				|

		52011PC0600

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai Unió, valamint Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodásban foglalt kétoldalú védzáradék és banánkereskedelmi stabilizációs mechanizmus végrehajtásáról /* COM/2011/0600 végleges - 2011/0262 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
A javaslat okai és céljai
Ez a javaslat a Kolumbiával és Peruval kötött
kereskedelmi megállapodásban szereplő védzáradéknak és kereskedelmi
stabilizációs mechanizmusnak az Európai Unió joganyagába való beépítését
célozza.
Háttér-információk
A Tanács 2009. január 19-én felhatalmazta a
Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen az Andok Közösség tagállamaival; e
tárgyalások eredménye a Kolumbiával és Peruval kötött kereskedelmi
megállapodás. A Megállapodást 2011. március 23-án parafálták.
A Megállapodás magában foglal egy kétoldalú
védzáradékot, amely arról rendelkezik, hogy lehetőség van a legnagyobb
kedvezményes vámtétel újbóli alkalmazására, ha a kereskedelem
liberalizációjának következtében egy termék behozatala annyira megnövekedett mennyiségben
és olyan feltételek mellett történik, hogy az a hasonló vagy közvetlenül
versenyző terméket előállító uniós gazdasági ágazatnak súlyos kárt
okoz (vagy azt ilyen kárral fenyegeti).
Továbbá a Megállapodás magában foglal egy
banánkereskedelmi stabilizációs mechanizmust is, amelynek értelmében 2020.
január 1-ig az adott évben alkalmazott kedvezményes vámtételek
felfüggeszthetők, amint a behozatal eléri az éves küszöbmennyiséget.
Annak érdekében, hogy ezek az intézkedések
ténylegesen alkalmazhatók legyenek, a védzáradékot és a stabilizációs
mechanizmust be kell építeni az Európai Unió joganyagába, valamint meg kell
határozni az alkalmazásukhoz kapcsolódó eljárási szabályokat és az érdekelt
felek jogait.
2.           AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK
EREDMÉNYEI ÉS HATÁSVIZSGÁLAT
E végrehajtási rendeletjavaslat a Kolumbiával
és Peruval kötött megállapodás szövege alapján készült. Következésképpen nincs
szükség újabb, az érdekeltekkel folytatott konzultációra, illetve
hatásvizsgálatra. A javaslat nagyrészt hatályos végrehajtási rendeleteken
alapul.
3.           a javaslat jogi elemei
A javaslat összefoglalása
A mellékelt európai parlamenti és tanácsi
rendeletjavaslat az EU, valamint Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi
megállapodás védzáradékának és banánkereskedelmi stabilizációs mechanizmusának
végrehajtására szolgáló jogi aktus.
Jogalap
Az Európai Unió működéséről szóló
szerződés 207. cikkének (2) bekezdése.
2011/0262 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
az Európai Unió, valamint Kolumbia és Peru
közötti kereskedelmi megállapodásban foglalt kétoldalú védzáradék és banánkereskedelmi
stabilizációs mechanizmus végrehajtásáról
AZ EURÓPAI
PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az
Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak
207. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az
Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus
tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,
rendes jogalkotási
eljárás keretében[1],
mivel:
(1)
A Tanács 2009. január 19-én felhatalmazta a
Bizottságot, hogy az Európai Unió nevében többoldalú kereskedelmi megállapodásról
tárgyaljon az Andok Közösség azon tagállamaival, amelyek egyetértenek egy
ambiciózus, átfogó és kiegyensúlyozott kereskedelmi megállapodás elérésének
célkitűzésével.
(2)
Ezek a tárgyalások lezárultak, és az Európai Unió,
valamint Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodást (a továbbiakban:
Megállapodás) 2011. március 23-án parafálták; a(z) …-i …/2011/EU
tanácsi határozatnak[2] megfelelően a
Megállapodást …-án/-én az Európai Unió nevében aláírták, figyelemmel a
Megállapodás későbbi időpontban való megkötésére. …-án/-én az Európai
Parlament egyetértését adta a Megállapodás megkötéséhez. Ezt követően a
Tanács elfogadta a Megállapodás megkötéséről szóló, …-i …/2011 tanácsi
határozatot[3].
(3)
Meg kell állapítani azokat az eljárásokat, amelyek
a Megállapodás egyes, a kétoldalú védzáradékkal kapcsolatos rendelkezéseinek,
valamint a Kolumbiával és Peruval elfogadott banánkereskedelmi stabilizációs
mechanizmusnak az alkalmazásához szükségesek.
(4)
Meg kell határozni a Megállapodás 48. cikkében
említett „súlyos kár”, „fenyegető súlyos kár” és „átmeneti időszak”
fogalmát.
(5)
A Megállapodás 48. cikke szerint
védintézkedések csak akkor mérlegelhetők, ha a kérdéses terméket –
abszolút értékben vagy az uniós termeléshez viszonyítva – annyira megnövekedett
mennyiségben, illetve olyan feltételek mellett importálják az Unióba, hogy az a
hasonló vagy közvetlenül versenyző termék uniós gyártóinak súlyos kárt
okoz, vagy azokat ilyen kárral fenyegeti.
(6)
A védintézkedés a Megállapodás 50. cikkében
említett intézkedéstípusok egyike lehet.
(7)
A vizsgálatokat és a védintézkedések szükség
szerinti bevezetését a lehető legátláthatóbb módon kell elvégezni.
(8)
Az eljárás megindítására vonatkozóan részletes
rendelkezéseket kell alkotni. A tagállamoknak be kell nyújtaniuk a Bizottságnak
azokat a behozatali tendenciákra vonatkozó információkat – többek között a
rendelkezésre álló bizonyítékokat –, amelyek védintézkedések alkalmazását
tehetik szükségessé.
(9)
Ha elegendő prima facie bizonyíték áll
rendelkezésre az eljárás megindításához, a Megállapodás 51. cikkének
megfelelően a Bizottságnak értesítést kell közzétennie az Európai Unió
Hivatalos Lapjában.
(10)
Részletes rendelkezéseket kell alkotni a
Megállapodás 51. cikke szerinti vizsgálatok megindításáról, az érdekelt
feleknek az összegyűjtött információkhoz való hozzáféréséről és az
abba való betekintéséről, az érintett felek meghallgatásáról, valamint e
felek azon lehetőségéről, hogy álláspontjukat ismertethessék.
(11)
A Megállapodás 49. cikke szerint a
Bizottságnak a vizsgálat megindításáról írásban kell értesítenie Kolumbiát és
Perut, és konzultálnia kell velük.
(12)
            A Megállapodás 51. cikkének (4)
bekezdése alapján a döntés gyors meghozatala és az érintett gazdasági
szereplők jogbiztonságának fokozása érdekében határidőket kell
megállapítani a vizsgálatok megkezdésére és annak eldöntésére, hogy
helyénvaló-e intézkedések bevezetése.
(13)
A védintézkedések alkalmazását vizsgálatnak kell
megelőznie, kivéve ha a Megállapodás 53. cikkében leírt kritikus
körülmények miatt a Bizottságnak lehetősége van átmeneti intézkedéseket
alkalmazni.
(14)
Védintézkedés csak oly mértékig és annyi ideig
alkalmazható, amennyi a súlyos kár megelőzéséhez és az alkalmazkodás
megkönnyítéséhez szükséges. Meg kell határozni a védintézkedések maximális
időtartamát, és egyedi rendelkezéseket kell megállapítani az ilyen
intézkedések kiterjesztésére és felülvizsgálatára a Megállapodás 52. cikke
szerint.
(15)
A Megállapodás kétoldalú védzáradékának
végrehajtásához egységes feltételeket kell biztosítani az átmeneti és végleges
védintézkedések elfogadása, az előzetes felügyeleti intézkedések
bevezetése, az intézkedés nélküli vizsgálatok lezárása, valamint a Kolumbiával
és Peruval elfogadott banánkereskedelmi stabilizációs mechanizmus keretében
megállapított kedvezményes vámok alkalmazásának ideiglenes felfüggesztése
tekintetében. Ezen intézkedéseket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek
gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és
általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU
európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[4] megfelelően
a Bizottság fogadja el.
(16)
A felügyeleti és átmeneti intézkedések elfogadása
esetében indokolt a tanácsadó bizottsági eljárás alkalmazása, tekintettel ezen
intézkedések hatására, illetve a végleges védintézkedések elfogadásához
viszonyított sorrendiségére. Amennyiben az intézkedések késedelmes bevezetése
által okozott kár nehezen lenne helyreállítható, a Bizottság számára
lehetőséget kell biztosítani arra, hogy azonnal alkalmazható átmeneti
intézkedéseket hozhasson.
(17)
Ez a rendelet kizárólag az Unióból, Kolumbiából
vagy Peruból származó termékekre alkalmazandó,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. fejezet – Védelmi rendelkezések
1.
cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet
alkalmazásában:
a)           „termékek”: az Unióból, Kolumbiából
vagy Peruból származó áruk. A vizsgálatnak alávetett termék egy vagy több
vámtarifasorra vagy annak egy alszegmensére vonatkozhat, az adott piaci
körülményektől vagy az uniós gazdasági ágazatban általánosan alkalmazott
bármilyen jellegű termékszegmentálástól függően;
b)           „érdekelt felek”: a szóban forgó
termék behozatala által érintett felek;
c)           „uniós gazdasági ágazat”: a hasonló
vagy közvetlenül versenyző termékeknek az Unió területén működő
minden uniós gyártója, vagy azok az uniós gyártók, amelyeknek hasonló vagy
közvetlenül versenyző termékekből álló össztermelése jelentős
részét képviseli e termékek uniós össztermelésének. Amennyiben a hasonló vagy
közvetlenül versenyző termék csak egy az uniós gazdasági ágazatot alkotó
gyártók által gyártott több termék közül, a gazdasági ágazat fogalma azokat a
meghatározott tevékenységeket foglalja magában, amelyek a hasonló vagy
közvetlenül versenyző termék előállításában érintettek;
d)           „súlyos kár”: az uniós gyártók
helyzetének általános és jelentős romlása;
e)           „fenyegető súlyos kár”:
közvetlenül fenyegető súlyos kár. A fenyegető súlyos kár
megállapítását ellenőrizhető tényekre kell alapozni, és nem kizárólag
állításokra, feltételezésekre vagy távoli lehetőségre. A fenyegető
súlyos kár fennállásának megállapításához többek között a 4. cikk
(5) bekezdésében említett tényezők alapján készített
előrejelzéseket, becsléseket és elemzéseket kell figyelembe venni;
f)            „átmeneti időszak”: a
Megállapodás alkalmazásától számított 10 éves időszak minden olyan
termék esetében, amelynek tekintetében a vámlebontási menetrend 10 évnél
rövidebb időszakot állapít meg a vámok eltörlésére. Azon termékek tekintetében,
amelyek esetében a vámlebontási menetrend legalább 10 éves időszakot
állapít meg a vámok eltörlésére, az átmeneti időszak az említett
menetrendben a termék tekintetében a vámok eltörlésére megállapított
időszak, és további három év.
2.
cikk
Alapelvek
1.
Védintézkedés az e rendeletben meghatározott
rendelkezésekkel összhangban állapítható meg, amennyiben egy Kolumbiából vagy
Peruból származó terméket az adott termékre vonatkozó engedmények következtében
– abszolút értékben vagy az uniós termeléshez viszonyítva – annyira megnövekedett
mennyiségben, illetve olyan feltételek mellett importálnak, hogy az a hasonló
vagy közvetlenül versenyző terméket előállító uniós ágazatnak súlyos
kárt okoz, vagy azt ilyen kárral fenyegeti.
2.
A védintézkedés az alábbi intézkedéstípusok egyike
lehet:
a)      az érintett termékre vonatkozó
vámtételnek a Megállapodás I. mellékletében meghatározott európai uniós
vámlebontási menetrend szerinti további csökkentésének felfüggesztése;
b)      az érintett termék vámtételének olyan
szintre emelése, amely nem haladja meg a következők közül az
alacsonyabbat:
–
a termékre vonatkozó hatályos legnagyobb
kedvezményes vámtétel az intézkedés megtételének időpontjában; vagy
–
a Megállapodás I. mellékletében meghatározott
európai uniós vámlebontási menetrendben meghatározott alapvámtétel.
3.
cikk
Eljárás indítása
1.
Vizsgálat valamely tagállam, bármely jogi személy,
illetve jogi személyiséggel nem rendelkező bármely, az uniós gazdasági
ágazat nevében eljáró szövetség kérésére vagy a Bizottság saját
kezdeményezésére indítható, amennyiben a Bizottság számára nyilvánvaló, hogy a
4. cikk (5) bekezdésében említett tényezők alapján
meghatározottak szerint elegendő prima facie bizonyíték áll
rendelkezésre, amely vizsgálat indítását indokolja.
2.
A vizsgálat indítására irányuló kérelemnek
bizonyítékot kell tartalmaznia arra nézve, hogy teljesülnek a védintézkedés
bevezetésének a 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételei. A
kérelem általánosságban a következő információkat tartalmazza: az érintett
termék behozatala növekedésének abszolút és viszonylagos értelemben vett
mértéke és mennyisége, a megnövekedett behozatallal elért belföldi piaci
részesedés, valamint az értékesítés, a termelés, a termelékenység, a
kapacitáskihasználás, a nyereség és veszteség, illetve a foglalkoztatás
szintjének változásai.
3.
Vizsgálat akkor is indítható, ha egy vagy több
tagállamba koncentrálódó megnövekedett behozatal tapasztalható, és ha
nyilvánvaló, hogy a 4. cikk (5) bekezdésében említett tényezők
alapján elegendő prima facie bizonyíték áll rendelkezésre a
vizsgálat indítása feltételeinek teljesülésére vonatkozóan.
4.
A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot, ha úgy
tűnik, hogy a Kolumbiából és Peruból érkező behozatal alakulása
védintézkedéseket tesz szükségessé. E tájékoztatásnak a 4. cikk
(5) bekezdésében említett tényezők alapján tartalmaznia kell a
rendelkezésre álló bizonyítékokat. A Bizottság továbbítja a tájékoztatást
valamennyi tagállamnak.
5.
Amennyiben nyilvánvaló, hogy elegendő – a
4. cikk (5) bekezdésében említett tényezők alapján meghatározott
– prima facie bizonyíték áll rendelkezésre az eljárás megindításához, a
Bizottság értesítést tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Az
eljárás megindítására az (1) bekezdés alapján beérkezett kérelem vagy
tájékoztatás beérkezésétől számított egy hónapon belül kerül sor.
6.
Az (5) bekezdésben említett értesítés:
a)      tartalmazza a kapott információk
összegzését és előírja, hogy minden lényeges információt közölni kell a
Bizottsággal;
b)      meghatározza azt az időtartamot,
amelyen belül az érdekelt felek írásban közölhetik álláspontjukat és
információkat nyújthatnak be, amennyiben a vizsgálat során figyelembe kell
venni ilyen álláspontokat és információkat;
c)      meghatározza továbbá azt az
időszakot, amelyen belül az érdekelt felek a 4. cikk
(9) bekezdésének megfelelően a Bizottságtól szóbeli meghallgatást
kérhetnek.
4.
cikk
A vizsgálat
1.
A Bizottság az eljárás kezdeményezését
követően vizsgálatot indít. A (3) bekezdésben meghatározott
időtartam azon a napon kezdődik, amelyen a vizsgálat megindítására
vonatkozó határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszik.
2.
A Bizottság tájékoztatást kérhet a tagállamoktól, a
tagállamok pedig minden szükséges lépést megtesznek annak érdekében, hogy ezt a
kérést teljesítsék. Ha az információ közérdekű, és nem minősül
bizalmas jellegűnek a 11. cikkben foglaltak szerint, a
(8) bekezdésben foglaltak szerint a nem bizalmas aktákhoz kell csatolni.
3.
Amennyiben lehetséges, a vizsgálatot a megindítása
utáni hat hónapon belül le kell zárni. Ez az időtartam kivételes
körülmények között – például szokatlanul nagy számú érintett fél vagy összetett
piaci helyzet esetén – három hónappal meghosszabbítható. A Bizottság értesíti
valamennyi érdekelt felet bármilyen ilyen jellegű meghosszabbításról és
megindokolja azt.
4.
A Bizottság minden olyan információt felkutat, amelyet
a 2. cikk (1) bekezdésében megállapított feltételekre tekintettel szükségesnek
tart a döntéshez, és – amennyiben azt helyénvalónak tartja – az információ
ellenőrzésére törekszik.
5.
A vizsgálat során a Bizottság minden olyan objektív
és számszerűsíthető jellegű releváns tényezőt értékel,
amely hatással van az uniós gazdasági ágazat helyzetére, különösen az érintett
termék behozatala növekedésének abszolút és viszonylagos értelemben vett
mértékét és mennyiségét, a megnövekedett behozatallal elért hazai piaci
részesedést, valamint az értékesítés, a termelés, a termelékenység, a
kapacitáskihasználás, a nyereség és veszteség, illetve a foglalkoztatás
szintjének változásait. Ez a lista nem kimerítő, és a Bizottság egyéb
tényezőket is figyelembe vehet a súlyos kár vagy a fenyegető súlyos
kár megállapításakor, így a készleteket, az árakat, a felhasznált tőke
megtérülését, a pénzforgalmat, továbbá olyan egyéb tényezőket, amelyek az
uniós gazdasági ágazatnak súlyos kárt okoznak, okozhattak, vagy azt ilyen
kárral fenyegetik.
6.
A 3. cikk (6) bekezdésének b) pontja
szerint fellépő érdekelt felek, valamint Kolumbia és Peru képviselői
írásbeli kérelemre a vizsgálattal összefüggésben a Bizottság rendelkezésére
bocsátott valamennyi információba betekintést nyerhetnek (kivéve az Unió vagy a
tagállamok hatóságai által készített belső dokumentumokat), feltéve, hogy
ezek az információk ügyük tekintetében relevánsak és nem minősülnek bizalmasnak
a 11. cikk értelmében, továbbá hogy a Bizottság a vizsgálat során
felhasználja őket. A fellépő érdekelt felek az információkkal
kapcsolatos álláspontjukat közölhetik a Bizottsággal. Ezeket az álláspontokat
figyelembe kell venni, ha azok tekintetében elegendő prima facie
bizonyíték áll rendelkezésre.
7.
A Bizottság gondoskodik arról, hogy a vizsgálathoz
felhasznált minden adat és statisztika rendelkezésre álljon, és azok
érthetők, átláthatók és ellenőrizhetők legyenek.
8.
A Bizottság a szükséges technikai feltételek
megteremtését követően a nem bizalmas jellegű aktához köteles
létrehozni egy általa kezelt, jelszóval védett online hozzáférést biztosító
felületet („online platform”), amelyen keresztül minden lényeges, a
11. cikk értelmében bizalmasnak nem minősülő információt
továbbítani lehet. A vizsgálatban érdekelt feleknek, valamint a tagállamoknak
és az Európai Parlamentnek is hozzáférést kell biztosítani az online
platformhoz.
9.
A Bizottság meghallgatja az érdekelt feleket
különösen abban az esetben, ha azok az Európai Unió Hivatalos Lapjában
közzétett értesítésben előírt időtartamon belül írásban kérik a
meghallgatást, és a kérelemben bemutatják, hogy a vizsgálat eredménye
valószínűleg hatással lesz rájuk, és szóbeli meghallgatásukat különleges
okok indokolják.
          A Bizottság e feleket ezután több
alkalommal is meghallgatja, ha ezt különleges okok indokolják.
10.
Amennyiben az információk benyújtása nem a
Bizottság által meghatározott határidőn belül történik, vagy a vizsgálat
komoly akadályba ütközik, akkor a rendelkezésre álló tények alapján is lehet
megállapításokat tenni. Amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy valamely
érintett fél vagy harmadik fél hamis vagy félrevezető információkat
szolgáltatott, ezeket az információkat figyelmen kívül hagyja, és a rendelkezésre
álló tényeket használhatja fel.
11.
A Bizottság írásban értesíti Kolumbiát, illetve
Perut a vizsgálat megindításáról, valamint az átmeneti vagy végleges
intézkedések bevezetéséről.
5.
cikk
Előzetes
felügyeleti intézkedések
1.
Amennyiben a Kolumbiából vagy Peruból származó
termékek behozatalában olyan tendencia tapasztalható, amely a 2. és
3. cikkben említett helyzetek valamelyikének kialakulásához vezethet, az
érintett termékek behozatala tekintetében előzetes felügyeleti
intézkedések tehetők.
2.
Az előzetes felügyeleti intézkedéseket a
Bizottság fogadja el a 12. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó
bizottsági eljárásnak megfelelően.
3.
Az előzetes felügyeleti intézkedések
korlátozott ideig érvényesek. Eltérő rendelkezés hiányában ezek az
intézkedések a bevezetésüket követő hat hónap után következő újabb
hat hónapos időszak lejártakor érvényüket veszítik.
6.
cikk
Átmeneti
védintézkedések meghozatala
1.
Átmeneti védintézkedést olyan kritikus körülmények
között kell alkalmazni, amikor a késedelem nehezen helyreállítható kárhoz
vezetne, és miután a 4. cikk (5) bekezdésében említett tényezők
alapján előzetesen meghatározták, hogy elegendő prima facie
bizonyíték áll rendelkezésre, amely alátámasztja, hogy a Kolumbiából vagy
Peruból származó áru behozatala a Megállapodás I. mellékletében
meghatározott európai uniós vámlebontási menetrend szerinti vámeltörlés vagy
-csökkentés következtében megnövekedett, és ez a behozatal súlyos kárt okoz az
uniós gazdasági ágazatnak, vagy ilyen kárral fenyeget.
Az átmeneti intézkedéseket a Bizottság fogadja el
a 12. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak
megfelelően. Rendkívül sürgős – többek között a (2) bekezdésben
említett – esetekben a Bizottság a 12. cikk (4) bekezdésében említett
eljárás szerint azonnal alkalmazható átmeneti védintézkedést fogad el.
2.
Amennyiben valamely tagállam a Bizottság azonnali
beavatkozását kéri, és az (1) bekezdésben foglalt feltételek teljesülnek,
a Bizottság köteles a kérés kézhezvételétől számított öt munkanapon belül
határozatot hozni.
3.
Az átmeneti intézkedések legfeljebb 200 napig
alkalmazhatók.
4.
Amennyiben az átmeneti intézkedés a 2. cikk
(1) bekezdésében foglalt feltételek nem teljesülése miatt hatályát veszti,
az átmeneti intézkedések következtében beszedett vámot automatikusan vissza kell
téríteni.
5.
Az e cikkben említett rendelkezések minden olyan
termékre vonatkoznak, amelyek a rendelkezések hatálybalépését követően
kerülnek szabad forgalomba. Az ilyen intézkedések azonban nem akadályozhatják
meg az Unió felé már úton lévő termékek szabad forgalomba hozatalát,
amennyiben e termékek célállomása nem módosítható.
7.
cikk
A vizsgálat befejezése és intézkedéshozatal nélküli eljárás
1.
Ha a végleges tényállás azt mutatja, hogy a
2. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételek nem teljesülnek, a
Bizottság határozatot fogad el a vizsgálat befejezéséről és a
12. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálati eljárásnak
megfelelő további eljárásról.
2.
A Bizottság – kellő figyelemmel a
11. cikk értelmében vett bizalmas információk védelmére – jelentést tesz közzé,
rögzítve az összes vonatkozó tény és jogszabály alapján hozott megállapításait
és megindokolt következtetéseit.
8.
cikk
Végleges intézkedések bevezetése
1.
Ha a végleges tényállás azt mutatja, hogy a
2. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülnek, a
Bizottság a Megállapodás 49. cikkének megfelelően konzultációra kéri
fel Kolumbia és Peru hatóságait. Amennyiben nem sikerül 45 napon belül
kielégítő megoldást találni, a 12. cikk (3) bekezdésében
említett vizsgálati eljárásnak megfelelően a Bizottság határozatot
fogadhat el végleges védintézkedések meghozataláról.
2.
Bizottság – kellő figyelemmel a 11. cikk
értelmében vett bizalmas információk védelmére – a döntés szempontjából
lényeges tények és megfontolások összefoglalását tartalmazó jelentést tesz
közzé.
9.
cikk
A védintézkedések időtartama és felülvizsgálata
1.
Védintézkedés csak addig marad hatályban, amíg az a
súlyos kár megelőzése vagy orvoslása és az alkalmazkodás megkönnyítése
érdekében szükséges. Az intézkedés időtartama nem haladhatja meg a két
évet, kivéve, ha a (3) bekezdés szerint meghosszabbították.
2.
A védintézkedés a meghosszabbítás ideje alatt a
(3) bekezdés szerinti felülvizsgálat eredményéig érvényben marad.
3.
A védintézkedés kezdeti időtartama kivételes
esetben legfeljebb két évvel meghosszabbítható, feltéve, hogy a védintézkedésre
továbbra is bizonyítottan szükség van a súlyos kár megelőzéséhez vagy
orvoslásához és az alkalmazkodás megkönnyítéséhez, valamint bizonyíték van
arra, hogy a gazdasági ágazat lépéseket tesz az alkalmazkodás érdekében.
4.
Az időtartam minden, (3) bekezdés
szerinti meghosszabbítását egy, valamely tagállam, bármely jogi személy,
illetve jogi személyiséggel nem rendelkező bármely, az uniós gazdasági
ágazat nevében eljáró szövetség kérésére vagy a Bizottság saját kezdeményezésére
indított vizsgálatnak kell megelőznie, amennyiben a 4. cikk
(5) bekezdésében említett tényezők alapján elegendő prima
facie bizonyíték áll rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy teljesülnek a
(3) bekezdésben meghatározott feltételek.
5.
A vizsgálat indításáról értesítést kell közzétenni
a 3. cikk (5) és (6) bekezdésének megfelelően. A vizsgálat és a
(3) bekezdés szerinti meghosszabbításra vonatkozó döntés meghozatala a 4.,
7. és 8. cikk rendelkezéseinek megfelelően történik.
6.
A védintézkedés teljes időtartama nem
haladhatja meg a négy évet, amelybe az átmeneti intézkedések is beleszámítanak.
7.
Védintézkedés nem alkalmazható az átmeneti
időszak lejártát követően.
8.
Védintézkedés nem alkalmazható olyan termék
behozatalára, amely korábban ilyen intézkedés hatálya alá esett, kivéve annak
az időtartamnak a felével megegyező időtartamra, amelynek során
a védintézkedést korábban alkalmazták, feltéve, hogy a nem alkalmazás
időtartama legalább egy év.
10. cikk
Az Európai Unió
legkülső régiói
Amennyiben bármilyen,
Kolumbiából vagy Peruból származó terméket olyan megnövekedett mennyiségben és
olyan feltételek mellett importálnak, hogy az az Európai Unió
működéséről szóló szerződés 349. cikkében említett egy vagy
több legkülső uniós régió gazdasági helyzetének súlyos rosszabbodását
okozza vagy azzal fenyeget, védintézkedés hozható az ebben a fejezetben
meghatározott rendelkezéseknek megfelelően.
11.
cikk
Az információk bizalmas kezelése
1.
Az e rendelet alapján kapott információk csak a
megjelölt célra használhatók fel.
2.
Bizalmas jellegű vagy az e rendelet alapján
bizalmas alapon szolgáltatott információk nem hozhatók nyilvánosságra az
információ szolgáltatójának kifejezett engedélye nélkül.
3.
Minden bizalmas kezelés iránti kérelemben meg kell
jelölni azokat az okokat, amiért az információ bizalmasnak minősül.
Amennyiben a bizalmas kezelés iránti kérelem megalapozatlannak tűnik, az
információ szolgáltatója viszont nem kívánja nyilvánosságra hozni az
információt, és nem kívánja engedélyezni annak általánosított vagy összegzett
formájú közzétételét, akkor az adott információ figyelmen kívül hagyható.
4.
Az információ mindenképpen bizalmasnak
minősül, ha annak közzététele az információ szolgáltatójára vagy forrására
valószínűleg jelentős kedvezőtlen hatást gyakorolna.
5.
Az (1)–(4) bekezdés nem zárja ki azt, hogy az uniós
hatóságok általános információkra és különösen olyan okokra hivatkozzanak,
amelyeken az e rendelet szerint hozott határozatok alapulnak. Az említett
hatóságoknak azonban figyelembe kell venniük az érintett természetes és jogi
személyek ahhoz fűződő jogos érdekeit, hogy üzleti titkaik ne
kerüljenek nyilvánosságra.
12.
cikk
Bizottsági eljárás
1.           A Bizottságot a behozatalra
vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. február 26-i 260/2009/EK tanácsi
rendelet[5] 4. cikkének (1) bekezdése
alapján létrehozott bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet
értelmében vett bizottság.
2.           Az e bekezdésre történő
hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.
3.           Az e bekezdésre történő
hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
4.           Az e bekezdésre történő
hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 8. cikkét kell alkalmazni, annak 4.
cikkével összefüggésben.
II. fejezet – Banánkereskedelmi stabilizációs mechanizmus
13.
cikk
Banánkereskedelmi
stabilizációs mechanizmus
1.
A Kolumbiából és Peruból származó, a Kombinált
Nómenklatúra 0803 00 19 vámtarifaszáma alá tartozó (banán frissen,
kivéve a plantain fajtát) és a Megállapodás I. mellékletében található
európai uniós vámlebontási menetrend „BA” kategóriájába sorolt banánra 2020.
január 1-ig stabilizációs mechanizmus alkalmazandó.
2.
Az (1) bekezdésben említett termékek
behozatala tekintetében külön éves küszöbmennyiséget állapítanak meg az e
rendelet mellékletében található táblázat harmadik és negyedik oszlopa szerint.
Amint Kolumbia vagy Peru eléri a küszöbmennyiséget az adott naptári évben, a
Bizottság a 12. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálati eljárásnak
megfelelően legfeljebb három hónapos és az adott naptári év végén túl nem
nyúló időtartamra ideiglenesen felfüggesztheti a megfelelő
eredetű termékekre abban az évben alkalmazott kedvezményes vámtételeket.
3.
Amennyiben a Bizottság úgy dönt, hogy felfüggeszti
az alkalmazandó kedvezményes vámtételeket, a Bizottság a vámtétel alacsonyabb
alapértékét vagy pedig az intézkedés meghozatalakor érvényes legnagyobb
kedvezményes vámtételt alkalmazza.
4.
Amennyiben a Bizottság a (2) és
(3) bekezdésben említett intézkedéseket alkalmazza, haladéktalanul
konzultációt kezd az érintett országgal (Kolumbiával vagy Peruval vagy mindkét
országgal), hogy a rendelkezésre álló tényadatok alapján elemezzék és
értékeljék a helyzetet.
5.
A (2) és (3) bekezdésben említett intézkedések
csak a 2019. december 31-én véget érő időszak alatt alkalmazhatók.
III. fejezet – Záró rendelkezések
14.
cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai
Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet a
Megállapodás alkalmazásának kezdő időpontjától kell alkalmazni, annak
330. cikke szerint. A Megállapodás alkalmazásának kezdő időpontját az
Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés határozza meg.
Ez a
rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi
tagállamban.
Kelt […],
az Európai Parlament
részéről                      a Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
Melléklet
Táblázat: behozatalra vonatkozó
küszöbmennyiségek az I. melléklet I. függelékének B. szakasza szerinti
banánkereskedelmi stabilizációs mechanizmus alkalmazása tekintetében: Kolumbia
esetében 1A. alszakasz 1(n) pont, Peru esetében 2A. alszakasz
1(i) pont.
 Év || Behozatalra vonatkozó küszöbmennyiség (Kolumbia) || Behozatalra vonatkozó küszöbmennyiség (Peru)
 2010. január 1. – december 31. || 1 350 000 t || 67 500 t
 2011. január 1. – december 31. || 1 417 500 t || 71 250 t
 2012. január 1. – december 31. || 1 485 000 t || 75 000 t
 2013. január 1. – december 31. || 1 552 500 t || 78 750 t
 2014. január 1. – december 31. || 1 620 000 t || 82 500 t
 2015. január 1. – december 31. || 1 687 500 t || 86 250 t
 2016. január 1. – december 31. || 1 755 000 t || 90 000 t
 2017. január 1. – december 31. || 1 822 500 t || 93 750 t
 2018. január 1. – december 31. || 1 890 000 t || 97 500 t
 2019. január 1. – december 31. || 1 957 500 t || 101 250 t
 2020. január 1-től || tárgytalan || tárgytalan

[1]               Az Európai Parlament 2011. február 17-i álláspontja (a
Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács …-i határozata.
[2]
[3]
[4]               HL L 55., 2011.2.28.,
13. o.
[5]               HL L 84., 2009.3.31.,
1. o.


				|

		52012PC0115

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az 1994. évi GATT XXVIII. cikke alapján folytatott tárgyalásokat követően az Európai Unió által megkötött megállapodások végrehajtásáról, továbbá a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK rendelet I. mellékletének módosításáról és kiegészítéséről /* COM/2012/0115 final - 2012/0054 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
Az 1994. évi GATT
XXVIII. cikke szerinti, 2007-ben lezárt, baromfiról szóló tárgyalások (HL L 138.,
2007.5.30.) tárgyát képezték a 0210 vámtarifaszám alá tartozó baromfihúst és az
EK CXL engedményes listájában foglalt, 1602 32 19 vámtarifaszám alá
tartozó, egy feldolgozott baromfihús-sort tartalmazó vámtarifasorok,
nevezetesen: főtt készítmények több mint 57 tömegszázalék
baromfihús-tartalommal. A megítélések szerint a tárgyalásoknak a 1602 32 19
KN-kód alá tartozó feldolgozott baromfihúsra történő korlátozása
elegendő megelőzést jelentett volna a potenciális helyettesítő
hatásokkal szemben. A későbbi behozatali adatok azonban a legalább 25,
de kevesebb mint 57 tömegszázalék baromfihúst vagy belsőséget tartalmazó
készítményekre vonatkozó, 1602 32 30 vámtarifaszám alá tartozó
feldolgozott baromfihús behozatalának ugrásszerű növekedését mutatták. Ez
azt jelezte, hogy az exportőrök az 57 tömegszázaléknál több baromfihúst
tartalmazó baromfikészítményeknek a 1602 32 30 vámtarifasor alá
tartozó, 57 tömegszázaléknál kevesebb baromfihúst tartalmazó
baromfi-készítmények helyettesítésével kihasználták az uniós szintű
oltalom kapcsán fennálló viszonylagos hiányt. Ehhez hasonló helyettesítő
hatás volt várható egyéb, a 1602 vámtarifasorhoz tartozó termékek esetében is.
Az uniós baromfiágazatot érintő helyettesítő hatások átfogó kezelése
érdekében a Bizottság engedélyt kért a Tanácstól a KN 16. árucsoportjába
tartozó baromfihús tekintetében megállapított engedmények újratárgyalására.
A Tanács 2009.
május 25-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen az 1994.
évi GATT XXVIII. cikke értelmében (COM javaslat 8615/09 WTO 72 AGRI 166) a KN 16.
árucsoport szerinti vámtarifasorokban található baromfihús tekintetében
megállapított engedmények újratárgyalása céljából.
2009. június 16-án
az Európai Közösségek CXL listájában foglalt 1602 20 10, 1602 32 11,
1602 32 30, 1602 32 90, 1602 39 21, 1602 39 29,
1602 39 40 és 1602 39 80 KN-kód alá tartozó termékek
tekintetében megállapított engedmények módosítására vonatkozó uniós szándékról
szóló közleményt megküldték a többi WTO-tagnak.
A Bizottság a Kereskedelempolitikai
Bizottsággal konzultálva és a Tanács által kibocsátott tárgyalási irányelvek
keretén belül tárgyalásokat folytatott.
A Bizottság tárgyalásokat folytatott a Brazil
Szövetségi Köztársasággal és a Thaiföldi Királysággal, amelyeknek
elsődleges szállítói érdekük és/vagy jelentős érdekük
fűződik az érintett különböző vámtarifasorokhoz tartozó termékekhez.
A Bizottság tárgyalásokat folytatott a Brazil
Szövetségi Köztársasággal, amelynek a 1602 32 11 (Feldolgozott
csirkehús, főzés nélkül, legalább 57 tömegszázalék baromfihús- vagy
belsőségtartalommal), a 1602 32 30 (Feldolgozott csirkehús,
legalább 25 tömegszázalék, de kevesebb mint 57 tömegszázalék baromfihús- vagy
belsőségtartalommal) és a 1602 32 90 (Feldolgozott csirkehús,
kevesebb mint 25 tömegszázalék baromfihús- vagy belsőségtartalommal)
HR-kód alá tartozó termékekhez elsődleges szállítói érdeke
fűződik, valamint tárgyalásokat folytatott a Thaiföldi Királysággal,
amelynek a 1602 39 21 (Feldolgozott kacsa-, liba-, gyöngytyúkhús,
főzés nélkül, legalább 57 tömegszázalék baromfihús- vagy
belsőségtartalommal), a 1602 39 29 (Feldolgozott kacsa-, liba-,
gyöngytyúkhús, főzve, legalább 57 tömegszázalék baromfihús- vagy
belsőségtartalommal), a 1602 39 40 (Feldolgozott kacsa-, liba-,
gyöngytyúkhús, főzve, több mint 25, de kevesebb mint 57 tömegszázalék
baromfihús- vagy belsőségtartalommal) és a 1602 39 80
(Feldolgozott kacsa-, liba-, gyöngytyúkhús, főzve, kevesebb mint 25
tömegszázalék baromfihús- vagy belsőségtartalommal) HR-kód alá tartozó
termékekhez elsődleges, a 1602 32 30 (Feldolgozott csirkehús,
több mint 25 tömegszázalék, de kevesebb mint 57 tömegszázalék baromfihús- vagy
belsőségtartalommal) és a 1602 32 90 (Feldolgozott csirkehús,
kevesebb mint 25 tömegszázalék baromfihús- vagy belsőségtartalommal)
HR-kód alá tartozó termékekhez pedig jelentős szállítói érdeke
fűződik.
A tárgyalások eredményeképpen 2011. november 22-én
a Thaiföldi Királysággal, 2011. december 7-én pedig a Brazil Szövetségi
Köztársasággal jött létre megállapodás levélváltás formájában.
A megállapodásokról szóló tárgyalások során az
akkor érvényben lévő Kombinált Nómenklatúra kódjait vették figyelembe.
A 2011. október 28-án a HL L 282.-ben
közzétett, 1006/2011/EU bizottsági rendeletben előírt, a vám- és a
statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK
tanácsi rendelet I. mellékletének legújabb változatában a 1602 39 40
és 1602 39 80 vámtarifasorok a 1602 39 85 számú új
vámtarifasorban egyesültek. Ennélfogva helyénvaló ezt az új helyzetet tükrözni
e végrehajtási rendeletben.
A tárgyalások tárgyát képező
vámtarifasorokra vonatkozó autonóm vámtételek jelenleg az 1994. évi GATT
XXVIII. cikke szerinti engedmények módosításából eredő új,
szerződéses vámtételek alatti szinten kerültek megállapításra. A vám- és a
statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK
tanácsi rendelet szerint azonban az autonóm vámtételek akkor alkalmazandók, ha
azok a szerződéses vámtételek alatti szinten állnak.
A Közös Vámtarifában meghatározott autonóm vámtételt ezért e
végrehajtási rendeletben foglalt szerződéses vámtételek szintjére kell
emelni.
2.           KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK
Lásd a mellékletben szereplő pénzügyi
kimutatást.
2012/0054 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
az 1994. évi GATT XXVIII. cikke alapján
folytatott tárgyalásokat követően az Európai Unió által megkötött
megállapodások végrehajtásáról, továbbá a vám- és a statisztikai
nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK rendelet I.
mellékletének módosításáról és kiegészítéséről
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
A 2658/87/EGK tanácsi rendelet 1. cikke
áru-nómenklatúrát (a továbbiakban: Kombinált Nómenklatúra) hozott létre, és
meghatározta a Közös Vámtarifa szerződéses vámtételeit.
(2)
Az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság
közötti megállapodás, valamint az Európai Unió és a Thaiföldi Királyság közötti
megállapodás megkötéséről szóló … határozatával a Tanács az 1994. évi GATT
XXVIII. cikke értelmében kezdeményezett tárgyalások befejezése érdekében
az Unió nevében lezárta az említett megállapodásokat.
(3)
A megállapodásokról szóló tárgyalások során az
akkor érvényben lévő Kombinált Nómenklatúra kódjait vették figyelembe.
(4)
A 2011. október 28-án a HL L 282.-ben közzétett 1006/2011/EU
bizottsági rendeletben előírtaknak megfelelően, a vám- és a
statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK
tanácsi rendelet I. mellékletének legújabb változatában a 1602 39 40
és 1602 39 80 vámtarifasorok a 1602 39 85 számú új
vámtarifasorban egyesültek. E rendelet melléklete tükrözi ezt az új helyzetet.
(5)
A tárgyalások tárgyát képező vámtarifasorokra
vonatkozó autonóm vámtételek jelenleg az 1994. évi GATT XXVIII. cikke szerinti
engedmények módosításából eredő új, szerződéses vámtételek alatti
szinten kerültek megállapításra. A vám- és a statisztikai nómenklatúráról,
valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet szerint
azonban az autonóm vámtételek akkor alkalmazandók, ha azok a szerződéses
vámtételek alatti szinten állnak.
(6)
A Közös Vámtarifában meghatározott autonóm
vámtételt ezért a szerződéses vámtétel szintjére kell emelni.
(7)
A 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletét ezért
ennek megfelelően módosítani kell, az autonóm és a szerződéses
vámtételt pedig a meghatározott szinten kell megállapítani,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 2658/87/EGK rendelet I. mellékletének második
része (Vámtarifa) az e rendelet mellékletében szereplő vámok szerint
módosul.
Az autonóm vámtételek a szerződéses
vámtételek szintjén kerülnek meghatározásra.
2. cikk
A 2658/87/EGK rendelet harmadik része III.
szakaszának 7. melléklete („A hatáskörrel rendelkező közösségi hatóságok
által megnyitandó WTO-vámkontingensek”) az e rendelet mellékletében
szereplő vámkontingensekkel módosul, valamint az e rendelet mellékletében
megadott mennyiségekkel és vámokkal egészül ki.
3. cikk
E rendelet […]-án/-én lép hatályba[1].
Ez a rendelet a Szerződéseknek
megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a
tagállamokban.
Kelt Brüsszelben, .-én.
Az Európai Parlament részéről                     a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
MELLÉKLET
A Kombinált Nómenklatúra
értelmezésére vonatkozó szabályoktól eltérően az árumegnevezés
megfogalmazása csupán tájékoztató jellegű, mivel e melléklet tekintetében
az engedmények rendszerét az e rendelet elfogadásakor érvényes KN-kódok
határozzák meg.
 Második rész Vámtarifa
 KN-kód || Árumegnevezés || Vámtétel (autonóm és szerződéses)
 1602 32 11 || Feldolgozott csirkehús, főzés nélkül, legalább 57 tömegszázalék baromfihús- vagy belsőségtartalommal || 2 765 EUR/t
 1602 32 30 || Feldolgozott csirkehús, legalább 25 tömegszázalék, de kevesebb mint 57 tömegszázalék baromfihús- vagy belsőségtartalommal || 2 765 EUR/t
 1602 32 90 || Feldolgozott csirkehús, kevesebb mint 25 tömegszázalék baromfihús- vagy belsőségtartalommal || 2 765 EUR/t
 1602 39 21 || Feldolgozott kacsa-, liba-, gyöngytyúkhús, főzés nélkül, legalább 57 tömegszázalék baromfihús- vagy belsőségtartalommal || 2 765 EUR/t
 1602 39 29 || Feldolgozott kacsa-, liba-, gyöngytyúkhús, főzve, legalább 57 tömegszázalék baromfihús- vagy belsőségtartalommal || 2 765 EUR/t
 1602 39 85 || Feldolgozott kacsa-, liba-, gyöngytyúkhús, kevesebb mint 57 tömegszázalék baromfihús- vagy belsőségtartalommal || 2 765 EUR/t
   ||   ||
 Harmadik rész Vámtarifa-mellékletek
 KN-kód || Árumegnevezés || Vámtétel
 1602 32 11 || Feldolgozott csirkehús, főzés nélkül, legalább 57 tömegszázalék baromfihús- vagy belsőségtartalommal || 16 140 tonna vámkontingens megnyitása, amelyből 15 800 tonnát Brazília részére kell elkülöníteni A kontingensen belüli vámtétel: 630 EUR/t
 1602 32 30 || Feldolgozott csirkehús, legalább 25 tömegszázalék, de kevesebb mint 57 tömegszázalék baromfihús- vagy belsőségtartalommal || 79 705 tonna vámkontingens megnyitása, amelyből 62 905 tonnát Brazília részére, 14 000 tonnát pedig Thaiföld részére kell elkülöníteni A kontingensen belüli vámtétel: 10,9 %
 1602 32 90 || Feldolgozott csirkehús, kevesebb mint 25 tömegszázalék baromfihús- vagy belsőségtartalommal || 2 865 tonna vámkontingens megnyitása, amelyből 295 tonnát Brazília részére, 2 100 tonnát pedig Thaiföld részére kell elkülöníteni A kontingensen belüli vámtétel: 10,9 %
 1602 39 21 || Feldolgozott kacsa-, liba-, gyöngytyúkhús, főzés nélkül, legalább 57 tömegszázalék baromfihús- vagy belsőségtartalommal || 10 tonna vámkontingens megnyitása Thaiföld részére A kontingensen belüli vámtétel: 630 EUR/t
 1602 39 29 || Feldolgozott kacsa-, liba-, gyöngytyúkhús, főzve, legalább 57 tömegszázalék baromfihús- vagy belsőségtartalommal || 13 720 tonna vámkontingens megnyitása, amelyből 13 500 tonnát Thaiföld részére kell elkülöníteni A kontingensen belüli vámtétel: 10,9 %
 ex 1602 39 85 || Feldolgozott kacsa-, liba-, gyöngytyúkhús, legalább 25, de kevesebb mint 57 tömegszázalék baromfihús- vagy belsőségtartalommal || 748 tonna vámkontingens megnyitása, amelyből 600 tonnát Thaiföld részére kell elkülöníteni A kontingensen belüli vámtétel: 10,9 %
 ex 1602 39 85 || Feldolgozott kacsa-, liba-, gyöngytyúkhús, kevesebb mint 25 tömegszázalék baromfihús- vagy belsőségtartalommal || 725 tonna vámkontingens megnyitása, amelyből 600 tonnát Thaiföld részére kell elkülöníteni A kontingensen belüli vámtétel: 10,9 %
Az EU-WTO listájának pontos tarifális
megnevezése vonatkozik valamennyi fenti vámtarifasorra és kontingensre.
 PÉNZÜGYI KIMUTATÁS || Fichefin/11/ 1163357 DDG/GM/nh 6.146.2011.1
   || DÁTUM: 2011.10.06.
 1. || KÖLTSÉGVETÉSI MEGNEVEZÉS: 12. alcím – közös vámtarifa szerinti vámok és egyéb vámok || ELŐIRÁNYZATOK: DB2012: 19 171,2 millió EUR
 2. || CÍM: Az Európai Parlament és a Tanács rendeletjavaslata az 1994. évi GATT XXVIII. cikke alapján folytatott tárgyalásokat követően az Európai Unió által megkötött megállapodások végrehajtásáról, továbbá a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK rendelet I. mellékletének módosításáról és kiegészítéséről
 3. || JOGALAP: Az Európai Unió működéséről szóló szerződés és különösen annak 207. és 218. cikke.
 4. || CÉLKITŰZÉSEK: Az EU és Brazília, valamint az EU és Thaiföld között megkötött behozatali megállapodások végrehajtása az uniós baromfiágazatot érintő behozatal helyettesítő hatásainak kezelése érdekében.
 5. || PÉNZÜGYI HATÁSOK || 12 HÓNAPOS IDŐSZAK (millió EUR-ban) || FOLYÓ PÉNZÜGYI ÉV 2011. (millió EUR-ban) || KÖVETKEZŐ PÉNZÜGYI ÉV 2012. (millió EUR-ban)
 5.0 || KIADÁSOK -               AZ EK-KÖLTSÉGVETÉS TERHÉRE (VISSZATÉRÍTÉSEK/INTERVENCIÓK) -               A NEMZETI HATÓSÁGOK TERHÉRE -               EGYÉB || - || - || -
 5.1 || BEVÉTELEK -               AZ EK SAJÁT FORRÁSAI (LEFÖLÖZÉSEK/VÁMOK) -               NEMZETI SZINTŰ BEVÉTELEK || - || - || - 1,4
   ||   || 2013 || 2014 || 2015
 5.0.1 || BECSÜLT KIADÁSOK ||   ||   ||
 5.1.1 || BECSÜLT BEVÉTELEK || - || - || -
 5.2 || SZÁMÍTÁS MÓDJA: -
 6.0 || FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS VONATKOZÓ ALCÍMÉBEN SZEREPLŐ ELŐIRÁNYZATOKBÓL? || IGEN NEM
 6.1 || FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS ALCÍMEI KÖZÖTTI ÁTCSOPORTOSÍTÁSSAL? || IGEN NEM
 6.2 || SZÜKSÉG LESZ-E PÓTKÖLTSÉGVETÉSRE? || IGEN NEM
 6.3 || SZÜKSÉG LESZ-E ELŐIRÁNYZATOK BEVEZETÉSÉRE A JÖVŐBENI KÖLTSÉGVETÉSEKBE? || IGEN NEM
 ÉSZREVÉTELEK: A Brazíliával és Thaifölddel 2009 közepén megkezdett és az 1994. évi GATT XXVIII. cikkének megfelelően folytatott tárgyalások alapján az uniós baromfiágazatot érintő behozatal helyettesítő hatásainak kezelése érdekében az intézkedés célja az EU és Brazília, valamint az EU és Thaiföld* között megkötött behozatali megállapodás végrehajtása. A megállapodás végrehajtása az alábbiakra vonatkozik: - feldolgozott baromfihús-termékekre vonatkozó 7 vámtarifasor tekintetében a kontingensen felüli mennyiséget szabályozó tarifák növelése, és - Brazília, Thaiföld és egyéb országok részére ugyanezen feldolgozott baromfihús-termékekre vonatkozó 7 vámtarifasor tekintetében vámkontingensek megnyitása. A kontingens behozatali mennyisége hasonló az e megállapodás megkötése előtt behozott mennyiséghez. Ez nincs olyan hatással a belső piaci egyensúlyra, amely piaci eszközök iránti igényt támasztana. E rendelettervezet szerinti összmennyiségű kvóta behozatala esetén az intézkedés révén a beszedési költségek 25%-ának tagállamok általi levonását követően 1,4 millió EUR becsült nettó összegű saját forráscsökkentés várható. * A megállapodás megkötésének 1163256/2011. sz. pénzügyi kimutatása.
[1]               A
rendelet hatálybalépésének időpontja megegyezik a két megállapodás
hatálybalépésének időpontjával. Annak biztosítása érdekében, hogy mindkét
megállapodás ugyanabban az időpontban lépjen hatályba, a megállapodásokban
szereplő, az Unió belső eljárásainak lezárására vonatkozó értesítést
addig nem kell megküldeni, amíg az Unió át nem vette a Thaiföldtől és
Brazíliától származó értesítéseket. Ezt követően az Unió ugyanabban az
időpontban megküldi mindkét értesítést.