               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.5.29.
            COM(2018) 351 final
            2018/0182(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződés keretében felállított regionális irányítóbizottságban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT TÁRGYA

               Ez a javaslat a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban: szerződés) keretében felállított regionális irányítóbizottság eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló határozattervezettel kapcsolatban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról szóló határozatra vonatkozik.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.A Közlekedési Közösséget létrehozó szerződés

               Aláírása óta a szerződés ideiglenesen alkalmazandó, annak 41. cikke (3) bekezdésével összhangban. Az Unió részéről az ideiglenes alkalmazást a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződésnek az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló tanácsi határozat
                  1
                biztosítja.

               Az Európai Unió a szerződés részes fele.

               2.2.Regionális irányítóbizottság

                  A regionális irányítóbizottságot a szerződés 24. cikke állította fel, feladatául a szerződés gondozását és megfelelő végrehajtásának biztosítását megnevezve. Az irányítóbizottság ebből a célból ajánlásokat tesz és a szerződésben meghatározott esetekben határozatokat hoz. Ennek megfelelően a regionális irányítóbizottság:

               a)előkészíti a Miniszteri Tanács munkáját,

               b)technikai bizottságok felállításáról határoz,

               c)ajánlásokat tesz és a szerződésben meghatározott esetekben határozatokat hoz,

               d)újonnan elfogadott uniós jogalkotási aktusok vonatkozásában meghozza a szükséges intézkedéseket, különösen a szerződés I. mellékletének felülvizsgálata révén,

               e)a Miniszteri Tanáccsal folytatott konzultációt követően kinevezi az állandó titkárság igazgatóját,

               f)kinevezhet az állandó titkárságra egy vagy több igazgatóhelyettest,

               g)megállapítja az állandó titkárság szabályait,

               h)határozat útján felülvizsgálhatja a költségvetéshez való hozzájárulás mértékét,

               i)elfogadja a szerződésre vonatkozó éves költségvetést,

               j)határozatot fogad el, amelyben meghatározza a költségvetés végrehajtására, a könyvelésre és a könyvvizsgálatra, valamint az ellenőrzésre vonatkozó eljárást,

               k)döntéseket hoz a szerződő felek által előterjesztett vitás kérdésekben,

               l)a szerződéssel vagy a szerződés alapján létrehozott szervek birtokában lévő dokumentumok esetében meghatározza a dokumentumokhoz való hozzáférés általános elveit,

               m)éves jelentéseket fogad el az átfogó hálózat megvalósításáról, és azt a Miniszteri Tanács elé terjeszti;

               n)egyes uniós jogi aktusok vonatkozásában határidőket állapít meg, és meghatározza az ilyen jogi aktusok délkelet-európai felek általi átültetésének módozatait.

                  A regionális irányítóbizottság a szerződő felek egy-egy képviselőjéből és azok helyetteseiből áll. A megfigyelőként való részvétel lehetősége valamennyi uniós tagállam előtt nyitva áll. A regionális irányítóbizottság egyhangúlag hozza meg döntéseit.

               2.3.A regionális irányítóbizottság tervezett jogi aktusa

                  A határozattervezet a regionális irányítóbizottság eljárási szabályzatának a szerződés 24. cikke (5) bekezdésében előírt elfogadására vonatkozik. Az eljárási szabályzat tervezete olyan témákat ölel fel, mint a regionális irányítóbizottság ülésein való részvétel, a regionális irányítóbizottság elnöksége, a regionális irányítóbizottság üléseinek előkészítése és az ilyen üléseken alkalmazandó eljárási szabályok, a regionális irányítóbizottság által meghozandó intézkedésekhez kapcsolódó eljárások, az információk nyilvánosságra hozatala, valamint egy sor záró rendelkezés. Az eljárási szabályzat elfogadása napján lép hatályba, annak javasolt formájában. A regionális irányítóbizottság eljárási szabályzatának elfogadására vonatkozó határozat alapvető fontosságú a szerződés időben történő végrehajtásához.

                  A tervezett határozat a szerződés 24. cikke (5) bekezdése értelmében kötelező érvényű lesz a felekre nézve.

               3.AZ UNIÓ NEVÉBEN KÉPVISELENDŐ ÁLLÁSPONT

               A szerződésben meghatározott feladatainak megfelelő ellátása és végrehajtása szempontjából a regionális irányítóbizottság számára alapvető fontosságú, hogy a szerződés 24. cikke (5) bekezdése szerint elfogadásra kerüljön eljárási szabályzata. Mivel az Unió a szerződés részes fele, az Uniónak ki kell alakítani álláspontját.

               E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a szerződés vélhetően megerősíti majd a nyugat-balkáni regionális együttműködést, amint azt bővebben kifejti a szerződés aláírásáról szóló tanácsi határozatra irányuló bizottsági javaslat [COM(2017)324 final, a „Háttér-információk” szakaszban].

               4.JOGALAP

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1. Általános elvek

                  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése tanácsi határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

                  A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                     2
                  .

               4.1.2. A jelen esetre történő alkalmazás

               A regionális irányítóbizottságot megállapodás, nevezetesen a Közlekedési Közösségről szóló szerződés hozta létre.

               A regionális irányítóbizottság által elfogadandó határozat joghatással bíró jogi aktus. A regionális irányítóbizottság a szerződés 24. cikkének (5) bekezdése értelmében felhatalmazással rendelkezik eljárási szabályzatának elfogadására. Természeténél fogva, valamint a regionális irányítóbizottság működését szabályozó nemzetközi jogból adódóan ez a szabályzat olyan elemeket is tartalmaz, amelyek jogilag kötelező érvényűek a regionális irányítóbizottság tagjaira nézve, vagyis az Unió képviselőjére nézve is. Ebből következően úgy kell tekinteni, hogy az eljárási szabályzat joghatással bír.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a szerződés intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               Valamely, egyidejűleg több cél elérésére irányuló vagy több elválaszthatatlan és egymáshoz viszonyítva nem járulékos jellegű összetevőt magában foglaló tervezett jogi aktus esetében az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapját kivételesen a különböző vonatkozó jogalapok fogják képezni.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus nélkülözhetetlen a szerződés megfelelő működéséhez. Maga a szerződés a közúti, a vasúti és a belvízi szállítást (e területeket az EUMSZ 91. cikke szabályozza), valamint a tengeri szállítást (amelyet pedig az EUMSZ 100. cikkének (2) bekezdése szabályozza) érinti, illetve e területekkel összefüggő célokat kíván megvalósítani. Horizontális jellege miatt a tervezett jogi aktus valamennyi említett elemet tartalmazza, amelyek elválaszthatatlanok egymástól és egymáshoz viszonyítva nem járulékos jellegűek.

                  Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja a következő rendelkezéseket foglalja magában: az EUMSZ 91. cikke és 100. cikkének (2) bekezdése.

                  4.3.
                        Következtetés

                  A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 91. cikke és 100. cikkének (2) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2018/0182 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződés keretében felállított regionális irányítóbizottságban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére és 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Közlekedési Közösséget létrehozó szerződést (a továbbiakban: szerződés) az Unió az (EU) 2017/1937 tanácsi határozatnak
                  3
                megfelelően aláírta.

               (2)41. cikkének (3) bekezdése értelmében a szerződés ideiglenesen alkalmazandó 2017. október 9-től az Európai Unió, valamint az Albán Köztársaság, Bosznia-Hercegovina és Koszovó
                  4
               * között, az említett felek és a Szerb Köztársaság között pedig 2017. november 29-től.

               (3)A szerződés 24. cikkének (5) bekezdése előírja a regionális irányítóbizottság számára eljárási szabályzatának elfogadását.

               (4)Helyénvaló meghatározni az Unió nevében a regionális irányítóbizottságban képviselendő álláspontot, mivel a regionális irányítóbizottság eljárási szabályzatáról szóló határozat kötelező érvényű lesz az Unióra nézve,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A regionális irányítóbizottságban az Unió nevében képviselendő álláspont az e határozathoz csatolt, regionális irányítóbizottsági határozatra irányuló tervezeten alapul.

               Az Uniót a regionális irányítóbizottságban képviselő személyek a határozattervezet kisebb módosításairól újabb tanácsi határozat nélkül is megállapodhatnak.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 278., 2017.10.27., 1. o.

                     (2)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12 sz. ügy, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (3)

                        A Tanács (EU) 2017/1937 határozata (2017. július 11.) a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződésnek az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 278., 2017.10.27., 1. o.).

                     (4)
                  *
                        Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244 (1999) sz. ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel,2018.5.29.
            COM(2018) 351 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződés keretében felállított regionális irányítóbizottságban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               [Ez a dokumentum a tanácsi határozat melléklete]
                  A KÖZLEKEDÉSI KÖZÖSSÉG REGIONÁLIS IRÁNYÍTÓBIZOTTSÁGÁNAK 2018/1 HATÁROZATA

               2018. ...-i D/2018/1/MC-TC: A regionális irányítóbizottság eljárási szabályzata

               A KÖZLEKEDÉSI KÖZÖSSÉG REGIONÁLIS IRÁNYÍTÓBIZOTTSÁGA,

               tekintettel a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 24. cikke (5) bekezdésére,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

               Egyetlen cikk

               A regionális irányítóbizottság e határozathoz mellékelt eljárási szabályzata elfogadásra kerül.

               Kelt …-ban/-ben, 2018. ...-án/-én.

               A regionális irányítóbizottság részéről

               ……………………………

               A KÖZLEKEDÉSI KÖZÖSSÉG REGIONÁLIS IRÁNYÍTÓBIZOTTSÁGÁNAK ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA

               I.
                     ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

               1.
                     Ez az eljárási szabályzat meghatározza az Európai Unió és a délkelet-európai felek (az Albán Köztársaság, Bosznia-Hercegovina, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Koszovó
                  1
               , Montenegró és a Szerb Köztársaság) között létrejött Közlekedési Közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban: szerződés) keretében intézményként felállított regionális irányítóbizottság működésének belső eljárásait.

               2.
                     A jelen eljárási szabályzat és a szerződés közötti esetleges ellentmondás esetén a szerződésben foglalt rendelkezések az alkalmazandók.

               II.
                     TAGOK, MEGFIGYELŐK ÉS EGYÉB RÉSZTVEVŐK

               1.
                     Az irányítóbizottság tagjai elviekben az adott, közlekedésért felelős minisztériumok vezető tisztviselői.

               2.
                     Kinevezésükkor a tagokkal kapcsolatban igazolni kell, hogy fel vannak hatalmazva az adott szerződő fél álláspontjának a szerződő félre nézve kötelező érvényű képviseletére.

               3.
                     A szerződés 24. cikke (2) bekezdésének második mondata szerinti megfigyelői helyzet sérelme nélkül, a III. szakasz 2. pontjában említett elnökség és alelnökség adott esetben hozzájárulhat más államok, nemzetközi szervezetek vagy egyéb szervek képviselőinek, többek között a civil társadalom képviselőinek meghívásához is, hogy azok eseti alapon részt vegyenek az irányítóbizottság bizonyos ülésein, illetve azok meghatározott részén vagy részein.

               4.
                     Amennyiben az elnökség és az alelnökség megállapodik más államok, nemzetközi szervezetek vagy egyéb szervek képviselőinek meghívásáról, erről az elnökség legalább három héttel az ülés előtt tájékoztatja a szerződő feleket és a Közlekedési Közösség állandó titkárságát (a továbbiakban: a titkárság). A szerződő felek és a titkárság ezen információk kézhezvételétől számított öt munkanapon belül ismertethetik álláspontjukat az elnökséggel.

               III.
                     ELNÖKSÉG

               1.
                     A délkelet-európai felek mindegyike egy naptári évre tölti be az elnöki tisztet az irányítóbizottságban, a szerződés 2. cikke (1) bekezdésének b) pontjában szereplő felsorolás szerinti betűrendi sorrendben. Az elnöki szerepet a délkelet-európai felek közül elsőként az Albán Köztársaság látja el.

               2.
                     Az elnökség vezeti az irányítóbizottság üléseit. Munkáját az Európai Unió egy képviselője, mint alelnökség segíti.

               3.
                     Amennyiben az elnökség nem képes egy adott ülésre vonatkozó feladatainak ellátására, az ülés elnöki tisztjét az Európai Unió soros alelnöke látja el.

               IV.
                     AZ ÜLÉSEK ELŐKÉSZÍTÉSE

               1.
                     Az irányítóbizottság üléseinek a tikárság székhelye ad otthont. Az elnökség az alelnökséggel és a titkársággal való konzultációt követően – a vonatkozó pénzügyi, igazgatási és szervezési szempontokat figyelembe véve – ennek ellenére határozhat úgy, hogy másik helyszínt jelöl ki az irányítóbizottság üléseinek céljára. A kellően indokolt esetektől eltekintve erről legkésőbb az adott ülés előtt két hónappal határozni kell.

               2.
                     A titkárságnak a titkárság székhelyén kívüli ülések szervezési költségeihez való hozzájárulására annak belső költségvetési szabályai vonatkoznak.

               3.
                     Az ülések időpontjáról az elnökség, az alelnökség és a titkárság közösen dönt. Az időpontról alapvetően az adott ülés előtt legalább két hónappal határozni kell.

               4.
                     Az ülések napirendtervezetéről az elnökség és az alelnökség közösen állapodik meg. A napirendtervezetet és az ahhoz kapcsolódó valamennyi dokumentumot legalább hat héttel az ülés előtt meg kell küldeni a tagoknak és a megfigyelőknek. A tagok megjegyzéseket tehetnek és javasolhatják új pontok felvételét. Az olyan anyagokat, amelyek a II. szakasz 3. pontjának megfelelően meghívott más államok, nemzetközi szervezetek vagy egyéb szervek érdeklődésére is számot tarthatnak, számukra is továbbítani kell.

               5.
                     A titkárság felel az ülések előkészítéséért. Rendszeres időközönként és kérésre tájékoztatja az elnökséget és az alelnökséget az előkészítési folyamatról, és eleget tesz az e tekintetben felmerülő kéréseiknek és iránymutatásaiknak.

               V.
                     AZ IRÁNYÍTÓBIZOTTSÁG ÜLÉSEI – ELJÁRÁSI SZABÁLYOK

               1.
                     Amennyiben az irányítóbizottság másként nem határoz, az irányítóbizottság ülései nem nyilvánosak.

               2.
                     Az irányítóbizottság ülésén részt vevő valamennyi tag, megfigyelő vagy egyéb résztvevő magával hozhat segítő tisztviselőket. E tisztviselők nevéről és beosztásáról előzetesen tájékoztatni kell a titkárságot. A kísérő tisztviselők száma az egyes tagok esetében általános elvként legfeljebb három lehet, míg a megfigyelők esetében legfeljebb kettő. Az elnökség azonban további iránymutatást adhat ki a küldöttségenkénti képviselők maximális számáról.

               3.
                     Az irányítóbizottság abban az esetben tekinthető határozatképesnek, ha négy délkelet-európai fél és az Európai Unió képviselteti magát.

               4.
                     Amennyiben az e cikk (3) bekezdésében előírt határozatképesség fennáll, valamely tag tartózkodása nem lehet akadálya az irányítóbizottság intézkedéshozatalának.

               5.
                     Az ülés napirendjét az ülés elején jóvá kell hagyni. Sürgős esetekben az elnökség és az alelnökség beleegyezésével az ülés során új napirendi pontok is felvehetők.

               6.
                     A megfigyelők részt vehetnek a megbeszéléseken, és állást is foglalhatnak, amennyiben ezt az elnökség engedélyezi, vagy felkéri őket erre. 7.
                     A II. szakasz 3. pontjával összhangban meghívott más államok, nemzetközi szervezetek vagy egyéb szervek képviselői részt vehetnek a megbeszéléseken, és állást is foglalhatnak, amennyiben ezt az elnökség engedélyezi, vagy felkéri őket erre, de az irányítóbizottság semmilyen intézkedésében nem vehetnek részt.

               8.
                     Az egyes ülések következtetéseinek lejegyzésében a titkárság segít.

               9.
                     A következtetésekben rögzíteni kell az ülésen elfogadott összes intézkedést, a tagok véleményével együtt, valamint az irányítóbizottság által meghozandó javasolt intézkedések kapcsán megfigyelői részről elhangzott valamennyi megállapítást.

               10.
                     A következtetéseket az elnökség aláírja, majd azok kiosztásra kerülnek a tagok és a megfigyelők között. Amennyiben nincs mód arra, hogy a következtetéstervezet az adott ülés végéig elkészüljön, az elnökség gondoskodik annak az ülést követő hét naptári napon belüli elkészítéséről és kiosztásáról. A következtetéstervezet kézhezvételétől számított hét naptári napon belül bármely fél kérhet javításokat. Az elnökség gondoskodik arról, hogy a végleges változatot az észrevételek megtételére vonatkozó határidő lejártát követő hét napon belül kiosszák.

               11.
                     Az ülések következtetései semmilyen módon nem korlátozhatják a jogi aktusok vagy a szerződés hatályát vagy joghatását. Nem tehetők olyan nyilatkozatok vagy következtetések, amelyek ellentmondanak a kötelező erejű jogi rendelkezéseknek. Az ülések következtetései nem képezhetik jogi aktus részét, és normatív hatállyal sem rendelkezhetnek.

               VI.
                     AZ INTÉZKEDÉSEK FORMÁI ÉS AZ IRÁNYÍTÓBIZOTTSÁG ÁLTAL KÖVETENDŐ ELJÁRÁS

               Általános rendelkezések

               1.
                     Az irányítóbizottság – esettől függően – ajánlásokat vagy határozatokat fogad el (a továbbiakban együttes megnevezésük: intézkedések).

               Az irányítóbizottság működésének biztosítására vonatkozó szabályok elfogadása határozat elfogadásának minősül.

               2.
                     Miután egy intézkedés elfogadásra, illetve módosításra került, az elnökség haladéktalanul aláírja, a titkárság pedig továbbítja valamennyi szerződő fél számára.

               3.
                     Az intézkedések elfogadásuk napján lépnek hatályba, kivéve, ha ettől eltérő rendelkezést tartalmaznak.

               4.
                     Amennyiben az eljárási szabályzat másként nem rendelkezik, az intézkedések elfogadása vagy módosítása egy és ugyanazt az eljárást követi.

               5.
                     Egy tag vagy a titkárság valamely intézkedés elfogadására vagy módosítására irányuló kérelmét írásban, legalább 30 naptári nappal az irányítóbizottság azon ülését megelőzően kell benyújtani, amelyen a kérelmet meg kívánják vitatni.

               6.
                     A kérelmet megküldik az elnökségnek, egy-egy példányt mellékelve minden tagnak és a titkárságnak is. A kérelemhez csatolják a vonatkozó magyarázó megjegyzéseket.

               7.
                     Kellően indokolt esetben intézkedéseket az e szakasz 4–6. pontjában meghatározott formalitások és eljárások betartása nélkül is el lehet fogadni vagy lehet módosítani.

               Intézkedések levélváltás útján történő elfogadása

               8.
                     Az irányítóbizottság az ülései közötti időszakban levélváltás útján fogadhat el vagy módosíthat intézkedéseket. Az elnökség az egyik tag vagy a titkárság levélváltás útján elfogadandó intézkedés iránti kérelmének kézhezvételét követően, vagy saját kezdeményezésére – az alelnökséggel konzultálva és azzal egyetértésben – határoz arról, hogy az ügy indokolja-e a levélváltás útján történő eljárás elindítását.

               9.
                     Amennyiben az elnökség úgy határoz, hogy a levélváltás útján történő eljárást el kell indítani, felkéri a titkárságot, hogy a kérelmet – az elnökség által az alelnökséggel konzultálva és annak egyetértésével szükségesnek ítélt információkkal együtt – küldje meg a tagoknak. Az elnökség az alelnökséggel folytatott konzultációt követően és az alelnökséggel egyetértésben azt is meghatározza, hogy a tagok tehetnek-e a kérelmet módosító indítványokat, és ha igen, milyen feltételek mellett.

               10.
                     Az elnökség az alelnökséggel konzultálva és vele egyetértésben napra és órára pontosan meghatározza a válaszok beérkezésének határidejét, amely semmi esetre sem lehet az e szakasz 9. pontjában említett információk továbbításának időpontjától számított 10 naptári napnál korábban. Kivételes körülmények között, kérésre vagy saját belátása szerint az elnökség – az alelnökséggel konzultálva és vele egyetértésben – meghosszabbíthatja a válaszok beérkezésének határidejét. Egy tag megadott határidőn belüli írásbeli válaszadásának (ideértve az e-mail-t is) hiánya tartózkodásnak tekintendő.

               11.
                     Az irányítóbizottság egyhangúlag hozza meg döntéseit. Egyhangú döntéshozatalnak számít, ha legalább négy délkelet-európai fél és az Európai Unió is az adott intézkedés mellett szavaz, és egy féltől sem érkezik ellenszavazat.

               VII.
                     INFORMÁCIÓK NYILVÁNOSSÁGRA HOZATALA

               1.
                     Eltérő határozat hiányában az ülések véglegesített dokumentumait (napirend, következtetések stb.) a titkárság honlapján közzé kell tenni.

               2.
                     Az irányítóbizottság birtokában lévő dokumentumokhoz való hozzáférés jogáról a szerződés 38. cikke (2) és (3) bekezdése szerint kell határozni.

               VIII.
                     ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

               1.
                     A más államoknak, nemzetközi szervezeteknek vagy egyéb szerveknek a II. szakasz 3. pontjával összhangban meghívott megfigyelőinek és képviselőinek az irányítóbizottság tagjaira vonatkozó titoktartási követelmények szerint kell eljárniuk. Ezen követelményeknek tükröződniük kell a vonatkozó ülés következtetéseiben.

               2.
                     A más államoknak, nemzetközi szervezeteknek vagy egyéb szerveknek a II. szakasz 3. pontjával összhangban meghívott képviselőit a vonatkozó megbeszéléseken való részvételt megelőzően titoktartási nyilatkozat aláírására kérik fel. Egy ilyen titoktartási nyilatkozat kötelezettségvállalást tartalmaz az e szakasz 1. pontjában említett titoktartási szabályok betartására vonatkozóan. Az ilyen nyilatkozat aláírását megtagadó személyeket ki kell zárni a megbeszélésekből.

               3.
                     Az irányítóbizottság minden jogi aktusát az elnökség írja alá.

               4.
                     Ezen eljárási szabályzat módosításait irányítóbizottsági határozattal kell elfogadni.

               5.
                     Amennyiben ezen eljárási szabályzatnak valamely konkrét helyzetre való alkalmazása értelmezési nehézségeket okoz, az elnökség – az alelnökséggel konzultálva és vele egyetértésben – tanácsot ad a helyzet megoldására.

               6.
                     Az eljárási szabályzat hatálybalépésétől számított egy év elteltével a titkárság – amennyiben azt hasznosnak vagy szükségesnek tartja – az eljárási szabályzat alkalmazásával kapcsolatos gyakorlati tapasztalatok alapján javaslatot tehet annak módosítására. Amennyiben az irányítóbizottság valamely tagja ilyen módosításra kíván javaslatot tenni, először a titkársággal kell konzultálnia.

               Ez az eljárási szabályzat az irányítóbizottság általi elfogadása napján lép hatályba.

                     (1)

                        Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244 (1999) sz. ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.7.6.
            COM(2018) 528 final
            2018/0278(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            Ausztriának és Romániának a Hondurasnak a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  A gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezményt (a továbbiakban: az 1980. évi egyezmény) eddig az összes uniós tagállammal együtt 98 ország erősítette meg. Az egyezmény a status quót kívánja helyreállítani a jogellenesen elvitt vagy visszatartott gyermekek mihamarabbi visszajuttatása révén, a Szerződő Felek által kijelölt központi hatóságok közötti együttműködési rendszer keretében.

                  Mivel a gyermek jogellenes elvitelének megelőzése a gyermekek jogainak előmozdítását célzó uniós politika fontos része, az Európai Unió nemzetközi szinten tevékenyen fellép az 1980. évi egyezmény alkalmazásának javítása érdekében, és a harmadik államokat az egyezményhez való csatlakozásra ösztönzi.

                  Honduras 1993. december 20-án letétbe helyezte az 1980. évi egyezményhez való csatlakozásáról szóló okiratot. Az egyezmény 1994. március 1-jén lépett hatályba Hondurasban.

                  Az 1980. évi egyezmény Honduras és 25 uniós tagállam között már hatályban van. Csupán Ausztria, Dánia és Románia nem fogadta még el Honduras csatlakozását az egyezményhez.

                  Az 1980. évi egyezmény 38. cikkének (4) bekezdése kimondja, hogy az egyezmény a csatlakozó ország és azon Szerződő Államok között alkalmazandó, amelyek nyilatkozatot tettek a csatlakozás elfogadásáról.

                  A Bizottság kezdeményezésére konzultáltak az Európai Unió Bíróságával, amely megerősítette, hogy valamely harmadik állam 1980. évi egyezményhez való csatlakozásának elfogadása az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik.

                  Az Európai Unió Bírósága 2014. október 14-i 1/13. sz. véleményében kimondta, hogy az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik annak elfogadása, hogy valamely harmadik állam csatlakozzon a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez.

                  A Bíróság nyomatékosította, hogy – a tagállamok közötti változó geometriát elkerülendő – a kérdést uniós szinten egységesen kell kezelni.

                  Mivel a gyermekek jogellenes külföldre vitelének kérdése az Európai Unió kizárólagos külső hatáskörébe tartozik, Honduras csatlakozásának elfogadásáról uniós szinten, tanácsi határozat útján kell dönteni. Ausztriának és Romániának ezért az Európai Unió érdekében nyilatkozatot kell tenniük Honduras csatlakozásának elfogadásáról.

                  Az Ausztria és Románia általi elfogadás nyomán az 1980. évi egyezmény Honduras és – Dánia kivételével – valamennyi uniós tagállam között alkalmazandóvá válna.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  Ami a gyermekek szülő általi jogellenes elvitelét illeti, az 1980. évi Hágai Egyezmény a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó ügyekben folytatott uniós igazságügyi együttműködés sarokkövének számító, Brüsszel IIa. rendelet néven ismert 2201/2003/EK tanácsi rendelet nemzetközi megfelelője.

                  A rendelet egyik fő célkitűzése az, hogy a gyermekek szokásos tartózkodási helyük szerinti tagállamba történő gyors visszavitelét biztosító eljárások megállapításával elrettentse a gyermekek tagállamok közötti jogellenes külföldre vitelét. E célból a Brüsszel IIa. rendelet 11. cikkében magában foglalja az 1980. évi Hágai Egyezményben megállapított eljárást, és kiegészíti azt bizonyos vonatkozások egyértelműsítése révén, különös tekintettel a kiskorú meghallgatására, a határozat meghozatalának a visszavitel iránti kérelem benyújtásától számított időtartamára és a gyermek visszavitele elutasításának indokaira. A rendelet emellett rendelkezéseket vezet be a különböző tagállamokban hozott, egymással ütköző visszavitelt elrendelő vagy a visszavitel elrendelését megtagadó határozatokra vonatkozóan.

                  Nemzetközi szinten az Európai Unió támogatja harmadik országok csatlakozását az 1980. évi egyezményhez, hogy tagállamai közös jogi keretre támaszkodhassanak a gyermekek jogellenes külföldre vitelét érintő esetekben.

                  2015 júniusa és 2017 decembere között 14 tanácsi határozatot hoztak annak érdekében, hogy elfogadják 20 harmadik ország (Marokkó, Szingapúr, az Oroszországi Föderáció, Albánia, Andorra, a Seychelle-szigetek, Örményország, a Koreai Köztársaság, Kazahsztán, Peru, Grúzia, Dél-Afrika, Chile, Izland, a Bahamai Közösség, Panama, Uruguay, Kolumbia, El Salvador és San Marino) csatlakozását a gyermekek jogellenes külföldre viteléről szóló 1980. évi Hágai Egyezményhez
                     1
                  .

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  A mostani javaslat egyértelműen kapcsolódik az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkében foglalt, a gyermekek jogainak védelmére vonatkozó általános célkitűzéssel. Az 1980. évi Hágai Egyezményt arra tervezték, hogy védelmezze a gyermekeket a szülő általi jogellenes elvitel káros hatásaitól, valamint biztosítsa, hogy a gyermek kapcsolatot tarthasson mindkét szülővel, például a láthatási jogok hatékony gyakorlásának biztosítása révén.

                  Ugyancsak említésre méltó, hogy a javaslat a közvetítés határon átnyúló családi viták rendezésében történő alkalmazásának előmozdításához is kapcsolódik. A polgári és kereskedelmi ügyekben végzett közvetítés egyes szempontjairól szóló irányelv
                     2
                   a családjogra is vonatkozik a jog érvényesülésén alapuló közös európai térségen belül. Az 1980. évi Hágai Egyezmény a családi viták békés rendezését is szorgalmazza. Az 1980. évi Hágai Egyezmény alapján a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia által kiadott, bevált gyakorlatokról szóló útmutatók egyikének témája a közvetítés igénybevétele az egyezmény alkalmazási körébe tartozó, gyermekeket érintő nemzetközi családi viták rendezésében. Az Európai Bizottság kezdeményezésére ezt az útmutatót angolon és francián kívül az összes uniós nyelvre, valamint arabra is lefordították, hogy megkönnyítsék a párbeszédet azokkal az államokkal, amelyek még nem erősítették meg az egyezményt, továbbá hogy az egyezményt meg nem erősítő országokkal konkrét megoldásokat találjanak a gyermekek jogellenes külföldre viteléből fakadó problémákra
                     3
                  .

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  Mivel a határozat nemzetközi megállapodásra vonatkozik, az alkalmazandó jogalap az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218 cikke, valamint 81. cikkének (3) bekezdése. A Tanács az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően egyhangúlag határoz.

                  A 2201/2003/EK rendelet az Egyesült Királyságra és Írországra nézve kötelező, így részt vesznek e határozat elfogadásában és alkalmazásában.

                  Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               •Arányosság

                  E javaslatot az ugyanebben a kérdésben már elfogadott tanácsi határozatok alapján szövegezték meg, és az nem lépi túl az arra vonatkozó célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket, hogy a gyermekek jogellenes külföldre vitelének tárgyában következetessé váljon az uniós fellépés annak biztosítása révén, hogy Ausztria és Románia meghatározott időkereten belül elfogadja Honduras csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  A Bizottság konzultált Ausztriával és Romániával arról, hogy készen állnak-e elfogadni Honduras csatlakozását az 1980. évi egyezményhez, és mindkét tagállam kedvező választ adott.

                  A 2018. április 18-i szakértői találkozó keretében tartott megbeszélések tanúsága szerint ebben a szakaszban a tagállamoknak nincs ellenvetésük azzal kapcsolatban, hogy Ausztria és Románia elfogadja Honduras csatlakozását az 1980. évi egyezményhez.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  Mivel az egyezmény Honduras tekintetében 25 tagállamban már jelenleg is hatályban van, a Bizottság és a tagállami szakértők úgy vélték, hogy ilyen esetekben nincs szükség a harmadik ország helyzetének külön értékelésére.

               •Hatásvizsgálat

                  A 2015-ben és 2017-ben már elfogadott, több harmadik államnak az 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásáról szóló 14 tanácsi határozathoz hasonlóan – a jogalkotási aktus jellegére való tekintettel – nem készült külön hatásvizsgálat. Honduras helyzetének külön értékelését feleslegesnek találták, figyelembe véve egyrészt azt, hogy az egyezmény 25 tagállamban már jelenleg is hatályban van, másrészt pedig azt, hogy Ausztria és Románia készen áll elfogadni Honduras csatlakozását.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A javasolt megállapodásnak nincsenek költségvetési vonzatai.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  Mivel a javaslat csupán Ausztriának és Romániának a Honduras 1980. évi egyezményhez való csatlakozásának elfogadására való felhatalmazását érinti, végrehajtásának figyelemmel kísérése arra korlátozódik, hogy Ausztria és Románia tiszteletben tartja-e a nyilatkozat szövegét, valamint az annak letétbe helyezésére és a Bizottság letétbe helyezésről való tájékoztatására vonatkozóan a tanácsi határozatban megállapított időkeretet.

               2018/0278 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               Ausztriának és Romániának a Hondurasnak a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 81. cikke (3) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének b) pontjával,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament véleményére
                  4
               ,

               mivel:

               (1)Az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkében foglaltak szerint az Európai Unió egyik célja, hogy előmozdítsa a gyermekek jogainak védelmét. A gyermekek jogellenes elvitellel vagy visszatartással szembeni védelmét szolgáló intézkedések e politika fontos részét képezik.

               (2)A Tanács elfogadta a 2201/2003/EK rendeletet
                  5
                (a továbbiakban: Brüsszel IIa. rendelet), amelynek célja, hogy megvédje a gyermekeket a jogellenes elvitel vagy visszatartás káros hatásaitól, és eljárásokat állapítson meg a szokásos tartózkodási helyük szerinti államba történő gyors visszatérésük biztosítására, valamint garantálja a kapcsolattartási jogok és a felügyeleti jogok védelmét.

               (3)A Brüsszel IIa. rendelet kiegészíti és megerősíti a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezményt (a továbbiakban: az 1980. évi Hágai Egyezmény), amely nemzetközi szintű kötelezettségi és együttműködési rendszert hoz létre a szerződő államok, illetve a központi hatóságok között, és célja a jogellenesen elvitt vagy visszatartott gyermekek gyors visszatérésének biztosítása.

               (4)Az Unió valamennyi tagállama részes fele az 1980. évi Hágai Egyezménynek.

               (5)Az Unió arra ösztönzi a harmadik államokat, hogy csatlakozzanak az 1980. évi Hágai Egyezményhez, és támogatja az 1980. évi Hágai Egyezmény helyes végrehajtását, többek között azáltal, hogy a tagállamokkal együtt részt vesz a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia által rendszeresen szervezett különbizottságokban.

               (6)Az uniós tagállamok és a harmadik államok között alkalmazandó közös jogi keret lehet a legjobb megoldás az érzékeny természetű, a gyermekek jogellenes elvitelét érintő nemzetközi esetekre.

               (7)Az 1980. évi Hágai Egyezmény kimondja, hogy az egyezmény a csatlakozó állam és azon szerződő államok között alkalmazandó, amelyek nyilatkozatot tettek a csatlakozás elfogadásáról.

               (8)Az 1980. évi Hágai Egyezmény nem teszi lehetővé, hogy az olyan regionális gazdasági integrációs szervezetek, mint az Unió, annak szerződő felévé váljon. Az Unió ezért nem csatlakozhat ehhez az Egyezményhez, és nem helyezheti letétbe egy állam csatlakozásának elfogadásáról szóló nyilatkozatot sem.

               (9)Az Európai Unió Bíróságának 1/13. sz. véleménye értelmében az 1980. évi Hágai Egyezmény alapján tett, elfogadásról szóló nyilatkozatok az Unió kizárólagos külső hatáskörébe tartoznak.

               (10)Honduras 1993. december 20-án letétbe helyezte az 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásáról szóló okiratát. Az egyezmény 1994. március 1-jén lépett hatályba Hondurasban.

               (11)Ausztriát, Dániát és Romániát kivéve már valamennyi érintett tagállam elfogadta Honduras 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozását. Honduras elfogadta Bulgária, Ciprus, Észtország, Lettország, Litvánia, Málta és Szlovénia csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez. A Hondurasban fennálló helyzet értékelése nyomán megállapítást nyert, hogy Ausztria és Románia az 1980. évi Hágai Egyezményben foglalt feltételek alapján az Unió érdekében el tudja fogadni Honduras csatlakozását.

               (12)Ausztriát és Romániát ezért fel kell hatalmazni arra, hogy az e határozatban foglalt feltételeknek megfelelően az Unió érdekében helyezzék letétbe Hondurasnak az 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának elfogadásáról szóló nyilatkozataikat. A többi uniós tagállam már elfogadta Honduras csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez, ezért nem kell új elfogadási nyilatkozatot letétbe helyeznie, mivel a nemzetközi közjog értelmében a már megtett nyilatkozat továbbra is érvényes.

               (13)A Brüsszel IIa. rendelet az Egyesült Királyságra és Írországra nézve kötelező, így azok részt vesznek e határozat elfogadásában és alkalmazásában.

               (14)Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1)
                     Ausztria és Románia felhatalmazást kap arra, hogy az Unió érdekében elfogadja Honduras csatlakozását a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezményhez (a továbbiakban: az 1980. évi Hágai Egyezmény).

               (2)
                     Ausztria és Románia legkésőbb ...-ig [tizenkét hónappal e határozat elfogadása után] nyilatkozatot helyez letétbe az alábbi formában arról, hogy az Európai Unió érdekében elfogadja Honduras csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez:

               „[TAGÁLLAM teljes neve] kijelenti, hogy az (EU) 2018/... tanácsi határozattal összhangban elfogadja Honduras csatlakozását a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezményhez”.

               (3)
                     Ausztria és Románia tájékoztatja a Tanácsot és a Bizottságot Hondurasnak az 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának elfogadásáról szóló nyilatkozatai letétbe helyezéséről, és a letétbe helyezést követően két hónapon belül közli a Bizottsággal a nyilatkozatok szövegét.

               2. cikk

               Ez a határozat a róla szóló értesítés napján lép hatályba.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak Ausztria és Románia a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        14 tanácsi határozatot már elfogadtak, amelyek felhatalmazzák a tagállamokat a következő országok 1980. évi egyezményhez való csatlakozásának elfogadására: Andorra (a 2015. június 15-én elfogadott (EU) 2015/1023 tanácsi határozat); a Seychelle-szigetek (a 2015. december 10-én elfogadott (EU) 2015/2354 tanácsi határozat); Oroszország (a 2015. december 10-én elfogadott (EU) 2015/2355 tanácsi határozat); Albánia (a 2015. december 10-én elfogadott (EU) 2015/2356 tanácsi határozat); Szingapúr (a 2015. június 15-én elfogadott (EU) 2015/1024 tanácsi határozat); Marokkó (a 2015. december 10-én elfogadott (EU) 2015/2357 tanácsi határozat); Örményország (a 2015. december 10-én elfogadott (EU) 2015/2358 tanácsi határozat); a Koreai Köztársaság (a 2016. december 8-án elfogadott (EU) 2016/2313 tanácsi határozat); Kazahsztán (a 2016. december 8-án elfogadott (EU) 2016/2311 tanácsi határozat); Peru (a 2016. december 8-án elfogadott (EU) 2016/2312 tanácsi határozat); Grúzia és Dél-Afrika (a 2017. december 18-án elfogadott (EU) 2017/2462 tanácsi határozat); Chile, Izland és a Bahamai Közösség (a 2017. december 18-án elfogadott (EU) 2017/2424 tanácsi határozat); Panama, Uruguay, Kolumbia és El Salvador (a 2017. december 18-án elfogadott (EU) 2017/2464 tanácsi határozat); San Marino (a 2017. december 18-án elfogadott (EU) 2017/2463 tanács határozat).

                     (2)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2008/52/EK irányelve (2008. május 21.) a polgári és kereskedelmi ügyekben végzett közvetítés egyes szempontjairól (HL L 136., 2008.5.24., 3. o.);

                     (3)

                  https://www.hcch.net/en/publications-and-studies/details4/?pid=5568&dtid=3

                     (4)

                        HL C , , . o.

                     (5)

                        A Tanács 2201/2003/EK rendelete (2003. november 27.) a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 338., 2003.12.23., 1. o.).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.10.10.
            COM(2018) 672 final
            2018/0346(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás által létrehozott, kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságban a vitarendezési eljárásokban választottbíróként eljáró személyek jegyzékének összeállításáról szóló határozat tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.A társulási megállapodás

               Az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, és másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) célja a megerősített gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok feltételeinek megteremtése, amelyeknek köszönhetően Ukrajna fokozatosan integrálódik az EU belső piacába, többek között mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi terület létrehozásával az e megállapodás IV. címében (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) előírtak szerint, valamint Ukrajna azon erőfeszítéseinek támogatása, hogy befejezze a működő piacgazdaságra történő átállást, többek között jogszabályainak az uniós jogszabályokhoz való fokozatos közelítése révén. A megállapodás 2017. szeptember 1-jén lépett hatályba.

               2.2.A kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság

               A megállapodás 465. cikkének (4) bekezdése kimondja, hogy a Társulási Bizottság különleges, kereskedelmi formációban ülésezik, az e megállapodás IV. címével (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) kapcsolatos valamennyi kérdés kezelése érdekében. A megállapodás 465. cikkének (3) bekezdésében előírtak szerint a Társulási Bizottság határozatelfogadási hatáskörrel rendelkezik a megállapodásban előírt esetekben, valamint azokon a területeken, amelyeken a Társulási Tanács hatáskört ruházott rá. Ezek a határozatok kötelező érvényűek a Felekre nézve, akik megteszik az azok végrehajtásához szükséges intézkedéseket. A Társulási Bizottság a Felek közös egyetértésével fogadja el határozatait.

               2.3.A kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság tervezett jogi aktusa

               A kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság elfogadja azon személyek listáját létrehozó határozatot, akik hajlandók és képesek a vitarendezési eljárásokban választottbíróként eljárni. A tervezett jogi aktus célja, hogy létrehozzon egy olyan mechanizmust, amely a megállapodás Felei között kereskedelmi ügyekkel kapcsolatos kérdésekben felmerült, a megállapodás kereskedelmi részének alkalmazását vagy értelmezését érintő viták rendezésére szolgálja. A megállapodás 14. fejezetében leírt választottbírósági eljárás értelmében a panaszos Fél kérheti választottbírói testület felállítását a kétoldalú vita rendezése érdekében.

               A megállapodás 323. cikke előírja a Felek számára, hogy állítsák össze a testületbe választható és rendelkezésre álló, választottbírónak kinevezhető és rendelkezésre álló személyek jegyzékét. A jegyzék 15 olyan képesített személyt tartalmaz, akik elláthatják a választottbírói tisztséget. Ennek megfelelően Ukrajna kormányával megvitatták azon választottbírák névjegyzéktervezetét, akik hajlandók és képesek részt venni a választottbírói testület munkájában; ebben a névjegyzékben öt jelölt szerepel az Unióból, öt jelölt Ukrajnából, valamint öt jelölt harmadik országokból, akik a választottbírói testület elnökének szerepét tölthetik be.

               A megállapodás 323. cikkének (2) bekezdésében foglaltak szerint az Unió és Ukrajna által javasolt jelöltek és a kiválasztott elnökök speciális jogi és nemzetközi kereskedelmi ismeretekkel vagy tapasztalatokkal rendelkeznek. Az is elvárás, hogy a jegyzékben szereplő 14 személy teljesítse a megállapodás 323. cikkének (3) bekezdésében szereplő függetlenség követelményét, és képes legyen megfelelni a megállapodás XXV. mellékletében foglalt magatartási kódexnek, amennyiben a Felek választottbíróként kinevezik őket.

               Ukrajna csak négy választottbírót tudott javasolni a jegyzékre, mivel az ötödik kiválasztott jelölt elhunyt a kiválasztási eljárás lezárását követően. Az ötödik választottbíró-jelöltre vonatkozó javaslat érdekében Ukrajnának egy új kiválasztási eljárást kell indítania, amelyet valószínűleg nem lehet rövid időn belül lezárni. A szóba jöhető választottbírák e jegyzékének összeállításában bekövetkező további késedelem elkerülése érdekében – amely jegyzék a megállapodás vitarendezési rendszerének működéséhez elengedhetetlen – a legjobb megoldás, ha minél előbb elfogadásra kerül a 14 személyt tartalmazó jegyzék, és ha Ukrajna kötelezettséget vállal arra, hogy a lehető leghamarabb javaslatot tesz az ötödik személyre.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az Unió nevében elfogadandó álláspont célja, hogy a megállapodásban előírtak szerint összeállítsa azon személyek jegyzékét, akik hajlandók és képesek választottbíróként eljárni a vitarendezési eljárásokban.

               A határozat az Unió által a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságban képviselendő álláspont meghatározására vonatkozó jogi eszköz.

               Ez a határozat – a fent említett társulási megállapodás rendelkezései alapján – az Unió közös kereskedelempolitikáját hajtja végre egy, a keleti partnerséghez tartozó ország viszonylatában. A választottbírák jegyzékének létrehozása azon intézményi struktúrák felállítására vonatkozó jogi előírás, amelyek lehetővé teszik az Unió és Ukrajna számára, hogy hatékonyan kezeljék a megállapodás kereskedelemmel foglalkozó címének alkalmazásával és értelmezésével kapcsolatos kétoldalú vitákat. Ez összhangban áll a más kereskedelmi partnerekkel kötött szabadkereskedelmi megállapodások keretében megtárgyalt vagy végrehajtott vitarendezési mechanizmusok uniós megközelítésével.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát
                  1
               ”.

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A Társulási Bizottság a társulási megállapodás által létrehozott testület. A Társulási Bizottság által elfogadandó határozat joghatással bíró jogi aktus. A megállapodás 465. cikke (3) bekezdésének megfelelően a tervezett jogi aktus a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz. A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét. Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az anyagi jogi jogalap az EUMSZ-nek a 218. cikke (9) bekezdésével összefüggésben értelmezett 207. cikke.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma az Unió közös kereskedelempolitikája végrehajtásának biztosításával kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja a 207. cikk.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 207. cikke, összefüggésben a 218. cikk (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               A tervek szerint a Társulási Bizottság határozatát az Európai Unió Hivatalos Lapjában való elfogadását követően tervezik közzétenni.

               2018/0346 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás által létrehozott, kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) 323. cikkének (1) bekezdésével összhangban kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság feladata, hogy a megállapodás hatálybalépésétől számított legkésőbb hat hónapon belül összeállítsa azon személyek névjegyzékét, akik hajlandók és képesek választottbíróként eljárni a vitarendezési eljárásokban.

               (2)A megállapodás 323. cikkének (1) bekezdésével összhangban az Unió és Ukrajna javaslatot tett a választottbíróként eljárni hajlandó és képes jelöltjükre, valamint öt harmadik országból származó jelöltre, akik elnöki tisztséget tölthetnek be a választottbírói testületben.

               (3)Ukrajna csak négy személyt javasolt. Az ötödik ukrán jelöltre Ukrajnának a lehető leghamarabb javaslatot kell tennie.

               (4)A megállapodás megfelelő működésének biztosítása érdekében célszerű mielőbb összeállítani azon 14 személyből álló jegyzéket, akik hajlandók és képesek választottbíróként eljárni a vitarendezésben.

               (5)A Társulási Bizottság határozatát elfogadása után közzé kell tenni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás által létrehozott Kereskedelmi Bizottságban az Unió nevében – a megállapodás 323. cikkének (1) bekezdése szerint választottbíróként eljárni hajlandó és képes személyek jegyzékének elfogadásával kapcsolatosan – képviselendő álláspont az említett Bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetén alapul.

               2. cikk

               Ez a határozat elfogadása napján lép hatályba.

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               A Társulási Bizottság határozatát az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács (OIV), C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.10.10.
            COM(2018) 672 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            Javaslat A Tanács határozata
            az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás által létrehozott, kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               TERVEZET

               A kereskedelmi formációban ülésező EU–Ukrajna Társulási Bizottság ..../2018 határozata

               (...)

               az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás 323. cikkének (1) bekezdésében említett választottbírói névjegyzék összeállításáról

               A KERESKEDELMI FORMÁCIÓBAN ÜLÉSEZŐ TÁRSULÁSI BIZOTTSÁG,

               tekintettel az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről
                  1
                Ukrajna közötti, 2014. június 27-én Brüsszelben aláírt társulási megállapodásra (a továbbiakban: megállapodás) és különösen annak 323. cikkének (1) és 465. cikkének (3) bekezdésére,

               mivel:

               (1)A megállapodás 323. cikkének (1) bekezdésével összhangban a kereskedelmi formációban ülésező társulási bizottság a megállapodás hatálybalépésétől számított legkésőbb hat hónapon belül összeállítja azon személyek jegyzékét, akik hajlandók és képesek választottbíróként eljárni.

               (2)Az Unió öt választottbíró-jelöltet javasolt. Ukrajna négy olyan személyt javasolt, akik hajlandóak és képesek választottbíróként eljárni. Ukrajna és az Unió öt harmadik országbeli állampolgárt választott ki közösen, akik a választottbírói testület elnöki tisztségét tölthetik be.

               (3)A további késedelmek elkerülése érdekében a választottbíróként eljárni hajlandó és képes személyek jegyzékének létrehozásában, és ezáltal a megállapodás, különösen annak IV. címe 14. fejezetének megfelelő működésének biztosítása érdekében, a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság a benyújtott javaslatok alapján jóváhagyja a szóban forgó jegyzéket.

               (4)Ukrajna a lehető leghamarabb javaslatot tesz a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság ötödik jelöltjére,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1)
                     Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás 323. cikkének (1) bekezdése alkalmazásában a választottbíróként tevékenykedő személyek névjegyzékét e határozat melléklete tartalmazza.

               (2)
                     Ukrajna a lehető leghamarabb javaslatot tesz a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság ötödik jelöltjére, aki hajlandó és képes választottbíróként eljárni.

               2. cikk

               Ez a határozat elfogadása napján lép hatályba.

               Kelt …-ban/-ben, …-án/-én.

                        a kereskedelmi formációban ülésező

                        Társulási Bizottság részéről

                        az elnök

               MELLÉKLET

               A VÁLASZTOTTBÍRÁK NÉVJEGYZÉKE
                  A MEGÁLLAPODÁS 323. CIKKE (1) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT VÁLASZTOTTBÍRÁK NÉVJEGYZÉKE

               Az Európai Unió által javasolt választottbírák

               1.Claus–Dieter EHLERMANN

               2.Giorgio SACERDOTI

               3.Jacques BOURGEOIS

               4.Pieter Jan KUIJPER

               5.Ramon TORRENT

               Ukrajna által javasolt választottbírák:

               1.Serhiy HRYSHKO

               2.Taras KACHKA

               3.Victor MURAVYOV

               4.Yuriy RUDYUK

               A Felek által kiválasztott elnökök:

               1.William DAVEY (Amerikai Egyesült Államok)

               2.Helge SELAND (Norvégia)

               3.Maryse ROBERT (Kanada)

               4.Christian HÄBERLI (Svájc)

               5.Merit JANOW (Amerikai Egyesült Államok)

                     (1)

                        HL L 161., 2014.5.29., 3.o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.10.12.
            COM(2018) 683 final
            2018/0353(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az EGT Vegyes Bizottságbanaz EGT-megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról
            (EGT-vonatkozású szöveg)

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               Az EGT Vegyes Bizottság javasolt tanácsi határozathoz csatolt két határozattervezete az EGT-megállapodás IX. mellékletét (Pénzügyi szolgáltatások) kívánja módosítani azzal a céllal, hogy belefoglalja a megállapodásba a pénzátutalásokra vonatkozó rendeletet
                  1
               , a negyedik pénzmosási irányelvet
                  2
                és az azt kiegészítő, felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet
                  3
               .

               Az EGT Vegyes Bizottság csatolt határozattervezeteiben található kiigazítások esetében nem csupán a 2894/94/EK tanácsi rendelet értelmében vett technikai kiigazításról van szó. Az Unió álláspontját ennélfogva a Tanács alakítja ki.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               Az EGT Vegyes Bizottság csatolt határozattervezetei már meglévő uniós politikát terjesztenek ki az EGT-tag EFTA-államokra (Norvégiára, Izlandra és Liechtensteinre).

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

               Az uniós vívmányoknak – azok EGT-megállapodásba történő belefoglalásával – az EGT-tag EFTA-államokra történő kiterjesztése az EGT-megállapodás azon céljaival és elveivel összhangban történik, hogy közös szabályokon és egyenlő versenyfeltételeken alapuló dinamikus és homogén Európai Gazdasági Térség jöjjön létre.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               Az EGT-megállapodásba belefoglalandó jogszabályok az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikkén alapulnak.

               Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló 2894/94/EK tanácsi rendelet
                  4
                1. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján kialakítja az ilyen határozatokról az Unió által képviselendő álláspontját.

               Az EKSZ a Bizottság szolgálataival együttműködve benyújtja az EGT Vegyes Bizottság határozattervezeteit a Tanácsnak az Unió álláspontjaként történő elfogadásra. Az EKSZ reményei szerint mihamarabb elő tudja terjeszteni a határozattervezeteket az EGT Vegyes Bizottságban.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               A javaslat megfelel a szubszidiaritás elvének a következők miatt:

               E javaslat célját, nevezetesen a belső piac homogenitásának biztosítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért e cél a hatások miatt uniós szinten jobban megvalósítható.

               Az uniós vívmányok EGT-megállapodásba történő belefoglalásának eljárása az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendelettel összhangban zajlik, ami megerősíti a választott megközelítést.

               •Arányosság

               Az arányosság elvének megfelelően ez a javaslat nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

               Az EGT-megállapodás 98. cikkének megfelelően a választott jogi aktus az EGT Vegyes Bizottság határozata. Az EGT Vegyes Bizottság biztosítja az EGT-megállapodás hatékony végrehajtását és érvényesülését. Ennek érdekében határozatokat kell hoznia az EGT-megállapodásban meghatározott esetekben.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               Tárgytalan.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               A fent említett jogi aktusok EGT-megállapodásba való belefoglalásának nincsenek várható költségvetési vonzatai.

               5.EGYÉB ELEMEK

               Tárgytalan.

               2018/0353 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az EGT Vegyes Bizottságban
                  az EGT-megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre
                  5
                és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás
                  6
                (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén hatályba lépett.

               (2)Az EGT-megállapodás 98. cikke alapján az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás IX. mellékletének módosításáról, amely a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz.

               (3)Az (EU) 2015/847 európai parlamenti és tanácsi rendeletet
                  7
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (4)Az (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi rendeletet
                  8
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (5)Az (EU) 2016/1675 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet
                  9
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (6)Az EGT-megállapodás IX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (7)Az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeteken kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió által az EGT-megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) javasolt módosítására vonatkozóan az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspont az EGT Vegyes Bizottság határozatainak az e határozathoz csatolt tervezetén alapul.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/847 rendelete (2015. május 20.) a pénzátutalásokat kísérő adatokról és az 1781/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről.

                     (2)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/849 irányelve (2015. május 20.) a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről.

                     (3)

                        A Bizottság (EU) 2016/1675 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. július 14.) az (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik országok megállapítása tekintetében történő kiegészítéséről.

                     (4)

                        HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

                     (5)

                        HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

                     (6)

                        HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

                     (7)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/847 rendelete (2015. május 20.) a pénzátutalásokat kísérő adatokról és az 1781/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 141., 2015.6.5., 1. o.).

                     (8)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/849 irányelve (2015. május 20.) a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 141., 2015.6.5., 73. o.).

                     (9)

                        A Bizottság (EU) 2016/1675 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. július 14.) az (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik országok megállapítása tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 254., 2016.9.20., 1. o.)

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.10.12.
            COM(2018) 683 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az EGT Vegyes Bizottságbanaz EGT-megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról(A pénzátutalásokról szóló rendelet)

               1. MELLÉKLET

                  AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG

                  [...] HATÁROZATA

                  (XXX)

                  az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításáról

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

               mivel:

               (1)A pénzátutalásokat kísérő adatokról és az 1781/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. május 20-i (EU) 2015/847 európai parlamenti és tanácsi rendeletet
                  1
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (2)Az (EU) 2015/847 rendelet hatályon kívül helyezi az EGT-megállapodásba foglalt 1781/2006/EK rendeletet, amelyet ezért el kell hagyni az EGT-megállapodásból.

               (3)Az EGT-megállapodás IX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT-megállapodás IX. melléklete a következőképpen módosul:

               1.A 23ba. pont (2006/70/EK bizottsági irányelv) helyébe a következő szöveg lép:

               „32015 R 0847: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/847 rendelete (2015. május 20.) a pénzátutalásokat kísérő adatokról és az 1781/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 141., 2015.6.5., 1. o.).

               A rendelet rendelkezéseit e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal kell értelmezni:

               A 4. és 6. cikktől eltérve a Liechtensteinben svájci frankban, valamint Liechtensteinből és Liechtensteinbe a Svájccal fennálló monetáris unióján belül történő pénzátutalások tekintetében a 4. és 6. cikkben előírt információkat a szolgáltató kérésére a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatója számára három munkanapon belül be kell gyűjteni és hozzáférhetővé kell tenni, de a 4. és 6. cikkben előírt pénzátutalásokkal együtt nem kell azonnal átutalni. Ezt az eltérést a 2022. december 31-ig tartó átmeneti időszakra kell alkalmazni.”.

               2. cikk

               Az (EU) 2015/847 rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

               3. cikk

               Ez a határozat [...]-án/-én lép hatályba, feltéve, hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megtették*, vagy a [pénzmosás elleni negyedik irányelvet (celex: 32015L0849) az EGT-megállapodásba foglaló] …-i …/… EGT vegyes bizottsági határozat
                  2
                hatálybalépésének napján, attól függően, hogy melyik a későbbi időpont.

                  34. cikk

               Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

               Kelt Brüsszelben,

                     az EGT Vegyes Bizottság részéről

                     az elnök

                     az EGT Vegyes Bizottság
                     titkárai

                     (1)

                        HL L …*
                        [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.10.12.
            COM(2018) 683 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az EGT Vegyes Bizottságbanaz EGT-megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               2. MELLÉKLETAZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG HATÁROZATA
                  [...]
               (XXX)
               az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításáról

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

               mivel:

               (1)A pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. május 20-i (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelvet
                  1
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (2)Az (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik országok megállapítása tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2016. július 14-i (EU) 2016/1675 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet
                  2
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (3)Az (EU) 2015/849 irányelv hatályon kívül helyezi az EGT-megállapodásba foglalt 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet
                  3
                és a 2006/70/EK bizottsági irányelvet
                  4
               , amelyeket következésképpen el kell hagyni az EGT-megállapodásból.

               (4)Az EGT-megállapodás IX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT-megállapodás IX. melléklete a következőképpen módosul:

               1.A 23b. pont (2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) helyébe a következő szöveg lép:

               „32015 L 0849: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/849 irányelve (2015. május 20.) a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 141., 2015.6.5., 73. o.).

               Az irányelv rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazítással értendők:

               a)
                     A 3. cikk (4) bekezdésének d) pontja helyébe a következő szöveg lép:

               „az Unió pénzügyi érdekeit sértő, legalább súlyosnak minősülő csalás, az alábbiakban meghatározottak szerint:

               i.a kiadások tekintetében a következőkre vonatkozó valamennyi szándékos cselekmény vagy mulasztás:

               –olyan hamis, helytelen vagy hiányos nyilatkozatok vagy dokumentumok felhasználása vagy előterjesztése, amelyek következménye az Európai Unió általános költségvetéséből vagy az Európai Unió kezelésében levő, illetve az Európai Unió nevében kezelt költségvetésekből biztosított pénzeszközök jogtalan megszerzése vagy visszatartása,

               –információ elhallgatása és ezzel egy konkrét kötelezettség megszegése, az előbbiekkel megegyező következményekkel,

               –az említett pénzeszközöknek nem az eredetileg megjelölt és a döntés alapjául szolgáló célokra történő jogellenes felhasználása;

               ii.az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2000. szeptember 29-i tanácsi határozatban
                  5
                meghatározott bevételek tekintetében a következőkre vonatkozó minden szándékos cselekmény vagy mulasztás:

               –olyan hamis, helytelen vagy hiányos nyilatkozatok vagy dokumentumok felhasználása vagy előterjesztése, amelyek következménye az Európai Unió általános költségvetése vagy az Európai Unió kezelésében levő, illetve az Európai Unió nevében kezelt költségvetés forrásainak jogtalan csökkentése,

               –információ elhallgatása és ezzel egy konkrét kötelezettség megszegése, az előbbiekkel megegyező következményekkel,

               –a jogszerűen szerzett haszon jogellenes felhasználása, az előbbiekkel megegyező következményekkel.

               Súlyosnak minősül az a csalás, ahol az elkövetési érték eléri vagy meghaladja a minimális összeget, mely nem lehet magasabb 50 000 eurónál.”.

               2.A 23ba. pont (2006/70/EK bizottsági irányelv) helyébe a következő szöveg lép:

               „32016 R 1675: A Bizottság (EU) 2016/1675 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. július 14.) az (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik országok megállapítása tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 254., 2016.9.20., 1. o.)”.

               3.A 31bc. pont (648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet) a következő franciabekezdéssel egészül ki:

               „–32015 L 0849: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/849 irányelve (2015. május 20.) (HL L 141., 2015.6.5., 73. o.)”.

               2. cikk

               Az (EU) 2015/849 irányelvnek és az (EU) 2016/1675 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

               3. cikk

               Ez a határozat […]-án/-én lép hatályba, feltéve, hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megtették*.

                  64. cikk

               Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

               Kelt Brüsszelben,

                     az EGT Vegyes Bizottság részéről

                     az elnök

                     az EGT Vegyes Bizottság
                     titkárai

               Az EFTA-államok nyilatkozata

               az (EU) 2015/849 irányelvet az EGT-megállapodásba foglaló […] határozathoz

               [a határozattal együtt elfogadandó és a HL-ban közzéteendő]

               Az (EU) 2015/849 irányelv rendelkezéseket tartalmaz az EUMSZ V. címe alapján elfogadott jogi aktusokra való hivatkozásokkal. Emlékeztetni kell arra, hogy az ilyen rendelkezéseket tartalmazó jogszabályoknak az EGT-megállapodásba történő belefoglalása nem sérti azon értelmezést, miszerint az EUMSZ V. címe alapján elfogadott uniós jogszabályok nem tartoznak az EGT-megállapodás hatálya alá.

               A Szerződő Felek együttes nyilatkozata

               az (EU) 2015/849 irányelvet az EGT-megállapodásba foglaló […] határozathoz

               [a határozattal együtt elfogadandó és a HL-ban közzéteendő]

               A Szerződő Felek megállapodtak abban, hogy az Unió pénzügyi érdekeit sértő, súlyosnak minősülő csalást belefoglalják a pénzmosás alapbűncselekményeinek jegyzékébe. Gyakorlati okokból a pénzmosás elleni negyedik irányelvet (az (EU) 2015/849 irányelv) kölcsönös megállapodás nélkül építették be az EGT-tag EFTA-államok pénzügyi érdekeinek védelmére. Mindazonáltal az EGT-megállapodásban, különösen annak (4) preambulumbekezdésében és 1. cikkében meghatározott viszonosság és homogenitás elve teljes mértékben alkalmazandó a Szerződő Felek [e határozat] értelmében vett pénzügyi érdekeit érintő bűncselekmények elleni kölcsönös védelemre is.

                     (1)

                        HL L 141., 2015.6.5., 73. o.

                     (2)

                        HL L 254., 2016.9.20., 1. o.

                     (3)

                        HL L 309., 2005.11.25., 15. o.

                     (4)

                        HL L 214., 2006.8.4., 29. o.

                     (5)

                        HL L 253., 2000.10.7., 42. o.

                     (6)
                  *
                        [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]