               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.10.17.
            COM(2018) 707 final
            2018/0363(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a belvízi hajózási szabványok kidolgozásáért felelős európai bizottságban (CESNI) és a Rajnai Hajózási Központi Bizottságban (CCNR) a belvízi hajózáshoz kapcsolódó műszaki követelményekre vonatkozó szabványok elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               Ez a javaslat a belvízi hajók műszaki követelményeiről szóló európai szabvány (ES-TRIN 2019/1 szabvány) tervezett elfogadásával összefüggésben a belvízi hajózási szabványok kidolgozásáért felelős európai bizottság (CESNI) 2018. november 8-i ülésén és a Rajnai Hajózási Központi Bizottság (CCNR) plenáris ülésén az Unió által képviselendő álláspont kialakítását érinti.

               2.A javaslat háttere

               2.1.A felülvizsgált rajnai hajózási egyezmény

               Az 1868. október 17-i felülvizsgált rajnai hajózási egyezmény meghatározza a Rajna belvízi hajózási célú használatát szabályozó jogi keretet, és megállapítja a Rajnai Hajózási Központi Bizottság (CCNR) feladatait. Az egyezmény jelenleg alkalmazandó változata az

                  1963. november 20-i egyezmény

                eredménye, amely 1967. április 14-én lépett hatályba.

               A felülvizsgált rajnai hajózási egyezmény részes felei ma négy tagállam (Belgium, Franciaország, Németország, Hollandia) és Svájc.

               2.2.A CCNR és a CESNI

               A CCNR olyan nemzetközi szervezet, amelynek feladata a Rajnán való hajózás szabadságának garantálására és a rajnai hajózás előmozdítására irányuló kezdeményezések végrehajtása. A plenáris üléseket évente kétszer tartják. Ezeken a CCNR-tagállamok képviselői vesznek részt. A plenáris ülés a CCNR döntéshozó szerve, mely elfogadja a Központi Bizottság határozatait. Mindegyik állam egy-egy szavazattal rendelkezik, és a határozatokat egyhangúlag hozzák meg. Ezek a határozatok jogilag kötelező erejűek. Az Európai Unió nem tagja a CCNR-nek.

               2015-ben a CCNR határozatot fogadott el a belvízi hajózási szabványok kidolgozásáért felelős európai bizottság létrehozásáról (Comité Européen pour l’élaboratation de Standards dans le Domaine de Navigation Inérieure – CESNI). Ennek feladata többek között műszaki szabványok elfogadása különböző területekre – különösen a hajókra, az információs technológiára és a személyzetre – vonatkozóan, ezeknek a szabványoknak és a kapcsolódó eljárásoknak az egységes értelmezése, valamint hajózásbiztonsági, környezetvédelmi és egyéb hajózási területekkel kapcsolatos tanácskozások tartása.

               A CESNI a CCNR-tagállamokat és az EU tagállamait képviselő szakértőkből áll, akik államonként egy-egy szavazattal rendelkeznek. Az Európai Unió nem tagja a CESNI-nek. Szavazati jog nélkül azonban részt vehet a CESNI munkájában más olyan nemzetközi szervezetekkel együtt, amelyek küldetése érinti a CESNI tevékenységi területeit.

               2.3.A CCNR és a CESNI tervezett jogi aktusa

               2018. november 8-i ülésén a CESNI a belvízi hajók műszaki követelményeiről szóló szabványt (ES-TRIN 2019/1 szabvány) fog elfogadni.

               Az ES-TRIN (ES-TRIN 2015) első változatát a CESNI véglegesítette 2015. szeptember 28-i ülésén. Hivatalosan a CESNI 2015. november 26-i plenáris ülésén fogadták el. Az ES-TRIN (ES-TRIN 2017) első módosítását a CESNI 2017. július 6-i plenáris ülésén fogadta el.

               Az ES-TRIN rendszeresen frissítésre kerül a CESNI munkacsoport észrevételeinek figyelembevételével.

               Az ES-TRIN rendszeres frissítésére az alábbiak érdekében van szükség:

               ·a belvízi hajózási biztonság magas szintjének fenntartása;

               ·a műszaki fejlődés követése (pl. tűzoltórendszerek, navigációs berendezések)

               ·az uniós jogi kerettel való összeegyeztethetőség biztosítása.

               2017 és 2018 folyamán a CESNI szakértői elkészítették a módosított ES-TRIN 2019/1 szabványt.

               Az ES-TRIN 2019/1 különböző módosításokat tartalmaz, különösen az alábbi területeket illetően:

               – automatikus külső defibrillátorok;

               – tűzoltórendszerek – K2CO3;

               – elektromos meghajtórendszerekre vonatkozó különleges rendelkezések (11. fejezet);

               – átmeneti rendelkezések a következőkre vonatkozóan:

               • legnagyobb zajszint,

               • motorok,

               • elektromos berendezések és felszerelések,

               • mentőcsónakok,

               • menekülési útvonalak utasszállító hajókon,

               • utasszállító hajók meghajtórendszere, valamint

               • farválaszfal mögötti biztonsági berendezések.

               A CESNI 2018. április 10-i ülésén úgy döntött, hogy 2018. november 8-i ülésének napirendjére veszi az ES-TRIN 2019/1 szabvány elfogadását. E 2018. november 8-i ülést megelőzően várhatóan már csak formai és kisebb módosításokra fog sor kerülni a szabványtervezetben. A 2019/1 sz. ES-TRIN szabvány egy kifejezetten erre a célra kialakított weboldalon (cesni.eu) fog megjelenni. Valamennyi uniós tagállam (védett) hozzáféréssel rendelkezik a fent említett szabványtervezetekhez.

               Az ES-TRIN 2019/1 szabvány a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról, a 2009/100/EK irányelv módosításáról és a 2006/87/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. szeptember 14-i (EU) 2016/1629 európai parlamenti és tanácsi irányelv
                  1
                alapján beépül az uniós jogba.

               A CESNI által elfogadott műszaki szabványokat, melyeket az (EU) 2016/1629 irányelv II. melléklete foglal magában, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén naprakésszé kell tenni.

               A belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelményekkel kapcsolatos két meglévő jogi rendszer (Rajna és EU) egységességének biztosítása érdekében azonos szabványokat kell előírni. 2020. január 1-jétől mind az uniós jog, mind a CCNR rendelet az ES-TRIN 2019/1 szabványra fog hivatkozni.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az uniós álláspont kialakításával kapcsolatos határozat szükséges annak biztosításához, hogy az uniós érdekek megfelelően figyelembevételre kerüljenek a belvízi hajókra vonatkozó előírások megállapítására vonatkozó határozatok elfogadásakor.

               A CESNI szakértőinek szintjén az ES-TRIN műszaki szabvány aktualizálását alapos előkészítés előzte meg. Számos köz- és magánszférabeli szakértővel folyt konzultáció. A szabvány kialakítása során a CESNI szakértői szintjén a következő technikai találkozókra került sor:

               ·munkaértekezletek (2017. február 21–22., 2017. június 28–29., 2017. szeptember 27–28., 2017. november 28–30., 2018. február 20–22.) és

               ·bizottsági ülés (2018. április 10.).

               Ezek a találkozók szakértői szinten alkalmasak voltak arra, hogy egyezség szülessen a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelményekről.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése attól függetlenül alkalmazandó, hogy az Unió tagja-e a szervnek vagy részes fele-e a megállapodásnak
                  2
               .

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a kérdéses szervre irányadó nemzetközi jog szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  3
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Miután az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülnek, az ott meghatározott eljárást is tiszteletben kell tartani. Ezek a feltételek a következők: a) az adott terület az Unió hatáskörébe tartozik, b) a nemzetközi megállapodással létrehozott szervben az Unió képviseli álláspontját, amennyiben az ilyen szervnek c) joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia. A joggyakorlat tisztázta, hogy az EUMSZ 218. cikke (9) bekezdésének alkalmazásához nem előfeltétel, hogy az Unió tagja legyen az adott szervnek.

               Ebben az esetben magától értetődik, hogy a belvízi hajózás műszaki követelményei nem csak hogy az Unió hatáskörébe tartoznak, hanem az EU ezt a hatáskörét az (EU) 2016/1629 irányelvvel gyakorolja is, a belvízi hajók műszaki követelményeinek területét pedig túlnyomórészt közös uniós szabályok szabályozzák.

               A CESNI és a CCNR egyaránt megfelel a második feltételnek, mely szerint nemzetközi megállapodással létrehozott szervek.

               Jóllehet a CESNI által elfogadott szabályok önmagukban nem kötelező erejűek, a CCNR tagjaira nézve azonban egyértelműen azok lesznek, miután a CCNR módosítja saját jogi keretét (a rajnai hajók szemleszabályzatát) oly módon, hogy az a CESNI által elfogadott szabványra hivatkozzon, és ezt a szabványt a felülvizsgált rajnai hajózási egyezmény alkalmazásának keretében kötelezővé teszi. Az ilyen jellegű szabályozásnak a CCNR tagjaira vonatkozó kötelező jellegét az 1868. október 17-i mannheimi egyezmény
                  4
                alakította ki.

               Ezen túlmenően az Európai Unió Bíróságának esetjogából az is világos, hogy az EUMSZ 218. cikke (9) bekezdésének alkalmazásában egy nemzetközi szervezet nem kötelező erejű jogi aktusa is tekinthető „joghatással bíró jogi aktusnak”, ha ez a jogi aktus döntően képes befolyásolni az uniós jog tartalmát. Miként feljebb már kifejtésre került, az (EU) 2016/1629 irányelv módosításainál figyelembe kell venni a felülvizsgált rajnai hajózási egyezmény szerint alkalmazandó keretet.

               A CESNI által elfogadott műszaki szabványokat, melyeket az (EU) 2016/1629 irányelv II. melléklete foglal magában, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén naprakésszé kell tenni.

               A Tanácsnak ezért az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerint egy határozatot kell elfogadnia a belvízi hajók műszaki követelményeiről szóló szabványok elfogadását érintően a CESNI-ben képviselendő, az Unió nevében elfogadandó álláspontról.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a közös közlekedéspolitikával kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja a 91. cikk (1) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja a 91. cikk (1) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2018/0363 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a belvízi hajózási szabványok kidolgozásáért felelős európai bizottságban (CESNI) és a Rajnai Hajózási Központi Bizottságban (CCNR) a belvízi hajózáshoz kapcsolódó műszaki követelményekre vonatkozó szabványok elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A belvízi hajózási ágazatban az uniós intézkedéseknek az egységesség biztosítására kell irányulniuk az Unióban alkalmazandó, az uniós belvizeken közlekedő hajókra vonatkozó műszaki követelmények kialakításakor.

               (2)A CCNR keretében 2015. június 3-án felállt a belvízi hajózási szabványok kidolgozásáért felelős európai bizottság (CESNI) annak érdekében, hogy különféle területeken – különösen a hajók, az információs technológia és a legénység vonatkozásában – műszaki szabványokat dolgozzon ki a belvízi hajózást érintően.

               (3)A belvízi utakon történő közlekedés hatékonysága érdekében fontos, hogy a hajókra vonatkozó műszaki követelmények összeegyeztethetők, illetve az Európa-szerte eltérő jogi szabályozások által megengedett lehető legnagyobb mértékben harmonizáltak legyenek. Azon tagállamokat, amelyek egyben a CCNR-nek is tagjai, fel kell hatalmazni arra, hogy támogassák a CCNR-szabályok és az alkalmazandó uniós szabályok harmonizálását célzó határozatokat.

               (4)2018. november 8-i ülésén a CESNI várhatóan elfogadja a belvízi hajók műszaki követelményeiről szóló 2019/1 számú európai szabványt (a továbbiakban: ES-TRIN szabvány).

               (5)Az ES-TRIN 2019/1 szabvány a belvízi hajók biztonságának biztosításához szükséges egységes műszaki követelményeket fekteti le. A szabvány többek között a hajógyártásról, a belvízi hajók felszereléséről és berendezéseiről szóló rendelkezéseket, az egyes hajókategóriákról (például személyhajók, tolt kötelékek és konténerszállító hajók) szóló különös rendelkezéseket, az automatikus hajóazonosítási rendszerről, a hajók azonosításáról és a hajóbizonyítvány- és nyilvántartásmintákról szóló rendelkezéseket, átmeneti rendelkezéseket, valamint a műszaki szabvány alkalmazására vonatkozó utasításokat tartalmaz.

               (6)Az (EU) 2016/1629 európai parlamenti és tanácsi irányelv
                  5
                II. mellékletében közvetlenül hivatkozik olyan, vízi járművekre vonatkozó műszaki követelményekre, amelyeket az ES-TRIN 2017/1 szabvány
                  6
                tartalmaz. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a II. mellékletben az ES-TRIN szabvány legfrissebb változatára történő hivatkozást naprakésszé tegye, valamint arra, hogy meghatározza az alkalmazás kezdetét.

               (7)Ezért az ES-TRIN 2019/1 szabvány hatással lesz az (EU) 2016/1629 irányelvre.

               (8)Az Unió nem tagja sem a CCNR-nek, sem a CESNI-nek. A Tanácsnak ezért fel kell hatalmaznia a tagállamokat arra, hogy az említett szervekben az ES-TRIN 2019/1 szabvány elfogadása tekintetében az Unió álláspontját képviseljék.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1)A belvízi hajózási szabványok kidolgozásáért felelős európai bizottság (CESNI) 2018. november 8-i ülésén az Európai Unió nevében képviselendő álláspont az, hogy hozzá kell járulni a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelményekről szóló, ES-TRIN 2019/1 számú európai szabvány elfogadásához.

               (2)A Rajnai Hajózási Központi Bizottságnak (CCNR) a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelményeket megállapító plenáris ülésén az Unió által képviselendő álláspont az, hogy támogatni kell a műszaki követelményeknek az ES-TRIN 2019/1 szabványban foglaltakkal való összehangolását célzó valamennyi javaslatot.

               2. cikk

               (1)Az 1. cikk (1) bekezdésében említett álláspontot az Unió azon tagállamai képviselik közösen eljárva, amelyek tagjai a CESNI-nek.

               (2)Az 1. cikk (2) bekezdésében említett álláspontot az Unió azon tagállamai képviselik közösen eljárva, amelyek tagjai a CCNR-nek.

               3. cikk

               Az 1. cikk szerinti álláspontokat érintő kismértékű technikai változtatások újabb tanácsi határozat nélkül is elfogadhatók.

               4. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1629 irányelve (2016. szeptember 14.) a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról, a 2009/100/EK irányelv módosításáról és a 2006/87/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 252., 2016.9.16., 118. o.).

                     (2)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. pont.

                     (3)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (4)

                        Az 1963. november 20-án módosított, 1868. október 17-i felülvizsgált rajnai hajózási egyezmény.

                     (5)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1629 irányelve (2016. szeptember 14.) a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról, a 2009/100/EK irányelv módosításáról és a 2006/87/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 252., 2016.9.16., 118. o.).

                     (6)

                        A belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról szóló (EU) 2016/1629 európai parlamenti és tanácsi irányelv II., III. és V. mellékletének módosításáról szóló, 2018. április 18-i (EU) 2018/970 felhatalmazáson alapuló bizottsági irányelv (HL L 174., 2018.7.10., 15. o.) által módosítva.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.11.28.
            COM(2018) 782 final
            2018/0401(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Régiók Bizottsága összetételének megállapításáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 305. cikke úgy rendelkezik, hogy a Régiók Bizottsága (a továbbiakban: a bizottság) tagjainak száma legfeljebb 350.

               A Lisszaboni Szerződés hatálybalépéséig a bizottság összetételét a Szerződések állapították meg. Az EUMSZ 305. cikkének második bekezdése úgy rendelkezik, hogy ezentúl a Tanács a Bizottság javaslata alapján egyhangúlag elfogadott határozatban állapítja meg a bizottság összetételét.

               Emlékeztetni kell az EUMSZ 300. cikkének (5) bekezdésére, amely úgy rendelkezik, hogy a tanácsadó szervek összetételének jellegére vonatkozó szabályokat „a Tanács az Unión belüli gazdasági, társadalmi és demográfiai helyzet alakulására tekintettel rendszeres időközönként felülvizsgálja. E célból a Tanács a Bizottság javaslata alapján határozatokat fogad el.”

               2013. július 1-jével a bizottság összetételét kiigazították a Horvát Köztársaság csatlakozásának feltételeiről szóló okmány
                  1
                24. cikkének (1) bekezdése alapján, a 24. cikk (2) bekezdése pedig a bizottság tagjai számának 353-re történő ideiglenes emeléséről rendelkezett a Horvát Köztársaság csatlakozásának figyelembevétele érdekében. A 2015–2020 közötti időszakra vonatkozóan a Tanács 2014. december 16-án elfogadta a bizottság összetételét meghatározó határozatot
                  2
                annak érdekében, hogy megfeleljen a Szerződésben előírt tagszámnak, mely legfeljebb 350. Ez az észt, a ciprusi és a luxemburgi küldöttség mindegyikének egy-egy hellyel történő csökkentéséhez vezetett.

               A bizottság jelenlegi hivatali ideje 2020. január 25-én lejár. Ezért szükséges, hogy a Tanács időben elfogadja a bizottság összetételéről szóló határozatot, mielőtt a Tanács elindítja a bizottságnak a 2020–2025 közötti időszakra történő megújításával kapcsolatos eljárást.

               Az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból való 2019. március 30-i kilépése 24 üres helyet eredményez a bizottságban.

               A Bizottság álláspontja szerint a bizottság összetételének jelenlegi egyensúlyát a lehető legnagyobb mértékben meg kell őrizni, mivel az az egymást követő kormányközi konferenciák eredményeképpen született meg.

               Ezért javasolt Észtország, Ciprus és Luxemburg számára a három, a bizottság összetételét meghatározó legutóbbi határozatot követően elveszített helyének visszaállítása, és a megüresedett helyek fennmaradó részének tartalékként való fenntartása esetleges jövőbeni bővítések esetére. Ennek eredményeként a 2020–2025 közötti időszakban a bizottság 329 tagból állna.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  Nem alkalmazandó

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

               A Bizottság ezt a javaslatot a Gazdasági és Szociális Bizottság összetételéről szóló javaslattal párhuzamosan fogadja el. A két bizottságban a helyek tagállamok közötti elosztása tekintetében érvényesülő párhuzamosságot fenn kell tartani.

               A Szerződések nem rendelkeznek sem a Gazdasági és Szociális Bizottság, sem a Régiók Bizottsága összetételének módszeréről a maximális 350 fős létszámon belül. Ez ellentétes az Európai Parlament összetételére vonatkozó kritériumokkal, amelyeket az Európai Unióról szóló szerződés 14. cikkének (2) bekezdése határoz meg. Míg a Parlament az uniós polgárok által közvetlenül megválasztott képviselőkből áll, addig a bizottságot regionális és helyi testületek képviselői alkotják (EUMSZ 300. cikk (3) bekezdés). Az elsődleges cél tehát az, hogy biztosítsuk a régiók és a helyi testületek érvényesülését a bizottságban, és nem az, hogy közvetlen kapcsolatot teremtsünk az egyes tagállamok lakosságának méretével.

               „A szubszidiaritás és az arányosság elve szerepének megerősítése az uniós politikai döntéshozatal során” című közlemény
                  3
                ismerteti, hogy miként biztosítható a helyi és regionális hatóságok, továbbá azok szervezeteinek hatékonyabb szerepvállalása az uniós szakpolitikák előkészítésében és végrehajtásában, melyek elősegítésében a közlemény fontos szerepet tulajdonít a Régiók Bizottságának.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               A javaslat az EUMSZ 305. cikkén alapul, amely a bizottság összetételének megállapításáról szóló, egyhangúlag elfogadott tanácsi határozatról rendelkezik

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  Nem alkalmazandó

               •Arányosság

                  Nem alkalmazandó

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Az EUMSZ 305. cikkének második bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján egyhangúlag elfogadott határozatban állapítja meg a bizottság összetételét.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Nem alkalmazandó

               •Konzultáció az érdekelt felekkel

                  A jelenlegi javaslat kidolgozása során a Bizottság szoros párbeszédet folytatott a tagállamok képviselőivel, és számos megbeszélést tartott velük. Elnökségének 2018. július 3-i határozata alapján a bizottság megküldte ajánlását
                     4
                   a Bizottságnak, melyben javasolta Észtország, Ciprus és Luxemburg számára három hely visszaállítását, és azt, hogy a megüresedett helyek fennmaradó része ne kerüljön felosztásra, aminek következtében a 2020–2025 közötti időszakra szóló megbízatásra vonatkozóan a tagok számát 329-ben határozta meg.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  Nem alkalmazandó

               •Hatásvizsgálat

                  E javaslatot nem követi egyedi hatásvizsgálat, mivel várhatóan nem lesz széles körű, jelentős gazdasági, társadalmi vagy környezeti hatása.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  Nem alkalmazandó

               •Alapjogok

                  Nem alkalmazandó

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A helyek számának az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépése következtében történő csökkenése csökkentheti a bizottság teljes költségvetését.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  Nem alkalmazandó

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

                  Nem alkalmazandó

               •Hatálybalépés

               A Bizottság javasolja, hogy a Tanács e határozat alkalmazását a bizottság jelenlegi hivatali időszakának végét követő napig halassza el.

               2018/0401 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Régiók Bizottsága összetételének megállapításáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Szerződés 300. cikke meghatározza a Régiók Bizottsága összetételére vonatkozó szabályokat.

               (2)A 2014/930/EU tanácsi határozat
                  5
                Horvátország csatlakozását követően kiigazította a Régiók Bizottsága összetételét. Észtország, Ciprus és Luxemburg egy-egy helyet veszített el a célból, hogy orvosolják a tagok Szerződésben meghatározott maximális száma és Horvátország csatlakozását követően a tagok száma közötti eltérést.

               (3)A 2014/930/EU határozat preambuluma kimondja, hogy azt időben felül kell vizsgálni a bizottság 2020-ban kezdődő megbízatásához.

               (4)2018. július 3-án a Régiók Bizottsága ajánlásokat fogadott el a Bizottság és a Tanács számára a jövőbeli összetételéről
                  6
               .

               (5)A Régiók Bizottsága összetételének jelenlegi egyensúlyát a lehető legnagyobb mértékben meg kell őrizni, mivel az az egymást követő kormányközi konferenciák eredményeképpen jött létre.

               (6)Az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból való kilépése 24 üres helyet eredményezett a bizottságban. Következésképpen visszaállítható a helyek elosztását illetően a 2014/930/EU tanácsi határozat elfogadása előtti egyensúly,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Régiók Bizottsága tagságának összetétele a következő:

               Belgium
                     12

               Bulgária
                     12

               Cseh Köztársaság
                     12

               Dánia
                     9

               Németország
                     24

               Észtország
                     7

               Írország
                     9

               Görögország
                     12

               Spanyolország
                     21

               Franciaország
                     24

               Horvátország
                     9

               Olaszország
                     24

               Ciprus
                     6

               Lettország
                     7

               Litvánia
                     9

               Luxemburg
                     6

               Magyarország
                     12

               Málta
                     5

               Hollandia
                     12

               Ausztria
                     12

               Lengyelország
                     21

               Portugália
                     12

               Románia
                     15

               Szlovénia
                     7

               Szlovákia
                     9

               Finnország
                     9

               Svédország
                     12.

               2. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

               Ezt a határozatot 2020. január 26-tól kell alkalmazni.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Okmány a Horvát Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unióról szóló szerződés, az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés kiigazításáról (HL L 112., 2012.4.24., 6. o.).

                     (2)

                        A Tanács 2014/930/EU határozata, HL L 365., 2014.12.19., 143. o.

                     (3)

                        COM (2018) 703 final, elfogadva 2018. október 23-án.

                     (4)

                        A bizottság elnökének 2018. július 27-i levele a Bizottsághoz.

                     (5)

                        A Tanács 2014/930/EU határozata, HL L 365., 2014.12.19., 143. o.).

                     (6)

                        A Régiók Bizottsága Elnökségének 2018. július 3-i határozata.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.1.31.
            COM(2019) 32 final
            2019/0022(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az EGT-megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításával kapcsolatban az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontról(A pénzügyi eszközök piacáról szóló rendelet [MiFIR] és a MiFID II. irányelv)
            (EGT-vonatkozású szöveg)

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  Az EGT Vegyes Bizottság javasolt tanácsi határozathoz csatolt határozattervezete az EGT-megállapodás IX. mellékletét (Pénzügyi szolgáltatások) kívánja módosítani azzal a céllal, hogy belefoglalja a megállapodásba a pénzügyi eszközök piacairól szóló rendeletet (MIFIR) és a MiFID II. irányelvet
                     1
                  .

               Az EGT Vegyes Bizottság csatolt határozattervezeteiben található kiigazítások esetében nem csupán a 2894/94/EK tanácsi rendelet értelmében vett technikai kiigazításról van szó. Az Unió álláspontját ezért a Tanácsnak kell kialakítania.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               Az EGT Vegyes Bizottság csatolt határozattervezete már meglévő uniós politikát terjeszt ki az EGT-tag EFTA-államokra (Norvégiára, Izlandra és Liechtensteinre).

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

               Az uniós vívmányoknak – azok EGT-megállapodásba történő belefoglalásával – az EGT-tag EFTA-államokra történő kiterjesztése az EGT-megállapodás azon céljaival és elveivel összhangban történik, hogy közös szabályokon és egyenlő versenyfeltételeken alapuló dinamikus és homogén Európai Gazdasági Térség jöjjön létre.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               Az EGT-megállapodásba belefoglalandó jogszabályok az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikkén alapulnak.

               Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló 2894/94/EK tanácsi rendelet
                  2
                1. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján kialakítja az ilyen határozatokról az Unió által képviselendő álláspontot.

               Az EKSZ a Bizottság szolgálataival együttműködve benyújtja az EGT Vegyes Bizottság határozattervezeteit a Tanácsnak az Unió álláspontjaként történő elfogadásra. Az EKSZ reményei szerint mihamarabb elő tudja terjeszteni a határozattervezeteket az EGT Vegyes Bizottságban.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               A javaslat megfelel a szubszidiaritás elvének a következők miatt:

               E javaslat célját, nevezetesen a belső piac homogenitásának biztosítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért e cél a hatások miatt uniós szinten jobban megvalósítható.

               Az uniós vívmányok EGT-megállapodásba történő belefoglalásának eljárása az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendelettel összhangban zajlik, ami megerősíti a választott megközelítést.

               •Arányosság

               Az arányosság elvének megfelelően ez a javaslat nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

               Az EGT-megállapodás 98. cikkének megfelelően a választott jogi aktus az EGT Vegyes Bizottság határozata. Az EGT Vegyes Bizottság biztosítja az EGT-megállapodás hatékony végrehajtását és érvényesülését. Ennek érdekében határozatokat kell hoznia az EGT-megállapodásban meghatározott esetekben.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               Tárgytalan.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               A fent említett rendelet EGT-megállapodásba való belefoglalásának nincsenek várható költségvetési vonzatai.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

               A 11–13. cikk, a 41. cikk (2) bekezdése – A részesedést szerezni kívánó, nem rezidens személyek prudenciális értékelése (Együttes nyilatkozat a Vegyes Bizottság határozatához) és a legnagyobb kedvezményes elbánás az EGT-ben működő vállalatok számára (az f) kiigazítás a 2014/65/EU irányelvhez kapcsolódóan)

               Az EGT-megállapodásnak elvileg nem célja, hogy szabályozza a Szerződő Felek harmadik országokkal fennálló kapcsolatait (lásd nevezetesen az EGT-megállapodás preambulumának 16. preambulumbekezdését). Az EGT-megállapodás nem rendelkezik a tőkeáramlás liberalizálásáról, és nem biztosít jogokat a letelepedés szabadságát vagy a társaságok tőkéjében való részesedést illetően a nem rezidens szervezetek tekintetében (lásd az EGT-megállapodás 31., 34., 40. és 124. cikkét).

               A Vegyes Bizottság határozatához kapcsolódó együttes nyilatkozat ezért azt állítja, hogy a Szerződő Felek egyetértenek abban, hogy a 2014/65/EU irányelvnek az EGT-megállapodásba való belefoglalása nem érinti a közvetlen külföldi tőkebefektetés biztonsági vagy közrendi átvilágítására vonatkozó, általánosan alkalmazandó nemzeti szabályokat.

                  Ezenkívül az f) kiigazítás egyértelművé teszi, hogy a harmadik országbeli vállalkozások nem részesíthetők kedvezőbb bánásmódban, mint az EGT illetékes nemzeti vagy ágazati hatóságai által engedélyezett EGT-beli vállalkozások.

               A tulajdonviszonyt megtestesítő eszközre vonatkozó mentességek (a g) kiigazítás a 600/2014/EU rendelethez kapcsolódóan)

               A MiFIR-rendelet 4. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az ESMA figyelemmel kíséri az illetékes nemzeti hatóságok által megadott mentességek alkalmazását, és éves jelentést nyújt be a Bizottságnak. Mivel az ESMA hatáskörébe tartozik majd a mentességek alkalmazásának nyomon követése az EGT-tag EFTA-államokban, a g) kiigazítás i. alpontja biztosítja, hogy az ESMA az éves jelentését az EFTA Felügyeleti Hatóságnak is benyújtja, hogy lehetővé tegye számára az EGT 109. cikke szerinti felügyeleti funkciójának betöltését.

                  Ezen túlmenően a MiFIR-rendelet 4. cikke (7) bekezdésének megfelelően az EGT-hez tartozó EFTA illetékes nemzeti hatóságok által a MiFIR előtt hatályos jogszabályok szerint megadott és az ESMA által 2019. január 3-ig felülvizsgálandó felmentési határidőt a g) kiigazítás ii. alpontjával kell módosítani ahhoz, hogy az EGT összefüggésében tükrözze a MiFIR hatálybalépésének időpontját.

               A kívülmaradásról szóló értesítések kereskedési helyszínek szerinti bontásban (az i) kiigazítás a 600/2014/EU rendelethez kapcsolódóan)

               A MiFIR-rendelet 36. cikkének (5) bekezdése értelmében a kereskedési helyszín értesíti az ESMA-t és illetékes hatóságát arról, hogy nem kíván a 36. cikk hatálya alá tartozni a tőzsdén kereskedett származtatott termékek vonatkozásában.

               Az EGT-tag EFTA-államokban lévő kereskedési helyszínek tekintetében az EFTA Felügyeleti Hatóság az illetékes felügyeleti hatóság, és hozzá érkeznek be az értesítéseik. Az i) kiigazítás i. alpontja ezért módosítja a MiFIR-rendelet 36. cikke (5) bekezdésének szövegét.

                  Az összes EGT-beli üzemeltető kiterjesztett belső piacára vonatkozó információk átláthatóságának biztosítása érdekében az i) kiigazítás ii. alpontja előírja, hogy az ESMA-nak tartalmaznia kell az EFTA Felügyeleti Hatóság által kézhezvett értesítéseket is a közzétételre szánt jegyzékén.

               Az új referenciaértékek engedélyezésére vonatkozó kötelezettség (a j) kiigazítás a 600/2014/EU rendelethez kapcsolódóan)

               Az EGT-megállapodás 7. cikkével összhangban kizárólag az EGT-megállapodásba belefoglalt jogi aktusok kötelező erejűek az EGT-tag EFTA-államokra nézve. A MiFIR hatálybalépésének időpontja után kifejlesztett új referenciamutatók engedélyezésére vonatkozó kötelezettség ezért csak a Vegyes Bizottságnak az EGT-megállapodásba történő belefoglalásáról szóló határozata hatálybalépésének időpontjától alkalmazandó. A j) kiigazítás i. alpontja ezért módosítja a 37. cikk (2) bekezdésének szövegét.

                  Ezenkívül a j) kiigazítás ii. alpontja kiigazítja az EUMSZ 101. és 102. cikkére történő hivatkozásokat az EGT-megállapodás 53. és 54. cikke szerinti azon versenyjogi szabályokra vonatkozóan, amelyek közös hivatkozási jogi keretet alkotnak az EGT-megállapodás Szerződő Felei között.

               2019/0022 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az EGT-megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításával kapcsolatban az EGT Vegyes Bizottságban
                  képviselendő álláspontról

                  (A pénzügyi eszközök piacáról szóló rendelet [MiFIR] és a MiFID II. irányelv)

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre
                  3
                és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás
                  4
                (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén hatályba lépett.

               (2)Az EGT-megállapodás 98. cikke alapján az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás IX. mellékletének módosításáról, amely a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz.

               (3)A 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet
                  5
                és a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet
                  6
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (4)Az EGT-megállapodás IX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (5)Ezért az EGT Vegyes Bizottságban az Unió által képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió által az EGT-megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosítására vonatkozóan az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspont az EGT Vegyes Bizottság határozatainak az e határozathoz csatolt tervezetén alapul.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A HL L 270., 2015.10.15., 4. o., a HL L 187., 2016.7.12., 30. o. és a HL L 278., 2017.10.27., 54. o. által helyesbített, az Európai Parlament és a Tanács 600/2014/EU rendelete (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól és a 648/2012/EU rendelet módosításáról.A HL L 188., 2016.7.13., 28. o., a HL L 273., 2016.10.8., 35. o. és a HL L 64., 2017.3.10., 116. o. által helyesbített, az Európai Parlament és a Tanács 2014/65/EU irányelve (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról.

                     (2)

                        HL L 305., 1994.11.30., 6–8. o.

                     (3)

                        HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

                     (4)

                        HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

                     (5)

                        A HL L 270., 2015.10.15., 4. o., a HL L 187., 2016.7.12., 30. o. és a HL L 278., 2017.10.27., 54. o. által helyesbített, az Európai Parlament és a Tanács 600/2017/EU rendelete (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól és a 648/2012/EU rendelet módosításáról.

                     (6)

                        A HL L 188., 2016.7.13., 28. o., a HL L 273., 2016.10.8., 35. o. és a HL L 64., 2017.3.10., 116. o. által helyesbített, az Európai Parlament és a Tanács 2014/65/EU irányelve (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.1.31.
            COM(2019) 32 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az EGT-megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításával kapcsolatban az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontról(A pénzügyi eszközök piacáról szóló rendelet [MiFIR] és a MiFID II. irányelv)

               MELLÉKLET

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG
                  ... HATÁROZATA

               (XXX)

               az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításáról

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

               mivel:

               (1)A HL L 270., 2015.10.15., 4. o., a HL L 187., 2016.7.12., 30. o. és a HL L 278., 2017.10.27., 54. o. által helyesbített, a pénzügyi eszközök piacairól és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. május 15-i 600/2014/EU rendeletet
                  1
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (2)A pénzügyi eszközök piacairól szóló 600/2014/EU rendelet, a piaci visszaélésekről szóló 596/2014/EU rendelet és az Európai Unión belüli értékpapír-kiegyenlítés javításáról és a központi értéktárakról szóló 909/2014/EU rendelet módosításáról szóló, 2016. június 23-i (EU) 2016/1033 európai parlamenti és tanácsi rendeletet
                  2
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (3)A HL L 188., 2016.7.13., 28. o., a HL L 273., 2016.10.8., 35. o. és a HL L 64., 2017.3.10., 116. o. által helyesbített, a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/65/EU irányelvet
                  3
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (4)A pénzügyi eszközök piacairól szóló 2014/65/EU irányelv módosításáról szóló, 2016. június 23-i (EU) 2016/1034 európai parlamenti és tanácsi irányelvet
                  4
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (5)A 2014/65/EU irányelv hatályon kívül helyezi az EGT-megállapodásba foglalt 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet
                  5
               , amelyet ezért el kell hagyni az EGT-megállapodásból.

               (6)A 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet meghatározza azokat az eseteket, amelyekben az Európai Bankhatóság (EBH) és az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA) átmenetileg betilthat vagy korlátozhat bizonyos pénzügyi tevékenységeket, és az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  6
                9. cikke (5) bekezdésének, valamint az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek
                  7
                megfelelően feltételeket állapít meg azok vonatkozásában. Az EGT-megállapodás alkalmazásában ezeket a hatásköröket az EFTA-államok tekintetében az EFTA Felügyeleti Hatóság gyakorolja az EGT-megállapodás IX. mellékletének 31g. és 31i. pontja értelmében és az abban előírt feltételekkel. Annak érdekében, hogy az EBH és az ESMA szakértelme biztosan beépüljön a folyamatba és hogy biztosítható legyen az EGT két pillére közötti konzisztencia, az EFTA Felügyeleti Hatóság ilyen határozatai az EBH vagy adott esetben az ESMA által készített tervezetek alapján kerülnek majd elfogadásra. Ennek révén megőrizhetők az abból származó kulcsfontosságú előnyök, hogy a felügyeleti tevékenységet egyetlen hatóság végzi. A Szerződő Felek osztják azt a véleményt, hogy e határozat az Európai Unió és az EGT-tag EFTA-államok gazdasági és pénzügyminisztereinek az európai felügyeleti hatóságokról szóló uniós rendeleteknek az EGT-megállapodásba történő beépítéséről szóló, 2014. október 14-i következtetéseiben
                  8
                tükröződő megállapodást hajtja végre.

               (7)Az EGT-megállapodás IX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT-megállapodás IX. melléklete a következőképpen módosul:

               1.A 13b. pont (2002/92/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) a következőkkel egészül ki:

               „ , az alábbi módosítással:

               –32014 L 0065: Az Európai Parlament és a Tanács 2014/65/EU irányelve (2014. május 15.) (HL L 173., 2014.6.12., 349. o.), amelyet a HL L 188., 2016.7.13., 28. o., a HL L 273., 2016.10.8., 35. o. és a HL L 64., 2017.3.10., 116. o. számában helyesbítettek.”

               2.A 31ba. pont (2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) helyébe a következő szöveg lép:

               „32014 L 0065: Az Európai Parlament és a Tanács 2014/65/EU irányelve (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 349. o.), amelyet a HL L 188., 2016.7.13., 28. o., a HL L 273., 2016.10.8., 35. o. és a HL L 64., 2017.3.10., 116. o. számában helyesbítettek, az alábbi módosítással:

               –32016 L 1034: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1034 irányelve (2016. június 23.) (HL L 175., 2016.6.30., 8. o.)”.

               Az irányelv rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal értendők:

               a)A megállapodás 1. jegyzőkönyvének rendelkezései ellenére és e megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a »tagállam(ok)« és a »hatáskörrel rendelkező hatóságok« kifejezések úgy értendők, hogy az irányelvben szereplő jelentésük mellett az EFTA-államokat és azok hatáskörrel rendelkező hatóságait is magukban foglalják.

               b)A »KBER tagjaira« való hivatkozások – az irányelvbeli értelmezésen túlmenően – az EFTA-államok nemzeti központi bankjait is magukban foglalják.

               c)Az egyéb jogi aktusokra való hivatkozásokat az irányelvben abban a mértékben és formában kell relevánsnak tekinteni, amilyen mértékben és formában azok a megállapodásba vannak foglalva.”

               d)A 3. cikk (2) bekezdésében az EFTA-államok tekintetében a »2014. július 2-ig« szövegrész helyébe a »…-i …/… EGT vegyes bizottsági határozat [e határozat] hatálybalépésének napjáig« és a »2019. július 3-ig« szövegrész helyébe »az azt követő öt évig« lép.

               e)A 16. cikk (11) bekezdésében az EFTA-államok tekintetében a »2014. július 2. előtt« szövegrész helyébe a »…-i …/… EGT vegyes bizottsági határozat [e határozat] hatálybalépésének napja előtt« szövegrész lép.

               f)A 41. cikk (2) bekezdésében az »uniós« szó helyébe az »EGT-beli« szó lép.

               g)Az 57. cikkben:

               i.az (5) bekezdés második albekezdésében az »intézkedéseket tesz« szövegrész helyébe a »az ESMA vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság intézkedéseket tesz« szövegrész lép;

               ii.a (6) bekezdésben a szöveg az »ESMA« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrésszel egészül ki;

               h)A 70. cikk (6) bekezdésének f) és g) pontjában az EFTA-államok tekintetében a »2014. július 2. napján« szövegrész helyébe a »…-i …/… EGT vegyes bizottsági határozat [e határozat] hatálybalépésének napján« szövegrész lép.

               i)A 79. cikkben:

               i.az (1) bekezdés második albekezdésében a szöveg az »ESMA« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrésszel egészül ki;

               ii.az (1) bekezdés ötödik albekezdésében a »Bizottságot, az ESMA-t« szövegrész után az », az EFTA Felügyeleti Hatóságot« szövegrészt kell beilleszteni.

               j)A 81. cikk (5) bekezdésében, a 82. cikk (2) bekezdésében és a 87. cikk (1) bekezdésében az »ESMA-nak« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóságnak« szövegrészt kell beilleszteni.

               k)A 86. cikkben az »ESMA (...), amely« szövegrész helyébe az »ESMA (...). Az ESMA vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép.

               l)A 95. cikk (1) bekezdésében a »2018. január 3-át« szövegrész helyébe a »…-i …/… EGT vegyes bizottsági határozat [e határozat] hatálybalépésének napját« szövegrész lép.

               3.A (törölt) 31baa. pont szövegének helyébe a következő szöveg lép:

               „32014 R 0600: A HL L 270., 2015.10.15., 4. o., a HL L 187., 2016.7.12., 30. o. és a HL L 278., 2017.10.27., 54. o. által helyesbített, a pénzügyi eszközök piacairól és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. május 15-i 600/2014/EU rendelet, az alábbi módosítással:

               –32016 R 1033: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1033 rendelete (2016. június 23.) (HL L 175., 2016.6.30., 1. o.).

               A rendelet rendelkezéseit e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal kell értelmezni:

               a)A megállapodás 1. jegyzőkönyvének rendelkezései ellenére és e megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a »tagállam(ok)« és a »hatáskörrel rendelkező hatóságok« kifejezések úgy értendők, hogy a rendeletben szereplő jelentésük mellett az EFTA-államokat és azok hatáskörrel rendelkező hatóságait is magukban foglalják.

               b)A »KBER tagjaira« való hivatkozások – a rendeletbeli értelmezésen túlmenően – az EFTA-államok nemzeti központi bankjait is magukban foglalják.

               c)E megállapodás eltérő rendelkezése hiányában az Európai Bankhatóság (EBH) vagy az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) és adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság – különösen, mielőtt intézkedést tenne – együttműködést folytat, információcserét végez és konzultál egymással e rendelet alkalmazásában.

               d)A rendeletben említett más jogi aktusokra történő hivatkozásokat olyan mértékben és formában kell figyelembe venni, amilyen mértékben és formában a hivatkozott jogi aktusokat a megállapodásba beépítették.

               e)Az ESMA-nak az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 19. cikke szerinti hatásköreire történő hivatkozásokat az e melléklet 31i. pontjában meghatározott esetekben és az e melléklet 31i. pontja értelmében az EFTA-államok tekintetében az EFTA Felügyeleti Hatóságra való hivatkozásként kell értelmezni.

               f)Az 1. cikk (1) bekezdésének e) pontjában:

               i.az EFTA-államok tekintetében az »az illetékes hatóságok, az EÉPH és az EBH « szövegrész helyébe az »az illetékes hatóságok és az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép;

               ii.az EFTA-államok tekintetében az »EÉPH hatásköre« szövegrész után a »vagy az EFTA-államok tekintetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

               g)A 4. cikkben:

               i.a (4) bekezdésben a »Bizottságnak« szó után az »és az EFTA Felügyeleti Hatóságnak« szövegrészt kell beilleszteni;

               ii.a (7) bekezdésben a »2018. január 3.« szövegrész után a »vagy az EFTA-államok illetékes hatóságai által biztosított mentességek tekintetében a …-i …/… EGT vegyes bizottsági határozat [e határozat] hatálybalépésének napját megelőzően biztosított mentességeket« szövegrészt kell beilleszteni.

               h)A 7. cikk (1) bekezdésében, a 9. cikk (2) bekezdésében, a 11. cikk (1) bekezdésében és a 19. cikk (1) bekezdésében a »Bizottságnak«, és »Bizottság« szavak után be kell illeszteni az »és az EFTA Felügyeleti Hatóságnak« , illetve »és az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt.

               i)A 36. cikk (5) bekezdésében:

               i.az első és a második mondatban az EFTA-államok tekintetében az »EÉPH-t« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóságot« szövegrész lép;

               ii.a »Az EÉPH-nak közzé kell tennie a beküldött értesítések jegyzékét« szövegrész után az », és felveszi a jegyzékbe az EFTA Felügyeleti Hatóság által kapott összes értesítést.« szövegrészt kell beilleszteni.

               j)A 37. cikk (2) bekezdésében:

               i.az EFTA-államok tekintetében a »2018. január 3-át« szövegrész helyébe a »…-i …/… EGT vegyes bizottsági határozat [e határozat] hatálybalépésének napját« szövegrész lép;

               ii.a »az EUMSZ 101. és 102. cikkét« szövegrész helyébe az „EGT-megállapodás 53. és 54. cikkét« szövegrész lép.

               k)A 40. cikkben:

               i.az EFTA-államok tekintetében az (1)–(4), a (6) és a (7) bekezdésben az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép;

               ii.az EFTA-államok tekintetében a (2) bekezdésben az »uniós jog« szövegrész helyébe az »EGT-megállapodás« szövegrész lép;

               iii.a (3) bekezdésben az »állami hatóságokkal folytatott konzultációt követően« szövegrész helyébe az »állami hatóságok és az EÉPH között folytatott konzultációt követően« szövegrész lép;

               iv.a (3) bekezdésben az »anélkül is megteheti, hogy kiadná a 43. cikkben előírt véleményt« szövegrész helyébe az »anélkül is megteheti, hogy az EÉPH kiadná a 43. cikkben előírt véleményt« szövegrész lép;

               v.az (5) bekezdésben a »lépésekről hozott minden határozatáról« szövegrész helyébe a »lépésekről hozott minden egyes határozatáról« szövegrész lép;

               vi.az (5) bekezdésben a » határozatáról.« szó után az »Az EFTA Felügyeleti Hatóság a saját honlapján teszi közzé az e cikkben említett bármely intézkedésről szóló minden egyes határozatára vonatkozó értesítést. Az EFTA Felügyeleti Hatóság értesítésének közzétételére való hivatkozást az ESMA honlapján kell elhelyezni.« szöveget kell beilleszteni.

               l)A 41. cikkben:

               i.az EFTA-államok tekintetében az (1)–(4), a (6) és a (7) bekezdésben az »EBH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép;

               ii.az EFTA-államok tekintetében a (2) bekezdésben az »uniós jog« szövegrész helyébe az »az EGT-megállapodás« szövegrész lép;

               iii.a (3) bekezdésben az »anélkül is megteheti, hogy kiadná a 43. cikkben előírt véleményt« szövegrész helyébe az »anélkül is megteheti, hogy az EBH kiadná a 43. cikkben előírt véleményt« szövegrész lép;

               iv.az (5) bekezdésben a »lépésekről hozott minden határozatáról« szövegrész helyébe az »lépésekről hozott minden egyes határozatáról« szövegrész lép;

               v.az (5) bekezdésben a »határozatáról.« szó után az »Az EFTA Felügyeleti Hatóság a saját honlapján teszi közzé az e cikkben említett bármely intézkedésről szóló minden egyes határozatára vonatkozó értesítést. Az EFTA Felügyeleti Hatóság értesítésének közzétételére való hivatkozást az EBH honlapján kell elhelyezni.« szöveget kell beilleszteni.

               m)A 45. cikkben:

               i.az (1) bekezdésben az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA-államok tekintetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

               ii.a (2), (4), (5), (8) és (9) bekezdésben és a (3) bekezdés első albekezdésében a szöveg az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrésszel egészül ki;

               iii.a (3) bekezdés második és harmadik albekezdésében a szöveg a »követően« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság számára készített tervezet előkészítését követően« szövegrésszel egészül ki;

               iv.a (6) bekezdésben a »bármely intézkedés« szövegrész helyébe a »minden egyes intézkedésének« szövegrész lép;

               v.a (6) bekezdésben a »vonatkozik.« szövegrész után az »Az EFTA Felügyeleti Hatóság a saját honlapján teszi közzé az (1) bekezdés c) pontjában említett bármely intézkedés bevezetéséről vagy meghosszabbításáról szóló minden egyes határozatára vonatkozó értesítést. Az EFTA Felügyeleti Hatóság értesítésének közzétételére való hivatkozást az ESMA honlapján kell elhelyezni.« szövegrészt kell beilleszteni;

               vi.a (7) bekezdésben az »a közleményt közzétették« szövegrész után a »az ESMA honlapján vagy – az EFTA Felügyeleti Hatóság által hozott intézkedések tekintetében – amikor a közleményt közzétették az EFTA Felügyeleti Hatóság honlapján« szövegrészt kell beilleszteni.”

               4.A 31bc. pont (648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet) a következő franciabekezdéssel egészül ki:

               „–32014 R 0600: Az Európai Parlament és a Tanács 600/2014/EU rendelete (2014. május 15.) (HL L 173., 2014.6.12., 84. o.), amelyet a HL L 270, 2015.10.15., 4. o., a HL L 187., 2016.7.12., 30. o. és a HL L 278., 2017.10.27., 54. o. számában helyesbítettek.”

               2. cikk

               A HL L 270., 2015.10.15., 4. o., a HL L 187., 2016.7.12., 30. o. és a HL L 278., 2017.10.27., 54. o. által helyesbített 600/2014/EU rendeletnek és a HL L 188., 2016.7.13., 28. o., HL L 273., 2016.10.8., 35. o. és a HL L 64., 2017.3.10., 116. o. által helyesbített (EU) 2016/1033 és 2014/65/EU irányelvnek, valamint az (EU) 2016/1034 rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

               3. cikk

               Ez a határozat az azt követő napon lép hatályba, amikor az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt utolsó bejelentést megtették*.

                  94. cikk

               Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     az EGT Vegyes Bizottság részéről

                     az elnök

                     az EGT Vegyes Bizottság
                     titkárai

               A Szerződő Felek együttes nyilatkozata

               a 2014/65/EU irányelvet az EGT-megállapodásba befoglaló [...] határozathoz

               [a határozattal együtt elfogadandó és a HL-ban közzéteendő]

               A Szerződő Felek osztják azt a véleményt, hogy a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/65/EU irányelv EGT-megállapodásba való belefoglalása nem érinti a közvetlen külföldi tőkebefektetés biztonsági vagy közrendi átvilágítására vonatkozó, általánosan alkalmazandó nemzeti szabályokat.

                     (1)

                        HL L 173., 2014.6.12., 84. o.

                     (2)

                        HL L 175., 2016.6.30., 1. o.

                     (3)

                        HL L 173., 2014.6.12., 349. o.

                     (4)

                        HL L 175., 2016.6.30., 8. o.

                     (5)

                        HL L 145., 2004.4.30., 1. o.

                     (6)

                        HL L 331., 2010.12.15., 12. o.

                     (7)

                        HL L 331., 2010.12.15., 84. o.

                     (8)

                        Tanácsi következtetések – Az Európai Unió és az EGT-tag EFTA-államok gazdasági- és pénzügyminiszterei, 14178/1/14 REV 1.

                     (9)
                  *
                        [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.2.22.
            COM(2019) 105 final
            2019/0055(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Japán közötti stratégiai partnerségi megállapodással létrehozott vegyes bizottságban annak eljárási szabályzata elfogadása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT TÁRGYA

                  A javaslat az egyrészről az Unió és tagállamai, másrészről Japán közötti stratégiai partnerségi megállapodással létrehozott vegyes bizottságban annak eljárási szabályzata elfogadása tekintetében az Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozatra vonatkozik, összefüggésben a vegyes bizottság eljárási szabályzatáról szóló határozat tervezett elfogadásával.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.Az EU–Japán stratégiai partnerségi megállapodás

               Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Japán közötti stratégiai partnerségi megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) célja az EU és tagállamai, valamint Japán közötti partnerség megerősítése, továbbá a közös érdekű kérdésekben folytatott kétoldalú együttműködés elmélyítése és fokozása, a közös értékeket és elveket tükrözve. Erre olyan intézkedések révén fog sor kerülni, mint a magas szintű párbeszéd elmélyítése. A megállapodás koherens, jogilag kötelező keretet hoz létre az EU Japánnal fennálló kapcsolataihoz. A megállapodást 2018. július 17-én Tokióban írták alá és 2019. február 1-je óta ideiglenesen alkalmazzák.

               2.2.A vegyes bizottság

               A vegyes bizottságot a megállapodás 42. cikke hozza létre. Fő feladata a megállapodásra épülő átfogó partnerség koordinálása, valamint a megállapodásban foglaltak érvényesülésének és hatékony végrehajtásának biztosítása. A vegyes bizottság további feladatai a következők: fórumként szolgál a megállapodás tekintetében releváns politikák, programok vagy hatáskörök bármely lényeges módosításának magyarázatához, olyan további együttműködési területeket határoz meg, amelyek nem szerepelnek a megállapodásban, amennyiben azok összhangban vannak a megállapodás céljaival, valamint törekszik a megállapodás értelmezéséből, alkalmazásából vagy végrehajtásából eredő viták rendezésére.

               A vegyes bizottság adott esetben ajánlásokat tesz és határozatokat fogad el, valamint megkönnyíti a megállapodáson alapuló együttműködés bizonyos aspektusait. A vegyes bizottság konszenzussal működik, és évente egyszer ülésezik Tokióban és Brüsszelben felváltva. A vegyes bizottság maga fogadja el eljárási szabályzatát.

               2.3.A vegyes bizottság tervezett jogi aktusa

               A tervezett jogi aktus célja, hogy a megállapodás 42. cikke (5) bekezdésének megfelelően elfogadja a vegyes bizottság működését szabályozó eljárási szabályzatot, hogy lehetővé váljon a megállapodás végrehajtása.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az Unió által képviselendő álláspontnak a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadására kell irányulnia. Az álláspont a vegyes bizottság határozattervezetein alapul.

               4.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervre irányadó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom kiterjed azokra az eszközökre is, amelyek a nemzetközi jog értelmében nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  1
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A vegyes bizottság az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Japán közötti stratégiai partnerségi megállapodással létrehozott szerv.

               A vegyes bizottság által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. Ezt az indokolja, hogy a megállapodás 42. cikke (2) bekezdésének g) pontjával összhangban a vegyes bizottság a megállapodás részes feleire kötelező határozatokat fogad el.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Az eljárási szabályzat valamely, megállapodás alapján létrehozott szerv általános működését érinti. Ezért azt a területet, amelyhez a tervezett határozat tartozik, a megállapodás egészének figyelembevételével kell meghatározni
                  2
               .

               Figyelembe véve a megállapodásban foglalt KKBP-rendelkezések számát és jellegét, a tervezett jogi aktus fő célkitűzése és tartalma a harmadik országokkal folytatott gazdasági, pénzügyi és technikai együttműködéshez kapcsolódik. Ez annak ellenére így van, hogy a megállapodás aláírása az EUSZ 37. cikkén és az EUMSZ 212. cikkének (1) bekezdésen alapul. Az értékelés az ezt követően a C-244/17. sz., Bizottság kontra Tanács (Kazahsztán) ügyben hozott bírósági ítélet fényében megváltozott. A javasolt határozat anyagi jogalapja ezért az EUMSZ 212. cikkének (1) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 212. cikkének (1) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2019/0055 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Japán közötti stratégiai partnerségi megállapodással létrehozott vegyes bizottságban annak eljárási szabályzata elfogadása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen 212. cikkének (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)az egyrészről az Európai Unió és annak tagállamai, másrészről Japán közötti stratégiai partnerségi megállapodást
                  3
                (a továbbiakban: a megállapodás) 2018. július 17-én Tokióban aláírták, és 2019. február 1-je óta ideiglenesen alkalmazzák.

               (2)A megállapodás 42. cikkének (1) bekezdése vegyes bizottságot (a továbbiakban: a vegyes bizottság) hoz létre a megállapodásra épülő átfogó partnerség koordinálására.

               (3)A megállapodás 42. cikkének (5) bekezdése szerint a vegyes bizottság elfogadja az eljárási szabályzatát.

               (4)A megállapodás hatékony alkalmazásának biztosítása érdekében a vegyes bizottság eljárási szabályzatát a lehető leghamarabb el kell fogadni.

               (5)Helyénvaló meghatározni a vegyes bizottságban az Unió által képviselendő álláspontot, mivel az eljárási szabályzat meg fogja határozni a megállapodás igazgatásáért és megfelelő alkalmazásának biztosításáért felelős vegyes bizottság működését,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az egyrészről az Európai Unió és annak tagállamai, másrészről Japán közötti stratégiai partnerségi megállapodás 42. cikke alapján létrehozott vegyes bizottság első ülésén a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadása tekintetében az Unió által képviselendő álláspont a vegyes bizottság eljárási szabályzata elfogadásának támogatása, a vegyes bizottságnak az e határozathoz csatolt határozattervezetében foglaltak szerint.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        C-399/12. sz. ügy, Németország kontra Tanács (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (2)

                        C-244/17 sz. ügy, Németország kontra Tanács (Kazahsztán), ECLI:EU:C:2018:662, 40. pont.

                     (3)

                        HL L 216., 2018.8.24., 4. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.2.22.
            COM(2019) 105 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Japán közötti stratégiai partnerségi megállapodással létrehozott vegyes bizottságban annak eljárási szabályzata elfogadása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               AZ EU-JAPÁN STRATÉGIAI PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁSSAL LÉTREHOZOTT VEGYES BIZOTTSÁG 1/2019 HATÁROZATA

               (…)

               az eljárási szabályzatának elfogadásáról

               A VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az egyrészről az Európai Unió és annak tagállamai, másrészről Japán közötti stratégiai partnerségi megállapodásra
                  1
                (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 42. cikkére,

               mivel:

               (1)A megállapodás egyes részeit 2019. február 1-je óta a hatálybalépés előtt alkalmazzák.

               (2)Annak érdekében, hogy a megállapodás hatálybalépése előtt biztosítani lehessen a hatékony alkalmazást, a vegyes bizottságot a lehető legrövidebb időn belül létre kell hozni.

               (3)A megállapodás 42. cikkének (5) bekezdése értelmében ezért a vegyes bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1.A vegyes bizottság elfogadja a mellékletben szereplő eljárási szabályzatát.

               2.Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Aláírva …

                     a vegyes bizottság részéről

                     a társelnökök

               Az 1/2019. határozat melléklete

               Stratégiai partnerségi megállapodás egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Japán között

               A vegyes bizottság eljárási szabályzata

               1.cikk

               Feladatok és összetétel

               (1)A vegyes bizottság ellátja az egyrészről az Európai Unió és annak tagállamai (a továbbiakban: az Uniós Fél), másrészről Japán közötti stratégiai partnerségi megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 42. cikkében meghatározott feladatokat.

               (2)A vegyes bizottság a Felek képviselőiből áll.

               2. cikk

               Elnökség

               A vegyes bizottság elnöksége egyrészről az Uniós Fél, másrészről Japán képviselőiből, mint társelnökökből áll. A továbbiakban együttesen: a Felek, külön-külön: a Fél.

               3. cikk

               Ülések

               (1)A vegyes bizottság főszabály szerint évente egyszer ülésezik felváltva Tokióban és Brüsszelben, konszenzussal meghatározott időpontban. A vegyes bizottság bármelyik Fél kérésére ettől eltérő időpontokban is ülésezik, konszenzus alapján.

               (2)Amennyiben a Felek másként nem állapodnak meg, a vegyes bizottság főszabály szerint vezető tisztségviselői szinten ülésezik.

               4. cikk

               Nyilvánosság

               Amennyiben a Felek erről másként nem állapodnak meg, a vegyes bizottság ülései nem nyilvánosak.

               5. cikk

               Titkárok

               Az Európai Külügyi Szolgálat és Japán Külügyminisztériumának egy-egy képviselője közösen gyakorolja a vegyes bizottság titkári feladatkörét. A vegyes bizottság társelnökeinek címzett, illetve általuk tett valamennyi közleményt továbbítani kell a titkároknak.

               6. cikk

               Résztvevők

               (1)A társelnökök a titkárok útján minden ülés előtt tájékoztatást kapnak a Felek küldöttségének tervezett összetételéről.

               (2)Adott esetben és a Felek konszenzusával a vegyes bizottság üléseire szakértőket vagy más érintett szervek képviselőit is meg lehet hívni megfigyelőként, vagy azért, hogy egy adott témával kapcsolatban tájékoztatást nyújtsanak.

               7. cikk

               Az ülések napirendje

               (1)A társelnökök minden ülésre ideiglenes napirendet készítenek.

               (2)Az ideiglenes napirendet legkésőbb az ülés kezdete előtt tizenöt nappal meg kell küldeni.

               (3)A vegyes bizottság minden ülés elején elfogadja a végleges napirendet. A Felek egyetértésével az ideiglenes napirenden kívüli pontokat is fel lehet venni a napirendre.

               (4)A társelnökök dönthetnek a (2) bekezdésben említett határidők lerövidítéséről, amennyiben erre szükség van.

               8. cikk

               Jegyzőkönyv

               (1)Az egyes ülések jegyzőkönyvét a titkárok közösen készítik el a lehető leghamarabb, de legkésőbb az egyes ülések végét követő két hónapon belül, hacsak a Felek konszenzussal másként nem határoznak. A jegyzőkönyvtervezet főszabályként tartalmazni fogja a végleges napirendet és az egyes napirendi pontokról folytatott tárgyalások összefoglalóját.

               (2)A jegyzőkönyvtervezetet a Felek írásban fogadják el a lehető leghamarabb, de legkésőbb az egyes ülések végét követő két hónapon belül, hacsak a Felek konszenzussal másként nem határoznak.

               9. cikk

               Határozatok és ajánlások

               (1)A vegyes bizottság a megállapodás 42. cikkében meghatározott hatáskörein és feladatain belül adott esetben ajánlásokat tesz és határozatokat fogad el. Ezeket „Ajánlás” vagy „Határozat” címmel kell ellátni, amelyet a sorszám, az elfogadásuk dátuma, valamint a tárgy megjelölése követ. Minden ajánlásban vagy határozatban meg kell jelölni a hatálybalépésének időpontját.

               (2)A vegyes bizottság ajánlásokat tesz és határozatokat fogad el konszenzussal.

               (3)A vegyes bizottság ajánlásokat tehet és határozatokat fogadhat el írásbeli eljárással a vegyes bizottság társelnökeivel folytatott jegyzékváltás útján.

               (4)A vegyes bizottság ajánlásait és határozatait a társelnökök írásban fogadják el.

               (5)A Felek dönthetnek úgy, hogy a vegyes bizottság ajánlásait és határozatait megfelelő médiumban közzéteszik.

               10. cikk

               Kiadások

               (1)A Felek maguk viselik a vegyes bizottság ülésein való részvételük kapcsán felmerülő személyzeti költségeket, utazási költségeket és napidíjakat, valamint a postai és távközlési költségeket is.

               (2)Az ülések megszervezésével és a dokumentumok sokszorosításával kapcsolatos költségeket az ülésnek otthont adó Fél viseli.

               11. cikk

               Munkacsoportok

               (1)A vegyes bizottság dönthet munkacsoportok felállításáról, melyek segítik a feladatai ellátásában.

               (2)A vegyes bizottság dönthet az általa létrehozott bármely munkacsoport megszüntetéséről, illetve meghatározhatja vagy módosíthatja azok feladatkörét.

               (3)A munkacsoportok minden ülésük után jelentést tesznek a vegyes bizottságnak.

               12. cikk

               Az eljárási szabályzat módosítása

               A Felek módosíthatják az eljárási szabályzatot a 9. cikkel összhangban.

                     (1)

                        HL L xxx., xxxx.xx.xx, x. o.