title: Javaslat: a Tanács határozata az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 31. jegyzőkönyvének (egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről (ISA)) módosításáról elfogadandó álláspontról

text:
|

52010PC0122

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2010.3.30.COM(2010)122 végleges2010/0068 (NLE)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 31. jegyzőkönyvének (egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről (ISA)) módosításáról elfogadandó álláspontrólINDOKOLÁS1. Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 31. jegyzőkönyve konkrét rendelkezéseket tartalmaz az Európai Unió és az EGT EFTA-államai között, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről.2. A tanácsi határozatra vonatkozó javaslathoz mellékelt, EGT vegyes bizottsági határozattervezet célja a 31. jegyzőkönyv módosítása annak érdekében, hogy a megállapodás szerződő felei közötti együttműködés 2010. január 1-jei hatállyal kiterjedjen az európai közigazgatások közötti átjárhatósági eszközökről (ISA) szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/922/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra[1]. Az EFTA-államok teljes mértékben, de szavazati jog nélkül vesznek részt az átjárható megoldások az európai közigazgatás számára elnevezésű bizottság (ISA-bizottság) EGT-vonatkozású részeinek munkájában, amely bizottság e program végrehajtásában, irányításában és kidolgozásában segíti az Európai Bizottságot a program EGT-vonatkozású projektrészei tekintetében.3. Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló 2894/94/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján kialakítja az ilyen határozatokról az Unió képviseletében elfogadandó álláspontját.4. A Bizottság benyújtja a Tanácsnak az Unió álláspontjaként történő elfogadásra az EGT Vegyes Bizottság határozattervezetét. A Bizottság reményét fejezi ki, hogy ezt az álláspontot a lehető leghamarabb elő tudja terjeszteni az EGT Vegyes Bizottságban.2010/0068 (NLE)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 31. jegyzőkönyvének (egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről) módosításáról elfogadandó álláspontrólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (9) bekezdésére,tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre[2] és különösen annak 1. cikkének (3) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:1.  Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 31. jegyzőkönyve konkrét rendelkezéseket tartalmaz az Európai Unió és az EGT EFTA-államai között, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről.2.  Indokolt kiterjeszteni a megállapodás szerződő felei közötti együttműködést 2010. január 1-jei hatállyal az európai közigazgatások közötti átjárhatósági eszközökről (ISA) szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/922/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra[3]. Az EFTA-államok teljes mértékben, de szavazati jog nélkül vesznek részt az átjárható megoldások az európai közigazgatás számára elnevezésű bizottság (ISA-bizottság) EGT-vonatkozású részeinek munkájában, amely bizottság e program végrehajtásában, irányításában és kidolgozásában segíti az Európai Bizottságot a program EGT-vonatkozású projektrészei tekintetében.3.  Ezért a megállapodás 31. jegyzőkönyvét módosítani kell,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:Egyetlen cikkAz Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 31. jegyzőkönyvének (egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló) tervezett módosításáról az EGT Vegyes Bizottság által elfogadandó álláspontot e határozat melléklete tartalmazza.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLET Tervezet:AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG HATÁROZATA(…)az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 31. jegyzőkönyvének (egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről) módosításárólAZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 86. és 98. cikkére,mivel:4.  A megállapodás 31. jegyzőkönyvét a […]-i […/…] EGT vegyes bizottsági határozat[4] módosította.5.  Indokolt kiterjeszteni a megállapodás szerződő felei közötti együttműködést az európai közigazgatások közötti átjárhatósági eszközökről (ISA) szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/922/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra[5].6.  Ennek következtében a megállapodás 31. jegyzőkönyvét módosítani kell annak érdekében, hogy a kibővített együttműködés 2010. január 1-jei kezdettel lehetővé váljon,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA megállapodás 31. jegyzőkönyve e határozat mellékletének megfelelően módosul.2. cikkEz a határozat az azt követő napon lép hatályba, hogy az EGT Vegyes Bizottság a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt utolsó bejelentést megkapta*.Ezt a határozatot 2010. január 1-jétől kell alkalmazni.3. cikkEzt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében kell közzétenni.Kelt Brüsszelben,az EGT Vegyes Bizottság részérőlaz elnök az EGT Vegyes Bizottság titkáraiMELLÉKLETaz EGT Vegyes Bizottság […] határozatáhozA megállapodás 31. jegyzőkönyvének 17. cikke (Telematikus adatcsere) a következők szerint módosul:a) Az (1) bekezdésben az „(5) bekezdés a) pontja” és az „(5) bekezdés b) pontja” kifejezés helyébe a „(6) bekezdés a) pontja” és a „(6) bekezdés b) pontja” kifejezés lép.b) Az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:„Az EFTA-államok 2010. január 1-jétől részt vesznek a (6) bekezdés c) pontjában említett uniós programokhoz kapcsolódó projektekben és tevékenységekben olyan mértékig, hogy ezek a projektek és tevékenységek a szerződő felek egyéb együttműködését támogassák.”c) A (2) bekezdésben az „(5) bekezdés” kifejezés helyébe a „(6) bekezdés” kifejezés lép.d) A (3) bekezdésben az „(5) bekezdés a) pontja” kifejezés helyébe a „(6) bekezdés a) pontja” kifejezés lép.e) A (4) bekezdésben az „(5) bekezdés b) pontja” kifejezés helyébe a „(6) bekezdés b) pontja” kifejezés lép.f) Az (5) bekezdés számozása (6) bekezdésre változik.g) A (4) bekezdés után a következő bekezdést kell beilleszteni:„5. Az EFTA-államok a (6) bekezdés c) pontjában említett programra vonatkozó együttműködés kezdetétől számítva teljes mértékben, szavazati jog nélkül vesznek részt az átjárható megoldások az európai közigazgatás számára elnevezésű bizottság (ISA-bizottság) EGT-vonatkozású részeinek munkájában, amely bizottság e program végrehajtásában, irányításában és kidolgozásában segíti az Európai Bizottságot a program EGT-vonatkozású projektrészei tekintetében.”h) A (6) bekezdés végére a következő szöveget kell beilleszteni:„c) a 2010. január 1-jétől kezdődő részvétel céljából:– 32009 D 0922 : Az Európai Parlament és a Tanács 2009. szeptember 16-i 2009/922/EK határozata az európai közigazgatások közötti átjárhatósági eszközökről (ISA) (HL L 260., 2009.10.3., 20. o.).”.[1] HL L 260., 2009.10.3., 20. o.[2] HL L 305., 1994.11.30., 6. o.[3] HL L 260., 2009.10.3., 20. o.[4] HL L …[5] HL L 260., 2009.10.3., 20. o.* [Alkotmányossági követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]


|

52010PC0804

Javaslat: AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA a Grúziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról  /* COM/2010/0804 végleges - COD 2010/0390 */

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2011.1.13.COM(2010) 804 végleges2010/0390 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAa Grúziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásrólSEC(2010) 1617 véglegesINDOKOLÁSA javaslat háttere |110 | A javaslat okai és céljai Az EU 2010. augusztus elején teljesítette a Tanács által 2009. novemberben jóváhagyott, Grúziának nyújtandó 46 millió EUR összegű makroszintű pénzügyi támogatás folyósítását. Ez a vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtott segítség az Európai Bizottság által a 2008. októberi nemzetközi adományozói konferencián[1] vállalt, két ugyanolyan összegű makroszintű pénzügyi támogatási művelet része volt. A második makroszintű pénzügyi támogatás jóváhagyásának feltétele az IMF-megállapodással fedezett külső finanszírozási igényen felüli igények folytatódó megléte volt. 2010. május 10-i levelében a grúz pénzügyminiszter kérte a Bizottság által vállalt uniós finanszírozás második részének aktiválását, amely 46 millió EUR-t tett ki. Ebben az összefüggésben az Európai Bizottság képviselői szeptember elején látogatást tettek Grúziában, hogy értékeljék az ország makrogazdasági helyzetét és kilátásait 2010–11-re, a fizetési mérlegre és a költségvetési szükségletekre összpontosítva. A Bizottság úgy véli, hogy indokolt a 2008-ban vállalt makroszintű pénzügyi támogatás második részének aktiválása. Jóllehet a grúz gazdaság élénkül (az Oroszországgal 2008. augusztusban lezajlott fegyveres konfliktus és a globális pénzügyi válság okozta kettős sokkhatást követően), a fizetési mérleg és a költségvetési egyenleg továbbra is gyenge és sérülékeny. Az Oroszországgal lezajlott konfliktus utóhatásai, beleértve az ezzel az országgal folytatott legközvetlenebb kereskedelem blokádját, valamint azt, hogy a közvetlen külföldi befektetések beáramlása nem tért vissza a válság előtti szintre, a folyó fizetési mérleg még mindig nagymértékű hiányával és jelentős (várhatóan 2012–14-ben súlyosan felgyülemlő) adósság-visszafizetési kötelezettségekkel társulva törékennyé teszik a fizetési mérleget. Ebben az összefüggésben a Bizottság további, 46 millió EUR összegű makroszintű pénzügyi támogatás nyújtását javasolja Grúzia számára. Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás célja az ország külső finanszírozási igényének fedezése lenne, amelyet az IMF-fel együttműködve a 2008. október óta fennálló, 1,17 milliárd USD értékű IMF készenléti megállapodáshoz kapcsolódóan állapítottak meg. A javasolt támogatás nyújtása felerészt vissza nem térítendő támogatás, felerészt hitel formájában történne. Az új makroszintű pénzügyi támogatás segítené Grúziát az Oroszországgal lezajlott konfliktus és a globális válság gazdasági következményeinek kezelésében. Az új makroszintű pénzügyi támogatás támogatja a kormány gazdasági reformtervét. Csökkentené a gazdaságban még mindig jelenlévő rövid távú pénzügyi sérülékenységet, és támogatná a középtávon fenntarthatóbb fizetési mérleg és költségvetési helyzet elérésére irányuló reformintézkedéseket. A támogatás előmozdítaná az államháztartás irányításának megerősítését célzó szakpolitikai intézkedéseket (az előző művelet és az EU szektorális költségvetési támogatási műveletének intézkedéseire építve), valamint az Unióval való gazdasági és pénzügyi integráció elősegítését célzó intézkedéseket, különösen a jövőbeli társulási megállapodás által kínált potenciál kihasználása révén, amelynek célja egy mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás megkötése a két fél között. A javasolt új makroszintű pénzügyi támogatás kivételes és időben korlátozott lenne, és a tervek szerint a készenléti megállapodással párhuzamosan zajlana, és kiegészíti a nemzetközi és bilaterális adományozóktól kapott támogatást. |120 | Háttér-információk Az Oroszországgal 2008. augusztusban lezajlott fegyveres konfliktus és a globális pénzügyi válság okozta kettős sokkhatást követően a grúz gazdaság az élénkülés jeleit mutatja. Két év alacsony vagy negatív növekedését követően 2010-ben várhatóan újraéled a gazdasági tevékenység. Bár 2009-ben a reál-GDP 3,9%-kal szűkült, 2010 első felében a növekedés erős, 6,6%-os volt (éves szinten). Az éves CPI infláció várhatóan emelkedik és 2010 végén 8% felett lesz, részben tükrözve az importált gabona árának emelkedését. A gazdaságélénkülésre tekintettel a kormány költségvetési és monetáris politikájának szigorításáról határozott. Az IMF-fel egyeztetett program értelmében a költségvetési hiányt a 2009-ben a GDP 9,2%-át kitevő értékről 2010-ben 6,3%-ra, 2011-ben pedig 4,8%-ra kell csökkenteni. A monetáris politika szigorítása nyáron kezdődött az irányadó kamatláb enyhe emelésével, az infláció kézben tartása érdekében. Jóllehet a gazdaságélénkülés megszilárdulni látszik, a gazdasági helyzet továbbra is sérülékeny, mivel bizonytalan a folyó fizetési mérleg nagy hiányának finanszírozása. A gyengülő hazai kereslettel a válság hozzájárult a folyó fizetési mérleg hiányának megfelezéséhez 2009-ben. A hiány azonban továbbra is igen magas, és az előrejelzések szerint 2010-ben elérheti a GDP 12,0%-át, és nem várható a helyzet javulása 2011-ben sem. Grúzia exportját továbbra is hátrányosan befolyásolja az Oroszország által 2006-ban elrendelt, és 2008-ban meghosszabbított kereskedelmi embargó. 2010–11-ben a folyó fizetési mérleg finanszírozása továbbra is bizonytalan. A közvetlen külföldi befektetések beáramlására negatívan hatott a válság és a becslések szerint 2010-ben tovább csökken, és 2011-ben sincs kilátás a beáramlás élénkülésére. A közvetlen külföldi befektetések beáramlásának csalódást okozó teljesítménye veszélyezteti a folyó fizetési mérleg finanszírozását és nemzetközi valutatartalékok képzését, és rámutat, hogy még mindig nem tért vissza a külföldi befektetők bizalma, amely az Oroszországgal lezajlott 2008-as fegyveres konfliktus miatt drámai megrázkódtatáson ment át. A privatizációs folyamat lendületvesztését is tükrözi, mivel a legvonzóbb állami eszközök legtöbbjét már eladták. Bár a bruttó nemzetközi tartalékok a válság alatti 1,5 milliárd USD-os mélypontról 2010. szeptember végére 2,1 milliárd USD-ra javultak, továbbra is az optimális szint alatt maradnak, különösen mivel a javulást részben az IMF-hitellel érték el. A nettó nemzetközi tartalékok a 2008. szeptemberi 850 millió USD-ról 2010. szeptemberére 740 millió USD-ra csökkentek. A fizetési mérleg további gyengesége a külső államadósság magas szintjéhez és az elkövetkező években jelentős adósság-refinanszírozási igényhez kapcsolódik. Az IMF 2008. szeptemberben jóváhagyott egy 18 hónapra szóló, 750 millió USD összegű készenléti megállapodást Grúzia számára. A program harmadik, az IMF ügyvezető igazgatósága által 2009 augusztusában jóváhagyott felülvizsgálata során a készenléti megállapodást 2011. június 14-ig meghosszabbították, és növelték a finanszírozási csomagot, mely által a készenléti megállapodás teljes összege 1,17 milliárd USD-ra emelkedett. A program a tervezetteknek megfelelően alakul: 2010. július 9-én az IMF igazgatótanácsa elvégezte az IMF készenléti megállapodás hatodik felülvizsgálatát, és megállapította, hogy a program teljesítménye nagyjából kielégítő. A következő IMF-felülvizsgálat, amely a hetedik és nyolcadik felülvizsgálatot kombinálja, 2010. novemberben esedékes. A 2008-ban tartott adományozói konferencián a nemzetközi közösség által vállalt teljes támogatási csomag 2008–2010-re 4,5 milliárd USD-t tett ki, ebből 1 milliárd USD az USA-tól, 200 millió USD Japántól, 173 millió USD az uniós tagállamoktól és 2,4 milliárd USD többoldalú pénzügyi intézményektől származik. A teljes állami szektorbeli kötelezettségvállalás 2,6 milliárd USD-t tett ki és az ehhez kapcsolódó folyósításokat nagymértékben előrehozták. |n | Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen Nincsenek. |140 | Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Grúzia az európai szomszédságpolitika (ENP) körébe tartozó uniós partnerországok egyike. Az EU-Grúzia ENP cselekvési tervet 2006 novemberében fogadták el öt éves időtartamra. Az Európai Unió alapvető érdeke, hogy keleti határain stabilitás, felelősségteljes kormányzás és gazdasági fejlődés legyen jellemző. E célból a keleti partnerség kezdeményezést hivatalosan 2009. május 7-én a prágai csúcson indította el az EU és hat partnerország. Az Európai Bizottság a 2008. októberi nemzetközi adományozói konferencián legfeljebb 500 millió EUR Grúziának nyújtandó támogatást vállalt. A finanszírozás forrásai közé tartoznak mind az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI) keretében programozott források, mind olyan válságkezelési eszközök, mint például a stabilitási eszköz, a humanitárius segítségnyújtás és a makroszintű pénzügyi támogatás. A csomag közvetlenül reagál a 2008. augusztusi katonai konfliktus és a globális válság következtében az ország által elszenvedett gazdasági és társadalmi nehézségekre. Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás az IMF által támogatott készenléti megállapodással összefüggésben Grúziának nyújtott rövid távú makrogazdasági támogatás révén kiegészíti a többi támogatási eszközt. Kiegészíti az ENPI költségvetési támogatást is, amely hozzájárul Grúzia finanszírozási szükségleteinek fedezéséhez és konkrét ágazati reformokhoz kapcsolódik. A Grúziának nyújtandó új makroszintű pénzügyi támogatásra vonatkozó javaslat teljes mértékben összeegyeztethető a makroszintű pénzügyi támogatásról szóló 2002. évi tanácsi következtetésekben és az ezt kísérő, a Tanács elnöke által a Bizottság elnökének címzett levélben előírt, makroszintű pénzügyi támogatásokra vonatkozó iránymutatásokkal. A Bizottság javaslatát kísérő szolgálati munkadokumentumban részletesebben elmagyarázottaknak megfelelően a javaslat összhangban van különösen a következő irányvonalakkal: kivételes jelleg, politikai előfeltételek, kiegészítő jelleg, feltételesség és pénzügyi fegyelem. |Konzultáció az érdekeltekkel; hatásvizsgálat |Konzultáció az érdekeltekkel |219 | A makroszintű pénzügyi támogatás a Grúzia konfliktus utáni gazdasági helyreállításához nyújtott nemzetközi támogatás szerves része. A Bizottság szolgálatai szorosan együttműködtek a Világbankkal a nemzetközi adományozói konferencia előkészítésében és konzultációkat folytattak a vállalt csomag végrehajtásáról a multilaterális és bilaterális adományozókkal. A makroszintű pénzügyi támogatásról szóló javaslat előkészítése során a Bizottság szolgálatai eszmecserét folytattak a Nemzetközi Valutaalappal. A Bizottság a makroszintű pénzügyi támogatásról szóló javaslat benyújtása előtt konzultál az uniós tagállamokkal a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságon belül. A Bizottság a grúz kormánnyal is rendszeres kapcsolatot tart fenn. |Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |229 | A Bizottság külső szakértők közreműködésével működési értékelést végez a grúz államháztartási rendszer és adminisztratív eljárások minőségéről és megbízhatóságáról. |230 | Hatásvizsgálat A makroszintű pénzügyi támogatás és a hozzá csatolt kiiigazítási és reformprogram segít Grúzia rövid távú finanszírozási szükségleteinek enyhítésében, miközben támogatja a középtávú fizetési mérleg és költségvetési stabilitás megerősítésére irányuló szakpolitikai intézkedéseket, fokozza a fenntartható növekedést és előmozdítja az EU-val való gazdasági integrációt és szabályozási konvergenciát. Szintén hozzájárul az államháztartás-irányítás hatékonyságának és átláthatóságának javításához, az országnak nyújtott előző makroszintű pénzügyi támogatás pozitív hatására építve. A makroszintű pénzügyi támogatás segíti az IMF-fel egyeztetett programban lévő makrogazdasági stabilizációt és strukturális szakpolitikákat is. |A javaslat jogi elemei |305 | A javaslat összefoglalása Az Európai Unió legfeljebb 46 millió EUR összegű makroszintű pénzügyi támogatást nyújt Grúziának, felét vissza nem térítendő támogatás, felét hitel formájában. A támogatás hozzájárul az Európai Bizottság által az IMF becslései alapján megállapított, 2009–2011-es fennmaradó grúz külső finanszírozási szükséglet fedezéséhez. A támogatás folyósítására a tervek szerint 2011-ben, két részletben kerül sor, mindkettő tartalmaz vissza nem térítendő támogatást és hitelt is. A támogatást a Bizottság kezeli. A költségvetési rendelettel összeegyeztethető, csalás és egyéb szabálytalanságok elleni speciális rendelkezéseket figyelembe kell venni. Az első részlet folyósítására várhatóan 2011 első negyedévében kerül sor. A második, számos szakpolitikai intézkedéstől függő részlet folyósítása 2011 harmadik negyedévében történhet meg. A makroszintű pénzügyi támogatásnál szokásos módon a folyósítások feltétele az IMF készenléti megállapodás keretében végzett program-felülvizsgálat sikeressége. Emellett a Bizottság és a grúz hatóságok konkrét strukturálisreform-intézkedéseket egyeztetnek egy egyetértési megállapodásban. A korábbi makroszintű pénzügyi támogatási műveletek keretében a Bizottság szolgálatai szorosan együttműködtek a grúz hatóságokkal az államháztartás-irányítás reformja terén, amelynek célja átláthatóbb, egységesebb és elszámoltatható államháztartás-irányítási rendszer létrehozása. Az új makroszintű pénzügyi támogatási műveletben a szakpolitikai feltételesség hatóköre kibővülne olyan intézkedésekre, amelyek célja az Unióval való gazdasági és pénzügyi integráció, valamint kiválasztott területeken a szabályozási harmonizáció elősegítése, az ENP cselekvési terv keretében és az EU és Grúzia közötti társulási megállapodás megkötésének terve által teremtett új hátteret is figyelembe véve. Az előző makroszintű pénzügyi támogatás sikeres végrehajtását követően, amelyben a grúz hatóságok bizonyították a strukturális reformok végrehajtására irányuló politikai akaratot és képességet, a Bizottság úgy véli, hogy ez a második makroszintű pénzügyi támogatási művelet hozzájárulna a kormány strukturális reformokra irányuló ütemtervének végrehajtásához. A feltételek összhangban lesznek az EU-Grúzia ENP cselekvési terv prioritásaival. Grúzia (egy főre jutó jövedelemben mért) fejlődési szintje és az adósságmutatói, valamint az ország gazdasági helyzetében a közelmúltban végbement javulás indokolják a döntést, hogy a javasolt támogatást felerészt vissza nem térítendő támogatás, felerészt hitel formájában nyújtsák. A kizárólag vissza nem térítendő támogatás alkalmazása az előző művelet során kivételes döntés volt, amelyet a Grúziában 2008. végén fennálló igen nehéz körülmények indokoltak. A vissza nem térítendő támogatás és a hitel elegye összhangban van azzal is, hogy Grúzia 2009. január óta vegyes támogatásra jogosult ország a Világbanknál. A Világbank elkövetkező műveleteit tekintve várható, hogy az ország a Világbank támogatásának egy harmadát IDA-hitel formájában, két harmadát pedig IBRD-feltételekkel kapja. |310 | Jogalap A javaslat jogalapja az EUMSz. 212. cikke. |329 | A szubszidiaritás elve A javaslat az EU megosztott hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve annyiban alkalmazandó, hogy a Grúzia rövid távú makrogazdasági stabilitásának helyreállítására irányuló célkitűzést a tagállamok nem tudják egyedül kielégítően megvalósítani, és ezért az az Európai Unió által jobban megvalósítható. A fő okok a nemzeti költségvetési korlátok, valamint az, hogy a támogatás mértékének maximalizálása érdekében szükség van az adományozók erőteljes koordinációjára. |Az arányosság elve |331 | A javaslat megfelel az arányosság elvének: a rövid távú makrogazdasági stabilitás célkitűzésének eléréséhez szükséges minimumkövetelményekre szorítkozik, és nem lépi túl a célhoz szükséges mértéket. |332 | A támogatás összege – az IMF készenléti megállapodás keretében tett becslései alapján a Bizottság által megállapítottak szerint – a 2009–2011 közötti időszakban fennmaradó finanszírozási rés 14%-ának felel meg. Ez – figyelembe véve az EU tagállamai és más bilaterális adományozók és multilaterális hitelezők által Grúziának nyújtandó támogatást – megfelelő szintű tehermegosztást jelent az EU számára. |A jogi aktus típusának megválasztása |341 | Javasolt aktus: egyéb. |342 | Más jogi aktus nem volna megfelelő, mert a makroszintű pénzügyi támogatási eszközről szóló keretszabályozás hiányában csupán a Szerződés 212. cikke szerinti eseti tanácsi határozatok állnak rendelkezésre e támogatás jogi eszközeként. E makrogazdasági célkitűzések eléréséhez projektfinanszírozás vagy technikai segítségnyújtás nem lenne megfelelő. A makroszintű pénzügyi támogatás többi uniós eszközhöz viszonyított hozzáadott értéke a külső pénzügyi teher enyhítése és stabil makrogazdasági keret megteremtéséhez való hozzájárulás, többek között fenntartható fizetési mérleg és költségvetési helyzet, és a strukturális reformok megfelelő keretének előmozdítása révén. A makrogazdasági és strukturális politikák megfelelő keretének létrehozásához való hozzájárulás révén a makroszintű pénzügyi támogatás növelheti a más, szűkebb fókuszú uniós pénzügyi eszközök keretében Grúziában finanszírozott cselekvések hatékonyságát. |Költségvetési vonzatok |401 | A támogatás 23 millió EUR értékű vissza nem térítendő elemének finanszírozása a 2011. évi költségvetés kötelezettségvállalási előirányzatainak 01 03 02. sorából (makrogazdasági támogatás) történik, kifizetésére 2011-ben kerül sor. A garanciaalapról szóló rendelettel[2] összhangban a garanciaalap feltöltésére várhatóan 2013-ban kerül sor, és legfeljebb 2,1 millió EUR-t tesz ki. Ez a várhatóan 2011-ben folyósításra kerülő 23 millió EUR összegű hitel 9%-ának felel meg. |Kiegészítő információk |Felülvizsgálatra/módosításra/megszüntetésre vonatkozó rendelkezés |533 | A javaslat megszüntetésre vonatkozó rendelkezést tartalmaz. A javasolt makroszintű pénzügyi támogatás az egyetértési megállapodás hatálybalépését követő első naptól számított két és fél évig állna rendelkezésre. |1.  2010/0390 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAa Grúziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásrólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 212. cikke (2) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára[3],a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,rendes jogalkotási eljárás keretében[4],mivel:2.  A Grúzia és az Európai Unió közötti kapcsolatok az európai szomszédságpolitika keretében fejlődnek. Az EU és Grúzia 2006-ban megállapodott egy európai szomszédságpolitikai cselekvési tervről, amely az EU-Grúzia kapcsolatok tekintetében középtávú prioritásokat határoz meg. 2010-ben az EU és Grúzia tárgyalásokat indított egy társulási megállapodásról, amely a meglévő partnerségi és együttműködési megállapodás helyébe hivatott lépni. Az EU-Grúzia kapcsolatok keretét az újonnan indított keleti partnerség is bővíti.3.  A 2008. szeptember 1-jén Brüsszelben tartott rendkívüli Európai Tanács megerősítette az EU Grúziával való kapcsolatainak erősítésére irányuló szándékát a 2008. augusztusi, Oroszország és Grúzia közötti fegyveres konfliktust követően.4.  2008 harmadik negyedéve óta a grúz gazdaságot sújtja a nemzetközi pénzügyi válság, amelynek eredményeként csökken a kibocsátás, visszaesnek a költségvetési bevételek és növekszik a külső finanszírozási igény.5.  A 2008. októberben tartott nemzetközi adományozói konferencián a nemzetközi közösség vállalta Grúzia gazdasági helyreállításának támogatását az Egyesült Nemzetek Szervezete és a Világbank által végzett közös igényfelméréssel összhangban.6.  Az Európai Unió Grúzia számára nyújtandó, legfeljebb 500 millió EUR támogatást jelentett be.7.  A Nemzetközi Valutalap (IMF) pénzügyi támogatást nyújt Grúzia gazdaságának kiigazításához és helyreállításához. Grúzia hatóságai 2008 szeptemberében egyeztek meg a Nemzetközi Valutaalappal 750 millió USD összegű készenléti megállapodásról, amelynek célja a gazdasági válság következtében a grúz gazdaságban szükségessé vált kiigazítás támogatása.8.  A gazdasági helyzet további romlását és a programot alátámasztó gazdasági feltételezések szükséges módosítását követően, valamint a nagyobb külső finanszírozási igény miatt, Grúzia és az IMF megállapodást kötött a készenléti megállapodás 424 millió USD-ral való kibővítéséről, amelyet az IMF igazgatótanácsa 2009. augusztusban jóváhagyott.9.  Az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz keretében az Európai Unió 2010–2012 között összesen évi 37 millió EUR összegű vissza nem térítendő költségvetési támogatás nyújtását tervezi.10.  Grúzia a gazdasági helyzet és a kilátások romlása miatt további makroszintű európai uniós pénzügyi támogatást kért.11.  Mivel a fizetési mérlegben továbbra is finanszírozási rés áll fenn, a makroszintű pénzügyi támogatás a jelenlegi rendkívüli körülmények között a kért segítségre adott megfelelő válasznak tekinthető a grúz gazdaság stabilizációjához a hatályos IMF-programmal összefüggésben.12.  Az európai uniós makroszintű pénzügyi támogatásnak nem csupán kiegészítenie kell az IMF és a Világbank programjait és forrásait, hanem biztosítania kell az uniós szerepvállalás hozzáadott értékét is.13.  A Bizottságnak biztosítania kell, hogy az uniós makroszintű pénzügyi támogatás jogi szempontból és tartalmilag összhangban álljon a külső fellépés és az egyéb vonatkozó uniós politikák különféle területein hozott intézkedésekkel.14.  Az uniós makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó konkrét céloknak erősíteniük kell a hatékonyságot, átláthatóságot és elszámoltathatóságot. A Bizottságnak rendszeresen ellenőriznie kell ezeknek a célkitűzéseknek a teljesítését.15.  Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás nyújtására vonatkozó feltételeknek tükrözniük kell a Grúziával szembeni uniós politika kulcsfontosságú elveit és céljait.16.  Az Európai Unió ezen makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó pénzügyi érdekeinek hatékony védelme céljából szükséges, hogy Grúzia megfelelő intézkedéseket hozzon az e támogatással kapcsolatos csalás, korrupció és bármely egyéb szabálytalanságok megelőzése és az ellenük való küzdelem vonatkozásában. A Bizottságnak rendelkeznie kell továbbá a megfelelő ellenőrzésekről és a Számvevőszéknek biztosítania kell a megfelelő vizsgálatokat.17.  Az európai uniós pénzügyi támogatást képező összeg felszabadítása a költségvetési hatóság hatáskörének sérelme nélkül történik.18.  E támogatást a Bizottságnak kell kezelnie. Annak biztosítására, hogy az Európai Parlament és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság nyomon követhesse e határozat végrehajtását, a Bizottságnak rendszeresen tájékoztatnia kell őket a támogatással kapcsolatos fejleményekről, és rendelkezésükre kell bocsátani a vonatkozó dokumentumokat.19.  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 291. cikkének megfelelően a Bizottság végrehajtási hatáskörének gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályait és általános elveit rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendeletben előre meg kell határozni. Az említett új rendelet elfogadásáig továbbra is a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatot[5] kell alkalmazni, az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás kivételével, amely nem alkalmazandó,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikk20.  Az Európai Unió legfeljebb 46 millió EUR összegű makroszintű pénzügyi támogatást nyújt Grúziának az ország gazdasági stabilizációjának támogatása és az IMF hatályos programjában meghatározott, a fizetési mérleghez kapcsolódó finanszírozási szükségletének fedezése céljából. Ebből az összegből legfeljebb 23 millió EUR vissza nem térítendő támogatás formájában, és legfeljebb 23 millió EUR hitel formájában nyújtandó. A javasolt makroszintű pénzügyi támogatás felszabadítása a 2011. évi költségvetés költségvetési hatóság általi jóváhagyásától függ.21.  A támogatás hitel-elemének finanszírozása céljából a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az Európai Unió nevében hitelt vegyen fel a szükséges források megszerzéséhez. A hitel maximális futamideje 15 év.22.  Az európai uniós pénzügyi támogatás rendelkezésre bocsátását a Bizottság oly módon irányítja, hogy az összeegyeztethető legyen az IMF és Grúzia között létrejött megállapodásokkal és megegyezésekkel, valamint az Európai Unió és Grúzia közötti partnerségi és együttműködési megállapodásban meghatározott gazdasági reform alapvető elveivel és céljaival. A Bizottság rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságot a támogatás irányításával kapcsolatos fejleményekről, és rendelkezésükre bocsátja a vonatkozó dokumentumokat.23.  Az Európai Unió pénzügyi támogatása a 2. cikk (1) bekezdésében említett egyetértési megállapodás hatálybalépését követő első naptól számított két és fél évig áll rendelkezésre.2. cikk1. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy – e határozat 6. cikkének (2) bekezdésében megállapított tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően – megállapodjon Grúzia hatóságaival a teljesítésre vonatkozó időkeretet is tartalmazó egyetértési megállapodásba foglalandó, az európai uniós makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó gazdaságpolitikai és pénzügyi feltételekről (a továbbiakban: az egyetértési megállapodás). E feltételeknek összhangban kell lenniük az 1. cikk (3) bekezdésében említett megállapodásokkal és egyetértési megállapodásokkal. Ezen feltételek különösen a támogatás hatékonyságának, átláthatóságának és elszámoltathatóságának fokozására irányulnak, többek között a grúz államháztartás irányítási rendszerei tekintetében. Az e célkitűzések megvalósításában elért előrelépéseket a Bizottság rendszeresen nyomon követi. A támogatás részletes pénzügyi feltételeit a Bizottság és a grúz hatóságok között kötendő vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodásban és a hitelmegállapodásban kell meghatározni.2. Az európai uniós pénzügyi támogatás végrehajtása során a Bizottság felügyeli a támogatás tekintetében alkalmazandó grúz pénzügyi megállapodások, igazgatási eljárások, külső és belső ellenőrzési mechanizmusok megbízhatóságát és a jóváhagyott időkeret betartását.3. A Bizottság rendszeres időközönként meggyőződik arról, hogy Grúzia gazdaságpolitikája összhangban van-e az európai uniós makroszintű pénzügyi támogatás célkitűzéseivel, és hogy kellőképpen teljesülnek-e a megállapodás szerinti gazdaságpolitikai feltételek. Ennek során a Bizottság szorosan együttműködik a Nemzetközi Valutaalappal és a Világbankkal és szükség esetén a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal.3. cikk1. Az európai uniós pénzügyi támogatást a Bizottság vissza nem térítendő támogatást és hitelt is tartalmazó két részletben bocsátja Grúzia rendelkezésére a (2) bekezdésben meghatározott feltételektől függően. Az egyes részletek nagyságát az egyetértési megállapodásban határozzák meg.2. A Bizottság az egyetértési megállapodásban meghatározott gazdaságpolitikai feltételek megfelelő végrehajtásától függően dönt a részletek felszabadításáról. A második részlet folyósítására legkorábban három hónappal az első részlet felszabadítása után kerülhet sor.3. Az európai uniós pénzeszközöket a Grúz Nemzeti Banknak fizetik. Az egyetértési megállapodásban meghatározandó előírásoktól függően, ideértve a fennmaradó költségvetési finanszírozási igény megerősítését is, az uniós pénzeszközöket a Grúz Államkincstár mint végső kedvezményezett számára lehet átutalni.4. cikk1. Az európai uniós támogatás hitel-eleméhez kapcsolódó hitelfelvételi és -nyújtási műveleteket euróban, egyazon értéknap alkalmazásával kell végrehajtani, és az Európai Unió ezek során nem lehet érintett lejárati határidők módosításában, árfolyam- vagy kamatkockázatokban vagy más kereskedelmi kockázatban.2. Amennyiben Grúzia kéri, a Bizottság megteszi a szükséges lépéseket annak biztosítására, hogy a hitelfeltételek tartalmazzanak előtörlesztési rendelkezést és ez összekapcsolódjon a hitelfelvételi műveletek feltételei közé felvett megfelelő rendelkezéssel.3. Grúzia kérésére és amennyiben a körülmények lehetővé teszik a hitel kamatlábának csökkentését, a Bizottság részben vagy egészben refinanszírozhatja eredeti kölcsöneit, vagy átalakíthatja a megfelelő pénzügyi feltételeket. A refinanszírozási vagy átalakítási műveleteket az (1) bekezdésben megállapított feltételekkel összhangban kell elvégezni, és azok nem eredményezhetik az adott hitel átlagos futamidejének kiterjesztését vagy a refinanszírozás vagy átalakítás napján fennálló tőkeösszeg növekedését.4. Az e határozat szerinti hitelfelvételi és -nyújtási műveletekhez közvetlenül kapcsolódó, az Európai Unió részéről felmerülő összes költséget Grúzia viseli.5. Az Európai Parlamentet és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságot folyamatosan tájékoztatni kell a (2) és (3) bekezdésben említett műveletek alakulásáról.5. cikkAz európai uniós pénzügyi támogatás végrehajtása az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel[6] és végrehajtási szabályaival összhangban történik. A grúz hatóságokkal kötendő egyetértési megállapodás, hitelmegállapodás és a vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodás mindenekelőtt rendelkezik az e támogatást érintő csalás, korrupció és egyéb szabálytalanságok megelőzését és az ellenük való küzdelmet illetően meghozandó megfelelő intézkedésekről. A pénzösszegek kezelése és felszabadítása átláthatóságának növelése érdekében az egyetértési megállapodás, a hitelmegállapodás és a vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodás rendelkezik továbbá a Bizottság – beleértve az Európai Csalás Elleni Hivatalt – általi ellenőrzésről is – beleértve a helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat is. Ezen kívül rendelkeznek a Számvevőszék által végzett pénzügyi ellenőrzésekről is, beleértve adott esetben a helyszíni ellenőrzéseket is.6. cikk1. A Bizottságot egy bizottság segíti.2. Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, annak 8. cikkére is figyelemmel.7. cikk1. A Bizottság minden év június 30-ig benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e határozat előző évi végrehajtásáról, illetve annak értékeléséről szóló jelentést. A jelentés megvilágítja az egyetértési megállapodásban meghatározott szakpolitikai feltételek, Grúzia aktuális gazdasági és költségvetési eredményei, valamint a Bizottságnak a részletek felszabadítására vonatkozó határozatai közötti összefüggést.2. Az 1. cikk (4) bekezdésében említett rendelkezésre állási időszak lejárta után legkésőbb két évvel a Bizottság utólagos értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.8. cikkEz a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök […] […]3. melléklet: PÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZA JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAIA javaslat/kezdeményezés címeGrúziának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásA tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[7]Szakpolitikai terület: 01. cím – Gazdasági és pénzügyekTevékenység: 03 – Nemzetközi gazdasági és pénzügyekA javaslat/kezdeményezés típusaX A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul( A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedésre irányul[8]( A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul( A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányulCélkitűzésekA javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzések:„Jólét elősegítése az Európai Unión kívül”A Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság (ECFIN) kapcsolódó tevékenységének fő területei:1. Az európai szomszédságpolitika végrehajtásának elősegítése a gazdasági elemzés mélyítése és a cselekvési tervek gazdasági szempontjaival kapcsolatos szakpolitikai párbeszéd és tanácsadás megerősítése révén.2. A partner harmadik országoknak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatás kidolgozása, figyelemmel kísérése és végrehajtása az érintett nemzetközi pénzügyi intézményekkel együttműködve.Meghatározott célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)3. sz. meghatározott célkitűzés „harmadik országoknak fizetésimérleg-problémáik megoldásához és külső adósságállományuk fenntarthatóságának visszaállításához nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás”Érintett tevékenység a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretében: nemzetközi gazdasági és pénzügyi kapcsolatok, globális irányítás.Várható eredmény(ek) és hatás(ok)A javasolt támogatás Grúziának nyújtandó 23 millió EUR uniós hitelből, és legfeljebb 23 millió EUR vissza nem térítendő támogatásból áll (a vissza nem térítendő támogatást az általános költségvetésből finanszírozzák), fenntarthatóbb fizetési mérleghez való hozzájárulás érdekében. A támogatás segít az országnak a 2008. augusztusi katonai konfliktus következtében elszenvedett gazdasági és társadalmi nehézségek, valamint a globális pénzügyi válság következményeinek leküzdésében. Előmozdítja továbbá a fenntartható gazdasági növekedés fokozására, az államháztartás jobb irányítására és az EU-val való gazdasági integráció és szabályozási közelítés előmozdítására irányuló strukturális reformokat.A Bizottság szolgálatai (a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság D2. csoportja) előzetes értékelést végeztek 2010. szeptember–októberben (lásd a bizottsági javaslatot kísérő szolgálati munkadokumentumot). Következtetései alapján az uniós makroszintű pénzügyi támogatás indokolt.Az eredmények és hatások mutatóiA hatóságoknak, nevezetesen a pénzügyminisztériumnak rendszeres alapon jelentést kell készíteniük a meghatározott teljesítménymutatókról a Bizottság szolgálatai részére. A támogatás második részletének folyósítása előtt átfogó jelentést is benyújtanak az egyeztetett szakpolitikai feltételek teljesítéséről.A pénzügyi folyamatok és a Grúziában ezen művelet előkészítése céljából végrehajtott igazgatási eljárások működési értékelését követően a Bizottság szolgálatai folytatják az államháztartás irányításának nyomon követését. Az Európai Bizottság Grúziai Küldöttsége gondoskodik továbbá a támogatás nyomon követése szempontjából lényeges kérdéseket ismertető rendszeres jelentésről. A Bizottság szolgálatai szoros kapcsolatban maradnak az IMF-fel és a Világbankkal annak érdekében, hogy építhessenek a két szervezet Grúziában folytatott tevékenységeiből eredő információkra.A Grúziának 2006–2008 között nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás független utólagos értékelése 2010. januárban fejeződött be. A 2009 vége és 2010 közepe között végrehajtott makroszintű pénzügyi támogatási művelet utólagos értékelésére 2011-ben kerül sor. Ez a művelet a végrehajtási időszak lejárta után két éven belül képezi utólagos értékelés tárgyát.A javasolt európai parlamenti és tanácsi határozat e támogatási művelet értékelését is magában foglaló, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek évente benyújtandó jelentést ír elő.A javaslat/kezdeményezés indoklásaRövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek)A támogatás folyósítása a Grúzia és az IMF közötti készenléti megállapodás szerinti, jelenlegi hároméves megállapodás kielégítő végrehajtásától függ. Emellett a Bizottság megállapodik a grúz hatóságokkal arról a néhány konkrét szakpolitikai feltételről, amelyeket a második részlet Bizottság általi felszabadítása előtt teljesíteni kell. E szakpolitikai intézkedések összeegyeztethetőek a Grúzia és az IMF között megkötött megállapodásokkal. A támogatás második részletének felszabadítása előtt a Bizottság szolgálatai a nemzeti hatóságokkal együttműködve ellenőrzik, hogy a szakpolitikai feltételek teljesültek-e.Az uniós részvételből adódó többletértékA javasolt uniós makroszintű pénzügyi támogatás azáltal, hogy segít túljutni az Oroszországgal lezajlott konfliktus és a globális válság okozta gazdasági sokkhatásokon, hozzájárul a keleti szomszédság / keleti partnerség régiójában a makrogazdasági és politikai stabilitás, valamint a Grúzia és az EU közötti szorosabb gazdasági és politikai kapcsolatok előmozdításához. Azáltal, hogy kiegészíti a nemzetközi pénzügyi intézmények és más adományozók által rendelkezésre bocsátott forrásokat, a támogatás hozzájárul a válság után a nemzetközi adományozó közösség által egyeztetett pénzügyi támogatási csomag általános hatékonyságához.A makroszintű pénzügyi támogatás pénzügyi hatása mellett a javasolt program megerősíti a kormány reformok iránti elkötelezettségét és az EU-hoz való közeledésre irányuló erőfeszítéseit. Szélesebb kontextusban a javasolt intézkedés jól illik az EU Grúziával szembeni, erősebb elkötelezettségre irányuló általános megközelítésébe, amelyet a társulási megállapodásról folytatott tárgyalások megnyitása is tükröz, amelynek fő eleme a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás megkötése lesz.A makroszintű pénzügyi támogatási művelet növeli az EU grúziai szerepvállalásának értékét azáltal, hogy segít Grúziának a súlyos rövid távú fizetésimérleg-nehézségek kezelésében. A várakozások szerint hozzájárul a stabil makrogazdasági keret megteremtéséhez, többek között fenntartható fizetési mérleg és költségvetési helyzet előmozdítása révén. A támogatás segíti a nehézségek leküzdésére kidolgozott erőteljes korrekciós intézkedések és strukturális reformok végrehajtását. Az ENPI keretében az általános költségvetéshez nyújtott támogatás hosszabb távú fejlesztési célkitűzésekkel rendelkezik, és nem lenne megfelelő a rövid távú, fizetési mérleget támogató eszközként.Hasonló korábbi tapasztalatok tanulságaA Grúziának a múltban nyújtott hasonló támogatás nemrég készült külső értékeléséből kiderül, hogy a korlátozott számú, alapvető strukturális reform kiválasztásának gyakorlata sikeres volt és e gyakorlat folytatását ajánlja, megfelelő nyomon követés és szoros politikai párbeszéd mellett, amelyet a támogatás teljes végrehajtási időszaka alatt fenn kell tartani. Továbbá az előző makroszintű pénzügyi támogatási művelet során a reformtervekben elért jó eredmények lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy a javasolt intézkedés esetében ugyanezt az irányvonalat kövesse.Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi eszközökkelA más uniós eszközökkel való összhang és lehetséges szinergia tekintetében a Grúziának nyújtott uniós támogatási csomag tartalmaz az ENPI keretében programozott forrásokat, és válságkezelési eszközöket (a stabilitási eszköz, a humanitárius segítségnyújtás és a makroszintű pénzügyi támogatás). A csomag tartalmazza az EU grúziai polgári megfigyelő missziójának költségeit is. A programozott ágazati költségvetési támogatáson keresztül az ENPI keret eddig támogatta az államháztartás-irányítás, a büntető igazságszolgáltatás, a szakképzés és a regionális fejlesztés területének reformjait. A 2011–2013 közötti időszakra új, 180 millió EUR értékű ENPI csomagot irányoztak elő. A makroszintű pénzügyi támogatás többi uniós eszközhöz viszonyított hozzáadott értéke a stabil makrogazdasági keret megteremtéséhez való hozzájárulás, többek között fenntartható fizetési mérleg és költségvetési helyzet, és a strukturális reformok megfelelő keretének előmozdítása révén.A makroszintű pénzügyi támogatás nem nyújt rendszeres támogatást és nem is a kedvezményezett ország gazdasági és társadalmi fejlődésének támogatására szolgál. A makroszintű pénzügyi támogatást meg kell szüntetni, amint a külső pénzügyi helyzet újra fenntartható pályára került. Ezután az EU szokásos együttműködési támogatási eszközei lépnek színre, konkrétan az ENPI rendelet alapján nyújtott közvetlen költségvetési támogatás.Makroszintű pénzügyi támogatás csak a nemzetközi pénzügyi intézmények beavatkozásainak kiegészítéseként nyújtható; különösen az IMF által támogatott kiigazítási és reformprogramokhoz. A makrogazdasági jellegű támogatás csak a gazdaság- és pénzügypolitikai feltételek teljesülése esetén szabadítható fel.Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartamaX A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik-  X A javaslat/kezdeményezés a javasolt határozat 2. cikke (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően az egyetértési megállapodás hatálybalépésétől számított két és fél évig hatályos.-  ( A pénzügyi hatás ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig tart.( A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik-  Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig-  azt követően: rendes ütem.Tervezett irányítási módszer(ek)[9]X Centralizált irányítás közvetlenül a Bizottság által( Centralizált irányítás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:-  ( végrehajtó ügynökségek-  ( az Unió által létrehozott szervek[10]-  ( tagállami közigazgatási /közfeladatot ellátó szervek-  ( az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott személyek( Megosztott irányítás a tagállamokkal( Decentralizált irányítás harmadik országokkal( Közös irányítás nemzetközi szervezetekkelEgynél több irányítási módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a „Megjegyzések” rovatban.Megjegyzések:Aktív együttműködés várt az uniós küldöttségektől a támogatás nyomon követésében.IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEKA nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezésekE támogatás makrogazdasági jellegű és összeegyeztethető az IMF által támogatott gazdasági programmal. A fellépésnek a Bizottság szolgálatai által végzett nyomon követése a készenléti megállapodás, valamint a grúz hatóságokkal megkötendő egyetértési megállapodásban egyeztetett konkrét reformintézkedések végrehajtásában elért haladás alapján történik. A hatóságoknak, nevezetesen a Pénzügyminisztériumnak negyedéves alapon jelentést kell készíteniük meghatározott teljesítménymutatókról a Bizottság szolgálatai részére, és a támogatás második részletének folyósítása előtt átfogó jelentést kell benyújtaniuk az egyeztetett szakpolitikai feltételek teljesítéséről.A pénzügyi folyamatok és a Grúziában ezen művelet előkészítése céljából 2010. decemberben végrehajtott igazgatási eljárások működési értékelését követően a Bizottság szolgálatai folytatják az államháztartás irányításának nyomon követését. Az Európai Bizottság Grúziai Küldöttsége gondoskodik továbbá a támogatás nyomon követése szempontjából lényeges kérdéseket ismertető rendszeres jelentésről. A Bizottság szolgálatai szoros kapcsolatban maradnak az IMF-fel és a Világbankkal annak érdekében, hogy építhessenek a két szervezet Grúziában folytatott tevékenységeiből eredő rálátásukra.A javasolt európai parlamenti és tanácsi határozat e támogatási művelet értékelését is magában foglaló, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek évente benyújtandó jelentést ír elő. Továbbá, a tervek szerint a végrehajtási időszak lejárta után két éven belül a Bizottság vagy megfelelő megbízatással rendelkező képviselői végrehajtják a támogatás független, utólagos értékelését.Irányító és ellenőrző rendszerFelismert kockázatokA makroszintű pénzügyi támogatáshoz bizalmi, szakpolitikai és politikai kockázatok kapcsolódnak.Fennáll annak a kockázata, hogy (ellentétesen például a projektfinanszírozással) a nem konkrét kiadásokhoz rendelt makroszintű pénzügyi támogatást csalárd módon használják fel. Általánosabban ez a kockázat olyan tényezőkhöz kapcsolódik, mint például a központi bank függetlensége, az irányító rendszerek és a közigazgatási eljárások minősége, a pénzügyi folyamatokban lévő ellenőrző és felügyeleti funkciók, az IT-rendszerek biztonsága, valamint a megfelelő belső és külső audit lehetőségek.A szakpolitikai kockázatok tekintetében a fő feltételezés az, hogy Grúzia kormánya továbbra is elkötelezett marad a költségvetési kiigazítás és az IMF-fel kötött megállapodásának betartása mellett. Ennek igazolása a teljesítménymutatók és a strukturális viszonyítási értékek IMF általi rendszeres ellenőrzése alapján történik. Fennáll a kockázat, hogy a grúz kormány nem tartja be az IMF-program feltételeit, mivel a program céljainak elérése a feltételezettnél nehezebbnek bizonyulhat, és mivel az ország politikai körülményei megváltozhatnak. Mindazonáltal a hatóságok erős elkötelezettséget mutattak a nemzetközi intézményekkel a reformtervek végrehajtása céljából való együttműködés iránt.A demokratikus reformok és intézmények reformjának konszolidálása az EU-Grúzia kapcsolatok középpontjában áll. Van némi hiányosság az igazságszolgáltatás függetlenségében és erősíteni kell a média pluralizmusát. Az alkotmányos reform folyamata biztató, de végleges irányvonalát bizonytalanság övezi. A nemzeti parlamenti választások 2012-ben, az elnöki választások pedig 2013-ban esedékesek. Összességében a politikai instabilitás vagy a demokratikus reformok visszafordításának kockázata kezelhető.Végül, komoly politikai kockázatot jelent, ha az Oroszországgal lezajlott fegyveres konfliktusra nem sikerül békés megoldást találni.Tervezett ellenőrzési módokA makroszintű pénzügyi támogatás a Bizottság, beleértve az Európai Csalás Elleni Hivatalt (OLAF) és az Európai Számvevőszék felelősségi körébe tartozó vizsgálati, ellenőrzési és pénzügyi ellenőrzési eljárások hatálya alá tartozik.A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedésekA Bizottság szolgálatai valamennyi, az Európai Unió makroszintű pénzügyi támogatását élvező harmadik országban bevezettek egy, a pénzügyi folyamatok és igazgatási eljárások működési értékelésére szolgáló programot, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet előírásainak teljesítése érdekében. A rendelkezésre álló IMF védintézkedési értékelések és az IMF és a Világbank egyéb vonatkozó jelentéseinek következtetései szintén figyelembevételre kerülnek.A Bizottság szolgálatai, a megfelelő megbízatással rendelkező külső szakértők segítségével, 2010 december elején végrehajtják Grúziában a grúz pénzügyminisztérium és a Grúz Nemzeti Bank pénzügyi folyamatainak és igazgatási eljárásainak működési értékelését. E vizsgálat a következő területekre tér ki: irányítási struktúra és szervezet, a pénzeszközök kezelése és ellenőrzése, az IT-rendszerek biztonsága, belső és külső pénzügyi ellenőrzési kapacitás, valamint a központi bank függetlensége. A vizsgálat ellenőrzi az előző, 2005-ben végzett működési értékelés érvényességét, amelynek következtetései szerint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásra irányuló keretrendszer nagyrészt megfelelő. Mindenekelőtt, következtetései szerint a pénzügyminisztérium hatékony a költségvetési ellenőrzés tekintetében, de javítani kell a költségvetési szervezetek belső ellenőrzését, illetve a belső és külső pénzügyi ellenőrzést. Következtetései között volt az is, hogy a Grúz Nemzeti Bank hatékony és eredményes pénzgazdálkodásra irányuló keretrendszere megfelelő.A Grúziának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás javasolt jogalapja csalást megelőző intézkedésekről is rendelkezik. Ezeket az intézkedéseket az egyetértési megállapodás részletezi. A tervek szerint a támogatás hatékonyságának, átláthatóságának és elszámoltathatóságának növelése érdekében speciális szakpolitikai feltételeket csatolnak a támogatáshoz, elsősorban az államháztartás irányításának területén.Mindemellett a Bizottság hangsúlyosabbá kívánja tenni a művelethez kapcsolódó szakpolitikai feltételek között az államháztartás-irányítási reformokat.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSAA kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik?-  Jelenlegi költségvetési kiadási tételek:01 03 02: Makrogazdasági támogatásA többéves pénzügyi keret fejezete | Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Részvétel |Szám [Megnevezés………………………………] | diff/nem diff. előirányzat ([11]) | EFTA-országokból[12] | tagjelölt országokból[13] | harmadik országokból | a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében |4 | 01 03 02 01 Makrogazdasági támogatás | Differenciált előirányzat | NEM | NEM | NEM | NEM |01 04 01 14 – A garanciaalap feltöltéseA többéves pénzügyi keret fejezete | Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Részvétel |Szám [Fejezet……………………………………..] | diff./nem diff. előirányzat | EFTA-országokból | tagjelölt országokból | harmadik országokból | a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében |4 | 01 04 01 14 A garanciaalap feltöltése | Differenciált előirányzat | NEM | NEM | NEM | NEM |A külső fellépésekre képzett garanciaalapot a garanciaalapról szóló módosított rendelettel összhangban kell feltölteni. E rendeletnek megfelelően a hitel az év végén kintlevő összegen alapul. Az n. év kezdetén a feltöltés összegét a célösszeg és az alap n-1. év végén meglévő nettó eszközállományának különbségeként számítják. A feltöltés összege az n. évben kerül be az n+1. év előzetes költségvetésébe és ténylegesen az n+1. év elején fizetik ki egy ügylettel a garanciaalap feltöltésére vonatkozó költségvetési sorból (01 04 01 14). Ennek eredményeként az n-1. év végén az alap feltöltésének számításakor a ténylegesen folyósított összeg 9%-át (legfeljebb 2,1 millió EUR) veszik figyelembe a célösszegben.01 04 01 04 – A harmadik országok makroszintű pénzügyi támogatása céljából felvett uniós kölcsönökre vonatkozó európai uniós garancia.A hitelre (23 millió EUR) vonatkozó költségvetési garanciát jelző költségvetési tételt („p.m.”) csak a garancia tényleges lehívása esetén aktiválják. A költségvetési garanciát várhatóan nem hívják le.-  Létrehozandó új költségvetési tételek: Tárgytalan.A kiadásokra gyakorolt becsült hatásA kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzésemillió EUR (három tizedesjegyig)A többéves pénzügyi keret fejezete: | 4 | 01 03 02 Makrogazdasági támogatás |EUR( A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) |Gazdasági és Pénzügyek 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) | 0.33 | 0.33 | 0.33 |XX 01 01 02 (küldöttségeknél) | - | - | - |XX 01 05 01 (közvetett kutatás) | - | - | - |10 01 05 01 (közvetlen kutatás) | - | - | - |( Külső személyi állomány (teljes munkaidős egyenértékben kifejezve)[18] |XX 01 02 01 (CA, INT, SNE a teljes keretből) | - | - | - |XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA és SNE a küldöttségeknél) |10 01 05 02 (CA, INT, SNE közvetlen kutatásban) |Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) |ÖSSZESEN | 0.33 | 0.33 | 0.33 |-  XX az érintett szakpolitikai terület vagy költségvetési címA humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal. A szükséges személyzet költségeinek becslése egy AD5–AD12 kategóriájú tisztviselőre fordított éves kiadás 30%-án alapul.Az elvégzendő feladatok leírása:Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak | Például: egyetértési nyilatkozatok és segélymegállapodások előkészítése, kapcsolattartás a hatóságokkal és a nemzetközi pénzügyi intézményekkel, kapcsolattartás a működési értékelés külső szakértőivel, ellenőrző látogatások, a bizottsági személyzet jelentéseinek előkészítése, a támogatás irányításával kapcsolatos bizottsági eljárások előkészítése |Külső személyzet | N.A. |A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség-  X A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel.-  ( A javaslat/kezdeményezés miatt a többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.-  ( A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[21].Harmadik felek részvétele a finanszírozásban-  A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást.A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás-  X A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre.-  ( A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:-  ( a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást-  ( a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást[1] Az Európai Bizottság által ezen az adományozói konferencián vállalt teljes támogatás legfeljebb 500 millió EUR volt, és célja a 2008. augusztusban Oroszországgal lezajlott fegyveres konfliktust követően, és a globális pénzügyi válság miatt a grúz gazdaság támogatása.[2] A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról szóló 2009. május 25-i 480/2009/EK, Euratom tanácsi rendelet (kodifikált változat) 5. cikke. A feltöltés forrása a garanciaalap feltöltésére vonatkozó sor (01 04 01 14 költségvetési sor).[3] HL C […]., […]., […]. o.[4] Az Európai Parlament 2010. …-i álláspontja és a Tanács 2010. …-i határozata.[5] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.[6] HL L 248., 2002.9.16., 1. o., Az 1995/2006/EK, Euratom rendelettel (HL L 390., 2006.12.30., 1. o.) módosított rendelet.[7] Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based Budgeting).[8] A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint.[9] Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html[10] A költségvetési rendelet 185. cikkében előírt szervek.[11] Differenciált/nem differenciált előirányzatok.[12] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.[13] Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok.[14] Az N. év a javaslat várható elfogadásának éve (2010).[15] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.[16] Az N. év a javaslat várható elfogadásának éve (2010).[17] A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.).[18] CA= szerződéses alkalmazott; INT=átmeneti alkalmazott; JED=küldetésen lévő fiatal szakértő; LA= helyi alkalmazott; SNE= nemzeti szakértő.[19] Az operatív előirányzatoknál a külső személyzetre részleges felső határérték vonatkozik (korábban: „BA” sorok).[20] Elsősorban a strukturális alapok, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap (EHA) esetében.[21] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.


title: Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti gazdasági partnerségi megállapodásra irányuló ideiglenes megállapodásban meghatározott EPA-bizottság eljárási szabályzatával kapcsolatos európai uniós álláspontról

text:
               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.7.31.
            COM(2015) 381 final
            2015/0166(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai félx0002 közötti gazdasági partnerségi megállapodásra irányuló ideiglenes megállapodásban meghatározott EPA-bizottság eljárási szabályzatával kapcsolatos európai uniós álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél (jelenleg a Kameruni Köztársaság) közötti gazdasági partnerségi megállapodásra irányuló ideiglenes megállapodás 2009. január 15-én került aláírásra és 2014. augusztus 4. óta ideiglenesen alkalmazandó.

               Az említett megállapodás 92. cikke létrehozza az EPA-bizottságot, amely felelős a megállapodás szerinti valamennyi terület igazgatásáért és a megállapodásban említett összes feladat teljesítéséért.

               A 92. cikk azt is meghatározza, hogy a felek megállapodnak az EPA-bizottság összetételéről, szervezetéről és működéséről.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               A javaslat az uniós álláspont kialakítása céljából magában foglalja az Európai Unió Tanácsának egy, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikke (9) bekezdésén alapuló határozata tervezetét. Hasonló határozatok kerültek korábban elfogadásra más gazdasági partnerségi megállapodások eljárási szabályzatának elfogadására.

               A Tanács e határozata a mellékletében tartalmazza az EPA-bizottság által a következő ülések egyikén meghozandó határozat tervezetét, amelyhez mellékelve megtalálható az EPA-bizottság eljárási szabályzatának tervezete. Az eljárási szabályzatot a két fél elfogadta és parafálta az EPA-bizottság alakuló ülésén, amelyre 2015. május 11–12-én, Brüsszelben került sor.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               Az átmeneti megállapodásban szerepel az eljárási szabályzat létrehozására vonatkozó kötelezettség. A megállapodás két részes fele korábban konzultációt folytatott, és a szöveget elfogadta és parafálta az EPA-bizottság alakuló ülésén, amelyre 2015. május 11–12-én, Brüsszelben került sor.

               E javaslat kapcsán nem került sor hatásvizsgálatra, mivel a kezdeményezés nem jár a gazdaságot, a társadalmat vagy a környezetet közvetlenül érintő hatással.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK

                  A költségvetési hatások az igazgatási kiadásokra korlátozódnak.

               2015/0166 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél
                  1
                közötti gazdasági partnerségi megállapodásra irányuló ideiglenes megállapodásban meghatározott EPA-bizottság eljárási szabályzatával kapcsolatos európai uniós álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 207. és 209. cikkére, valamint 218. cikkének (9) bekezdésére,

               tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló 2009/152/EK tanácsi határozatra
                  2
               ,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti gazdasági partnerségi megállapodásra irányuló ideiglenes megállapodás 2009. január 15-én került aláírásra és 2014. augusztus 4. óta ideiglenesen alkalmazandó.

               (2)Az említett megállapodás 92. cikke létrehozza az EPA-bizottságot, amely felelős a megállapodás szerinti ügyek igazgatásáért és a megállapodásban említett összes feladat teljesítéséért.

               (3)A 92. cikk meghatározza, hogy a felek megállapodnak az EPA-bizottság összetételéről, szervezetéről és működéséről.

               (4)Az Európai Uniónak meg kell határoznia az EPA-bizottság eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontot,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti gazdasági partnerségi megállapodásra irányuló ideiglenes megállapodásban előírt EPA-bizottság által az eljárási szabályzatáról elfogadandó határozattal kapcsolatosan kialakított európai uniós álláspont az EPA-bizottság határozatának az e határozathoz mellékelt tervezetén alapul.

               A határozattervezet kisebb jelentőségű, nem lényeges módosítása megengedett a Bizottság vagy a Tanács újabb határozata nélkül.

               2. cikk

               Az EPA-bizottság határozatát annak elfogadása után az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

               3. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  Jelenleg a gazdasági partnerségi megállapodásra irányuló ideiglenes megállapodás céljából a közép-afrikai felet a Kameruni Köztársaság alkotja, amely eddig az egyetlen ország, amely aláírta és ratifikálta a megállapodást.

                     (2)
                  HL L 57., 2009.2.28., 1. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.7.31.
            COM(2015) 381 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            A Tanács határozata
            az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti gazdasági partnerségi megállapodásra irányuló ideiglenes megállapodásban meghatározott EPA-bizottság eljárási szabályzatával kapcsolatos európai uniós álláspontról

               MELLÉKLET

               az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti gazdasági partnerségi megállapodásra irányuló ideiglenes megállapodással létrehozott

               EPA-BIZOTTSÁG ...-i …/2015 HATÁROZATA

               az EPA-bizottság eljárási szabályzatának elfogadásáról

               AZ EPA-BIZOTTSÁG,

               tekintettel a 2009. január 15-én Brüsszelben aláírt, és 2014. augusztus 4. óta ideiglenesen alkalmazandó, egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti gazdasági partnerségi megállapodásra irányuló ideiglenes megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás),

               mivel az említett megállapodás és e határozat értelmében a közép-afrikai felet a Kameruni Köztársaság alkotja,

               tekintettel az EPA-bizottsággal kapcsolatos megállapodás 92. cikkére,

               mivel a megállapodás előírja, hogy a felek megállapodnak az EPA-bizottság összetételéről, szervezetéről és működéséről,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

               1. cikk

               Az EPA-bizottság eljárási szabályzatát az I. melléklet tartalmazza.

               Az eljárási szabályzat nem érinti a megállapodásban meghatározott vagy az EPA-bizottság által megállapítható különleges szabályokat.

               2. cikk

               Ez a határozat az aláírása napján lép hatályba.

               Kelt …, …-án/-én.

                        a Kameruni Köztársaság részéről

                        az Európai Unió részéről

               MELLÉKLET

               az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a közép-afrikai fél közötti gazdasági partnerségi megállapodásra irányuló ideiglenes megállapodással létrehozott

               EPA-BIZOTTSÁG ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA

               I. FEJEZET:

               ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

               1. cikk

               Az EPA-bizottság feladatai

               A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság felelős az e megállapodás alkalmazási körébe tartozó valamennyi terület igazgatásáért és az e megállapodásban említett valamennyi feladat teljesítéséért.

               Az EPA-Bizottság feladatai a következők:

               (1)A kereskedelem területén:

               a)felügyeli és biztosítja a megállapodás rendelkezéseinek végrehajtását és megfelelő alkalmazását; Ebből a célból meg kell vizsgálnia és ajánlania kell prioritást élvező együttműködési területeket;

               b)értékeli a megállapodás keretében kapott eredményeket, és adott esetben gondoskodik a megállapodás rendelkezéseinek tökéletesítéséről;

               c)intézkedéseket tesz a megállapodás értelmezéséből vagy alkalmazásából eredő viták elkerülése és/vagy rendezése érdekében;

               d)nyomon követi a regionális integráció és a felek közötti gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok alakulását;

               e)nyomon követi és értékeli a megállapodás végrehajtásának a felek fenntartható fejlődésére gyakorolt hatását;

               f)megvitatja és meghozza azokat az intézkedéseket, amelyek ösztönző hatással lehetnek a kereskedelemre, a beruházásokra és a felek közötti üzleti lehetőségekre;

               g)megvitat valamennyi, a megállapodással összefüggő kérdést, valamint minden olyan más kérdést, amely veszélyeztetheti a megállapodás céljainak megvalósítását.

               (2)A fejlesztési együttműködés területén:

               a)biztosítja a fejlesztési együttműködésre vonatkozó, a megállapodás hatálya alá tartozó rendelkezések alkalmazását;

               b)a többi partnerrel együtt nyomon követi és koordinálja a megállapodásban meghatározott együttműködési rendelkezések végrehajtását;

               c)rendszeres időközönként felülvizsgálja a megállapodásban meghatározott együttműködési prioritásokat, és adott esetben új prioritások felvételére tesz ajánlást;

               d)gondoskodik a megállapodáshoz mellékelt közös útmutató dokumentum végrehajtásáról.

               II. FEJEZET

               SZERVEZET

               2. cikk

               Összetétel és elnökség

               (1)Az EPA-bizottságot egyrészről az Európai Unió képviselői, másrészről a Kameruni Köztársaság képviselői alkotják, miniszteri vagy vezető tisztviselői szinten.

               (2)Az eljárási szabályzatban szereplő „felek” meghatározása a megállapodás 95. cikkében foglaltak szerint történik.

               (3)A bizottság elnöki tisztét az Európai Unió képviselője és a Kameruni Köztársaság képviselője látja el, 12 hónapos időszakonként felváltva. Az első elnökségi időszak a megállapodásban említett bizottság első ülésének napján kezdődik, és ugyanazon év december 31-én ér véget. Az elnöki tisztet elsőként a Kameruni Köztársaság képviselője tölti be.

               3. cikk

               Megfigyelők

               (1)Az EPA-bizottság üléseire meghívást kapnak a Közép-afrikai Gazdasági és Pénzügyi Közössége (Communauté Économique et Monétaire des États de l'Afrique centrale, CEMAC) Bizottságának és a Közép-afrikai Államok Gazdasági Közösség (Communauté Economique des États de l'Afrique centrale, CEEAC) Főtitkárságának képviselői.

               (2)A felek dönthetnek úgy, hogy az EPA-bizottság ülésére megfigyelőként meghívják a civil társadalom és a magánszektor képviselőit, valamint szakértőket és az általuk szabadon választott más személyt.

               (3)Az EPA-bizottság dönthet úgy, hogy az ülések érzékeny kérdéseket érintő részein és az EPA-bizottság döntéshozatalakor a megfigyelők nem vehetnek részt az ülésen.

               4. cikk

               Titkárság

               Az Európai Bizottság, illetve a Kameruni Köztársaság 12 hónapos időszakonként felváltva látja el az EPA-bizottság titkári feladatait. Ezek az időszakok egybeesnek az EPA-bizottság elnökségi időszakával.

               5. cikk

               Albizottságok

               A bizottság hatáskörének hatékony gyakorlása érdekében a megállapodással kapcsolatos egyes témakörökért felelős, irányítása alatt álló albizottságokat hozhat létre. A bizottság ebből a célból meghatározza az említett albizottságok összetételét és feladatait.

               III. FEJEZET

               MŰKÖDÉS

               6. cikk

               Határozatok és ajánlások

               (1)Az EPA-bizottság egyhangúlag hozza meg határozatait és ajánlásait.

               (2)Az EPA-bizottság a megállapodás keretében felmerülő bármely általános AKCS–EU érdekeltségű ügyet az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodás (a továbbiakban: Cotonoui Megállapodás) 15. cikkében meghatározott AKCS–EU Miniszterek Tanácsa elé terjesztheti.

               (3)Az ülések közötti időszakban az EPA-bizottság írásbeli eljárás útján, mindkét fél egyetértése mellett határozatokat, illetve ajánlásokat fogadhat el. Az írásbeli eljárás a felek közötti jegyzékváltást jelent.

               (4)Az EPA-bizottság határozatai és ajánlásai a „határozat” vagy „ajánlás” címet viselik, amelyet sorszám, az elfogadás időpontja, valamint a tartalom megjelölése követ. Mindegyik határozat rendelkezik a hatálybalépésének időpontjáról.

               (5)Az EPA-bizottság által elfogadott határozatokat és ajánlásokat az EU-fél részéről az Európai Bizottság egy képviselője, valamint a Kameruni Köztársaság egy képviselője hitelesíti.

               (6)A határozatokat és ajánlásokat az EPA-bizottság dokumentumaiként kell továbbítani a feleknek.

               7. cikk

               Levelezés

               (1)Az EPA-bizottságnak címzett valamennyi levelet a titkárságához kell irányítani.

               (2)A titkárság gondoskodik arról, hogy az EPA-bizottságnak címzett valamennyi levelet továbbítsák a bizottság elnökéhez, és amennyiben indokolt, ezen eljárási szabályzat 10. cikkében említett dokumentumként köröztessék minden egyes félnek a megállapodás 92. cikkében meghatározott kapcsolattartó pontja között.

               (3)Az EPA-bizottság elnökétől származó leveleket a felek kapcsolattartó pontjainak a titkárság küldi el, és amennyiben indokolt, ezen eljárási szabályzat 10. cikkében említett dokumentumként körözteti az EPA-bizottság többi tagjai között.

               8. cikk

               Ülések

               (1)Az EPA-bizottság rendszeres – legfeljebb éves – időközönként ülésezik, valamint rendkívüli üléseket is tart, amennyiben a körülmények úgy kívánják, és a felek erről közösen megegyeznek.

               (2)Az EPA-bizottság üléseinek helyszínéről és időpontjáról a felek közösen állapodnak meg.

               (3)Az EPA-bizottság üléseit a másik féllel folytatott konzultációt követően az elnöki tisztséget betöltő fél hívja össze.

               (4)A meghívókat az adott ülést megelőzően legalább 15 nappal meg kell küldeni a résztvevőknek.

               9. cikk

               Küldöttségek

               Az egyes üléseket megelőzően az EPA-bizottság elnökét tájékoztatni kell az Európai Unió, a Kameruni Köztársaság és az esetleges megfigyelők küldöttségeinek tervezett összetételéről.

               10. cikk

               Dokumentáció

               Amennyiben az EPA-bizottság tanácskozásai írott dokumentumokon alapulnak, ezeket a dokumentumokat a titkárság az EPA-bizottság dokumentumaiként – legalább az ülés kezdete előtt 14 nappal – számmal látja el és körözteti.

               11. cikk

               Az ülések napirendje

               (1)Az EPA-bizottság titkársága a felek által tett javaslatok alapján összeállítja az egyes ülések tervezett napirendjét. A tervezett napirendet a titkárság az ülés előtt legalább 15 nappal elküldi a felek kapcsolattartó pontjához.

               (2)A tervezett napirend azokat a pontokat tartalmazza, amelyek napirendre tűzésére az ülés kezdete előtt legalább 21 nappal kérelem érkezett a titkársághoz, de csak azok a pontok kerülnek fel a tervezett napirendre, amelyeknél a kapcsolódó dokumentumokat legkésőbb az előzetes napirend elküldésének napjáig megkapta a titkárság.

               (3)Az EPA-bizottság minden ülés elején elfogadja a napirendet. A felek egyetértésével a napirendbe a tervezett napirenden kívüli pontokat is fel lehet venni.

               (4)Az EPA-bizottság elnöke a felek beleegyezésével bizonyos témakörökre vonatkozó tájékoztatás céljából szakértőket kérhet fel az ülésen való részvételre.

               (5)Az elnök a felekkel egyetértésben az adott ügy sajátosságaira való tekintettel lerövidítheti az (1) és (2) bekezdésben meghatározott határidőket.

               12. cikk

               Jegyzőkönyv

               (1)Minden egyes ülés végén az EPA-bizottság tagjai elkészítik és aláírják az összefoglaló következtetéseket.

               (2)A titkárság legfeljebb egy hónapon belül elkészíti az egyes ülések jegyzőkönyvtervezetét.

               (3)Főszabályként a jegyzőkönyv összefoglalja az egyes napirendi pontokat, adott esetben az alábbiak megjelölésével:

               a)az EPA-bizottsághoz benyújtott valamennyi dokumentum,

               b)valamennyi olyan nyilatkozat, amelynek a jegyzőkönyvbe való felvételét az EPA-bizottság valamely tagja kérte,

               c)az egyes kérdésekkel kapcsolatban meghozott határozatok, megtett ajánlások, jóváhagyott nyilatkozatok és elfogadott következtetések.

               (4)A jegyzőkönyv tartalmazza továbbá az EPA-bizottság résztvevőinek, valamint az őket kísérő delegációk tagjainak és az ülésen részt vevő esetleges megfigyelőknek a névsorát is.

               (5)Az ülés napját követő két hónapon belül a két fél írásban jóváhagyja a jegyzőkönyvet. A jóváhagyást követően a jegyzőkönyv két példányát a titkárság aláírásával látja el, és a felek mindegyike kap egy eredeti példányt ezekből a hiteles dokumentumokból.

               13. cikk

               Nyilvánosság

               (1)Amennyiben a felek erről másként nem határoznak, az EPA-bizottság ülései nem nyilvánosak.

               (2)A felek dönthetnek úgy, hogy az EPA-bizottság határozatait saját hivatalos lapjukban közzéteszik.

               IV. FEJEZET

               ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

               14. cikk

               Nyelvhasználatra vonatkozó szabályok

               (1)Az EPA-bizottság munkanyelvei a felek közös hivatalos nyelvei.

               (2)Az EPA-bizottság tanácskozásainak, valamint határozatai és ajánlásai elfogadásának alapját az (1) bekezdésben hivatkozott nyelvek valamelyikén készített dokumentumok és javaslatok képezik.

               15. cikk

               Kiadások

               (1)A felek mindegyike viseli az EPA-bizottság ülésein való részvételével kapcsolatos személyzeti, utazási és ellátási költségeket, valamint a postai és távközlési kiadások terén felmerülő költségeket.

               (2)Az ülések megrendezésével és a dokumentumok sokszorosításával kapcsolatos kiadásokat az ülést rendező fél viseli.

               (3)Az üléseken való tolmácsolással, valamint a határozatoknak és ajánlásoknak az EPA-bizottság munkanyelveire való fordításával kapcsolatos költségeket az ülést rendező fél viseli. Az üléseken való tolmácsolással, valamint a határozatoknak és ajánlásoknak az Európai Unió többi hivatalos nyelvére való fordításával kapcsolatos költségeket az EU-fél viseli.

               16. cikk

               Az eljárási szabályzat módosítása

               A 6. cikk (1) bekezdésével összhangban az eljárási szabályzat az EPA-bizottság határozatával módosítható.