               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.12.9.
            COM(2021) 781 final
            2021/0409(NLE)

            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodással létrehozott Társulási Tanácsban az EU–Izrael cselekvési terv meghosszabbításával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Európai Unió által egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás (a továbbiakban: az euromediterrán megállapodás) által létrehozott EU–Izrael Társulási Tanácsban az EU–Izrael cselekvési terv meghosszabbításáról szóló ajánlás tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Az euromediterrán megállapodás

               Az euromediterrán megállapodást 1995. november 20-án írták alá Brüsszelben, és az 2000. június 1-jén hatályba lépett. E megállapodás képezi az EU és Izrael közötti kétoldalú kapcsolatok jogalapját. A megállapodás célja:

               –megfelelő keret biztosítása a politikai párbeszéd számára, lehetővé téve a felek közötti szoros politikai kapcsolatok kialakítását;

               –a kereskedelem élénkítése, többek között az áruk és szolgáltatások kereskedelmének bővítésével, a letelepedési jog kölcsönös liberalizálása, a közbeszerzés további fokozatos liberalizálása, a tőke szabad mozgása, valamint a tudományos és technológiai együttműködés élénkítése a Közösség és Izrael közötti gazdasági kapcsolatok harmonikus fejlődésének előmozdítása érdekében, és ily módon az EU-ban és Izraelben a gazdasági tevékenység fejlődésének, a megélhetési és a foglalkoztatási feltételek javulásának, továbbá a fokozott termelékenységnek és a pénzügyi stabilitásnak az elősegítése;

               –a regionális együttműködés ösztönzése a békés egymás mellett élés, valamint a gazdasági és politikai stabilitás megszilárdítása céljából;

               –az együttműködés elősegítése a közös érdeklődésre számot tartó egyéb területeken.

               2.2.A Társulási Tanács

               Az euromediterrán megállapodással létrehozott Társulási Tanács egyrészről az Európai Unió Tanácsának tagjaiból és az Európai Bizottság tagjaiból, másrészről Izrael Állam kormányának tagjaiból áll. A Társulási Tanács miniszteri szinten évente egyszer, illetve ha a körülmények megkívánják, az elnök kezdeményezésére ülést tart az eljárási szabályzatában megállapított feltételekkel összhangban. A Társulási Tanács a felek közös megegyezésével fogadja el határozatait és ajánlásait. Az ülések közötti időszakban az eljárási szabályzat 10. cikkével összhangban írásbeli eljárásban fogadhat el határozatokat vagy ajánlásokat, ha a felek megegyeznek erről.

               2.3.A Társulási Tanács tervezett jogi aktusa

               A Társulási Tanács ajánlást tervez elfogadni az EU–Izrael cselekvési terv meghosszabbításáról (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus). A Társulási Tanács eljárási szabályzatának 10. cikkével összhangban az ajánlást írásbeli eljárással fogadják el.

               A tervezett jogi aktus célja az EU–Izrael cselekvési terv érvényességének három évvel történő meghosszabbítása a két fél közötti együttműködés folyamatosságának biztosítása érdekében.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az Európai Unió által az euromediterrán megállapodással létrehozott Társulási Tanácsban, az EU–Izrael cselekvési terv három évvel történő meghosszabbításáról szóló ajánlás elfogadása tekintetében képviselendő álláspont az e határozathoz csatolt ajánlás szövegén alapul.

               Mindkét fél ismételten megerősítette az Európai Unió és Izrael közötti kapcsolatok gazdagságát és életképességét, valamint ezek valamennyi közös érdekű területen való folyamatos fejlesztése melletti maradéktalan elkötelezettségét.

               A cselekvési terv meghosszabbítása tehát a felek érdeke.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat.”

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által […] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  1
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A Társulási Tanácsot megállapodás, nevezetesen az euromediterrán megállapodás hozta létre.

               A Társulási Tanács által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus.

               A tervezett jogi aktus joghatással bír, mivel három évvel meghosszabbítja a jelenlegi EU–Izrael cselekvési tervet.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen anyagi jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus fő célkitűzése és tartalma a következő területtel kapcsolatos: egy társulási megállapodás és az európai szomszédságpolitika keretében egy harmadik országgal folytatott együttműködés.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 217. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 217. cikke, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Mivel a Társulási Tanács jogi aktusa módosítani fogja az EU–Izrael cselekvési terv időtartamát, (az EU-Izrael Társulási Tanács eljárási szabályzatának megfelelő) elfogadását követően helyénvaló kihirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában és az izraeli Reshumotban (Izrael Hivatalos Lapja), amennyiben a Társulási Tanács így dönt.

               2021/0409 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodással létrehozott Társulási Tanácsban az EU–Izrael cselekvési terv meghosszabbításával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 217. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás 2000. június 1-jén hatályba lépett.

               (2)Az euromediterrán megállapodás 69. cikke szerint a Társulási Tanács határozatokat hozhat és megfelelő ajánlásokat tehet.

               (3)A Társulási Tanács írásbeli eljárásban ajánlást tervez elfogadni az EU–Izrael cselekvési terv meghosszabbításáról.

               (4)Helyénvaló meghatározni a Társulási Tanácsban az Unió által képviselendő álláspontot, mivel az ajánlás joghatással bír majd.

               (5)A cselekvési terv három évvel történő meghosszabbítása teljeskörű lehetőséget biztosít a feleknek arra, hogy folytassák együttműködésüket a következő években, többek között a partnerségi prioritásokról szóló esetleges tárgyalások keretében,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió által az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodással létrehozott Társulási Tanácsban képviselendő álláspont a Társulási Tanács ajánlásának e határozathoz csatolt tervezetén alapul.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság és a főképviselő a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.12.9.
            COM(2021) 781 final

            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodással létrehozott Társulási Tanácsban az EU–Izrael cselekvési terv meghosszabbításával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

                  AZ EU–IZRAEL TÁRSULÁSI TANÁCS xxx SZ. AJÁNLÁSA az EU–Izrael cselekvési terv meghosszabbításának jóváhagyásáról

               AZ EU–IZRAEL TÁRSULÁSI TANÁCS,

               tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodásra (a továbbiakban: az euromediterrán megállapodás),

               mivel:

               (1)Az euromediterrán megállapodást 1995. november 20-án, Brüsszelben aláírták, és 2000. június 1-jén hatályba lépett.

               (2)Az euromediterrán megállapodás 69. cikke feljogosítja a Társulási Tanácsot arra, hogy határozatokat hozzon és megfelelő ajánlásokat tegyen.

               (3)A Társulási Tanács eljárási szabályzatának 10. cikke lehetővé teszi, hogy az ülések között írásbeli eljárásban határozatokat hozzanak vagy ajánlásokat tegyenek, ha a felek megegyeznek erről.

               (4)Az EU–Izrael cselekvési terv három évvel történő meghosszabbítása lehetőséget biztosít a feleknek arra, hogy folytassák együttműködésüket a következő években, többek között a partnerségi prioritásokról szóló esetleges tárgyalások keretében,

               ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ AJÁNLÁST:

               1. cikk

               A Társulási Tanács írásbeli eljárásban az EU–Izrael cselekvési tervnek a meghosszabbítás elfogadásának napjától számított három évvel történő meghosszabbítását ajánlja.

               2. cikk

               Ez az ajánlás az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt xx-ban/-ben, [...]-án/-én.

               az EU–Izrael Társulási Tanács részéről

               az elnök

               ***


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.3.27.
            COM(2020) 140 final
            2020/0050(BUD)
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            az (EU) 2020/265 határozatnak a Rugalmassági Eszközből 2020-ban igénybe vett, a migrációra, a menekültáradatra és a biztonsági fenyegetésekre, a COVID-19-járvánnyal összefüggő azonnali intézkedésekre, valamint az Európai Ügyészség megerősítésére fordítandó összegek kiigazítása tekintetében történő módosításáról

               INDOKOLÁS

                  Az Európai Parlament és a Tanács 2019. november 27-én úgy határozott, hogy a Bizottság javaslatának megfelelően 778,1 millió EUR összegben igénybe veszi a Rugalmassági Eszközt a 3. fejezet (Biztonság és uniós polgárság) céljaira.

               A Bizottság ma benyújtja az 1/2020. számú költségvetés-módosítási tervezetet
                  1
               , amely többek között a 3. fejezet kötelezettségvállalási előirányzatainak átfogó, 423,3 millió EUR összegű emelését tartalmazza a Görögországban megnövekedett migrációs nyomásból eredő szükségletek kielégítése, a COVID-19-járvánnyal összefüggésben szükséges azonnali intézkedések finanszírozása, valamint az Európai Ügyészség (EPPO) költségvetése növelésének fedezése érdekében.

               A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  2
                14. cikke alapján ez a költségvetés-módosítási tervezet azt javasolja, hogy a 2018-ból fennmaradó, kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalékot használják fel a migrációhoz kapcsolódó emelésre (350 millió EUR). Az emelés fennmaradó, a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalék hatálya alá nem tartozó részéhez (73,3 millió EUR) igénybe kell venni a Rugalmassági Eszközt.

               Ez a javaslat ezért az 1/2020. számú költségvetés-módosítási tervezetet kíséri, hogy ennek megfelelően növelje a Rugalmassági Eszközből igénybe vett összegeket, és kiterjessze az igénybevétel célját.

               A Rugalmassági Eszköz kiigazított igénybevétele a 3. fejezet vonatkozásában (778,1 millió EUR-ról) 851,4 millió EUR-ra emelkedik.

               Ez a javasolt igénybevételre vonatkozó határozat módosítja a 2019. november 27-i (EU) 2020/265 határozatot
                  3
               .

               A Rugalmassági Eszköz naprakésszé tett igénybevételének megfelelő indikatív kifizetési előirányzatokat az alábbi táblázat tartalmazza:

               (millió EUR-ban, folyó árakon)

                        Év

                        A Rugalmassági Eszköz 2020-as igénybevételéhez kapcsolódó kifizetési előirányzatok

                        2020

                        450,7

                        2021

                        342,2

                        2022

                        42,4

                        2023

                        16,1

                        Összesen

                        851,4

               2020/0050 (BUD)

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               az (EU) 2020/265 határozatnak a Rugalmassági Eszközből 2020-ban igénybe vett, a migrációra, a menekültáradatra és a biztonsági fenyegetésekre, a COVID-19-járvánnyal összefüggő azonnali intézkedésekre, valamint az Európai Ügyészség megerősítésére fordítandó összegek kiigazítása tekintetében történő módosításáról

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra
                  4
                és különösen annak 12. pontjára,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Rugalmassági Eszköz arra szolgál, hogy az adott pénzügyi évben fedezze azon pontosan meghatározott kiadásokat, amelyeket az Unió általános költségvetése egy vagy több más fejezetének felső határán belül nem lehetne finanszírozni.

               (2)Az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  5
                11. cikke értelmében a Rugalmassági Eszköz céljára rendelkezésre álló éves összeg felső határa (2011-es árakon) 600 000 000 EUR, amelyet adott esetben az említett cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban rendelkezésre bocsátott, megszűnt összegek növelnek.

               (3)Az Európai Parlament és a Tanács 2019. november 27-én elfogadta a Rugalmassági Eszköz igénybevételére vonatkozó (EU) 2020/265 határozatot
                  6
               , hogy a 2020-as pénzügyi évre 778 074 489 EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzatot biztosítson a 3. fejezetben (Biztonság és uniós polgárság) a migráció, a menekültügy és a biztonság területén hozott intézkedések finanszírozására.

               (4)Az 1/2020. számú költségvetés-módosítási tervezet
                  7
                tartalmazza a 3. fejezet kötelezettségvállalási előirányzatainak 423,3 millió EUR összegű emelését. Ebből az összegből a görögországi migrációs nyomás kezelésére fordított 350,0 millió EUR összegű kiegészítő kiadást az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet 14. cikkében meghatározott, kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalék felhasználásával fedezik. A fennmaradó 73,3 millió EUR nem tartozik a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalék hatálya alá, ezért 2020-ban a Rugalmassági Eszköz további igénybevételére van szükség. Ki kell igazítani az indikatív kifizetési profilt is.

               (5)Az (EU) 2020/265 határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (6)A Rugalmassági Eszköz ezen igénybevételét a 2020. évi költségvetés módosításával egyidejűleg kell elfogadni, mivel a Rugalmassági Eszköz igénybevétele teszi lehetővé egyes intézkedéseknek a többéves pénzügyi keret felső határát meghaladó finanszírozását. A 2020. évi költségvetés említett módosításával való összhang biztosítása érdekében e határozatnak a kihirdetése napján hatályba kell lépnie,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az (EU) 2020/265 határozat 1. cikke a következőképpen módosul:

               Az (1) bekezdés első albekezdésében a „778 074 489 EUR” szövegrész helyébe „851 374 489 EUR” szövegrész lép, a második albekezdés helyébe pedig a következő szöveg lép: „Az első albekezdésben említett összegeket a migráció, a menekültáradat és a biztonsági fenyegetések jelenlegi kihívásainak, valamint a COVID-19-járvány miatt az Európai Unióban kialakult egészségügyi válságnak és az Európai Ügyészség megnövekedett szükségleteinek a kezelésére szolgáló intézkedések finanszírozásának céljára kell felhasználni.”

               A (2) bekezdés első albekezdésének a) és b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

               „a)
                     450 702 108 EUR 2020-ban;

               b)
                     342 205 134 EUR 2021-ben;”

               2. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

                     (1)

                        COM(2020) 145, 2020.3.27.

                     (2)

                        HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

                     (3)

                        HL L 58., 2020.2.27., 51. o.

                     (4)

                        HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (5)

                        A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

                     (6)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/265 határozata (2019. november 27.) a Rugalmassági Eszköznek a migráció, a menekültáradat és a biztonsági fenyegetések jelenlegi kihívásainak kezelésére szolgáló azonnali költségvetési intézkedések finanszírozása céljából történő igénybevételéről (HL L 58., 2020.2.27., 51. o.).

                     (7)

                        COM(2020) 145, 2020.3.27.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.3.31.
            COM(2020) 117 final
            2020/0046(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló Párizsi Memorandum kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottságában képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által a kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló Párizsi Memorandum kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottságában a kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzések 2009/16/EK irányelvben
                  1
                meghatározottak szerinti uniós rendszerének megfelelő működéséhez szükséges határozatok tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1. A kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló Párizsi Memorandum

               A Párizsi Memorandum rendelkezik egy, a más nemzeti kikötőkben tartózkodó külföldi hajóknak a kikötő szerinti állam ellenőrzési tisztviselői általi ellenőrzésére szolgáló rendszerről annak ellenőrzése céljából, hogy a parancsnok, a tisztek és a fedélzeten tartózkodó személyzet alkalmassága, valamint a hajónak és a felszerelésének az állapota megfelel-e a nemzetközi egyezmények követelményeinek, valamint hogy a hajó személyzete és üzemeltetése összhangban van-e az alkalmazandó nemzetközi jogban előírtakkal. A Párizsi Memorandumot 1982. január 26-án írták alá.

               A (módosított) 2009/16/EK irányelv a Párizsi Memorandum eljárásait és eszközeit foglalja magába. A Párizsi Memorandumnak részes fele valamennyi tengeri kikötővel rendelkező uniós tagállam
                  2
               , valamint Kanada, Oroszország, Izland és Norvégia is. Az Európai Unió nem részes fele a Memorandumnak.

               2.2. A Párizsi Memorandum kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottságának tervezett jogi aktusa

               Ahhoz, hogy a kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzések az Unióban megfelelően működjenek, minden évben el kell fogadni bizonyos határozatokat a Párizsi Memorandum összefüggésében. Ezeket a határozatokat konszenzus alapján fogadják el a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottság minden év májusában tartott éves ülésén. A 2009/16/EK irányelv alapján a Párizsi Memorandum megfelelő illetékes szerve által elfogadott határozatok kötelezővé válnak az EU tagállamaira nézve.

               3. AZ UNIÓ ÁLTAL KÉPVISELENDŐ ÁLLÁSPONT

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (9) bekezdése értelmében az Unió által a Párizsi Memorandumhoz hasonló nemzetközi szervezetekben képviselendő álláspontot, amennyiben az ilyen szervezetnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, a Bizottság javaslata alapján meghozott tanácsi határozattal kell elfogadni.

               2016-ban az (EU) 2016/381 tanácsi határozat
                  3
                meghatározta az Európai Unió által a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottságban a 2016–2019 közötti időszakra vonatkozóan képviselendő álláspontot. E tanácsi határozat kétlépcsős megközelítés alapján jött létre. Maga a határozat az uniós álláspont alapelveit és irányvonalait határozta meg több évre vonatkozóan. Ezt az álláspontot a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottság egyes éves üléseire informális bizottsági dokumentumok révén aktualizálták, amelyeket a Tanács tengeri szállítási munkacsoportjában vitattak meg. E javaslat célja a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottságban képviselendő uniós álláspont 2020–2024-es időszakra való meghatározása.

               Az e javaslatban foglalt megközelítést a Bizottság a Párizsi Memorandum döntéshozatali eljárásának sajátosságai miatt javasolja. A Párizsi Memorandum belső szabályai szerint a tagoknak és az iránymutatások és utasítások fejlesztésével megbízott munkacsoportoknak legkésőbb hat héttel a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottság ülése előtt be kell nyújtaniuk minden dokumentumot. Csak ekkor áll rendelkezésre valamennyi benyújtott irat, és a Bizottság csak ekkor kezdheti meg az elemzést annak érdekében, hogy az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerint elkészítse az összehangolt uniós álláspontra vonatkozó javaslatot, amelyet azután a Tanácsnak el kell fogadnia. Mivel az elemzésre, a bizottsági javaslat elkészítésére és a javaslat Tanács általi elfogadására csak rövid idő áll rendelkezésre, a 2. melléklet meghatározza az Unió álláspontjának évről évre történő meghatározására vonatkozó eljárást.

               4.Jogalap

               4.1. Eljárási jogalap

               4.1.1. Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése attól függetlenül alkalmazandó, hogy az Unió tagja-e a szervnek vagy részes fele-e a megállapodásnak
                  4
               .

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  5
               .

               4.1.2. A jelen esetre történő alkalmazás

               A Párizsi Memorandumot megállapodás hozta létre.

               A Párizsi Memorandum által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. A tervezett jogi aktus meghatározó módon befolyásolja az uniós szabályozás, nevezetesen a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló 2009/16/EK irányelv tartalmát, mivel a Párizsi Memorandum kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottsága számos olyan határozatot fogad el, amelyet az irányelv megfelelő működése érdekében minden évben meg kell hozni.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét. Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2. Anyagi jogalap

               4.2.1. Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2. A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a szállítással kapcsolatos. Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja a 100. cikk (2) bekezdése.

               4.3. Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 100. cikkének (2) bekezdése, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2020/0046 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által a kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló Párizsi Memorandum kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottságában képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló memorandumot (a továbbiakban: Párizsi Memorandum) 1982. január 26-án írták alá Párizsban, és 1982. július 1-jén hatályba lépett. A Párizsi Memorandum 8.1. szakasza szerint a Memorandum módosítását bármely tengeri hatóság javasolhatja. A Párizsi Memorandum 7.1. szakasza értelmében továbbá a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottság az egyes tengeri hatóságok és a Bizottság egy-egy képviselőjéből áll, és a 7.3. szakaszban meghatározott hatáskörökkel rendelkezik. Tekintettel arra, hogy a Párizsi Memorandum illetékes szerve által hozott határozatok az Unió jogi keretét, nevezetesen a 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet
                  6
                is érintik, helyénvaló meghatározni az Európai Unió által a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottságban képviselendő álláspontot.

               (2)A 2009/16/EK irányelv meghatározza a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzés uniós jogi rendszerét, valamint átfogalmazza és megerősíti az e téren 1995 óta érvényben lévő korábbi uniós szabályozást. A szóban forgó uniós jogi rendszer a kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló Párizsi Memorandum, egy 1982-ben létrehozott nemzetközi szervezet már meglévő rendszerére épül. A tagállamokat illetően a 2009/16/EK irányelv az uniós jog hatálya alá vonja a Párizsi Memorandum eljárásait, eszközeit és munkáját.

               (3)A Párizsi Memorandum kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottsága minden évben összeül, és ülésein dönt több olyan napirendi pontról, amely a 2009/16/EK irányelv működéséhez szükséges.

               (4)A Párizsi Memorandum belső szabályai szerint a tagoknak és az iránymutatások és utasítások fejlesztésével megbízott munkacsoportoknak legkésőbb hat héttel a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottság ülése előtt be kell nyújtaniuk minden dokumentumot. Csak ekkor áll rendelkezésre valamennyi benyújtott irat, és a Bizottság csak ekkor kezdheti meg az elemzést annak érdekében, hogy az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerint elkészítse az összehangolt uniós álláspontra vonatkozó javaslatot. Mivel az elemzésre és a javaslat elfogadására csak rövid idő áll rendelkezésre, több évre szólóan rögzíteni szükséges az uniós álláspont alapelveit és irányvonalait, valamint az Unió álláspontjának évről évre történő meghatározására vonatkozó keretet.

               (5)Ez a határozat a 2020–2024 közötti időszakra vonatkozik.

               (6)Az Unió álláspontját az Unió azon tagállamai képviselik együttesen eljárva, amelyek tengeri hatóságai tagjai a Párizsi Memorandum kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottságának,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló Párizsi Memorandum kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottságának éves ülésénz az Unió által képviselendő álláspontot e határozat I. melléklete tartalmazza.

               2. cikk

               A Párizsi Memorandum kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottságának éves ülésein az Unió által képviselendő álláspont évről évre történő meghatározására vonatkozó keretet e határozat II. melléklete határozza meg.

               3. cikk

               Az 1. cikkben említett álláspontot a Tanács legkésőbb a Párizsi Memorandum kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottságának 2024-es éves üléséig értékeli és – adott esetben – a Bizottság javaslata alapján felülvizsgálja.

               4. cikk

               Az 1. cikkben említett álláspontot az Unió azon tagállamai képviselik együttesen eljárva, amelyek tagjai a Párizsi Memorandum kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottságának.

               5. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2009/16/EK irányelve (2009. április 23.) a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről (HL L 131., 2009.5.28., 57. o.).

                     (2)

                        Belgium, Dánia, az Egyesült Királyság, Finnország, Franciaország, Görögország, Hollandia, Írország, Németország, Olaszország, Portugália és Spanyolország 1982. január 26-án csatlakozott a Memorandumhoz. Bulgária 2007. május 10-én csatlakozott a Memorandumhoz. Horvátország 1996. november 8-án csatlakozott a Memorandumhoz. Ciprus 2006. május 12-én csatlakozott a Memorandumhoz. Észtország és Lettország 2005. május 12-én csatlakozott a Memorandumhoz. Litvánia 2006. május 12-én csatlakozott a Memorandumhoz. Málta 2006. május 12-én csatlakozott a Memorandumhoz. Lengyelország 1991. november 27-én csatlakozott a Memorandumhoz. Románia 2007. május 10-én csatlakozott a Memorandumhoz. Szlovénia 2003. május 15-én csatlakozott a Memorandumhoz.

                     (3)

                        A Tanács (EU) 2016/381 határozata (2016. március 14.) a kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló Párizsi Memorandum kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottságában az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról (HL L 72., 2016.3.17., 53. o.).

                     (4)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. pont.

                     (5)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (6)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2009/16/EK irányelve (2009. április 23.) a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről (HL L 131., 2009.5.28., 57. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.3.31.
            COM(2020) 117 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Európai Unió által a kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló Párizsi Memorandum kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottságában képviselendő álláspontról

               I. MELLÉKLET

               Az Európai Unió által a kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló Párizsi Memorandum keretében képviselendő álláspont

               Alapelvek

               A kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló Párizsi Memorandum keretében az Unió:

               a)
                     az Unió által követett céloknak – elsősorban annak a célnak, hogy a követelményeket nem kielégítő hajók számának a nemzetközi egyezmények és szabályzatok szigorú alkalmazása révén történő drasztikus csökkentése révén javuljon a tengerbiztonság, a szennyezés megelőzése és a fedélzeti élet- és munkakörülmények – megfelelően jár el;

               b)
                     előmozdítja azt, hogy a Párizsi Memorandum részes felei összehangolt megközelítést alkalmazzanak a nemzetközi követelményeknek a felségvizeiken hajózó és kikötőiket használó hajók vonatkozásában történő hatékony betartatása kapcsán;

               c)
                     együttműködik a Párizsi Memorandum keretében annak érdekében, hogy átfogó ellenőrzési rendszer jöjjön létre, és hogy az ellenőrzési teher igazságosan oszoljon el, elsősorban annak révén, hogy elfogadásra kerülnek a Párizsi Memorandum 11. mellékletében foglalt módszertannak megfelelően meghatározott éves ellenőrzési kötelezettségvállalások;

               d)
                     a Párizsi Memorandum keretében annak előmozdításán munkálkodik, hogy a Párizsi Memorandum részes felei – az egyes kikötők hajóforgalmát és a forgalom jellegét figyelembe véve – gondoskodjanak a kellő számú személyzet felvételéről, foglalkoztatásáról és képzéséről, beleértve a minősített ellenőröket is;

               e)
                     biztosítja, hogy a Párizsi Memorandum keretében elfogadott intézkedések összhangban álljanak a nemzetközi joggal és különösen a tengerbiztonságra, a szennyezés megelőzésére és a fedélzeti élet- és munkakörülményekre vonatkozó nemzetközi egyezményekkel és szabályzatokkal;

               f)
                     előmozdítja a kikötő szerinti állam általi ellenőrzést végző más szervekkel közös megközelítések kidolgozását;

               g)
                     biztosítja az egyéb uniós szakpolitikákkal való összhangot, elsősorban a külkapcsolatok, a biztonság és a környezetvédelem terén.

               Irányvonalak

               Annak érdekében, hogy a 2009/16/EK irányelvnek megfelelően évről évre biztosított legyen a kikötő szerinti állam általi ellenőrzések uniós rendszerének zökkenőmentes működése, az Unió arra törekszik, hogy a Párizsi Memorandum keretében támogassa az alábbiak elfogadását:

               1.
                     A hajók ellenőrzésre való kiválasztására szolgáló kockázati profil következő elemei:

               a)
                     a lobogóknak a Párizsi Memorandum keretében kidolgozott és a 801/2010/EU bizottsági rendelet
                  1
                mellékletében meghatározott képlet szerinti fehér, szürke és fekete listája;

               b)
                     az elismert szervezetek teljesítménylistája a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottság által annak 37. ülésén, 2004 májusában elfogadott (4.5.2. napirendi pont) módszertannak megfelelően;

               c)
                     a társaság teljesítményére vonatkozó képlethez szükséges átlagos hiányossági és visszatartási arány a 802/2010/EU bizottsági rendelet
                  2
                melléklete alapján.

               2.
                     Annak biztosítása, hogy a Párizsi Memorandum eljárásait és iránymutatásait érintő valamennyi módosítás és frissítés összhangban álljon az Unió által elérni kívánt célokkal, elsősorban a tengerbiztonság, a szennyezés megelőzése és a fedélzeti élet- és munkakörülmények javításának céljával.

                     (1)

                        A Bizottság 801/2010/EU rendelete (2010. szeptember 13) a 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10. cikke (3) bekezdésének a lobogó szerinti állammal kapcsolatos kritériumok tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 241., 2010.9.14., 1. o.).

                     (2)

                        A Bizottság 802/2010/EU rendelete (2010. szeptember 13.) a 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10. cikke (3) bekezdésének és 27. cikkének a társaság teljesítménye tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 241., 2010.9.14., 4. o.).

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.3.31.
            COM(2020) 117 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Európai Unió által a kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló Párizsi Memorandum kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottságában képviselendő álláspontról

               II. MELLÉKLET

               Az Unió által a kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló Párizsi Memorandum kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottságában képviselendő álláspont évente történő meghatározása

               A kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló Párizsi Memorandum kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottságának minden éves ülése előtt meg kell tenni a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy az Unió által képviselendő álláspont figyelembe vegye az Európai Bizottságnak továbbított valamennyi vonatkozó információt, valamint azokat a megvitatandó dokumentumokat, amelyek az I. mellékletben meghatározott alapelveknek és irányvonalaknak megfelelően uniós hatáskörbe tartoznak.

               Ebből a célból, a fenti információk alapján a Bizottság szolgálatai – a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottság adott ülését megelőzően kellő időben – vizsgálat és jóváhagyás céljából megküldik a Tanács vagy a Tanács előkészítő szervei számára a tervezett álláspont konkrét részleteit rögzítő előkészítő dokumentumot.

               Az előkészítő dokumentumban megfogalmazott, az Unió által képviselendő álláspontot elfogadottnak kell tekinteni, kivéve, ha az ellen a tagállamok blokkoló kisebbséget kitevő számban kifogást emelnek a Tanács előkészítő szervének valamely ülésén vagy – amennyiben ez hamarabb következik be – az előkészítő dokumentum kézhezvételétől számított húsz napon belül. Kifogás esetén az ügyet a Tanács elé kell terjeszteni.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.4.2.
            COM(2020) 172 final
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            a rendkívüli tartaléknak a tagállamok számára nyújtandó sürgősségi segély, valamint a COVID-19-járvány kapcsán az uniós polgári védelmi mechanizmus/rescEU további megerősítése céljából 2020-ban történő igénybevételéről

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  1
                (a továbbiakban: a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) végső megoldásként lehetővé teszi az EU-28-ak bruttó nemzeti jövedelmének legfeljebb 0,03 %-át kitevő rendkívüli tartalék igénybevételét az előre nem látható körülményekre való reagálás céljára. A többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 6. cikke alapján a többéves pénzügyi keret 2020. évi technikai kiigazításában
                  2
                a rendkívüli tartalék maximális összegét 2020-ra 5 096,8 millió EUR-ban határozták meg.

               A Bizottság a mai napon benyújtja a 2/2020. számú költségvetés-módosítási tervezetet
                  3
               . A tervezet a 3. fejezet (Biztonság és uniós polgárság) kötelezettségvállalási előirányzatainak további, 3 000,0 millió EUR összegű emelését tartalmazza, hogy fedezze az Unión belüli szükséghelyzeti támogatásnyújtás eszköze annak érdekében történő újbóli működésbe léptetését, hogy segítse a tagállamokat a COVID-19-járvány következményeinek kezelésében, valamint tovább erősítse az uniós polgári védelmi mechanizmust/rescEU-t az alapvető erőforrások Európa-szerte történő szélesebb körű felhalmozásának és elosztása koordinálásának megkönnyítése céljából. Ez az emelés kiegészíti az ugyanezen fejezetre vonatkozó egyéb, összesen 423,3 millió EUR összegű emeléseket, amelyeket a Bizottság az 1/2020. számú költségvetés-módosítási tervezetben
                  4
                már javasolt.

               Tekintettel arra, hogy a 3. fejezeten belül nincs lehetőség átcsoportosításra, és összhangban a szintén ma benyújtott, a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet módosítására irányuló azon javaslattal, amely megszünteti az ezen eszköz alkalmazási körére vonatkozó korlátozásokat
                  5
               , a Bizottság a 2/2020. számú költségvetés-módosítási tervezetben javasolja a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalék igénybevételét az e speciális eszköz keretében rendelkezésre álló 2 042,4 millió EUR-s
                  6
                teljes összeg tekintetében.

               A 2/2020. számú költségvetés-módosítási tervezetet ezenfelül a Rugalmassági Eszköz 2020. évi igénybevételére vonatkozó (EU) 2020/265 határozat
                  7
                módosítására irányuló javaslat
                  8
                kíséri. Ez a javaslat 316,3 millió EUR-val növeli az igénybevételre javasolt összeget, és összesen 1 094,4 millió EUR igénybevételét javasolja 2020-ban, valamint kimeríti az e speciális eszköz keretében rendelkezésre álló összeget.

               Végezetül a Bizottság azt javasolja, hogy végső megoldásként az Európai Unió 2020-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésében a 3. fejezet alá tartozó kiadásokhoz kapcsolódó kötelezettségvállalási előirányzatok teljes körű finanszírozásának biztosítása érdekében – a kötelezettségvállalási felső határt meghaladóan – 2020-ra vegyék igénybe a rendkívüli tartalékot 714,6 millió EUR összegben.

               2.AZ IGÉNYBEVÉTEL INDOKLÁSA

               2.1.BEVEZETÉS

               Az (EU) 2016/369 rendelet értelmében szükséghelyzeti támogatás ítélhető oda folyamatban lévő vagy potenciális, természeti vagy ember által okozott katasztrófa esetén, amennyiben a katasztrófa rendkívüli nagyságrendjénél és hatásánál fogva egy vagy több tagállamban súlyos és széles körű humanitárius következményekkel jár, és kizárólag olyan kivételes körülmények között, ha a tagállamok és az Unió rendelkezésére álló többi eszköz közül egyik sem elegendő.

               A súlyos akut légzőszervi szindrómát okozó, kettes típusú koronavírust (SARS-CoV-2) és a kapcsolódó betegséget (COVID-19) az Egészségügyi Világszervezet (WHO) először nemzetközi horderejű közegészségügyi szükséghelyzetnek
                  9
               , majd világjárványnak
                  10
                minősítette. A járvány népegészségügyi következményei a leginkább érintett tagállamokban már most is súlyosak és széles körűek, és tovább romlanak, mivel egyre több tagállam érintett súlyosan.

               Az uniós polgári védelmi mechanizmust/rescEU-t
                  11
                az 1/2020. és a 2/2020. számú költségvetés-módosítási tervezet is megerősítette, az európai strukturális és beruházási alapok igénybevétele érdekében elindult a koronavírus-reagálási beruházási kezdeményezés
                  12
               , és egyéb uniós eszközök is hozzájárulnak a népegészségügyi szükséghelyzet részleges kezeléséhez. A kihívás nagyságrendje és hatóköre azonban a járvány népegészségügyi vonatkozású humanitárius következményeinek az Unión belüli hatékony kezelését igényli.

               A fentiek alapján a Bizottság javasolja az (EU) 2016/369 rendelet szerinti Szükséghelyzeti Támogatási Eszköznek a COVID-19-járvány tekintetében történő újbóli működésbe léptetését és módosítását
                  13
               .

               2.2.A RENDKÍVÜLI TARTALÉK MINT VÉGSŐ MEGOLDÁS

               A többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerint a rendkívüli tartalék az előre nem látható körülményekre való reagálás céljára, végső megoldásként vehető igénybe. Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás
                  14
                14. pontjának megfelelően a Bizottság megvizsgálta a hatályos költségvetésen belüli jelentős összegű átcsoportosítások lehetőségét. A Bizottság a 2020. évi költségvetésben már javasolta a 3. fejezet kötelezettségvállalási felső határán belüli lekötetlen mozgástér teljes mértékű felhasználását. Ezenfelül az elfogadott költségvetésben 778,1 millió EUR-t mozgósítottak a Rugalmassági Eszközből. E fejezeten belül ezért nincs lehetőség további átcsoportosításra.

               A Bizottság az 1/2020. és a 2/2020. számú költségvetés-módosítási tervezetben javasolta a Rugalmassági Eszköz fennmaradó összegének igénybevételét, hogy az igénybevétel összesen 1 094,4 millió EUR-t érjen el. A kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalék hatálya a növekedésre és a foglalkoztatásra, valamint a migrációra és a biztonságra korlátozódik, és nem vehető igénybe a COVID-19-járvánnyal kapcsolatos intézkedésekre. A Bizottság ezért a mai napon javaslatot tesz a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet módosítására
                  15
                annak érdekében, hogy megszüntesse a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalék alkalmazási körének korlátozását, és a rendelkezésre álló teljes összeget haladéktalanul igénybe lehessen venni a Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz számára, valamint hogy tovább emelje a rescEU keretét a 2/2020. sz. költségvetés-módosítási tervezeten keresztül. Mivel a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalék és a Rugalmassági Eszköz együttes összege nem elegendő a kötelezettségvállalási előirányzatok javasolt emelésének finanszírozására, a rendkívüli tartalék 2020-ra vonatkozó igénybevétele az egyetlen – végső megoldásként igénybe vehető – eszköz a fennmaradó további kiadásoknak a 3. fejezet felső határát meghaladó finanszírozására.

               2.3.AZ ELŐRE NEM LÁTHATÓ KÖRÜLMÉNYEK KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSA 2020-BAN

               A Bizottság 714,6 millió EUR igénybevételét javasolja a rendkívüli tartalékból a Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz újbóli működésbe léptetésével kapcsolatos további igények fedezésére.

               A megfelelő kifizetési előirányzatokra a 2020. évi kifizetési felső határ biztosít fedezetet (a felső határt meghaladóan is). A kifizetések céljára nem kell igénybe venni a rendkívüli tartalékot.

               3.A RENDKÍVÜLI TARTALÉK ELLENTÉTELEZÉSE A TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET FELSŐ HATÁRAIVAL SZEMBEN

               A többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 13. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a rendkívüli tartalék igénybevételével rendelkezésre bocsátott összegeket a folyó pénzügyi évre vagy a következő pénzügyi évekre rendelkezésre álló mozgástér révén teljes mértékben ellentételezni kell.

               A többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 13. cikkének (4) bekezdésével összhangban az ellentételezett összegeket nem lehet a továbbiakban a többéves pénzügyi kerettel összefüggésben igénybe venni, vagyis a folyó pénzügyi évre és a következő pénzügyi évekre vonatkozóan a többéves pénzügyi keretben megállapított kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok összesített felső határa nem léphető túl. Következésképpen a rendkívüli tartaléknak a 3. fejezet 2020. évi kötelezettségvállalási előirányzataival kapcsolatos igénybevétele és az ehhez kapcsolódó ellentételezés során be kell tartani a 2020-ra – a hatályos többéves pénzügyi keret utolsó évére – megállapított kötelezettségvállalási felső határt.

               A Bizottság azt javasolja, hogy a 3. fejezet kiadásainak javasolt emelését az 5. fejezet (Igazgatás) kiadási felső határán belül rendelkezésre álló mozgástérből ellentételezzék.

               Az ellentételezést követően összesen 633,7 millió EUR összegű mozgástér maradna a következő fejezetek kiadási felső határa alatt:

               ·514,0 millió EUR a 2. fejezetben (Fenntartható növekedés: természeti erőforrások),

               ·103,4 millió EUR a 4. fejezetben (Globális Európa),

               ·16,2 millió EUR az 5. fejezetben (Igazgatás).

               A többi kiadási felső határ alatt nem maradna mozgástér.

               A teljes többéves pénzügyi keretre vonatkozó átfogó kötelezettségvállalási felső határ nem változna.

               4.KIEGÉSZÍTŐ ELEMEK

               A Bizottság felhívja az Európai Parlament és a Tanács figyelmét arra, hogy a határozatot a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 13. cikke (1) bekezdése utolsó mondatának megfelelően legkésőbb a 2/2020. számú költségvetés-módosítás közzétételével egy időben kell közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               a rendkívüli tartaléknak a tagállamok számára nyújtandó sürgősségi segély, valamint a COVID-19-járvány kapcsán az uniós polgári védelmi mechanizmus/rescEU további megerősítése céljából 2020-ban történő igénybevételéről

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra
                  16
                és különösen annak 14. pontjára,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1) Az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  17
                13. cikke az Unió bruttó nemzeti jövedelmének legfeljebb 0,03 %-át kitevő rendkívüli tartalékot hozott létre.

               (2) Az 1311/2013/EU, Euratom rendelet 6. cikkével összhangban a Bizottság „A pénzügyi keret 2020-ra vonatkozó technikai kiigazítása a GNI változásaival összhangban” című, 2019. május 15-i közleményében
                  18
                kiszámította e rendkívüli tartalék 2020-ra vonatkozó maximális összegét.

               (3) A Bizottság megvizsgálta az előre nem látható körülményekre való reagálás minden egyéb pénzügyi lehetőségét a 3. fejezetnek (Biztonság és uniós polgárság) a többéves pénzügyi keretben meghatározott 2020. évi kiadási felső határán belül. A Bizottság javasolta, hogy 2020-ban a többéves pénzügyi keret 3. fejezetére vonatkozóan használják fel a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalékot 2 392 402 163 EUR összegben és vegyék igénybe a Rugalmassági Eszközt 1 094 414 188 EUR összegben. A rendkívüli tartalékot mindazonáltal igénybe kell venni a COVID-19-járvány miatt felmerülő szükségletek kezeléséhez, mégpedig úgy, hogy a 2/2020. számú költségvetés-módosítási tervezetben
                  19
                javasoltaknak megfelelően a többéves pénzügyi keret 3. fejezetének az Unió 2020-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésében szereplő kötelezettségvállalási előirányzatait e fejezet felső határát meghaladóan megemelik.

               (4) A helyzet rendkívüli jellegére tekintettel teljesülnek az 1311/2013/EU, Euratom rendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti végső megoldás feltételei.

               (5) Ennek a határozatnak a 2020. évi költségvetés módosításával egy napon kell hatályba lépnie, mivel a rendkívüli tartalék teszi lehetővé néhány intézkedésnek a többéves pénzügyi keretben 2020-ra vonatkozóan meghatározott felső határt meghaladó finanszírozását,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió 2020-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének céljára igénybe kell venni a rendkívüli tartalékot a többéves pénzügyi keret 3. fejezetének (Biztonság és uniós polgárság) kötelezettségvállalási felső határát meghaladóan, 714 558 138 EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzat biztosítására.

               2. cikk

               Az 1. cikkben említett 714 558 138 EUR-s összeget az 5. fejezet (Igazgatás) 2020-as pénzügyi évre vonatkozó mozgásteréből kell ellentételezni.

               3. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

                     (1)

                        HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

                     (2)

                        COM(2019) 310, 2019.5.15.

                     (3)

                        COM(2020) 170, 2020.4.2.

                     (4)

                        COM(2020) 145, 2020.3.27.

                     (5)

                        COM(2020) 174, 2020.4.2.

                     (6)

                        Ez az összeg figyelembe veszi a Bizottság által ma elfogadott „Technikai kiigazítás a speciális eszközök tekintetében” című dokumentumban (COM(2020) 173, 2020.4.2.) 2020-ra rendelkezésre bocsátott, 2019-ből fennmaradó mozgásteret (1 316,9 millió EUR).

                     (7)

                        COM(2020) 171, 2020.4.2.

                     (8)

                        Az említett határozat módosítására irányuló első javaslat az 1/2020. számú költségvetés-módosítási tervezetet kísérte, de helyébe ez a második javaslat lépett.

                     (9)

                        2020. január 30-án.

                     (10)

                        2020. március 11-én.

                     (11)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1313/2013/EU határozata (2013. december 17.) az uniós polgári védelmi mechanizmusról (HL L 347., 2013.12.20., 924. o.).

                     (12)

                        Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az 1303/2013/EU, az 1301/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a COVID-19-járvány kapcsán a tagállamok egészségügyi rendszereibe és más gazdasági ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról [Koronavírus-reagálási beruházási kezdeményezés] (COM(2020) 113 final, 2020.3.13.).

                     (13)

                        COM(2020) 175, 2020.4.2.

                     (14)

                        HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (15)

                        COM(2020) 174, 2020.4.2.

                     (16)

                        HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (17)

                        A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

                     (18)

                        A Bizottság közleménye (2019. május 15.) a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek – A pénzügyi keret 2020-ra vonatkozó technikai kiigazítása a GNI (ESA 2010) változásaival összhangban (COM(2019) 310).

                     (19)

                        COM(2020) 170, 2020.4.2.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.4.2.
            COM(2020) 171 final
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            az (EU) 2020/265 határozatnak a Rugalmassági Eszközből 2020-ban igénybe vett, a migrációra, a menekültáradatra és a biztonsági fenyegetésekre, a COVID-19-járvánnyal összefüggő azonnali intézkedésekre, valamint az Európai Ügyészség megerősítésére fordítandó összegek kiigazítása tekintetében történő módosításáról

               INDOKOLÁS

                  Az Európai Parlament és a Tanács 2019. november 27-én úgy határozott, hogy a Bizottság javaslatának megfelelően 778,1 millió EUR összegben igénybe veszi a Rugalmassági Eszközt a 3. fejezet (Biztonság és uniós polgárság) céljaira ((EU) 2020/265 határozat
                     1
                  ).

               A Bizottság 2020. március 27-én benyújtotta az 1/2020. számú költségvetés-módosítási tervezetet
                  2
               . Ez többek között magában foglalta a 3. fejezetben a kötelezettségvállalási előirányzatok összesen 423,3 millió EUR összegű emelését a Görögországban megnövekedett migrációs nyomás miatt felmerült szükségletek fedezésére, a COVID-19-járvánnyal összefüggésben szükséges azonnali intézkedések (a rescEU keretében az orvostechnikai felszerelések vadonatúj készlete) finanszírozására, valamint az Európai Ügyészség költségvetésének növelésére. A Bizottság az 1/2020. számú költségvetés-módosítási tervezetben azt javasolta, hogy a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalék 2018-ból rendelkezésre álló összegéből használjanak fel 350,0 millió EUR-t az emelés migrációhoz kapcsolódó részének fedezésére. A Bizottság javasolta továbbá, hogy az emelés fennmaradó részét (73,3 millió EUR) a Rugalmassági Eszközből igénybe vett összeg megfelelő kiigazítása révén finanszírozzák, és terjesszék ki az (EU) 2020/265 határozat célját
                  3
               .

               A Bizottság a mai napon benyújtja a 2/2020. számú költségvetés-módosítási tervezetet
                  4
               , amely a 3. fejezet kötelezettségvállalási előirányzatainak további, 3 000,0 millió EUR összegű emelését tartalmazza, hogy fedezze az Unión belüli szükséghelyzeti támogatásnyújtás eszköze annak érdekében történő újbóli működésbe léptetését, hogy segítse a tagállamokat a COVID-19-járvány következményeinek kezelésében, valamint tovább erősítse az uniós polgári védelmi mechanizmust/rescEU-t az alapvető erőforrások Európa-szerte történő szélesebb körű felhalmozásának és elosztásuk összehangolásának megkönnyítése céljából. Tekintettel arra, hogy a 3. fejezeten belül nincs lehetőség átcsoportosításra, és összhangban a szintén ma benyújtott, a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet módosítására irányuló azon javaslattal, amely megszünteti az ezen eszköz alkalmazási körére vonatkozó korlátozásokat
                  5
               , a Bizottság ezen emelés fedezésére a 2/2020. számú költségvetés-módosítási tervezetben javasolja a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalék igénybevételét az e speciális eszköz keretében rendelkezésre álló 2 042,4 millió EUR-s
                  6
                teljes összeg tekintetében.

               A Rugalmassági Eszköz igénybevételére vonatkozó határozatjavaslat ezenfelül módosítja a 2019. november 27-i (EU) 2020/265 határozatot, és felváltja az 1/2020. számú költségvetés-módosítási tervezettel együtt előterjesztett módosítást. Ez az új javaslat ezért a 3. fejezet kötelezettségvállalási előirányzatainak az 1/2020. és 2/2020. számú költségvetés-módosítási tervezetben szereplő összesített emelésére vonatkozik, az igénybe veendő teljes összeget 1 094,4 millió EUR-ra
                  7
                emeli, valamint kimeríti az ezen eszköz keretében 2020-ra rendelkezésre álló összeget.

               Mivel a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartaléknak a 2/2020. számú költségvetés-módosítási tervezetben való felhasználása és a Rugalmassági Eszköz igénybevételére vonatkozó határozatjavaslat nem elegendő az Unión belüli szükséghelyzeti támogatásnyújtás eszköze finanszírozási szükségleteinek fedezésére, a Bizottság a 2/2020. számú költségvetés-módosítási tervezettel együtt külön javaslatot
                  8
                tesz a rendkívüli tartalék 2020-ra vonatkozó 714,6 millió EUR összegű igénybevételére.

               A Rugalmassági Eszköz naprakésszé tett igénybevételének megfelelő indikatív kifizetési előirányzatokat az alábbi táblázat tartalmazza:

               (millió EUR-ban, folyó árakon)

                        Év

                        A Rugalmassági Eszköz 2020-as igénybevételéhez kapcsolódó kifizetési előirányzatok

                        2020

                        574,6

                        2021

                        413,7

                        2022

                        66,2

                        2023

                        39,9

                        Összesen

                        1 094,4

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               az (EU) 2020/265 határozatnak a Rugalmassági Eszközből 2020-ban igénybe vett, a migrációra, a menekültáradatra és a biztonsági fenyegetésekre, a COVID-19-járvánnyal összefüggő azonnali intézkedésekre, valamint az Európai Ügyészség megerősítésére fordítandó összegek kiigazítása tekintetében történő módosításáról

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra
                  9
                és különösen annak 12. pontjára,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Rugalmassági Eszköz arra szolgál, hogy az adott pénzügyi évben fedezze azon pontosan meghatározott kiadásokat, amelyeket az Unió általános költségvetése egy vagy több más fejezetének felső határán belül nem lehetne finanszírozni.

               (2)Az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  10
                11. cikke értelmében a Rugalmassági Eszköz céljára rendelkezésre álló éves összeg felső határa (2011-es árakon) 600 000 000 EUR, amelyet adott esetben az említett cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban rendelkezésre bocsátott, megszűnt összegek növelnek.

               (3)Az Európai Parlament és a Tanács 2019. november 27-én elfogadta a Rugalmassági Eszköz igénybevételére vonatkozó (EU) 2020/265 határozatot
                  11
               , hogy a 2020-as pénzügyi évre 778 074 489 EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzatot biztosítson a 3. fejezetben (Biztonság és uniós polgárság) a migráció, a menekültügy és a biztonság területén hozott intézkedések finanszírozására.

               (4)Az 1/2020. számú költségvetés-módosítási tervezet
                  12
                többek között a 3. fejezet kötelezettségvállalási előirányzatainak 423 300 000 EUR összegű emelését tartalmazza a Görögországban megnövekedett migrációs nyomásból eredő szükségletek kielégítése, a COVID-19-járvánnyal összefüggésben szükséges azonnali intézkedések finanszírozása, valamint az Európai Ügyészség költségvetése növelésének fedezése érdekében. Ebből az átfogó emelésből 350 000 000 EUR-t az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet 14. cikkében meghatározott, kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalék, 73 300 000 EUR-t pedig a Rugalmassági Eszköz 2020-ra vonatkozó további igénybevétele fedez. Ki kell igazítani az indikatív kifizetési profilt is.

               (5)A 2/2020. számú költségvetés-módosítási tervezet
                  13
                a 3. fejezet kötelezettségvállalási előirányzatainak további, 3 000 000 000 EUR összegű emelését tartalmazza, hogy fedezze az Unión belüli szükséghelyzeti támogatásnyújtás eszköze annak érdekében történő újbóli működésbe léptetését, hogy segítse a tagállamokat a COVID-19-járvány következményeinek kezelésében, valamint tovább erősítse az uniós polgári védelmi mechanizmust/rescEU-t az alapvető erőforrások Európa-szerte történő szélesebb körű felhalmozásának és elosztásuk összehangolásának megkönnyítése céljából. Ebből az emelésből 2 042 402 163 EUR-t az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet 14. cikkében meghatározott, kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalék, 243 039 699 EUR-t pedig a Rugalmassági Eszköz 2020-ra vonatkozó további igénybevétele fedez. Ki kell igazítani az indikatív kifizetési profilt is.

               (6)Az (EU) 2020/265 határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (7)Ennek a határozatnak a 2020. évi költségvetés módosításával egy napon kell hatályba lépnie, mivel a Rugalmassági Eszköz teszi lehetővé néhány intézkedésnek a többéves pénzügyi keretben 2020-ra vonatkozóan meghatározott felső határt meghaladó finanszírozását,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az (EU) 2020/265 határozat 1. cikke (1) bekezdésének első albekezdése a következőképpen módosul: a „778 074 489 EUR” szövegrész helyébe az „1 094 414 188 EUR” szövegrész lép.

               Az (1) bekezdés második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „Az első albekezdésben említett összegeket a migráció, a menekültáradat és a biztonsági fenyegetések jelenlegi kihívásainak, valamint a COVID-19-járvány miatt az Európai Unióban kialakult egészségügyi válságnak és az Európai Ügyészség megnövekedett szükségleteinek a kezelésére szolgáló intézkedések finanszírozásának céljára kell felhasználni.”

               A (2) bekezdés első albekezdésének a)–d) pontja helyébe a következő szöveg lép:

               „a)
                     574 652 355 EUR 2020-ban;

               b)
                     413 658 806 EUR 2021-ben;

               c)
                     66 154 477 EUR 2022-ben;

               d)
                     39 948 550 EUR 2023-ban.”

               2. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

                     (1)

                        HL L 58., 2020.2.27., 51. o.

                     (2)

                        COM(2020) 145, 2020.3.27.

                     (3)

                        COM(2020) 140, 2020.3.27.

                     (4)

                        COM(2020) 170, 2020.4.2.

                     (5)

                        COM(2020) 174, 2020.4.2.

                     (6)

                        Ez az összeg figyelembe veszi a Bizottság által ma elfogadott „Technikai kiigazítás a speciális eszközök tekintetében” című dokumentumban (COM(2020) 173, 2020.4.2.) 2020-ra rendelkezésre bocsátott, 2019-ből fennmaradó mozgásteret (1 316,9 millió EUR).

                     (7)

                        Ez az összeg figyelembe veszi az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból 2019-ben megszűnt 175 millió EUR-t, amelyet a Bizottság által ma elfogadott „Technikai kiigazítás a speciális eszközök tekintetében” című dokumentumban (COM(2020) 173, 2020.4.2.) hozzáadtak a Rugalmassági Eszközhöz.

                     (8)

                        COM(2020) 172, 2020.4.2.

                     (9)

                        HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (10)

                        A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

                     (11)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/265 határozata (2019. november 27.) a Rugalmassági Eszköznek a migráció, a menekültáradat és a biztonsági fenyegetések jelenlegi kihívásainak kezelésére szolgáló azonnali költségvetési intézkedések finanszírozása céljából történő igénybevételéről (HL L 58., 2020.2.27., 51. o.).

                     (12)

                        COM(2020) 145, 2020.3.27.

                     (13)

                        COM(2020) 170, 2020.4.2.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.4.6.
            COM(2020) 136 final
            2020/0052(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió nevében a Lisszaboni Unió Közgyűlésében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya a Szellemi Tulajdon Világszervezete (WIPO) Lisszaboni Uniójának éves Közgyűlésén az Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat, különös tekintettel a Lisszaboni Megállapodás eredetmegjelölésekről és földrajzi jelzésekről szóló genfi szövege 24. cikke (2) bekezdésének v. pontja alapján a szerződő felek által befizetett különleges hozzájárulásokról szóló határozat tervezett elfogadására.

               2.A javaslat háttere

               2.1.A Lisszaboni Megállapodás eredetmegjelölésekről és földrajzi jelzésekről szóló genfi szövege

               A Lisszaboni Megállapodás eredetmegjelölésekről és földrajzi jelzésekről szóló, 2015-ben elfogadott genfi szövege (a továbbiakban: a megállapodás) átfogó és hatékony nemzetközi védelmet kíván nyújtani az eredetmegjelöléssel ellátott minőségi termékek elnevezései számára. Naprakésszé teszi és megerősíti a termékek földrajzi eredetét azonosító elnevezések oltalmára szolgáló, meglévő nemzetközi lajstromozási rendszert, nevezetesen az eredetmegjelölések oltalmáról és nemzetközi lajstromozásáról szóló 1958. évi Lisszaboni Megállapodást. A megállapodás 2020. február 26-án lépett hatályba.

               Az Európai Unió a megállapodás részes fele
                  1
               .

               2.2.A Lisszaboni Unió Közgyűlése

               A Lisszaboni Unió a WIPO által igazgatott Külön Unió, amelynek tagjai a Lisszaboni Megállapodás eredetmegjelölésekről és földrajzi jelzésekről szóló genfi szövegének (a továbbiakban: a genfi szöveg) Szerződő Felei, valamint az eredetmegjelölések oltalmáról és nemzetközi lajstromozásáról szóló 1958. évi Lisszaboni Megállapodás vagy az 1967. évi szöveg (az 1967. július 14-én Stockholmban átdolgozott Lisszaboni Megállapodás) részes államai. A Lisszaboni Unió Közgyűlése a WIPO Általános Közgyűlésének keretében évente ülésezik. Feladatait a genfi szöveg 22. cikkének (2) bekezdése határozza meg. A Közgyűlés feladatai: foglalkozik minden olyan kérdéssel, amely a Külön Unió fenntartásával és fejlesztésével, illetve a genfi szöveg alkalmazásával kapcsolatos. Módosítja a genfi szöveg végrehajtásának részleteit megállapító Végrehajtási Szabályzatot. Elfogadja a Külön Unió pénzügyi szabályzatát és a genfi szövegnek a Külön Unió Közgyűléséről, a WIPO Nemzetközi Irodájáról és a pénzügyekről szóló (22–24.), valamint az e cikkek módosítására irányuló eljárásról szóló (27.) cikkeinek módosításait. Konkrétabban a pénzügyeket illetően eldöntheti, hogy a Külön Unió forrásaiból származó bevételek fedezik-e a költségeket, illetve ha nem, milyen mértékben nem, aminek függvényében különleges hozzájárulások fizetésére kötelezheti a Szerződő Feleket a genfi szöveg 24. cikke (2) bekezdésének v. pontja alapján. Ez a bizottsági javaslat csak a genfi szöveg 24. cikke (2) bekezdésének v. pontja szerinti határozatokra vonatkozik. A Közgyűlés a döntései meghozatala során konszenzusra törekszik. Ha egy döntés nem hozható meg egyhangúlag, az adott ügyben szavazással kell határozni.  Ebben az esetben minden Szerződő Fél, amely állam, egy szavazattal rendelkezik, és csak a saját nevében szavazhat; bármely Szerződő Fél, amely kormányközi szervezet, a szavazásban tagállamai helyett olyan szavazatszámmal vehet részt, amely megegyezik a genfi szövegben részes tagállamai számával. Az Európai Uniónak a genfi szöveghez történő csatlakozásáról szóló, 2019. október 7-i (EU) 2019/1754 tanácsi határozat 4. cikkének (2) bekezdése értelmében az Unió jogosult szavazni a Külön Unió Közgyűlésében, és a genfi szöveget megerősítő vagy ahhoz csatlakozó tagállamok nem gyakorolhatják szavazati jogukat.

               2.3.A Lisszaboni Unió Közgyűlésének tervezett jogi aktusa

               A WIPO Általános Közgyűlésének keretében tartott éves ülésein a Lisszaboni Unió Közgyűlése határozatokat fogadhat el arra vonatkozóan, hogy a Külön Unió forrásaiból származó bevételek milyen mértékben nem fedezik a költségeket, és a hiány mértékétől függően a Szerződő Feleket a genfi szöveg 24. cikke (2) bekezdésének v. pontja értelmében különleges hozzájárulások fizetésére kötelezheti (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus).

               A tervezett jogi aktus célja alapul szolgálni a genfi szöveg Szerződő Felei által a Külön Unió költségeinek fedezésére befizetendő különleges hozzájárulásokhoz.

               A megállapodás 24. cikke (2) bekezdése v. pontjának megfelelően a tervezett jogi aktus kötelező lesz a felekre nézve: „(2) [A költségvetés forrásai] A Külön Unió költségvetésének bevételi forrásai a következők: […] v. a Szerződő Felek által befizetett különleges hozzájárulások, illetve a Szerződő Felektől vagy kedvezményezettektől vagy mindkettőtől származó alternatív források, ha és amennyiben az i–iv. pontban jelzett forrásokból származó bevételek nem fedezik a Közgyűlés által megszavazott költségeket.”

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               A javasolt álláspont az, hogy az EU csatlakozzon a Lisszaboni Unió Közgyűlése keretében egy arról szóló határozatra vonatkozó esetleges konszenzushoz, hogy a genfi szöveg 24.cikke (2) bekezdésének i–iv. pontjában említett forrásokból származó bevételek milyen mértékben nem fedezik a költségeket. Ebben az esetben a Lisszaboni Unió bevételeit a megállapított mértékben a Szerződő Felek különleges hozzájárulásaiból, a Szerződő Felektől vagy a kedvezményezettektől származó bármely alternatív forrásból, illetve mindkettőből kell megteremteni.

               A javasolt tanácsi határozat lehetővé tenné az EU számára, hogy – az éves uniós költségvetésben e célra rendelkezésre álló összeghatárig – csatlakozzon a Közgyűlésnek a genfi szöveg 24. cikke (2) bekezdésének v. pontja szerinti határozatára vonatkozó konszenzushoz.

               A 2020. évi uniós költségvetés a Lisszaboni Megállapodás eredetmegjelölésekről és földrajzi jelzésekről szóló genfi szövege alapján 1 millió EUR-t irányoz elő a 05.06.01. költségvetési tétel alatt a WIPO (a Szellemi Tulajdon Világszervezete) Lisszaboni Uniójának működéséhez való uniós hozzájárulás céljára. Az EU ennek fényében képes csatlakozni a Lisszaboni Unió Közgyűlésének a genfi szöveg 24. cikke (2) bekezdésének v. pontja szerinti határozatára vonatkozó konszenzushoz. Erre a határozatra azért van szükség, hogy az Unió a költségvetésbe beállított kiadások végrehajtásához jogalapot biztosító alap-jogiaktusnak megfelelően teljesíthesse a kifizetést
                  2
               . Ez az alap-jogiaktus a következőképpen rendelkezik:  „Ha a Külön Unió bevételei a genfi szöveg 24. cikke (2) bekezdésének v. pontja szerinti forrásokból származnak, az Unió az éves költségvetésében e célra rendelkezésre álló eszközök keretei között különleges hozzájárulást biztosíthat.”

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát
                  3
               ”.

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A Lisszaboni Unió Közgyűlése egy megállapodás, nevezetesen a genfi szöveg által létrehozott szerv.

               A Lisszaboni Unió Közgyűlése által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. A tervezett jogi aktus a megállapodás 24. cikke (2) bekezdése v. pontjának megfelelően a nemzetközi jog értelmében kötelező erejű.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a közös kereskedelempolitikával kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 207. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 207. cikke, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2020/0052 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió nevében a Lisszaboni Unió Közgyűlésében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió a 2019. október 7-i (EU) 2019/1754 tanácsi határozattal
                  4
                csatlakozott a Lisszaboni Megállapodás eredetmegjelölésekről és földrajzi jelzésekről szóló genfi szövegéhez (a továbbiakban: a megállapodás). A megállapodás 2020. február 26-án lépett hatályba.

               (2)A megállapodás 22. cikke (2) bekezdése a) pontjának i. alpontja értelmében a Lisszaboni Unió Közgyűlése határozatokat fogadhat el a Külön Unió fenntartásáról és fejlesztéséről, valamint a megállapodás végrehajtásáról.

               (3)A Lisszaboni Unió Közgyűlése a WIPO Általános Közgyűlésének 2020. szeptember 21–29. között tartandó éves ülése keretében határozatot fogadhat el arról, hogy a Külön Unió forrásaiból származó bevételek fedezik-e a költségeket, illetve ha nem, milyen mértékben nem, aminek függvényében különleges hozzájárulások fizetésére kötelezheti a Szerződő Feleket a megállapodás 24. cikke (2) bekezdésének v. pontja alapján.

               (4)Helyénvaló meghatározni az Unió nevében a Lisszaboni Unió Közgyűlésében képviselendő álláspontot, mivel a határozat kötelező érvényű lesz az Unióra nézve.

               (5)Az Uniónak a rendelkezésre álló költségvetési források keretein belül képesnek kell lennie csatlakozni a Lisszaboni Unió Közgyűlésének a megállapodás 24. cikke (2) bekezdésének v. pontja szerinti határozatára vonatkozó konszenzushoz. Az említett határozatra azért van szükség, hogy az Unió az (EU) 2019/1753 európai parlamenti és tanácsi rendelet 14. cikkének megfelelően teljesíthesse a kifizetést
                  5
               .

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Lisszaboni Unió Közgyűlésének a WIPO 2020. szeptember 21–29-i Általános Közgyűlése keretében tartandó ülésén a Lisszaboni Megállapodás eredetmegjelölésekről és földrajzi jelzésekről szóló genfi szövege 24. cikke (2) bekezdésének v. pontja szerinti különleges hozzájárulás tekintetében az Unió nevében képviselendő álláspont a következő:

               Az Unió csatlakozhat az arról szóló határozatra vonatkozó konszenzushoz, hogy a Külön Unió forrásaiból származó bevételek fedezik-e a költségeket, illetve ha nem, milyen mértékben nem, aminek függvényében különleges hozzájárulások fizetésére kötelezheti a Szerződő Feleket a genfi szöveg 24. cikke (2) bekezdésének v. pontja alapján. Az Unió 2020. évi különleges hozzájárulásának maximális összege nem haladhatja meg az általános költségvetésben meghatározott előirányzatokat.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

               PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

                        PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

                        Fin Stat/2020/LK/GH/pl/1406340

                        agri.ddg3.a.2(2020)1398840

                        6.22.2020

                        DÁTUM: 2020.2.24.

                        1.

                        KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL:

                        05 06. alcím – A „MEZŐGAZDASÁG ÉS VIDÉKFEJLESZTÉS” SZAKPOLITIKAI TERÜLET NEMZETKÖZI VONATKOZÁSAI

                        05 06 01 – Nemzetközi mezőgazdasági megállapodások

                        ELŐIRÁNYZATOK:

                        B2020 – 6 300 000 EUR

                        2.

                        CÍM:
                           Javaslat – A Tanács határozata a Szellemi Tulajdon Világszervezete Lisszaboni Uniója Közgyűlésének éves ülésén az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

                        3.

                        JOGALAP: E javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek a 218. cikke (9) bekezdésével összefüggésben értelmezett 207. cikke.

                        4.

                        CÉLKITŰZÉSEK:

                        Alapot biztosítani a Külön Unió kiadásainak fedezésére szolgáló különleges hozzájárulások befizetéséhez.

                        5.

                        PÉNZÜGYI HATÁSOK

                        12 HÓNAPOS IDŐSZAK

                           (EUR)

                        FOLYÓ PÉNZÜGYI ÉV: 2020

                        (EUR)

                        KÖVETKEZŐ PÉNZÜGYI ÉV: 2021

                        (EUR)

                        5.0.

                        KIADÁSOK

                        -
                              AZ EU-KÖLTSÉGVETÉS TERHÉRE
                           (VISSZATÉRÍTÉSEK/BEAVATKOZÁSOK)

                        -
                              NEMZETI HATÓSÁGOK

                        -
                              EGYÉB

                        1 millió

                        1 millió

                        1 millió

                        5.1.

                        BEVÉTELEK

                        -
                              AZ EU SAJÁT FORRÁSAI
                           (LEFÖLÖZÉSEK/VÁMOK)

                        -
                              NEMZETI SZINTŰ BEVÉTELEK

                        5.0.1.

                        KIADÁSI ELŐIRÁNYZAT

                        5.1.1.

                        BEVÉTELI ELŐIRÁNYZAT

                        5.2.

                        SZÁMÍTÁSI MÓDSZER:

                        6.0.

                        FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS VONATKOZÓ ALCÍMÉBEN SZEREPLŐ ELŐIRÁNYZATOKBÓL?

                        IGEN

                        6.1.

                        FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS ALCÍMEI KÖZÖTTI ÁTCSOPORTOSÍTÁSSAL?

                        IGEN NEM

                        6.2.

                        SZÜKSÉG LESZ-E PÓTKÖLTSÉGVETÉSRE?

                                NEM

                        6.3.

                        SZÜKSÉG LESZ-E ELŐIRÁNYZATOK BEVEZETÉSÉRE A JÖVŐBENI KÖLTSÉGVETÉSEKBE?

                        IGEN

                        A genfi szöveg 24. cikke (2) bekezdésének v. pontja értelmében az Unió az éves költségvetésében e célra rendelkezésre álló forrásból fedezett különleges hozzájárulást tehet. 2020-ban e célra a 05 06 01 költségvetési sorban 1 millió EUR áll rendelkezésre.

                     (1)

                        A Tanács (EU) 2019/1754 határozata (2019. október 7.) az Európai Uniónak a Lisszaboni Megállapodás eredetmegjelölésekről és földrajzi jelzésekről szóló genfi szövegéhez történő csatlakozásáról (HL L 271., 2019.10.4., 12–14. o.).

                     (2)

                        Az Uniónak a Lisszaboni Megállapodás eredetmegjelölésekről és földrajzi jelzésekről szóló genfi szövegéhez történő csatlakozását követő fellépéséről szóló, 2019. október 23-i (EU) 2019/1753 európai parlamenti és tanácsi rendelet 14. cikke (Különleges pénzügyi hozzájárulás).

                     (3)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (4)

                        HL L 271., 2019.10.24., 12. o.

                     (5)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1753 rendelete (2019. október 23.) az Uniónak a Lisszaboni Megállapodás eredetmegjelölésekről és földrajzi jelzésekről szóló genfi szövegéhez történő csatlakozását követő fellépéséről (HL L 271., 2019.10.24., 1. o.).