani. Ennélfogva módosítani kell a tőkehalra vonatkozó meglévő helyreállítási tervet annak érdekében, hogy az teljesebb, a legújabb fejleményekhez igazodó, egyszerűbb, hatékonyabb, és könnyebben végrehajtható, nyomon követhető és ellenőrizhető legyen. A tőkehalra vonatkozó helyreállítási terv javasolt módosításaira tekintettel a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletben megállapított egyes ellenőrzési intézkedéseket is fejleszteni kell, hogy megfeleljenek a tőkehalra vonatkozó módosított helyreállítási tervben megállapított intézkedéseknek. |120 | Általános háttér A közös halászati politika 2002. évi reformja során a Bizottság és a Tanács megállapodtak abban, hogy fokozatosan hajtanak végre többéves terveket és helyreállítási terveket a közösségi érdekű halászati erőforrásokra vonatkozóan. Terveket állapítottak meg a közösségi vizekben élő legtöbb tőkehalállomány, két szürketőkehal-állomány, két norvéghomár-állomány, két nyelvhalállomány, valamint az északi-tengeri simalepényhal- és nyelvhalállományok tekintetében. Szintén 2002-ben a tagállamok aláírták a fenntartható fejlődési világ-csúcstalálkozó végrehajtási tervét (Johannesburg). A végrehajtási terv kötelezettségvállalást tartalmaz a halászterületek legnagyobb fenntartható hozamoknak (MSY) megfelelő kiaknázására 2015-ig. A közösségi vizekben élő tőkehalállományok voltak az elsők, amelyek tekintetében többéves helyreállítási tervet hajtottak végre. Jóllehet még több helyreállítási és gazdálkodási tervet is elfogadtak, a tőkehalállomány helyreállítása a 2002-ben megreformált közös halászati politika lényeges eleme maradt. A tőkehalhalászat fontossága, annak a más fajokat célzó halászati tevékenységekre kifejtett hatásai, a kockán forgó gazdasági és társadalmi érdekek jelentősége, valamint a tőkehal, mint jelképes faj értéke szükségessé teszik annak biztosítását, hogy a tőkehalállomány helyreállítása sikeres legyen. Ebből kifolyólag a jelenlegi terv kutatók és érdekelt felek által egyaránt feltárt gyengeségeit a jelenlegi terv módosításával kell kezelni. |130 | Hatályos rendelkezések a javaslat által szabályozott területen A halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK rendelet meghatározza a halászati erőforrások fenntartható kiaknázásának általános keretét, és meghatározza azokat a helyzeteket, amelyekben a Tanácsnak gazdálkodási és helyreállítási terveket kell elfogadnia. A Tanács 423/2004/EK rendelete (2004. február 26.) a tőkehalállomány helyreállítására vonatkozó intézkedések megállapításáról. |140 | Összhang az Unió egyéb politikáival és célkitűzéseivel A javaslat fenntartható fejlődéssel kapcsolatos célkitűzése összhangban áll a Közösség környezetvédelmi politikájával, különösen e politikának azon elemeivel, amelyek a természetes élőhelyek védelmével és a természeti erőforrások megőrzésével foglalkoznak. |AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |Az érdekelt felekkel folytatott konzultáció |211 | A konzultáció módszerei, a megcélzott főbb ágazatok és a válaszadók általános bemutatása A javaslat a tagállamokkal és az érdekelt feleknek a regionális tanácsadó testületekben dolgozó képviselőivel folytatott számos konzultáción alapul. A Bizottság 2007 májusában nem hivatalos technikai dokumentumot adott át a regionális tanácsadó testületeknek és a tagállamoknak, amely azon az elgondoláson alapult, hogy a tőkehalállomány felújulhat (és fel kell újulnia), ha a halászat okozta állománypusztulást jelentősen csökkentik. A nem hivatalos dokumentum két megközelítést vizsgált e csökkentések elérésére vonatkozóan. Az egyik megközelítést, amely a halászati erőkifejtésnek a tőkehalfogásra szakosodott számos halászatban történő általános csökkentésén alapult, széles körben elutasították. Az alternatív megoldást, amely olyan módszerek felkutatásából állt, amelyek révén a tőkehal halászata elválasztható más halászatoktól, és e tevékenységek végzésének mértéke csökkenthető, elvben támogatták, de javaslatot tettek néhány egyedi intézkedésre a gyakorlati megvalósítás tekintetében. A regionális tanácsadó testületek a fajspecifikus megközelítést részesíttették előnyben; ugyanakkor javaslatot tettek néhány sajátos gazdálkodási intézkedésre. A regionális tanácsadó testületek főként a következőkben működtek közre: ideiglenes, előzetes bejelentés nélküli területlezárások (úgynevezett „valós idejű” területlezárások), és kötelezettségvállalás az egyedi halászhajók szintjén, hogy kerülik a tőkehalfogást ( „tőkehalfogás elkerülési tervek”). Az erőkifejtés-gazdálkodást érintően a Bizottság a tagállamokkal és a regionális tanácsadó testületekkel megvitatta egy új, kW-napban kifejezett halászati erőkifejtési felső határok meghatározásán alapuló új megközelítés lehetőségét. A 2008. év során a tagállamok hatóságai és szakmai szervezeti bevezethetik a szükséges igazgatási rendelkezéseket, hogy az új rendszer 2009-ben hatályba léphessen. |212 | A válaszok összefoglalása és figyelembevételük módja |Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |221 | Érintett tudomány- és szakterületek Az ICES-t és a HTMGB-t felkérték arra, hogy – amennyiben lehetséges – készítsenek szakvéleményt a hosszú távú halászati gazdálkodás tárgyában. A HTMGB 2007 márciusában adta át a tőkehalállomány helyreállítására vonatkozó jelentését. |2249 | A beérkezett és felhasznált javaslatok összefoglalása A főbb pontok a következők: a teljes kifogható mennyiségek, a műszaki intézkedések (pl. a hálók szembősége, a halzsákmány összetétele, a terület-lezárások) és a kiegészítő erőkifejtés-gazdálkodási rendeletek együttes hatásából eredő csökkenés mértéke messze nem volt elegendő a halászat okozta állománypusztulás olyan szintű mérsékléséhez, amely lehetővé tenné az tőkehalállományok felújulását; a négy tőkehalállományból egyetlen egy tekintetében sem volt tapasztalható egyértelmű felújulás. A HTMGB a tőkehalra nehezedő halászati nyomás azonnali csökkentését javasolja a hosszú távú célkitűzések bonyolult meghatározására és elérésére való összpontosítás helyett. E hosszú távú célkitűzések a becslések szerint az utóbbi évekre becsült kiaknázási mértékek 50 %-ának megfelelő vagy az alatti tartományba eső kiaknázási mértékek. A tőkehalra nehezedő halászati nyomás mérséklése érdekében a halászati erőkifejtések bármely csökkentésének összhangban kell állnia más gazdálkodási intézkedésekkel, és azt oly módon kell végrehajtani, amely megakadályozza a fennmaradó erőkifejtés tőkehalra történő összpontosítását. Az erőkifejtés-gazdálkodási rendszert terület-specifikussá kell tenni, és abba olyan intézkedéseket kell belefoglalni, amelyek büntetik a tőkehalállomány legnagyobb mértékű pusztulását okozó halászati tevékenységeket. A javaslat a kapott szakvéleményen alapul. |225 |226 | A szakértői vélemény nyilvánosság számára történő hozzáférhetővé tételének eszközei Az ICES és a HTMGB szakvéleménye a testületek honlapján (www.ices.dk és fishnet.jrc.it/web/stecf ) férhető hozzá a nyilvánosság számára. |230 | Hatásvizsgálat A hatásvizsgálat többek között kétfajta információn alapul: A különösen a halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottság (HTMGB) által végzett tudományos elemzésen, amely 2005-től részleteiben vizsgálta a meglévő terv végrehajtását, és mennyiségileg mutatta be, hogy a felújulás biológia szempontból milyen előrehaladást ért el. Az érdekelt felekkel folytatott konzultáción, amely a tőkehalállomány helyreállításáról szóló tanácskozással kezdődött 2007 márciusában Edinburghban, és amelyen széles körben vettek részt az érdekeltek, továbbá az érintett regionális tanácsadó testületek azt követő szakvéleményei, amelyeket a Bizottság szervezeti egységei által a fenti tanácskozást követően készített, a választási lehetőségekről szóló részletes, nem hivatalos dokumentum támaszt alá. Ezek a dokumentumok egyértelműen elemezték azokat az okokat, hogy a jelenlegi terv miért nem valósítja meg a célkitűzéseket, és számos megvizsgálandó lehetőséget határoztak meg. A fontosabbak a következők voltak: a biomasszával kapcsolatos célkitűzésnek a halászat okozta állománypusztulással kapcsolatos célkitűzésekkel történő felváltása; olyan fokozatos megközelítés biztosítása, amely igazodik a különböző halállományok természetvédelmi helyzetéhez; regionális alapú megközelítés előnyben részesítése; nagyobb rugalmasság biztosítása a halászati erőkifejtéssel való gazdálkodáshoz. A tőkehal és a hozzá kapcsolódó fajok szétválasztása annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a halászati erőkifejtés általános csökkentése azokban a halászatokban, ahol a tőkehal csak járulékos fogási fajnak minősül. |A JAVASLAT JOGI ELEMEI |310 | Jogalap A 423/2004/EK rendelet jogalapja az Európai Közösséget létrehozó szerződés 37. cikke. |329 | A szubszidiaritás elve E javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ezért nem alkalmazható. A javasolt módosítás mindazonáltal nagyobb mértékű decentralizációt ír elő a tagállamok számára, különösen a lobogójuk alatt közlekedő hajók halászati erőkifejtésével való gazdálkodás tekintetében. Ez a decentralizáció nagyobb rugalmasságot biztosít a tagállamok számára, és hozzájárul a közösségi jogszabályok egyszerűsítéséhez. |Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következő ok(ok) miatt. |331 | Ez egy meglévő rendelet módosítása. Célja a meglévő terv bizonyos szempontjainak javítása és naprakésszé tétele az új bizonyítékok fényében és a meglévő terv végrehajtása során szerzett tapasztalat alapján. |KÖLTSÉGVETÉSI KIHATÁSOK |409 | A javaslat nincs kihatással a közösségi költségvetésre. |KIEGÉSZÍTő INFORMÁCIÓ |Felülvizsgálati/módosítási/megszüntetési záradék |531 | A javaslat olyan cikket tartalmaz, amely a gazdálkodási intézkedéseknek a rendelet hatálybalépése napjától számított háromévenként történő értékeléséről rendelkezik. |532 |570 | A javaslat részletes kifejtése A halászat okozta állománypusztulás javasolt célarányai a HTMGB és az ICES tudományos szakvéleményén alapulnak, és a jelenlegi biológiai helyzetet tükrözik. A javaslat értékelési záradékot tartalmaz annak biztosítására, hogy a halászat okozta állománypusztulásra vonatkozó célarányok adott esetben az új tudományos információ és szakvélemények fényében módosíthatók legyenek. |E-10198 |1.  2008/0063 (CNS)Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa 423/2004/EK rendeletnek a tőkehalállomány helyreállítása tekintetében történő módosításáról, valamint a 2847/93/EGK rendelet módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére,tekintettel a tőkehalállomány helyreállítására vonatkozó intézkedések megállapításáról szóló, 2004. február 26-i 423/2004/EK tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 6. cikke (4) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára[2],mivel:(1) A Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) legújabb tudományos szakvéleménye rámutatott arra, hogy a teljes kifogható mennyiségek (TAC), a műszaki intézkedések és a kiegészítő erőkifejtés-gazdálkodási intézkedések együttes hatásából eredő tőkehalfogások csökkenése messze nem volt elegendő a halászat okozta állománypusztulás olyan szintű mérsékléséhez, amely lehetővé tenné az állomány felújulását, és a 423/2004/EK rendelet hatálya alá tartozó négy tőkehalállományból egyetlen egy tekintetében sem volt tapasztalható egyértelmű felújulás.(2) A tőkehalra vonatkozó jelenlegi helyreállítási tervet egy állomány tekintetében akkor kell megvalósultnak tekinteni, ha a kifejlett tőkehalegyedek mennyisége két egymást követő évben meghaladja azt a szintet, amely a 3. és 5. cikk szerint a biztonságos biológiai határon belül van. Ez a célkitűzés nem valósult meg.(3) A legújabb, különösen a tengeri ökológiai rendszerek hosszú távú tendenciáiról szóló tudományos feltevések szerint a biomassza hosszú távú kívánatos szintjeit nem lehet pontosan meghatározni. Ebből következően a tőkehalra vonatkozó bármely helyreállítási terv célkitűzését a biomassza-alapú célról a halászat okozta állománypusztuláson alapuló célra kell változtatni, amelyet a halászati erőkifejtés megengedett szintjeire is alkalmazni kell.(4) A tőkehalra vonatkozó helyreállítási tervet a kelta-tengeri tőkehalra is ki kell terjeszteni, tekintettel a szóban forgó állomány állapotában 2005 óta bekövetkezett romlásra.(5) Új mechanizmusokat kell bevezetni, hogy a halászokat ösztönözzék a tőkehalfogás elkerülésére vonatkozó programokban való részvételre.(6) Amennyiben a HTMGB pontos és reprezentatív információ hiányában nem tud szakvélemény adni valamely TAC tekintetében, rendelkezéseket kell hozni annak biztosítására, hogy a teljes kifogható mennyiséget olyan körülmények között is következetesen meg lehessen állapítani, amikor kevés adat áll rendelkezésre.(7) A halászat okozta állománypusztulásra vonatkozó célok elérésének biztosítására, és a visszadobás lehető legnagyobb mértékű visszaszorításának támogatására a halászati erőkifejtésben kifejezett halászati lehetőségeket is olyan szinten kell meghatározni, amely összhangban áll a helyreállítási stratégiával. E halászati lehetőségeket, amennyire csak lehet, a halászeszközök típusai szerint, a jelenlegi halászati módszerek alapján kell meghatározni.(8) A legutóbb a 2846/98/EK rendelettel[3] módosított, a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletben[4] megállapítottakon felüli ellenőrzési intézkedéseket oly módon kell fejleszteni, hogy biztosítsák az e rendeletben megállapított intézkedéseknek való megfelelést.(9) Ezért a 423/2004/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.(10) A 2847/93/EGK rendeletet a helyreállítási terv változásaihoz kell igazítani,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikk A 423/2004/EK rendelet módosításaiA 423/2004/EK rendelet a következőképpen módosul:1. Az I. fejezet helyébe a következő szöveg lép:„I. FEJEZETTÁRGY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK1. cikkTárgyEz a rendelet helyreállítási tervet határoz meg a következő földrajzi területeknek megfelelő öt tőkehalállományra (a továbbiakban: kimerített tőkehalállományok) vonatkozóan:a) tőkehalak Kattegatban;b) tőkehalak az Északi-tengerben, Skagerrakban és a La Manche csatorna keleti részén;c) tőkehalak Skóciától nyugatra;d) tőkehalak az Ír-tengerben;e) tőkehalak a Kelta-tengerben.2. cikkFogalommeghatározásokE rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:a) a 2371/2002/EK rendelet 3. cikke szerinti fogalommeghatározások;b) „erőkifejtési csoport” egy adott tagállam lobogója alatt közlekedő, az 1. cikkben meghatározott területek egyikén halászó, és az I. mellékletben meghatározott halászeszköz-kategóriák valamelyikébe tartozó halászeszközöket használó hajók összessége;c) „egységnyi erőkifejtésenkénti fogás” (cpue) a halak egy év során kifogott és a kW-napban megadott halászati erőkifejtés egy egysége szerinti tömegben kifejezett mennyisége.2a. cikkFöldrajzi meghatározásokE rendelet alkalmazásában a földrajzi területek következő földrajzi meghatározásait kell alkalmazni:a) „Kattegat”: a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) által megállapított IIIa körzet azon része, amelyet északon a skageni és a tistlarnai világítótornyot, és a svéd part legközelebb eső pontját összekötő egyenes vonal, délen a Hasenore-t és Gnibens Spidst, a Korshage-t és Spodsbjergt, továbbá a Gilbjerg Hovedt és Kullent összekötő egyenes vonal határol;b) „Északi-tenger”: az ICES IV alterület, valamint az ICES IIIa körzet azon része, amely nem tartozik a Skagerrakhoz, illetve az ICES IIa körzet azon része, amely a tagállamok felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken található;c) „Skagerrak”: az ICES IIIa körzet azon része, amelyet nyugaton a hanstholmi és a lindesnesi világítótornyot, délen a skageni és a tistlarnai világítótornyot, és a svéd part legközelebb eső pontját összekötő egyenes vonal határol;d) „La Manche csatorna keleti része”: az ICES VIId körzet;e) „Ír-tenger”: az ICES VIIa körzet;f) „Skóciától nyugatra fekvő terület”: az ICES VIa körzet, illetve az ICES Vb körzet azon része, amely a tagállamok felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken található;g) „Kelta-tenger” az ICES VIIe–VIIk körzetek, ez utóbbit is beleértve.2b. cikkA halászati erőkifejtés kiszámításaE rendelet alkalmazásában:a) a hajók kapacitását kilowattban kell mérni;b) a hajó tevékenységét az 2a. cikkben meghatározott földrajzi területen töltött napokban kell mérni. Az egy adott területen töltött nap bármely olyan, 24 órából (vagy egy részéből) álló folyamatos időszak, amelynek során a hajó az adott területen és kikötőn kívül tartózkodik.3. cikkA terv célja(1) Az 1. cikkben említett terv biztosítja a tőkehalállománynak a legmagasabb fenntartható hozam mellett történő fenntartható kiaknázását.(2) Az (1) bekezdésben megállapított célkitűzést a tőkehalak 2–4 éves egyedei tekintetében 0,4-es arányú állománypusztulás fenntartása mellett kell megvalósítani.”2. A II. fejezetet el kell hagyni.3. A III. fejezet helyébe a következő szöveg lép:„III. FEJEZETTELJES KIFOGHATÓ MENNYISÉGEK5. cikkLegkisebb és elővigyázatossági szintekAz egyes kimerített tőkehalállományokra vonatkozó legkisebb szintek és elővigyázatossági szintek a következők:Állomány | Legkisebb szint tonnában | Elővigyázatossági szint tonnában |Tőkehalak Kattegatban | 6 400 | 10 500 |Tőkehalak az Északi-tengerben, Skagerrakban és a La Manche csatorna keleti részén | 70 000 | 150 000 |Tőkehalak Skóciától nyugatra | 14 000 | 22 000 |Tőkehalak az Ír-tengerben | 6 000 | 10 000 |Tőkehalak a Kelta-tengerben | 6 300 | 8 800 |6. cikkA teljes kifogható mennyiségek meghatározására vonatkozó eljárás(1) A Tanács minden egyes kimerített állomány tekintetében évente határoz a következő évi teljes kifogható mennyiségről. A TAC a HTMGB szakvéleménye alapján megfelel a következő összes feltételnek:a) ha az állomány mérete az azt megelőző évben, amelyre a TAC vonatkozik, elmarad az 5. cikkben meghatározott legkisebb szinttől, a halászat okozta állománypusztulási arányt az előző évihez képest 25 %-kal kell csökkenteni abban az évben, amelyre a TAC vonatkozik;b) ha az állomány mérete az azt megelőző évben, amelyre a TAC vonatkozik, elmarad az 5. cikkben meghatározott elővigyázatossági szinttől, és meghaladja az 5. cikkben meghatározott legkisebb szintet, vagy megegyezik azzal, a halászat okozta állománypusztulási arányt az előző évihez képest 15 %-kal kell csökkenteni abban az évben, amelyre a TAC vonatkozik; ésc) ha az állomány mérete az azt megelőző évben, amelyre a TAC vonatkozik, meghaladja az 5. cikkben meghatározott elővigyázatossági szintet, vagy megegyezik azzal, a halászat okozta állománypusztulási arányt az előző évihez képest 10 %-kal kell csökkenteni abban az évben, amelyre a TAC vonatkozik.(2) Ha az (1) bekezdés b és c pontja alkalmazásának eredményeként – a HTMGB szakvéleménye alapján – a halászat okozta állománypusztulás aránya a 2., 3., és a 4. korcsoportban 0,4-nél alacsonyabb, a Tanács a teljes kifogható mennyiséget olyan szinten állapítja meg, amely e korcsoportok tekintetében 0,4-es arányú állománypusztulást eredményez.(3) A HTMGB az (1) és (2) bekezdésben említett szakvéleményét azon feltevés alapján készíti el, hogy az azt megelőző évben, amelyre a TAC vonatkozik, az állományt a halászat okozta állománypusztulásnak az adott évre vonatkozó megengedett legnagyobb halászati erőkifejtés csökkentésével egyenértékű csökkentése mellett halásszák le.(4) Az (1) bekezdés b) és c) pontjától, illetve a (2) bekezdéstől eltérve a Tanács csak olyan teljes kifogható mennyiséget fogad el, amely legfeljebb 15 %-kal nagyobb vagy kisebb az előző évre megállapított teljes kifogható mennyiségnél.(5) A teljes kifogható mennyiséget a következő mennyiségeknek a HTMGB által az (1) és (2) bekezdésben említett halászat okozta állománypusztulási arányoknak megfelelőként előre jelzett összes tőkehalfogásból történő kivonásával kell kiszámítani:a) az érintett állomány esetében a egyedek várható visszadobási mértékének megfelelő halmennyiség;b) adott esetben a tőkehalállomány-pusztulás más releváns forrásainak megfelelő mennyiség, amelyet a Bizottság javaslata alapján kell meghatározni.6a. cikkA teljes kifogható mennyiségek meghatározására vonatkozó eljárás kevés rendelkezésre álló adat eseténAhol pontos és reprezentatív információ hiányában a HTMGB nem tud olyan szakvéleményt adni, amely a Tanács számára lehetővé tenné, hogy a 6. cikknek megfelelően megállapítsa a teljes kifogható mennyiséget, a Tanács a következőképpen határoz:a) amennyiben a HTMGB szakvéleménye szerint a tőkehalfogásokat a lehető legalacsonyabb szintre kell csökkenteni, a teljes kifogható mennyiséget a korábbi év teljes kifogható mennyiségéhez képest 25 %-kal alacsonyabban határozza meg;b) minden egyéb esetben a teljes kifogható mennyiséget a korábbi év teljes kifogható mennyiségéhez képest 15 %-kal alacsonyabban határozza meg.7. cikkA gazdálkodási intézkedések értékelése(1) A Bizottság e rendelet hatálybalépésének napjáról számítva háromévenként felkéri a HTMGB-t, hogy értékelje az egyes kimerített tőkehalállományok felújulásának alakulását.(2) Amennyiben a HTMGB szakvéleménye szerint bármely kimerített tőkehalállomány nem újul fel megfelelően, a Tanács határozatábana) a 6. és 6a. cikkben előírtnál alacsonyabb szinten határozza meg az adott állományra vonatkozó teljes kifogható mennyiséget;b) a 8a. cikkben előírtnál alacsonyabb szinten határozza meg a megengedett legnagyobb halászati erőkifejtést,c) adott esetben megállapítja a kapcsolódó feltételeket.(3) Amennyiben a HTMGB szakvéleménye szerint az 5. cikkben foglalt legkisebb, valamint az elővigyázatossági szintek, illetve a 6. cikk (2) bekezdésében megadott halászat okozta állománypusztulási arányok szintje többé nem felelnek meg az állomány kimerítésével kapcsolatos kockázat alacsony szinten tartása és a legnagyobb fenntartható hozam fenntartása szempontjából, a Tanács e szintek tekintetében új értékeket határoz meg.”4. A IV. fejezet helyébe a következő szöveg lép:„IV. FEJEZETA halászati erőkifejtés korlátozása8. cikkHalászati erőkifejtési rendszerA 6. és 6a. cikkben meghatározott teljes kifogható mennyiségeket halászati erőkifejtési rendszer egészíti ki, amelyben a halászati erőkifejtésben kifejezett halászati lehetőségeket éves szinten kell elosztani a tagállamok között.8a. cikkA halászati erőkifejtések elosztása(1) A Tanács minden évben tagállamonként határoz az egyes erőkifejtési csoportok tekintetében megengedett legnagyobb erőkifejtésekről.(2) A megengedett legnagyobb halászati erőkifejtést a következőképpen meghatározott referenciaérték segítségével számítják ki:a) e rendelet alkalmazásának első éve tekintetében a referenciaérték a 2005-ben, 2006-ban és 2007-ben kifejtett kW-napokban kifejezett átlagos erőkifejtés, a HTMGB szakvéleménye alapján.b) az e rendelet alkalmazásának további évei tekintetében a referenciaérték az előző évre vonatkozó megengedett legnagyobb halászati erőkifejtéssel egyenértékű.(3) Azon halászati erőkifejtési csoportok tekintetében, amelyek a xxx/2008/EK rendelet[5] 18., 19. és 20. cikkével összhangban benyújtott halászati erőkifejtés-gazdálkodási adatok éves értékelése alapján a legnagyobb arányban részesedtek az összes tőkehalzsákmányból, és amelyek összes halzsákmánya ezen értékelés alapján legalább 80 %-ban tőkehalból áll, a megengedett legnagyobb halászati erőkifejtést a következőképpen kell kiszámítani:a) amennyiben a 6. cikk alkalmazandó, referenciaértékre ugyanazt a százalékos csökkentést kell alkalmazni, mint amit a 6. cikk a halászat okozta állománypusztulás tekintetében megállapít;b) amennyiben a 6a. cikk alkalmazandó, referenciaértékre a halászati erőkifejtésnek a TAC csökkentésével megegyező százalékos csökkentését kell alkalmazni.(4) A (3) bekezdésben említetteken kívüli erőkifejtési csoportok tekintetében a megengedett legnagyobb halászati erőkifejtést a referenciaérték szintjén kell tartani.8b. cikkA tagállamok kötelezettségei(1) Minden tagállam meghatározza a lobogója alatt közlekedő hajók tekintetében a megengedett legnagyobb halászati erőkifejtés egyes hajók számára történő kiosztásának módszerét, a következő kritériumok alapján:a) helyes halászati módszerek támogatása, beleértve az adatgyűjtés javítását, a visszadobás gyakorlatának visszaszorítását, és az ivadékokra gyakorolt hatások lehető legkisebbre csökkentését;b) együttműködési programokban való részvétel a szükségtelen járulékos tőkehalfogások elkerülésére;c) a környezetre gyakorolt csekély hatás, beleértve az üzemanyag-fogyasztást és az üvegházhatású gázok kibocsátását,d) arányosság a halászati kvótában kifejezett halászati lehetőségek elosztása tekintetében.(2) A 1627/94/EK tanácsi rendeletnek[6] megfelelően minden tagállam különleges halászati engedélyt ad ki a lobogója alatt közlekedő azon hajók számára, amelyek a 2a. cikkben meghatározott földrajzi területeken halászati tevékenységet folytatnak.(3) Az egyes erőkifejtési csoportok tekintetében a (2) bekezdés szerint kiadott különleges halászati engedéllyel rendelkező hajók mind BT-ben, mind kW-ban kifejezett összkapacitása nem lehet nagyobb, mint a 2007-ben üzemelő, az adott halászeszközöket használó, és az érintett földrajzi területen halászó hajók kapacitása.(4) Minden tagállam összeállítja és vezeti a (2) bekezdésben említett különleges engedéllyel rendelkező hajók listáját, és azt a hivatalos honlapján elérhetővé teszi a Bizottság és más tagállamok számára.8c. cikkA halászati erőkifejtés szabályozásaA tagállamok erőkifejtési csoportonként nyomon követik flottájuk kapacitását és tevékenységét, és ha várhatóan elérik a megengedett legnagyobb halászati erőkifejtést, meghozzák a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy az erőkifejtés ne haladja meg a megállapított határértékeket.8d. cikkA megengedett legnagyobb halászati erőkifejtés tagállamok közötti cseréjeA 8a. cikknek megfelelően megállapított megengedett legnagyobb halászati erőkifejtést az érintett tagállam a következőkre tekintettel igazítja ki:a) a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkének (5) bekezdése alapján végrehajtott kvóta-cserék;b) a 2371/2002/EK rendelet 23. cikkének (4) bekezdése és a 2847/93/EGK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése, 23. cikkének (1) bekezdése és 32. cikkének (2) bekezdése alapján végrehajtott levonások és újraelosztások.8e. cikkA megengedett legnagyobb halászati erőkifejtés erőkifejtési csoportok közötti cseréje(1) Valamely tagállam kellően indokolt kérelme alapján a Bizottság a 2371/2002/EK rendelet 30. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárással összhangban az adott tagállam tekintetében az erőkifejtés-elosztást módosíthatja azáltal, hogy a halászati kapacitást – a (2)–(4) bekezdésben meghatározott feltételekkel – átcsoportosítja az erőkifejtési csoportok között.(2) Az átcsoportosításra halászeszköz-kategóriák között kerülhet sor, földrajzi területek között nem.(3) Az átcsoportosítás csak olyan átadó halászeszköz-kategória esetében megengedett, amelynek a tőkehal tekintetében az egységnyi erőkifejtésenkénti fogása (cpue) nagyobb, mint az átvevő halászeszköz-kategória cpue-értéke. Az átcsoportosítást kérő tagállam megadja a cpue-vel kapcsolatos szükséges információt.(4) Az átruházásra 1 kW-nap – 1kW-nap alapon kerül sor.”5. A 9. cikk helyébe a következő szöveg lép:„9. cikkKapcsolat a 2847/93/EGK rendelettelAz ebben a fejezetben előírt ellenőrző intézkedéseket a 2847/93/EGK rendeletben meghatározottakon felül kell alkalmazni.9a. cikkA hajónaplók ellenőrzése(1) A hajómegfigyelési rendszerrel (VMS) ellátott hajók tekintetében a tagállamok a VMS-adatok felhasználásával ellenőrzik, hogy a halászati felügyelő központba (FMC) beérkezett információ megfelel-e a hajónaplóban rögzített tevékenységeknek. E keresztellenőrzések eredményeit számítógéppel olvasható formában kell rögzíteni, és azokat három évig meg kell őrizni.(2) Minden tagállam összeállítja a hajónaplók és a kirakodási nyilatkozatok átadásához szükséges kapcsolattartási adatokat, és azokat hivatalos honlapján elérhetővé teszi.9b. cikkAz első alkalommal kirakodott tőkehalak mérlegeléseA halászhajó parancsnoka biztosítja, hogy a 2a. cikkben meghatározott területeken kifogott és valamely közösségi kikötőben kirakodott tőkehal bármely mennyiségét értékesítés vagy a kirakodási kikötőből történő elszállítás előtt mérlegeljék. A mérlegelés során használt mérleget az illetékes nemzeti hatóságok hitelesítik. A mérlegelés eredményeként kapott számadatot a 2847/93/EGK rendelet 8. cikkében említett nyilatkozattétel céljára kell felhasználni.9c. cikkVizsgálati referenciaértékekAz e rendelettel érintett hajókkal rendelkező tagállamok különleges vizsgálati referenciaértékeket határoznak meg. E referenciaértékeket időszakonként felülvizsgálják az elért eredmények elemzésének elkészítését követően. A vizsgálati referenciaértékeket folyamatosan alakítják mindaddig, amíg a II. mellékletben meghatározott célértékeket el nem érik.9d. cikkAz átrakodás tilalmaTilos a tőkehal tengeren történő átrakodása a 2a. cikkben meghatározott földrajzi területeken.9e. cikkKözös felügyelet és az ellenőrök cseréjeAz érintett tagállamok közös vizsgálati és felügyeleti tevékenységeket folytatnak.9f. cikkNemzeti ellenőrzési cselekvési programok(1) Az e rendelettel érintett hajókkal rendelkező tagállamok nemzeti ellenőrzési cselekvési programot határoznak meg a III. melléklettel összhangban.(2) Minden év január 31-ét megelőzően az e rendelettel érintett hajókkal rendelkező tagállamok hivatalos honlapjukon elérhetővé teszik a nemzeti ellenőrzési cselekvési programjukat és a végrehajtási ütemtervet a Bizottság és az e rendelettel érintett más tagállamok számára.(3) A Bizottság legalább évente egyszer összehívja a Halászati és Akvakultúraágazati Bizottságot, hogy értékelje a nemzeti ellenőrzési cselekvési programoknak való megfelelést és azok eredményeit az e rendelettel érintett tőkehalállományok tekintetében.”6. A VI. fejezet helyébe a következő szöveg lép:„VI. FEJEZETDöntéshozatali és záró rendelkezések17. cikk Döntéshozatali eljárásAhol e rendelet a Tanács által meghozandó határozatról rendelkezik, a Tanács minősített többséggel jár el a Bizottság javaslata alapján.17a. cikk Az I. melléklet módosításaA HTMGB szakvéleménye alapján a Bizottság a 2371/2002/EK rendelet 30. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárással összhangban és a következő elvek szerint módosíthatja e rendelet I. mellékletét:a) az erőkifejtési csoportokat a lehető leghomogénebb módon kell megállapítani, tekintettel a kifogott biológiai állományokra, a cél- vagy járulékos fogásként kifogott halak méretére, valamint az erőkifejtési csoporthoz társított halászati tevékenység környezetre gyakorolt hatásaira.b) az erőkifejtési csoportok számának és méretének a védelmi szükségletekhez viszonyított igazgatási terhek tekintetében költséghatékonynak kell lennie.”2. cikk A 2847/93/EK rendelet módosításaiA 2847/93/EK rendelet a következőképpen módosul:1. A 19j. cikk helyébe a következő szöveg lép:„19j. cikkValamennyi tagállam késedelem nélkül értesíti a többi tagállamot a lobogója alatt közlekedő azon hajók azonosító adatairól, amelyeknek felfüggesztették vagy visszavonták a halászati tevékenységnek a 1954/2003/EK tanácsi rendelet 3. és 6. cikkében említett egy vagy több halászterületen történő folytatására jogosító engedélyét, vagy a 423/2004/EK rendelet 8b. cikkének (2) bekezdésével összhangban kiadott különleges halászati engedélyét.”2. a 21a. cikk helyébe a következő szöveg lép:„21a. cikkMinden tagállam meghatározza azt az időpontot, amikor a lobogója alatt közlekedő hajók vagy e hajók egy csoportja vélhetően eléri a megengedett legnagyobb halászati erőkifejtési szintet a 1954/2003/EK rendelet 11. cikkének (2) vagy (3) bekezdésében és a 423/2004/EK rendelet 8a. cikkében meghatározott halászterületen. Ettől az időponttól a tagállam ideiglenesen megtiltja az említett hajók vagy hajócsoportok halászati tevékenységét az adott területen. A Bizottságot haladéktalanul értesítik erről az intézkedésről, ezt követően pedig a Bizottság értesíti a többi tagállamot.”3. A 21b. cikk helyébe a következő szöveg lép:„21b. cikkAmennyiben adott tagállam lobogója alatt közlekedő hajók vagy e hajók egy csoportja vélhetően kimerítette a 1954/2003/EK rendelettel és a 423/2004/EK rendelettel összhangban a számukra kiosztott legnagyobb halászati erőkifejtés 70 %-át, az érintett tagállam értesíti a Bizottságot a 685/95/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének második albekezdése értelmében elfogadott intézkedésekről.”4. A 21c. cikk helyébe a következő szöveg lép:„21c. cikk(1) A Bizottság a 19i. cikkben említett információk alapján gondoskodik arról, hogy az érintettek tiszteletben tartsák a halászati erőkifejtésnek a 1954/2003/EK rendelettel és a 423/2004/EK rendelettel összhangban meghatározott legnagyobb mértékét.(2) A Bizottság a 21a. cikk szerinti értesítést követően vagy saját kezdeményezésére – a rendelkezésére álló információk alapján – meghatározza azt az időpontot, amikor az adott tagállam lobogója alatt közlekedő hajók vagy e hajók egy csoportja tekintetében az adott halászterületre meghatározott halászati erőkifejtés legnagyobb mértékét vélhetően kimerítették. Ettől az időponttól kezdve az említett tagállam lobogója alatt közlekedő hajók vagy hajócsoportok nem folytathatnak halászati tevékenységet az érintett halászterületeken."3. cikk HatálybalépésEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.Rendelkezéseit 2009. január 1-jétől kell alkalmazni.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazható valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnök MELLÉKLETA 423/2004/EK rendelet a következő melléklettel egészül ki:„I. MELLÉKLETErőkifejtési csoportok1. Halászeszköz-kategóriák(1) A következő szembőségű fenékvonóhálók (OTB, OTT, PTB):TR.1 100 mm-nél nagyobb vagy azzal egyenlőTR.2 70 mm-nél nagyobb vagy azzal egyenlő, de 100 mm-nél kisebbTR.3 70 mm-nél kisebb(2) A következő szembőségű merevítőrudas vonóhálók (TBB):BT.1 80 mm-nél nagyobb, vagy azzal egyenlőBT.2 80 mm-nél kisebb(3) A következő szembőségű kopoltyúhálók, állítóhálók (a tükörhálókat kivéve):GN.1 150 mm-nél nagyobb, vagy azzal egyenlőGN.2 110 mm-nél nagyobb vagy azzal egyenlő, de 150 mm-nél kisebbGN.3 110 mm-nél kisebb(4) Tükörhálók (TN.1)(5) Horogsorok (LL.1)2. Földrajzi területek kategóriái:2.1. E melléklet alkalmazásában a földrajzi területek következő csoportosítása alkalmazandó:a) Kattegat;b) i. Skagerrak;ii. az ICES IIIa övezetnek Skagerrakon és a Kattegaton kívüli része;az ICES IV övezet, és az ICES IIa övezetnek a közösségi vizekhez tartozó része;iii. az ICES VIId övezet;c) az ICES VIIa övezet;d) az ICES VIa övezet;e) a Kelta-tenger (az ICES VIIe–VIIk övezetek, ez utóbbit is beleértve).3. Erőkifejtési csoportok:Az erőkifejtési adatoknak a 2847/93/EK rendelet 19i. cikkében előírt közléséhez a következő kódokat kell használni az egyes erőkifejtési csoportok tekintetébenTerületek |Halászeszköz-kategóriák | (a) | (b) | (c) | (d) | (e) |TR1 | TR1a | TR1b | TR1c | TR1d | TR1e |TR2 | TR2a | TR2b | TR2c | TR2d | TR2e |TR3 | TR3a | TR3b | TR3c | TR3d | TR3e |BT1 | BT1a | BT1b | BT1c | BT1d | BT1e |BT2 | BT2a | BT2b | BT2c | BT2d | BT2e |GN1 | GN1a | GN1b | GN1c | GN1d | GN1e |GN2 | GN2a | GN2b | GN2c | GN2d | GN2e |GN3 | GN3a | GN3b | GN3c | GN3d | GN3e |TN1 | TN1a | TN1b | TN1c | TN1d | TN1e |LL1 | LL1a | LL1b | LL1c | LL1d | LL1e |II. MELLÉKLETKÜLÖNLEGES VIZSGÁLATI REFERENCIAÉRTÉKEKCélkitűzés1. Minden egyes tagállam olyan egyedi vizsgálati referenciaértékeket határoz meg, amelyek összhangban vannak e melléklettel.Stratégia2. A halászati tevékenységek vizsgálata és felügyelete elsősorban azokra a hajókra irányul, amelyek valószínűsíthetően tőkehalat fognak ki. A tőkehal szállítására és forgalomba hozatalára vonatkozó szúrópróbaszerű vizsgálatokat kiegészítő kereszt-ellenőrzési rendszerként alkalmazzák a vizsgálat és a felügyelet hatékonyságának mérésére.Prioritások3. A halászeszközök különböző típusai különböző prioritási szintekbe tartoznak attól függően, hogy a flottákat milyen mértékben érintik a halászati lehetőségek korlátozásai. Ezért minden tagállam egyedi prioritásokat határoz meg.Célértékek4. A tagállamok legkésőbb az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül – az alábbiakban megállapított célértékek figyelembevételével – végrehajtják vizsgálati ütemterveiket.A tagállamok meghatározzák és ismertetik, hogy melyik mintavételezési stratégiát alkalmazzák.A Bizottság kérésére a tagállam által alkalmazott mintavételi tervet a Bizottság rendelkezésére kell bocsátani.a) A kikötői vizsgálatok mértékeFőszabályként azzal az egyszerű szúrópróbaszerű mintavétellel biztosított pontossággal kell legalább azonos szintű pontosságot elérni, amely során a vizsgálat az adott tagállamban az összes tőkehal-kirakodás súlyának 20 %-ára terjed ki.b) A forgalomba hozatali vizsgálatok mértékeAz árverésen eladásra kínált tőkehalmennyiségek 5 %-ának vizsgálata.c) A tengeren végzett vizsgálatok mértékeRugalmas referenciaérték: az egyes területeken folytatott halászati tevékenység részletes elemzését követően kell meghatározni. A tengeren végzett vizsgálatok referenciaértékei a tengeren a tőkehal-gazdálkodási területeken eltöltött járőrnapok számára vonatkoznak, lehetőség szerint külön referenciaértékkel a meghatározott területeken történő járőrözéssel eltöltött napok vonatkozásában.d) A légi megfigyelés mértékeRugalmas referenciaérték: az egyes területeken végzett halászati tevékenységek részletes elemzését követően és a tagállam rendelkezésére álló, elérhető erőforrások figyelembevételével kell meghatározni.III. MELLÉKLETA nemzeti ellenőrzési cselekvési programok tartalmaA nemzeti ellenőrzési cselekvési programok célja többek között a következők meghatározása:1. ELLENŐRZÉSI ESZKÖZÖKHumán erőforrás1.1. A parti és tengeri ellenőrök száma, valamint bevetésük időszakai és körzetei.Műszaki erőforrások1.2. A járőrhajók és -repülőgépek száma, valamint bevetésük időszakai és körzetei.Pénzügyi erőforrások1.3. A humán erőforrás, valamint a járőrhajók és -repülőgépek bevetésére vonatkozó költségvetési elosztás.2. A HALÁSZATTAL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK ELEKTRONIKUS NYILVÁNTARTÁSA ÉS BEJELENTÉSEA 9a., 10., 11. és 12. cikk teljesítésének biztosítása céljából megvalósított rendszerek leírása.3. A KIKÖTŐK KIJELÖLÉSEAdott esetben a 9e. cikkel összhangban a tőkehal-kirakodásokra kijelölt kikötők jegyzéke.4. EGYES TERÜLETEKRE VALÓ BELÉPÉS, ILLETVE AZOK ELHAGYÁSAA 11. cikk teljesítésének biztosítása céljából megvalósított rendszerek leírása.5. A KIRAKODÁSOK ELLENŐRZÉSEA 9a., 9b., 9c., és 15. cikkben foglalt rendelkezések betartásának biztosítása érdekében megvalósított bármely létesítmény és/vagy rendszer leírása.6. VIZSGÁLATI ELJÁRÁSOKA nemzeti ellenőrzési cselekvési programok meghatározzák a követendő eljárásokat:a) a tengeren és a szárazföldön végzett vizsgálatok esetén;b) a más tagállamok által a tőkehalra vonatkozó nemzeti ellenőrzési cselekvési programért felelősként kijelölt illetékes hatóságokkal folytatott kommunikáció esetén;c) a közös felügyelet és az ellenőrök cseréje esetén, ideértve a más tagállamok felségvizein működő ellenőrök hatáskörének meghatározását.”[1] HL L 70., 2004.3.9., 8. o.[2] HL C, . o.[3] HL L 358., 1998.12.31., 5. o.[4] HL L 261., 1993.10.20., 1. o.[5] Kérjük, illessze be az új adatgyűjtési rendelet hivatkozási számát.[6] HL L 171., 1994.7.6., 7. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0634

Javaslat a Tanács rendelete az Orosz Föderációból származó szilícium behozataláról szóló dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről  /* COM/2006/0634 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 26.10.2006COM(2006) 634 véglegesJavaslatA TANÁCS RENDELETEaz Orosz Föderációból származó szilícium behozataláról szóló dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁS A JAVASLAT HÁTTERE |A javaslat indokai és célkitűzései E javaslat a legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: az alaprendelet) alkalmazását érinti az Orosz Föderációból származó szilícium behozatalára vonatkozó eljárásban a 384/96/EK tanácsi rendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelő időközi felülvizsgálatot követően. |Általános összefüggés E javaslat az alaprendelet végrehajtásának összefüggésében készült és az alaprendeletben meghatározott tartalmi és eljárási követelményekkel összhangban elvégzett eljárás eredménye. |A javaslat tárgykörében meglévő rendelkezések A javaslat tárgykörében nincsenek meglévő rendelkezések. |Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Nem alkalmazható. |KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |Konzultáció az érdekelt felekkel |Az eljárásban érdekelt feleknek már lehetősége nyílt érdekeik megvédésére az eljárás során, az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban. |Szakvélemények összegyűjtése és felhasználása |Külső szakértők bevonására nem volt szükség. |Hatásvizsgálat E javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredménye. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, de tartalmazza a vizsgálandó feltételek részletes jegyzékét. |A JAVASLAT JOGI ELEMEI |A javasolt intézkedés összefoglalása 2006. április 5-én a Bizottság bejelentette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (HL C 82., 2006.4.5., 64. o.) közzétett értesítésben egy részleges időközi felülvizsgálat kezdeményezését az Orosz Föderációból származó szilícium behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedésekre vonatkozóan. E felülvizsgálati kérelmet a szilícium egy orosz exportáló gyártója, nevezetesen a Sual Kremny Ural LLC és kapcsolt vállalata („a kérelmező”) nyújtotta be, és alkalmazási körét a rá alkalmazandó dömpingkülönbözet meghatározására korlátozták. 2006. május 29-én a kérelmező hivatalosan visszavonta a kérelmét. Mivel a kérelmező kérelmében szolgáltatott információk nem hoztak napvilágra olyan megállapításokat, amelyek azt mutatnák, hogy e felülvizsgálat megszüntetése nem szolgálná a Közösség érdekeit, javasolt, hogy a Tanács szüntesse meg a jelenlegi felülvizsgálatot, és tartsa fenn a hatályos dömpingellenes vám szintjét a kérelmezőt illetően. Ennélfogva javasolt, hogy a Bizottság fogadja el a mellékelt tanácsi rendeletjavaslatot a Tanácsnak való továbbítás és azt követően az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététel céljából. |Jogalap A legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet. |A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ennélfogva nem alkalmazható. |Az arányosság elve A javaslat a következők miatt eleget tesz az arányosság elvének: |Az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet írja le, és nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak. |Nem alkalmazandó utalás arra vonatkozóan, hogy a Közösségre, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, a gazdasági élet szereplőire és a polgárokra háruló pénzügyi és adminisztratív terhet hogyan csökkentsék a lehető legkisebbre, és e teher milyen mértékben legyen arányos a javaslat célkitűzésével. |Az eszközök megválasztása |Javasolt eszköz: rendelet. |Más eszközök nem felelnének meg a következők miatt: Más eszköz azért nem lenne megfelelő, mert az alaprendelet nem ír elő alternatív lehetőségeket. |KÖLTSÉGVETÉSI VONATKOZÁSOK |A javaslatnak nincs hatása a Közösség költségvetésére. |1.  JavaslatA TANÁCS RENDELETEaz Orosz Föderációból származó szilícium behozataláról szóló dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre,tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,mivel:1. ELJÁRÁS1.1 Előző vizsgálatok és hatályos intézkedések2.  A 2229/2003/EK tanácsi rendelet[2] végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Oroszországból származó szilícium behozatalára. Az SKU LLC-ből (Sual-Kremny-Ural, Kamensk, Ural Régió, Oroszország) és annak ZAO KREMNY nevű kapcsolt vállalatából (Irkutsk, Irkutsk Régió, Oroszország) származó behozatalokra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke 22,7 %. A Bizottság a 2004/445/EK határozattal[3] elfogadta a kérelmező által felajánlott kötelezettségvállalást.1.2 Időközi felülvizsgálatra irányuló kérelem3.  2006. február 6-án a Bizottság az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet[4] (a továbbiakban: az alaprendelet) 11. cikkének (3) bekezdése értelmében egy részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelmet kapott az Orosz Föderációból származó szilícium behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések tekintetében.4.  A kérelmet az SKU LLC (Sual-Kremny-Ural, Kamensk, Ural Régió, Oroszország) és kapcsolt vállalata a ZAO KREMNY (Irkutsk, Irkutsk Régió, Oroszország) („a kérelmező”) nyújtotta be, és alkalmazási körét a kérelmezőt illetően a dömping meghatározására korlátozták.5.  A kérelem meggyőző bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy az intézkedések alapját képező körülmények megváltoztak, és ezek a változások tartósak.6.  A Bizottság ennek megfelelően az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben[5] (a továbbiakban: „kezdeményezésről szóló értesítés”) részleges időközi felülvizsgálatot kezdeményezett a jelenleg a 2804 69 00 KN-kód alá besorolandó és az Orosz Föderációból származó szilícium behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedésekre vonatkozóan.7.  A felülvizsgálat kezdeményezéséről a Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az exportáló ország képviselőit és a közösségi gyártók szövetségét. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy nézeteiket írásban ismertessék és szóbeli meghallgatást kérjenek a kezdeményezésről szóló értesítésben meghatározott határidőn belül, és a Bizottság kérdőíveket küldött a kérelmezőnek.8.  A vizsgálati időszak 2005. április 1-jétől 2006. március 31-ig tartott.2. A KÉRELEM VISSZAVONÁSA ÉS AZ IDŐKÖZI FELÜLVIZSGÁLAT MEGSZÜNTETÉSE9.  2006. május 29-én, azaz a kérdőívre adott válasz benyújtása előtt, a kérelmező hivatalosan visszavonta kérelmét.10.  Megfontolásra került, hogy garantált lesz-e a vizsgálat hivatalos folytatása a fent említett visszavonás ellenére. Mivel azonban a kérést a vizsgálat korai szakaszában vonták vissza, nem álltak rendelkezésre a jelenlegi VI-vel kapcsolatos bizonyítékok, és ebben a fázisban nem jutottak olyan előzetes megállapításokra, amelyek lehetővé tették volna a vizsgálat folytatását.11.  A kérelmező kérelmében szolgáltatott információk nem hoztak napvilágra olyan megállapításokat, amelyek azt mutatnák, hogy e felülvizsgálat megszüntetése nem szolgálná a Közösség érdekeit.12.  Minden érdekelt felet tájékoztattak az ezen eljárás megszüntetésére vonatkozó szándékról. Az egyik érdekelt fél úgy érvelt, hogy a kérelmező még mindig dömpingelt árakon exportálja az érintett terméket az EK-ba, és ezért a vizsgálatnak folytatódnia kell. Meg kell jegyezni azonban, hogy e vizsgálat megszüntetése nem eredményezi a már hatályos dömpingellenes intézkedés eltörlését, melyet a tisztességes kereskedelmi gyakorlatok visszaállítása érdekében hoztak meg. Ezért ezt az érvelést el kellett utasítani.13.  Két másik érdekelt fél is az e vizsgálat folytatása mellett érvelt az intézkedések eltávolítása érdekében, tekintettel az állítólagos EK-beli ellátási elégtelenségre. Ez az érvelés azonban kívül esik e vizsgálat alkalmazási körén, amely az egyik exportőr dömpingkülönbözetének az újraértékelésére korlátozódik. Ezért e vizsgálat folytatása semmilyen esetben sem változtatná meg a más exportőrökre vonatkozó intézkedések mértékét. Következésképpen ez nem érintheti az elégtelen ellátás kérdését megkülönböztetéstől mentesen.14.  Ennélfogva arra a következtetésre jutottak, hogy az Orosz Föderációból származó szilícium Közösségbe való behozatalára kivetett végleges dömpingellenes intézkedésekről szóló jelenlegi időközi felülvizsgálatot meg kell szüntetni. A kérelmező tekintetében jelenleg hatályos dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani az intézkedések időtartamának változtatása nélkül.ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikk15.  A 2229/2003/EK tanácsi rendelet értelmében, az Orosz Föderációból származó szilícium behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedésekről szóló 384/96/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (3) bekezdése tekintetében a részleges időközi felülvizsgálatot ezennel a Bizottság megszünteti.16.  Az SKU LLC (Sual-Kremny-Ural, Kamensk, Ural Régió, Oroszország) és a ZAO KREMNY (Irkutsk, Irkutsk Régió, Oroszország) tekintetében jelenleg hatályos dömpingellenes intézkedéseket fenntartják.2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök[…] [1] HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.[2] HL L 339., 2003.12.24., 3. o.[3] HL L 127., 2004.4.29., 114. o.[4] HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.[5] HL C 82., 2006.4.5., 64. o.


|

52010PC0782

Javaslat A TANÁCS RENDELETE az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1292/2007/EK rendelet módosításáról  /* COM/2010/0782 végleges - NLE 2010/0376 */

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2010.12.20.COM(2010) 782 végleges2010/0376 (NLE)JavaslatA TANÁCS RENDELETEaz Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1292/2007/EK rendelet módosításárólINDOKOLÁSA javaslat háttere |A javaslat okai és céljai A javaslat tárgya az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 1225/2009/EK tanácsi rendelet[1] (a továbbiakban: alaprendelet) alkalmazása az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára vonatkozó eljárásban. |Háttér-információk E javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben készült, és az alaprendeletben megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően végzett vizsgálat eredményeként jött létre. |A jelenleg hatályos intézkedés a 15/2009/EK tanácsi rendelettel (HL L 6., 2009.1.10., 1. o.) és a 806/2010/EU tanácsi végrehajtási rendelettel (HL L 242., 2010.9.15., 6. o.) módosított 1292/2007/EK tanácsi rendelettel (HL L 288., 2007.11.6., 1. o.) az Indiából származó polietilén-tereftalátok behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vám. Ezenkívül a 15/2009/EK tanácsi rendelettel (HL L 6., 2009.1.10., 1. o.) kivetett kiegyenlítő vámok is hatályban vannak. |Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Tárgytalan. |Konzultáció az érdekeltekkel; hatásvizsgálat |Konzultáció az érdekeltekkel |Az eljárásban érintett érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az alaprendeletek rendelkezéseivel összhangban a vizsgálat során megvédjék érdekeiket. |Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |Külső szakértők bevonására nem volt szükség. |Hatásvizsgálat E javaslat az alaprendeletek végrehajtásának eredményeképpen jött létre. Az alaprendeletek nem írnak elő általános hatásvizsgálatot, tartalmazzák viszont a megvizsgálandó körülmények teljes listáját. |A javaslat jogi elemei |A javaslat összefoglalása 2009. december 1-jén a Bizottság részleges időközi felülvizsgálatot indított az Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedésekre vonatkozóan, melynek hatálya a dömpingnek a Garware Polyester Ltd. (a továbbiakban: kérelmező) tekintetében történő kivizsgálására korlátozódott. A felülvizsgálat megindítására azért került sor, mert a kérelmező (egy indiai exportáló gyártó) elegendő arra utaló prima facie bizonyítékot nyújtott be, hogy az intézkedések alapjául szolgáló, a dömpingre vonatkozó körülmények megváltoztak, és hogy ezek a változások tartósnak bizonyulnak. A kérelmező esetében a rendes érték és az EU-ba történő export során alkalmazott ár közötti összehasonlítás azt mutatta, hogy a vállalat nem dömpingelt a vizsgálati időszakban. A vizsgálat arra is rámutatott, hogy a felülvizsgálat megindításához vezető, megváltozott körülmények ésszerűen tartósnak tekinthetők, mivel a kérelmező jelentősen átalakította gyártási folyamatát és technológiáját. Ezért a Bizottság azt javasolja, hogy a Tanács fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot, mely a Garware Polyester Ltd.-re alkalmazandó vámtételt 0%-ra módosítja; a rendeletet legkésőbb 2011. március 1-jéig kell közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |Jogalap A Tanács 1225/2009/EK rendelete (2009. november 30.) az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről, és különösen a rendelet 11. cikkének (3) bekezdése. |A szubszidiaritás elve A javaslat az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható. |Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt: |Az említett alaprendeletek meghatározzák az intézkedés formáját, és nem hagynak teret a nemzeti döntéshozatalnak. Nem szükséges annak feltüntetése, hogy az Unióra, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, a gazdasági élet szereplőire és a polgárokra háruló pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható, és e teher milyen mértékben arányos a javaslat célkitűzésével. |A jogi aktus típusának megválasztása |Javasolt aktus: tanácsi rendelet. |Más jogi aktus azért nem lenne megfelelő, mert az alaprendelet nem rendelkezik más választási lehetőségről. |Költségvetési vonzatok |A javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést érintő vonzatai. |1.  2010/0376 (NLE)JavaslatA TANÁCS RENDELETEaz Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1292/2007/EK rendelet módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre[2] (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére és 11. cikke (3), (5) és (6) bekezdésére,tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,mivel:A. ELJÁRÁS2.  Korábbi vizsgálatok és meglévő dömpingellenes intézkedések3.  A Tanács az 1676/2001/EK rendelettel[3] 2001 augusztusában végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát (PET) fólia behozatalára. Az intézkedés a külön megnevezett exportáló gyártóktól származó behozatalokra kivetett 0% és 62,6% közötti dömpingellenes értékvámból állt, az összes többi vállalattól származó behozatalokra kivetett maradványvám pedig 53,3 % volt.4.  A Tanács 2006 márciusában a 366/2006/EK rendelettel[4] módosította az 1676/2001/EK rendelettel elrendelt intézkedéseket. A kivetett dömpingellenes vám mértéke 0% és 18 % között volt, figyelembe véve a végleges kiegyenlítő vámok hatályvesztési felülvizsgálatának megállapításait (367/2006/EK tanácsi rendelet[5]).5.  Egy indiai PET-fólia gyártó, a Garware Polyester Limited támogatásának időközi felülvizsgálatát követően a Tanács 2006 augusztusában az 1288/2006/EK rendelettel[6] módosította az említett vállalatra az 1676/2001/EK rendelettel kivetett, a fenti (1) bekezdésben hivatkozott végleges dömpingellenes vámot.6.  Egy új exportáló gyártó kérelmét követően a Tanács 2006 szeptemberében az 1424/2006/EK rendelettel[7] módosította az 1676/2001/EK rendeletet az egyik indiai exportőr tekintetében. A módosított rendelet 15,5 %-os dömpingkülönbözetet és 3,5 %-os dömpingellenes vámtételt határozott meg az érintett vállalatra vonatkozóan, figyelembe véve a vállalat exporttámogatási különbözetét, melyről a fent említett 367/2006/EK rendelet elfogadását eredményező szubvencióellenes vizsgálat során bizonyosodtak meg. Mivel a vállalatra nem vonatkozott egyéni kiegyenlítő vám, az összes többi vállalatra megállapított vámot alkalmazták esetében.7.  2007 novemberében a Tanács az 1292/2007/EK rendelettel[8] végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Indiából származó PET-fólia behozatalára az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően. Ugyanez a rendelet megszüntette az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot, mely a dömpingnek az egyik indiai exportáló gyártó tekintetében történő kivizsgálására korlátozódott.8.  Öt indiai PET-fólia gyártó támogatásának a Bizottság saját kezdeményezésére indított részleges időközi felülvizsgálatát követően 2009 januárjában a Tanács a 15/2009/EK rendelettel[9] módosította az e vállalatokra az 1292/2007/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámokat és a 367/2006/EK rendelettel kivetett végleges kiegyenlítő vámokat.9.  Az 1292/2007/EK rendelet ezenkívül fenntartotta az intézkedések – néhány vállalat kivételével – Brazíliára és Izraelre való kiterjesztését is. E tekintetben az 1292/2007/EK rendeletet legutóbb a 806/2010/EU rendelet[10] módosította.10.  Ezen időközi felülvizsgálat kérelmezőjére, a Garware Polyester Limited-re jelenleg 14,7 %-os végleges dömpingellenes vám vonatkozik.11.  Meglévő kiegyenlítő intézkedések12.  Megjegyzendő továbbá, hogy a Garware Polyester Limited-re 5,4 %-os kiegyenlítő vám érvényes a (6) preambulumbekezdésben említett 15/2009/EK rendelet alapján.13.  Részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem14.  2009 augusztusában a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem érkezett. A dömping kivizsgálására korlátozott kérelmet egy indiai exportáló gyártó, a Garware Polyester Limited (a továbbiakban: Garware, vagy kérelmező) nyújtotta be. Kérelmében a kérelmező azt állította, hogy az intézkedések elrendeléséhez vezető körülmények megváltoztak, és ezek a változások tartósnak bizonyulnak. A kérelmező prima facie bizonyítékot szolgáltatott arról, hogy a dömping ellensúlyozásához a továbbiakban nincs szükség a jelenlegi mértékű intézkedés fenntartására.15.  A felülvizsgálat megindítása16.  Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában 2009. december 1-jén közzétett értesítéssel[11] (a továbbiakban: a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés) bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, mely a dömpingnek a kérelmező tekintetében történő kivizsgálására korlátozódik.17.  A részleges időközi felülvizsgálat – a felülvizsgálat megállapításaitól függően – annak felmérésére is kiterjedt, hogy szükség van-e az érintett országbeli, az 1292/2007/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében külön nem említett exportáló gyártóktól származó érintett termék behozatalaira jelenleg alkalmazandó vám – vagyis az „összes többi” indiai vállalatra vonatkozó dömpingellenes vám – módosítására.18.  Vizsgálat19.  A dömping szintjére vonatkozó vizsgálat a 2008. október 1. és 2009. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki.20.  A Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőt, az exportáló ország hatóságait és az uniós gazdasági ágazatot az időközi részleges felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt álláspontjuk írásbeli ismertetésére és meghallgatáson való részvételre.21.  A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek, és az erre a célra megállapított határidőn belül meg is kapta a választ.22.  A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, melyet a dömping megállapítása szempontjából szükségesnek tartott. A kérelmező telephelyén ellenőrző látogatásra került sor.B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK23.  Érintett termék24.  Az e felülvizsgálatban érintett termék megegyezik a hatályban levő intézkedéseket elrendelő rendeletben (a legutóbb módosított 1292/2007/EK rendeletben) meghatározott termékkel, vagyis az Indiából származó, jelenleg az ex 3920 62 19 és ex 3920 62 90 KN-kód alá tartozó polietilén-tereftalát (PET) fóliával.25.  Hasonló termék26.  Az előző vizsgálatokhoz hasonlóan ez a vizsgálat is azt mutatta, hogy az Indiában gyártott és az Unióba exportált PET-fólia, az Indiában gyártott és az indiai piacon értékesített PET-fólia, valamint az uniós gyártók által az EU-ban gyártott és értékesített PET-fólia azonos alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkezik, és alapvető felhasználásuk is megegyezik.27.  Ezért e termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.C. DÖMPINGa) Rendes érték28.  Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először megvizsgálta, hogy a hasonló terméknek a kérelmező által független vevőknek történt belföldi értékesítései reprezentatívak voltak-e, vagyis az ilyen értékesítések összvolumene az Unióba irányuló, megfelelő exportértékesítések összvolumenének legalább 5 százalékát tette-e ki.29.  A Bizottság ezt követően meghatározta a vállalat által a belföldi piacon értékesített hasonló termék azon típusait, melyek az Unióba irányuló exportra értékesített típusokkal megegyeztek vagy közvetlenül összehasonlíthatók voltak.30.  Azt is megvizsgálták, hogy a kérelmező belföldi értékesítései minden egyes terméktípus esetében reprezentatívak voltak-e, vagyis a belföldi értékesítés minden terméktípusnál elérte-e ugyanazon terméktípus Unióba irányuló értékesítése mennyiségének legalább 5 %-át. A reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusokat illetően a Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az értékesítésekre az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően rendes kereskedelmi forgalomban került-e sor.31.  Annak vizsgálata során, hogy a belföldön reprezentatív mennyiségekben értékesített minden egyes terméktípus belföldi értékesítései rendes kereskedelmi forgalomban történtnek tekinthetők-e, a Bizottság megállapította a szóban forgó típus független vevőknek történt nyereséges értékesítésének arányát. Minden olyan esetben, amikor az adott terméktípus belföldi értékesítése elegendő mennyiségben és rendes kereskedelmi forgalomban történt, a rendes érték a felülvizsgálati időszakban az adott típus összes belföldi értékesítésének súlyozott átlagaként kiszámított tényleges belföldi áron alapult.32.  A többi terméktípus esetében, melyeknél a belföldi értékesítések nem voltak reprezentatívak, vagy nem a rendes kereskedelmi forgalomban történtek, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően számították ki. A rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése első mondatának megfelelően a Bizottság – a rendes kereskedelmi forgalomban a hasonló terméknek a vizsgált exportáló gyártó általi gyártásához és értékesítéséhez kapcsolódó tényleges adatokra támaszkodva – a következőképpen számította ki: az exportált típusok – szükség esetén kiigazított – előállítási költségeihez hozzáadta az értékesítési, általános és adminisztratív költségek egy ésszerű százalékát és egy ésszerű haszonkulcsot.b) Exportár33.  Mivel az együttműködő indiai exportáló gyártó Unióba irányuló összes exportértékesítése közvetlenül független vevők számára történt, az exportárat az érintett termékért ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően.c) Összehasonlítás34.  A súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár közötti összehasonlítás gyártelepi alapon és azonos kereskedelmi szinten történt. A rendes érték és az exportár közötti tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát bizonyítottan befolyásoló tényezők közötti különbségeket is. Ebből a célból – adott és indokolt esetben – megfelelő kiigazítások formájában figyelembe vették a kérelmező által kifizetett szállítási, biztosítási, kezelési, berakodási és kapcsolódó költségek, jutalékok, pénzügyi költségek és csomagolási költségek közötti különbségeket.d) Dömpingkülönbözet35.  Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően típusonként összehasonlították a súlyozott átlaggal számított rendes értéket az érintett termék megfelelő típusának súlyozott átlaggal számított exportárával. Az összehasonlítás nem mutatta ki a dömping meglétét.D. A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE36.  Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően megvizsgálták azt is, hogy a megváltozott körülmények ésszerűen tartósnak tekinthetők-e.37.  Ebben a tekintetben a vizsgálat azt mutatta, hogy az előző vizsgálatot – vagyis az (5) preambulumbekezdésben említett hatályvesztési felülvizsgálatot – követően a Garware jelentősen átalakította gyártási folyamatát és technológiáját. A vállalat átállt a dimetil-tereftalát (DMT) helyett a tisztított tereftálsav (PTA) mint fő nyersanyag használatára. A hatályvesztési felülvizsgálat vizsgálati időszakában a Garware volt az egyetlen olyan indiai exportáló gyártó, mely még mindig a DMT-n alapuló régi technológiát alkalmazta. E technológiaváltás és egy új chipgyártó létesítménybe való beruházás azt eredményezték, hogy a jelenlegi felülvizsgálat és az előző hatályvesztési felülvizsgálat közötti időszakban jelentősen csökkentek az előállítási költségek. E költségcsökkenés közvetlen hatással volt a dömpingkülönbözetre. A körülmények megváltozása ezért tartós jellegűnek tekinthető.38.  Megjegyzendő továbbá, hogy a kérelmezőnek a felülvizsgálati időszakban harmadik országokba irányuló exportértékesítéseire kiszámított indikatív dömpingkülönbözet negatív volt. A mennyiséget illetően ezek az értékesítések többszörösei voltak az Unióba irányuló exportértékesítések mennyiségeinek.39.  A Bizottság ezért úgy vélte, hogy az ezen időközi felülvizsgálat megindításához vezető körülmények valószínűleg nem fognak olyan mértékben megváltozni a közeljövőben, hogy az befolyásolná az időközi felülvizsgálat megállapításait. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a megváltozott körülmények tartósak, és többé nem indokolt az intézkedés jelenlegi szinten való alkalmazása.E. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK40.  A felülvizsgálat eredményei alapján helyénvaló a Garware-től származó érintett termék behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vám 0 %-ra történő módosítása.41.  Az alaprendelet 14. cikke (1) bekezdésének és az 597/2009/EK rendelet[12] 24. cikke (1) bekezdése második albekezdésének értelmében semmiféle termék esetében nem alkalmazhatók egyidejűleg dömpingellenes és kiegyenlítő vámok a dömping vagy az exporttámogatások miatt kialakult egy és ugyanazon helyzet kezeléséhez. A (8) preambulumbekezdésben említettek szerint a kérelmezőre kiegyenlítő vám vonatkozik. Mivel a kérelmezőre az érintett termék vonatkozásában megállapított dömpingellenes vám 0 %, jelen esetben nem áll fenn ez a helyzet.42.  A Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a lényeges tényekről és szempontokról, melyek alapján a kérelmezőre vonatkozó vám módosítását szándékozik javasolni, és a felek lehetőséget kaptak észrevételek benyújtására. Az érdekelt felektől nem érkeztek észrevételek,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz 1292/2007/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében található táblázatban a Garware Polyester Limitedre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India | 0,0 | A028 |"2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 343., 2009.12.22., 51. o.[2] HL L 343., 2009.12.22., 51. o.[3] HL L 227., 2001.8.23., 1. o.[4] HL L 68., 2006.3.8., 6. o.[5] HL L 68., 2006.3.8., 15. o.[6] HL L 236., 2006.8.31., 1. o.[7] HL L 270., 2006.9.29., 1. o.[8] HL L 288., 2007.11.6., 1. o.[9] HL L 6., 2009.1.10., 1. o.[10] HL L 242., 2010.9.15., 6. o.[11] HL C 291., 2009.12.1., 28. o.[12] HL L 188., 2009.7.18., 93. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0004

Javaslat a Tanács rendelete a selyemhernyó-tenyésztés ösztönzésére szolgáló különleges intézkedések megállapításáról (kodifikált szöveg)  /* COM/2006/0004 végleges - CNS 2006/0003 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 16.01.2006COM(2006) 4 végleges2006/0003 (CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa selyemhernyó-tenyésztés ösztönzésére szolgáló különleges intézkedések megállapításáról (kodifikált szöveg)(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁS1. A Bizottság a népek Európájának fényében nagy súlyt helyez a közösségi joganyag egyszerűsítésére és átláthatóbbá tételére, annak érdekében, hogy az a polgárok számára világosabb és egyszerűbben hozzáférhető legyen, így további lehetőségeket biztosítva a számára az őt megillető jogok gyakorlására.Ez a cél nem érhető el mindaddig, amíg számos, részben jelentősen módosított jogi aktus nem található meg egységes szerkezetben, így részben az eredeti szövegből, részben a későbbi, módosító szövegekből kell összeilleszteni. A jelenlegi szabályok azonosításához tekintélyes kutatómunka, a különböző változatok összevetése szükséges.E célból, valamint hogy a közösségi joganyag világos és áttekinthető legyen, szükséges a többször módosított jogi aktusok kodifikációja.2. A Bizottság 1987. április 1-jén ezért úgy határozott[1], hogy előírja valamennyi jogi aktus kodifikációját legkésőbb a tizedik módosítást követően, hangsúlyozva, hogy ez minimális követelményként értendő és helyesebb, ha az egyes egységek az illetékességükbe tartozó szövegek kodifikációját még ennél is korábban elvégzik annak érdekében, hogy a közösségi jogi aktusok világosak és könnyen érthetők legyenek.3. Az Európai Tanács edinburgh-i, 1992. decemberi határozatai is alátámasztották a fentieket[2], amennyiben rámutattak a kodifikáció fontosságára, amely révén biztosan tudható, hogy egy adott helyzetre, adott időben milyen jogi aktus alkalmazandó.A kodifikációt a szokásos közösségi jogalkotási folyamatával összhangban kell végrehajtani.Mivel a kodifikált jogszabályokon nem hajtható végre érdemi módosítás, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 1994. december 20-án intézményközi megállapodást kötöttek arról, hogy a kodifikációhoz szükséges szabályok elfogadását gyorsított eljárás alkalmazásával segítik elő.4. Ezen javaslat célja az 1972. április 24.-i, a selyemhernyó-tenyésztés ösztönzésére szolgáló különleges intézkedések megállapításáról[3] szóló, 845/72/EGK tanácsi rendeletének kodifikációja . Az új rendelet a benne foglalt jogi aktusok helyébe lép[4]; ez a javaslat teljes egészükben megőrzi a kodifikált jogi aktusok tartalmát s ennek megfelelően azokat csak egységbe foglalja a kodifikációhoz szükséges formai jellegű módosításokkal.5. A kodifikációs javaslat a 845/72/EGK rendelet és a módosító aktusok előzetes, valamennyi hivatalos nyelven készült, konszolidált változatán alapul, amelyet az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala készített el egy adatfeldolgozó rendszer segítségével. Ahol a cikkek új számozást kaptak, a régi és az új számozás közötti korrelációt a kodifikált rendelet II. mellékletében található megfelelési táblázat tartalmazza.ê 845/72 (kiigazított szöveg)2006/0003 (CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa selyemhernyó-tenyésztés ösztönzésére szolgáló különleges intézkedések megállapításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak Ö 37. Õ cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére[5],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[6],mivel:ê1.  Az 1972. április 24.-i, a a selyemhernyó-tenyésztés ösztönzésére szolgáló különleges intézkedések megállapításáról[7] 845/72/EGK tanácsi rendeletet több alkalommal[8] jelentősen módosították. Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt az rendeletet kodifikálni kell.ê 845/72 1. Preamb. (kiigazított szöveg)2.  Az egyes, a Szerződés II. mellékletében felsorolt termékek piacának közös szervezéséről[9] szóló, 1968. június 28-i [827/68/EGK tanácsi rendelet] megállapítja a selyemhernyó- és selyemhernyópete-kereskedelmet szabályozó intézkedéseket, anélkül azonban, hogy a Közösségen belüli támogatási intézkedéseket írna elő. A selyemhernyó-tenyésztés a Közösség egyes régióinak gazdasága számára bizonyos jelentőséggel bír. E tevékenység ezekben a régiókban kiegészítő bevételi forrást jelent a mezőgazdasági termelők számára. Intézkedéseket kell hozni annak biztosítására, hogy a selyemhernyó-tenyésztők ésszerű jövedelemhez jussanak.ê 845/72 2. Preamb.3.  Ebből a célból rendelkezni kell olyan intézkedésekről, amelyek megkönnyítik a kínálat piaci igényekhez történő igazítását, valamint a selyemhernyó-tenyésztés tekintetében az összes nemzeti selyemhernyó-támogatás helyébe lépő támogatást kell nyújtani. Figyelembe véve a selyemhernyó-tenyésztés jellegzetességeit, a támogatást a felhasznált, selyemhernyó-petéket tartalmazó dobozok után fizetendő átalányösszegben kell meghatározni.ê 845/72 3. Preamb.4.  Az e rendeletből származó kötelezettségek kapcsán a tagállamok számára felmerült költségeket a közös agrárpolitika finanszírozására vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően a Közösségnek kell finanszíroznia.ê5.  Az ezen határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket az 1999. június 28-i, a Bizottságra ruházott végrehajtási jogok gyakorlásának eljárásairól szóló 1999/468/EK tanácsi határozattal[10] összhangban kell meghozni,ê 845/72ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:ê 1668/2000 1.cikk,1.pont (kiigazított szöveg)1. cikk(1) A Közösségben tenyésztett, a Kombinált Nómenklatúra Ö 0106 90 00 Õ alszáma alá tartozó selyemhernyók után, valamint a Ö 0511 99 90 Õ alszáma alá tartozó selyemhernyópeték után támogatást kell nyújtani.(2) A támogatást a selyemhernyó-tenyésztők számára minden egyes felhasznált petedoboz után kell nyújtani, azzal a feltétellel, hogy a dobozok egy meghatározandó minimális mennyiségű petét tartalmaznak, és a hernyók tenyésztése sikeres.(3) A támogatás összege a felhasznált selyemhernyópetét tartalmazó dobozonként 133,26 euró.ê 1668/2000 1. cikk, 2. pont (kiigazított szöveg)2. cikkE rendelet alkalmazása céljából a 4. cikk (2) Ö bekezdésében említettetekkel Õ összhangban részletes szabályokat kell elfogadni.A részletes szabályok kiterjednek különösen az 1. cikk (2) bekezdésében említett minimummennyiségre, a tagállamok által a Bizottságnak továbbítandó adatokra, valamint olyan ellenőrző intézkedésekre, amelyek a Közösség pénzügyi érdekeit védik a csalások és más szabálytalanságok elleni.ê 845/723. cikkA selyemhernyó-tenyészév a naptári év április 1-jén kezdődik és a következő naptári év március 31-én ér véget.ê 1668/2000 1. cikk, 3. pont (kiigazított szöveg)4. cikk(1) A Bizottságot Ö 1673/2000 Õ /EK tanácsi rendelet Ö [11] Õ Ö 10. Õ cikke által létrehozott Ö Termésrost-piaci Õ Irányítóbizottság segíti, a továbbiakban: a bizottság.(2) Amennyiben e bekezdésre hivatkoznak, az 1999/468/EK határozat 4. és 7 cikkét kell alkalmazni.Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében említett határidőt egy hónapban kell meghatározni.(3) A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.ê 845/725. cikkA közös agrárpolitika finanszírozását szabályozó rendelkezéseket alkalmazni kell az 1. cikkben említett termékekre.ê6. cikkA 845/72/EGK rendelet hatályát veszti.A hatályon kívül helyezett rendeletre történő utalásokat úgy kell tekinteni, mintha erre az rendeletre vonatkoznának és a II. mellékletben foglalt megfelelési táblázattal összhangban kell alkalmazni.ê 845/72 (kiigazított szöveg)7. cikkEz a rendelet az Európai Ö Unió Õ Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő Ö huszadik Õ napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökéI. MELLÉKLETA hatályon kívül helyezett rendelet és annak módosításaiA Tanács 845/72/EGK rendelete | (HL L 100., 1972.4.27., 1. o) |A Bizottság 4005/87/EGK rendelete | (HL L 377., 1987.12.31., 48. o) |A Tanács 2059/92/EGK rendelete | (HL L 215., 1992.7.30., 19. o) |A Tanács 1668/2000/EK rendelete | (HL L 193., 2000.7.29., 6. o) |___________________II. MELLÉKLETMEGFELELÉSI TÁBLÁZAT845/72/EGK rendelet | Ez a rendelet |1. cikk | 1. cikk |2. cikk | 2. cikk |3. cikk | 3. cikk |4. cikk | 4. cikk |5. cikk | 5. cikk |_____ | 6. cikk |6. cikk | 7. cikk |_____ | I. Melléklet |_____ | II. Melléklet |_____________[1] COM(87) 868 PV.[2] Lásd a következtetések A részének 3. mellékletét.[3] A Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett közleménye - A közösségi joganyag kodifikációja, COM(2001) 645 végleges.[4] Lásd ezen javaslat I. mellékletét.[5] HL C […], […], […] o.[6] HL C […], […], […] o.[7] HL L 100., 1972.4.27., 1. o. Legutóbb az 1668/2000/EK (HL L 193., 2000.7.29., 6. o.) rendelettel módosított rendelet.[8] Lásd az I. mellékletét.[9] HL L 151., 1968.6.30., 16. o. Ö Legutóbb a 865/2004/EK (HL L 161., 2004.4.30., 97. o.) rendelettel módosított rendelet. Õ[10] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.[11] Ö HL L 193., 2000.7.29., 16. o. Õ