               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.4.19.
            COM(2018) 204 final
            2018/0099(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról(12 02 01. jogcímcsoport – A pénzügyi szolgáltatások egységes piacának megvalósítása és fejlesztése)
            (EGT-vonatkozású szöveg)

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               A belső piac működéséhez szükséges jogbiztonság és homogenitás biztosítása érdekében az EGT Vegyes Bizottságnak az összes vonatkozó uniós jogszabály elfogadását követően azokat a lehető leghamarabb bele kell foglalnia az EGT-megállapodásba, valamint lehetővé kell tennie az EGT-tag EFTA-államok számára, hogy részt vegyenek az EGT-vonatkozású uniós fellépésekben vagy programokban.

               Az EGT Vegyes Bizottság (javasolt tanácsi határozathoz csatolt) határozattervezete arra irányul, hogy módosítsa az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvét annak érdekében, hogy az EGT-tag EFTA-államok (Norvégia, Izland és Liechtenstein) részt vehessenek az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének 12 02 01. jogcímcsoportjához (A pénzügyi szolgáltatások egységes piacának megvalósítása és fejlesztése) kapcsolódó uniós fellépésekben.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               A Vegyes Bizottság csatolt határozattervezete teljes mértékben összhangban áll az EGT-megállapodás azon céljával, hogy előmozdítsa a Szerződő Felek közötti kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok egyenlő versenyfeltételek melletti folyamatos és kiegyensúlyozott erősödését és az azonos szabályok betartását, egy homogén Európai Gazdasági Térség létrehozása érdekében.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

               A Vegyes Bizottság határozata összhangban áll más uniós szakpolitikákkal is, mindenekelőtt az uniós belső piac homogenitásának védelmére irányulóan.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               A tanácsi javaslat anyagi jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével.

               A javaslat eljárási jogalapja az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló 2894/94/EK tanácsi rendelet
                  1
                1. cikkének (3) bekezdése, amely úgy rendelkezik, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján kialakítja az ilyen határozatokról az Unió által képviselendő álláspontját.

               A Bizottság az Európai Külügyi Szolgálattal együttműködve benyújtja az EGT Vegyes Bizottság határozattervezetét a Tanácsnak az Unió álláspontjaként történő elfogadásra. A Bizottság reméli, hogy az álláspontot mihamarabb elő tudja terjeszteni az EGT Vegyes Bizottságban.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               A javaslat megfelel a szubszidiaritás elvének a következők miatt.

               E javaslat célját, nevezetesen a belső piac homogenitásának biztosítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért e cél a hatások miatt uniós szinten jobban megvalósítható.

               •Arányosság

                  Az arányosság elvének megfelelően a javaslat nem lépi túl az e cél – a belső piac homogenitásának biztosítása – eléréséhez szükséges mértéket.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Az EGT-megállapodás 98. cikkének megfelelően a választott jogi aktus az EGT Vegyes Bizottság határozata. Az EGT Vegyes Bizottság biztosítja az EGT-megállapodás hatékony végrehajtását és érvényesülését. Ennek érdekében határozatokat kell hoznia az EGT-megállapodásban meghatározott esetekben.

               3.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Az EGT-tag EFTA-államok pénzügyi hozzájárulást nyújtanak az Unió költségvetésének 12 02 01. jogcímcsoportjához (A pénzügyi szolgáltatások egységes piacának megvalósítása és fejlesztése). A pontos összeget e tanácsi határozattervezet elfogadását követően az EGT-megállapodás rendelkezéseivel összhangban határozzák meg.

               4.EGYÉB ELEMEK

               Az uniós költségvetési politikával összhangban valamely uniós tevékenységben való részvétel csak akkor valósulhat meg, ha a megfelelő pénzügyi hozzájárulást befizették. Az EGT-megállapodás 32. jegyzőkönyvének megfelelően azonban az EGT-tag EFTA-államok éves pénzügyi hozzájárulása minden évben augusztus 31-ig érkezik be, az Európai Bizottság által indítványozott hozzájárulások befizetésére irányuló uniós kérésnek augusztus 15-ig az EGT-tag EFTA-államokhoz történő benyújtását követően.

               A január és augusztus közötti időszak áthidalása érdekében ezért a Vegyes Bizottság határozattervezetét januártól visszamenőleg kell alkalmazni. Ily módon az együttműködés folytonossága – az EGT-megállapodásban foglaltaknak megfelelően – a teljes naptári évben biztosított.

               A visszaható hatály nincs hatással az érintett személyek jogaira és kötelezettségeire, valamint tiszteletben tartja a jogos elvárások elvét.

               2018/0099 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról

                  (12 02 01. jogcímcsoport – A pénzügyi szolgáltatások egységes piacának megvalósítása és fejlesztése)

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre
                  2
                és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás
                  3
                (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén hatályba lépett.

               (2)Az EGT-megállapodás 98. cikke alapján az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvének módosításáról.

               (3)Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyve egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésre vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz.

               (4)Helyénvaló folytatni az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti együttműködést az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott azon uniós fellépések tekintetében, amelyek a pénzügyi szolgáltatásokhoz kapcsolódnak.

               (5)Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért módosítani kell annak érdekében, hogy 2018. január 1-je után folytatni lehessen a kiterjesztett együttműködést.

               (6)Az EGT Vegyes Bizottságban az Unió által képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének javasolt módosításával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont az EGT Vegyes Bizottság határozatának az e határozathoz csatolt tervezetén alapul.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

                     (2)

                        HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

                     (3)

                        HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel,2018.4.19.
            COM(2018) 204 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról(12 02 01. jogcímcsoport – A pénzügyi szolgáltatások egységes piacának megvalósítása és fejlesztése)

               MELLÉKLET
               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG …/2018 HATÁROZATA
                  (XXX)
                  az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításáról

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 86. és 98. cikkére,

               mivel:

               (1)Helyénvaló folytatni az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti együttműködést az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott azon uniós fellépések tekintetében, amelyek a pénzügyi szolgáltatások egységes piacának megvalósításához és fejlesztéséhez kapcsolódnak.

               (2)Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért módosítani kell annak érdekében, hogy e kiterjesztett együttműködés 2018. január 1-jei kezdettel lehetővé váljon,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyve 7. cikkének (11) bekezdésében az „és 2017-es” szövegrész helyébe a „2017-es és 2018-as” szövegrész lép.

               2. cikk

               Ez a határozat az azt követő napon lép hatályba, amikor az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt utolsó bejelentést megtették*.

                  1Ezt a határozatot 2018. január 1-jétől kell alkalmazni.

               3. cikk

               Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     az EGT Vegyes Bizottság részéről

                     az elnök

                     az EGT Vegyes Bizottság
                     titkárai

                     (1)
                  *
                        [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.4.19.
            COM(2018) 205 final
            2018/0100(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról(Az Unió védelmi kutatásra irányuló előkészítő intézkedése)
            (EGT-vonatkozású szöveg)

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               Az EGT Vegyes Bizottság (javasolt tanácsi határozathoz csatolt) határozattervezete az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét kívánja módosítani azzal a céllal, hogy az EGT-tag EFTA-államok (Norvégia) továbbra is részt vehessenek az Unió védelmi kutatásra irányuló előkészítő intézkedésében (a továbbiakban: előkészítő intézkedés) a 2018-as pénzügyi évben.

               Mivel Liechtenstein és Izland nem fejezte ki érdeklődését az említett előkészítő intézkedésben való részvétel iránt, az EGT Vegyes Bizottság határozattervezete csak Norvégiára vonatkozik.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               Az EGT-megállapodás 78. cikke előírja, hogy a Szerződő Felek megteszik a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy erősítsék és szélesítsék az együttműködést a kutatás és a technológiai fejlesztés területén végzett uniós tevékenységek keretében. A Bizottság – mely jelenleg kizárólag polgári jellegű vagy „kettős célú” K+F-tevékenységeket finanszíroz a Horizont 2020 programján keresztül – úgy véli, hogy az előkészítő intézkedés fontos eszköz a védelemmel kapcsolatos, uniós költségvetésből finanszírozott kutatás hozzáadott értékének teszteléséhez.

               Norvégia 2017-ben már részt vett az előkészítő intézkedésben. Ezenfelül Norvégia együttműködési megállapodást kötött az Európai Védelmi Ügynökséggel, és a kapcsolódó, honvédelmi és biztonsági célú közbeszerzésről szóló 2009/81/EK irányelvet már 2014-ben belefoglalták az EGT-megállapodásba.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

               Az innovatív technológiák, termékek és szolgáltatások területén folytatott, együttműködésen alapuló védelmi célú kutatás kulcsfontosságú a védelmi ágazat hosszú távú versenyképességének, és végső soron Európa stratégiai autonómiájának biztosítása szempontjából. A Norvégiával való együttműködés ezért pozitívan járul hozzá az EU erre a területre irányuló erőfeszítéseihez.

               A Bizottság elismeri, hogy az előkészítő intézkedés részét képezi a belső piaccal, az iparral és a kutatással kapcsolatos szakpolitikáinak. Az ezen a területen folytatott együttműködés további mélyítése ezért összhangban van az EGT-megállapodás célkitűzéseivel.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               A jogalap az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  1
                54. cikke (2) bekezdésének b) pontja, 84. cikkének (2) bekezdése és 124. cikke, összefüggésben az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló 2894/94/EK tanácsi rendelet
                  2
                1. cikkének (3) bekezdésével, mely úgy rendelkezik, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján kialakítja az ilyen határozatokról az Unió által képviselendő álláspontot.

               A Bizottság az Európai Külügyi Szolgálattal (a továbbiakban: EKSZ) együttműködve benyújtja az EGT Vegyes Bizottság határozattervezetét a Tanácsnak az Unió álláspontjaként történő elfogadásra. A Bizottság reményei szerint mihamarabb elő tudja terjeszteni a határozattervezetet az EGT Vegyes Bizottságban.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               A javaslat megfelel a szubszidiaritás elvének a következők miatt.

               E javaslat célját, nevezetesen az EGT-tag EFTA-államok védelmi célú kutatás terén való együttműködésének megteremtését az uniós költségvetésből finanszírozott előkészítő intézkedésben való részvételük révén a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az intézkedés a hatása miatt uniós szinten jobban megvalósítható.

               •Arányosság

                  Az arányosság elvével összhangban a javaslat nem haladja meg a kitűzött cél – az együttműködés erősítése és szélesítése a kutatás és a technológiai fejlesztés területén végzett uniós tevékenységek keretében – eléréséhez szükséges mértéket.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

               Az EGT-megállapodás 98. cikkének megfelelően a választott jogi aktus az EGT Vegyes Bizottság határozata. Az EGT Vegyes Bizottság biztosítja az EGT-megállapodás hatékony végrehajtását és érvényesülését. Ennek érdekében határozatokat kell hoznia az EGT-megállapodásban meghatározott esetekben.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               Tárgytalan.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Norvégia pénzügyileg hozzájárul az „Előkészítő intézkedés – Védelmi kutatás” megnevezésű 02 04 77 03. költségvetési jogcímhez. A pontos összeget a tanácsi határozat elfogadását követően határozzák meg.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

               Az uniós költségvetési politikával összhangban valamely uniós tevékenységben való részvétel csak akkor valósulhat meg, ha a megfelelő pénzügyi hozzájárulást befizették. A befizetésre ezen tanácsihatározat-tervezet elfogadását követően kerülhet sor, miután az Európai Bizottság által kiadott uniós fizetési felhívást benyújtották az EGT-tag EFTA-államoknak.

               A 2018. január és a vonatkozó befizetés közötti időszak áthidalása érdekében ezért a Vegyes Bizottság határozattervezetét 2018. januártól visszamenőleg kell alkalmazni.

               A visszaható hatály nincs hatással az érintett személyek jogaira és kötelezettségeire, valamint tiszteletben tartja a jogos elvárások elvét.

               2018/0100 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról

                  (Az Unió védelmi kutatásra irányuló előkészítő intézkedése)

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (9) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre
                  3
                és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,

               tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  4
                és különösen annak 54. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, 84. cikke (2) bekezdésére és 124. cikkére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás
                  5
                (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén hatályba lépett.

               (2)Az EGT-megállapodás 98. cikke alapján az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvének módosításáról.

               (3)Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyve egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésre vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz.

               (4)Az EFTA-államok továbbra is részt vesznek az Európai Unió 2018-as költségvetési évre vonatkozó általános költségvetése 02 04 77 03. (Előkészítő intézkedés – Védelmi kutatás) költségvetési jogcímével kapcsolatos uniós tevékenységekben.

               (5)Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért módosítani kell annak érdekében, hogy folytatni lehessen a kiterjesztett együttműködést 2018. január 1-je után.

               (6)Az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének javasolt módosításával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont az EGT Vegyes Bizottság határozatának az e határozathoz csatolt tervezetén alapul.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

                     (2)

                        HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

                     (3)

                        HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

                     (4)

                        HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

                     (5)

                        HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel,2018.4.19.
            COM(2018) 205 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról(Az Unió védelmi kutatásra irányuló előkészítő intézkedése)

               MELLÉKLET

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG

               […] HATÁROZATA

               ([…])

               az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításáról

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 86. és 98. cikkére,

               mivel:

               (1)Az EGT-megállapodás Szerződő Feleinek együttműködését a 208/2017 EGT vegyes bizottsági határozattal kiterjesztették, hogy az magában foglalja az EFTA-államok részvételét az Unió védelmi kutatásra irányuló, az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott előkészítő intézkedésében.

               (2)Az EFTA-államok továbbra is részt vesznek az Európai Unió 2018-as költségvetési évre vonatkozó általános költségvetése 02 04 77 03. (Előkészítő intézkedés – Védelmi kutatás) költségvetési jogcímével kapcsolatos uniós tevékenységekben.

               (3)Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért módosítani kell annak érdekében, hogy folytatni lehessen a kiterjesztett együttműködést 2018. január 1-je után,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyve 1. cikkének (13) a) bekezdésében a „2017-es költségvetési évre” szövegrész helyébe a „ , 2017-es és 2018-as költségvetési évre” szövegrész lép.

               2. cikk

               Ez a határozat az azt követő napon lép hatályba, amikor az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt utolsó bejelentést megtették*.

                  1Ezt a határozatot 2018. január 1-jétől kell alkalmazni.

               3. cikk

               Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

               Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

                  az EGT Vegyes Bizottság részéről

                  az elnök

                  […]

                  az EGT Vegyes Bizottság

                  titkárai

                  […]

                     (1)
                  *
                        [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.5.16.
            COM(2018) 290 final
            2018/0151(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az autóbusszal végzett nemzetközi nem menetrend szerinti személyszállításról szóló megállapodásnak (Interbus Megállapodás) a csatlakozási lehetőség Marokkói Királyságra való kiterjesztése általi módosításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő aláírásáról
            (EGT-vonatkozású szöveg)

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  Az autóbusszal végzett nemzetközi nem menetrend szerinti személyszállításról szóló Interbus Megállapodás
                     1
                   2003. január 1-jén lépett hatályba. A megállapodást később a megállapodás 23. cikkével létrehozott vegyes Bizottság 1/2011 sz. határozatával
                     2
                   naprakésszé tették.

                  Az Interbus Megállapodás földrajzi hatálya azon tagországokra korlátozódik, amelyek résztvevői a közlekedési miniszterek európai konferenciájának (ECMT). Az Európai Unión kívül jelenleg az Albán Köztársaság, Bosznia-Hercegovina, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Moldovai Köztársaság, Montenegró, a Török Köztársaság és Ukrajna is szerződő felei a megállapodásnak. Más ECMT-tagok is csatlakozhatnak a megállapodáshoz.

                  2014. december 5-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen az Interbus Megállapodás módosításáról a megállapodás földrajzi hatályának a Marokkói Királyságra való kiterjesztése céljából.

                  A Tanács által kijelölt különbizottsággal egyeztetve három tárgyalási fordulóra került sor a szerződő felekkel. A tagállamokat mindhárom alkalommal felkérték, hogy szakértőként vegyenek részt az üléseken.

               A 2017. november 10-i ülésen a jelen lévő szerződő felek megállapodtak a végleges szövegezésben. Megállapodtak továbbá az aláírásra vonatkozó határidőről. A kelet- és délkelet-európai szerződő felek közül három volt jelen (a Moldovai Köztársaság, Montenegró és Ukrajna). Ezenkívül két szerződő fél (Albánia és Törökország) már korábban írásban pozitívan nyilatkozott a szövegezéssel kapcsolatban.

               Az Interbus Megállapodáshoz az EMCT-ben teljes jogú tagsággal rendelkező országok csatlakozhatnak. A Marokkói Királyság teljes jogú tagsággal nem, azonban 2006 óta megfigyelői státusszal rendelkezik az ECMT-ben.

               A megállapodásnak egyértelmű jogalapot kell biztosítania a Marokkói Királyság csatlakozásához. A rendelkezésre álló dokumentumok alapján a Bizottság nem feltételezheti, hogy a 2006 májusában 43 ország minisztere által létrehozott ITF az ECMT helyébe lépett és annak jogutódja lett, aminek következtében lehetővé válna, hogy a megállapodás 30. cikkének (1) bekezdésével összhangban az ITF bármely tagja csatlakozzon a megállapodáshoz.

                  A csatolt jegyzőkönyvtervezet révén a Marokkói Királyság felkerül a 30. cikk (2) bekezdésében említett azon országok jegyzékére, amelyek csatlakozhatnak az Interbus Megállapodáshoz. A 30. cikk (2) bekezdésében szerepel a San Marino Köztársaság, az Andorrai Hercegség és a Monacói Hercegség.

                  A Marokkói Királyságnak az Interbus Megállapodáshoz való esetleges csatlakozása hozzá fog járulni a nemzetközi személyszállítási kapcsolatok, valamint az idegenforgalom és a kulturális kapcsolatok fejlesztéséhez azon országokon túlmenően is, amelyek jelenleg az Interbus Megállapodás részes felei, és meg fogja könnyíteni tevékenységeik szervezését.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  A tanácsi határozathoz csatolt javasolt jegyzőkönyv összhangban van az EU közúti közlekedéspolitikájával, és kiegészíti azt. Elősegíti az EU szomszédos országainak az EU személyszállítási piacához (és viszont) való hozzáférését, szabályozási keretet teremtve a határokon átnyúló idegenforgalom mindkét irányban történő szervezéséhez.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  A javaslat összhangban van az EU szomszédságpolitikájával és külkapcsolataival.

               2.JOGALAP

                  E javaslat jogalapja az EUMSZ 91. cikke, összefüggésben az EUMSZ 218. cikke (5) bekezdésével.

                  •
                        A jogi aktus típusának megválasztása

                  Az EUMSZ 218. cikkének (5) bekezdése az alkalmazandó jogi eszközként tanácsi határozatot ír elő.

               3.SZAKÉRTŐI VÉLEMÉNYEK ÖSSZEGYŰJTÉSE ÉS FELHASZNÁLÁSA – HATÁSVIZSGÁLAT / EGYSZERŰSÍTÉS

               •Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása – Hatásvizsgálat

                  E javaslat kidolgozása során a Bizottság – egyéb források mellett – a tárgyalások előkészítésében részt vevő tagállami szakértőktől kapott információkat.

                  A várt hatások pozitívak: az Interbus Megállapodás egy vagy több ország előtti megnyitása mind a jelenlegi szerződő felek, mind pedig a Marokkói Királyság számára új lehetőségeket biztosítana. Mivel segít a személyszállításra vonatkozó uniós vívmányoknak az adott országra való kiterjesztésében, kedvező hatással lesz azokra a műszaki, gazdasági és társadalmi feltételekre, amelyek között az érintett közlekedési szolgáltatásokat végzik. Az általános környezeti hatás korlátozott lenne.

               •Egyszerűsítés

                  Az autóbusszal végzett nem menetrend szerinti személyszállításra vonatkozó szabályok földrajzi hatályának az Interbus Megállapodás keretében történő kiterjesztése révén egyszerűbb lesz a harmadik országgal együttműködni az ilyen közlekedési szolgáltatások végzése során.

               Az eddigiekhez hasonlóan az üzemeltetők kisebb autóbuszflottával rendelkező kkv-k, illetve nagyobb flottával rendelkező nagyobb vállalkozások is lehetnek.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               Nincsenek.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Nyomonkövetési, értékelési és jelentéstételi szabályok

               Az Interbus Megállapodás működését a megállapodás 23. cikkével létrehozott vegyes bizottság ötévenként értékeli.

               További eljárás

               A Bizottság úgy véli, hogy el kell indítani a jegyzőkönyv aláírására és későbbi megkötésére irányuló eljárást. Következésképpen a Bizottság ezúton benyújtja a Tanácsnak az autóbusszal végzett nemzetközi nem menetrend szerinti személyszállításról szóló megállapodásnak (Interbus Megállapodás) a csatlakozási lehetőség Marokkói Királyságra való kiterjesztése általi módosításáról szóló jegyzőkönyvtervezet aláírásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatot.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

               A javasolt tanácsi határozat különleges rendelkezései:

               ·Az 1. cikk a jegyzőkönyvtervezet aláírásáról rendelkezik az Interbus Megállapodás hatályának a Marokkói Királyság esetleges csatlakozása céljából történő kiterjesztése érdekében.

               ·A 2. cikk felhatalmazza a jegyzőkönyv tárgyalóját a jegyzőkönyvtervezetnek az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(ek) kijelölésére.

               ·A 3. cikk a tanácsi határozat hatálybalépéséről szól.

               A javasolt tanácsi határozathoz mellékelt csatolmány különleges rendelkezései:

               ·Az 1. cikk az autóbusszal végzett nemzetközi nem menetrend szerinti személyszállításról szóló Interbus Megállapodás módosításáról rendelkezik, lehetővé téve a Marokkói Királyság számára a megállapodáshoz való csatlakozást.

               ·A 2–6. cikk a jegyzőkönyv hatálybalépéséhez szükséges igazgatási eljárásokkal és a nyelvhasználati szabályokra vonatkozó rendelkezésekkel foglalkozik.

               2018/0151 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az autóbusszal végzett nemzetközi nem menetrend szerinti személyszállításról szóló megállapodásnak (Interbus Megállapodás) a csatlakozási lehetőség Marokkói Királyságra való kiterjesztése általi módosításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő aláírásáról

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére, összefüggésben 218. cikkének (5) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára
                  3
               ,

               mivel:

               (1)Az autóbusszal végzett nemzetközi nem menetrend szerinti személyszállításról szóló megállapodást (Interbus Megállapodás) a 2002/917/EK tanácsi határozattal
                  4
                összhangban az Unió nevében 2002. október 3-án kötötték meg, és 2003. január 1-jén lépett hatályba
                  5
               .

               (2)2014. december 5-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen az Interbus Megállapodásnak a megállapodás földrajzi hatályának kiterjesztését célzó módosításáról a Marokkói Királyság csatlakozásának lehetővé tétele érdekében, amelyről a jelenlegi megállapodás nem rendelkezik. A Bizottság az Európai Unió nevében tárgyalásokat folytatott a megállapodást a csatlakozási lehetőség Marokkói Királyságra való kiterjesztésével módosító jegyzőkönyvről. A tárgyalások 2017. november 10-én befejeződtek.

               (3)A Marokkói Királyságnak az Interbus Megállapodáshoz való esetleges csatlakozása várhatóan hozzá fog járulni a nemzetközi személyszállítási kapcsolatok, valamint az idegenforgalom és a kulturális kapcsolatok fejlesztéséhez azon országokon túlmenően is, amelyek jelenleg az Interbus Megállapodás részes felei. A Marokkói Királyságnak, amely a közlekedési miniszterek európai konferenciájában nem teljes jogú tagsággal, hanem csupán megfigyelői státusszal rendelkezik – amely státusz önmagában nem elegendő az Interbus Megállapodáshoz való csatlakozáshoz –, lehetőséget kell biztosítani a Megállapodáshoz való csatlakozásra.

               (4)Ezért a megállapodás jegyzőkönyvtervezetét – annak későbbi időpontban történő megkötésének feltételére figyelemmel – az Európai Unió nevében alá kell írni.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az autóbusszal végzett nemzetközi menetrend szerinti személyszállításról szóló megállapodásnak (Interbus Megállapodás) a csatlakozási lehetőség Marokkói Királyságra való kiterjesztése általi módosításáról szóló jegyzőkönyv aláírását az Unió nevében a Tanács jóváhagyja, feltételezve annak megkötését.

               Az aláírandó jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.

               2. cikk

               A Tanács Főtitkársága – figyelemmel a jegyzőkönyv megkötésére – teljes mértékben felhatalmazza a jegyzőkönyv főtárgyalója által kijelölt személyt, illetve személyeket a jegyzőkönyv aláírására.

               3. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 321., 2002.11.26., 11. o.

                     (2)

                        Az autóbusszal végzett nemzetközi nem menetrend szerinti személyszállításról szóló Interbus Megállapodással létrehozott vegyes bizottság 1/2011 sz. határozata (2011. november 11.) a bizottság eljárási szabályzatának elfogadásáról, valamint a megállapodás közúti fuvarozókra vonatkozó feltételekről szóló 1. mellékletének, a megállapodás autóbuszokra vonatkozó műszaki előírásokról szóló 2. mellékletének, és a megállapodás 8. cikkében említett szociális rendelkezésekre vonatkozó előírások kiigazításáról (2012/25/EU) (HL L 8., 2012.1.12., 38. o.).

                     (3)

                        COM(2018) 290.

                     (4)

                        A Tanács 2002/917/EK határozata (2002. október 3.) az autóbusszal végzett nemzetközi különjárati személyszállításról szóló INTERBUS-megállapodás megkötéséről (HL L 321., 2002.11.26., 11. o.).

                     (5)

                        HL L 321., 2002.11.26., 44. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel,2018.5.16.
            COM(2018) 290 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az autóbusszal végzett nemzetközi nem menetrend szerinti személyszállításról szóló megállapodásnak (Interbus Megállapodás) a csatlakozási lehetőség Marokkói Királyságra való kiterjesztése általi módosításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő aláírásáról

               JEGYZŐKÖNYV

               az autóbusszal végzett nemzetközi nem menetrend szerinti személyszállításról szóló megállapodásnak (Interbus Megállapodás) a csatlakozási lehetőség Marokkói Királyságra való kiterjesztése általi módosításáról

               A SZERZŐDŐ FELEK,

               tekintettel az autóbusszal végzett nemzetközi nem menetrend szerinti személyszállításról szóló megállapodásra (Interbus Megállapodás)
                  1
                és annak 2003. január 1-jei hatálybalépésére
                  2
               ,

               tekintettel a nemzetközi személyszállítási kapcsolatok, valamint az idegenforgalom és a kulturális kapcsolatok további fejlesztésének igényére azon országokon túlmenően is, amelyek jelenleg jogosultak a csatlakozásra,

               azzal az óhajjal, hogy az Interbus Megállapodás csatlakozás céljából megnyíljék a Marokkói Királyság számára,

               mivel:

               (1)Az Interbus Megállapodáshoz kizárólag a Közlekedési Miniszterek Európai Konferenciájának (ECMT) tagjai és néhány más európai ország csatlakozhat a megállapodásban foglaltak alapján,

               (2)A Marokkói Királyság megfigyelői státusszal rendelkezik ugyan az ECMT-ben, azonban annak nem tagja, és jelenleg egyéb módon sem jogosult az Interbus Megállapodáshoz való csatlakozásra.

               (3)Annak érdekében, hogy a Marokkói Királyságnak lehetősége legyen csatlakozni az Interbus Megállapodáshoz, módosítani kell a megállapodást,

               ÚGY HATÁROZTAK, hogy ennek megfelelően módosítják az Interbus Megállapodást, és

               A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

               Az Interbus Megállapodás módosítása

               1. cikk

               Az autóbusszal végzett nemzetközi nem menetrend szerinti személyszállításról szóló megállapodás (Interbus Megállapodás) 30. cikkének (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

               „E megállapodás a San Marino Köztársaság, az Andorrai Hercegség, a Monacói Hercegség és a Marokkói Királyság számára is nyitva áll a csatlakozásra.”

               Általános és záró rendelkezések

               2. cikk

               E jegyzőkönyv [KÉRJÜK, ILLESSZÉK BE A DÁTUMOKAT: A TANÁCSI HATÁROZAT ELFOGADÁSÁNAK IDŐPONTJÁTÓL AZ AZT KÖVETŐ KILENC HÓNAP LETELTÉNEK IDŐPONTJÁIG] aláírásra nyitva áll az Interbus Megállapodás szerződő felei előtt az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságánál, amely e jegyzőkönyv letéteményese.

               3. cikk

               E jegyzőkönyvet az aláírók a saját eljárásaiknak megfelelően írják alá, hagyják jóvá vagy ratifikálják. A jóváhagyásról vagy ratifikálásról szóló okmányokat a jegyzőkönyv letéteményesénél kell letétbe helyezni, amely értesíti a többi szerződő felet.

               4. cikk

               E jegyzőkönyv azon szerződő felek számára, amelyek megerősítették vagy ratifikálták, az attól számított harmadik hónap első napján lép hatályba, amikor legalább három szerződő fél, köztük az Európai Unió, letétbe helyezték jóváhagyó vagy ratifikáló okmányukat.

               5. cikk

               E jegyzőkönyvet, amely angol, francia és német nyelven készült, és ezen szövegek mindegyike egyaránt hiteles, a letéteményesnél helyezik letétbe, amely valamennyi szerződő félnek eljuttat egy hitelesített másolatot.

               6. cikk

               A szerződő felek gondoskodnak e jegyzőkönyvnek a saját, az 5. cikkben említett hiteles nyelvektől eltérő hivatalos nyelvükre történő megfelelő fordításáról. E fordítások másolatát a letéteményesnél kell letétbe helyezni, amely minden szerződő fél részére eljuttatja az összes ilyen fordítás egy-egy másolatát.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

               FENTIEK HITELÉÜL az alulírott meghatalmazottak aláírták ezt a jegyzőkönyvet.

               Open for signature in Brussels between [ADD DATES: THE DATE OF ADOPTION OF THE COUNCIL DECISION AND A DATE 9 MONTHS THEREAFTER].

               Ouvert à la signature à Bruxelles entre le [ADD DATES: THE DATE OF ADOPTION OF THE COUNCIL DECISION ET A DATE 9 MONTHS THEREAFTER].

               Liegt zwischen dem [ADD DATES: THE DATE OF ADOPTION OF THE COUNCIL DECISION UND A DATE 9 MONTHS THEREAFTER] in Brüssel zur Unterzeichnung auf.

               For the European Union

               Pour la Union européenne

               Für die Europäische Union

               For the Republic of Albania

               Pour la République d'Albanie

               Für die Republik Albanien

               For Bosnia and Herzegovina

               Pour Bosnie et Herzégovine

               Für Bosnien und Herzegowina

               For the former Yugoslav Republic of Macedonia

               Pour l'ancienne République yougoslave de Macédoine

               Für die ehemalige jugoslawische Republik Mazedonien

               For the Republic of Moldova

               Pour la République de Moldova

               Für die Republik Moldau

               For Montenegro

               Pour Monténégro

               Für Montenegro

               For the Republic of Turkey

               Pour la République de Turquie

               Für die Republik Türkei

               For Ukraine

               Pour l'Ukraine

               Für Ukraine

                     (1)

                        HL L 321., 2002.11.26., 13. o.

                     (2)

                        HL L 321., 2002.11.26., 44. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.5.17.
            COM(2018) 294 final
            2018/0146(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  Az Európai Bíróság úgynevezett „nyitott égbolt” ügyekben hozott ítéletei nyomán a Tanács 2003. június 5-én harmadik országokkal folytatandó tárgyalások megkezdésére hatalmazta fel a Bizottságot annak érdekében, hogy a meglévő kétoldalú légi közlekedési megállapodások egyes rendelkezéseinek helyébe uniós szintű megállapodás lépjen („horizontális felhatalmazás”). Ennek célja, hogy az EU valamennyi légi fuvarozója hátrányos megkülönböztetés nélkül férhessen hozzá az Európai Unió tagállamai és harmadik országok közötti légi útvonalakhoz, és ily módon a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú légi közlekedési megállapodások összhangba kerüljenek az európai uniós joggal.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  A megállapodás rendelkezései az Európai Unió tagállamai és a Kínai Népköztársaság (a továbbiakban: Kína) között létrejött 27 kétoldalú légi közlekedési megállapodás esetében váltják fel vagy egészítik ki a hatályos rendelkezéseket.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  A megállapodás az Unió légi közlekedési külpolitikájának alapvető célkitűzését szolgálja azáltal, hogy a hatályos kétoldalú légi közlekedési megállapodásokat összhangba hozza az uniós joggal.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  Az EUMSZ 100. cikkének (2) bekezdése és 218. cikkének (5) bekezdése.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  A javaslat teljes mértékben a Tanács által adott „horizontális felhatalmazáson” alapul, és figyelembe veszi az uniós jog és a kétoldalú légi közlekedési megállapodások hatálya alá eső kérdéseket.

               •Arányosság

                  A megállapodás csak az uniós jognak való megfeleléshez szükséges mértékben módosítja vagy egészíti ki a kétoldalú légiközlekedési megállapodások rendelkezéseit.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Az Európai Unió és Kína közötti megállapodás a leghatékonyabb eszköz a tagállamok és Kína között létrejött hatályos kétoldalú légi közlekedési megállapodásoknak az uniós joggal való összehangolására.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  Az EUMSZ 218. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság a tárgyalásokat egy különbizottsággal egyeztetve folytatta le. A tárgyalások folyamán az ágazat képviselőivel is konzultáltak. Az eljárás során tett észrevételeket figyelembe vették. Az érintett tagállamok ellenőrizték a kétoldalú légi közlekedési megállapodásokra való hivatkozások pontosságát. Az ágazat képviselői hangsúlyozták, hogy kereskedelmi tevékenységük szempontjából mennyire fontos a szilárd jogi háttér.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  Tárgytalan.

               •Hatásvizsgálat

                  Tárgytalan.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  A javaslat eredményeképpen egyszerűsödik a jogi szabályozás. A tagállamok és Kína közötti kétoldalú légi közlekedési megállapodások rendelkezéseit egyetlen uniós megállapodás rendelkezései váltják fel, illetve egészítik ki.

               •Alapjogok

                  Tárgytalan.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A javaslat nincs hatással az uniós költségvetésre.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

               A megállapodás részes felei diplomáciai úton kölcsönösen írásban értesítik egymást a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásaik lezárultáról. A megállapodás az utolsó értesítés napján lép hatályba.

               Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

                  Tárgytalan.

               A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  A tagállamok és harmadik országok közötti nemzetközi légi közlekedési kapcsolatokat ez idáig a tagállamok és harmadik országok között létrejött kétoldalú légi közlekedési megállapodások, azok mellékletei és egyéb kapcsolódó kétoldalú vagy többoldalú szerződések szabályozták.

                  Ugyanakkor a tagállamok kétoldalú légi közlekedési megállapodásainak a kijelölésre vonatkozó hagyományos záradékai ellentétesek az uniós joggal. Lehetővé teszik ugyanis egy harmadik ország számára, hogy az megtagadja, visszavonja vagy felfüggessze egy tagállam által kijelölt azon légi fuvarozó jogosítványait vagy engedélyeit, amelynek többségi tulajdona és tényleges ellenőrzése nem az adott tagállam vagy annak állampolgárai kezében van. Ez az egyik tagállamban székhellyel rendelkező, de más tagállamok állampolgárai tulajdonában lévő és általuk ellenőrzött európai uniós légi fuvarozókkal szembeni hátrányos megkülönböztetésnek minősül. Ez ellentétes az Európai Unió működéséről szóló szerződés 49. cikkével, amely kimondja, hogy az Európai Unió egy adott tagállamának állampolgárait a szabad letelepedés jogának gyakorlásakor ugyanolyan bánásmód illeti meg a fogadó tagállam területén, mint amilyenben az adott tagállam állampolgárai részesülnek.

                  Felmerülnek további problémák is, például a légitársaságok közötti kötelező kereskedelmi megállapodások kérdése, amelyekben biztosítani kellene a tagállamok és a harmadik országok közötti kétoldalú légiközlekedési megállapodások meglévő rendelkezéseinek módosítása vagy kiegészítése révén az uniós jognak való megfelelést.

                  A Bizottság a „horizontális felhatalmazás” mellékletében foglalt mechanizmusokkal és irányelvekkel összhangban egy olyan megállapodás megkötéséről folytatott tárgyalásokat Kínával, amely a tagállamok és Kína közötti meglévő kétoldalú légi közlekedési megállapodások egyes rendelkezéseinek helyébe lép. A megállapodás 2. cikke a kijelölésre vonatkozóan a hagyományos záradékok helyébe uniós záradékot léptet, amely az EU valamennyi légi fuvarozója számára lehetővé teszi, hogy éljen letelepedési jogával. A 4. cikk feloldja az Európai Unió versenyjogi szabályaival való esetleges ellentmondásokat.

                  Mivel a megállapodásról folytatott tárgyalások sikeresen lezárultak, azt az Európai Unió nevében alá kell írni. E célból a Bizottság határozatra tesz javaslatot.

               2018/0146 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikkének (5) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Tanács 2003. június 5-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdeményezzen harmadik országokkal a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek uniós szintű megállapodással való felváltásáról.

               (2)A Bizottság tárgyalásokat folytatott az Unió nevében a Kínai Népköztársaság kormányával a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről szóló megállapodásról (a továbbiakban: megállapodás). A tárgyalások 2017. december 8-án a megállapodás parafálásával sikeresen lezárultak.

               (3)A megállapodás célja, hogy a 27 tagállam és a Kínai Népköztársaság között létrejött kétoldalú légi közlekedési megállapodásokat összhangba hozza az uniós joggal.

               (4)A megállapodást, figyelemmel annak későbbi időpontban történő megkötésére, az Európai Unió nevében alá kell írni.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság kormánya közötti, a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírására a Tanács felhatalmazást ad, figyelemmel a megállapodás megkötésére.

               A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

               2. cikk

               A Tanács Főtitkársága, figyelemmel a megállapodás megkötésére, kibocsátja a megállapodás aláírására vonatkozó teljes körű meghatalmazást a megállapodás főtárgyalója által kijelölt személy(ek) részére.

               3. cikk

               E határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.5.17.
            COM(2018) 294 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról

               TERVEZET

               MEGÁLLAPODÁS

               az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság kormánya között

               a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről

               AZ EURÓPAI UNIÓ

               egyrészről, és

               A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA

               másrészről

               (a továbbiakban: a Felek)

               MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Bíróság úgy találta, hogy a tagállamok és harmadik országok között létrejött egyes kétoldalú légi közlekedési megállapodások olyan rendelkezéseket tartalmaznak, amelyek az európai uniós joggal ellentétesek,

               MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Unió több tagállama és a Kínai Népköztársaság kormánya között is számos, hasonló rendelkezéseket tartalmazó légi közlekedési megállapodás létezik, és hogy a tagállamok kötelessége megszüntetni az ezen megállapodások és az Európai Unióról szóló szerződés közötti összeegyeztethetetlenségeket,

               MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik számos olyan kérdésben, amelyre az Európai Unió tagállamai és harmadik országok között létrejött kétoldalú légi közlekedési megállapodások kiterjedhetnek,

               MEGÁLLAPÍTVA, hogy az európai uniós jog szerint az Európai Unió valamely tagállamában székhellyel rendelkező európai uniós légi fuvarozóknak joguk van hátrányos megkülönböztetés nélkül hozzáférni az Európai Unió tagállamai és harmadik felek közötti légi szolgáltatásokhoz,

               TEKINTETTEL az Európai Unió és egyes harmadik országok között létrejött azon megállapodásokra, amelyek az ilyen harmadik országokban illetőséggel rendelkező személyek és jogalanyok számára lehetővé teszik, hogy az európai uniós joggal összhangban engedélyezett légi fuvarozói vállalkozásokban tulajdonjogot szerezzenek,

               FELISMERVE, hogy az európai uniós jog és az Európai Unió tagállamai és a Kínai Népköztársaság kormánya között létrejött kétoldalú légi közlekedési megállapodások összhangja szilárd jogi hátteret teremt az Európai Unió és Kína közötti légi közlekedés tekintetében és garantálja az ilyen légi szolgáltatások folytonosságát,

               FELISMERVE, hogy amennyiben az Európai Unió valamely tagállama olyan légi fuvarozót jelöl ki, amelynek a biztonsági felügyelet tekintetében a szabályozási ellenőrzését az Európai Unió egy másik tagállama gyakorolja és tartja fenn, a légi fuvarozót kijelölő tagállam és a Kínai Népköztársaság között létrejött megállapodásban foglalt biztonsági rendelkezések szerint a Kínai Népköztársaságot megillető jogok az adott másik tagállam tekintetében ugyanúgy fennállnak,

               MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Uniónak e megállapodás keretében nem célja az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság közötti légi forgalom mértékének növelése, az európai uniós tagállamok légi fuvarozói és a Kínai Népköztársaság légi fuvarozói közti egyensúly befolyásolása, vagy a meglévő kétoldalú légi közlekedési megállapodások rendelkezéseinek a forgalmi jogok tekintetében történő módosítása,

               MEGERŐSÍTVE azon szándékukat, hogy a letelepedés jogának elismerése és az EU általi kijelölés elvének elfogadása nem célozhatja azt, és nem értelmezhető úgy, hogy a forgalmi jogok megkerülhetők, illetve nem akadályozza meg a forgalmi jogok megtagadását ilyen megkerülés esetén,

               A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

               1. CIKK

               Általános rendelkezések

               1.E megállapodás alkalmazásában a „tagállamok” az Európai Unió tagállamait, az „EU-szerződések” az Európai Unióról szóló szerződést és az Európai Unió működéséről szóló szerződést jelenti.

               2.Az 1. mellékletben felsorolt megállapodásokban szerződő félként szereplő tagállamok állampolgáraira való hivatkozásokat az Európai Unió valamennyi tagállamának állampolgáraira való hivatkozásként kell értelmezni.

               3.Az 1. mellékletben felsorolt valamennyi megállapodásban az adott megállapodásban szerződő félként szereplő tagállam légi fuvarozóira vagy légitársaságaira való hivatkozásokat az adott tagállam által kijelölt légi fuvarozókra vagy légitársaságokra való hivatkozásként kell értelmezni.

               4.A forgalmi jogok biztosítása továbbra is a Kínai Népköztársaság és az egyes tagállamok közötti kétoldalú megállapodások keretében történik.

               2. CIKK

               A légi fuvarozó kijelölése, a részére megadott engedélyek és jogosítványok, valamint az ilyen engedélyek vagy jogosítványok megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása

               1.A 2. melléklet (a) illetve (b) pontjában felsorolt cikkeknek az érintett tagállam légi fuvarozójának kijelölésére, a légi fuvarozó részére a Kínai Népköztársaság által megadott engedélyekre és jogosítványokra, valamint a légi fuvarozó ilyen engedélyeinek vagy jogosítványainak megtagadására, visszavonására, felfüggesztésére vagy korlátozására vonatkozó rendelkezései helyébe e cikk 2. és 3. bekezdésének rendelkezései lépnek.

               2.
                     Egy tagállam általi kijelölés kézhezvételét követően a Kínai Népköztársaság a legrövidebb eljárási időn belül megadja a megfelelő engedélyeket és jogosítványokat, feltéve hogy:

               I.a légi fuvarozó az EU-szerződések értelmében és a kijelölő tagállam jogának és letelepedésre vonatkozó szabályainak megfelelően a kijelölő tagállamban székhellyel és az uniós jognak megfelelő érvényes működési engedéllyel rendelkezik; és

               II.az üzembentartási engedély kiadásáért felelős tagállam az előírások szerint hatékonyan és folyamatosan felügyeli a légi fuvarozó tevékenységét, valamint a kijelölésben egyértelműen meghatározták az illetékes légi közlekedési hatóságot; és

               III.a légi fuvarozó gazdasági tevékenységének székhelye azon tagállam területén található, amelyiktől az érvényben lévő működési engedélyt kapta; valamint

               IV.a légi fuvarozó tulajdonjoga és tényleges ellenőrzése – közvetlenül vagy többségi tulajdon révén – tagállamok és/vagy tagállamokban illetőséggel rendelkező személyek vagy jogalanyok, és/vagy a 3. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azokban illetőséggel rendelkező személyek vagy jogalanyok kezében van.

               3.
                     A Kínai Népköztársaságnak jogában áll a tagállam által kijelölt légi fuvarozó engedélyeit vagy jogosítványait megtagadni, visszavonni, felfüggeszteni vagy korlátozni, amennyiben:

               I.a légi fuvarozó az EU-szerződések értelmében a kijelölő tagállamban nem rendelkezik székhellyel vagy az uniós jognak megfelelő érvényes működési engedéllyel; vagy

               II.az üzembentartási engedély kiadásáért felelős tagállam nem felügyeli hatékonyan vagy folyamatosan a légi fuvarozó tevékenységét, vagy az illetékes légi közlekedési hatóságot a kijelölésben nem határozták meg egyértelműen; vagy

               III.a légi fuvarozó gazdasági tevékenységének székhelye nem azon tagállam területén található, amelyiktől a működési engedélyt kapta; vagy

               IV. a légi fuvarozó tulajdonjoga vagy tényleges ellenőrzése – közvetlenül vagy többségi tulajdon révén – nem a tagállamok és/vagy a tagállamokban illetőséggel rendelkező személyek vagy jogalanyok, és/vagy a 3. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azokban illetőséggel rendelkező személyek vagy jogalanyok kezében van; vagy

               V.a légi fuvarozó a Kínai Népköztársaság és egy másik tagállam között létrejött kétoldalú megállapodás alapján már rendelkezik működési engedéllyel, és az ezen megállapodás szerinti közlekedési jogok gyakorlása egy olyan útvonalon, amely érinti az adott tagállam egy pontját (ideértve az átmenő forgalomnak minősülő vagy átmenő forgalomként értékesített szolgáltatást), a harmadik, negyedik vagy ötödik szabadságjog értelmében fennálló forgalmi jogok tekintetében a már meglévő megállapodásban foglalt korlátozások megkerülését eredményezné; vagy

               VI.a kijelölt légi fuvarozó olyan tagállam által kiadott üzembentartási engedéllyel rendelkezik, amellyel a Kínai Népköztársaságnak nincs kétoldalú légi közlekedési megállapodása, és a szóban forgó tagállam megtagadta a Kínai Népköztársaságtól a forgalmi jogokat.

               4.
                     Az e cikk szerinti jogok és kötelezettségek kizárólag az európai uniós fuvarozók nemzetiség alapján történő megkülönböztetése nélkül gyakorolhatók.

               3. CIKK

               Biztonság

               1.
                     A 2. melléklet (c) pontjában felsorolt cikkek megfelelő rendelkezései kiegészülnek e cikk (2) bekezdésének rendelkezéseivel.

               2.
                     Ha egy tagállam olyan légi fuvarozót jelöl ki, amelynek szabályozási ellenőrzését egy másik tagállam gyakorolja és tartja fenn, a légi fuvarozót kijelölő tagállam és a Kínai Népköztársaság között létrejött megállapodásban foglalt biztonsági rendelkezések értelmében a biztonsági előírásoknak az adott másik tagállam általi elfogadása, végrehajtása és betartása tekintetében, valamint az adott légi fuvarozó működési engedélye tekintetében a Kínai Népköztársaságot megillető jogok ugyanúgy fennállnak.

               4. CIKK

               A versenyszabályoknak való megfelelés

               1.
                     Az Európai Unió tagállamai és a Kínai Népköztársaság között létrejött kétoldalú légi közlekedési megállapodások nem sérthetik a Felek versenyszabályait.

               2.
                     A 2. melléklet (d) pontjában felsorolt rendelkezések törlésre kerülnek, így hatályukat vesztik.

               5. CIKK

               A megállapodás mellékletei

               E megállapodás mellékletei a megállapodás szerves részét képezik.

               6. CIKK

               Hatálybalépés

               1.A Felek diplomáciai úton kölcsönösen írásban értesítik egymást az e megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásaik lezárultáról. A megállapodás az utolsó értesítés napján lép hatályba.

               2.Ez a megállapodás valamennyi, az 1. mellékletben felsorolt megállapodásra és egyéb rendelkezésre alkalmazandó.

               7. CIKK

               Felülvizsgálat vagy módosítás

               1.
                     A Felek e megállapodás végrehajtását figyelemmel kísérik és rendszeres időközönként felülvizsgálják. E felülvizsgálatok keretében különösen a megállapodásnak a Felek bármelyikére gyakorolt, előre nem látott negatív hatásait kell értékelni.

               2.
                     A Felek – bármelyikük kérésére – konzultálnak az 1. bekezdésben említett előre nem látott hatásokra való megfelelő reagálás megvitatása érdekében.

               3.
                     A Felek kölcsönös megegyezés alapján bármikor felülvizsgálhatják vagy módosíthatják ezt a megállapodást.

               8. CIKK

               Megszűnés

               1.Abban az esetben, ha az 1. mellékletben felsorolt megállapodások valamelyike megszűnik, e megállapodás minden olyan rendelkezése, amely az 1. mellékletben szereplő adott megállapodásra vonatkozik, szintén hatályát veszti.

               2.Abban az esetben, ha az 1. mellékletben felsorolt összes megállapodás megszűnik, azzal egy időben ez a megállapodás is megszűnik.

               FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.

               Kelt […]-ban/-ben, a […] év […] havának […] napján, két-két eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és kínai nyelven.

               AZ EURÓPAI UNIÓ RÉSZÉRŐL:
                     A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA RÉSZÉRŐL:

               1. melléklet

               A megállapodás 1. cikkében említett megállapodások jegyzéke

               (a) A Kínai Népköztársaság és az Európai Unió tagállamai között létrejött azon légi közlekedési megállapodások és egyéb megegyezések, illetve azok módosításai, amelyeket e megállapodás aláírásának napján már megkötöttek, aláírtak vagy parafáltak:

               -az Osztrák Köztársaság szövetségi kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 1985. szeptember 12-én, Pekingben aláírt polgári légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Ausztria megállapodás;

               -a Belga Királyság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 1975. április 20-án, Pekingben aláírt polgári légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Belgium megállapodás;

               -a Bolgár Köztársaság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 1993. június 21-én, Pekingben aláírt légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Bulgária megállapodás;

               -a Horvát Köztársaság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 2009. június 20-án, Zágrábban aláírt légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Horvátország megállapodás;

               -a Ciprusi Köztársaság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 2000. április 5-én aláírt polgári légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Ciprus megállapodás;

               -a Csehszlovák Szocialista Köztársaság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 1988. május 25-én, Pekingben aláírt légi közlekedési megállapodás, amelynek vonatkozásában a Cseh Köztársaság úgy nyilatkozott, hogy rendelkezéseit kötelező érvényűnek tekinti, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Cseh Köztársaság megállapodás;

               -a Dán Királyság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 2010. március 12-én aláírt légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Dánia megállapodás;

               -az Észt Köztársaság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 1999. március 1-jén, Tallinnban aláírt polgári légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Észtország megállapodás;

               -a Finn Köztársaság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 1975. október 2-án, Pekingben aláírt polgári légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Finnország megállapodás;

               -a Francia Köztársaság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 1966. június 1-jén, Párizsban aláírt, a „légi összeköttetésekre vonatkozó” polgári légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Franciaország megállapodás;

               -a Német Szövetségi Köztársaság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 1975. október 31-én, Pekingben aláírt polgári légi közlekedési megállapodás (a Német Szövetségi Köztársaság kormánya és a Kínai Népköztársaság között 1995. december 11-én, Pekingben aláírt polgári légi közlekedési megállapodást módosító jegyzőkönyvvel módosítva), a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Németország megállapodás;

               -a Görög Királyság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 1973. május 23-án, Pekingben aláírt polgári légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Görögország megállapodás;

               -a Magyar Köztársaság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 1993. szeptember 15-én, Budapesten aláírt légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Magyarország megállapodás;

               -az Írország kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 1998. szeptember 14-én, Pekingben aláírt polgári légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Írország megállapodás;

               -az Olasz Köztársaság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 1973. január 8-án, Pekingben aláírt polgári légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Olaszország megállapodás;

               -a Lett Köztársaság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 1999. március 4-én, Rigában aláírt polgári légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Lettország megállapodás;

               -a Luxemburgi Nagyhercegség kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 2002. november 18-án, Pekingben aláírt polgári légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Luxemburg megállapodás;

               -
                     a Máltai Köztársaság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 1997. szeptember 1-jén, Pekingben aláírt polgári légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Málta megállapodás;

               -a Holland Királyság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 1996. május 23-án, Pekingben aláírt polgári légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Hollandia megállapodás;

               -a Lengyel Népköztársaság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 1986. március 20-án, Pekingben aláírt polgári légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Lengyelország megállapodás;

               -a Portugál Köztársaság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 1999. március 26-án aláírt légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Portugália megállapodás;

               -a Román Szocialista Köztársaság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 1972. április 6-án, Bukarestben aláírt polgári légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Románia megállapodás;

               -a Szlovák Köztársaság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 2010. augusztus 12-én aláírt légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Szlovákia megállapodás;

               -a Jugoszláv Szocialista Szövetségi Köztársaság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 1972. április 14-én, Belgrádban aláírt, Kína és Szlovénia között hatályban maradó polgári légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Szlovénia megállapodás;

               -a Spanyol Királyság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 1978. június 19-én, Pekingben aláírt megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Spanyolország megállapodás;

               -a Svéd Királyság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 2010. március 12-én aláírt légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Svédország megállapodás;

               -a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 2011. április 14-én aláírt légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Egyesült Királyság megállapodás.

               2. melléklet

               Az 1. mellékletben felsorolt megállapodásokban szereplő és a megállapodás 2–4. cikkében említett cikkek jegyzéke

               (a) Tagállam általi kijelölés

               -a Kína–Ausztria megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Belgium megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Bulgária megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Horvátország megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Ciprus megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Cseh Köztársaság megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Dánia megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Észtország megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Finnország megállapodás 2. cikke;

               -a Kína–Franciaország megállapodás 2. cikke;

               -a Kína–Németország megállapodás 2. cikkének (2) bekezdése;

               -a Kína–Görögország megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Magyarország megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Írország megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Olaszország megállapodás III. cikke;

               -a Kína–Lettország megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Luxemburg megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Málta megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Hollandia megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Lengyelország megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Portugália megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Románia megállapodás 2. cikke;

               -a Kína–Szlovákia megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Szlovénia megállapodás 2. cikke;

               -a Kína–Spanyolország megállapodás 2. cikke;

               -a Kína–Svédország megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Egyesült Királyság megállapodás 4. cikke.

               (b) Az engedélyek vagy jogosítványok megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása:

               -a Kína–Ausztria megállapodás 4. cikke;

               -a Kína–Belgium megállapodás 4. cikke;

               -a Kína–Bulgária megállapodás 4. cikke;

               -a Kína–Horvátország megállapodás 4. cikke;

               -a Kína–Ciprus megállapodás 4. cikke;

               -a Kína–Cseh Köztársaság megállapodás 4. cikke;

               -a Kína–Dánia megállapodás 4. cikke;

               -a Kína–Észtország megállapodás 4. cikke;

               -a Kína–Finnország megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Franciaország megállapodás 15. cikke;

               -a Kína–Németország megállapodás 3. cikkének 1a) bekezdése;

               -a Kína–Görögország megállapodás 4. cikke;

               -a Kína–Magyarország megállapodás 4. cikke;

               -a Kína–Írország megállapodás 4. cikke;

               -a Kína–Olaszország megállapodás III. cikke;

               -a Kína–Lettország megállapodás 4. cikke;

               -a Kína–Luxemburg megállapodás 4. cikke;

               -a Kína–Málta megállapodás 4. cikke;

               -a Kína–Hollandia megállapodás 4. cikke;

               -a Kína–Lengyelország megállapodás 4. cikke;

               -a Kína–Portugália megállapodás 4. cikke;

               -a Kína–Románia megállapodás 2. cikke;

               -a Kína–Szlovákia megállapodás 4. cikke;

               -a Kína–Szlovénia megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Spanyolország megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Svédország megállapodás 4. cikke;

               -a Kína–Egyesült Királyság megállapodás 5. cikke.

               (c) Biztonság:

               -a Kína–Horvátország megállapodás 15. cikke;

               -a Kína–Dánia megállapodás 13. cikke;

               -a Kína–Magyarország megállapodás 17. cikke;

               -a Kína–Olaszország megállapodás XIa. cikke;

               -a Kína–Luxemburg megállapodás 6. cikke;

               -a Kína–Portugália megállapodás 15. cikke;

               -a Kína–Szlovákia megállapodás 8. cikke;

               -a 2004. november 26-án, Pekingben létrejött Kína–Spanyolország egyetértési megállapodás 3. melléklete;

               -a Kína–Svédország megállapodás 13. cikke;

               -a Kína–Egyesült Királyság megállapodás 10. cikke.

               (d) A versenyszabályoknak való megfelelés

               -a Kína–Bulgária megállapodás 12. cikkének (2) bekezdése és 14. cikkének (2)–(4) bekezdése;

               -a Kína–Ciprus megállapodás 9. cikkének (2)–(4) bekezdése;

               -a Kína–Cseh Köztársaság megállapodás 10. cikkének (2) bekezdése és 12. cikkének (2)–(4) bekezdése;

               -a Kína–Észtország megállapodás 8. cikkének (2)–(4) bekezdése;

               -a Kína–Finnország megállapodás 7. cikkének (3) bekezdése és 8. cikkének (2)–(6) bekezdése;

               -a Kína–Franciaország megállapodás:

               o5. cikke (1) bekezdésének utolsó mondata, (2) és (3) bekezdése,

               o3. cikke (1) bekezdésének utolsó két mondata, (2) bekezdésének első mondata és (2) bekezdésének B) albekezdése,

               o1966. szeptember 15-i és 22-i diplomáciai jegyzékváltással módosított 12. cikkének „mindkét szerződő fél kijelölt légitársaságai által közösen megállapított pénznemben” szavai,

               o1973. július 27-i és szeptember 7-i diplomáciai jegyzékváltással módosított 16. cikke,

               oaz 1991 január 19-i és március 11-i diplomáciai jegyzékváltás II. bekezdése 2) albekezdésének 2. pontja (az „Ezenkívül az említett szolgálatok üzemben tartási feltételei...” szavaktól);

               -a Kína–Németország megállapodás:

               o7 cikke (3) bekezdésének első mondata és második mondatának „közösen megállapított” szavai,

               o8 cikke (2) bekezdésének első mondata és második mondatának „ilyen” szava,

               o8 cikke (3) bekezdésének „közösen megállapított” szavai,

               o8 cikke (4) bekezdésének „amennyiben e cikk (2) bekezdésének megfelelően nem jön létre közös megállapodás a viteldíjról, vagy” és „a (2) bekezdésnek megfelelően közösen megállapított” szavai;

               -a Kína–Görögország megállapodás 10. cikkének (2) bekezdése és 11. cikkének (2)–(5) bekezdése;

               -a Kína–Magyarország megállapodás 10. cikkének (2)–(4) bekezdése;

               -a Kína–Lettország megállapodás 8. cikkének (2)–(4) bekezdése;

               -a Kína–Luxemburg megállapodás 11. cikkének (2)–(4) bekezdése;

               -a Kína–Málta megállapodás 12. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontja;

               -a Kína–Hollandia megállapodás 8. cikkének (2)–(4) bekezdése;

               -a Kína–Lengyelország megállapodás 10. cikkének (2) bekezdése és 12. cikkének (2)–(4) bekezdése;

               -a Kína–Portugália megállapodás 17. cikkének (2)–(5) bekezdése;

               -a Kína–Szlovénia megállapodás 4. cikkének (2)–(3) bekezdése;

               -a Kína–Spanyolország megállapodás 7. cikkének (3) bekezdése és 8. cikkének (2)–(6) bekezdése.

               3. melléklet

               A megállapodás 2. cikkében említett egyéb államok jegyzéke

               (a) Az Izlandi Köztársaság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján);

               (b) A Liechtensteini Hercegség (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján);

               (c) A Norvég Királyság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján);

               (d) A Svájci Államszövetség (az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti légi közlekedési megállapodás alapján).