title: Javaslat: a Tanács határozata a Finnországban fennálló túlzott hiányról

text:
   HU
HU    HU
 ---pagebreak---    EURÓPAI BIZOTTSÁG
                               Brüsszel, 2010.6.15.
                               SEC(2010) 746 végleges
                     Javaslat:
            A TANÁCS HATÁROZATA
      a Finnországban fennálló túlzott hiányról
HU                                                    HU
 ---pagebreak---                                                 INDOKOLÁS
   1.        A STABILITÁSI          ÉS    NÖVEKEDÉSI PAKTUM              ALKALMAZÁSA        A   JELENLEGI
             VÁLSÁGHELYZETBEN
   Számos EU-tagállam államháztartási hiánya jelenleg meghaladja a Szerződésben a GDP 3%-
   ában megállapított referenciaértéket. A hiány és az adósságállomány gyakran jelentős mértékű
   növekedését a 2008/2009-es példa nélküli globális pénzügyi válság és gazdasági visszaesés
   összefüggésében kell vizsgálni. Számos tényező játszik itt szerepet. Először, a gazdasági
   visszaesés az adóbevételek csökkenésével és a szociális kiadások (például a munkanélküli
   ellátások) emelkedésével jár együtt. Másodszor, a Bizottság – miután felismerte, hogy a
   költségvetési politikának a jelenlegi rendkívüli gazdasági helyzetben kiemelkedő jelentősége
   van – 2008 novemberében közzétette európai gazdaságélénkítési tervét, amelyben
   költségvetési ösztönzők alkalmazását indítványozta; a tervet az Európai Tanács decemberben
   jóváhagyta. A terv hangsúlyozta, hogy az ösztönzésnek időszerűnek, célzottnak és
   átmenetinek kell lennie, továbbá tekintettel kell lennie az egyes tagállamok
   államháztartásának fenntarthatósága és a versenyképesség terén mutatkozó különbségekre, és
   hogy az ösztönzést a gazdasági feltételek javulásakor le kell állítani. Végül, számos ország tett
   intézkedéseket a pénzügyi ágazat stabilizálása céljából, amelyek közül némelyik befolyásolta
   az államadósság alakulását vagy a jövőben a hiány és az adósságállomány növekedésével
   járhat, bár az állami támogatások költségének egy része később megtérülhet.
   A Stabilitási és Növekedési Paktum előírja, hogy a Bizottságnak kezdeményeznie kell a
   túlzott hiány esetén követendő eljárást, ha egy tagállamban a hiány meghaladja a GDP 3%-
   ában kifejezett referenciaértéket. A Paktum 2005-ös módosításának az volt a célja, hogy a
   túlzott hiány esetén követendő eljárás valamennyi szakaszában vegyék teljes mértékben
   figyelembe mindenekelőtt a gazdasági és költségvetési hátteret. A Stabilitási és Növekedési
   Paktum így támogatja azokat az állami intézkedéseket, amelyek a gazdasági helyzet
   figyelembevétele mellett a költségvetés stabilitásának mihamarabbi visszaállítását célozzák és
   ezáltal biztosítják az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát.
   2.        A TÚLZOTT HIÁNY ESETÉN KÖVETENDŐ ELJÁRÁS EDDIGI LÉPÉSEI
   A túlzott hiány esetén követendő eljárást az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126.
   cikke írja elő. Az eljárás részletes szabályait a túlzott hiány esetén követendő eljárás
   végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK tanácsi rendelet1
   határozza meg, amely a Stabilitási és Növekedési Paktum része.
   A Szerződés 126. cikkének (2) bekezdése szerint a Bizottság a költségvetési fegyelem
   betartását két kritérium alapján kíséri figyelemmel, nevezetesen: a) a tervezett vagy tényleges
   költségvetési hiánynak a bruttó hazai termékhez (GDP) viszonyított aránya túllépi-e a 3%-ban
   meghatározott referenciaértéket (kivéve ha az arány jelentős mértékben és folyamatosan
   csökkent, és elért egy, a referenciaértékhez közeli szintet; vagy a referenciaérték túllépése
   1
           HL L 209., 1997.8.2., 6. o. A jelentés figyelembe veszi „A Stabilitási és Növekedési Paktum
           végrehajtásának részletes leírása, valamint iránymutatások a stabilitási és konvergenciaprogramok
           tartalmára és formájára vonatkozóan” című dokumentumot is, amelyet az ECOFIN-Tanács 2009.
           november       10-én    hagyott   jóvá,   és    amely     elérhető   a    következő    weboldalon:
           http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm.
HU                                                      2                                                     HU
 ---pagebreak---    csak kivételes és átmeneti, és az arány közel marad a referenciaértékhez); és b) az
   államadósságnak a bruttó hazai termékhez viszonyított aránya túllépi-e a 60%-ban
   meghatározott referenciaértéket (kivéve ha az arány elegendő mértékben csökken, és kielégítő
   ütemben közelít a referenciaértékhez).
   A Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése kiköti, hogy ha egy tagállam nem felel meg az
   egyik vagy mindkét kritériummal kapcsolatos követelményeknek, a Bizottság erről jelentést
   készít. A Bizottság jelentése „figyelembe veszi, hogy a költségvetési hiány meghaladja-e az
   állami beruházások kiadásait, valamint minden egyéb érdemleges tényezőt, beleértve a
   tagállam középtávú gazdasági és költségvetési helyzetét”.
   A finn hatóságok által 2010 áprilisában bejelentett adatok2 alapján, és a Bizottság
   szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzését figyelembe véve, a Bizottság 2010. május 12-én a
   126. cikk (3) bekezdése értelmében jelentést fogadott el Finnországra vonatkozóan3.
   Ezt követően a Szerződés 126. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Gazdasági és
   Pénzügyi Bizottság [2010. május 27-én] véleményezte a Bizottság jelentését.
   3.        A TÚLZOTT HIÁNY FENNÁLLÁSA
   A túlzotthiány-eljárás keretében tett bejelentés szerint a finnországi államháztartási hiány a
   várakozások szerint 2010-ben eléri a GDP 4,1%-át, tehát túllépi a GDP 3%-ában
   meghatározott referenciaértéket. A 126. cikk (3) bekezdése alapján készített bizottsági
   jelentés szerint a tervezett hiány nincs közel a GDP 3%-ában meghatározott
   referenciaértékhez. A pénzügyminisztérium által a parlamenthez 2010. május 14-én benyújtott
   harmadik pótköltségvetés arra utal, hogy a 2010. évi adóbevételek GDP-arányosan 0,5%-kal
   magasabbak lehetnek a tervezettnél, elsősorban az erőteljesebb társaságiadó-eredmények
   okán. Ez alapján a jelenlegi államháztartási előrejelzésekre felfelé mutató kockázatok hatnak,
   de mivel nem került sor az előrejelzések teljes körű aktualizálására, a 2010. évi hiánycélt
   hivatalosan nem változatták meg és a jelenlegi értékelés marad érvényben. A Szerződés és a
   Stabilitási és Növekedési Paktum értelmében a referenciaérték tervezett túllépése kivételesnek
   tekinthető, és elsősorban a Szerződés és a Stabilitási és Növekedési Paktum feltételeinek
   megfelelő jelentős mértékű gazdasági visszaesés és az európai gazdaságélénkítési tervvel
   összhangban a gazdasági visszaesésre válaszként elfogadott ösztönző intézkedések
   eredménye. A Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzése szerint a reál-GDP
   növekedése 2009-ben 7,8%-kal szűkült és várhatóan 1,4%-ra áll helyre 2010-ben.
   Ugyanakkor a referenciaérték tervezett túllépése átmenetinek tekinthető. A Bizottság
   szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzése szerint a hiány 2011-ben a referenciaérték alá
   csökken, amit az előre jelzett gazdaságélénkülés támaszt alá. A Szerződés hiányra vonatkozó
   kritériuma nem teljesül.
   2
           A 479/2009/EK tanácsi rendelet értelmében a tagállamok évente kétszer tájékoztatják a Bizottságot az
           államháztartási hiányra és az adósság szintjére vonatkozó tervezett és tényleges adatokról. Finnország
           legutolsó bejelentése elérhető az alábbi weboldalon:
           http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_
           notification_tables.
   3
           A Finnországra vonatkozó, a túlzott hiány esetén követendő eljáráshoz kapcsolódó dokumentumok a
           következő weboldalon találhatóak:
           http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.
HU                                                        3                                                         HU
 ---pagebreak---    A túlzotthiány-eljárás keretében tett bejelentés szerint a bruttó államadósság a GDP 60%-ában
   meghatározott referenciaérték alatt marad, és 2010-ben a GDP 49,9%-át teszi ki. A Bizottság
   szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzése szerint az adósságráta 2010-ben a GDP 50,5%-át
   teszi ki, majd 2011-ben a GDP 54,9%-ára emelkedik. A Szerződés adósságra vonatkozó
   kritériuma teljesül.
   A Szerződés és a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseivel összhangban a Bizottság
   jelentésében megvizsgálta az „érdemleges tényezőket” is. A Stabilitási és Növekedési
   Paktumnak megfelelően ezek csak akkor vehetők figyelembe a túlzott hiány fennállását
   megállapító határozathoz vezető lépések során, ha a hiány esetében teljesül a kettős feltétel,
   vagyis a hiány közel marad a referenciaértékhez és átmeneti. Finnország esetében a kettős
   feltétel nem teljesül. Az érdemleges tényezők önmagukban tekintve összességében viszonylag
   kedvezőek, a finnországi költségvetési politika korábbi kiváló eredményei alapján.
   A Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak a Szerződés 126. cikke (4) bekezdése szerinti
   véleménye összhangban van a Bizottság 126. cikk (3) bekezdés szerinti jelentésében
   megfogalmazott értékeléssel.
   A Bizottság a 126. cikk (3) bekezdése szerinti jelentésének, valamint a Gazdasági és Pénzügyi
   Bizottság 126. cikk (4) bekezdése szerinti véleményének figyelembevételével úgy ítéli meg,
   hogy Finnországban túlzott hiány áll fenn. Ennek a véleménynek, amelyet a Bizottság [2010.
   június 15-én] fogadott el, a Szerződés 126. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Tanács a
   címzettje. A Bizottság azt javasolja, hogy a Tanács a 126. cikk (6) bekezdésével összhangban
   hozza meg a vonatkozó határozatot. Emellett a Bizottság a Szerződés 126. cikke (7)
   bekezdésének megfelelően a Tanács elé terjeszti a túlzott hiány megszüntetése céljából
   Finnországnak szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlását.
   4.        A TÚLZOTT HIÁNY MEGSZÜNTETÉSÉRE VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK
   Az 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (4) bekezdése szerint a 126. cikk (7)
   bekezdésével összhangban tett tanácsi ajánlásnak az érintett tagállam számára legfeljebb
   hathónapos határidőt kell megállapítania eredményes intézkedések meghozatalára, továbbá
   határidőt kell megállapítania a túlzott hiány megszüntetésére vonatkozóan is, amelyet „az
   annak megállapítását követő évben kell teljesíteni, kivéve ha különleges körülmények állnak
   fenn”. A rendelet 2. cikkének (6) bekezdéséből adódik, hogy a Szerződés 126. cikkének (3)
   bekezdése alapján készített bizottsági jelentésben említett „érdemleges tényezőket”
   figyelembe kell venni annak eldöntésekor, hogy fennállnak-e különleges körülmények. A
   rendelet 3. cikkének (4) bekezdése szerint a Tanácsnak ajánlania kell, hogy a tagállam „az
   egyszeri és ideiglenes intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított egyenlegében érje el az
   éves minimális, viszonyítási alapként a GDP legalább 0,5 %-át kitevő javulást a túlzott hiány
   ajánlásban szereplő határidőn belüli kiigazításának biztosítása érdekében”.
   Finnország esetében az 1467/97/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében meghatározott, és
   a 124. cikk (3) bekezdése szerinti bizottsági jelentésben megvizsgált érdemleges tényezők
   kedvezőnek tekinthetők. Mindazonáltal nem utalnak arra, hogy különleges körülmények
   állnak fenn, amelyek indokolnák a hiány megszüntetésére kitűzött határidőtől való eltérést. A
   Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány változatlan
   politikát feltételezve már 2011-ben valamivel a 3%-os referenciaérték alá csökken. Mindezek
   fényében indokolt megengedni a finn hatóságok számára, hogy a tervek szerint hajtsák végre
   2010-ben a költségvetési intézkedéseket, és biztosítsák, hogy a GDP 3%-ában meghatározott
HU                                                 4                                                HU
 ---pagebreak---    referenciaérték tervezett túllépése visszafogott és átmeneti maradjon. A hatóságoknak
   intézkedéseket kell meghatározniuk annak biztosítására, hogy a túlzott hiány 2011-re tervezett
   megszüntetése tartós legyen.
   A túlzott hiány esetén követendő eljárás alatti fokozott felügyelet érdekében – amely a hiány
   megszüntetésére kitűzött határidőre tekintettel szükségesnek tűnik – rendszeresen és kellő
   időben nyomon kell követni a túlzott hiány megszüntetésére szolgáló költségvetési
   konszolidációs stratégia végrehajtásában elért előrehaladást. Ezzel összefüggésben célszerű
   lenne, ha Finnország 2011. évi aktualizált stabilitási programjában külön fejezetet szentelne
   ennek a témának.
   Kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása
                                                                       2007       2008        2009        2010       2011
               Reál-GDP                     BIZ 2010. tavasz            4,9        1,2         -7,8        1,4         2,1
            (%-os változás)               Pü.min. 2010. tavasz          4,9        1,2         -7,8        1,1         2,1
            Kibocsátási rés                 BIZ 2010. tavasz 1           5         4,1          -5        -4,6        -3,8
     (a potenciális GDP %-ában)           Pü.min. 2010. tavasz          n.a.      n.a.        n.a.        n.a.        n.a.
      Államháztartási egyenleg              BIZ 2010. tavasz            5,2        4,2         -2,2       -3,8        -2,9
           (a GDP %-ában)                 Pü.min. 2010. tavasz          5,2        4,1         -2,4       -4,2        -2,2
         Elsődleges egyenleg                BIZ 2010. tavasz            6,7        5,6          -1        -2,6        -1,7
           (a GDP %-ában)                 Pü.min. 2010. tavasz          n.a.      n.a.        n.a.        n.a.        n.a.
         Ciklikusan kiigazított             BIZ 2010. tavasz            2,6        2,1          0,3       -1,4         -1
               egyenleg
           (a GDP %-ában)                 Pü.min. 2010. tavasz          n.a.      n.a.        n.a.        n.a.        n.a.
        Strukturális egyenleg2              BIZ 2010. tavasz            2,6        2,1          0,4       -1,3         -1
           (a GDP %-ában)                 Pü.min. 2010. tavasz          n.a.      n.a.        n.a.        n.a.        n.a.
         Bruttó államadósság                BIZ 2010. tavasz           35,2       34,2          44        50,5       54,9
           (a GDP %-ában)                 Pü.min. 2010. tavasz         35,2       34,2          44        49,9       51,7
    Megjegyzések:
    1
      A 2007–2011 közötti időszakra vonatkozóan 2,2%-os, 2,1%-os, 1,1%-os, 1,0%-os és 1,3%-os becsült potenciális
    növekedés alapján.
    2
      Ciklikusan kiigazított egyenleg, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül. A Bizottság szolgálatainak 2010.
    tavaszi előrejelzése szerint az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések 2009-ben a GDP 0,1%-át, 2010-ben pedig a
    GDP 0,2%-át teszik ki, mindegyik hiánynövelő.
    Forrás:
    Pénzügyminisztérium 2010. tavaszi előrejelzése; a Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzése (BIZ); a Bizottság
    szolgálatainak számításai.
HU                                                             5                                                             HU
 ---pagebreak---                                                  Javaslat:
                                        A TANÁCS HATÁROZATA
                               a Finnországban fennálló túlzott hiányról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (6)
   bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel a Finnország által tett észrevételekre,
   mivel:
   (1)     Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikke szerint a tagállamoknak
           kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt.
   (2)     A Stabilitási és Növekedési Paktum az árstabilitás és az erős, fenntartható,
           munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként a rendezett államháztartás
           célkitűzésén alapul.
   (3)     A Szerződés 126. cikke szerinti túlzott hiány esetén követendő eljárás, amelyet a
           túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és
           pontosításáról szóló 1467/97/EK tanácsi rendelet4 (amely a Stabilitási és Növekedési
           Paktum része) részletez, előírja, hogy a túlzott hiány fennállását határozatban kell
           megállapítani. A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról
           szóló jegyzőkönyv további rendelkezéseket állapít meg a túlzott hiány esetén
           követendő eljárás végrehajtásához. A 479/2009/EK tanácsi rendelet5 megállapítja az
           említett jegyzőkönyv rendelkezésének alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat
           és meghatározásokat.
   (4)     A Stabilitási és Növekedési Paktum 2005-ös reformja a Paktum eredményességének és
           közgazdasági megalapozottságának fokozását és az államháztartás hosszú távú
           fenntarthatóságának védelmét tűzte ki célul, továbbá azt, hogy a túlzott hiány esetén
           követendő eljárás valamennyi szakaszában vegyék teljes mértékben figyelembe
           mindenekelőtt a gazdasági és költségvetési hátteret. A Stabilitási és Növekedési
   4
           HL L 209., 1997.8.2., 6. o.
   5
           HL L 145., 2009.6.10., 1. o.
HU                                                   6                                           HU
 ---pagebreak---        Paktum így támogatja azokat az állami intézkedéseket, amelyek a gazdasági helyzet
       figyelembevétele mellett a költségvetés stabilitásának mihamarabbi visszaállítását
       célozzák.
   (5) A Szerződés 126. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság véleményt terjeszt a
       Tanács elé, ha úgy ítéli meg, hogy valamely tagállamban túlzott hiány áll fenn vagy
       következhet be. A 126. cikk (3) bekezdése szerinti jelentését, valamint a Gazdasági és
       Pénzügyi Bizottság véleményét figyelembe véve, a Bizottság a 126. cikk (4)
       bekezdésével összhangban megállapította, hogy Finnországban túlzott hiány áll fenn.
       Ezért [2010. június 15-én] a Bizottság Finnország vonatkozásában ennek megfelelő
       véleményt terjesztett a Tanács elé6.
   (6) A Szerződés 126. cikkének (6) bekezdése szerint a Tanácsnak figyelembe kell vennie
       az érintett tagállam esetleges észrevételeit, mielőtt egy általános értékelés alapján
       határozna arról, hogy fennáll-e túlzott hiány. Finnország esetében ez az általános
       értékelés a következő megállapításokat eredményezi.
   (7) A finn hatóságok által 2010 áprilisában bejelentett adatok alapján a finnországi
       államháztartási hiány a várakozások szerint 2010-ben eléri a GDP 4,1%-át, tehát
       túllépi a GDP 3%-ában meghatározott referenciaértéket. A pénzügyminisztérium által
       a parlamenthez 2010. május 14-én benyújtott harmadik pótköltségvetés ugyan arra
       utal, hogy a 2010. évi adóbevételek magasabbak lehetnek a tervezettnél, ez hivatalosan
       nem változtatta meg a hiánycélt. A tervezett hiány nincs közel a GDP 3 %-ában
       meghatározott referenciaértékhez, de a referenciaérték tervezett túllépése a Szerződés,
       valamint a Stabilitási és Növekedési Paktum értelmében kivételesnek tekinthető, és
       elsősorban a Szerződés és a Stabilitási és Növekedési Paktum feltételeinek megfelelő
       jelentős mértékű gazdasági visszaesés eredménye. Ugyanakkor a referenciaérték
       tervezett túllépése átmenetinek tekinthető. A Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi
       előrejelzése szerint a hiány 2011-ben a referenciaérték alá csökken, amit az előre
       jelzett gazdaságélénkülés támaszt alá. A Szerződés hiányra vonatkozó kritériuma nem
       teljesül.
   (8) A finn hatóságok által 2010. áprilisban bejelentett adatok alapján a bruttó
       államadósság a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték alatt marad, 2010-ben a
       GDP 49,9%-a lesz. A Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzése alapján az
       adósságráta 2010-ben a GDP 50,5%-át teszi ki, majd 2011-ben a GDP 54,9%-ára
       emelkedik, de továbbra is a GDP 60%-ában meghatározott referenciaérték alatt marad.
       A Szerződés adósságra vonatkozó kritériuma teljesül.
   (9) Az 1467/97/EK rendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően az „érdemleges
       tényezők” csak akkor vehetők figyelembe a 126. cikk (6) bekezdése szerinti, túlzott
       hiány fennállását megállapító tanácsi határozatban, ha a kettős feltétel – vagyis hogy a
       hiány közel marad a referenciaértékhez és a referenciaérték túllépése átmeneti – teljes
       mértékben teljesül. Finnország esetében ez a kettős feltétel nem teljesül, ezért az
       említett határozathoz vezető lépések során érdemleges tényezők figyelembevételére
       nem kerül sor,
   6
       A Finnországra vonatkozó, a túlzott hiány esetén követendő eljáráshoz kapcsolódó dokumentumok a
       következő weboldalon találhatóak:
       http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.
HU                                                  7                                                  HU
 ---pagebreak---    ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
                                               1. cikk
   Átfogó értékelés alapján megállapítást nyert, hogy Finnországban túlzott hiány áll fenn.
                                               2. cikk
   Ennek a határozatnak a Finn Köztársaság a címzettje.
   Kelt Brüsszelben,
                                               a Tanács részéről
                                               az elnök
                                               […]
HU                                                8                                         HU


title: Javaslat a Tanács határozata a hozzáadott phytoszterolt/phytosztanolt tartalmazó rozskenyérfélék mint az Európai parlament és a Tanács 258/97/EK rendelete által szabályozott új élelmiszerek és új élelmiszer-összetevők forgalomba hozatalának engedélyezéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52005PC0344

Javaslat a tanács határozata a hozzáadott phytoszterolt/phytosztanolt tartalmazó rozskenyérfélék mint az Európai parlament és a Tanács 258/97/EK rendelete által szabályozott új élelmiszerek és új élelmiszer-összetevők forgalomba hozatalának engedélyezéséről  /* COM/2005/0344 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 28.7.2005COM(2005) 344 véglegesJavaslatA TANÁCS HATÁROZATA(a hozzáadott phytoszterolt/phytosztanolt tartalmazó rozskenyérfélék mint az Európai Parlament és a Tanács 258/97/EK rendelete által szabályozott új élelmiszerek és új élelmiszer-összetevők forgalomba hozatalának engedélyezéséről(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁS2000. szeptember 21-én a Karl Frazer Ltd. kérelemmel fordult Finnország illetékes hatóságaihoz, hogy az új élelmiszerekről és az új élelmiszer-összetevőkről szóló 258/97/EK rendelet 4. cikke szerint forgalomba hozhasson hozzáadott phytoszterolt tartalmazó élelmiszereket mint új élelmiszereket és új élelmiszer-összetevőket.A finnországi előzetes értékelő jelentés arra a következtetésre jutott, hogy a phytoszterolok emberi fogyasztása biztonságos. Más tagállamok viszont indokolt kifogással léptek fel ezek új élelmiszerekként és új élelmiszer-összetevőkként való forgalomba hozatala ellen. Így a 258/97/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésével összhangban komitológiai eljárás útján meghozandó engedélyezési határozat szükséges.A Bizottság a tagállamok kifogásait figyelembe véve véleményezést kért a korábbi Élelmiszerügyi Tudományos Bizottságtól (SCF). A vélemény 2003. március 5-én érkezett meg. Az SCF a többféle, növényi szterollal dúsított élelmiszer jóváhagyására irányuló kérelmekről, többek között a Karl Frazer Ltd. kérelméről szóló állásfoglalásában arra a következtetésre jutott, hogy a phytoszterolok hozzáadása biztonságos, feltéve hogy a fogyasztásuk nem haladja meg a 3 grammot.Ezenkívül az Élelmiszerügyi Tudományos Bizottság (SCF) 2002. szeptember 26-i, „A többféle élelmi forrásból származó phytoszterol emelt szintű bevitele hosszú távú hatásairól szóló általános álláspont, különös tekintettel a béta-karotin hatásaira” című véleményében kifejtette, hogy nincs bizonyíték arra nézve, hogy a napi 3 grammot meghaladó bevitel további előnyökkel járna, valamint hogy a nagymértékű bevitelnek nemkívánatos következményei lehetnek, így célszerű volna elkerülni a napi 3 grammot meghaladó növényiszterol-bevitelt.Ilyen háttérrel 2004. április 30-án egy, a hozzáadott phytoszterolt/phytosztanolt tartalmazó rozskenyérfélék mint az Európai Parlament és a Tanács 258/97/EK rendelete által szabályozott új élelmiszerek és új élelmiszer-összetevők forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági határozatjavaslatot nyújtottak be szavazásra az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottsághoz. Hat tagállam szavazott mellette, hat tagállam szavazott ellene, három tagállam tartózkodott.A bizottság nem tudott minősített többséggel véleményt hozni a Bizottság által benyújtott tervezetre. Következésképpen most a Bizottságnak a 258/97/EK rendelet 13. cikke (4) bekezdése b) pontja értelmében és az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikkével összhangban egy, a szükséges intézkedésekre vonatkozó javaslatot kell a Tanács elé terjesztenie. A Tanácsnak három hónap áll rendelkezésére ahhoz, hogy minősített többséggel döntést hozzon, és értesítse a döntés eredményéről az Európai Parlamentet. Az Európai Parlament az említett határozat 8. cikkével összhangban helyénvalónak vélheti, hogy állásfoglalást hozzon.JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA(a hozzáadott phytoszterolt/phytosztanolt tartalmazó rozskenyérfélék mint az Európai Parlament és a Tanács 258/97/EK rendelete által szabályozott új élelmiszerek és új élelmiszer-összetevők forgalomba hozatalának engedélyezésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az új élelmiszerekről és új élelmiszer-összetevőkről szóló, 1997. január 27-i 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre1 és különösen annak 7. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:(1) 2000. szeptember 21-én a Karl Frazer Ltd. kérelemmel fordult Finnország illetékes hatóságaihoz, hogy phytoszterolokat hozhasson forgalomba;(2) 2001. január 29-én Finnország illetékes hatóságai kibocsátották előzetes értékelő jelentésüket;(3) Finnország illetékes élelmiszer-értékelő testülete előzetes értékelő jelentésében arra a következtetésre jutott, hogy a phytoszterolok/phytosztanolok emberi fogyasztása biztonságos;(4) A Bizottság 2001. március 13-án minden tagállamnak továbbította az előzetes értékelő jelentést;(5) A rendelet 6. cikke (4) bekezdése által meghatározott 60 napos időszakban, az adott rendelkezéssel összhangban indokolt kifogások merültek fel a termék forgalomba hozatalát illetően;(6) Az Élelmiszerügyi Tudományos Bizottság (SCF) 2002. szeptember 26-i, „A többféle élelmi forrásból származó phytoszterol emelt szintű bevitele hosszú távú hatásairól szóló általános álláspont, különös tekintettel a béta-karotin hatásaira” című véleményében kifejtette, hogy nincs bizonyíték arra nézve, hogy a napi 3 grammot meghaladó bevitel további előnyökkel járna, valamint hogy a nagymértékű bevitelnek nemkívánatos következményei lehetnek, így célszerű volna elkerülni a napi 3 grammot meghaladó bevitelt;(7) Továbbá az SCF a többféle, növényi szterollal dúsított élelmiszer jóváhagyására irányuló kérelmekről szóló állásfoglalásában, 2003. március 5-én megismételte a számos, hozzáadott phytoszterolt tartalmazó élelmiszer túlzott bevitelével kapcsolatos aggodalmait. Ugyanakkor, ezzel egyidőben az Oy Karl Frazer Ab kérelmére tekintettel megerősítette, hogy a phytoszterolok számos pékipari termékhez történő hozzáadása biztonságos;(8) Az Oy Karl Frazer Ab a hozzáadott phytoszterolt/phytosztanolt tartalmazó különböző termékek túlzott bevitelével kapcsolatos aggodalmak következtében beleegyezett abba, hogy csökkenti a rozskenyér esetében az eredetileg hozzáadott mennyiséget;(9) A hozzáadott phytoszanol-észtereket tartalmazó élelmiszerek és élelmiszer-összetevők címkézéséről szóló 608/2004/EK bizottsági rendelet2 biztosítja, hogy a fogyasztók megkapják a szükséges információkat ahhoz, hogy elkerüljék a hozzáadott phytoszterol túlzott bevitelét;(10) Az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság által adott vélemény nem volt kedvező.ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkAz 1. mellékletben leírt, a 2. mellékletben meghatározott hozzáadott phytoszterolokat/phytosztanolokat tartalmazó élelmiszerek és élelmiszer-összetevők (a továbbiakban: a termékek) forgalomba hozhatók a közösségi piacon.2. cikkA termékeket úgy kell forgalomba hozni, hogy könnyen el lehessen osztani olyan adagokra, amelyek maximum 3 grammot tartalmaznak (napi egy adag esetén) vagy maximum 1 grammot tartalmaznak (napi három adag esetén) a hozzáadott phytoszterolból/phytosztanolból.3. cikkE határozat címzettje az Oy Karl Frazer Ab, Fazerintie 6, FIN-00941 Helsinki.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök1. mellékletAz 1. cikkben említett termékekRozskenyér, amely ≥ 50% korpás rozslisztet, rozsmagot egészben vagy darálva és rozspelyhet; < 30 % búzát; < 5 % hozzáadott cukrot, de nem hozzáadott zsírt tartalmaz.2. mellékletAz élelmiszerekhez és élelmiszer-összetevőkhöz hozzáadott phytoszterolok/phytosztanolok meghatározásaMeghatározás:A phytoszterolok és a phytosztanolok olyan, növényekből kivont szterolok és sztanolok, amelyek vagy szabad szterolokként és sztanolokként jelenhetnek meg, vagy észteresítve, élelmiszer-minőségű zsírsavakként.Összetétel (GC-FID-del vagy ezzel egyenértékű módszerrel):<80 % -sitoszterol<15 % -sitosztanol<40 % kampeszterol<5 % kampesztanol<30 % stigmaszterol<3 % brassicaszterol<3 % egyéb szterol/sztanolKontamináció/Tisztaság (GC-FID-del vagy ezzel egyenértékű módszerrel):A nem növényolajokból nyert, élelmiszernek alkalmas phytoszterolok és phytosztanoloknak fertőző anyagoktól menteseknek kell lenniük. Ezt az biztosítja a legjobban, ha a phytoszterol/phytosztanol összetevő több mint 99 %-os tisztaságú.1 HL L 43., 1997.2.14., 1. o.2 HL L 97., 2004.4.1., 44. o.


				|

		52012PC0654

			Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA Belgiumnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 285. cikkétől eltérő különös intézkedés alkalmazására történő felhatalmazásáról /* COM/2012/0654 final - 2012/0312 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
A javaslat okai és céljai
A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló,
2006. november 28-i 2006/112/EK irányelv (a továbbiakban: a
héairányelv)[1]
395. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tanács – a Bizottság javaslata
alapján – egyhangúlag eljárva bármelyik tagállamot felhatalmazhatja arra, hogy
az irányelvben foglaltaktól eltérő különös intézkedéseket vezessen be a
hozzáadottérték-adó beszedésének egyszerűsítésére vagy az adócsalás és az
adóelkerülés egyes formáinak megelőzésére.
Belgium a Bizottság által
2012. június 21-én iktatott levélben felhatalmazást kért arra, hogy
adómentesség biztosítására irányuló intézkedést vezessen be a legfeljebb
25 000 EUR éves árbevétellel rendelkező adóalanyok számára. A héairányelv
395. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság
2012. szeptember 13-án kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot
Belgium kérelméről. A Bizottság 2012. szeptember 17-én kelt levelében
értesítette Belgiumot arról, hogy birtokában van a kérelem elbírálásához
szükséges valamennyi információnak.
Háttér-információk
A héairányelv XII. címének
1. fejezete lehetővé teszi a tagállamok számára a kisvállalkozásokra
vonatkozóan különös szabályozások alkalmazását, többek között adómentességet
adhatnak egy bizonyos éves árbevételt el nem érő adóalanyoknak. Az adómentesség
maga után vonja, hogy az adóalanynak nem kell hozzáadottérték-adót
felszámítania az értékesítéseire, és következésképpen nem is vonhat le
előzetesen felszámított hozzáadottérték-adót.
A héairányelv 285. cikke értelmében a
67/228/EGK tanácsi irányelv[2]
14. cikkét nem alkalmazó tagállamok adómentességet adhatnak a legfeljebb
5 000 EUR árbevétellel rendelkező adóalanyoknak.
A jelenlegi gazdasági és politikai helyzetben
a belga kormány ezt a felső határt 25 000 EUR-ra kívánja emelni,
reálértékének megőrzése érdekében lehetővé téve annak további növelését. Egy
ilyen árbevételi felső határ bevezetése le fogja egyszerűsíteni a héarendszert
a kisvállalkozások számára, és jelentősen csökkenti terheiket azáltal, hogy a
különös szabályozás alkalmazására jogosult vállalkozásokat felmenti számos, az
általános héaszabályozás szerinti, hozzáadottérték-adóval kapcsolatos
kötelezettség alól. A rendszer önként választható lesz az adóalanyok számára. A
belga hatóságok szerint az adóalanyok mintegy 1 %-a fogja használni a
rendszert, ami a költségvetésre minimális hatást fog gyakorolni (megközelítőleg
0,2 %).
Meglévő rendelkezések a javaslat által
érintett területen
2004-ben a Bizottság javaslatot tett az
adóalanyokat héamentességre jogosító éves árbevételi felső határ 100 000
EUR-ra történő megemelésére (COM(2004) 728 végleges).
Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és
célkitűzéseivel
Tárgytalan.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT
KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI
Konzultáció az érdekeltekkel
Nem releváns.
Külső szakértői vélemények összegyűjtése és
felhasználása
Külső szakértők bevonására nem volt szükség.
Hatásvizsgálat
A tanácsi határozatra irányuló javaslat célja
olyan egyszerűsítési intézkedés bevezetése, amely a legfeljebb 25 000 EUR
éves árbevételt elérő vállalkozások számos héa-kötelezettségét megszünteti,
ezáltal pozitív hatással járhat.
Az eltérés szűk alkalmazási köre és időben
korlátozott alkalmazása miatt a hatás mindenképpen mérsékelt lesz.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
A javaslat összefoglalása
A héairányelvtől eltérő intézkedés
alkalmazására történő felhatalmazás Belgium számára, amely alapján a
25 000 EUR éves árbevételt meg nem haladó vállalkozásokat érintő
egyszerűsítési intézkedés kerül bevezetésre.
Jogalap
A héairányelv 395. cikke.
A szubszidiaritás elve
A javaslat az Európai Unió kizárólagos
hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható.
Az arányosság elve
A javaslat megfelel az arányosság elvének a
következők miatt:
A határozat egy tagállam számára, annak saját
kérelme alapján ad felhatalmazást, kötelezettséget tehát nem keletkeztet.
Tekintettel az eltérés alkalmazási körének
korlátozott mivoltára, a különös intézkedés arányban áll a kitűzött céllal.
A jogi aktus típusának megválasztása
Javasolt aktus: tanácsi határozat.
A héairányelv 395. cikke értelmében a
hozzáadottérték-adóra vonatkozó közös szabályoktól kizárólag úgy lehet eltérni,
hogy arra a Tanács a Bizottság javaslata alapján egyhangúlag felhatalmazást ad.
Ezenfelül azért a tanácsi határozat a legmegfelelőbb jogi aktus, mert az
egy-egy tagállamnak is címezhető.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK
A javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést
érintő vonzatai, mert Belgium az 1553/89/EGK, EURATOM tanácsi rendelet 6.
cikkének megfelelően fogja végrehajtani az ellentételezés kiszámítását.
5.           OPCIONÁLIS ELEMEK
Felülvizsgálatra/módosításra/megszüntetésre
vonatkozó rendelkezés
A javaslat megszüntetésre vonatkozó
rendelkezést tartalmaz.
2012/0312 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS HATÁROZATA
Belgiumnak a közös
hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 285. cikkétől eltérő
különös intézkedés alkalmazására történő felhatalmazásáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló
szerződésre,
tekintettel a közös hozzáadottértékadó-rendszerről
szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvre[3] és különösen annak 395. cikke
(1) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)       A Bizottságnál
2012. június 21-én iktatott levelében Belgium felhatalmazást kért a
2006/112/EK irányelv 285. cikkétől eltérő intézkedésre annak érdekében,
hogy a legfeljebb 25 000 EUR éves árbevétellel rendelkező adóalanyok
tekintetében hozzáadottérték-adó (héa) alóli mentességre irányuló különös
intézkedést vezessen be. Ezen intézkedés révén az említett adóalanyok
mentesülnek a 2006/112/EK irányelv XI. címének 2–6. fejezetében rögzített
héa-kötelezettségek egy része vagy összessége alól.
(2)       A Bizottság 2012. szeptember
13-án kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot Belgium kérelméről. A
Bizottság 2012. szeptember 17-én kelt levelében értesítette Belgiumot arról,
hogy birtokában van a kérelem elbírálásához szükséges valamennyi információnak.
(3)       A 2006/112/EK irányelv
285. cikkének megfelelően a 67/228/EGK tanácsi irányelv[4] 14. cikkét nem alkalmazó
tagállamok adómentességet adhatnak a legfeljebb 5 000 EUR árbevétellel
rendelkező adóalanyok számára. Belgium kérte, hogy ezt a felső határt
25 000 EUR-ra emelhesse.
(4)       A kisvállalkozások által
igénybe vehető különös szabályozás által biztosított magasabb küszöbérték
egyszerűsítési intézkedés, mivel jelentősen csökkentheti a legkisebb
vállalkozások héa-kötelezettségeit; ugyanakkor a különös szabályozás az
adóalanyok által önként választható lehetőség.
(5)       A hozzáadottértékadó-kötelezettségek
egyszerűsítését célzó, 2004. október 29-i bizottsági
irányelvjavaslatban[5]
foglalt rendelkezések célja többek között az, hogy a tagállamok a héamentesség
feltételeként megállapított éves árbevételi felső határt legfeljebb
100 000 EUR összegben, illetve annak nemzeti valutában kifejezett
ellenértékében állapíthassák meg, és ezt az összeget évente kiigazíthassák. A
Belgium által benyújtott kérelem összhangban van ezzel a javaslattal.
(6)       Az eltérésnek nincs hatása az
EU hozzáadottérték-adóból befolyó saját forrásainak alakulására, és az
intézkedés hatása elhanyagolható a végső fogyasztói szinten beszedett tagállami
adóbevétel teljes összegét tekintve,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2006/112/EK irányelv 285. cikkétől eltérve
Belgium felhatalmazást kap arra, hogy mentesítse a héa alól a legfeljebb
25 000 EUR éves árbevétellel rendelkező adóalanyokat.
Belgium az adómentesség reálértékének
megőrzése érdekében felemelheti az említett összeghatárt.
2. cikk
A határozatot az adóalanyoknak a
hozzáadottérték-adó alóli mentességére vonatkozó éves árbevételi felső határ
összegeit módosító irányelv hatálybalépésének napjáig vagy
2015. december 31-ig – e kettő közül a korábbi időpontig – kell
alkalmazni.
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
3. cikk
Ennek a határozatnak a Belga Királyság a
címzettje.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL L 347., 2006.12.11., 1. o.
[2]               HL 71., 1967.4.14., 1303–1312. o.
[3]               HL L 347., 2006.12.11., 1. o.
[4]               HL 71., 1967.4.14., 1303–1312. o.
[5]               COM(2004) 728 végleges.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0587

Javaslat: a Tanácshatározata az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó vámegyezmény (1975. évi TIR-egyezmény) módosítására irányuló javaslatot illetően a Közösség által képviselendő álláspontról  /* COM/2009/0587 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 2009.10.29.COM(2009)587 véglegesJavaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó vámegyezmény (1975. évi TIR-egyezmény) módosítására irányuló javaslatot illetően a Közösség által képviselendő álláspontrólINDOKOLÁS1. A JAVASLAT HÁTTERE1.1. A javaslat okai és céljaiAz áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó 1975. november 14-i vámegyezményt (TIR-egyezmény) az Európai Gazdasági Közösség részéről a 2112/78/EGK tanácsi rendelettel hagyták jóvá. Az egyezmény 1983. június 20-án lépett hatályba a Közösségben.A javasolt határozat arra irányul, hogy a Közösség elfogadja a TIR-egyezménynek a fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó ENSZ EGB-munkacsoport által jóváhagyott legújabb módosításait.1.2. Háttér-információkA TIR-egyezmény, amelyet a genfi székhelyű Egyesült Nemzetek Szervezetének Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ/EGB) igazgat, vámtranzit eljárást határozott meg az áruk nemzetközi közúti forgalmának bonyolítására. Az egyezmény lehetővé teszi, hogy a vám- és adófelfüggesztés hatálya alatt lévő áruk szállításuk közben a vámhatóságok minimális beavatkozása mellett jussanak át az országhatárokon. A TIR-rendszer a nemzetközi árumozgás hagyományos akadályainak mérséklésével elősegíti a nemzetközi kereskedelem fejlődését. Az árutovábbítás során elszenvedett késések csökkentésével jelentős megtakarítás érhető el a szállítási költségek terén. A rendszer legfontosabb előnye, hogy a TIR-egyezmény a nemzetközi garanciavállalási láncon keresztül viszonylag egyszerű hozzáférést biztosít az előírt garanciákhoz.A szállítást érintő vámkérdésekkel foglalkozó ENSZ EGB-munkacsoport egyetért abban, hogy a TIR-egyezmény bizonyos módosításokra szorul. A szóban forgó módosítások a TIR-egyezmény 9. mellékletének I. részét érintik. Ez a rész szól az egyesületek TIR-igazolványok kibocsátására, illetve garanciavállalóként történő eljárására való felhatalmazásának folyamatáról. A munkacsoport döntése nyomán az egyezmény ezen részét átszerkesztik, és kiegészítik néhány a gyakorlatban ugyan létező, de jogilag egyértelműen még nem meghatározott elemmel. A javaslat értelmében az egyesületeknek az általuk a nemzetközi globális biztosítótársaságokkal kötött globális biztosítási szerződések teljes szövegéről hiteles másolatot kell majd benyújtaniuk az illetékes hatóságokhoz. Az egyesületeknek tájékoztatniuk kell majd a nemzetközi szervezetet a vámhatóságok által hozzájuk benyújtott kifizetési kérelmekről. Ezen kívül a TIR-rendszerhez való hozzáférés mostantól biztosított azon egyesületek számára is, amelyek nem a szállítási ágazat érdekeit képviselik.1.3. Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területenA TIR-egyezmény 9. mellékletének I. része.1.4. Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivelA javasolt határozat összhangban van a közös kereskedelem- és közlekedéspolitikával. A közúti fuvarozást megkönnyítő TIR-rendszernek köszönhetően az áruk a vámhatóságok minimális beavatkozásával szállíthatók át a 68 Szerződő Fél területén, és a nemzetközi garanciavállalási láncon keresztül viszonylag egyszerű hozzáférés nyílik az előírt garanciákhoz. A TIR-egyezmény révén elért egyszerűsítések összhangban vannak a felülvizsgált lisszaboni stratégiával.2. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT2.1. Konzultáció az érdekelt felekkelA konzultáció módja, a legfontosabb célterületek és a válaszadók köreA javaslatról konzultációk folytak a Közúti Fuvarozók Nemzetközi Egyesületével. A konzultációkra a Vámkódex Bizottság és a szállítást érintő vámkérdésekkel foglalkozó ENSZ EGB-munkacsoport ülésein került sor.Az észrevételek és felhasználásuk rövid ismertetéseKedvező vélemény.2.2. Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználásaKülső szakértők bevonására nem volt szükség.2.3. HatásvizsgálatA javasolt módosítások érdemben nem változtatják meg a TIR-egyezmény 9. mellékletének I. részét, de az újraszerkesztés révén egyszerűbbé válik azon eljárás megértése és alkalmazása, amely révén az egyesületek felhatalmazást kapnak a TIR-igazolvány kiadására, illetve a garanciavállalóként történő eljárásra. A melléklet néhány új elemmel is kiegészül. A 9. melléklet I. része értelmében a TIR-rendszerhez való hozzáférés mostantól biztosított azon egyesületek számára is, amelyek nem a szállítási ágazat érdekeit képviselik. A 9. mellékletnek ezen részébe kerül be az egyesületeknek azon kötelezettsége, amelynek értelmében az általuk a nemzetközi globális biztosítótársaságokkal kötött globális biztosítási szerződések teljes szövegéről hiteles másolatot kell benyújtaniuk az illetékes hatóságokhoz. Az egyesületeknek mostantól tájékoztatniuk kell majd a nemzetközi szervezetet a vámhatóságok által hozzájuk benyújtott kifizetési kérelmekről.E módosításokkal követhetőbbé válik az egyezményben leírt eljárás, amelynek révén az egyesületek felhatalmazást kapnak a TIR-igazolványok kiadására, illetve a garanciavállalóként történő eljárásra. A módosításokkal azon egyesületek hozzáférése is biztosított lesz a TIR-rendszerhez, amelyek nem a szállítási ágazat érdekeit képviselik. A rendszer meghatározó szereplői számára már bevett gyakorlati megoldásokat mostantól az egyezményről szóló jogszabály is egyértelműen meghatározza.3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI3.1. A javaslat összefoglalásaA javasolt határozat az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó vámegyezmény módosítására irányuló javaslatot illetően a Közösség által képviselendő álláspontot határozza meg.3.2. JogalapAz Európai Közösséget létrehozó szerződés 133. cikke, valamint 300. cikke (2) bekezdésének második albekezdése.3.3. A szubszidiaritás elveA javaslat megfelel a szubszidiaritás elvének. A javaslat egy nemzetközi egyezmény módosításának végrehajtására irányul, az egyezmény pedig természeténél fogva tiszteletben tartja a szubszidiaritás elvét.A javasolt módosításokat a szállítást érintő vámkérdésekkel foglalkozó ENSZ EGB-munkacsoport előzetesen elfogadta.3.4. Az arányosság elveA javaslat megfelel az arányosság elvének. A javaslat egy nemzetközi egyezmény módosításának végrehajtására irányul, az egyezmény pedig természeténél fogva tiszteletben tartja az arányosság elvét.3.5. A jogi aktus típusának megválasztásaJavasolt jogi aktus: Határozat.A nemzetközi egyezményeket és azok módosításait általában határozat vezeti be a közösségi jogrendszerbe.4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOKA javaslatnak nincsenek a közösségi költségvetést érintő vonzatai.Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó vámegyezmény (1975. évi TIR-egyezmény) módosítására irányuló javaslatot illetően a Közösség által képviselendő álláspontrólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése második albekezdésével,mivel:1.  Az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó 1975. november 14-i vámegyezményt (TIR-egyezmény) a Közösség részéről az 1978. július 25-i 2112/78/EGK tanácsi rendelettel[1] hagyták jóvá, és 1983. június 20-án lépett hatályba a Közösségben[2].2.  A TIR-egyezmény konszolidált változata a 2009. májusi 28-i 2009/477/EK tanácsi határozat[3] mellékleteként került közzétételre. A határozat értelmében az egyezmény további módosításait a Bizottság a hatálybalépésük megjelölésével együtt közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában.3.  A fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó ENSZ EGB-munkacsoport 2009 júniusában úgy döntött, hogy a TIR-egyezmény bizonyos módosításokra szorul. Ezek a módosítások a TIR-egyezmény 9. mellékletének I. részét érintik, amely arról az eljárásról szól, amely révén az egyesületek felhatalmazást kapnak a TIR-igazolvány kiadására, illetve a garanciavállalóként történő eljárásra4.  A javasolt módosítások érdemben nem változtatják meg a TIR-egyezmény 9. mellékletének I. részét, de az újraszerkesztés révén egyszerűbbé válik azon eljárás megértése és alkalmazása, amellyel az egyesületek felhatalmazást kapnak a TIR-igazolvány kiadására, illetve a garanciavállalóként történő eljárásra. A melléklet néhány új elemmel is kiegészül. Ezek egyike hozzáférést biztosít a TIR-rendszerhez olyan egyesületek részére is, amelyek nem a szállítási ágazat érdekeit képviselik. A módosítások másik része olyan már bevett gyakorlati megoldásokat érint, amelyeket az egyezmény jogilag még nem szabályozott.5.  Minden tagállam kedvező véleményét fejezte ki a módosító javaslatról. A fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoport által készített tervezetet a Vámkódexbizottság már megtárgyalta és jóváhagyta.6.  A TIR-egyezmény Intéző Bizottsága 2009 szeptemberére tervezi következő ülését, és várhatóan valamennyi Szerződő Fél kész lesz a TIR-egyezmény javasolt módosításainak hivatalos elfogadására.7.  Ezért meg kell határozni a javasolt módosítással kapcsolatos közösségi álláspontot,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA Közösség által az Intéző Bizottságban képviselendő álláspont a mellékelt módosítástervezeten alapul.2. cikkEnnek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.Elfogadását követően a módosítást a Bizottság a hatálybalépés megjelölésével együtt közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETAz 9. melléklet I. része helyébe a következő lép:„I. RészAZ EGYESÜLETEK FELHATALMAZÁSA A TIR-IGAZOLVÁNYOK KIBOCSÁTÁSÁRA, ILLETVE A GARANCIAVÁLLALÓKÉNT TÖRTÉNŐ ELJÁRÁSRAFELTÉTELEK ÉS KÖVETELMÉNYEK8.  ANNAK ÉRDEKÉBEN, HOGY AZ EGYEZMÉNY 6. CIKKE SZERINT A SZERZőDő FELEKTőL A TIR-IGAZOLVÁNYOK KIADÁSÁRA ÉS A GARANCIAVÁLLALÁSRA TÖRTÉNő FELHATALMAZÁST MEGKAPJÁK, AZ EGYESÜLETEKNEK AZ ALÁBBI FELTÉTELEKNEK ÉS KÖVETELMÉNYEKNEK KELL ELEGET TENNIÜK:a) Legalább egyéves bizonyított fennállás a felhatalmazást adó Szerződő Fél területén székhellyel rendelkező egyesületként.b) Az Egyezményen alapuló kötelezettségeinek teljesítését lehetővé tevő megfelelő pénzügyi helyzet és szervezeti adottságok bizonyítása.c) A vám- vagy adójogszabályok súlyos vagy ismételt megszegésének hiánya.d) Írásbeli megállapodás vagy bármilyen más jogi okmány létrehozása az egyesület és azon Szerződő Fél illetékes hatóságai között, ahol székhellyel rendelkezik. Ez az okmány tartalmazza az egyesület kötelezettségvállalását a (3) bekezdésben meghatározott kötelezettségekre vonatkozóan.9.  Az írásbeli megállapodás vagy más jogi okmány hiteles másolatát, szükség esetén az angol, francia vagy orosz hiteles fordításával együtt, a TIR Végrehajtó Testületénél letétbe kell helyezni. Az esetleges változásokat haladéktalanul a TIR Végrehajtó Testületének tudomására kell hozni.10.  Az egyesület kötelezettségei a következők:i. teljesíti az Egyezmény 8. cikkében meghatározott kötelezettségeket;ii. elfogadja a Szerződő Fél által TIR-igazolványonként meghatározott maximális összeget, amelyet az egyesülettől az Egyezmény 8. cikkének (3) bekezdése szerint követelni lehet;iii. folyamatosan, és különösen a TIR-eljárásnak személyek általi igénybevételére irányuló engedély kérése előtt, ellenőrzi a jelen melléklet II. részében meghatározott minimumfeltételek és -követelmények teljesülését;iv. minden olyan követelésre garanciát nyújt, amely a székhelye szerinti országban a saját maga, vagy vele azonos nemzetközi szervezethez tartozó külföldi egyesület által kibocsátott TIR-igazolványok fedezete alatt végzett tevékenységek kapcsán merül fel;v. egy biztosítónál, biztosítók csoportjánál vagy pénzintézetnél kötelezettségeire kellő, a székhely szerinti Szerződő Fél illetékes hatóságai által elfogadott fedezetet szerez. A biztosítási vagy pénzügyi garanciaszerződés(ek) az általa és vele azonos nemzetközi szervezethez tartozó külföldi egyesületek által kibocsátott TIR-igazolványok fedezete mellett folytatott tevékenységekkel kapcsolatos összes követelésre kiterjed(nek).A biztosítási vagy pénzügyi garanciaszerződés(ek) felmondási ideje nem lehet kevesebb, mint az (1) bekezdés d) pontjában említett írásbeli megállapodás vagy egyéb jogi okmány felmondási ideje. A biztosítási vagy pénzügyi garanciaszerződés(ek), illetőleg minden későbbi módosításuk hitelesített másolatát – szükség esetén a hiteles angol, francia vagy orosz fordításával együtt – letétbe kell helyezni a TIR Végrehajtó Testületénél;vi. a TIR Végrehajtó Testület számára évente megadja az általa kibocsátott TIR-igazolványok március 1-jén érvényes árait;vii. lehetővé teszi az illetékes hatóságok részére a TIR-eljárás lebonyolításával kapcsolatban vezetett minden nyilvántartás és elszámolás ellenőrzését;viii. eljárást fogad el a TIR-igazolványok helytelen vagy csalárd használatából adódó viták hatékony, lehetőség szerint a bíróság bevonása nélkül történő rendezésére;ix. szigorúan betartja a székhelye szerinti Szerződő Fél illetékes hatóságai által az Egyezmény 38. cikkével és ezen melléklet II. részével összhangban a felhatalmazás visszavonására, vagy a személyek kizárására vonatkozóan hozott határozatokat;x. vállalja, hogy egyetért az Intéző Bizottság és a TIR Végrehajtó Testülete határozatainak végrehajtásával, úgy ahogy a székhely szerinti Szerződő Fél illetékes hatóságai elfogadták azokat.11.  Amennyiben a garanciavállalót a 11. cikk szerinti eljárásnak megfelelően felkérik a 8. cikk (1) és (2) bekezdésében említett összegek fizetésére, a garanciavállaló a 6. cikk (2a) bekezdéséhez tartozó a 0.6.2. bis-1 magyarázó feljegyzésben említett írásbeli megállapodással összhangban tájékoztatja a nemzetközi szervezetet a követelés beérkeztéről.12.  Az egyesület székhelye szerinti Szerződő Fél a jelen feltételek és követelmények nem teljesítése esetén visszavonja a TIR-igazolványok kibocsátására, illetve a garanciavállalóként történő eljárásra vonatkozó felhatalmazást. Amennyiben valamely Szerződő Fél a felhatalmazás visszavonásáról határoz, a határozat leghamarabb a visszavonást követő három hónap elteltével válik hatályossá.13.  Valamely egyesületnek az előbbiekben a fentiekben megszabott kikötések szerinti felhatalmazása nem érinti ezen egyesületnek az Egyezményen alapuló felelősségét és kötelezettségeit14.  A fent meghatározott feltételek és követelmények nem érintik azokat a kiegészítő feltételeket és követelményeket, amelyeket a Szerződő Felek írhatnak elő.”[1] HL L 252., 1978.9.14., 1. o.[2] HL L 31., 1983.2.2., 13. o.[3] HL L 165., 2009.6.26., 1. o.


Tervezet: az EGT-Vegyesbizottság […] határozata az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásnak az egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításáról - Tervezet: a Bizottság közös álláspontja


Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0814

Javaslat: a Tanács határozata a géntechnológiával módosított MON863xNK603 (MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről (Csak a francia és a holland nyelvű szöveg hiteles)  /* COM/2007/0814 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 18.12.2007COM(2007) 814 véglegesJavaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa géntechnológiával módosított MON863xNK603 (MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről(Csak a francia és a holland nyelvű szöveg hiteles)(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSA tanácsi határozatra irányuló mellékelt javaslat a géntechnológiával módosított MON863xNK603 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozik, amelyek forgalomba hozatala érdekében a Monsanto Europe S.A. 2004. október 22-én a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK rendelet alapján kérelmet nyújtott be az Egyesült Királyság illetékes hatóságaihoz.A mellékelt javaslat kiterjed továbbá a MON863xNK603 kukoricát tartalmazó vagy abból álló egyéb olyan termékek forgalomba hozatalára is, amelyeket a termesztés kivételével ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más kukoricát.Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) 2006. március 31-én az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikke értelmében kedvező véleményt nyilvánított, és arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínű, hogy a kérelemben meghatározott MON863xNK603 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatala kedvezőtlen hatást gyakorolna az emberi vagy állati egészségre, illetve a környezetre[1].Az EFSA 2006 októberében kiadványában részletesen kitért arra, hogy a tagállamok illetékes hatóságainak megjegyzéseit hogyan vette figyelembe véleményében.Az EFSA 2007. április 13-án újra megerősítette, hogy az nptII génnek a géntechnológiával módosított növényekben genetikai markerként történő alkalmazása sem az emberi vagy állati egészséget, sem a környezetet nem veszélyezteti .A MON 863-at ismételten megvizsgáló 90 napos patkánykísérletre vonatkozó tudományos közzétételt követően, amely kétségbe vonta a MON 863 kukorica biztonságos felhasználását, az EFSA 2007. június 28-án megerősítette a MON 863 kukoricára vonatkozó korábbi kedvező biztonsági értékelését.Ezek alapján a Bizottság 2007. október 10-én szavazásra terjesztette elő az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottsághoz a géntechnológiával módosított MON863xNK603 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek közösségi piacon történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló határozattervezetét. Az Állandó Bizottság nem nyilvánított véleményt; 12 tagállam (149 szavazattal) támogatta a tervezetet, 11 tagállam (119 szavazattal) ellene szavazott, és 4 tagállam (77 szavazattal) tartózkodott a szavazástól.Ezért az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkének (2) bekezdése értelmében és a 2006/512/EK tanácsi határozattal módosított 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikkével összhangban a Bizottságnak a meghozandó intézkedésekről javaslatot kell benyújtania a Tanácsnak, amelyről a Tanácsnak három hónapon belül minősített többséggel döntést kell hoznia, és tájékoztatnia kell a Parlamentet.Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa géntechnológiával módosított MON863xNK603 (MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről(Csak a francia és a holland nyelvű szöveg hiteles) (EGT-vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre[2] és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke (3) bekezdésére,mivel:1.  A Monsanto Europe S.A. 2004. október 22-én az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be (a továbbiakban: kérelem) az Egyesült Királyság illetékes hatóságainak a MON863xNK603 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan.2.  A kérelem kiterjed a MON863xNK603 kukoricát tartalmazó, vagy abból álló egyéb olyan termékek forgalomba hozatalára is, amelyeket a termesztésen kívül ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más kukoricát. Ezért a kérelem az 1829/2003/EK rendelet 5. cikke (5) bekezdésének és 17. cikke (5) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban tartalmazza a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[3] III. és IV. mellékletében előírt adatokat és információkat, valamint a 2001/18/EK irányelv II. mellékletében megállapított elvekkel összhangban elvégzett kockázatértékelésről szóló információkat és következtetéseket.3.  Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) 2006. március 31-én az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikke értelmében kedvező véleményt nyilvánított, és arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínű, hogy a kérelemben meghatározott MON863xNK603 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek (a továbbiakban: termékek) forgalomba hozatala kedvezőtlen hatást gyakorolna az emberi vagy állati egészségre, illetve a környezetre[4]. Véleményében az EFSA arra a következtetésre jutott, hogy az egyes transzformációs eseményekre vonatkozó adatok felhasználhatók a termékek biztonságosságának igazolására, valamint figyelembe vette a tagállamok által felvetett valamennyi specifikus kérdést és aggályt az említett rendelet 6. cikkének (4) bekezdésében és 18. cikkének (4) bekezdésében előírt, nemzeti illetékes hatóságokkal folytatott konzultációval összefüggésben.4.  Az EFSA a Bizottság kérésére 2006 októberében kiadványában részletesen kitért arra, hogy a tagállamok illetékes hatóságainak megjegyzéseit hogyan vette figyelembe véleményeiben, ezen kívül pedig további információkat tett közzé a géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos EFSA-testület által megvizsgált különböző elemekről .5.  Véleményében az EFSA arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmező által benyújtott, általános felügyeleti tervből álló, a környezeti hatások megfigyelését célzó terv összhangban van a termékek tervezett felhasználásával.6.  A nyilvánosság észrevételeit követően, és miután az Egészségügyi Világszervezet a kanamicint és a neomicint „a humángyógyászat, illetve a nem humán alkalmazású kockázatkezelési stratégiák számára kritikus fontosságú antibakteriális anyagoknak” nyilvánította, a Bizottság 2007. január 25-én konzultált az Európai Gyógyszerügynökséggel (EMEA) azon antibiotikumoknak a humán- és állatgyógyászatban képviselt gyógyászati jelentőségéről, amelyekre az nptII gén ellenállóvá tesz. Az EMEA válaszának kézhezvétele után a Bizottság konzultált az EFSA-val az nptII gén és az nptII gént tartalmazó, géntechnológiával módosított növények biztonsági értékelésével kapcsolatban. Az EFSA 2007. április 13-án megerősítette az nptII gént tartalmazó, géntechnológiával módosított növényekre vonatkozó korábbi biztonsági értékeléseit, és azt a következtetést vonta le, hogy az élelmiszerként és takarmányként alkalmazott, géntechnológiával módosított növényekben az nptII gén jelenléte sem az emberi vagy állati egészséget, sem a környezetet nem veszélyezteti.7.  A MON 863-at ismételten megvizsgáló 90 napos patkánykísérlet tudományos közzétételét, valamint a MON 863 kukorica biztonságára vonatkozó kérdést követően a Bizottság 2007. március 15-én azzal kapcsolatban konzultált az EFSA-val, hogy a hatásvizsgálatnak milyen következményei lehetnek a MON 863 kukoricával kapcsolatos korábbi véleményére. Az EFSA 2007. június 28-án jelezte, hogy a közzététel nem nyújt új, toxikológiailag releváns információt, és megerősítette a MON 863 kukoricára vonatkozó korábbi kedvező biztonsági értékelését.8.  E megfontolásokat figyelembe véve a termékekre vonatkozó engedélyt meg kell adni.9.  A géntechnológiával módosított szervezetek egyedi azonosítóinak kialakítására és hozzárendelésére szolgáló rendszer létrehozásáról szóló, 2004. január 14-i 65/2004/EK bizottsági rendeletben[5] előírtaknak megfelelően minden egyes géntechnológiával módosított szervezethez (GMO-hoz) egyedi azonosítót kell hozzárendelni.10.  Az EFSA véleménye alapján úgy tűnik, a MON863xNK603 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerekre, élelmiszer-összetevőkre és takarmányokra vonatkozóan nincs szükség különleges címkézési előírásokra azokon kívül, amelyeket az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdése és 25. cikkének (2) bekezdése előír. Annak biztosítására azonban, hogy a termékeket az e határozat által előírt engedély hatáskörének megfelelően használják fel, az engedélykérelem tárgyát képező, GMO-t tartalmazó vagy abból álló takarmány, illetve a GMO-t tartalmazó vagy abból álló élelmiszeren és takarmányon kívüli többi termék címkézésének egyértelműen utalnia kell arra, hogy a szóban forgó termékeket nem lehet termesztésre használni.11.  Hasonlóképpen az EFSA véleménye nem indokolja a forgalomba hozatalra és/vagy a felhasználásra és a kezelésre – beleértve a forgalomba hozatalt követő megfigyelési követelményeket is – vonatkozóan semmilyen különleges feltétel vagy korlátozás bevezetését, sem azt, hogy az 1829/2003/EK rendelet 6. cikke (5) bekezdésének e) pontjában, illetve 18. cikke (5) bekezdésének e) pontjában előírtaknak megfelelően a különleges ökológiai rendszerek/környezet és/vagy földrajzi területek védelmére irányulóan különleges feltételeket vezessenek be. A termékek engedélyezésével kapcsolatos minden releváns információt be kell jegyezni a géntechnológiával módosított élelmiszereknek és takarmányoknak az 1829/2003/EK rendeletben előírt közösségi nyilvántartásába.12.  A géntechnológiával módosított szervezetek nyomonkövethetőségéről és címkézéséről, és a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított élelmiszer- és takarmánytermékek nyomonkövethetőségéről, valamint a 2001/18/EK irányelv módosításáról szóló, 2003. szeptember 22-i 1830/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[6] 4. cikkének (6) bekezdése címkézési követelményeket határoz meg a GMO-kból álló vagy azokat tartalmazó termékekre vonatkozóan.13.  E határozatról a Biológiai Biztonság Kérdéseiben illetékes Információs Központon keresztül értesíteni kell a Biológiai Sokféleség Egyezmény biológiai biztonságról szóló cartagenai jegyzőkönyvében részes feleket, a géntechnológiával módosított szervezetek országhatárokon történő átviteléről szóló, 2003. július 15-i 1946/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[7] 9. cikkének (1) bekezdésével és 15. cikke (2) bekezdésének c) pontjával összhangban.14.  Az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság nem nyilvánított véleményt a bizottság elnöke által kitűzött határidőn belül, ezért az e határozatban előírt intézkedéseket a Tanácsnak el kell fogadnia,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikk Géntechnológiával módosított szervezet és egyedi azonosítóA 65/2004/EK rendelet értelmében a MON-ØØ863-5 és a MON-ØØ6Ø3-6 transzformációs eseményeket tartalmazó kukorica keresztezésével előállított, géntechnológiával módosított MON863xNK603 kukoricát ( Zea mays L.) az e határozat mellékletének b) pontja szerint a MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6 egyedi azonosítóval látják el.2. cikk Engedélyezés és forgalomba hozatalAz 1829/2003 rendelet 4. cikkének (2) bekezdése és 16. cikkének (2) bekezdése alkalmazásában az e határozatban megállapított feltételeknek megfelelően a következő termékek részesülnek engedélyben:a) a MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és élelmiszer-összetevők,b) a MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított takarmányok,c) a MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6 kukoricát tartalmazó vagy abból álló, élelmiszeren és takarmányon kívüli olyan termékek, amelyeket a termesztésen kívül ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más kukoricát.3. cikk Címkézés1. Az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében és 25. cikkének (2) bekezdésében, illetve az 1830/2003/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdésében megállapított címkézési előírások alkalmazásában a „szervezet neve” a „kukorica”.2. A 2. cikk b) és c) pontjában említett, MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6 kukoricát tartalmazó vagy abból álló termékek címkéjén és az azokat kísérő dokumentumokon fel kell tüntetni a „nem termesztésre” feliratot.4. cikk A környezeti hatások megfigyelése1. Az engedély jogosultja köteles gondoskodni a melléklet h) pontjában meghatározott – a környezeti hatások megfigyelését célzó – terv kidolgozásáról és végrehajtásáról.2. Az engedély jogosultja évente jelentést nyújt be a Bizottsághoz a megfigyelési tervben meghatározott tevékenységek végrehajtásáról és eredményeiről.5. cikk A közösségi nyilvántartásAz e határozat mellékletében szereplő információkat be kell jegyezni a géntechnológiával módosított élelmiszereknek és takarmányoknak az 1829/2003/EK rendelet 28. cikkében előírt közösségi nyilvántartásába.6. cikk Az engedély jogosultjaAz engedély jogosultja a Monsanto Europe S.A. (Belgium), a Monsanto Company (Amerikai Egyesült Államok) képviseletében.7. cikk ÉrvényességE határozat az értesítés napjától számított 10 évig alkalmazandó.8. cikk CímzettE határozat címzettje a Monsanto Europe S.A. (Scheldelaan 460, Haven 627, B-2040 Antwerp, Belgium).Kelt Brüsszelben, […]-án/-éna Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETa) A kérelmező és az engedély jogosultja:Név: Monsanto Europe S.A.Cím: Scheldelaan 460, Haven 627 – B 2040 Antwerp – Belgiuma Monsanto Company (800 N. Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Amerikai Egyesült Államok) nevében.b) A termékek megnevezése és meghatározása:(1) a MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és élelmiszer-összetevők,(2) a MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított takarmányok,(3) a MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6 kukoricát tartalmazó vagy abból álló, élelmiszeren és takarmányon kívüli olyan termékek, amelyeket a termesztésen kívül ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más kukoricát.A kérelemben meghatározott, géntechnológiailag módosított MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6 kukoricát MON-ØØ863-5 és MON-ØØ6Ø3-6 transzformációs eseményeket tartalmazó kukoricák közötti keresztezéssel állítják elő, és benne az egyes fedelesszárnyú kártevőkkel ( Diabrotica spp.) szemben ellenállást biztosító CryBb1 fehérje, valamint a glifoszát tartalmú gyomirtókkal szemben ellenállást biztosító CP4 EPSPS fehérje expresszálódik. A génmódosítás során genetikai markerként egy nptII gént alkalmaztak, amely kanamicin-ellenállóságot biztosít.c) Címkézés:(1) Az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében és 25. cikkének (2) bekezdésében, illetve az 1830/2003/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdésében megállapított címkézési előírások alkalmazásában a „szervezet neve” „kukorica”.(2) A 2. cikk b) és c) pontjában említett, MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6 kukoricát tartalmazó vagy abból álló termékek címkéjén és az azokat kísérő dokumentumokon fel kell tüntetni a „nem termesztésre” feliratot.d) Kimutatási módszer:-  A MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6 kukoricán hitelesített, eseményspecifikus, valós idejű, kvantitatív PCR-alapú módszer a MON-ØØ863-5 és a MON-ØØ6Ø3-6 géntechnológiával módosított kukoricához.-  A hitelesítést az 1829/2003/EK rendelet alapján létesített közösségi referencialaboratórium végezte, a hitelesítési jelentés az alábbi internetcímen olvasható: http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm-  Referenciaanyag: ERM®-BF416 (MON-ØØ863-5) és ERM®-BF415 (MON-ØØ6Ø3-6), melyek hozzáférhetők az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontjának (KKK) Etalonanyag- és Mérésügyi Intézeténél (Institute of Reference Materials and Measurements, IRMM) az alábbi internetcímen:http://www.irmm.jrc.be/html/reference_materials_catalogue/index.htm.e) Egyedi azonosító:MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6f) A Biológiai Sokféleség Egyezmény biológiai biztonságról szóló cartagenai jegyzőkönyv II. melléklete szerint előírt információ:A Biológiai Biztonság Kérdéseiben illetékes Információs Központ, a bejegyzés azonosítószáma: lásd [értesítéskor kitöltendő]g) A termék forgalomba hozatalának, felhasználásának vagy kezelésének feltételei vagy korlátozásai:nem szükséges.h) Megfigyelési terv:A 2001/18/EK irányelv VII. mellékletének megfelelően a környezeti hatások megfigyelését célzó terv.[Hivatkozás: az interneten közzétett terv ]i) Az emberi fogyasztásra szánt élelmiszer forgalomba hozatalát követően érvényes felügyeleti követelmények:nem szükséges.Megjegyzés: idővel szükségessé válhat a vonatkozó dokumentumok internetes hivatkozásainak módosítása. Ezeket a módosításokat a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok közösségi nyilvántartásának frissítésével teszik közzé.[1] http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620784791.htm[2] HL L 268., 2003.10.18., 1. o. Az 1981/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 368., 2006.12.23., 99. o.) módosított rendelet.[3] HL L 106., 2001.4.17., 1. o. A legutóbb az 1830/2003/EK rendelettel (HL L 268., 2003.10.18., 24. o.) módosított irányelv.[4] http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620784791.htm[5] HL L 10., 2004.1.16., 5. o.[6] HL L 268., 2003.10.18., 24. o.[7] HL L 287., 2003.11.5., 1. o.