               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.2.28.
            COM(2019) 107 final
            2019/0057(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és Bosznia-Hercegovina közötti, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által Bosznia-Hercegovina területén végzett fellépésekről szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               Az Európai Határ- és Parti Őrségről szóló, 2016. szeptember 14-i (EU) 2016/1624 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  1
                54. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség koordinálhatja a tagállamok és a harmadik országok közötti operatív együttműködést a külső határok igazgatása tekintetében. Ebben a vonatkozásban az Ügynökségnek lehetősége van arra, hogy egy vagy több tagállammal és legalább az egyik ilyen tagállammal szomszédos harmadik országgal – az adott szomszédos harmadik ország egyetértésével, a harmadik ország területén is – intézkedéseket hajtson végre a külső határokon.

               Az (EU) 2016/1624 rendelet 54. cikkének (4) bekezdése értelmében az Uniónak jogállásról szóló megállapodást kell kötnie az érintett harmadik országgal, amennyiben olyan fellépésekben várható európai határ- és partvédelmi csapatok bevetése harmadik országban, amelyek során a csapat tagjai végrehajtási hatáskörökkel rendelkeznek majd, illetve amennyiben harmadik országbeli egyéb fellépések ezt megkívánják. Ez a jogállásról szóló megállapodás a fellépések végrehajtásához szükséges valamennyi szempontot szabályozza. A megállapodás így különösen meghatározza a művelet hatókörét, valamint a csapatok tagjainak polgári jogi és büntetőjogi felelősségét, feladatait és hatásköreit. A jogállásról szóló megállapodásnak biztosítania kell az alapvető jogok teljes körű tiszteletben tartását e műveletek során.

               A Tanács által elfogadott tárgyalási irányelvek alapján az Európai Bizottság az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által a Bosznia-Hercegovina területén végzett fellépéseket szabályozó megállapodásra (a továbbiakban: a jogállásról szóló megállapodás) vonatkozó tárgyalásokat folytatott Bosznia-Hercegovinával olyan jogi keret kialakítása céljával, amely műveleti tervek létrehozásra révén azonnali fellépést tesz lehetővé, amikor gyors reagálásra van szükség. Jóllehet a régióban sokkal kisebbek a migrációs áramlások, mint 2015–2016-ban, a szervezett bűnözői hálózatok gyorsan az új körülményekhez igazítják irreguláris migráns-kereskedelmi útvonalaikat és módszereiket. 2018 eleje óta Bosznia-Hercegovina növekvő migrációs beáramlással szembesül. A jogállásról szóló megállapodás létrejöttével Bosznia-Hercegovina és az uniós tagállamok illetékes hatóságai az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség koordinációja révén sokkal alkalmasabbá válnak arra, hogy gyorsan reagáljanak ezekre a fejleményekre.

               A csatolt tanácsi határozatra irányuló javaslat az Európai Unió és a Bosznia-Hercegovina közötti jogállásról szóló megállapodás aláírására vonatkozó jogi eszköznek minősül.

               A Bizottság 2017. október 16-án megkapta a Tanács felhatalmazását az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által a Bosznia-Hercegovina területén végzett fellépések kapcsán jogállási kérdéseket szabályozó megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére Bosznia-Hercegovinával.

               A jogállásról szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások 2018. július 9-én kezdődtek, a második fordulóra pedig 2018. október 10-én került sor. A jogállásról szóló megállapodást a tárgyalócsoportok vezetői parafálták.

               A Bizottság úgy véli, hogy a Tanács tárgyalási irányelveiben rögzített célkitűzések megvalósultak, és a jogállásról szóló megállapodás elfogadható az Unió számára.

               A tagállamokat tájékoztatták, és a kapcsolódó tanácsi munkacsoporton belül konzultáltak velük.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               Jelenleg tizennégy tagállamnak van kétoldalú megállapodása Bosznia-Hercegovinával. Ezek a megállapodások különféle együttes fellépésekre, többek között határforgalom-ellenőrzésekre, határőrizetre, járőrözésre, visszaküldésre stb. terjednek ki. Bosznia-Hercegovina biztonságügyi minisztériuma és az Európai Határ- és Parti Őrség között már munkamegállapodás is létrejött; ez különösen arról rendelkezik, hogy a biztonságügyi minisztériumhoz tartozó határőrség képviselői megfigyelőként rendszeresen részt vesznek az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek a tagállamok területén folytatott összehangolt közös műveleteiben, amennyiben a fogadó tagállam ebbe beleegyezik.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

               Az európai migrációs stratégia
                  2
                négy pillérre épül. Ezek egyike a határigazgatás: ez kiterjed az EU külső határának jobb igazgatására, különösen a tagállamok külső határain elhelyezkedő tagállamokkal vállalt szolidaritás, valamint a határátlépés hatékonyságának javítása révén. Bosznia-Hercegovina határainak megerősített ellenőrzése pozitív hatást fog gyakorolni az EU külső határaira, különösen Horvátország külső határaira, valamint Bosznia-Hercegovina határaira. A külső határok biztonságának további erősítése megfelel továbbá az európai biztonsági stratégiának
                  3
               .

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               E tanácsi határozati javaslat jogalapja az EUMSZ 77. cikke (2) bekezdésének b) és d) pontja, valamint 79. cikke (2) bekezdésének c) pontja, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (5) bekezdésével.

               Az (EU) 2016/1624 rendelet 54. cikkének (4) bekezdése, amely kifejezetten előírja jogállásról szóló megállapodásnak az EU általi megkötését, kimondja, hogy az Uniónak jogállásról szóló megállapodást kell kötnie az érintett harmadik országgal, amennyiben olyan fellépésekben fognak európai határ- és partvédelmi csapatokat bevetni harmadik országban, amelyek során a csapat tagjai végrehajtási hatáskörökkel rendelkeznek majd, illetve amennyiben harmadik országbeli egyéb fellépések ezt megkívánják.

               Az EUMSZ 3. cikke (2) bekezdésének értelmében az Unió – többek között – kizárólagos hatáskörrel rendelkezik nemzetközi megállapodás megkötésére, ha annak megkötését valamely uniós jogalkotási aktus írja elő. Az (EU) 2016/1624 rendelet 54. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy az Európai Unió kössön jogállásról szóló megállapodást az érintett harmadik országgal. Ennek megfelelően a Bosznia-Hercegovinával megkötendő csatolt megállapodás az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  Tárgytalan.

               •Arányosság

               Tekintettel arra, hogy a szervezett bűnözői hálózatok gyorsan változtatják az irreguláris migránsok kereskedelmére használt útvonalaikat és módszereiket, az EU bevonása szükséges a Bosznia-Hercegovina határain végzett ellenőrzések javításához. A jogállásról szóló megállapodás megkötésével Bosznia-Hercegovina illetékes hatóságai és az uniós tagállamok számára lehetővé válik az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség koordinációja révén, hogy gyorsan reagáljanak az esetleges ilyen fejleményekre. A jogállásról szóló megállapodás lehetővé teszi, hogy az irreguláris migránsok hirtelen beáramlása esetén az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség európai határ- és partvédelmi csapatokat telepítsen Bosznia-Hercegovinába.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Ez a javaslat összhangban van az EUMSZ 218. cikkének (5) bekezdésével, amely szerint a nemzetközi megállapodásokról szóló határozatokat a Tanács fogadja el. Nincs más jogi eszköz, amely alkalmazható lenne a javaslatban megjelölt célkitűzés elérésére.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  Tárgytalan

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  Tárgytalan

               •Hatásvizsgálat

                  A jogállásról szóló megállapodásra vonatkozó tárgyaláshoz nem volt szükség hatásvizsgálatra.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

               Mivel ez új megállapodás, nem lehetett meglévő eszközökre vonatkozó értékelést vagy célravezetőségi vizsgálatot végezni.

               •Alapjogok

                  A jogállásról szóló megállapodás olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek szavatolják az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által összehangolt fellépésben részt vevő csapat tagjainak intézkedései által érintett személyek alapvető jogainak védelmét.

                  Az alapvető jogokról szóló rendelkezéseket az „Egyéb elemek” című 5. pontban fejtjük ki bővebben.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               A jogállásról szóló megállapodásnak önmagában véve nincsenek pénzügyi vonzatai. Az európai határ- és partvédelmi csapatok tényleges telepítése ugyanis műveleti terv és a vonatkozó támogatási megállapodás alapján történik, amelynek költségeit az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség költségvetése viseli.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

               A Bizottság gondoskodik a jogállásról szóló megállapodás végrehajtásának megfelelő nyomon követéséről.

               A Bosznia-Hercegovina és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség közösen értékel minden közös műveletet és gyorsreagálási határvédelmi műveletet.

               Mindenekelőtt az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség, Bosznia-Hercegovina és a konkrét fellépésben részt vevő tagállamok minden fellépés végén jelentést készítenek a megállapodás rendelkezéseinek alkalmazásáról, ideértve a személyes adatok kezelését is.

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

                  Tárgytalan.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

               A megállapodás hatálya

               E megállapodás értelmében az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség végrehajtási hatáskörrel rendelkező európai határ- és partvédelmi csapatokat telepíthet Bosznia-Hercegovina területére közös műveletek és gyorsreagálási határvédelmi műveletek végrehajtása céljából. E megállapodás nem terjeszti ki az Európai Közösség és Bosznia-Hercegovina közötti, az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: az EK–Bosznia-Hercegovina visszafogadási megállapodás)
                  4
                hatályát, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség csapatai ugyanakkor arra is jogosultak, hogy egy konkrét visszaküldési művelet folyamán segítséget nyújtsanak Bosznia-Hercegovinának azon személyek azonosításához, akiket Bosznia-Hercegovinának az EK–Bosznia-Hercegovina visszafogadási megállapodásnak megfelelően vissza kell fogadnia.

               Európai határ- és partvédelmi csapatok Bosznia-Hercegovina területén kizárólag az EU külső határai mentén található térségekbe telepíthetők, a csapattagok pedig a műveleti tervben meghatározott végrehajtási hatáskörrel rendelkeznek Bosznia-Hercegovina e térségeiben.

               Műveleti terv

               Az Ügynökségnek és Bosznia-Hercegovinának minden közös műveletet és gyorsreagálási határvédelmi műveletet megelőzően műveleti tervet kell elfogadnia. A műveleti tervhez a műveleti területtel határos tagállam vagy tagállamok egyetértése szükséges.

               A tervnek részletesen meg kell határoznia a közös művelet vagy gyorsreagálási határvédelmi művelet szervezési és eljárási vonatkozásait, beleértve különösen a helyzet leírását és értékelését, a műveleti célt és célkitűzéseket, a bevetendő műszaki felszerelés típusát, a végrehajtási tervet, a más harmadik országokkal, más uniós ügynökségekkel és szervekkel vagy nemzetközi szervezetekkel folytatandó együttműködést, az alapjogokkal, köztük a személyes adatok védelmével kapcsolatos rendelkezéseket, a koordinációs, parancsnoklási, ellenőrzési, kommunikációs és beszámolási struktúrát, a szervezeti intézkedéseket és a logisztikát, valamint a közös művelet vagy gyorsreagálási határvédelmi művelet értékelését és pénzügyi vonatkozásait.

               A csapat tagjainak feladatai és hatásköre

               Főszabály szerint a csapatok jogosultak ellátni mindazokat a feladatokat és gyakorolni mindazokat a végrehajtási hatásköröket, amelyek szükségesek a határellenőrzéshez és a visszaküldési műveletekhez. A csapatok tiszteletben tartják Bosznia-Hercegovina nemzeti jogszabályait.

               A csapatok Bosznia-Hercegovina területén csak Bosznia-Hercegovina határőreinek vagy más rendőrtisztjeinek utasítására és csak azok jelenlétében hajthatnak végre feladatokat.

               A csapat tagjai adott esetben saját egyenruhájukat, az egyenruhán jól látható személyazonosítót, valamint az Európai Unió és az Ügynökség jelével ellátott kék karszalagot viselnek. A csapatok tagjai akkreditációs igazolványt is magukkal hordanak a Bosznia-Hercegovina nemzeti hatóságai általi egyértelmű azonosítás érdekében.

               A csapat tagjai a saját tagállamuk nemzeti joga és Bosznia-Hercegovina joga által engedélyezetteknek megfelelően szolgálati fegyvert, lőszert és felszerelést viselhetnek, illetve tarthatnak maguknál. Bosznia-Hercegovina hatóságai előzetesen tájékoztatják az Ügynökséget az engedélyezhető szolgálati fegyverekről, lőszerekről és felszerelésről, valamint használatuk feltételeiről. Az Ügynökség köteles előzetesen benyújtani Bosznia-Hercegovina határőrségének a csapat tagjai szolgálati fegyvereinek jegyzékét (a fegyverek típusa és sorozatszáma; a lőszerek típusa és mennyisége).

               A csapat tagjai saját államuk és Bosznia-Hercegovina határőrségének beleegyezésével, a bosznia-hercegovinai határőrök vagy más releváns bosznia-hercegovinai szakemberek jelenlétében és a bosznia-hercegovinai joggal összhangban alkalmazhatnak erőszakot, a szolgálati fegyverek, lőszerek és felszerelés használatát is ideértve. Bosznia-Hercegovina határőrsége engedélyezheti a csapat tagjai számára, hogy határőrei távollétében is alkalmazhassanak erőszakot.

               Bosznia-Hercegovina kérésre információkat bocsáthat rendelkezésre a nemzeti adatbázisokból, amennyiben erre a műveleti célok megvalósításához szükség van.

               A csapat tagjainak kiváltságai és mentességei

               A csapat tagjai mentességet élveznek Bosznia-Hercegovina büntető joghatósága alól a hivatalos feladataik ellátása keretében („szolgálatban”) elkövetett összes cselekmény tekintetében, ugyanakkor nem élveznek ilyen mentességet a „szolgálaton kívül” elkövetett cselekmények vonatkozásában.

               A műveleti terv pontosan meghatározza a Bosznia-Hercegovina büntető joghatósága alól mentes tevékenységeket.

               Abban az esetben, ha a csapat valamely tagját bűncselekmény elkövetésével vádolják, a bírósági eljárás megindítását megelőzően az Ügynökség ügyvezető igazgatója haladéktalanul igazolja, hogy az érintett csapattag a kérdéses cselekményt hivatalos feladatának ellátása keretében hajtotta-e végre vagy sem. Az Ügynökség ügyvezető igazgatója azt követően hozza meg döntését, hogy gondosan mérlegelte a határőrt vagy más releváns szakembert telepítő tagállam illetékes hatóságainak, valamint Bosznia-Hercegovina illetékes hatóságainak az előterjesztéseit.

               A csapat tagjainak biztosított kiváltságok és a Bosznia-Hercegovina büntető joghatósága alóli mentesség nem jelentenek mentességet a küldő tagállam joghatósága alól.

               Hasonló szabályozás vonatkozik a csapat tagjainak polgári és közigazgatási jogi felelősségére.

               Az érintett határőrt vagy egyéb releváns szakembert telepítő tagállam felfüggesztheti a csapatok tagjait megillető, Bosznia-Hercegovina joghatósága alóli mentességet. A felfüggesztésnek minden esetben egyértelműnek kell lennie.

               A megállapodás kártérítésre irányuló mechanizmust ír elő. A kártérítési mechanizmus az Európai Határ- és Parti Őrségről szóló (EU) 2016/1624 rendelet 42. cikkén alapul. A valamely csapat „szolgálatban” lévő tagja által okozott kárért Bosznia-Hercegovina felel. Ha a kárt egy részt vevő tagállamból származó csapat „szolgálatban” lévő tagjának súlyos gondatlansága vagy szándékos kötelességszegése okozta, vagy ha a cselekményt „szolgálaton kívül” követték el, Bosznia-Hercegovina az Ügynökség ügyvezető igazgatója útján kártérítés megfizetését igényelheti az érintett részt vevő tagállamtól. Ha az Ügynökség alkalmazottja okoz kárt, Bosznia-Hercegovina igényelheti, hogy az Ügynökség fizessen kártérítést.

               A csapat tagjaival szemben nem foganatosítható végrehajtási intézkedés, kivéve abban az esetben, ha hivatalos feladataikkal össze nem függő büntető- vagy polgári eljárás indul ellenük.

               A csapat tagjainak azon vagyontárgyai, amelyek hivatalos feladataik ellátásához szükségesek, nem foglalhatók le. Polgári eljárásban a csapat tagjainak személyes szabadsága nem korlátozható, és velük szemben kényszerintézkedés nem alkalmazható.

               A csapat tagjai az Ügynökség számára nyújtott szolgáltatások tekintetében mentességet élveznek Bosznia-Hercegovina hatályos társadalombiztosítási rendelkezései alól. Ugyancsak mentességet élveznek az Ügynökség vagy saját tagállamaik által részükre fizetett illetmények és járandóságok, valamint a Bosznia-Hercegovinán kívülről származó bármilyen jövedelem tekintetében Bosznia-Hercegovinában fizetendő adók alól.

               Bosznia-Hercegovina hatóságai lehetővé teszik a csapat tagjainak a személyes használatukra szolgáló árucikkek behozatalát és kivitelét, és a tárolás, a fuvarozás és a hasonló szolgáltatások díjainak kivételével biztosítják azok mentességét a vámok, az adók és egyéb illetékek vagy díjak alól.

               A csapatok tagjainak személyes poggyásza kizárólag annak alapos gyanúja esetén ellenőrizhető, hogy olyan árucikkeket tartalmaz, amelyek nem a csapat tagjainak személyes használatára szolgálnak, amelyek behozatalát vagy kivitelét Bosznia-Hercegovina jogszabályai tiltják, vagy amelyek Bosznia-Hercegovina karanténszabályainak hatálya alá tartoznak. Az ilyen személyes poggyász vizsgálata kizárólag a csapat érintett tagjának/tagjainak vagy az Ügynökség felhatalmazott képviselőjének jelenlétében végezhető.

               A csapat tagjainak iratai, levelezése és vagyona – a végrehajtási intézkedések kivételével – sérthetetlenek.

               Bosznia-Hercegovina illetékes hatóságai kötelezhetik a csapat tanúskodó tagjait, hogy – a büntető, polgári és közigazgatási jogi joghatóság alóli mentességre vonatkozó rendelkezések teljes körű tiszteletben tartása mellett – bizonyítékokat szolgáltassanak.

               Akkreditációs igazolvány

               Az Ügynökség Bosznia-Hercegovina hatóságai előtti azonosítás céljából Bosznia-Hercegovinával együttműködésben igazolványt állít ki a csapat tagjai részére, amely bizonyítja birtokosának az e megállapodás és a műveleti terv alapján ráruházott feladatok ellátására és hatáskörök gyakorlására való jogosultságát. Az akkreditációs igazolvány egy érvényes úti okmánnyal együtt feljogosítja a csapat tagját arra, hogy vízum és előzetes engedély nélkül Bosznia-Hercegovina területére belépjen; az igazolványt a fellépés végeztével vissza kell szolgáltatni az Ügynökségnek.

               Alapjogok

               Feladataik ellátása és hatásköreik gyakorlása során a csapat tagjai – különösen a menekültügyi eljárásokhoz való hozzáféréssel, az emberi méltósággal, valamint a kínzás és az embertelen vagy lealacsonyító bánásmód tilalmával, a szabadsághoz való joggal, a visszaküldés tilalmának elvével és a kollektív kiutasítás tilalmával, a gyermekek jogaival, valamint a magán- és a családi élet tiszteletben tartásához fűződő joggal kapcsolatban – kötelesek maradéktalanul tiszteletben tartani az alapjogokat és az alapvető szabadságokat. A csapatok tagjai senkivel szemben semmilyen alapon – és különösen neme, faji vagy etnikai származása, vallása vagy meggyőződése, fogyatékossága, kora vagy szexuális irányultsága miatt – nem alkalmazhatnak önkényes megkülönböztetést. Valamennyi olyan intézkedésnek, amely kihat az említett alapjogokra és az alapvető szabadságokra, arányosnak kell lennie az általa elérni kívánt céllal, és tiszteletben kell tartania ezen alapjogok és alapvető szabadságok lényegi tartalmát.

               Mindegyik Fél köteles gondoskodni olyan panaszkezelési mechanizmusról, amely kezeli az alapjogok sérelmére a fél személyzete által elkövetett cselekményekkel kapcsolatos állításokat. Az Ügynökség létrehozta az Európai Határ- és Parti Őrségről szóló (EU) 2016/1624 rendelet 72. cikkében említett panaszkezelési mechanizmust, és ezáltal eleget tesz ennek a kötelezettségnek. Bosznia-Hercegovina ombudsmanjai („Bosznia-Hercegovina emberi jogi ombudsmanjának intézménye”) foglalkozhatnak ezekkel az állításokkal, kivéve ha Bosznia-Hercegovina úgy dönt, hogy kifejezetten az e megállapodás alapján benyújtott panaszok kezelésével megbízott mechanizmust hoz létre.

               A személyes adatok kezelése

               A csapat tagjai szükség esetén és az arányosság elve alapján személyes adatokat kezelnek az Ügynökségre és az uniós tagállamokra vonatkozó szabályoknak megfelelően. A személyes adatok bosznia-hercegovinai hatóságok általi kezelésére Bosznia-Hercegovina nemzeti joga az irányadó.

               Az Ügynökség, a részt vevő tagállamok és a bosznia-hercegovinai hatóságok minden egyes fellépés után közös jelentést állítanak össze a személyes adatoknak a csapat tagjai általi kezeléséről. Ezt a jelentést meg kell küldeni az Ügynökség alapjogi tisztviselőjének és adatvédelmi tisztviselőjének, valamint Bosznia-Hercegovina illetékes hatóságainak. Az Ügynökség alapjogi tisztviselője és adatvédelmi tisztviselője beszámol az Ügynökség ügyvezető igazgatójának.

               A fellépés felfüggesztése és megszüntetése

               Az Ügynökség és Bosznia-Hercegovina határőrsége egyaránt felfüggesztheti vagy megszüntetheti a fellépést, ha úgy ítéli meg, hogy a másik fél nem tartja tiszteletben e megállapodás vagy a műveleti terv rendelkezéseit.

               Vitarendezés és értelmezés

               Az e megállapodás alkalmazásával összefüggésben felmerülő kérdéseket Bosznia-Hercegovina határőrségének és az Ügynökségnek a képviselői együttesen vizsgálják meg, és ennek keretében az Ügynökség konzultációt folytat a Bosznia-Hercegovinával szomszédos tagállammal vagy tagállamokkal.

               Ha az előzetes rendezés nem vezet eredményre, az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos jogvitákat Bosznia-Hercegovina és az Európai Bizottság kizárólag tárgyalásos úton rendezi, és ennek keretében az Európai Bizottság konzultációt folytat a Bosznia-Hercegovinával szomszédos bármely tagállammal.

               Együttes nyilatkozatok

               Mindkét fél tudomásul veszi, hogy az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség Bosznia-Hercegovinát az Európai Unió tagjának nem minősülő bármely országgal fennálló határának hatékony ellenőrzése terén végrehajtási hatáskörrel rendelkező európai határ- és partvédelmi csapatok bevetésétől eltérő módszerekkel támogatja.

               Norvégiának, Izlandnak, Svájcnak és Liechtensteinnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló szoros társulása megjelenik egy, a megállapodáshoz csatolt együttes nyilatkozatban.

               2019/0057 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió és Bosznia-Hercegovina közötti, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által Bosznia-Hercegovina területén végzett fellépésekről szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdése b) és d) pontjára és 79. cikke (2) bekezdésének c) pontjára, összefüggésben a 218. cikk (5) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az (EU) 2016/1624 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  5
                54. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az Unió jogállásról szóló megállapodást köt az érintett harmadik országgal, amennyiben olyan fellépésekben várható európai határ- és partvédelmi csapatok bevetése harmadik országban, amely során a csapat tagjai végrehajtási hatáskörökkel rendelkeznek majd, illetve amennyiben harmadik országbeli egyéb fellépések ezt megkívánják. Az említett megállapodás a fellépések végrehajtásához szükséges valamennyi szempontot szabályozza.

               (2)2017. október 16-án a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen Bosznia-Hercegovinával az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által Bosznia-Hercegovina területén végzett fellépések kapcsán jogállási kérdéseket szabályozó megállapodásról (a továbbiakban: a megállapodás).

               (3)A tárgyalások a megállapodás parafálásával sikeresen lezárultak.

               (4)Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben az Egyesült Királyság a 2000/365/EK tanácsi határozattal
                  6
                összhangban nem vesz részt; ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (5)Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal
                  7
                összhangban nem vesz részt; ennélfogva Írország nem vesz részt a határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (6)Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló (22.) jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (7)Következésképpen a megállapodást – figyelemmel annak későbbi időpontban történő megkötésére – az Európai Unió nevében alá kell írni, és a megállapodáshoz csatolt nyilatkozatokat jóvá kell hagyni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Tanács az Unió nevében jóváhagyja az Európai Unió és Bosznia-Hercegovina közötti, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által Bosznia-Hercegovina területén végzett fellépésekről szóló megállapodás aláírását, figyelemmel az említett megállapodás megkötésére.

               2. cikk

               A Tanács az Unió nevében jóváhagyja az e határozathoz csatolt nyilatkozatokat.

               3. cikk

               A Tanács Főtitkársága – a megállapodás megkötésére figyelemmel – teljes mértékben felhatalmazza a megállapodás tárgyalója által megjelölt személyt vagy személyeket a megállapodás aláírására.

               4. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 251., 2016.9.16., 1. o.

                     (2)

                        COM(2015) 240 final.

                     (3)

                        COM(2015) 185 final.

                     (4)

                        HL L 334., 2007.12.19., 66. o.

                     (5)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1624 rendelete (2016. szeptember 14.) az Európai Határ- és Parti Őrségről és az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 863/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 2007/2004/EK tanácsi rendelet és a 2005/267/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 251., 2016.9.16., 1. o.).

                     (6)

                        A Tanács 2000/365/EK határozata (2000. május 29.) Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 131., 2000.6.1., 43. o.).

                     (7)

                        A Tanács 2002/192/EK határozata (2002. február 28.) Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2000.3.7., 20. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.2.28.
            COM(2019) 107 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            a Tanács határozata
            az Európai Unió és Bosznia-Hercegovina közötti, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által Bosznia-Hercegovina területén végzett fellépésekről szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról

               MELLÉKLET

               MEGÁLLAPODÁS

               az Európai Unió és Bosznia-Hercegovina között, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által Bosznia-Hercegovina területén végzett fellépésekről

               AZ EURÓPAI UNIÓ

               és BOSZNIA-HERCEGOVINA,

               a továbbiakban: a Felek,

               MIVEL kialakulhatnak olyan helyzetek, amelyekben az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség (a továbbiakban: az Ügynökség) műveleti együttműködést koordinál az Európai Unió tagállamai és Bosznia-Hercegovina között, és ez kiterjedhet Bosznia-Hercegovina területére is,

               MIVEL jogállásról szóló megállapodás létrehozásával gondoskodni kell azoknak a helyzeteknek a jogi keretszabályozásáról, amelyekben az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség csapatainak tagjai végrehajtási hatáskörökkel rendelkeznek Bosznia-Hercegovina területén,

               FIGYELEMBE VÉVE, hogy valamennyi, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által Bosznia-Hercegovina területén végrehajtott fellépésnek maradéktalanul tiszteletben kell tartania az alapjogokat,

               HANGSÚLYOZVA, hogy e megállapodás nem érinti az Európai Uniónak és Bosznia-Hercegovinának az Európai Közösség és Bosznia-Hercegovina között megkötött, a jogellenesen tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodásból eredő jogait, kötelezettségeit és felelősségét,

               A KÖVETKEZŐ MEGÁLLAPODÁS MEGKÖTÉSÉRŐL HATÁROZTAK:

               1. cikk

               A megállapodás hatálya

               (1)Ez a megállapodás minden olyan szempontra kiterjed, amely az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség mindazon, potenciálisan Bosznia-Hercegovina területén zajló fellépéseinek végrehajtásához szükséges, amelyekben az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség csapatainak tagjai – összhangban Bosznia-Hercegovina jogszabályaival – végrehajtási hatáskörökkel rendelkeznek.

               (2)Ez a megállapodás csak Bosznia-Hercegovina területén alkalmazandó.

               (3)Sem e megállapodás, sem a felek által vagy a nevükben a megállapodás végrehajtása céljából megvalósított semmilyen aktus – ideértve a műveleti tervek felállítását vagy a határokon átnyúló műveletekben való részvételt – nem érinti az Európai Unió tagállamai és Bosznia-Hercegovina vonatkozó területeinek a nemzetközi jog szerinti jogállását vagy elhatárolását.

               2. cikk

               Fogalommeghatározások

               E megállapodás alkalmazásában:

               (1)„fellépés”: a közös művelet, a gyorsreagálási határvédelmi művelet és a visszaküldési művelet;

               (2)„közös művelet”: az irreguláris bevándorlás vagy a határokon átnyúló bűnözés kezelésére vagy Bosznia-Hercegovina valamely tagállammal szomszédos határszakaszainak ellenőrzését szolgáló, Bosznia-Hercegovina területére telepített fokozott technikai és műveleti segítségnyújtásra irányuló fellépés;

               (3)„gyorsreagálási határvédelmi művelet”: Bosznia-Hercegovina valamely tagállammal szomszédos határain jelentkező konkrét és aránytalan kihívásokból fakadó helyzetre való gyors reagálás céljából Bosznia-Hercegovina területén határozott ideig végrehajtott fellépés;

               (4)„visszaküldési művelet”: az Ügynökség által koordinált olyan művelet, amely egy vagy több tagállam által felajánlott technikai és műveleti megerősítést foglal magában, és amelynek keretében visszatérésre kötelezett személyek kitoloncolásra kerülnek vagy önkéntesen távoznak egy vagy több tagállamból Bosznia-Hercegovinába az Európai Közösség és Bosznia-Hercegovina közötti, az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodásnak megfelelően;

               (5)„határellenőrzés”: személyek országhatáron, kizárólag határátlépési szándékra vagy tényleges határátlépésre reagálva, minden más megfontolástól függetlenül végrehajtott ellenőrzése, amely magában foglalja mind a határátkelőhelyeken végzett határforgalom-ellenőrzést, mind pedig a határátkelőhelyek között végzett határőrizetet;

               (6)„csapat tagja”: az Ügynökség személyi állományának tagja vagy a részt vevő tagállamokból származó határőrökből – ideértve a tagállamok által az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökséghez kirendelt határőröket is – álló, fellépés keretében való bevetésre szánt csapat tagja; idetartozhatnak még más releváns szakemberek is, akiknek a feladatkörét a műveleti tervben kell meghatározni. A helyi alkalmazottak nem tekinthetők a csapat tagjainak;

               (7)„tagállam”: az Európai Unió tagállama;

               (8)„küldő tagállam”: az a tagállam, amelynek a csapat tagja határőre vagy más releváns szakembere;

               (9)„személyes adat”: azonosított vagy azonosítható természetes személyre vonatkozó mindennemű információ; „azonosítható személy”: az a személy, akit – különösen bármilyen azonosító adat, például név, azonosító szám, tartózkodási információ, online azonosító jel vagy az adott természetes személy fizikai, fiziológiai, genetikai, szellemi, gazdasági, kulturális vagy társadalmi identitására jellemző egy vagy több tényező alapján – közvetlenül vagy közvetetten azonosítani lehet;

               (10)„részt vevő tagállam”: a Bosznia-Hercegovinában végrehajtott fellépésben a csapat részeként bevetett technikai felszerelés, határőrök és más releváns szakemberek rendelkezésére bocsátásával részt vevő tagállam;

               (11)„Ügynökség”: az Európai Határ- és Parti Őrségről szóló (EU) 2016/1624 rendelettel létrehozott Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség.

               3. cikk

               Műveleti terv

               Az Ügynökség az illetékes hatóságokkal szoros együttműködésben minden közös művelet vagy gyorsreagálási határvédelmi művelet tekintetében műveleti tervet dolgoz ki. Az Ügynökségnek és Bosznia-Hercegovina határőrségének el kell fogadnia a műveleti tervet, amelyet a műveleti területtel határos tagállamnak vagy tagállamoknak is el kell fogadniuk. A tervnek részletesen meg kell határoznia a közös művelet vagy gyorsreagálási határvédelmi művelet szervezési és eljárási vonatkozásait, beleértve különösen a helyzet leírását és értékelését, a műveleti célt és célkitűzéseket, a műveleti koncepciót, a bevetendő műszaki felszerelés típusát, a végrehajtási tervet, a más harmadik országokkal, más európai uniós ügynökségekkel és szervekkel vagy nemzetközi szervezetekkel folytatandó együttműködést, az alapjogokkal, köztük a személyes adatok védelmével kapcsolatos rendelkezéseket, a koordinációs, parancsnoklási, ellenőrzési, kommunikációs és beszámolási struktúrát, a szervezeti intézkedéseket és a logisztikát, az értékelést, valamint a közös művelet vagy gyorsreagálási határvédelmi művelet pénzügyi vonatkozásait. A közös művelet vagy gyorsreagálási határvédelmi művelet értékelését Bosznia-Hercegovina határőrsége és az Ügynökség közösen végzi el.

               4. cikk

               A csapat tagjainak feladatai és hatásköre

               (1)A csapat tagjai jogosultak ellátni mindazokat a feladatokat és gyakorolni mindazokat a végrehajtási hatásköröket, amelyek szükségesek a határellenőrzéshez és a visszaküldési műveletekhez.

               (2)A csapat tagjai kötelesek tiszteletben tartani Bosznia-Hercegovina törvényi és rendeleti rendelkezéseit.

               (3)A csapat tagjai Bosznia-Hercegovina területén – kivéve a műveleti tervben meghatározandó kivételes körülmények fennállása esetén – csak Bosznia-Hercegovina határőrségének vagy más releváns szakembereinek utasítására és – főszabályként – csak azok jelenlétében hajthatnak végre feladatokat és gyakorolhatják hatásköreiket. Bosznia-Hercegovina határőrsége az adott eset körülményeinek megfelelően a műveleti tervvel összhangban ad utasításokat a csapat számára. Bosznia-Hercegovina határőrsége felhatalmazhatja a csapat tagjait arra, hogy a műveleti tervben meghatározott kivételes helyzetekkel összhangban a nevében eljárjanak.

               Az Ügynökség a koordinációs tisztviselőjén keresztül közölheti Bosznia-Hercegovina határőrségével a csapatnak adott utasításokról alkotott véleményét. Ilyen esetben Bosznia-Hercegovina határőrsége figyelembe veszi ezt a véleményt, és a lehetőségek szabta keretek között annak megfelelően jár el.

               (4)A csapat tagjai feladataik ellátása és hatásköreik gyakorlása közben kötelesek saját egyenruhájukat viselni. A csapat tagjai kötelesek az egyenruhán jól látható személyazonosítót, valamint az Európai Unió és az Ügynökség jelével ellátott kék karszalagot viselni. A csapat tagjai a Bosznia-Hercegovina nemzeti hatóságaival szembeni azonosítás céljából mindig kötelesek maguknál tartani a 6. cikk szerinti akkreditációs igazolványt.

               (5)A csapat tagjai feladataik ellátása és hatásköreik gyakorlása során a küldő tagállam és Bosznia-Hercegovina nemzeti joga által engedélyezetteknek megfelelően szolgálati fegyvert, lőszert és felszerelést viselhetnek, illetve tarthatnak maguknál. Bosznia-Hercegovina határőrsége a csapat tagjainak bevetése előtt köteles értesíteni az Ügynökséget az engedélyezhető szolgálati fegyverekről, lőszerekről és felszerelésről, valamint használatuk feltételeiről. Az Ügynökség köteles előzetesen benyújtani Bosznia-Hercegovina határőrségének a csapat tagjai szolgálati fegyvereinek jegyzékét, amely a fegyverek típusát és sorozatszámát, valamint a lőszerek típusára és mennyiségére vonatkozó információkat tartalmazza.

               (6)A csapat tagjai a feladataik ellátása és hatásköreik gyakorlása során a küldő tagállamnak és Bosznia-Hercegovina határőrségének beleegyezésével, Bosznia-Hercegovina határőrsége határőreinek vagy más releváns szakembereinek jelenlétében, Bosznia-Hercegovina nemzeti jogával összhangban alkalmazhatnak erőszakot, a szolgálati fegyverek, lőszerek és felszerelés használatát is ideértve. Bosznia-Hercegovina határőrsége engedélyezheti a csapat tagjai számára, hogy Bosznia-Hercegovina határőreinek vagy más releváns szakembereinek távollétében a 4. cikk (3) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban erőszakot alkalmazzanak.

               (7)Bosznia-Hercegovina a csapat tagjainak kérésére adatokat bocsáthat rendelkezésre nemzeti adatbázisaiból, amennyiben erre a műveleti tervben meghatározott műveleti célok megvalósításához szükség van. Az említett adatok felhasználásának összhangban kell lennie a személyes adatok védelméről szóló törvénnyel és a minősített adatok védelméről szóló törvénnyel.

               5. cikk

               A csapat tagjainak kiváltságai és mentességei

               (1)    A csapat tagjainak iratai, levelezése és vagyontárgyai – a (7) bekezdés értelmében megengedett végrehajtási intézkedések kivételével – sérthetetlenek.

               (2)    A csapat tagjai mentességet élveznek Bosznia-Hercegovina büntető joghatósága alól a hivatalos feladataik ellátása során a műveleti tervnek megfelelően végzett cselekmények vonatkozásában.

               Abban az esetben, ha a csapat valamely tagját bűncselekmény elkövetésével vádolják, erről haladéktalanul értesíteni kell az Ügynökség ügyvezető igazgatóját és a küldő tagállam illetékes hatóságát. A bírósági eljárás megindítását megelőzően az Ügynökség ügyvezető igazgatójának – a küldő tagállam illetékes hatóságai és Bosznia-Hercegovina illetékes hatóságai által tett előterjesztések gondos mérlegelését követően – haladéktalanul igazolnia kell, hogy a kérdéses cselekményt a hivatalos feladataik ellátása során, a műveleti tervnek megfelelően végzett cselekmények folyamán hajtották-e végre. Amíg az Ügynökség ügyvezető igazgatója nem ad igazolást, az Ügynökség és a küldő tagállam nem hoz semmiféle olyan intézkedést, amely akadályozhatná a Bosznia-Hercegovina illetékes hatóságai által a csapat tagjával szemben a későbbiekben esetlegesen lefolytatandó büntetőeljárást.

               Ha az adott cselekményt hivatalos feladatai ellátása során követte el, a csapat tagja mentességet élvez Bosznia-Hercegovina büntető joghatósága alól a hivatalos feladatai ellátása során és azok ellátása céljából a műveleti tervnek megfelelően végzett cselekmények vonatkozásában.

               (3)A csapat tagjai mentességet élveznek Bosznia-Hercegovina polgári és közigazgatási jogi joghatósága alól a hivatalos feladataik ellátása során a műveleti tervnek megfelelően végzett cselekmények vonatkozásában. Amennyiben a csapat tagjaival szemben bármely bíróság előtt polgári eljárás indul, erről haladéktalanul értesíteni kell az Ügynökség ügyvezető igazgatóját és a küldő tagállam illetékes hatóságát. A bírósági eljárás megindítását megelőzően az Ügynökség ügyvezető igazgatójának – a küldő tagállam illetékes hatóságai és Bosznia-Hercegovina illetékes hatóságai által tett előterjesztések gondos mérlegelését követően – haladéktalanul igazolnia kell a bíróság számára, hogy a kérdéses cselekményt a csapat tagjai a hivatalos feladataik ellátása során, a műveleti tervnek megfelelően végzett cselekmények folyamán hajtották-e végre.

               Ha az adott cselekményt hivatalos feladatai ellátása során hajtotta végre, a csapat tagja mentességet élvez Bosznia-Hercegovina polgári és közigazgatási jogi joghatósága alól a hivatalos feladatai ellátása során és azok ellátása céljából a műveleti tervnek megfelelően végzett cselekmények vonatkozásában.

               (4)A csapat tagjainak Bosznia-Hercegovina büntető, polgári és közigazgatási jogi joghatósága alóli mentességét a küldő tagállam eseti alapon felfüggesztheti. A felfüggesztésnek minden esetben egyértelműnek kell lennie.

               (5)A bosznia-hercegovinai illetékes hatóságok – teljes összhangban a (2) és (3) bekezdésben foglalt rendelkezésekkel – kötelezhetik a csapat tanúskodó tagjait, hogy Bosznia-Hercegovina eljárási rendelkezéseinek megfelelően bizonyítékokat szolgáltassanak.

               (6)Abban az esetben, ha a csapat tagjai a hivatalos feladataik ellátása során, a műveleti tervnek megfelelően végzett cselekmények folyamán okoztak kárt, Bosznia-Hercegovina felel a károkért.

               Ha a kárt súlyos gondatlansággal vagy szándékos kötelességszegéssel okozták, vagy ha a cselekményt a részt vevő tagállamból származó csapat tagja nem a hivatalos feladatainak ellátása keretében követte el, Bosznia-Hercegovina az ügyvezető igazgató útján kártérítés megfizetését igényelheti az érintett részt vevő tagállamtól.

               Ha a kárt súlyos gondatlansággal vagy szándékos kötelességszegéssel okozták, vagy ha a cselekményt a részt vevő tagállamból származó csapat azon tagja, aki az Ügynökség személyzetéhez tartozik, nem hivatali feladatainak ellátása során követte el, Bosznia-Hercegovina kártérítés megfizetését igényelheti az Ügynökségtől.

               A Bosznia-Hercegovinában vis maior következtében bekövetkezett kárért sem Bosznia-Hercegovina, sem a részt vevő tagállam, illetve az Ügynökség nem visel felelősséget.

               (7)A csapat tagjaival szemben nem foganatosítható végrehajtási intézkedés, kivéve abban az esetben, ha hivatalos feladataikkal össze nem függő büntető- vagy polgári eljárás indul ellenük.

               A csapat tagjainak azon vagyontárgyai, amelyek az Ügynökség ügyvezető igazgatójának igazolása szerint hivatalos feladataik ellátásához szükségesek, ítélet, határozat vagy végzés végrehajtása céljából nem foglalhatók le. Polgári eljárásban a csapat tagjainak személyes szabadsága nem korlátozható, és velük szemben kényszerintézkedés nem alkalmazható.

               (8)A csapat tagjainak Bosznia-Hercegovina joghatósága alóli mentessége nem jelent mentességet a küldő tagállamok joghatósága alól.

               (9)A csapat tagjai az Ügynökség számára nyújtott szolgáltatások tekintetében mentességet élveznek Bosznia-Hercegovina hatályos társadalombiztosítási rendelkezései alól.

               (10)A csapat tagjai az Ügynökség vagy a küldő tagállamok által részükre fizetett illetmények és járandóságok, valamint a Bosznia-Hercegovinán kívülről származó bármilyen jövedelem tekintetében mentességet élveznek a Bosznia-Hercegovinában fizetendő adók alól.

               (11)Bosznia-Hercegovina – az általa elfogadott törvényekkel és rendeletekkel összhangban – lehetővé teszi a csapat tagjainak a személyes használatukra szolgáló árucikkek behozatalát, és a tárolás, a fuvarozás és a hasonló szolgáltatások díjainak kivételével biztosítja azok mentességét az áruk behozatalára vonatkozó valamennyi vám, adó és egyéb illeték vagy díj alól. Bosznia-Hercegovina az ilyen árucikkek kivitelét is engedélyezi.

               (12)A csapatok tagjainak személyes poggyásza kizárólag annak alapos gyanúja esetén ellenőrizhető, hogy olyan árucikkeket tartalmaz, amelyek nem a csapat tagjainak személyes használatára szolgálnak, amelyek behozatalát vagy kivitelét Bosznia-Hercegovina jogszabályai tiltják, vagy amelyek Bosznia-Hercegovina karanténszabályainak hatálya alá tartoznak. Az ilyen személyes poggyász vizsgálata kizárólag a csapat érintett tagjának/tagjainak vagy az Ügynökség felhatalmazott képviselőjének jelenlétében végezhető.

               6. cikk

               Akkreditációs igazolvány

               (1)Az Ügynökség a Bosznia-Hercegovina nemzeti hatóságai előtti azonosítás céljából Bosznia-Hercegovinával együttműködésben, Bosznia-Hercegovina hivatalos nyelvén/nyelvein és az Európai Unió intézményeinek valamely hivatalos nyelvén igazolványt állít ki a csapat tagjai részére, amely bizonyítja birtokosának az e megállapodás 4. cikkében és a műveleti tervben meghatározott feladatok ellátására és hatáskörök gyakorlására való jogosultságát. Az igazolvány a tag következő adatait tartalmazza: név és állampolgárság; rendfokozat vagy beosztás; nemrégiben készült digitális fénykép, azok a feladatok, amelyek ellátására az adott személy a bevetés során jogosult, valamint az igazolvány kiállításának és lejáratának dátuma.

               (2)Az érvényes akkreditációs igazolvány egy érvényes úti okmánnyal együtt feljogosítja a csapat tagját arra, hogy vízum vagy előzetes engedély nélkül belépjen Bosznia-Hercegovina területére és ott tartózkodjon;

               (3)Az igazolványt a fellépés végeztével vissza kell szolgáltatni az Ügynökségnek.

               7. cikk

               Alapjogok

               (1)A csapatok tagjai feladataik ellátása és hatásköreik gyakorlása során – különösen a menekültügyi eljárásokhoz való hozzáféréssel, az emberi méltósággal és a kínzás, az embertelen vagy megalázó bánásmód tilalmával, a szabadsághoz való joggal, a visszaküldés és a kollektív kiutasítás tilalmának elvével, a gyermekek jogaival, valamint a magán- és a családi élet tiszteletben tartásához fűződő joggal kapcsolatban – kötelesek maradéktalanul tiszteletben tartani az alapjogokat és az alapvető szabadságokat. Feladataik ellátása és hatásköreik gyakorlása során senkivel szemben semmilyen alapon – és különösen neme, faji vagy etnikai származása, vallása vagy meggyőződése, fogyatékossága, kora, szexuális irányultsága vagy nemi identitása miatt – nem alkalmazhatnak önkényes megkülönböztetést. A feladataik ellátása és hatásköreik gyakorlása során hozott valamennyi olyan intézkedésnek, amely kihat az alapjogokra és az alapvető szabadságokra, arányosnak kell lennie az általa elérni kívánt céllal, és tiszteletben kell tartania ezen alapjogok és alapvető szabadságok lényegi elemeit.

               (2)Mindegyik Fél köteles gondoskodni olyan panaszkezelési mechanizmusról, amely kezeli a személyi állománya által hivatalos feladatainak ellátása keretében, e megállapodás hatálya alá tartozó közös művelet, gyorsreagálási határvédelmi művelet vagy visszaküldési művelet közben az alapjogok sérelmére elkövetett cselekményekkel kapcsolatos állításokat.

               8. cikk

               A személyes adatok kezelése

               (1)Személyes adatok kezelésére csak abban az esetben kerülhet sor, ha ez Bosznia-Hercegovina, az Ügynökség vagy a részt vevő tagállamok számára e megállapodás végrehajtása érdekében szükséges és arányos.

               (2)A személyes adatok Bosznia-Hercegovina általi kezelésére Bosznia-Hercegovina nemzeti joga irányadó.

               (3)A személyes adatoknak az Ügynökség és a részt vevő tagállam(ok) általi adminisztratív célú kezelésére – ideértve a személyes adatok Bosznia-Hercegovina részére történő továbbítását is – a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 rendelet európai parlamenti és tanácsi rendelet (általános adatvédelmi rendelet), a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint az Ügynökség által az (EU) 2016/1624 rendelet 45. cikkének (2) bekezdése alapján a 45/2001/EK rendelet alkalmazása céljából elfogadott intézkedések irányadók.

               (4)Amennyiben az adatkezelés személyes adatok továbbításával jár, a tagállamok és az Ügynökség a személyes adatok Bosznia-Hercegovina részére történő továbbításának pillanatában jelzik, hogy az érintett adatokkal kapcsolatban – többek között azok továbbítása, törlése vagy megsemmisítése vonatkozásában – milyen általános vagy egyedi hozzáférési vagy felhasználási korlátozások vannak érvényben. Ha az ilyen korlátozás szükségessége a személyes adatok továbbítását követően válik nyilvánvalóvá, erről megfelelő módon tájékoztatják Bosznia-Hercegovinát.

               (5)A fellépés során igazgatási célból gyűjtött személyes adatokat az Ügynökség, a részt vevő tagállamok és Bosznia-Hercegovina az alkalmazandó adatvédelmi jogszabályokkal összhangban jogosultak kezelni.

               (6)Az Ügynökség, a részt vevő tagállamok és Bosznia-Hercegovina minden egyes fellépés után közös jelentést állítanak össze e cikk (1)–(5) bekezdésének alkalmazásáról. Ezt a jelentést meg kell küldeni Bosznia-Hercegovina illetékes hatóságainak, valamint az Ügynökség alapjogi tisztviselőjének és adatvédelmi tisztviselőjének. E tisztviselők beszámolnak az Ügynökség ügyvezető igazgatójának.

               9. cikk

               A fellépés felfüggesztése vagy megszüntetése

               (1)Az Ügynökség ügyvezető igazgatója – Bosznia-Hercegovina határőrségének írásos értesítése után – felfüggesztheti vagy megszüntetheti a fellépést, ha Bosznia-Hercegovina nem tartja tiszteletben e megállapodás vagy a műveleti terv rendelkezéseit. Ez olyan eseteket érinthet például, amikor a csapat számára kiadott utasítások nincsenek összhangban a műveleti tervvel.

               Ennek okairól az ügyvezető igazgató köteles értesíteni Bosznia-Hercegovina határőrségét.

               (2)Bosznia-Hercegovina határőrsége – az Ügynökség írásos értesítése után – felfüggesztheti vagy megszüntetheti a fellépést, ha az Ügynökség vagy valamely részt vevő tagállam nem tartja tiszteletben e megállapodás vagy a műveleti terv rendelkezéseit. Ennek okairól Bosznia-Hercegovina határőrsége köteles értesíteni az Ügynökséget.

               (3)Az Ügynökség ügyvezető igazgatója vagy Bosznia-Hercegovina határőrsége felfüggesztheti vagy megszüntetheti a fellépést különösen az alapjogok, a visszaküldés tilalmának elve vagy az adatvédelmi szabályok megsértése esetén.

               (4)A fellépés megszüntetése nem érinti a megszüntetést megelőzően keletkezett, e megállapodás vagy a műveleti terv alkalmazásából fakadó jogokat és kötelezettségeket.

               10. cikk

               Vitarendezés és értelmezés

               (1) Az e megállapodás alkalmazásával összefüggésben felmerülő kérdéseket Bosznia-Hercegovina határőrségének és az Ügynökségnek a képviselői együttesen vizsgálják meg, és ennek keretében az Ügynökség konzultációt folytat a Bosznia-Hercegovinával szomszédos bármely tagállammal.

               (2) Ha az (1) bekezdés szerinti előzetes rendezés nem vezet eredményre, az e megállapodás alkalmazásával vagy értelmezésével kapcsolatos jogvitákat Bosznia-Hercegovina és az Európai Bizottság rendezi kizárólag tárgyalásos úton, és ennek keretében az Európai Bizottság konzultációt folytat a Bosznia-Hercegovinával szomszédos bármely tagállammal.

               11. cikk

               A megállapodás hatálybalépése, időbeli hatálya, felfüggesztése és megszűnése

               (1)     Ezt a megállapodást a Feleknek saját belső jogi eljárásaiknak megfelelően jóvá kell hagyniuk.

               (2)     E megállapodás az attól a naptól számított második hónap első napján lép hatályba, amelyen a Felek értesítették egymást arról, hogy az e cikk (1) bekezdésében említett belső jogi eljárásokat lefolytatták.

               (3)    Ez a megállapodás határozatlan ideig érvényes. E megállapodást a Felek közös megegyezéssel írásos megállapodás útján, vagy bármely Fél egyoldalúan megszüntetheti vagy függesztheti. Ez utóbbi esetben a megállapodást megszüntetni vagy felfüggeszteni kívánó Fél ilyen irányú szándékáról diplomáciai csatornákon keresztül, írásban értesíti a másik Felet. A megszűnés az értesítés hónapját követő második hónap első napjától hatályos.

               (4) Az e cikken alapuló értesítéseket az Európai Unió esetében az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságának, Bosznia-Hercegovina esetében Bosznia-Hercegovina külügyminisztériumának kell küldeni.

               Kelt …-ban/-ben ...-án/-én.

               Készült két-két eredeti példányban angol, bolgár, bosnyák, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szerb, szlovák és szlovén nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

               A hiteles nyelvi változatok közötti eltérés esetén az angol nyelvű változat az irányadó.

               Aláírás:

               EGYÜTTES NYILATKOZAT IZLANDRA, NORVÉGIÁRA, SVÁJCRA ÉS LIECHTENSTEINRE VONATKOZÓAN

               A Szerződő Felek tudomásul veszik az Európai Unió, valamint Norvégia, Izland, Svájc és Liechtenstein között fennálló szoros kapcsolatot, különös tekintettel az említett országoknak a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és továbbfejlesztéséhez történő társulásáról szóló, 1999. május 18-i és 2004. október 26-i megállapodásra.

               Ilyen körülmények között kívánatos, hogy egyfelől Norvégia, Izland, Svájc és Liechtenstein, másfelől Bosznia-Hercegovina hatóságai a jelen megállapodás feltételeihez hasonló feltételekkel haladéktalanul kétoldalú megállapodásokat kössenek az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által Bosznia-Hercegovina területén végzett fellépésekről.

               EGYÜTTES NYILATKOZAT A 2. CIKK (2) ÉS (3) BEKEZDÉSÉRŐL

               A Szerződő Felek tudomásul veszik, hogy az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség Bosznia-Hercegovinát az Európai Unió tagjának nem minősülő bármely országgal fennálló határának hatékony ellenőrzése terén végrehajtási hatáskörrel rendelkező európai határ- és partvédelmi csapatok bevetésétől eltérő módszerekkel támogathatja, például a következők révén: kapacitásépítés, képzések, kockázatelemzés, valamint végrehajtási hatáskörrel nem rendelkező szakértők bevetése a határátkelőhelyeken.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.11.16.
            COM(2017) 668 final
            2017/0301(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a Kereskedelmi Világszervezet miniszteri konferenciáján az élelmezésbiztonsági célú élelmiszerkészlet-tartalékolás, a mezőgazdaság – többek között a gyapotágazat – számára nyújtott kereskedelemtorzító hazai támogatások, a mezőgazdaságiexport-korlátozás, a halászati támogatások, a szolgáltatások terén végrehajtott hazai szabályozás, valamint a kkv-k/az árukereskedelem terén a szabályozási intézkedések átláthatósága tekintetében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által a Kereskedelmi Világszervezet (a továbbiakban: WTO) 11. miniszteri konferenciáján (a továbbiakban: MC11) a dohai fejlesztési menetrenddel kapcsolatos több határozat tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat. A javaslat a következőket tartalmazza: az élelmezésbiztonsági célú élelmiszerkészlet-tartalékolás, a mezőgazdaság számára – többek között a gyapotágazatban – nyújtott kereskedelemtorzító hazai támogatások, a mezőgazdaságiexport-korlátozás, a halászati támogatások, a szolgáltatások terén végrehajtott hazai szabályozás, valamint a kkv-k/az árukereskedelem terén a szabályozási intézkedések átláthatósága.

               2.A javaslat háttere

               2.1.A Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó egyezmény (a továbbiakban: WTO-egyezmény)

               A Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó Marrákesi Egyezmény (a továbbiakban: WTO-egyezmény) 1995. január 1-jén hatályba lépett. Az Európai Unió
                  1
                és mind a 28 tagállam a megállapodás részes fele.

               2.2.A WTO miniszteri konferenciája

               A miniszteri konferencia a WTO legmagasabb szintű döntéshozatali szerve, amely legalább kétévente ülésezik. A miniszteri konferencia következő ülését Buenos Aires-ben, Argentínában tartják (2017. december 10–13-a között).

               2.3.A WTO miniszteri konferenciájának tervezett jogi aktusa

               Az MC11 joghatással bíró határozatokat fogadhat el (1) az élelmezésbiztonsági célú élelmiszerkészlet-tartalékolásról; (2) a mezőgazdaság számára – többek között a gyapotágazatban – nyújtott kereskedelemtorzító hazai támogatásokról; (3) a mezőgazdaságiexport-korlátozásokról; (4) a halászati támogatásokról; (5) a szolgáltatások terén végrehajtott hazai szabályozásról; valamint (6) a kkv-k/az árukereskedelem terén a szabályozási intézkedések átláthatóságáról (a továbbiakban: a tervezett jogi aktusok).

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               E javaslat célja, hogy lehetővé tegye az Unió számára, hogy az MC11-en csatlakozzon a fent vázolt kérdésekkel kapcsolatos, joghatással bíró határozatok elfogadásáról szóló esetleges konszenzushoz.

               Jóllehet még nem egyértelmű, hogy a WTO-tagoknak sikerül-e majd és milyen mértékben konszenzusra jutniuk, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése alapján a Tanácsnak előre meg kell határoznia az MC11-en az EU által képviselendő álláspontot
                  2
               .

               A jelenlegi javaslat azokra a témakörökre terjed ki, amelyekről határozatok születhetnek:

               ·Élelmezésbiztonsági célú élelmiszerkészlet-tartalékolás: a tárgyalások célja, hogy olyan „tartós megoldásról” szülessen megállapodás, amely megvalósítja az élelmezésbiztonsági célú élelmiszerkészlet-tartalékolásról szóló 2013. december 7-i Bali miniszteri határozatban meghatározott célkitűzést (WT/MIN(13)/38-WT/L/913), melyet az ezt követő 2014. november 27-i általános tanácsi határozat (WT/L/939) és a 2015. december 19-i miniszteri határozat (WT/MIN(15)/44-WT/L/979) értelmezett. Ez a határozat hasonló lehet a jelenlegi Bali ideiglenes megoldáshoz, további feltételekkel vagy azok nélkül, a hatályának kiterjesztésével vagy anélkül (további „poszt-Bali” programok belefoglalása céljából).

               ·A mezőgazdaság – többek között a gyapotágazat – számára nyújtott kereskedelemtorzító hazai támogatások: A kereskedelemtorzító hazai támogatásokról szóló tárgyalások a mezőgazdaságról szóló WTO-megállapodás 20. cikkében gyökereznek, és a dohai fejlesztési menetrendre vonatkozó tárgyalási megbízatás részét képezték, amint azt a 2001. november 14-i dohai miniszteri nyilatkozat (WT/MIN(01)/DEC/1) is tartalmazza. Annak érdekében, hogy a folyamat új lendületet kapjon, az EU Brazíliával, Kolumbiával, Peruval és Uruguay-jal közösen javaslatot (JOB/AG/99) nyújtott be a kereskedelemtorzító hazai támogatásokról (köztük a gyapotágazatnak nyújtott kereskedelemtorzító hazai támogatásokról, valamint az élelmezésbiztonsági célú élelmiszerkészlet-tartalékolásról). Az EU-nak támogatnia kell a kereskedelemtorzító hazai támogatásokra, köztük a gyapotágazatba irányuló ilyen támogatásokra vonatkozóan esetlegesen elérhető megállapodást az MC11-en.

               ·Exportkorlátozások: A mezőgazdaságról szóló WTO-megállapodás 12. cikkének (1) bekezdésében szereplő exporttilalmakra és exportkorlátozásokra vonatkozó szabályok megerősítéséről szóló tárgyalások a mezőgazdaságról szóló WTO-megállapodás 20. cikkében gyökereznek, és a dohai fejlesztési menetrendre vonatkozó tárgyalási megbízatás részét képezték. Tekintettel a kérdésnek a mezőgazdasági reformfolyamatban, valamint a méltányos és piacorientált mezőgazdasági kereskedelmi rendszer felé való elmozdulás terén betöltött jelentőségére, az Uniónak támogatnia kell az exportkorlátozásokra vonatkozó eredményeket, az elért eredmények mértéke szerint.

               ·Halászati támogatások: A halászati támogatásokról szóló tárgyalások a dohai fejlesztési menetrend részét képezik, és bizonyos halászati támogatások eltörlését irányozza elő az ENSZ-nek az államfők által 2015-ben elfogadott 14.6. számú fenntartható fejlesztési célja is. Az EU javaslatot nyújtott be a WTO-nak a kérdésről (TN/RL/GEN/181/Rev.1). A tárgyalások folyamatban vannak, és az Uniónak támogatnia kell a területre vonatkozó eredményeket, az elért eredmények mértéke szerint.

               ·Hazai szabályozás: a szolgáltatások terén történő hazai szabályozásról szóló tárgyalásokat a WTO szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezménye (a továbbiakban: GATS) VI. cikkének (4) bekezdése irányozza elő. Az elmúlt hónapokban előrelépés történt a hazai szabályozással kapcsolatos munka terén, melynek eredményeképpen született egy konszolidált tárgyalásiszöveg-javaslat született, amelyet mintegy 50 WTO-tagállam (köztük az EU is) támogat. A hazai szabályozásra vonatkozó javasolt szabályok kizárólag az engedélyezésre és a képesítésekre, valamint a műszaki szabványokra vonatkozó előírásokra és eljárásokra korlátozódnak, és azokra az ágazatokra lennének alkalmazandók, amelyek tekintetében a GATS keretében piacra jutási kötelezettségvállalásokat tettek. A tárgyalások folyamatban vannak, és az Uniónak támogatnia kell a területre vonatkozó eredményeket, az elért eredmények mértéke szerint.

               ·Kkv-k/a szabályozási intézkedések átláthatósága az árukereskedelemben: A dohai fejlesztési menetrendre vonatkozó tárgyalási megbízatás előirányozta a nem mezőgazdasági termékek piacra jutásáról szóló tárgyalásokat, ideértve a nem vámjellegű akadályokat is. 2017-ben az EU a nem vámjellegű akadályokkal kapcsolatos javaslatot nyújtott be a WTO-nak a következő címmel: „Miniszteri határozat a kkv-k kereskedelmének könnyítéséről: a szabályozási intézkedések átláthatósága az árukereskedelem terén” (TN/MA/W/144/Rev.3, melyet Ausztrália, Hongkong, Tajvan, Szingapúr és Japán is támogatott). Az EU javaslata megkönnyítené a kkv-k hozzáférését a nemzetközi kereskedelemhez az átláthatóság fokozása révén (a végleges szövegek bejelentési kötelezettsége a WTO-nak és egy nyilvános adattár létrehozása), valamint jó szabályozási gyakorlatok útján (nyilvános konzultáció az érdekelt felekkel az új intézkedésekről, a TBT- és az SPS-intézkedéskre korlátozott hatállyal). A tárgyalások folyamatban vannak, és az Uniónak támogatnia kell a területre vonatkozó eredményeket, az elért eredmények mértéke szerint.

               Mivel a Buenos Aires-csomag valamennyi eleméről jelenleg is folynak a tárgyalások, a Bizottság várakozásai szerint a Tanácsnak akkor kell határozatot hoznia a tárgyalások eredményére vonatkozó uniós álláspontról, amikor a releváns szövegek helyzete már kellően egyértelmű; ez adott esetben magát a miniszteri konferenciát is jelentheti.

               A kezdeményezés teljes mértékben összhangban áll a hatályos szakpolitikai rendelkezésekkel. Hasonló határozatok készültek már a WTO miniszteri konferenciájának korábbi üléseire, így például legutóbb a WTO 2015-ben megrendezett tizedik miniszteri konferenciájára is.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A WTO miniszteri konferenciáját megállapodás, nevezetesen a WTO-egyezmény hozta létre, és annak VI. cikke (1) bekezdése szerint a miniszteri konferencia hatáskörrel rendelkezik határozatokat – köztük joghatással bíró határozatokat – hozni a multilaterális kereskedelmi megállapodások hatálya alá tartozó bármely kérdésről.

               A fent említett tervezett jogi aktusok joghatással bíró jogi aktusok, mivel azok hatást gyakorolhatnak az Unió jogaira és kötelezettségeire.

               A tervezett jogi aktusok nem egészítik ki és nem módosítják az egyezmény intézményi keretét.

               A javasolt határozat eljárási jogalapja ezért az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a következő területtel kapcsolatos: közös kereskedelempolitika, mivel a dohai fejlesztési menetrenddel kapcsolatos kérdésekről szóló tervezett esetleges határozatok annak hatálya alá tartoznak.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 207. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 207. cikke, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Mivel a WTO miniszteri konferenciájának jogi aktusai kiegészítik majd a WTO-egyezményt, elfogadásukat követően helyénvaló kihirdetni őket az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2017/0301 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által a Kereskedelmi Világszervezet miniszteri konferenciáján az élelmezésbiztonsági célú élelmiszerkészlet-tartalékolás, a mezőgazdaság – többek között a gyapotágazat – számára nyújtott kereskedelemtorzító hazai támogatások, a mezőgazdaságiexport-korlátozás, a halászati támogatások, a szolgáltatások terén végrehajtott hazai szabályozás, valamint a kkv-k/az árukereskedelem terén a szabályozási intézkedések átláthatósága tekintetében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó Marrákesi Egyezményt (a továbbiakban: a WTO-egyezmény) az Unió az 1994. december 22-i 94/800/EK tanácsi határozat
                  3
                révén megkötötte, és a megállapodás 1995. január 1-jén hatályba lépett.

               (2)A WTO-egyezmény VI. cikkének (1) bekezdése és IX. cikkének (1) bekezdése szerint a Kereskedelmi Világszervezet (a továbbiakban: WTO) miniszteri konferenciája konszenzus útján határozatokat fogadhat el.

               (3)A WTO miniszteri konferenciája 2017. december 10–13. közötti 11. ülése során határozatokat fogadhat el az élelmezésbiztonsági célú élelmiszerkészlet-tartalékolásról; a mezőgazdaság – többek között a gyapotágazat – számára nyújtott kereskedelemtorzító hazai támogatásokról; a mezőgazdaságiexport-korlátozásokról; a halászati támogatásokról, a szolgáltatások terén végrehajtott hazai szabályozásról, valamint a kkv-k/az árukereskedelem terén a szabályozási intézkedések átláthatóságáról.

               (4)Helyénvaló meghatározni az Unió által a WTO miniszteri konferenciáján képviselendő álláspontot, mivel e határozatok joghatással bírhatnak majd.

               (5)A WTO tagjai a WTO 11. miniszteri konferenciáját tekintik határidőnek ahhoz, hogy tartós megoldást fogadjanak el az élelmezésbiztonsági célú élelmiszerkészlet-tartalékolásról. Ezt a célt az élelmezésbiztonsági célú élelmiszerkészlet-tartalékolásról szóló 2013. december 7-i Bali miniszteri határozat (WT/MIN(13)/38-WT/L/913) fogalmazta meg, amelyet ezt követő határozatok értelmeztek és erősítettek meg. E tekintetben az Uniónak támogatnia kell az élelmezésbiztonsági célú élelmiszerkészlet-tartalékolásra vonatkozó tartós megoldást, az elért eredmények mértéke szerint.

               (6)A kereskedelemtorzító hazai támogatásokról szóló tárgyalások a mezőgazdaságról szóló WTO-megállapodás 20. cikkében gyökereznek, és a gyapottermesztéssel együtt a dohai fejlesztési menetrend részét képezik. E tekintetben az EU 2017-ben Brazíliával, Kolumbiával, Peruval és Uruguay-jal közösen javaslatot (JOB/AG/99) nyújtott be a kereskedelemtorzító hazai támogatásokról (ideértve a gyapotágazatnak nyújtott kereskedelemtorzító hazai támogatásokat is). Tekintettel a kérdés fontosságára és arra a tényre, hogy az Unió volt a javaslat egyik előterjesztője, az Uniónak támogatnia kell a – többek között a gyapotágazatban nyújtott – kereskedelemtorzító hazai támogatásokkal kapcsolatban elért eredményeket, az elért eredmények mértéke szerint.

               (7)A mezőgazdaságról szóló WTO-megállapodás 12. cikkének (1) bekezdésében szereplő exporttilalmakra és exportkorlátozásokra vonatkozó szabályok megerősítéséről szóló tárgyalások a mezőgazdaságról szóló WTO-megállapodás 20. cikkében gyökereznek, és a dohai fejlesztési menetrendre vonatkozó tárgyalási megbízatás részét képezik. Tekintettel a kérdésnek a mezőgazdasági reformfolyamatban, valamint a méltányos és piacorientált mezőgazdasági kereskedelmi rendszer felé való elmozdulás terén betöltött jelentőségére, az Uniónak támogatnia kell az exportkorlátozásokra vonatkozó eredményeket, az elért eredmények mértéke szerint.

               (8)A halászati támogatásokról szóló tárgyalások a dohai fejlesztési menetrend részét képezik, és bizonyos halászati támogatások eltörlését prioritásként határozta meg az ENSZ-nek az államfők által 2015-ben elfogadott 14.6. számú fenntartható fejlesztési célja. Tekintettel a kérdésnek a kereskedelem és a fenntartható fejlődés szempontjából betöltött fontosságára és arra a tényre, hogy az Unió volt a javaslat egyik előterjesztője, az Uniónak támogatnia kell az elért eredményeket, azok mértéke szerint.

               (9)A szolgáltatások terén történő hazai szabályozásról szóló tárgyalásokat a WTO szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezménye (a továbbiakban: GATS) VI. cikkének (4) bekezdése irányozza elő, és a dohai fejlesztési menetrendre vonatkozó tárgyalási megbízatás részét képezik. A tárgyalások eredménye kitérhet az intézkedések igazgatására, a függetlenségre, az átláthatóságra, a műszaki szabványokra, az intézkedések fejlesztésére, valamint a különleges és megkülönböztetett elbánásra. Tekintve a tárgyalások előrehaladott állapotát, valamint a kérdésről szóló határozat meghozatalának rendszerszintű fontosságát, az Uniónak, mint a javaslat egyik előterjesztőjének, támogatnia kell az elért eredményeket, azok mértéke szerint.

               (10)A nem mezőgazdasági termékek piacra jutásáról szóló tárgyalások a dohai fejlesztési menetrendre vonatkozó tárgyalási megbízatás részét képezik, és kiterjednek a nem vámjellegű akadályokra is. Az EU 2017-ben javaslatot nyújtott be a WTO-nak a következő címmel: „Miniszteri határozat a kkv-k kereskedelmének könnyítéséről: a szabályozási intézkedések átláthatósága az árukereskedelem terén” (TN/MA/W/144/Rev.3). Ezt a határozatot – teljes egészében, illetve szűkebb vagy szélesebb hatállyal – el lehet fogadni az MC11-en. Tekintettel a kérdés fontosságára és arra a tényre, hogy az Unió volt a javaslat egyik előterjesztője, az Uniónak támogatnia kell az uniós javaslat alapján elért eredményeket, az elért eredmények mértéke szerint.

               (11)Az Európai Unióról szóló szerződés (a továbbiakban: EUSZ) 17. cikkének (1) bekezdése szerint a WTO miniszteri konferenciáján az Uniót a Bizottság képviseli,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A WTO miniszteri konferenciájának 11. ülésén az Unió által képviselendő álláspont a következő:

               Az Unió által a Kereskedelmi Világszervezet tizenegyedik miniszteri konferenciáján képviselendő álláspont az, hogy csatlakozni kell az élelmezésbiztonsági célú élelmiszerkészlet-tartalékolásról, a mezőgazdaság – többek között a gyapotágazat – számára nyújtott kereskedelemtorzító hazai támogatásokról, a mezőgazdaságiexport-korlátozásról, a halászati támogatásokról, a szolgáltatások terén végrehajtott hazai szabályozásról, valamint a kkv-k/az árukereskedelem terén a szabályozási intézkedések átláthatóságáról szóló határozatok elfogadását célzó, a WTO-tagok által kialakított konszenzushoz.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  A Tanács 94/800/EK határozata (1994. december 22.) a többoldalú tárgyalások uruguayi fordulóján (1986–1994) elért megállapodásoknak a Közösség nevében a hatáskörébe tartozó ügyek tekintetében történő megkötéséről (HL L 336., 1994.12.23., 1. o.).

                     (2)
                  Amennyiben a jelenlegi várakozásokkal ellentétben a konszenzus a WTO-egyezményt módosító nemzetközi megállapodás, illetve néhány WTO-tag által megkötendő plurilaterális nemzetközi megállapodás formáját öltené, a Bizottság az EUMSZ 218. cikke (6) bekezdésének megfelelően megtenné a szükséges javaslatokat a szövegek elfogadását és azt követően, hogy azokat az MC11 során megnyitná elfogadásra az MC11, illetve az érintett WTO-tagok.

                     (3)
                  HL L 336., 1994.12.23., 1. o.