title: Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”)

text:
|

52010PC0799

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2010.12.21.COM(2010) 799 végleges2010/0385 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”)INDOKOLÁS1. A JAVASLAT HÁTTERE-  A javaslat okai és céljaiE javaslat célja az egységes közös piacszervezésről szóló 1234/2007/EK tanácsi rendelet[1] kiigazítása az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 290. és 291. cikke által a felhatalmazáson alapuló hatáskörök és a végrehajtási hatáskörök tekintetében bevezetett megkülönböztetésnek megfelelően.Emellett ez a javaslat a teljesség érdekében tartalmazza az 1234/2007/EK tanácsi rendelet módosítására vonatkozó azon javaslatokat, amelyeket a Bizottság már külön benyújtott az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz, és ezáltal minden érdekelt fél számára javítja az egységes közös piacszervezés érthetőségét és hozzáférhetőségét.-  Háttér-információkFelhatalmazáson alapuló és végrehajtási hatáskörökAz EUMSz. 290. és 291. cikke egyértelmű különbséget tesz egyrészről a nem jogalkotási aktusok elfogadása céljából a Bizottságnak adott felhatalmazás, másrészről a végrehajtási aktusok elfogadása céljából a Bizottságra ruházott hatáskörök között:-  Az EUMSz. 290. cikke lehetővé teszi a jogalkotó számára, hogy felhatalmazást adjon a Bizottság részére olyan általános hatályú nem jogalkotási aktusok elfogadására, amelyek a jogalkotási aktusok egyes nem alapvető rendelkezéseit kiegészítik, illetve módosítják. A Bizottság által ily módon elfogadott jogi aktusokat a Szerződés által használt terminológia „felhatalmazáson alapuló jogi aktusként” említi (290. cikk (3) bekezdés).-  Az EUMSz. 291. cikke előírja a tagállamok számára, hogy nemzeti jogukban elfogadják a kötelező erejű uniós jogi aktusok végrehajtásához szükséges intézkedéseket. Ha ezek végrehajtásának egységes feltételek szerint kell történnie, az ilyen jogi aktus végrehajtási hatásköröket ruházhat a Bizottságra. A Bizottság által ily módon elfogadott jogi aktusokat a Szerződés által használt terminológia „végrehajtási aktusként” említi (291. cikk (4) bekezdés).Az 1234/2007/EK rendeletnek az EUMSz. 290. és 291. cikkéből eredő új előírásokhoz való hozzáigazításának alapja az 1234/2007/EK rendelet keretében már meglévő bizottsági hatáskörök gondos minősítése „felhatalmazáson alapulóként” és „végrehajtásiként”, amely a Bizottság által a jelenlegi hatáskörei alapján elfogadott végrehajtási intézkedések ismeretében történt.Ennek végrehajtását követően sor került az 1234/2007/EK rendelet felülvizsgálatára irányuló javaslattervezet elkészítésére. Ez a projekt hatáskört biztosít a jogalkotónak arra, hogy meghatározza a mezőgazdasági piacok közös szervezésének alapvető elemeit. A közös piacszervezés általános irányvonalait és az alapjául szolgáló általános alapelveket a jogalkotó határozza meg. A piaci intervenciós intézkedések, a termeléskorlátozási rendszerek és a támogatási rendszerek célkitűzéseit például a jogalkotó rögzíti. Ugyancsak a jogalkotó állapítja meg a behozatali és kiviteli engedélyek rendszerének létrehozási elvét, a forgalmazást és a termelést érintő szabályok alapvető elemeit és a szankciók, csökkentések és kizárások alkalmazási elveit. A jogalkotó biztosítja az egyes ágazatokra vonatkozó egyedi rendelkezések meglétét is.Az EUMSz. 290. cikke alapján a jogalkotó hatáskört ad a Bizottságnak arra, hogy kiegészítse vagy módosítja rendszerének nem alapvető elemeit. A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusa ezért meghatározhatja a jogalkotó által létrehozott közös piacszervezés megfelelő működéséhez szükséges kiegészítő elemeket. A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el például a valamely rendszerben részt vevő gazdasági szereplőkre vonatkozó feltételek megállapítása, egy engedély kiadásából eredő kötelezettségek rögzítése, és szükség esetén, a gazdasági helyzettől függően, az engedély kiadásakor letétbe helyezendő biztosíték szükségességének meghatározása érdekében. Hasonlóképpen, a jogalkotó felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy intézkedéseket fogadjon el a piaci intervenció tekintetében a termékek jogosultsági kritériumainak megállapítása érdekében. Emellett a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el a fogalommeghatározások tekintetében.Az EUMSz. 291. cikkének megfelelően a tagállamok felelősek a jogalkotó által létrehozott rendszer végrehajtásáért. Mindazonáltal biztosítani kell, hogy a rendszert a tagállamokban egységesen hajtsák végre. A jogalkotó ezért az EUMSz. 291. cikke (2) bekezdésének megfelelően végrehajtási hatásköröket ruház a Bizottságra a közös piacszervezés végrehajtásának egységes feltételei és a tagállamok által végrehajtandó általános ellenőrzési keret tekintetében.Az EUMSz. 43. cikkének (3) bekezdése szerinti tanácsi hatáskörökAz EUMSz. 43. cikkének (3) bekezdése szerint „A Tanács, a Bizottság javaslata alapján, intézkedéseket fogad el az árak, a lefölözések, a támogatások és a mennyiségi korlátozások rögzítésére (…) vonatkozóan.” Ez a rendelkezés kivételt képez az EUMSz. 43. cikkének (2) bekezdése alól, amely előírja, hogy „a közös piacszervezést, továbbá a közös agrárpolitika .... célkitűzéseinek megvalósításához szükséges egyéb rendelkezéseket” rendes jogalkotási eljárás keretében kell megállapítani. Ez a megoldás tükrözi a Lisszaboni Szerződés általános trendjét, amely a rendes jogalkotási eljárást tette az uniós jogi aktusok elfogadásának szokásos eljárásává.Kivételként a 43. cikk (3) bekezdését tehát korlátozóan kell értelmezni, biztosítva, hogy a jogalkotó gyakorolhassa az EUMSz. 42. cikkének (2) bekezdése szerinti jogalkotási előjogait. Ebbe beletartozik, hogy a jogalkotó szabályozza a közös agrárpolitika alapvető elemeit, és hozza meg az annak szerkezetét, eszközeit és hatásait formáló politikai döntéseket. Mindezek alapján az EUMSz. 43. cikkének (3) bekezdésében meghatározott különleges eljárást csak akkor lehet alkalmazni, ha az abban a rendelkezésben említett valamely elem nem képezi az EUMSz. 43. cikkének (2) bekezdése értelmében a jogalkotó számára fenntartott alapvető politikai döntések részét. Ezért ha egy ilyen elem elválaszthatatlanul összekapcsolódik a jogalkotó által hozandó döntések politikai tartalmával, az EUMSz. 43. cikkének (3) bekezdése nem alkalmazandó.Következésképpen a javaslat a következő elvekre épül:-  a KAP szerkezeti paramétereiről és alapvető elemeiről csak a jogalkotó (az Európai Parlament és a Tanács) hozhat döntést. Például, az 1234/2007/EK rendelettel létrehozott állami intervenció (beleértve bizonyos intervenciós áraknak pályázati eljárás útján történő, Bizottság általi meghatározásának keretét) és a tej- és cukorkvóta-rendszerek a jogalkotó szintjén maradnak, mert ezek az elemek elválaszthatatlanul kapcsolódnak a rendszer tartalmának a jogalkotó által megállapított meghatározásához és a rendszer határaihoz.-  a 43. cikk (3) bekezdésében említett, az árak, a lefölözések, a támogatások és a mennyiségi korlátozások rögzítésére irányuló intézkedéseket, amelyek nem tartoznak a 43. cikk (2) bekezdésének hatálya alá, a Tanács hozza meg. A Bizottság rendeletjavaslatot fog benyújtani az EUMSz. 43. cikkének (3) bekezdése alapján a vaj magántárolásához nyújtandó kötelező támogatás feltételeiről szóló 21. cikk, a cukorágazatbeli termelési visszatérítésről szóló 99. cikk, a tej- és tejtermékágazatban nyújtott támogatásokról szóló 101. és 102. cikk, az iskolai tanulók tejtermékekkel való ellátásáról szóló 108. cikk, a selyemhernyó-ágazatban nyújtott támogatásokról szóló 155. cikk, az exportvisszatérítésekről szóló 273. cikk és az élő növények minimum exportárairól szóló 281. cikk rendelkezései tekintetében. A javasolt rendelet az említett rendelkezések tekintetében előirányozza, hogy a támogatási összegek, exportvisszatérítések és minimum exportárak rögzítésének feltételeit az EUMSz. 43. cikkének (3) bekezdése alapján a Tanács határozza meg, és hogy az ilyen támogatások, visszatérítések és árszintek összegét a Bizottság rögzíti végrehajtási aktusok útján.Az EUMSz. 43. cikkének (3) bekezdése autonóm alapja a jogi aktusok Tanács általi elfogadásának. Mindazonáltal, az egyértelműség érdekében ( à titre déclaratoire ), amennyiben az EUMSz. 43. cikkének (3) bekezdése alkalmazandó, a javaslat kifejezetten utal erre a kitételre az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet minden egyes érintett rendelkezésében. A Bizottság kellő időben benyújtja a Tanácsnak az EUMSz. 43. cikkének (3) bekezdésére tekintettel elkészítendő javaslatokat.-  Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területenAz Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 290. és 291. cikke.-  Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivelTárgytalan.2. AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ EREDMÉNYEI; HATÁSVIZSGÁLAT-  Konzultáció az érdekeltekkel-  Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználásaNem volt szükség az érdekeltekkel folytatott konzultációra, sem külső szakértők bevonására, mivel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a Lisszaboni Szerződéshez való igazítására vonatkozó javaslat intézményközi ügy, amely minden tanácsi rendeletet érint.-  HatásvizsgálatNem volt szükség hatásvizsgálatra, mivel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a Lisszaboni Szerződéshez való igazítására vonatkozó javaslat intézményközi ügy, amely minden tanácsi rendeletet érint.3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI-  A javaslat összefoglalásaAz 1234/2007/EK tanácsi rendeletben a Bizottság felhatalmazáson alapuló és végrehajtási hatásköreinek azonosítása és az ilyen aktusok elfogadása érdekében a megfelelő eljárások létrehozása.A következő javaslatok tartalma beépül e javaslatba:i. az Európai Parlament 2010. november 23-i jogalkotási állásfoglalása az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) a német alkoholmonopólium keretében nyújtott támogatás tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010) 336 végleges);ii. az 1290/2005/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek az Unió leginkább rászoruló személyei számára történő élelmiszerosztás tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (COM(2010) 486 végleges);iii. az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a forgalmazási előírások tekintetében történő módosításáról szóló javaslat [2010/AGRI/010 napirendi pont];iv. az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) a tej- és tejtermékágazati szerződéses kapcsolatok tekintetében történő módosításáról szóló javaslat [2010/AGRI/026 napirendi pont].-  JogalapAz EUMSz. 42. cikkének első albekezdése és 43. cikkének (2) bekezdése.-  A szubszidiaritás elveAz agrárpolitika az EU és a tagállamok megosztott hatáskörébe tartozik. Ez azt jelenti, hogy ameddig az EU nem hoz jogszabályt e területen, az tagállami hatáskörben marad. Ez a javaslat az egységes közös piacszervezésnek a Lisszaboni Szerződés által bevezetett új előírásokhoz való hozzáigazítására korlátozódik. Ezért ez a javaslat nem érinti a meglévő uniós megközelítést.-  Az arányosság elveA javaslat megfelel az arányosság elvének.-  A jogi aktus típusának megválasztásaJavasolt aktus: európai parlamenti és tanácsi rendelet.Más jogi aktus nem felelne meg a következők miatt: a közvetlen alkalmazás a KAP jellege és irányítási követelményei miatt elengedhetetlen jellemzője a KAP keretében hozott jogszabályoknak.4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOKEnnek az intézkedésnek nincsenek az uniós költségvetést növelő vonzatai.5. KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓ-  EgyszerűsítésA javaslat javítja az egységes közös piacszervezés érthetőségét és hozzáférhetőségét, mivel az 1234/2007/EK tanácsi rendelet jelentősen módosult.2010/0385 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”)AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 42. cikke első albekezdésére és 43. cikke (2) bekezdésére,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[2],a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[3],rendes jogalkotási eljárás keretében[4],mivel:1.  a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”)[5] többször módosult. További módosításokra van szükség a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése következtében, az Európai Parlamentre és a Tanácsra, és különösen a Bizottságra ruházott hatásköröknek az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a Szerződés) 290. és 291. cikkéhez való hozzáigazítása érdekében. E módosítások hatókörére tekintettel helyénvaló az 1234/2007/EK rendeletet hatályon kívül helyezni és felváltani egy új, az egységes közös piacszervezésről szóló rendelettel. A technikai egyszerűsítés érdekében indokolt az 1972/73-as tenyészévben a selyemhernyókra nyújtott támogatás általános szabályainak megállapításáról szóló, 1972. május 2-i 922/72/EGK tanácsi rendelet[6] belefoglalása e rendeletbe. A 922/72/EGK rendeletet ezért szintén hatályon kívül kell helyezni.2.  A Szerződés 43. cikkének (3) bekezdése értelmében a Tanács intézkedéseket fogad el az árak, a lefölözések, a támogatások és a mennyiségi korlátozások rögzítése tekintetében. Az egyértelműség érdekében, amikor az EUMSz. 43. cikkének (3) bekezdése alkalmazandó, ez a rendelet kifejezetten utal arra a tényre, hogy ennek alapján a Tanács fogad majd el intézkedéseket.3.  Ennek a rendeletnek tartalmaznia kell az egységes közös piacszervezés minden alapvető elemét. Az árak, a lefölözések, a támogatások és a mennyiségi korlátozások rögzítése bizonyos esetekben elválaszthatatlanul kapcsolódik ezekhez az alapelemekhez.4.  A Szerződés 290. cikkének megfelelően a Bizottságot hatáskörrel kell felruházni felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására e rendelet bizonyos nem alapvető rendelkezéseinek kiegészítése vagy módosítása érdekében. Meg kell határozni azokat a rendelkezéseket, amelyek esetében ez a hatáskör gyakorolható, valamint a felhatalmazásra vonatkozó feltételeket.5.  A sürgősségi eljárás alkalmazását olyan kivételes esetekre kell fenntartani, amikor ez a piac megzavarásának kockázatával szembeni hathatós fellépés érdekében szükségesnek bizonyul, vagy amelyekben piaci zavarok jelennek meg. A sürgősségi eljárás választását indokolni kell, és meg kell határozni azokat az eseteket, amelyekben a sürgősségi eljárást kell alkalmazni.6.  A Szerződés 291. cikke alapján a tagállamok felelősek a mezőgazdasági piacok ebben a rendeletben meghatározott közös szervezésének (a továbbiakban: közös piacszervezés) végrehajtásáért. Annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok egységesen hajtsák végre a közös piacszervezést, valamint a gazdasági szereplők közötti tisztességtelen verseny és hátrányos megkülönböztetés elkerülése érdekében a Bizottság számára lehetővé kell tenni végrehajtási aktusok elfogadását a Szerződés 291. cikke (2) bekezdésének megfelelően. A Bizottság számára ezért az említett rendelkezés értelmében végrehajtási hatásköröket kell biztosítani, különös tekintettel a piaci intervenciós intézkedések alkalmazásának egységes feltételeire, a támogatási programok végrehajtásának és a forgalmazási és termelési szabályok alkalmazásának egységes feltételeire, valamint a harmadik országokkal folytatott kereskedelem szabályaira. A Bizottságnak a tagállamok által végrehajtandó ellenőrzésekre vonatkozó alapkövetelményeket is meg kell határoznia.7.  Emellett az egységes közös piacszervezés által létrehozott rendszerek hatékonyságának biztosítása érdekében gondoskodni kell a Bizottság számára a piacszervezési intézkedésekhez és napi irányítási feladatokhoz szükséges hatáskörökről. Az egységes közös piacszervezés zavartalan működésének biztosítása érdekében hatáskört kell ruházni a Bizottságra bizonyos inkább technikai jellegű kérdések szabályozásához, valamint a piaci támogatásra jogosult termékekkel és gazdasági szereplőkkel kapcsolatos értesítésekre, tájékoztatásokra és jelentéstételre, eljárásokra és műszaki kritériumokra vonatkozó szabályok elfogadásához. Ezen túlmenően a közös piacszervezés megfelelő működésének biztosítása érdekében a Bizottságnak kell meghatároznia különösen az átváltási árfolyamokra, a reprezentatív időszakokra és a kamatlábakra vonatkozó időpontokat, határidőket és ügyleti tényeket, a támogatási programok tekintetében pedig a Bizottságot jogalappal kell felruházni arra, hogy rögzítse a támogatásokat, elfogadja a programok irányítására, nyomon követésére és értékelésére vonatkozó szabályokat, valamint hogy ismertesse a kifizetett támogatásokból eredő hasznot és a szociális rendszerekre vonatkozó tervek végrehajtásával kapcsolatos szabályokat. A Bizottságot fel kell hatalmazni a támogatások és támogatási előlegek kifizetésével kapcsolatos eljárások meghatározására.8.  Továbbá az egységes közös piacszervezés céljainak elérése és alapelveinek tiszteletben tartása érdekében a Bizottságra kell ruházni a többek között a tej-, cukor- és bortermelés korlátozására irányuló programok irányítására, a vizsgálatokra és ellenőrzésekre vonatkozó szabályok elfogadásának hatáskörét, és hatáskörrel kell rendelkeznie a biztosítékok összegének rögzítéséhez, a jogosulatlan kifizetések visszatérítésére vonatkozó szabályok és eljárások meghatározásához és a piactámogatáshoz kapcsolódó szerződések szabályainak elfogadásához.9.  Ezenfelül a borágazat tekintetében a Bizottságnak hatáskörrel kell rendelkeznie annak biztosítására, hogy az Unión belüli egységes alkalmazás érdekében az eredetmegjelölésekre, a földrajzi jelzésekre valamint hagyományos kifejezésekre vonatkozó kérelmek megfeleljenek az ebben a rendeletben meghatározott feltételeknek. A borágazat termékeinek kiszerelése és címkézése tekintetében az eljárásokkal, értesítésekkel és technikai kritériumokkal kapcsolatban szükséges szabályok elfogadására irányuló hatáskört kell biztosítani a Bizottság számára.10.  Annak biztosítása érdekében, hogy megvalósuljanak az ezzel a rendelettel létrehozott jogi keret célkitűzései, a Bizottságnak állandó ellenőrzési jogosultsággal kell rendelkeznie a termelői szervezetek, termelői csoportok, szakmaközi szervezetek és a piaci szereplők szervezetei bizonyos tevékenységeivel kapcsolatosan. Ezenfelül, az egységes közös piacszervezéssel meghatározott struktúra és annak alapvető paraméterei megőrzése érdekében a Bizottság számára hatáskört kell biztosítani arra, hogy elfogadhassa az egy vagy több tagállamban felmerülő sürgős és előre nem látott problémák megoldására irányuló rendkívüli piaci intézkedésekkel és rendkívüli irányítási intézkedésekkel kapcsolatosan szükséges szabályokat.11.  Ha e rendelet kifejezetten másképpen nem rendelkezik, a Bizottság az említett végrehajtási aktusokat a [ a rendelet címe ] szóló XX/XXXX/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet előírásainak megfelelően fogadja el.12.  Egyes, e rendelet szerinti intézkedések tekintetében, amelyek gyors fellépést tesznek szükségessé vagy amelyek pusztán általános rendelkezések egyedi helyzetekre történő, mérlegelés nélküli alkalmazásából állnak, a Bizottságot fel kell hatalmazni végrehajtási aktusok elfogadására a bizottság közreműködése nélkül.13.  A Bizottságot továbbá fel kell hatalmazni olyan adminisztratív vagy irányítási feladatok elvégzésére, amelyek nem foglalják magukban felhatalmazáson alapuló vagy végrehajtási jogi aktusok elfogadását.14.  Az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet felváltása nem kérdőjelezheti meg az évek során a közös agrárpolitika (a továbbiakban: KAP) keretében hozott politikai döntéseket. E rendelet célja ezért alapvetően a Bizottságra ruházott hatásköröknek a Szerződéshez való hozzáigazítása. Következésképpen nem helyezhet hatályon kívül vagy nem változtathat meg létező rendelkezéseket, amelyek továbbra is indokoltak, kivéve ha a rendelkezések elavulttá váltak, és nem rendelkezhet új szabályokról vagy intézkedésekről sem. E megközelítés alól kivételt képez az Unió leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztás és a német alkoholmonopólium keretében nyújtott támogatás. A forgalmazási előírásokra vonatkozó rendelkezések a minőségpolitika átfogó felülvizsgálata keretében tett javaslatokat tükrözik.15.  A gabonafélékre, a rizsre, a cukorra, a szárított takarmányra, a vetőmagokra, az olívaolajra és az étkezési olajbogyóra, a lenre és a kenderre, a gyümölcs- és zöldségfélékre, a banánra, a tejre és a tejtermékekre, valamint a selyemhernyókra vonatkozóan az egyes termékek biológiai termelési ciklusához nagyjából igazodó gazdasági éveket kell meghatározni.16.  A piacok stabilizálása és a mezőgazdasági népesség megfelelő életszínvonalának biztosítása érdekében, figyelembe véve egyrészt minden egyes ágazat eltérő igényeit, másrészt a különböző ágazatok közötti kölcsönhatásokat, a közvetlen támogatási rendszerekkel párhuzamosan kidolgozták a különböző ágazatok differenciált ártámogatási rendszerét. Ezek az intézkedések állami intervenció, vagy – az adott esettől függően – a gabona, a rizs, a cukor, az olívaolaj és az étkezési olajbogyó, a marha- és borjúhús, a tej és tejtermékek, a sertéshús, valamint a juh- és kecskehús ágazatába tartozó termékek magántárolásához nyújtott támogatás formájában valósulnak meg. Tekintettel az 1234/2007/EK rendelet későbbi, különösen a közös agrárpolitika kiigazításáról és a 247/2006/EK, a 320/2006/EK, az 1405/2006/EK, az 1234/2007/EK, a 3/2008/EK és a 479/2008/EK rendelet módosításáról, továbbá az 1883/78/EGK, az 1254/89/EGK, a 2247/89/EGK, a 2055/93/EGK, az 1868/94/EK, a 2596/97/EK, az 1182/2005/EK és a 315/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 72/2009/EK tanácsi rendelet[7] általi módosításainak célkitűzéseire, valamint az azokban foglalt indoklás alapján a múltban kialakított eszközökben előirányzott ártámogatási intézkedéseket – az előző jogi helyzethez képest lényeges változtatások nélkül – fenn kell tartani.17.  Az egyértelműség és átláthatóság érdekében az ezen intézkedéseket szabályozó előírásokat közös szerkezetbe kell foglalni az egyes ágazatokban követett szakpolitikák fenntartása mellett. E célból helyénvaló különbséget tenni a referenciaárak és az intervenciós árak között.18.  A gabonafélékre, a marha- és borjúhúsra, valamint a tejre és tejtermékekre vonatkozó közös piacszervezések olyan rendelkezéseket tartalmaztak, melyek értelmében a Tanács – az Európai Közösséget létrehozó szerződés 37. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban – hatáskörrel rendelkezett az árszintek megváltoztatására. Az árrendszerek érzékenysége miatt egyértelművé kell tenni, hogy az árszintek megváltoztatásának a Szerződés 43. cikkének (2) bekezdésében foglalt lehetősége az e rendelet hatálya alá tartozó valamennyi ágazat tekintetében fennáll.19.  Referenciaárat kell megállapítani a szabványos minőségű fehércukorra és nyerscukorra vonatkozóan. E szabványos minőségnek az Unióban termelt cukorra jellemző átlagminőségnek kell lennie, és azt a cukorkereskedelemben használatos szempontok alapján kell meghatározni. Lehetővé kell tenni azt is, hogy a szabványos minőséget felül lehessen vizsgálni, különösen a kereskedelmi előírások és a technikai elemzés fejlődésének figyelembevétele céljából.20.  Az uniós piaci cukorárakra vonatkozó megbízható információk biztosítása érdekében e rendeletnek árbejelentő rendszerről kell rendelkeznie, amelynek alapján a fehércukor piaci árszintjeit meg kell határozni.21.  A 72/2009/EK rendelettel bevezetett módosítások alapján a gabonafélékre, a rizsre, a vajra és a sovány tejporra vonatkozó intervenciós rendszert az év bizonyos időszakaiban nyitják meg. A marha- és borjúhús-ágazat tekintetében az állami intervenció megnyitása és lezárása a piaci ár egy bizonyos időszakra vonatkozó szintjétől függ.22.  A gabonafélékre, a rizsre, valamint a marha- és borjúhúsra vonatkozó közös piacszervezésekben (a múltban) csökkentették azt az árszintet, amelyen az állami intervenció keretében a felvásárlást végre kell hajtani, és rögzítették is azt a közvetlen támogatási rendszereknek ezen ágazatokban való bevezetésével egyidejűleg. Ezért szoros kapcsolat áll fenn egyrészt az e rendszerek szerinti támogatások, másrészt az intervenciós árak között. A tej- és tejtermékágazatban a termékek árszintjét annak érdekében rögzítették, hogy ezzel előmozdítsák az érintett termékek fogyasztását, és javítsák e termékek versenyképességét. E szakpolitikai döntések továbbra is indokoltak.23.  E rendeletben rendelkezni kell az állami intervenció keretében felvásárolt termékek elhelyezésének lehetőségéről. Ezeket az intézkedéseket oly módon kell meghozni, hogy elkerüljék a piac bármiféle zavarát, és biztosítva legyen a vásárlóknak az árukhoz való egyenlő hozzáférése és a velük szembeni egyenlő bánásmód.24.  A KAP-nak a Szerződés 39. cikke (1) bekezdésében meghatározott célkitűzései között szerepel a piacok stabilizálása, valamint a fogyasztók elfogadható ár ellenében történő ellátásának biztosítása. Az évek során az élelmiszerosztási program sikeresen támasztotta alá mindkét cél teljesítését. A KAP céljainak garantálása és a kohéziós célok elérésének elősegítése érdekében e programnak folytatódnia kell. Mindazonáltal a KAP későbbi reformjai eredményeként az intervenciós készlet és a rendelkezésre álló termékek köre fokozatosan csökkent. Következésképp a piaci beszerzést a program állandó ellátási forrásává kell tenni.25.  A hatékony és eredményes költségvetési gazdálkodás biztosítása és az uniós program kohéziós aspektusának teljes mértékű kihasználása érdekében indokolt rögzíteni az uniós támogatás felső határát, és rendelkezni kell arról, hogy a tagállamok társfinanszírozzák az élelmiszerosztási programot. A tapasztalat továbbá azt mutatja, hogy a programhoz hosszabb távú perspektívára van szükség. A Bizottságnak ezért hároméves terveket kell létrehoznia a program végrehajtására, a tagállamoknak pedig nemzeti élelmiszerosztási programokat kell készíteniük, amelyekben meghatározzák a rendszerre vonatkozó célkitűzéseiket és prioritásaikat, a táplálkozási szempontokkal együtt. Emellett a tagállamoknak el kell végezniük a megfelelő adminisztratív és fizikai ellenőrzéseket, és szabálytalanságok esetén szankciókat kell kivetniük annak érdekében, hogy a hároméves terv az alkalmazandó szabályokkal összhangban kerüljön végrehajtásra.26.  A leginkább rászoruló személyeket érintő program átláthatóságának, koherenciájának és hatékony működésének biztosítása érdekében a Bizottságnak el kell fogadnia a hároméves tervek elfogadására és felülvizsgálatára vonatkozó eljárásokat, majd rá kell térnie a tervek elfogadására, és ha szükséges, a felülvizsgálatukra. A Bizottságnak a hároméves tervekbe beépítendő kiegészítő elemekről, az élelmiszerekkel való ellátás szabályairól, valamint az intervenciós termékek kivonására alkalmazandó eljárásokról és határidőkről, köztük a tagállamok közötti átadásról szóló rendelkezéseket, valamint a nemzeti élelmiszerosztási programok és az éves végrehajtási jelentések formátumára vonatkozó szabályokat is el kell fogadnia. Annak biztosítása érdekében továbbá, hogy a tagállamok a hároméves terveket egységesen hajtsák végre, a Bizottságnak el kell fogadnia a jótékonysági szervezeteknek a tagállamok által támogathatónak elismert költségei visszatérítésére vonatkozó eljárásokat, beleértve a határidőket és a pénzügyi felső határokat, a pályázati felhívásra vonatkozó feltételeket és az élelmiszerekre és azok leszállítására alkalmazandó feltételeket. Ezen túlmenően szabályokat kell elfogadni, amelyek meghatározzák a tagállamok ellenőrzési kötelezettségeit, a kifizetésekre vonatkozó eljárásokat és határidőket, az ezek be nem tartásáért kiszabott csökkentéseket, valamint a számviteli rendelkezéseket és a nemzeti intervenciós hatóságok által végrehajtandó feladatokat, a tagállamok közötti átadás esetét is beleértve.27.  A tejpiac kiegyensúlyozásához és a piaci árak stabilizálásához való hozzájárulás érdekében ez a rendelet magántárolási támogatás nyújtásáról rendelkezik egyes vajtermékek tekintetében. Ezenfelül a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy határozzon a fehércukor, egyes olívaolajak és egyes marha- és borjúhús termékek, a sertéshús, valamint a juh- és kecskehús magántárolásának támogatásáról.28.  A marha- és borjúhús-, a sertéshús-, valamint a juh- és kecskehús-ágazatban a hasított testek uniós osztályozási rendszerei alapvető fontosságúak az árak nyilvántartása és ezekben az ágazatokban az intervenciós intézkedések alkalmazása céljából. Ezenkívül a piac átláthatóságának javítására irányuló célkitűzéshez is hozzájárulnak.29.  A szabad forgalomnak az állatbetegségek terjedése elleni küzdelmet célzó intézkedések alkalmazásából eredő korlátozásai egyes termékek piacán nehézségeket okozhatnak egy vagy több tagállamban is. A tapasztalatok szerint a közegészségügyi vagy állat-egészségügyi kockázatok miatti fogyasztói bizalomvesztés olyan súlyos piaci zavarokat okozhat, mint a fogyasztás vagy az árak jelentős csökkenése.30.  A marha- és borjúhúsra, a tejre és tejtermékekre, a sertés-, juh- és kecskehúsra, a tojásra és a baromfira vonatkozó rendkívüli piactámogatási intézkedéseknek közvetlenül a betegség terjedése elleni küzdelem érdekében elfogadott egészségvédelmi és állat-egészségügyi intézkedésekhez kell kapcsolódniuk. Az ilyen intézkedéseket a tagállamok kérésére kell meghozni az érintett piacok súlyos zavarának elkerülése érdekében.31.  Rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság szükség esetén különleges intervenciós intézkedéseket fogadhasson el annak érdekében, hogy a gabonaágazatban hatékonyan lépjen fel a piaci zavarok kockázata ellen, valamint hogy az Unió egyes régióiban megakadályozza az állami intervenció nagyarányú alkalmazását a rizságazatban, vagy hogy kezelje a hántolatlan rizs természeti katasztrófák következtében kialakuló hiányát.32.  Az uniós cukorrépa-termelők és nádcukor-termelők megfelelő életszínvonalának biztosítása érdekében rögzíteni kell a szabványos minőségű kvóta-cukorrépa minimálárát, és meg kell határozni a szabványos minőséget.33.  Különleges eszközökre van szükség a cukorgyártó vállalkozások és a cukorrépa-termelők jogai és kötelezettségei közötti tisztességes egyensúly biztosításához. Ezért meg kell állapítani a szakmán belüli megállapodásokat szabályozó állandó rendelkezéseket.34.  A természeti, gazdasági és technikai körülmények sokfélesége megnehezíti a cukorrépa tekintetében az Unió egészére vonatkozó egységes felvásárlási feltételek meghatározását. Már születtek szakmán belüli megállapodások a cukorrépa-termelők szervezetei és a cukorgyártó vállalkozások között. A keretrendelkezéseknek ezért csak azokat a minimális garanciákat kell meghatározniuk, amelyeket a cukorpiac zavartalan működésének biztosítása érdekében mind a cukorrépa-termelők, mind a cukoripar szükségesnek tartanak, és lehetővé kell tenni, hogy bizonyos szabályoktól a szakmán belüli megállapodások keretében el lehessen térni.35.  Ebben a rendeletben rendelkezni kell a cukorágazatban felmerülő kiadások finanszírozásához való hozzájárulás érdekében megállapított termelési díjról.36.  A piacok szerkezeti egyensúlyának a referenciaárhoz közeli árszint melletti megőrzése érdekében rendelkezni kell azon döntési lehetőségről, hogy a piac egyensúlyának helyreállásáig cukrot vonnak ki a piacról.37.  Az élő növények, a marha- és borjús, a sertéshús, a juh- és kecskehús, a tojás és a baromfi tekintetében rendelkezni kell olyan intézkedések elfogadásának a lehetőségéről, amelyek elősegítik a kínálat hozzáigazítását a piaci követelményekhez. Az ilyen intézkedések hozzájárulhatnak a piacok stabilizálásához és az érintett mezőgazdasági termelők megfelelő életszínvonalának biztosításához.38.  A cukorágazatban a termelés mennyiségi korlátozása alapvető piacpolitikai eszköz. Továbbra is fennállnak azok az okok, amelyek alapján a Közösség a múltban termelésikvóta-rendszereket vezetett be a cukorágazatban.39.  Az e rendelet szerinti cukorkvóta-rendszernek különösen fenn kell tartania a kvóták jogi státuszát annyiban, amennyiben – az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata értelmében – a kvótarendszer a cukorágazat olyan piacszabályozó mechanizmusának minősül, amely közérdekű célok elérését hivatott biztosítani.40.  Ebben a rendeletben lehetőséget kell biztosítani a cukorkvóták kiigazítására a tagállamok által a nemzeti kvóták újrakiosztása tekintetében hozott döntések tükrözése érdekében.41.  Mivel nemzeti szinten bizonyos rugalmasságra van szükség a feldolgozóipar, valamint a cukorrépa- és cukornád-termelés szerkezeti kiigazításával kapcsolatban abban az időszakban, amelyben a kvóták alkalmazandók, rendelkezni kell a tagállamok számára arról a lehetőségről, hogy a vállalkozások kvótáit bizonyos korlátok között megváltoztassák, miközben a szerkezetátalakítási alap eszközként való működését nem korlátozzák.42.  A piac többletcukor általi torzításának elkerülése érdekében a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy bizonyos kritériumok alapján rendelkezzen a többlet cukor, izoglükóz vagy inulinszirup átviteléről, amely így a következő gazdasági év kvótatermelésének részeként kezelendő. Ezenfelül, ha bizonyos mennyiségek nem felelnek meg az alkalmazandó feltételeknek, az ilyen mennyiségeknek a piaci helyzetet fenyegető felhalmozódása ellen rendelkezni kell a többletre kivetendő illetékről is.43.  A tejkvótarendszert 2015-ben esedékes lejártáig fenn kell tartani, és folytatni kell a közvetlen fogyasztás céljára begyűjtött vagy értékesített tej egy bizonyos garanciaküszöböt meghaladó mennyiségére vonatkozó illeték alkalmazását.44.  Fenn kell tartani a tej szállítása és a közvetlen értékesítése közötti különbségtételt, és a rendszert az egyedi reprezentatív zsírtartalmak és a nemzeti referencia-zsírtartalmak alapján kell alkalmazni. A mezőgazdasági termelők számára bizonyos körülmények között engedélyezni kell egyéni kvótájuk ideiglenes átruházását. Ezenfelül fenn kell tartani azt az elvet, hogy amikor egy gazdaságot eladnak, bérbe adnak vagy örökléssel átruháznak, az adott földterülettel együtt a megfelelő kvótát is át kell ruházni a vevőre, bérlőre vagy örökösre, ugyanakkor a tejtermelés szerkezeti átalakításának folytatása és a környezet javítása érdekében fenn kell tartani a kivételeket azon elv alól, hogy a kvóták a gazdaságokhoz kötődnek. A kvóták különböző típusú átruházásaival összhangban és objektív kritériumok alkalmazásával rendelkezni kell azon szabályokról, amelyek a tagállamokat felhatalmazzák arra, hogy az átruházott mennyiségek egy részét a nemzeti tartalékban helyezzék el.45.  A tejre és az egyéb tejtermékekre fizetendő többletilletéket úgy kell megállapítani, hogy az visszatartó erejű legyen, és azt a nemzeti kvóta meghaladásakor a tagállamoknak haladéktalanul be kelljen fizetniük. Ezt követően a tagállamnak a fizetés terhét meg kell osztania azon termelők között, amelyek hozzájárultak a túltermeléshez. E termelők pedig kötelesek megfizetni a tagállamnak az esedékes illetékből rájuk eső részt azon tény alapján, hogy túllépték a rendelkezésükre álló mennyiséget. A tagállamok a nemzeti kvótájuk túllépéséből adódó illetéket egy 1 %-os átalányösszeg visszatartásával befizetik az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapba (EMGA); a visszatartott összeg arra szolgál, hogy figyelembe vegyék egyes termelők esetleges csődeseteit vagy végleges képtelenségét arra, hogy megfizessék az esedékes illetékből rájuk eső hozzájárulást.46.  A tejkvótarendszer elsődleges célja, vagyis hogy csökkentse a kereslet és kínálat közötti egyenlőtlenséget az adott piacon, valamint az ebből származó strukturális többleteket, és így kedvezőbb piaci egyensúlyt teremtsen, úgy tűnik csökkentette a piacorientáltságot, mivel torzította a mezőgazdasági termelőknek az árjelzésekre adott válaszait, és a szerkezetátalakítás lelassításával megakadályozta a hatékonyság növekedését.. A 2009/10-es gazdasági évtől a 2013/14-es gazdasági évig a tejkvótákat gazdasági évenként 1%-os emelésekkel fokozatosan meg kell szüntetni. Az ágazat szerkezetátalakításával kapcsolatban a tagállamoknak lehetőséget kell kapniuk arra, hogy 2014. március 31-ig – bizonyos határokon belül – kiegészítő nemzeti támogatást nyújtsanak. A 248/2008/EK tanácsi rendelettel[8] módosított 1234/2007/EK rendeletbe foglalt kvótaemelések és az éves 1 %-os növekedés, valamint a többi, a többletilleték felmerülésének valószínűségét csökkentő változtatás azt eredményezte, hogy egyedül Olaszország esetében áll fenn az illeték felmerülésének veszélye a jelenlegi termelési minták alapján, ha a 2009/2010-es időszaktól 2013/2014-ig az éves 1 %-os növekedést alkalmaznák. E kockázat elkerülése érdekében ezért Olaszország esetében előrehozták a kvóta emelését, figyelembe véve az összes tagállam jelenlegi termelési mintáit.47.  Az 1234/2007/EK rendelet különböző típusú támogatási rendszerekről rendelkezik. A szárított takarmányra, valamint a lenre és a kenderre vonatkozó rendszer ezen ágazatokban feldolgozási támogatást vezetett be, amely az érintett ágazatok tekintetében a belső piac szabályozásának eszköze. A 72/2009/EK rendelet általi módosítások eredményeképp, valamint a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendelet[9] alapján továbbra is nyújtható támogatás a szárított takarmány esetében 2012. április 1-jéig, a lenrost, a rövid lenrost, és a kenderrost esetében pedig a 2011/2012. gazdasági évig. A 72/2009/EK rendelet által módosított 1234/2007/EK rendeletben előírt burgonyakeményítő-kvóták rendszere és a kapcsolódó minimálár csak a 2011/12. gazdasági év végéig alkalmazandó.48.  A tejpiac kiegyensúlyozásához való hozzájárulás, valamint a tej és tejtermékek piaci árainak stabilizálása érdekében a tejtermékek értékesítési lehetőségét növelő intézkedésekre van szükség. E rendeletnek ezért az egyedi felhasználásokra és rendeltetésekre figyelemmel bizonyos tejtermékek forgalmazására vonatkozó támogatás odaítéléséről kell rendelkeznie. Ezenfelül rendelkeznie kell arról, hogy a fiatalok tejfogyasztásának ösztönzése céljából az Unió fedezze az iskolai tanulók tejjel való ellátásának támogatása során felmerült költségek egy részét.49.  Rendelkezni kell termelési visszatérítés nyújtásának lehetőségéről olyan esetekben, amikor az ipari, vegyipari vagy gyógyszeripari termékek gyártására tekintettel felmerül az igény egyes cukortermékek hozzáférhetővé tételét célzó intézkedések meghozatalára.50.  A 73/2009/EK rendeletnek megfelelően a komlóra vonatkozó területalapú támogatást 2010. január 1-jétől függetlenítették a termeléstől. Annak érdekében, hogy a komlótermelő szervezetek a korábbiakhoz hasonlóan folytathassák tevékenységüket, egyedi rendelkezést kell hozni az érintett tagállamban az azonos tevékenységek tekintetében azonos összegek felhasználásáról.51.  A 73/2009/EK rendelettel összhangban a közvetlen támogatásból a tagállamok által visszatartható bizonyos százaléknak megfelelő uniós finanszírozás szükséges ahhoz, hogy a piaci szereplők jóváhagyott szervezeteit az olívaolaj és az étkezési olajbogyó termelési minőségének javítását célzó munkaprogramok létrehozására ösztönözzék. Ebben az összefüggésben ennek a rendeletnek rendelkeznie kell az uniós támogatásnak a szóban forgó munkaprogramok keretében vállalt tevékenységekhez kapcsolódó prioritásokkal összhangban történő elosztásáról.52.  Ez a rendelet különbséget tesz egyrészről a gyümölcs- és zöldségfélék, és másrészről a feldolgozott gyümölcs- és zöldségfélék között, az előbbibe beletartozik a forgalmazásra szánt gyümölcs és zöldség és a feldolgozásra szánt gyümölcs és zöldség is. A termelői szervezetekre, az operatív programokra és az uniós finanszírozásra vonatkozó szabályok csak a gyümölcs- és zöldségfélékre, és a kizárólag feldolgozásra szánt gyümölcs- és zöldségfélékre alkalmazandók.53.  A termelői szervezetek legfontosabb szereplői a gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezésének. A kereslet egyre nagyobb koncentrációjával szemben a kínálat ezen szervezeteken keresztüli csoportosítása a termelők piaci helyzetének megerősítése érdekében továbbra is gazdasági szükségszerűség. A csoportosítást önkéntes alapon kell végrehajtani, és annak hasznosságát a termelői szervezetek által a tagjaik részére felajánlott szolgáltatások köre és hatékonysága révén kell bizonyítani. Mivel a termelői szervezetek kizárólag tagjaik érdekében járnak el, ezekre a szervezetekre úgy kell tekinteni, mint amelyek tagjaik nevében és megbízásából járnak el gazdasági ügyekben.54.  A gyümölcs- és zöldségfélék termesztése előre nem kiszámítható, a termékek pedig romlandóak. Még a kismértékű túltermelés is jelentős zavart okozhat a piacon. Ezért válságkezelési intézkedéseket kell hozni. A termelői szervezetek még vonzóbbá tétele érdekében ezeket az intézkedéseket be kell építeni az operatív programokba.55.  A gyümölcs- és zöldségfélék termesztése és forgalmazása során, beleértve a termesztési gyakorlatot, a hulladékkezelést és a piacról kivont termékek elhelyezését, teljes körűen figyelembe kell venni a környezetvédelmi szempontokat, különös figyelemmel a vízminőség védelmére, a biodiverzitás fenntartására és a tájvédelemre.56.  Az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén vagy ezen időpontot követően csatlakozott tagállamok, az Unió legkülső régiói vagy a kisebb égei-tengeri szigetek azon termelői csoportjainak, amelyek szeretnék elnyerni az e rendelet szerinti termelői szervezeti jogállást, engedélyezni kell egy átmeneti időszakot, amely során – a termelői csoport bizonyos kötelezettségvállalása esetén – számukra nemzeti és uniós pénzügyi támogatás adható.57.  Annak érdekében, hogy a termelői szervezetekre különösképpen a pénzügyi döntéseik terén nagyobb felelősség háruljon, valamint, hogy a számukra biztosított közforrások a jövőbeli követelményeknek való megfelelést szolgálják, meg kell állapítani a források felhasználását szabályozó feltételeket. A termelői szervezetek által felállított működési alapok közös finanszírozása megfelelő megoldást jelent. Különleges esetekben engedélyezni kell kiegészítő finanszírozási lehetőségeket. A működési alapok kizárólag a gyümölcs- és zöldségágazatbeli operatív programok finanszírozására használhatók fel. Az uniós kiadások korlátok között tartása érdekében a működési alapokat létrehozó termelői szervezetek számára nyújtott segítség kapcsán meg kell állapítani egy felső összeghatárt.58.  Azokban a régiókban, ahol a gyümölcs- és zöldségágazatban a termelés szervezettsége gyenge, kiegészítő nemzeti pénzügyi hozzájárulásokat kell lehetővé tenni. A strukturálisan kifejezett hátrányban lévő tagállamok esetében indokolt, hogy az Unió visszatérítse a költségeket.59.  A rendszer egyszerűsítése és költségeinek csökkentése érdekében lehetőség szerint össze kell hangolni a működési alapok keretében felmerülő kiadások támogathatóságára vonatkozó eljárásokat és szabályokat a vidékfejlesztési programok eljárásaival és szabályaival azáltal, hogy a tagállamoktól az operatív programokra vonatkozó nemzeti stratégia kidolgozását követelik meg.60.  A gyermekek alacsony gyümölcs- és zöldségfogyasztása ellen úgy kell fellépni, hogy abban az életszakaszban, amikor a gyermekek étkezési szokásai még kialakulóban vannak, tartósan növelni kell étrendjükben a gyümölcsök és zöldségek arányát. Ezért rendelkezni kell olyan uniós támogatásról, amely társfinanszírozás keretében támogatja az oktatási intézményekben tanuló gyermekeknek a gyümölcs- és zöldségágazat, a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazat, valamint a banánágazat termékeivel történő ellátását, és hozzájárul az egyes kapcsolódó logisztikai és elosztási, eszköz-, tájékoztatási, nyomon követési és értékelési költségekhez is. A szabályszerű végrehajtás biztosítása érdekében az iskolagyümölcs-programban részt venni kívánó tagállamoknak előzetes stratégiát kell kidolgozniuk, beleértve többek között a szezonális jelleget, az elérhetőséget vagy környezetvédelmi szempontokat magukban foglaló objektív kritériumok alapján kiválasztott támogatható termékek listáját.61.  Az iskolagyümölcs-programmal kapcsolatos hatékony és eredményes költségvetési gazdálkodás biztosítása érdekében indokolt rögzíteni az uniós támogatás felső határát és a maximális társfinanszírozási arányokat. Az uniós támogatás nem használható fel a meglévő nemzeti iskolagyümölcs-programok finanszírozásához. A költségvetési korlátok fényében a tagállamoknak képesnek kell lenniük arra, hogy az iskolagyümölcs-programhoz nyújtott pénzügyi hozzájárulásaikat a magánszféra hozzájárulásaival helyettesítsék. A program eredményessé tétele érdekében a tagállamoknak rendelkezniük kell kísérő intézkedésekről is, amelyekhez a tagállamok számára engedélyezni kell nemzeti támogatás nyújtását.62.  A borágazatban a versenyképes struktúrák megszilárdítására alkalmas támogató intézkedésekről kell rendelkezni. Noha az intézkedéseket az Uniónak kell kialakítania és finanszíroznia, a tagállamokra kell bízni a regionális szerveik igényeit kielégítő – adott esetben a sajátosságaikat is számításba vevő – megfelelő intézkedések megválasztását, illetve az intézkedések bevonását a nemzeti támogatási programba. E programok végrehajtásáért a tagállamok a felelősek.63.  E nemzeti támogatási programok egyik támogatható kulcsintézkedésének az uniós borok harmadik országokban végzett reklámozásának és forgalmazásának kell lennie. A szerkezetátalakítási és átállási tevékenységeket továbbra is fedezni kell, mivel azok kedvező hatást gyakorolnak a borágazat szerkezetére. Támogatást kell biztosítani a borágazatban az olyan beruházások számára is, amelyek a vállalkozások gazdasági teljesítményének javítására irányulnak. A melléktermék lepárlására irányuló támogatásnak rendelkezésre kell állnia azon tagállamok számára, amelyek azt a környezet megőrzésére és a borminőség szavatolására kívánják használni.64.  Az olyan megelőzési eszközöket, mint amilyen a betakarítási biztosítás, a kockázati alap és a zöld szüret, a borágazati támogatási programok szerinti támogatásra jogosultnak kell minősíteni a válsághelyzetek felelősségteljes megközelítésének elősegítése érdekében.65.  A tagállamok különböző okoknál fogva előnyben részesíthetik az egységes támogatási rendszer keretében a mezőgazdasági termelőknek nyújtott függetlenített támogatásokat. Ennek megfelelően ezt a lehetőséget fenn kell tartani(a tagállamok részére), továbbá – az egységes támogatási rendszer sajátosságai következtében – minden ilyen átcsoportosításnak visszavonhatatlannak kell lennie, és a megfelelő összeggel csökkentenie kell az elkövetkező években a nemzeti bortámogatási programok rendelkezésére álló költségvetést.66.  A borágazat támogatásának részben az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet[10] szerinti strukturális intézkedésekből kell származnia. Az 1698/2005/EK rendelet szerinti pénzügyi eszközök növelésére bizonyos forrásokat fokozatosan át kell csoportosítani az említett rendelet szerinti költségvetésbe, amennyiben a vonatkozó összegek kellőképpen jelentősek.67.  A borpiac jobb működése érdekében a tagállamoknak lehetőséget kell kapniuk a szakmaközi szervezetek által hozott döntések végrehajtására. E döntések ugyanakkor nem terjedhetnek ki olyan gyakorlatokra, amelyek torzíthatják a versenyt.68.  Az új telepítésekre vonatkozó átmeneti tilalom megszegése eredményeként az Unióban a borfelesleg-termelés egyre nagyobb méreteket ölt. Jelentős számú jogszerűtlen telepítés történt az Unióban, ami a tisztességtelen verseny forrása, és tovább fokozza a borágazat nehézségeit, ezért ezzel foglalkozni kell.69.  Bár az új telepítésekre vonatkozó átmeneti tilalom némi hatást gyakorolt a borpiaci kereslet és kínálat közötti egyensúlyra, egyben akadályokat is jelent azon versenyképes termelők számára, akik rugalmasan reagálnának a megnövekedett keresletre. Mivel a piaci egyensúly még nem állt helyre, és az olyan intézkedések, mint a kivágási program eredményei még nem értek be, 2015. december 31-ig célszerű fenntartani a telepítési tilalmat, akkor azonban végérvényesen fel kell oldani, hogy a versenyképes termelők szabadon reagálhassanak a piaci körülményekre. Mindazonáltal a tagállamoknak biztosítani kell azt a lehetőséget, hogy – ha szükségesnek ítélik – a területükre vonatkozóan a tilalmat 2018. december 31-ig meghosszabbíthassák.70.  A bortermelési potenciál jobb kezelése és a telepítési jogok hatékony felhasználása érdekében, tovább enyhítve az átmeneti telepítési korlátozások hatását, bizonyos rugalmasságra szükség van, és a nemzeti vagy regionális tartalékrendszert továbbra is fenn kell tartani.71.  A különböző nemzeti támogatások nyújtása veszélyeztetné az egységes piac megfelelő működését. A Szerződésnek az állami támogatásokra vonatkozó rendelkezéseit elvben alkalmazni kell a borpiac közös szervezésének hatálya alá tartozó borágazati termékekre. Mindazonáltal a kivágási támogatásra és a támogatási program bizonyos intézkedéseire vonatkozó előírásoknak önmagukban nem szabad kizárniuk az ugyanezen célú nemzeti támogatások odaítélését.72.  Annak érdekében, hogy a borágazat beépüljön az egységes támogatási rendszerbe, minden jelenleg művelés alatt álló szőlőültetvényt jogosulttá kell tenni a 73/2009/EK rendeletben előírt egységes támogatási rendszer alapján nyújtott támogatásra.73.  A méhészetet, mint mezőgazdasági ágazatot a termelési feltételek és a hozamok változatossága, valamint a gazdasági szereplők területi szétszóródása és sokfélesége jellemzi, mind a termelési, mind a forgalmazási szakaszban. Ezen túlmenően, figyelembe véve a varroatózisnak az utóbbi években több tagállamot is sújtó terjedését, továbbá azokat a problémákat, amelyeket ez a betegség okoz a méztermelésben, továbbra is uniós szintű cselekvésre van szükség, mivel a varroatózis nem számolható fel teljesen, és kezelésének jóváhagyott termékekkel kell történnie. A fenti körülményekre tekintettel, továbbá a méhészeti termékek uniós termelésének és forgalmazásának javítása érdekében olyan hároméves nemzeti programokat kell kidolgozni, amelyek magukban foglalják a technikai segítségnyújtást, a varroatózis visszaszorítására irányuló intézkedéseket, a vándorméhészet ésszerűsítését, az Unión belül található kaptárak állománypótlásának irányítását, valamint a méhészettel és méhészeti termékekkel foglalkozó kutatási programokban való együttműködést, mindezt a méhészeti termékek termelésének és forgalmazásának általános feltételei javítása céljából. Ezeket a nemzeti programokat részben az Uniónak kell finanszíroznia.74.  Az uniós selyemhernyó-tenyésztési támogatást a selyemhernyó-petéket tartalmazó felhasznált dobozok után kell nyújtani.75.  A mezőgazdasági termékek forgalmazására vonatkozó előírások alkalmazása hozzájárulhat a termelés és a forgalmazás gazdasági feltételeinek, valamint a termékek minőségének javulásához. Az ilyen előírások alkalmazása ezért a termelők, a kereskedők és a fogyasztók érdekeit is szolgálja.76.  A mezőgazdasági termékekre vonatkozó minőségpolitikáról szóló bizottsági közlemény[11] és az azt követő viták nyomán, a fogyasztói elvárások figyelembevétele érdekében, valamint abból a célból, hogy hozzájáruljon a mezőgazdasági termékek előállítását és forgalmazását érintő gazdasági feltételeknek és a szóban forgó termékek minőségének a javításához, helyénvalónak tekinthető az ágazatok vagy termékek szerinti forgalmazási előírások fenntartása.77.  Annak garantálása érdekében, hogy minden termék ép, megbízható és piacképes minőségű, és az élelmiszerágazatban elfogadott rendelkezések, különösen az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben[12] foglalt általános élelmiszerjog, valamint annak elvei és követelményei sérelme nélkül, a fent említett bizottsági közleményben előirányzott alapvető általános forgalmazási előírásnak megfelelőnek kell lennie az ágazati vagy termékenkénti forgalmazási előírások hatálya alá nem tartozó termékek számára. Ha az ilyen termékek megfelelnek az adott esetben alkalmazandó nemzetközi előírásnak, akkor az általános forgalmazási előírásnak megfelelőnek tekintendők.78.  Néhány ágazat és/vagy termék esetében a meghatározások, megjelölések és/vagy kereskedelmi megnevezések a versenyfeltételek meghatározásának fontos elemei. Ezért helyénvaló ezen ágazatok és/vagy termékek esetében olyan meghatározásokat, megjelöléseket és kereskedelmi megnevezéseket megállapítani, amelyek csak a vonatkozó követelményeknek megfelelő termékek forgalmazására használhatók az Unióban.79.  Az 1234/2007/EK rendelet megtartotta a korábbi közös piacszervezések forgalmazási előírásokra vonatkozó ágazati megközelítését. Helyénvaló bevezetni horizontális jellegű rendelkezéseket is.80.  Az 1234/2007/EK rendelet keretében eddig a Bizottságot bízták meg bizonyos ágazatok forgalmazási előírásaira vonatkozó rendelkezések elfogadásával. Tekintettel arra, hogy az előírások kimondottan technikai jellegűek, és mivel azok hatékonyságát folyamatosan javítani kell, és azokat a fejlődő kereskedelmi gyakorlatokhoz kell igazítani, helyénvaló e megközelítést kiterjeszteni valamennyi forgalmazási előírásra, meghatározva azokat a kritériumokat, amelyeket a vonatkozó szabályok kialakításakor figyelembe kell venni.81.  Azért kell forgalmazási előírásokat alkalmazni, hogy a piacot szabványosított és kielégítő minőségű termékekkel lehessen ellátni. Ezeknek különösen a meghatározásokra, az osztályokba sorolásra, a kiszerelésre és címkézésre, a csomagolásra, a termelési módszerre, a tartósításra, a szállításra, a termelőkre vonatkozó információkra, egyes anyagok jelenlétére, kapcsolódó adminisztratív dokumentumokra, a tárolásra, a tanúsításra és a határidőkre kell vonatkozniuk.82.  Figyelembe véve különösen a termékekre vonatkozó kielégítő és átlátható tájékoztatás iránti fogyasztói igényt, lehetővé kell tenni a termelés helyére vonatkozó jelzések eseti alapon, a megfelelő földrajzi szinten történő meghatározását is, figyelembe véve néhány ágazat sajátosságait, különösen a feldolgozott mezőgazdasági termékek tekintetében.83.  A forgalmazási előírások ágazatonkénti vagy termékenkénti meghatározása során a Bizottságnak figyelembe kell vennie a fogyasztók elvárásait, az egyes ágazatok sajátosságait és a nemzetközi szervek ajánlásait.84.  Ezenkívül a fogyasztóknak kínált termékek minősége és eredetisége vonatkozásában a visszaélések elkerülése érdekében szükséges lehet különösen az elemzési módszerekkel kapcsolatos különleges intézkedések elfogadásáról rendelkezni.85.  A forgalmazási előírások betartásának garantálása érdekében rendelkezni kell ellenőrzésekről és szankciókról arra az esetre, ha nem tartják be a kötelezettségeket. Az ilyen ellenőrzésekkel kapcsolatos felelősséget a tagállamoknak kell vállalniuk.86.  A forgalmazási előírások elvben minden, az Unióban forgalmazott termékre vonatkoznak.87.  Helyénvaló olyan különös szabályokat meghatározni a harmadik országból behozott termékek tekintetében, amelyek értelmében egyes harmadik országokban hatályban lévő különös rendelkezések, amennyiben az uniós jogszabályokkal való egyenértékűségük biztosított, indokolhatják a forgalmazási előírásoktól való eltérések engedélyezését.88.  A kenhető zsírok vonatkozásában helyénvaló lehetőséget biztosítani a tagállamoknak arra, hogy a minőségi szintekre vonatkozó nemzeti szabályokat fogadhassanak el vagy tarthassanak fenn.89.  A borra vonatkozó rendelkezéseket a Szerződés 218. cikke értelmében kötött megállapodások fényében kell alkalmazni.90.  Helyénvaló a borszőlőfajták osztályba sorolására vonatkozó szabályokat megállapítani, amelyek alapján az évente 50 000 hektoliternél nagyobb mennyiséget előállító tagállamok továbbra is felelősek maradnak azon borszőlőfajták osztályozásáért, amelyekből a területükön bor állítható elő. Bizonyos borszőlőfajtákat ki kell zárni.91.  Helyénvaló a bortermelésre vonatkozóan meghatározni bizonyos borászati eljárásokat és korlátozásokat, különös tekintettel a házasításra és harmadik országokból származó bizonyos szőlőmust-, szőlőlé- és friss szőlő-típusok felhasználására. A nemzetközi előírások teljesítése érdekében a további borászati eljárások tekintetében a Bizottság általános szabályként a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet (OIV) által ajánlott borászati eljárásokat veszi alapul.92.  A borágazatban a tagállamoknak engedélyezni kell, hogy a területükön készített borokra vonatkozóan korlátozhassanak vagy kizárhassanak bizonyos borászati eljárásokat, továbbá szigorúbb korlátozásokat írjanak elő, és hogy meghatározandó feltételek mellett kísérleti jelleggel nem engedélyezett borászati eljárásokat is alkalmazzanak.93.  Az uniós minőségi borok koncepciójának egyik alapját többek között a bor földrajzi eredetének köszönhető különleges jellemzők jelentik. E borokat a fogyasztók az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések alapján tudják azonosítani. Az érintett termékekhez társított minőségnek megfelelő, átlátható és kidolgozottabb keret teremtése érdekében olyan szabályozást kell kialakítani, amelynek alapján az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés megszerzésére vonatkozó kérelmeket az Unióban a bortól és szeszes italoktól eltérő élelmiszerekre alkalmazandó, a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletben[13] szabályozott horizontális minőségi politikája szerinti megközelítéssel összhangban bírálják el.94.  Az eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott borok sajátos minőségi jellemzőinek megőrzése érdekében meg kell engedni a tagállamoknak, hogy szigorúbb szabályokat alkalmazzanak e tekintetben.95.  Az Unióban az oltalom megszerzéséhez az eredetmegjelöléseket és földrajzi jelzéseket uniós szinten kell elismerni és nyilvántartásba venni. Annak biztosítására, hogy az egyes elnevezések megfeleljenek az e rendeletben meghatározott feltételeknek, a kérelmeket az érintett tagállam nemzeti hatóságainak meg kell vizsgálniuk, aminek során figyelembe kell venni bizonyos minimális közös rendelkezéseknek, így például a nemzeti kifogásolási eljárásra vonatkozó rendelkezéseknek a teljesülését. Ezt követően a Bizottságnak kell megvizsgálnia a kérelmeket annak biztosítása érdekében, hogy nincsenek bennük nyilvánvaló hibák, és hogy az uniós jog és a kérelmező tagállamon kívüli érdekeltek érdekeinek figyelembevétele megtörtént.96.  Az oltalomnak harmadik országok eredetmegjelölései és földrajzi jelzései előtt is nyitva kell állnia, amennyiben a termékek a származási országukban oltalom alatt állnak.97.  A bejegyzési eljárásnak lehetővé kell tennie minden, valamely tagállamban vagy harmadik országban jogos érdekkel rendelkező természetes vagy jogi személy számára, hogy kifogás benyújtásával érvényesítse jogait.98.  A nyilvántartásba vett eredetmegjelöléseknek és földrajzi jelzéseknek oltalmat kell élvezniük minden olyan használattal szemben, amely visszaél a követelményeknek megfelelő termék hírnevével. A tisztességes verseny elősegítése és a fogyasztók megtévesztésének elkerülése végett indokolt kiterjeszteni az oltalmat az e rendeletben nem szabályozott termékekre és szolgáltatásokra is, ideértve azokat a termékeket, amelyek nem szerepelnek a Szerződés I. mellékletében.99.  Bizonyos kifejezéseket hagyományosan használnak az Unióban, és ezek az eredetmegjelöléseket és földrajzi jelzéseket kiegészítő tájékoztatást nyújtanak a fogyasztók számára a borok sajátosságairól és minőségéről. A belső piac működésének és a tisztességes versenynek a biztosítása érdekében, valamint a fogyasztók félrevezetésének elkerülésére lehetővé kell tenni az Unióban az oltalom megszerzését e hagyományos kifejezések számára.100.  Az e rendelet hatálya alá tartozó borágazati termékek leírása, megjelölése és kiszerelése jelentősen befolyásolhatja a piacon való értékesíthetőségüket. A borágazati termékek címkézéséről szóló tagállami jogszabályok közötti különbségek akadályozhatják a belső piac zökkenőmentes működését. Szabályokat kell ezért meghatározni, amelyek figyelembe veszik a fogyasztók és a termelők jogos érdekeit. Ezért helyénvaló rendelkezni a címkézés uniós szabályozásáról.101.  Amennyiben a tejtermékekből felesleg halmozódik vagy halmozódhat fel, és az a piac súlyos zavarát idézi vagy idézheti elő, támogatás nyújtható az Unióban termelt, takarmányként való hasznosításra szánt fölözött tejre és sovány tejporra. A kazein és a kazeinátok sajtgyártás során történő felhasználására vonatkozó szabályok célja az említett támogatási rendszerből esetlegesen származó káros hatások megakadályozása, figyelembe véve a sajt kazeinnel és kazeinátokkal való helyettesítési műveletekkel szembeni érzékenységét, és ezáltal hozzájárulnak a piac stabilizálásához.102.  Ez a rendelet számos különböző típusú szervezettel foglalkozik az egyes szakpolitikai célkitűzések megvalósítása érdekében, különösen azzal a céllal, hogy együttes fellépéssel stabilizálja az érintett termékek piacát, valamint javítsa és garantálja azok minőségét. Az 1234/2007/EK rendelet vonatkozó rendelkezései olyan szervezeteken alapulnak, amelyeket a tagállamok – vagy bizonyos feltételek mellett a Bizottság – elismernek. Ezen rendelkezéseket fenn kell tartani.103.  A gyümölcs- és zöldségágazatban a termelői szervezetek és ezek társulásai befolyásának további növelése és a piac elvárható legnagyobb stabilitásának biztosítása érdekében a tagállamok részére lehetővé kell tenni, hogy bizonyos feltételek mellett kiterjesszék egy adott régió nem tag termelőire is az érintett régióban a szervezet vagy társulás által a tagokra alkalmazott szabályokat, különösen a termelés, az értékesítés és a környezetvédelem terén.104.  Különösen a gyümölcs- és zöldségágazatban lehetővé kell tenni azon szervezetek sajátos elismerését, amelyek megfelelő reprezentativitásról tesznek tanúbizonyságot, és gyakorlati tevékenységet folytatnak a Szerződés 39. cikkében említett célok érdekében. A termelői szervezetek és társulásaik által elfogadott szabályok kiterjesztésére, valamint a kiterjesztés révén fellépő költségek megosztására vonatkozó rendelkezéseket, a kitűzött célok hasonlóságából következően, a szakmaközi szervezetekre is alkalmazni kell. Hasonló megközelítést kell alkalmazni a dohányágazat szakmaközi szervezeteire.105.  [A termelés ésszerű fejlesztésének és így a tejtermelők megfelelő életszínvonalának biztosítása érdekében meg kell erősíteni az utóbbiak tárgyalási pozícióját a feldolgozókkal szemben, aminek eredményeként az ellátási láncban meg kell valósulnia a hozzáadott érték méltányosabb eloszlásának. Ezért a közös agrárpolitika céljainak megvalósítása érdekében a Szerződés 42. cikkének és 43. cikke (2) bekezdésének megfelelően rendelkezni kell arról, hogy a tejtermelők által alkotott termelői szervezetek vagy ezek társulásai – tagjaik összessége vagy azok egy része termelésének vonatkozásában – kollektív tárgyalásokat folytassanak a tejüzemekkel a szerződéses feltételekről, többek között az árról. A hatékony tejpiaci verseny fenntartása érdekében ezt a lehetőséget megfelelő számszerű korlátokhoz kell kötni. Ezért indokolt az ilyen termelői szervezeteknek a közös piacszervezés szerinti elismerése is.106.  Néhány ágazatban uniós szintű szabályokat vezettek be a szakmaközi szervezetekre vonatkozóan. Ezek a szervezetek hasznosnak bizonyulhatnak az ellátási lánc szereplői közötti párbeszéd, valamint a legjobb gyakorlatok és a piaci átláthatóság előmozdítása terén. A rájuk vonatkozó szabályokat a tej- és tejtermékágazatban is alkalmazni kell, azokkal a rendelkezésekkel együtt, amelyek versenyjogi szempontból tisztázzák e szervezetek helyzetét, miközben biztosítják, hogy azok nem torzítják a versenyt vagy a belső piacot, és nem befolyásolják a belső piac és a közös piacszervezés jó működését.]107.  Egyes ágazatokban – azokon kívül, amelyek esetében jelenleg szabályok határozzák meg a termelői vagy szakmaközi szervezetek elismerését – a tagállamok végezhetik az ilyen típusú szervezetek elismerését a nemzeti jog alapján, amennyiben az összhangban van az uniós joggal.108.  Az egységes piac magában foglal egy, az Unió külső határain alkalmazandó kereskedelmi rendszert. Ennek a kereskedelmi rendszernek behozatali vámokat és export-visszatérítéseket kell magában foglalnia, valamint – elvben – stabilizálnia kell az uniós piacot. A kereskedelmi rendszernek a többoldalú kereskedelmi tárgyalások uruguayi fordulója során vállalt kötelezettségeken kell alapulnia.109.  A kereskedelmi forgalom megfigyelése elsősorban irányítás kérdése, melyet rugalmasan kell kezelni. Az engedélyezési követelmények bevezetésére vonatkozó döntés meghozatalához figyelembe kell venni az engedélyek szükségességét az érintett piacok irányításához, és különösen a kérdéses termékek behozatalának megfigyeléséhez.110.  A Kereskedelmi Világszervezet (WTO) keretében kötött megállapodások értelmében a mezőgazdasági termékekre vonatkozó vámok a legtöbb esetben a közös vámtarifában kerültek megállapításra. A gabona- és a rizságazat néhány terméke esetében azonban a kiegészítő mechanizmusok bevezetése szükségessé teszi az eltérések elfogadásának lehetőségéről történő rendelkezést.111.  A bizonyos mezőgazdasági termékek behozatala miatt esetleg az uniós piacot sújtó káros hatások megelőzése vagy ellensúlyozása érdekében az ilyen termékek behozatalát – amennyiben bizonyos feltételek teljesülnek – kiegészítő vámtétel megfizetéséhez kell kötni.112.  Bizonyos feltételek mellett helyénvaló a Szerződéssel összhangban megkötött nemzetközi megállapodásokból vagy egyéb jogi aktusokból eredő behozatali vámkontingensek megnyitása és kezelése.113.  A keverékekre vonatkozó importlefölözések célja a gabonafélék, a rizs és tört rizs keverékének importja esetében a vámrendszer megfelelő működésének a biztosítása.114.  Ez a rendelet meghatározza egy gazdasági évre a finomításra szánt cukorra vonatkozó szokásos ellátási szükségletet. Az uniós finomítóipar ellátásának biztosítása érdekében a finomításra szánt cukorra vonatkozó behozatali engedélyeket minden gazdasági év első három hónapjában a kizárólag cukorfinomítással foglalkozó üzemek számára kell fenntartani, a szokásos ellátási szükséglettel meghatározott korlátokon belül.115.  Annak megakadályozására, hogy a tiltott termények megzavarják a rost előállítására szolgáló kender piacának közös szervezését, ez a rendelet rendelkezik a kender és a kendermag behozatalának ellenőrzéséről, biztosítandó, hogy ezek a termékek bizonyos garanciákat nyújtsanak a tetrahidro-kannabinol-tartalom tekintetében. Ezenkívül a nem vetés céljára szolgáló kendermag behozatalának továbbra is egy ellenőrzési rendszer hatálya alatt kell maradnia, amely rendelkezik az érintett importőrök tevékenységének engedélyezéséről.116.  A vámrendszer az Unió külső határain lehetővé teszi minden egyéb védintézkedés mellőzését. A belső piaci és vámmechanizmus rendkívüli körülmények között azonban elégtelennek bizonyulhat. Ilyen esetekben – annak érdekében, hogy az Unió piaca ne maradjon védtelen az esetlegesen kialakuló zavarokkal szemben – az Uniónak képesnek kell lennie valamennyi szükséges intézkedés haladéktalan megtételére. Az ilyen intézkedéseknek összhangban kell lenniük az Unió nemzetközi kötelezettségeivel.117.  Lehetőséget kell biztosítani az aktív vagy passzív feldolgozási eljárások alkalmazásának megtiltására. Indokolt ezért lehetőséget biztosítani ilyen helyzetekben az aktív és passzív feldolgozási eljárások alkalmazásának felfüggesztésére.118.  A harmadik országokba irányuló kivitel után járó – az Unión belüli árak és a világpiaci árak közötti különbségen alapuló és a WTO-ban tett kötelezettségvállalások által meghatározott korlátokon belüli – visszatérítések odaítélésére vonatkozó rendelkezéseknek arra kell szolgálniuk, hogy biztosítsák az Unió részvételét az e rendelet hatálya alá tartozó egyes termékek nemzetközi kereskedelmében. A támogatott kivitelnek értékbeli és mennyiségi korlátok között kell maradnia.119.  Az érték tekintetében megállapított korlátok betartását akkor kell biztosítani, amikor az export-visszatérítéseket rögzítik, méghozzá a kifizetéseknek az EMGA-ra vonatkozó szabályok szerinti ellenőrzése révén. Az ellenőrzés az export-visszatérítések kötelező előzetes rögzítése révén megkönnyíthető, miközben a differenciált visszatérítések esetében lehetőség van – azon földrajzi területen belül, amelyre egy egységes export-visszatérítési mérték vonatkozik – a meghatározott rendeltetési hely megváltoztatására. A rendeltetési hely megváltoztatása esetében a tényleges rendeltetési helyre alkalmazandó export-visszatérítést kell megfizetni, amelynek felső határa a rendeltetési helyre alkalmazandó, előzetesen rögzített összeg.120.  A mennyiségi korlátoknak való megfelelést egy megbízható és hatékony ellenőrző rendszernek kell biztosítania. E célból az export-visszatérítések odaítélését kiviteli engedélyhez kell kötni. Az export-visszatérítéseket a rendelkezésre álló felső korlát mértékéig, az érintett termék adott helyzetének függvényében kell odaítélni. E szabály alól kizárólag a Szerződés I. mellékletében nem szereplő olyan feldolgozott termékek esetében lehet kivételt tenni, amelyekre nem vonatkoznak mennyiségi korlátok. Rendelkezni kell a piacszervezési szabályok szigorú betartásától való eltérésről abban az esetben, ha az export-visszatérítésben részesülő kivitel várhatóan nem lépi túl a megállapított mennyiséget.121.  Élő szarvasmarhafélék kivitele esetében rendelkezni kell arról, hogy az export-visszatérítés odaítélésére és kifizetésére kizárólag abban az esetben kerül sor, ha betartják az uniós jogban az állatok jóléte, és különösen az állatok szállítás alatti védelme tekintetében előírt rendelkezéseket.122.  A mezőgazdasági termékek egyes esetekben a harmadik országokban megkülönböztetett behozatali elbánásban részesülhetnek, ha megfelelnek bizonyos előírásoknak és/vagy árfeltételeknek. Az ilyen rendszerek megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az importáló harmadik ország hatóságai és az Unió között igazgatási együttműködésre van szükség. E célból a termékekhez egy, az Unió területén kibocsátott tanúsítványt kell mellékelni.123.  A virághagymák harmadik országokba történő kivitele számottevő gazdasági jelentőséggel bír az Unió számára. A kivitelek folytatása és bővítése az áraknak az ágazaton belüli stabilizálásával biztosítható. Ennek a rendeletnek ezért rendelkeznie kell a szóban forgó termékek export-minimáláráról.124.  A Szerződés 42. cikkével összhangban a Szerződés versenyszabályokra vonatkozó fejezetének rendelkezései a mezőgazdasági termékek előállítására és kereskedelmére kizárólag az uniós jog által a Szerződés 43. cikke (2) és (3) bekezdésének keretében, és az ott megállapított eljárással összhangban meghatározott mértékig alkalmazandók. Az állami támogatásokra vonatkozó rendelkezéseket nagyrészt alkalmazandónak minősítették. Az egyes versenyszabályok mezőgazdasági termékek termelésére és kereskedelmére történő alkalmazásáról szóló, 2006. július 24-i 1184/2006/EK tanácsi rendelet[14] tovább pontosította különösen a Szerződés vállalkozásokra vonatkozó szabályainak alkalmazását. Az egységes átfogó piacpolitikai szabályozás kialakításának céljával összhangban helyénvaló e rendeletben rendelkezni az érintett szabályokról.125.  A Szerződés 101. cikkében említett megállapodásokra, döntésekre és összehangolt magatartásra, valamint az erőfölénnyel való visszaélésre vonatkozó versenyszabályokat alkalmazni kell a mezőgazdasági termékek termelése és kereskedelme tekintetében is olyan mértékben, hogy azok alkalmazása ne akadályozza a nemzeti agrárpiaci rendtartások működését, és ne veszélyeztesse a KAP célkitűzéseinek elérését.126.  Különös figyelmet kell fordítani azon termelői szervezetekre, amelyek célja különösen mezőgazdasági termékek együttes előállítása vagy kereskedelme, vagy az együttes létesítmény-használat, amennyiben az ilyen együttes fellépés nem zárja ki a verseny lehetőségét vagy nem veszélyezteti a Szerződés 39. cikkében foglalt célkitűzések elérését.127.  A KAP fejlődésének veszélyeztetését elkerülendő, valamint a jogbiztonság és az érintett vállalkozásokkal szembeni megkülönböztetésmentes bánásmód biztosítása érdekében a Bizottság – a Bíróság általi felülvizsgálatra figyelemmel – kizárólagos hatáskörrel rendelkezik annak meghatározására, hogy a Szerződés 101. cikkében említett megállapodások, döntések és összehangolt magatartások összeegyeztethetők-e a KAP céljaival.128.  A közös árakon alapuló egységes piac megfelelő működését veszélyeztetné nemzeti támogatások nyújtása. Ezért az e rendelet hatálya alá tartozó termékekre általában alkalmazni kell a Szerződésnek az állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseit. Bizonyos esetekben kivételt lehet tenni. Ha ilyen kivételek alkalmazandók, a Bizottságnak képesnek kell lennie a meglévő, új vagy javasolt nemzeti támogatások jegyzékének összeállítására, hogy megfelelő észrevételeket tehessen a tagállamok felé, és alkalmas intézkedéseket javasolhasson számukra.129.  Csatlakozásuk óta Finnország és Svédország a rénszarvas és a rénszarvasból készült termékek előállításának és értékesítésének sajátos gazdasági helyzete miatt támogatást nyújthat e tekintetben. A Bizottság engedélye alapján Finnország ezenkívül sajátos éghajlati viszonyaira tekintettel támogatást nyújthat meghatározott mennyiségű vetőmagra, valamint meghatározott mennyiségű gabonavetőmagra, amelyet kizárólag ebben az országban termelnek.130.  Az indokolt krízisesetek kezelése érdekében – akár a támogatási programok alapján előirányzott átmeneti krízislepárlás-támogatási intézkedés 2012-ben esedékes megszűnését követően is – a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy krízislepárlási támogatást nyújtsanak a tagállam saját nemzeti támogatási programjához tartozó megfelelő éves költségvetés értékének 15 %-os átfogó költségvetési korlátján belül. Minden ilyen támogatásról értesíteni kell a Bizottságot, és a támogatást annak odaítélését megelőzően jóvá kell hagyni e rendelet alapján.131.  Azokban a tagállamokban, amelyekben jelentősen csökken a cukorkvóta, a cukorrépa-termelők különösen súlyos alkalmazkodási nehézségekkel fognak szembesülni. Ilyen esetekben a cukorrépa-termelőknek a 73/2009/EK rendelet szerint nyújtott átmeneti uniós támogatás nem lesz elegendő e termelők nehézségeinek teljes megoldásához. Ezért a kvótájukat a 2006. február 20-án, a cukorágazat piacának közös szervezéséről szóló, 2006. február 20-i 318/2006/EK tanácsi rendelet[15] III. mellékletében rögzített cukorkvótához képest több mint 50 %-kal csökkentő tagállamok számára engedélyezni kell, hogy az átmeneti uniós támogatás alkalmazási időszakában állami támogatást nyújtsanak a cukorrépa-termelőknek. Annak biztosítására, hogy az állami támogatást nyújtó tagállamok nem nyújtanak a cukorrépa-termelők szükségleteit meghaladó mértékű támogatást, az érintett állami támogatás teljes összegét a Bizottságnak továbbra is jóvá kell hagynia, Olaszország kivételével, ahol a legtermelékenyebb cukorrépa-termelőknek a reform utáni piaci feltételekhez való alkalmazkodáshoz szükséges maximális igénye a megtermelt cukorrépa után tonnánként 11 euróra becsülhető. Ezen túlmenően az Olaszországban várhatóan felmerülő sajátos problémákra tekintettel azon rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik a cukorrépa-termelők számára az odaítélt állami támogatás közvetlen vagy közvetett igénybevételét, fenn kell tartani.132.  Finnországban a cukorrépa-termesztés sajátos földrajzi és éghajlati körülmények között történik, ami a cukorreform általános hatásain túlmenően is hátrányosan befolyásolja a ágazatot. Az említett tagállam számára állandó jelleggel engedélyezni kell, hogy megfelelő összegű állami támogatást nyújtson a cukorrépa-termelők részére.133.  A német alkoholmonopólium keretében Németország által nyújtott támogatás egyedi szabályai 2010. december 31-én jártak volna le. A monopólium által értékesített mennyiségek 2003 óta csökkentek, és a lepárlók és nyersanyagbeszállító kis és közepes mezőgazdasági üzemeik lépéseket tettek annak érdekében, hogy felkészüljenek a szabad piacra való belépésre. Ennek ellenére, mivel még több idő kell az új körülményekhez való alkalmazkodáshoz, szükség van a monopólium megszüntetésének és a kedvezményezetteknek nyújtott támogatásnak 2013. december 31-ig való meghosszabbítására. Célszerű, hogy a kis méretű, átalányalapon működő lepárlóüzemek, a bérlepárló üzemek igénybevevői és a gyümölcsszövetkezeti lepárlóüzemek, amelyek helyi nyersanyagok felhasználása révén hozzájárulnak különösen a hagyományos természeti kép és a biodiverzitás megőrzéséhez, 2017. december 31-ig részesülhessek a monopólium által nyújtott támogatásban, amely dátummal a monopólium megszűnik. Németországnak 2013-tól évente be kell nyújtania egy kivonásra irányuló éves tervet.134.  Ha egy tagállam a területén támogatni kívánja a tej és a tejtermékek fogyasztásának előmozdítását célzó uniós intézkedéseket, rendelkezni kell arról a lehetőségről, hogy az ilyen intézkedéseket a tejtermelőkre nemzeti szinten kivetett promóciós illetékből finanszírozzák.135.  [Mivel az uniós jog nem szabályozza a formális, írásbeli szerződéseket, a tagállamok saját szerződésjogi rendszerükön belül kötelezővé tehetik ezeknek a szerződéseknek az alkalmazását, feltéve, hogy egyidejűleg betartják az uniós jogszabályokat, és mindenekelőtt szem előtt tartják a belső piac és a közös piacszervezés megfelelő működését. Tekintettel arra, hogy ebben az összefüggésben nagyok az eltérések az Unióban, a szubszidiaritás érdekében ennek a döntésnek a tagállamok hatáskörében kell maradnia. Mindazonáltal az e szerződésekre vonatkozó megfelelő minimumszabályok, valamint a belső piac és a közös piacszervezés jó működésének biztosítása érdekében uniós szinten meg kell határozni néhány, az említett szerződések alkalmazására vonatkozó alapfeltételt. Mivel néhány tejipari szövetkezet alapszabálya tartalmazhat hasonló hatással járó szabályokat, az egyszerűség érdekében ezeket mentesíteni kell a szerződésre vonatkozó követelmény alól. Annak biztosításához, hogy ez a rendszer akkor is hatékonyan működjön, ha a tejet köztes szereplők gyűjtik össze a termelőktől és szállítják a feldolgozókhoz, indokolt azt ilyen esetben is ugyanúgy alkalmazni.]136.  Megfelelő információra van szükség az uniós komlópiac helyzetéről és fejlődési tendenciáiról. Ezért rendelkezni kell az Unió területén termelt komló szállítására vonatkozó valamennyi szerződés nyilvántartásba vételéről.137.  A bortermelő potenciál jobb kezelése érdekében kívánatos, hogy a tagállamok megküldjék a Bizottságnak a termelési potenciáljuk szőlőkataszteren alapuló jegyzékét. Annak érdekében, hogy a tagállamokat ösztönözzék az említett jegyzék megküldésére, a szerkezetátalakítási és átállási támogatást azon tagállamokra kell korlátozni, amelyek a jegyzéket megküldték. A vonatkozó szakpolitikai és adminisztratív döntésekhez szükséges információ rendelkezésre állása érdekében a borszőlőfajtákat termesztőknek, illetve a must- és a bortermelőknek szüreti jelentést kell készíteniük. Lehetővé kell tenni tagállamok számára, hogy megkövetelhessék a borszőlő-kereskedőktől a legutóbbi szüretből értékesített szőlő mennyiségének bejelentését. A must- és bortermelőknek, valamint -kereskedőknek – a kiskereskedők kivételével – be kell jelenteniük a must- és borkészleteiket.138.  Az érintett termékek megfelelő szintű nyomonkövethetősége és különösen a fogyasztók védelme érdekében az e rendelet hatálya alá tartozó valamennyi borágazati termék tekintetében elő kell írni, hogy azt az Unión belüli mozgásakor dokumentum kísérje.139.  Bizonyos körülmények között és bizonyos termékek esetében helyénvaló rendelkezni az olyan esetekben meghozandó intézkedésekről, amikor a belső piaci árak vagy a világpiaci árfolyamok vagy árak jelentős változása miatt piaci zavarok következnek be vagy azok bekövetkezése valószínű.140.  A tagállamok hatóságai felelősek e rendelet betartásának biztosításáért, és olyan rendelkezéseket kell hozni, amelyek révén a Bizottság figyelemmel kísérheti és biztosíthatja a megfelelést, különösen a borágazatban.141.  Szükség van a mezőgazdasági eredetű etil-alkoholra vonatkozó egyedi intézkedések kereteinek megállapítására abból a célból, hogy a piac figyelemmel kísérése érdekében lehetővé váljon a gazdasági adatok gyűjtése és a statisztikai adatok elemzése. A nem mezőgazdasági eredetű etil-alkoholra vonatkozó információkat is hozzáférhetővé kell tenni oly mértékben, amennyire általánosságban a mezőgazdasági eredetű etil-alkohol piaca kapcsolódik az etil-alkohol piacához.142.  Az e rendelet alkalmazásából eredő kötelezettségek következtében a tagállamoknál felmerülő kiadásokat az Unió a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendeletnek[16] megfelelően finanszírozza.143.  Az 1698/2005/EK rendelet alapján a borágazat számára rendelkezésre álló pénzügyi eszközök növelésére bizonyos forrásokat fokozatosan át kell csoportosítani az említett rendelet szerinti költségvetésbe, amennyiben a vonatkozó összegek kellőképpen jelentősek.144.  A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy elfogadja a szükséges intézkedéseket a szükséghelyzetben felmerülő egyedi gyakorlati problémák megoldására.145.  Mivel a mezőgazdasági termékek közös piacai folyamatosan fejlődnek, a tagállamoknak és a Bizottságnak folyamatosan tájékoztatniuk kell egymást a releváns fejleményekről, és el kell fogadniuk az ezekről szóló tájékoztatás, valamint a vonatkozó információkról való értesítés módját.146.  Az e rendeletben megállapított előnyökkel való visszaélés elkerülése érdekében az előnyök nem adhatók meg, vagy adott esetben azokat vissza kell vonni, ha bebizonyosodik, hogy valamely előny megszerzésének feltételeit – e rendelet céljaival ellentétesen – mesterségesen teremtették meg.147.  Az ebben a rendeletben meghatározott kötelezettségek teljesítésének garantálása érdekében szükség van ellenőrzésekre, és teljesítésük elmulasztása esetén közigazgatási intézkedések és közigazgatási szankciók alkalmazására, valamint a KAP szerinti egységes közös piacirányítás rendezettségének garantálása érdekében a biztosítékok benyújtására és felszabadítására vonatkozó szabályokra. Ezeknek a rendelkezéseknek ki kell terjedniük a jogosulatlan kifizetések visszatérítésére és az e rendelet alkalmazásából eredő tagállami jelentéstételi kötelezettségekre.148.  Az 1234/2007EK rendelet alapján több ágazati piacirányítási intézkedés hatályát veszti 2012-ben. Az 1234/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezését követően a vonatkozó rendelkezések az érintett program végéig továbbra is alkalmazandók.149.  A forgalmazási szabályok alkalmazása tekintetében a jogbiztonság biztosítása érdekében a Bizottság meghatározza azt az időpontot, amikortól az 1234/2007/EK rendelet bizonyos rendelkezései többé már nem alkalmazandók az érintett ágazatban.150.  Az 1234/2007/EK rendeletben a gyümölcs- és zöldségágazatra vonatkozó rendelkezésekről az e rendelet rendelkezéseire való zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell adni átmeneti intézkedések elfogadására.151.  Ez a rendelet hatálybalépésétől alkalmazandó. Az általános forgalmazási előírást létrehozó rendelkezések azonban csak [a rendelet hatálybalépése után egy év elteltével] alkalmazandók.152.  [A tej- és tejtermékágazati szerződéses kapcsolatok, valamint a termelői és a szakmaközi szervezetek tekintetében az e rendeletben megállapított intézkedéseket a tejpiac jelenlegi gazdasági körülményei és az ellátási lánc szerkezete indokolják. Ezért célszerű azokat kellően hosszú ideig alkalmazni (a tejkvóták eltörlése előtt és után egyaránt), hogy hatásukat teljes mértékben kifejthessék. Az intézkedéseknek azonban – tekintettel messze ható jellegükre – átmenetinek kell lenniük, és értékelni kell működésüket, valamint azt, hogy szükség van-e további alkalmazásukra. Az értékelést a tejpiaci fejleményekről szóló, 2014. június 30-ig és 2018. december 31-ig előterjesztendő bizottsági jelentéseknek kell tartalmazniuk, amelyek a termelőket közös termelési megállapodások megkötésére ösztönző lehetséges intézkedésekre is kiterjednek,]ELFOGADTA EZT A RENDELETET:TARTALOMJEGYZÉKINDOKOLÁS 21. A JAVASLAT HÁTTERE 22. AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ EREDMÉNYEI; HATÁSVIZSGÁLAT 43. A JAVASLAT JOGI ELEMEI 54. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK 65. KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓ 6AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) 7I. RÉSZ BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK 40II. RÉSZ BELSŐ PIAC 43I. CÍM PIACI INTERVENCIÓ 43I. FEJEZET Állami intervenció és magántárolás 43I. szakasz Az állami intervencióra és a magántárolásra vonatkozó bevezető rendelkezések 43II. szakasz Állami intervenció 45I. alszakasz Általános rendelkezések 45II. alszakasz A felvásárlás megnyitása 46III. alszakasz Intervenciós árak 47IV. alszakasz Intervencióból történő értékesítés 49[V. alszakasz Az Unió leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztás 50III. szakasz Magántárolás 54I. alszakasz Kötelező támogatás 54II. alszakasz Nem kötelező támogatás 54IV. szakasz Közös rendelkezések az állami intervenció és a magántárolás kapcsán 57I. alszakasz Általános rendelkezések 57II. alszakasz 61A hasított testek osztályozására vonatkozó egyedi rendelkezések 61II. FEJEZET Különleges intervenciós intézkedések 64I. szakasz Rendkívüli piactámogatási intézkedések 64II. Szakasz Intézkedések a gabona- és rizságazatban 66III. szakasz Intézkedések a cukorágazatban 67IV. szakasz A kínálat kiigazítása 70III. FEJEZET 72Termeléskorlátozási rendszerek 72I. szakasz Általános rendelkezések 72II. Szakasz Cukor I. alszakasz A kvóták kiosztása és kezelése 72II. alszakasz A kvóták túllépése 74III. szakasz Tej 77I. alszakasz Általános rendelkezések 77II. alszakasz A kvóták kiosztása és kezelése 78III. alszakasz A kvóták túllépése 84IV. szakasz A cukor- és tejkvótákkal kapcsolatos eljárási szabályok 88I. alszakasz A CUKORKVÓTÁKKAL KAPCSOLATOS ELJÁRÁSI SZABÁLYOK 88II. alszakasz A tejkvótákkal kapcsolatos eljárási szabályok 89V. szakasz Termelési potenciál a borágazatban 91I. alszakasz Jogszerűtlen telepítések 91II. alszakasz A telepítési jogra vonatkozó átmeneti szabályozás 93III. alszakasz A közös borpiac jobb működését és stabilizálását szolgáló forgalmazási szabályok 99IV. FEJEZET 100Támogatási rendszerek 100I. szakasz A cukorágazatban nyújtott termelési visszatérítés 100II. szakasz A tej- és tejtermékágazatban nyújtott támogatások 100I. alszakasz A különleges felhasználás támogatása 100II. alszakasz A sajtgyártás feltételei 102III. alszakasz Az iskolai tanulók tejtermékekkel való ellátásához nyújtott támogatás 103IV. szakasz A komlóágazatban nyújtott támogatások 105V. szakasz Az olívaolaj és étkezési olajbogyó ágazatában nyújtott támogatások 106VI. szakasz Támogatások a gyümölcs- és zöldségágazatban 108I. alszakasz Termelői csoportok 108II. alszakasz Működési alapok és operatív programok 110III. alszakasz Az iskolagyümölcs-program 118VII. szakasz Támogatási programok a borágazatban 121I. alszakasz Bevezető rendelkezések 121II. alszakasz A támogatási programok benyújtása és tartalma 122III. alszakasz Egyedi támogatási intézkedések 124IV. alszakasz Eljárási rendelkezések 130VIII. szakasz A méhészeti ágazatra vonatkozó egyedi rendelkezések 131IX. szakasz A selyemhernyó-ágazatban nyújtott támogatások 133II. CÍM A FORGALMAZÁSRA ÉS A TERMELŐI SZERVEZETEKRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK 135[I. FEJEZET A forgalmazásra vonatkozó szabályok 135I. szakasz Forgalmazási előírások 135I. alszakasz Bevezető rendelkezések 135II. alszakasz Általános forgalmazási előírás 135III. alszakasz Ágazatok vagy termékek szerinti forgalmazási előírások 136IV. alszakasz A behozatalhoz és a kivitelhez kapcsolódó forgalmazási előírások 142V. alszakasz Közös rendelkezések 144II. szakasz Eredetmegjelölések, földrajzi jelzések és hagyományos kifejezések a borágazatban 145I. alszakasz Bevezető rendelkezések 145II. alszakasz Eredetmegjelölések és földrajzi jelzések 145III. alszakasz Hagyományos kifejezések 158III. szakasz Címkézés és kiszerelés a borágazatban 161II. FEJEZET Termelői szervezetek, termelői csoportok, szakmaközi szervezetek, a piaci szereplők szervezetei 166I. szakasz Általános elvek 166II. szakasz A termelői és szakmaközi szervezetekkel, valamint termelői csoportokkal kapcsolatos szabályok a gyümölcs- és zöldségágazatban 170I. alszakasz A termelői szervezetek alapszabálya és elismerése 171II. alszakasz Termelői szervezetek és termelői csoportok társulása 173III. alszakasz A szabályok kiterjesztése egy adott gazdasági térség termelőire 174IV. alszakasz Szakmaközi szervezetek a gyümölcs- és zöldségágazatban 177III. szakasz A borágazatban működő termelői és szakmaközi szervezetekkel kapcsolatos szabályok 181IV. szakasz A dohányágazatban működő szakmaközi szervezetekre vonatkozó szabályok 182[V. szakasz 183termelői szervezetek a tej- és tejtermékágazatban 183VI. szakasz Eljárási szabályok 185III. RÉSZ HARMADIK ORSZÁGOKKAL FOLYTATOTT KERESKEDELEM 187I. FEJEZET Általános rendelkezések 187II. FEJEZET Behozatal 188I. szakasz Behozatali engedélyek 188II. szakasz Behozatali vámok és illetékek 191III. szakasz A behozatali kontingensek kezelése 196IV. szakasz Meghatározott termékekre vonatkozó egyedi rendelkezések 199I. alszakasz A gabonafélék és a rizs behozatalára vonatkozó egyedi rendelkezések 199II. alszakasz A cukorra vonatkozó behozatali rendelkezések 201III. alszakasz A kender behozatalára vonatkozó egyedi rendelkezések 202IV. alszakasz A komló behozatalára vonatkozó egyedi rendelkezések 202V. szakasz Védintézkedések és aktív feldolgozás 203III. FEJEZET Kivitel 205I. szakasz Kiviteli engedélyek 205II. szakasz Export-visszatérítések 207III. szakasz A kiviteli kontingensek kezelése a tej- és tejtermékágazatban 213IV. szakasz Harmadik országok által alkalmazott különleges behozatali elbánás 214V. szakasz Az élő növényekre vonatkozó egyedi rendelkezések 214VI. szakasz Passzív feldolgozás 215IV. RÉSZ VERSENYSZABÁLYOK 216I. FEJEZET A vállalkozásokra vonatkozó szabályok 216II. FEJEZET Az állami támogatásra vonatkozó szabályok 222V. RÉSZ TÖBB ÁGAZATRA VAGY EGYES ÁGAZATOKRA VONATKOZÓ EGYEDI RENDELKEZÉSEK 226I. FEJEZET Több ágazatra vonatkozó egyedi rendelkezések 226I. szakasz Piaci zavarok 226II. szakasz Jelentéstétel 227II. FEJEZET EGYES ÁGAZATOKRA VONATKOZÓ EGYEDI RENDELKEZÉSEK 228I. szakasz Komló 228II. szakasz Bor 229III. szakasz Tej és tejtermékek 233IV. szakasz Etil-alkohol 234VI. RÉSZ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 236VII. RÉSZ HATÁSKÖR-ÁTRUHÁZÁSOK, VÉGREHAJTÁSI RENDELKEZÉSEK, ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 241I. FEJEZET Hatáskör-átruházások és végrehajtási rendelkezések 241II. FEJEZET Átmeneti és záró rendelkezések 243I. MELLÉKLET AZ 1. CIKK (1) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT TERMÉKEK JEGYZÉKE I. rész: Gabonafélék 246II. rész: Rizs 249III. rész: Cukor 250IV. rész: Szárított takarmány 250V. rész: Vetőmagok 251VI. rész: Komló 253VII. rész: Olívaolaj és étkezési olajbogyó 253VIII. rész: Rostlen és rostkender 253IX. rész: Gyümölcs- és zöldségfélék 254X. rész: Feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek 254XI. rész: Banán 258XII. rész: Bor 258XIII. rész: Élő fák és egyéb növények, hagymák, gumók, gyökerek és hasonlók, vágott virágok és díszítőlombozat 259XV. rész: Marha- és borjúhús 259XVI. rész: Tej és tejtermékek 260XVII. rész: Sertéshús 260XVIII. rész: Juh- és kecskehús 261XIX. rész: Tojás 261XX. rész: Baromfihús 262XXI. rész: Egyéb termékek 262II. MELLÉKLET 270II. rész: Méhészeti termékek 270III. rész: Selyemhernyó 270III. MELLÉKLET A 2. CIKK (1) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK I. rész: A rizságazatra vonatkozó meghatározások 271II. rész: A cukorágazatra vonatkozó meghatározások 274III. rész: A komlóágazatra vonatkozó meghatározások 275IV. rész: A borágazatra vonatkozó meghatározások 275VI. rész: A tej- és tejtermékágazatra vonatkozó meghatározások 278VII. rész: A tojáságazatra vonatkozó meghatározások 278VIII. rész: A baromfihús-ágazatra vonatkozó meghatározások 279IX. rész: A méhészeti ágazatra vonatkozó meghatározások 280IV. MELLÉKLET A 8. CIKK (1) ÉS (3) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT RIZS ÉS CUKOR SZABVÁNYOS MINŐSÉGE 281V. MELLÉKLET 283VI. MELLÉKLET AZ 50. CIKKBEN EMLÍTETT, A CUKOR, AZ IZOGLÜKÓZ ÉS AZ INULINSZIRUP TERMELÉSÉRE VONATKOZÓ NEMZETI ÉS REGIONÁLIS KVÓTÁK a 2010/2011-es gazdasági évtől kezdődően 287VII. MELLÉKLET A CUKORKVÓTÁK VAGY IZOGLÜKÓZKVÓTÁK ÁTRUHÁZÁSÁNAK RÉSZLETES SZABÁLYAI A 53. CIKKNEK MEGFELELŐEN I. 289VIII. MELLÉKLETAZ 59. CIKKBEN EMLÍTETT, A TEJ ÉS A TEJTERMÉKEK TERMELÉSÉRE VONATKOZÓ NEMZETI KVÓTÁK 292IX. MELLÉKLET A 63. CIKKBEN EMLÍTETT REFERENCIA-ZSÍRTARTALOM 294X. MELLÉKLET A 136. CIKK (1) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT TÁMOGATÁSI PROGRAMOK KÖLTSÉGVETÉSE 295XI. MELLÉKLET A 159. CIKK (3) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT NEMZETKÖZI SZERVEZETEK 296XII. MELLÉKLETA 163. CIKKBEN EMLÍTETT TERMÉKEK MEGHATÁROZÁSAI, MEGJELÖLÉSEI ÉS KERESKEDELMI MEGNEVEZÉSEI 297I. rész: A legfeljebb 12 hónapos szarvasmarhák húsa 297I. Fogalommeghatározás 297II. Kereskedelmi megnevezések 297II. rész: Szőlőből készült termékek 300III. rész: Tej és tejtermékek 307IV. rész: A 0401 KN-kód alá tartozó, emberi fogyasztásra szánt tej 309V. rész: Baromfihús-ágazati termékek 312VI. rész: Kenhető zsírok 314VII. rész: Az olívaolajra és olívapogácsa-olajra vonatkozó megjelölések és meghatározások 317A XII. melléklet függeléke (a II. részben említetteknek megfelelően) Szőlőtermő övezetek 318XIII. MELLÉKLET I. rész: Alkoholtartalom-növelés, savtartalom-növelés és savtompítás bizonyos szőlőtermő övezetekben 323II. rész Korlátozások 327XIV. MELLÉKLET A TAGSÁGI VISZONNYAL NEM RENDELKEZŐ TERMELŐKRE A 218. ÉS A 224. CIKK ÉRTELMÉBEN KITERJESZTHETŐ SZABÁLYOK KIMERÍTŐ FELSOROLÁSA 329XV. MELLÉKLET A 242. ÉS A 244. CIKKBEN EMLÍTETT RIZSRE VONATKOZÓ BEHOZATALI VÁMOK 331XVI. MELLÉKLET A BASMATI RIZS 243. CIKKBEN EMLÍTETT FAJTÁI 333XVII. MELLÉKLET A GABONA-, RIZS-, CUKOR-, TEJ- ÉS TOJÁSÁGAZATBA TARTOZÓ ÁRUK JEGYZÉKE A 16. CIKK a) PONTJA ii. ALPONTJÁNAK ALKALMAZÁSA, VALAMINT A III. RÉSZ III. FEJEZETÉNEK II. SZAKASZÁBAN EMLÍTETT EXPORT-VISSZATÉRÍTÉS ALKALMAZÁSA CÉLJÁBÓL I. rész: Gabonafélék 334II. rész: Rizs 337III. rész: Cukor 339IV. rész: Tej 342V. rész: Tojás 345XVIII. MELLÉKLET BIZONYOS, CUKROT TARTALMAZÓ ÁRUK JEGYZÉKE A III. RÉSZ III. FEJEZETÉNEK II. SZAKASZÁBAN EMLÍTETT EXPORT-VISSZATÉRÍTÉS ALKALMAZÁSA CÉLJÁBÓL 346XIX. MELLÉKLET A 314. CIKK (3) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT, A BORTERMELŐ RÉGIÓKBAN VIDÉKFEJLESZTÉSRE RENDELKEZÉSRE ÁLLÓ KÖLTSÉGVETÉSI ÖSSZEGEK 347XX. MELLÉKLET A 325. CIKK (3) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT 348I. RÉSZ BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK1. cikk Hatály(1) Ez a rendelet létrehozza az I. mellékletben részletezett alábbi ágazatok termékei piacának közös szervezését:a) gabonafélék, az I. melléklet I. része;b) rizs, az I. melléklet II. része;c) cukor, az I. melléklet III. része;d) szárított takarmány, az I. melléklet IV. része;e) vetőmagok, az I. melléklet V. része;f) komló, az I. melléklet VI. része;g) g) olívaolaj és étkezési olajbogyó, az I. melléklet VII. része;h) len és kender, az I. melléklet VIII. része;i) gyümölcs- és zöldségfélék, az I. melléklet IX. része;j) feldolgozott gyümölcs- és zöldségfélék, az I. melléklet X. része;k) banán, az I. melléklet XI. része;l) bor, az I. melléklet XII. része;m) élő növények és virágkertészeti termékek, az I. melléklet XIII. része (a továbbiakban: élőnövény-ágazat);n) nyersdohány, az I. melléklet XIV. része;o) marha- és borjúhús, az I. melléklet XV. része;p) tej és tejtermékek, az I. melléklet XVI. része;q) sertéshús, az I. melléklet XVII. része;r) juh- és kecskehús, az I. melléklet XVIII. része;s) tojás, az I. melléklet XIX. része;t) baromfihús, az I. melléklet XX. része;u) egyéb termékek, az I. melléklet XXI. része.(2) Ez a rendelet egyedi intézkedéseket határoz meg az alábbiakban felsorolt és – adott esetben – a II. mellékletben tovább részletezett ágazatok vonatkozásában:a) mezőgazdasági eredetű etil-alkohol, a II. melléklet I. része (a továbbiakban: a mezőgazdasági eredetű etil-alkohol ágazata);b) méhészeti termékek, a II. melléklet II. része (a továbbiakban: a méhészeti termékek ágazata);c) selyemhernyók, a II. melléklet III. része.(3) A 0701 KN-kód alá tartozó, friss vagy hűtött burgonya esetében a IV. rész II. fejezete alkalmazandó.2. cikk Fogalommeghatározások(1) E rendelet alkalmazásában a III. mellékletben meghatározott, bizonyos ágazatokra vonatkozó fogalommeghatározások alkalmazandók.(2) E rendelet alkalmazásában:a) „mezőgazdasági termelő”: a 73/2009/EK rendelet 2. cikkének a) pontjában meghatározott mezőgazdasági termelő;b) „kifizető ügynökség”: az 1290/2005/EK rendelettel összhangban a tagállamok által kijelölt szerv vagy szervek;c) „intervenciós ár”: az az ár, amelyen a termékek állami intervenció keretében felvásárlásra kerülnek.3. cikk Gazdasági évekA gazdasági évek a következők:a) egy adott év január 1-jétől december 31-ig a banánágazat esetében;b) április 1-jétől a következő év március 31-ig az alábbi ágazatok esetében:i. szárított takarmány-ágazat,ii. selyemhernyó-ágazat;c) július 1-jétől a következő év június 30-ig az alábbi ágazatok esetében:i. gabonaágazat,ii. vetőmag-ágazat,iii. az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazata;iv. len- és kenderágazat,v. tej- és tejtermékágazat;d) augusztus 1-jétől a következő év július 31-ig a borágazat esetében;e) szeptember 1-jétől a következő év augusztus 31-ig a rizságazat esetében;f) október 1-jétől a következő év szeptember 30-ig a cukorágazat esetében.A gyümölcs- és zöldségágazat, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazat sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság e termékek vonatkozásában szükség esetén felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén határozza meg a gazdasági éveket.4. cikk Átruházott hatáskörökAz egyes ágazatok sajátosságainak figyelembevétele, valamint a piaci helyzet változásaira való reagálás érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosíthatja a III. melléklet I. részében szereplő fogalommeghatározásokat.5. cikk Végrehajtási hatáskörökA Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén:a) rögzítheti a rizs átváltási arányait a feldolgozás különböző szakaszaira, valamint a feldolgozási költségeket és a melléktermékek értékét;b) elfogadhatja az átváltási arányok alkalmazása kapcsán szükséges intézkedéseket.II. RÉSZ BELSŐ PIACI. CÍM PIACI INTERVENCIÓI. FEJEZETÁllami intervenció és magántárolásI. szakaszAz állami intervencióra és a magántárolásra vonatkozó bevezető rendelkezések6. cikk Hatály(1) Ez a fejezet megállapítja adott esetben az állami intervenció keretében történő felvásárlás szabályait, és rendelkezik magántárolási támogatás nyújtásáról a következő ágazatok tekintetében:a) gabona;b) rizsc) cukor;d) olívaolaj és étkezési olajbogyó;e) marha- és borjúhús;f) tej és tejtermékek;g) sertéshús;h) juh- és kecskehús.(2) E fejezet alkalmazásában:a) „gabona”: az Unióban betakarított gabonafélék,b) „tej”: az Unióban termelt tehéntej,c) „tejszín”: a közvetlenül és kizárólag tejből nyert tejszín.7. cikk Uniós eredetA 6. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül kizárólag az uniós eredetű termékek jogosultak az állami intervenció keretében történő felvásárlásra vagy a magántárolásukhoz nyújtott támogatásra.8. cikk Referenciaárak(1) A 6. cikk (1) bekezdésében említett intervenciós intézkedések tárgyát képező termékek referenciaárai a következők:a) a gabonaágazat tekintetében: 101,31 EUR/tonna;b) a hántolatlan rizs tekintetében 150 EUR/tonna a IV. melléklet A. pontjában meghatározott szabványos minőség esetében;c) a cukor tekintetében:i. fehércukor: 404,4 EUR/tonna a 2009–2010-es gazdasági évtől;ii. nyerscukor: 335,2 EUR/tonna a 2009–2010-es gazdasági évtől.d) a marha- és borjúhúságazat tekintetében 2224 EUR/tonna a hímivarú szarvasmarhafélék R3 osztályozású hasított testére a 34. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett, a hasított kifejlett marhákra vonatkozó uniós osztályozási rendszer szerint;e) a tej- és tejtermékágazat tekintetében:i. 246,39 EUR/100 kg a vaj esetében;ii. 169,80 EUR/100 kg a sovány tejpor esetében;f) a sertéshúságazat tekintetében 1509,39 EUR/tonna a súly és a színhústartalom alapján meghatározott szabványos minőségű hasított sertésre a 34. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett, a hasított sertésre vonatkozó uniós osztályozási rendszerrel összhangban, az alábbiak szerint:i. 60–120 kg súlyú hasított testek: az V. melléklet B.II. pontjában megállapított E osztály;ii. 120–180 kg súlyú hasított testek: az V. melléklet B.II. pontjában megállapított R osztály.(2) A gabona és a rizs tekintetében az (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott referenciaárak a raktárba szállított áruk nagykereskedelmi, kirakodás előtti állapotára vonatkoznak. A referenciaárak a 30. cikkben említett valamennyi uniós intervenciós központra érvényesek.(3) Az (1) bekezdés c) pontjának i. és ii. alpontjában meghatározott referenciaárakat kell alkalmazni a IV. melléklet B. pontja szerinti szabványos minőségű, csomagolatlan, gyártelepi árú cukorra.(4) Az e cikk (1) bekezdésében rögzített referenciaárak a termelés és a piacok alakulására figyelemmel a Szerződés 43. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban módosíthatók.9. cikk Árak bejelentése a cukorpiaconA Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén létrehoz egy, a cukorpiaci árakra vonatkozó információs rendszert, beleértve a cukorpiaci árszintek közzétételére szolgáló rendszert is.A rendszer alapját a fehércukrot gyártó vállalkozások vagy a cukorkereskedelemben érdekelt egyéb gazdasági szereplők által szolgáltatott információk képezik. Ezen információkat bizalmasan kell kezelni.A Bizottság gondoskodik arról, hogy a közzétett információk ne tegyék lehetővé az egyes vállalkozások vagy gazdasági szereplők árainak azonosítását.II. szakaszÁllami intervencióI. ALSZAKASZ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK10. cikk Az állami intervencióra jogosult termékekAz ebben a szakaszban meghatározott feltételekre, valamint a Bizottság által a 31. és 32. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusokban meghatározott további követelményekre és feltételekre figyelemmel állami intervenció a következő termékek tekintetében alkalmazandó:a) közönséges búza, durumbúza, árpa, kukorica és cirok;b) hántolatlan rizs;c) a 0201 10 00 és a 0201 20 20 – 0201 20 50 KN-kód alá tartozó, marha- és borjúhúságazati friss vagy hűtött hús;d) jóváhagyott uniós vállalkozás által közvetlenül és kizárólag pasztőrözött tejszínből előállított vaj, amelynek minimális vajzsírtartalma 82 tömegszázalék és maximális víztartalma 16 tömegszázalék;e) jóváhagyott uniós vállalkozás által tejből porlasztásos eljárással előállított kiváló minőségű sovány tejpor, amelynek minimális fehérjetartalma a zsírmentes szárazanyag 34,0 tömegszázaléka.II. alszakaszA felvásárlás megnyitása11. cikk Állami intervenciós időszakokÁllami intervencióra az alábbi időszakokban van lehetőség:a) a gabonafélék tekintetében november 1-jétől május 31-ig;b) a hántolatlan rizs tekintetében április 1-jétől július 31-ig;c) a marha- és borjúhús tekintetében bármely gazdasági év során végig;d) a vaj és a sovány tejpor tekintetében március 1-jétől augusztus 31-ig.12. cikk Az állami intervenció megnyitása(1) A 11. cikkben említett időszakok során az állami intervenciót:a) meg kell nyitni a közönséges búza tekintetében;b) durumbúza, árpa, kukorica, cirok, hántolatlan rizs, cukor, vaj és sovány tejpor tekintetében a 13. cikk (1) bekezdésében említett intervenciós korlátokon belül lehet megnyitni;c) a marha- és borjúhús tekintetében a Bizottság a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül, végrehajtási jogi aktusok révén nyitja meg, amennyiben egy reprezentatív időszakban egy tagállamban vagy egy tagállam valamely régiójában a hasított testek 34. cikk (1) bekezdésében meghatározott uniós osztályozási rendszere alapján a marha- és borjúhús piaci átlagára nem éri el a tonnánkénti 1560 eurót.(2) A Bizottság a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül, végrehajtási jogi aktusokkal lezárja az (1) bekezdés c) pontjában említett, a marha- és borjúhúsra vonatkozó állami intervenciót, amennyiben egy reprezentatív időszak során az említett pontban meghatározott feltételek többé nem teljesülnek.13. cikk Intervenciós korlátok(1) Állami intervenció keretében felvásárlásra az alábbi mennyiségi határokon belül kerülhet sor:a) durumbúza, árpa, kukorica, cirok és hántolatlan rizs tekintetében 0 tonna a 11. cikk a) illetve b) pontjában meghatározott időszakokban;b) vaj tekintetében 30 000 tonna a 11. cikk d) pontjában említett minden egyes időszakban;c) sovány tejpor tekintetében 109 000 tonna a 11. cikk d) pontjában említett minden egyes időszakban.(2) Az (1) bekezdésben említett termékek esetében a Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén határozhat az állami intervenció folytatásáról az említett bekezdésben meghatározott mennyiségek túllépése esetén is, amennyiben azt a piaci helyzet és különösen a piaci árak alakulása szükségessé teszi.III. alszakaszIntervenciós árak14. cikk Intervenciós árak(1) Az intervenciós ár:a) közönséges búza esetében a 11. cikk a) pontjában meghatározott intervenciós időszakonként 3 millió tonna maximális felkínált mennyiségre a referenciaárral egyezik meg;b) vaj esetében a 13. cikk (1) bekezdésének b) pontjában foglalt korláton belül felkínált mennyiségre a referenciaár 90 %-a;c) sovány tejpor esetében a 13. cikk (1) bekezdésének c) pontjában foglalt korláton belül felkínált mennyiségre a referenciaárral egyezik meg.(2) A következő termékek intervenciós árát és az intervenciós mennyiségeket a Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén pályázati eljárásokkal határozza meg:a) közönséges búza esetében a 11. cikk a) pontjában meghatározott intervenciós időszakonként a 3 millió tonna maximális felkínált mennyiséget túllépő összegekre;b) durumbúza, árpa, kukorica, cirok és hántolatlan rizs esetében a 13. cikk (2) bekezdése alkalmazásában;c) marha- és borjúhús;d) vaj esetében a 13. cikk (1) bekezdésének b) pontjában foglalt korlátot túllépő felkínált mennyiségekre a 13. cikk (2) bekezdése alkalmazásában, ése) sovány tejpor esetében a 13. cikk (1) bekezdésének c) pontjában foglalt korlátot túllépő felkínált mennyiségekre a 13. cikk (2) bekezdése alkalmazásában.Különleges körülmények esetén a Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén egyes tagállamokra, illetve egy adott tagállam régióira korlátozhatja a pályázati eljárásokat, valamint a regisztrált piaci átlagárak alapján tagállamonként, illetve tagállamon belül régiónként állapíthatja meg az intervenciós árat és az intervencióra elfogadott mennyiségeket.(3) A (2) bekezdés szerinti pályázati eljárásokkal összhangban meghatározott maximális felvásárlási ár nem haladhatja meg:a) gabonafélék és hántolatlan rizs esetében a vonatkozó referenciaárat;b) marha- és borjúhús esetében a Bizottság által objektív kritériumok alapján végrehajtási jogi aktusok révén meghatározott összeggel megnövelt, valamely tagállamban vagy valamely tagállam egy régiójában regisztrált piaci átlagárat;c) vaj esetében a vonatkozó referenciaár 90 %-át;d) sovány tejpor esetében a vonatkozó referenciaárat.(4) Az (1), (2) és (3) bekezdésben említett intervenciós árak:a) a gabonafélék esetében nem befolyásolják az árak minőségi okokból bekövetkező növekedését vagy csökkenését, ésb) hántolatlan rizs esetében, ha a kifizető ügynökségnek felkínált termékek minősége eltér a IV. melléklet A. pontjában meghatározott szabványos minőségtől, az intervenciós árakat megfelelően növelni vagy csökkenteni kell. A Bizottság ezenfelül felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén növelheti vagy csökkentheti az intervenciós árat annak biztosítása érdekében, hogy a termelés bizonyos fajták felé tolódjon el.IV. alszakaszIntervencióból történő értékesítés15. cikk Általános elvekAz állami intervenció keretében felvásárolt termékek értékesítésének a piac bármiféle zavarának elkerülésével, a vásárlók részére az árukhoz való egyenlő hozzáférés és azonos bánásmód biztosításával, valamint a Szerződés 218. cikke értelmében kötött megállapodásokból eredő kötelezettségekkel összhangban kell történnie.16. cikk CukorértékesítésAz állami intervenció keretében felvásárolt cukrot a kifizető ügynökségek kizárólag az azon gazdasági évre megállapított referenciaárnál magasabb áron értékesíthetik, amelyben az értékesítésre sor kerül.Ha azonban lehetőség nyílik az intervenciós készleteknek a piac megzavarása nélkül való értékesítésére, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén határozhat úgy, hogy a kifizető ügynökségek:a) a cukrot az első bekezdésben említett referenciaárral egyenlő vagy annál alacsonyabb áron is értékesíthetik, amennyiben a cukrot:i. állati takarmányként való felhasználásra; vagyii. exportra szánják, akár további feldolgozás nélkül, akár a Szerződés I. mellékletében felsorolt termékekké vagy e rendelet XVII. mellékletének III. részében felsorolt árukká való feldolgozást követően, vagy;iii. az 55. cikkben említett ipari felhasználásra szánják.b) a birtokukban lévő, az Unió belső piacán található, emberi fogyasztásra alkalmas feldolgozatlan cukrot az érvényes referenciaárnál alacsonyabb áron vagy költségmentesen bocsássák az érintett tagállam vagy – amennyiben valamely tagállam egyetlen ilyen szervezetet sem ismert el – a Bizottság által elismert jótékonysági szervezetek rendelkezésére egyedi sürgősségi segítségnyújtási műveletek keretében való szétosztás céljából.[V. alszakaszAz Unió leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztás17. cikk Az Unió leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztásra irányuló program(1) Olyan program jön létre, melynek keretében a tagállamok által kijelölt szervezetek élelmiszeripari termékeket oszthatnak ki az Unió leginkább rászoruló személyei részére. E célra az intervenciós készleteket kell használni, illetve ha nem áll rendelkezésre az élelmiszerosztási program kívánalmainak megfelelő intervenciós készlet, a piacon kell élelmiszert beszerezni.Az első bekezdésben említett program alkalmazásában „leginkább rászoruló személyek” az olyan természetes személyek (egyének, vagy e személyekből álló családok vagy csoportok), akik szociális és pénzügyi rászorultsága az illetékes nemzeti hatóságok által elfogadott támogathatósági kritériumok szerint megállapított, illetve elismert, vagy a karitatív szervezetek által alkalmazott és az illetékes hatóságok által jóváhagyott kritériumok szerint megítélt.(2) Az (1) bekezdés szerinti programban részt venni kívánó tagállamok élelmiszerosztási programot nyújtanak be a Bizottsághoz, mely a következőket tartalmazza:a) a program fő jellemzőinek és célkitűzéseinek részletes ismertetése;b) a kijelölt szervezetek;c) a hároméves időszak alatt szétosztandó élelmiszer-mennyiség iránti kérelem és más releváns információk.A tagállamok az élelmiszereket objektív kritériumok alapján, a tápérték és a szétosztásra való alkalmasság figyelembevételével választják ki. E célból a tagállamok előnyben részesíthetik az uniós eredetű élelmiszereket.(3) A tagállamoknak a (2) bekezdés első albekezdésével összhangban közölt kérelmei és más relevánsnak ítélt információk alapján a Bizottság hároméves terveket fogad el.A hároméves terv tagállamonként meghatározza az Unió által biztosított éves keretösszegeket és a tagállamok éves hozzájárulásának minimumát. A program második és harmadik évére megállapított keretösszegek indikatív jellegűek.A programban részt vevő tagállamok minden évben megerősítik a (2) bekezdés első albekezdésének c) pontjában említett kérelmeket. E megerősítéseket követően a Bizottság minden évben dönt a végleges keretösszegekről, figyelemmel a költségvetésben rendelkezésre álló előirányzatokra.Amennyiben a hároméves tervben szereplő termékek nem állnak rendelkezésre intervenciós készletből abban tagállamban, amelynek szüksége van rájuk, a hároméves terv rendelkezik azok átadásáról olyan tagállamból, ahol azok intervenciós készletből rendelkezésre állnak.A hároméves terv a végrehajtását érintő fejlemények tükrében módosítható.(4) Az (1) bekezdésben említett, a tagállamok által kijelölt szervezetek nem lehetnek kereskedelmi vállalkozások.Az élelmiszereket ingyenesen kell az említett szervezetek rendelkezésére bocsátani.A leginkább rászoruló személyek részére történő élelmiszerosztás:a) ingyenes; vagyb) olyan áron történik, amely semmi esetben sem haladja meg az intézkedést végrehajtó kijelölt szervezetnél felmerülő, a (7) bekezdés második albekezdésének a) és b) pontja alapján fedezhető költségektől eltérő költségek által indokolt szintet.(5) A programban részt vevő tagállamok:a) éves jelentést nyújtanak be a Bizottsághoz a program végrehajtásáról;b) megfelelő időben tájékoztatják a Bizottságot az élelmiszerosztási programok végrehajtását érintő fejleményekről.(6) Az Unió társfinanszírozza a program keretében támogatható költségeket. Ez a társfinanszírozás:a) nem haladhatja meg az 500 millió eurót költségvetési évenként összesen; valamintb) nem haladhatja meg a támogatható költségek 75%-át, illetve a 2006/596/EK bizottsági határozat[17] I. mellékletében felsorolt, a Kohéziós Alapból a 2007–2013. közötti időszakra történő finanszírozásra jogosult tagállamokban a támogatható költségek 90%-át.(7) A program keretében támogatható költségek:a) az intervenciós készletekből rendelkezésre bocsátott termékek költségei;b) a piacon beszerzett élelmiszerek költségei, valamintc) szükség esetén az intervenciós készletekből származó termékek tagállamok közötti szállításának költségei.Az egyes tagállamok számára a hároméves terv végrehajtására rendelkezésre álló pénzügyi források keretében a nemzeti illetékes hatóságok a következő költségeket tekinthetik támogathatónak:a) az élelmiszereknek a kijelölt szervezetek raktáraiba történő szállításának költségei;b) a kijelölt szervezeteknél felmerülő következő költségek azon része, amely közvetlenül a terv végrehajtásához kapcsolódik:i. igazgatási költségek;ii. a kijelölt szervezetek raktárai és a végső elosztóhelyek közötti szállítási költségek, valamintiii. tárolási költségek.(8) A tagállamok elvégzik az adminisztratív és fizikai ellenőrzéseket annak biztosítására, hogy a terv végrehajtása az alkalmazandó szabályoknak megfelelően történjen, és meghatározzák a szabálytalanságok esetén alkalmazandó szankciókat.(9) Az „európai uniós támogatás” jelzést az Európai Unió jelképével együtt egyértelműen fel kell tüntetni a program keretében szétosztott élelmiszerek csomagolásán, valamint az elosztó pontokon.(10) Az uniós program nem érinti az uniós jognak megfelelő olyan egyéb nemzeti programokat, amelyek alapján a leginkább rászoruló személyek részére élelmiszerosztásra kerül sor.18. cikkÁtruházott hatáskörök(1) A 17. cikkben említett program költségvetésének hatékony felhasználása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározza a források tagállamok közötti elosztásának kiszámítására szolgáló módszert, többek között az intervenciós készletek elosztásának és a piacon történő élelmiszervásárlásra rendelkezésre álló pénzügyi eszközök elosztásának módját. Ezenkívül meghatározza az intervenciós készletekből rendelkezésre bocsátott készletek könyv szerinti értékét, valamint a forrásoknak a hároméves terv felülvizsgálatát követő, tagállamok közötti újbóli kiosztásának módszerét.(2) A 17. cikkben említett programhoz rendelt költségvetés hatékony és ésszerű felhasználásának biztosítása érdekében, valamint a gazdasági szereplők jogainak és kötelezettségeinek védelmében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén előírja pályázati eljárások alkalmazását az élelmiszerosztási programok végrehajtásával kapcsolatos összes műveletre vonatkozóan, valamint rendelkezések a pályázati eljárásokban résztvevők által letétbe helyezendő biztosítékokról, a tagállamok által – különösen a termékek intervenciós készletből való kivonására vonatkozó határidők be nem tartása és a hároméves terv végrehajtása során felmerülő komoly hiányosságok és szabálytalanságok esetén – alkalmazandó szankciókról, csökkentésekről és kizárásokról.19. cikkVégrehajtási hatáskörökA Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén rendelkezéseket fogad el a 17. cikkben említett hároméves terv és a nemzeti élelmiszerosztási programok egységes végrehajtására vonatkozóan. Az említett aktusok az alábbiakra terjednek ki:a) a hároméves tervek elfogadására és felülvizsgálatára vonatkozó részletes szabályok és eljárások, valamint az alkalmazandó határidők;b) a hároméves tervek elfogadása és felülvizsgálata, valamint a 17. cikk (3) bekezdésének harmadik albekezdésében említett végleges keretösszegek;c) a hároméves tervbe beépítendő kiegészítő elemekről, az élelmiszerekkel való ellátás szabályairól, valamint az intervenciós termékek kivonására alkalmazandó eljárásokról és határidőkről és a tagállamok közötti átadásról szóló rendelkezések;d) a program végrehajtásáról szóló éves jelentések, valamint a nemzeti élelmiszerosztási programok formátumára vonatkozó rendelkezések;e) a 17. cikk (7) bekezdésének második albekezdésében meghatározott költségvisszatérítésre alkalmazandó részletes szabályok, beleértve a pénzügyi felső határokat és a határidőket is;f) a pályázati felhívásokra vonatkozó egységes feltételek, beleértve az élelmiszerekre és az azok szállítására alkalmazandó feltételeket is;g) a tagállamok által végrehajtandó adminisztratív és fizikai ellenőrzésekre vonatkozó rendelkezések;h) a kifizetési eljárásokra és határidőkre, valamint az azok be nem tartása esetén alkalmazandó csökkentésekre, a számviteli rendelkezésekre, a tagállamok közötti átadás eljárásaira – beleértve az érintett nemzeti intervenciós hatóságok által elvégzendő feladatok leírását is – vonatkozó egységes rendelkezések;i) a 17. cikk (9) bekezdése végrehajtásának egységes feltételei.]III. szakaszMagántárolásI. ALSZAKASZ KÖTELEZő TÁMOGATÁS20. cikk Támogatásra jogosult termékekAz ebben a szakaszban meghatározott feltételekre, valamint a Bizottság által a 31. és 32. cikk értelmében felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusok útján meghatározandó további követelményekre és feltételekre figyelemmel magántárolási támogatás a következő termékek tekintetében nyújtható:i. sózatlan vaj, amely az Unió területén lévő jóváhagyott vállalkozásban tejszínből vagy tejből készült, és amelynek minimális vajzsírtartalma 82 tömegszázalék, maximális zsírmentes tejszárazanyag-tartalma 2 tömegszázalék, maximális víztartalma pedig 16 tömegszázalék;ii. sózott vaj, amely az Unió területén lévő jóváhagyott vállalkozásban tejszínből vagy tejből készült, és amelynek minimális vajzsírtartalma 80 tömegszázalék, maximális zsírmentes tejszárazanyag-tartalma 2 tömegszázalék, maximális víztartalma 16 tömegszázalék, maximális sótartalma pedig 2 tömegszázalék.21. cikk A vajra vonatkozó feltételek és támogatási szintA vajra vonatkozó támogatás összegét meghatározó intézkedéseket a Tanács hozza meg a Szerződés 43. cikkének (3) bekezdésével összhangban.II. alszakaszNem kötelező támogatás22. cikk Támogatásra jogosult termékek(1) Az ebben a szakaszban meghatározott feltételekre, valamint a Bizottság által a 31. és 32. cikk értelmében felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusok révén meghatározandó további követelményekre és feltételekre figyelemmel magántárolási támogatás a következő termékek tekintetében nyújtható:a) fehércukor;b) olívaolaj;c) kifejlett szarvasmarhafélék friss vagy hűtött húsa hasított test, hasított féltest, kompenzált testnegyed, elülső vagy hátulsó negyed formájában, a 34. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett, a hasított kifejlett marhákra vonatkozó uniós osztályozási rendszerrel összhangban osztályozva;d) sertéshús;e) juh- és kecskehús.A kifejlett szarvasmarhafélék húsára jellemző sajátosságok és a piaci helyzet figyelembevétele érdekében a Bizottság szükség esetén felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosíthatja az első albekezdés c) pontjában említett termékek jegyzékét.(2) Az (1) bekezdésben említett magántárolási támogatás összegét a Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén előre vagy pályázati eljárások útján határozza meg.23. cikk A támogatás feltételei a fehércukor esetében(1) A piaci helyzetet figyelembe véve a Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén határozhat úgy, hogy a fehércukor magántárolására támogatást nyújt azoknak a vállalkozásoknak, amelyek részére cukorkvótát osztottak ki, amennyiben a fehércukor regisztrált uniós átlagára egy reprezentatív időtartam alatt nem éri el a referenciaárat, és várható, hogy ezen a szinten marad.(2) Az (1) bekezdéssel összhangban tárolt cukorra az adott gazdasági év során nem vonatkozhat semmilyen egyéb, a 45. vagy az 56. cikkben említett tárolási intézkedés.24. cikk A támogatás feltételei az olívaolaj esetébenA Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén határozhat úgy, hogy engedélyezi a tagállamok számára, hogy szerződést kössenek az elegendő garanciát kínáló, jóváhagyott szervekkel az általuk forgalmazott olívaolaj tárolására a piacnak az Unió bizonyos régióiban fellépő súlyos zavarai esetén, többek között, ha a piacon regisztrált átlagár egy reprezentatív időtartam alatt kevesebb, mint:a) 1 779 EUR/tonna extraszűz olívaolaj esetében; vagyb) 1 710 EUR/tonna szűz olívaolaj esetében; vagyc) 1 524 EUR/tonna a 2 fok szabadsavtartalmú, lampant olívaolaj esetében, amely összeg a szabadsav-tartalom növekedésével fokonként 36,70 EUR/tonna értékkel csökken.25. cikk A támogatás feltételei a marha- és borjúhúságazat esetébenA Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén határozhat úgy, hogy magántárolási támogatást nyújt, amennyiben a 34. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett, a hasított kifejlett marhákra vonatkozó uniós osztályozási rendszer alapján a regisztrált uniós piaci átlagár a referenciaár 103 %-ánál alacsonyabb, és várhatóan alacsonyabb is marad.26. cikk A támogatás feltételei sertéshús esetébenA Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén határozhat úgy, hogy a hasított sertések tárolásához támogatást nyújt, amennyiben a hasított sertések uniós piaci átlagára – az Unió reprezentatív piacain az egyes tagállamokban regisztrált és az egyes tagállamok sertésállományának relatív nagyságát tükröző együtthatóval súlyozott árai alapján – a referenciaár 103 %-ánál alacsonyabb, és várhatóan alacsonyabb is marad.27. cikk A támogatás feltételei juh- és kecskehús esetébenA Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén határozhat úgy, hogy a juh- és kecskehús tárolásához támogatást nyújt, amennyiben a következők közül egy vagy több árjegyzési területen a juh- és kecskehús esetében különösen súlyos piaci helyzet áll elő:a) Nagy-Britannia;b) Észak-Írország;c) bármely tagállam az Egyesült Királyság kivételével.IV. szakaszKözös rendelkezések az állami intervenció és a magántárolás kapcsánI. ALSZAKASZ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK28. cikk A tárolásra vonatkozó szabályok(1) A kifizető ügynökségek kizárólag a Bizottság előzetes – a 32. cikk értelmében végrehajtási jogi aktusok révén kiadott – engedélyével tárolhatnak felvásárolt termékeket azon tagállam területén kívül, amelynek joghatósága alá tartoznak.Belgium és Luxemburg területét e cikk alkalmazásában egyetlen tagállamnak kell tekinteni.(2) Ha a tárolás feltétlenül szükséges, akkor az engedélyt meg kell adni, figyelembe véve a következőket:a) a raktározási lehetőségek és követelmények abban a tagállamban, amelynek a joghatósága alá a kifizető ügynökség tartozik, valamint más tagállamokban;b) bármely járulékos költség, amely az abban a tagállamban történő raktározásból származik, amelynek joghatósága alá a kifizető ügynökség tartozik, valamint a szállításból származó bármely járulékos költség.(3) Harmadik országban való raktározásra szóló engedély kizárólag akkor adható, ha – a (2) bekezdésben felsorolt feltételek alapján – egy másik tagállamban történő raktározás jelentős nehézségeket okozna.(4) A (2) bekezdés a) pontjában említett információkat a tagállamok mindegyikével folytatott konzultációt követően kell összeállítani.(5) Vámok és más, a közös agrárpolitika keretében juttatandó vagy kivetendő összegek nem alkalmazhatók olyan termékekre, amelyeket:a) az (1), a (2) és a (3) bekezdés értelmében adott engedélyt követően szállítanak, vagyb) egyik kifizető ügynökségtől a másikhoz szállítanak át.(6) Az (1), a (2) és a (3) bekezdés értelmében eljáró kifizető ügynökségek felelősek maradnak az azon tagállam területén kívül tárolt termékekért, amelynek a joghatósága alá tartoznak.(7) Ha a termékeket, amelyeket a kifizető ügynökség annak a tagállamnak a területén kívül birtokol, amelynek joghatósága alá tartozik, nem viszik vissza az adott tagállamba, akkor azokat a raktározás helyére vonatkozóan megállapított vagy megállapítandó áron és feltételek szerint kell értékesíteni.29. cikk A pályázati eljárásokra vonatkozó szabályokA pályázati eljárásoknak valamennyi érintett személy részére egyenlő esélyt kell biztosítaniuk.Az ajánlatok kiválasztásánál azok részesülnek előnyben, amelyek az Unió számára a legelőnyösebbek. Szerződés odaítélésére mindenesetre nem feltétlenül kerül sor.30. cikk Gabona- és a rizságazati intervenciós központok(1) Az uniós gabona- és rizságazati tárolólétesítmények különbözőségének figyelembevétele, valamint a gazdasági szereplőknek az állami intervencióhoz való megfelelő hozzáférése érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározza az állami intervenció keretében felvásárolandó termékek esetében az intervenciós központokra és raktározási helyszínekre vonatkozó követelményeket, beleértve a minimum tárolókapacitást, valamint az átvett termékek jó állapotának megőrzését szolgáló és a termékeknek a tárolási időszak végén történő elhelyezésére vonatkozó műszaki követelményeket.(2) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén kijelöli a gabona- és a rizságazati intervenciós központokat, figyelembe véve a következő tényezőket:a) a központok az érintett termékeket túltermelő területeken helyezkedjenek el;b) elegendő ingatlan és műszaki felszerelés álljon rendelkezésre;c) elhelyezkedésük kedvező legyen a szállítási eszközök tekintetében.Minden gabonaféléhez tartozhat külön intervenciós központ.31. cikk Átruházott hatáskörök(1) Az egyes ágazatok sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadhat az ebben a rendeletben foglalt követelményeken túlmutató követelményeket és feltételeket azon termékek vonatkozásában, amelyek felvásárlására a 10. cikk szerint állami intervenció keretében, tárolására pedig magántárolási támogatás mellett kerül sor. E követelmények és feltételek célja az intervencióba vont termékek jogosultságának és minőségének garantálása, különösen a minőségi csoportok, a minőségi osztályok, a kategóriák, a mennyiségek, a csomagolás és a címkézés, a korhatárok, a tartósítás, és a termékek azon állapota vonatkozásában, amelyre az intervenciós ár és a támogatás vonatkozik.(2) A gabonafélék és a hántolatlan rizs ágazata sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén rendelkezhet a felvásárlási és eladási áraknak a minőségnek megfelelő növeléséről vagy csökkentéséről, amint azt a 14. cikk (4) bekezdése is említi.(3) A marha- és borjúhús ágazatának sajátosságai figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén rendelkezhet úgy, hogy a kifizető ügynökségek kötelesek az átvételt követően és a betárolás előtt kicsontoztatni a marhahúst.(4) Az intervenciós készletek tárolásának Unió-szerte tapasztalható különbözőségeinek figyelembevétele, valamint a gazdasági szereplőknek az állami intervencióhoz való megfelelő hozzáférése érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadja a következőket:a) a gabonától és rizstől eltérő felvásárolandó termékek intervenciós tárolására szolgáló létesítményekre vonatkozó követelmények, beleértve a minimum tárolókapacitást, valamint az átvett termékek jó állapotának megőrzését szolgáló és a termékeknek a tárolási időszak végén történő elhelyezésére vonatkozó műszaki követelmények;b) a tagállamokban a tárolókban maradt kis mennyiségek tagállami felelősséggel történő, az uniós eljárásnak megfelelő értékesítésére vonatkozó, valamint az újra nem csomagolható vagy csökkent minőségű mennyiségek közvetlen eladását lehetővé tévő rendelkezések.(5) Annak biztosítása érdekében, hogy a magántárolás a kívánt hatást gyakorolja a piacra, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén:a) rendelkezik a nyújtandó támogatás összegének csökkentéséről;b) feltételeket határozhat meg és követelményeket támaszthat az előleg fizetése kapcsán.(6) Annak biztosítása érdekében, hogy a gazdasági szereplők eleget tegyenek kötelezettségeiknek, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a csalások és szabálytalanságok megelőzését szolgáló intézkedéseket fogad el. Ezen intézkedések között szerepelhet a csaláson vagy szabálytalanságon ért gazdasági szereplők kizárása az intervenciós vagy a magántárolási támogatási rendszerből.(7) Az állami intervenciós vagy a magántárolási rendszerben részt vevő gazdasági szereplők jogainak és kötelezettségeinek védelme érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadja a következőkre vonatkozó szükséges rendelkezéseket:a) a gazdasági szereplők számára az árukhoz való egyenlő hozzáférést és azonos bánásmódot biztosító pályázati eljárások alkalmazása;b) a gazdasági szereplők nyilvántartásba vétele és héaregisztrációja;c) a gazdasági szereplők kötelezettségeinek tiszteletben tartását garantáló biztosíték nyújtása;d) e kötelezettségek be nem tartása esetén a biztosíték egy részének vagy egészének elvesztése.(8) A termékek műszaki fejlődésére figyelemmel a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosíthatja a IV. melléklet B. részében meghatározott, a cukorra vonatkozó szabványos minőségeket.32. cikk Végrehajtási hatáskörökA Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadja az e fejezet Unión belüli egységes alkalmazásához szükséges rendelkezéseket. Ezek különösen a következőkre vonatkozhatnak:a) a termékek jogosultságának megállapítását szolgáló vizsgálatok és módszerek;b) a marha-és borjúhús tekintetében azon referenciaidőszak meghatározása, amelynek során a 12. cikk (1) bekezdésének c) pontja és a 12. cikk (2) bekezdése alkalmazásában a piaci árakat regisztrálni kell;c) az állami intervenció keretében felvásárolandó termékek beszállításának folyamata és feltételei, az ajánlattevő által viselt szállítási költségek, a termékeknek a kifizető ügynökségek általi átvétele és a kifizetés;d) a kicsontozással kapcsolatos műveletek;e) az egyik tagállamban intervenció keretében felvásárolt és betárolt termékeknek egy másik országban való tárolására szóló engedélyek kiadása a 28. cikknek megfelelően;f) az állami intervenció keretében felvásárolt termékek értékesítésére vagy elhelyezésére vonatkozó feltételek, különös tekintettel például az értékesítési árakra, a tárolásból való kibocsátás feltételeire, és adott esetben a kibocsátott termékek további felhasználására vagy rendeltetésére;g) a 20. cikkben említett termékekre vonatkozó támogatás összegének megállapítása;h) cukor és olívaolaj tekintetében azon referenciaidőszak meghatározása, amelynek során a 23. illetve a 24. cikk alkalmazásában a piaci árakat regisztrálni kell;i) a 26. cikkben említett reprezentatív sertéspiacok jegyzékének elfogadása;j) a tagállami illetékes hatóságok és a kérelmező közötti szerződés kötése és annak tartalma;k) a magántárolásba helyezés, a magántárolás és a kitárolás;l) a magántárolás időtartama és a szerződésben meghatározott időtartamok lerövidítésének vagy meghosszabbításának feltételei;m) azon feltételek, amelyek értelmében a magántárolási szerződés hatálya alá tartozó termékek értékesítéséről vagy elhelyezéséről határozni lehet;n) a rögzített áron való felvásárlás vagy a rögzített áron felvásárolt termékek magántárolásához nyújtott támogatás esetén alkalmazandó eljárások szabályai;o) pályázati eljárások alkalmazása az állami intervenció és a magántárolás kapcsán, különösen:i. az ajánlatok vagy pályázatok benyújtása, és adott esetben a minimális mennyiség, amelyre kérelmet vagy ajánlatot lehet benyújtani;ii. a nyújtandó biztosíték összege;iii. a Bizottság tájékoztatása az ajánlatokról és a pályázatokról;p) egyes termékek árának tagállamok általi bejelentésére vonatkozó szabályok;q) a tagállamok által végrehajtandó ellenőrzésekre vonatkozó rendelkezések;r) a tagállamok által a Bizottsággal közlendő információk.33. cikk A 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül elfogadandó végrehajtási aktusokA Bizottság a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül végrehajtási jogi aktusokat fogad el a következők érdekében:a) a 13. cikk (1) bekezdésében és a 14. cikk (1) bekezdésének a) pontjában foglalt mennyiségi határok és mennyiségi korlátok tiszteletben tartása;b) közönséges búza tekintetében a 14. cikk (2) bekezdésében említett pályázati eljárás megindítása.II. alszakaszA HASÍTOTT TESTEK OSZTÁLYOZÁSÁRA VONATKOZÓ EGYEDI RENDELKEZÉSEK34. cikk Az uniós osztályozási rendszer és alkalmazásának ellenőrzése(1) A hasított testekre vonatkozó uniós osztályozási rendszereket az V. mellékletben megállapított szabályoknak megfelelően a következő ágazatokban kell alkalmazni:a) marha- és borjúhús: a kifejlett marhák hasított teste vonatkozásában;b) sertéshús: a nem tenyészállatként tartott sertések hasított teste vonatkozásában.A juh- és kecskehús-ágazatban a tagállamok a juhok hasított teste vonatkozásában az V. melléklet C. pontjában meghatározott szabályoknak megfelelően alkalmazhatják az uniós osztályozási rendszert.(2) A kifejlett marhák és juhok hasított teste osztályozásának vonatkozásában a Bizottság és a tagállamok szakértőiből álló uniós ellenőrző bizottság az Unió nevében helyszíni ellenőrzéseket végez. Ez a bizottság jelentésben számol be a Bizottságnak és a tagállamoknak az elvégzett ellenőrzésekről.Az elvégzett ellenőrzések költségeit az Unió fedezi.35. cikk Átruházott hatáskörök(1) A műszaki fejlődés, valamint az egyes ágazatok igényeinek figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosíthatja és aktualizálhatja az V. mellékletben szereplő meghatározásokat, valamint a kifejlett marhák, sertések és juhok hasított testének osztályozására, azonosítására és kiszerelésére vonatkozó szabályokat.(2) A különböző termékek kiszerelésének szabványosítása, és ezáltal a piac átláthatóságának, az árak rögzítésének és a piaci intervenciós intézkedések alkalmazásának javítása érdekében – legyenek azok akár állami intervenciós, akár magántárolási intézkedések a marha- és borjúhús, a sertéshús vagy a juhhús ágazatában – a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén:a) elfogadhatja a hasított testek osztályozására, besorolására (automatizált minősítési módszerek alkalmazásával is), azonosítására, tömegének mérésére és jelölésére vonatkozó rendelkezéseket;b) eltéréseket tehet lehetővé egyes előírásoktól, és egyes termékek kapcsán további rendelkezéseket fogadhat el, például a marhahúságazatban a húsossági és a faggyússági osztályokba sorolás, valamint a juhhúságazatban a test súlya, a hús színe és faggyúborítottsága kapcsán;c) megállapíthatja az uniós átlagárak kiszámítására vonatkozó szabályokat, valamint a gazdasági szereplők adatszolgáltatási kötelezettségeit a marha-, sertés- és juhtestek vonatkozásában, különösen a piaci helyzetet és a reprezentatív árakat illetően;d) megállapíthatja az intervenciós és a magántárolás további szabályait, különösen a következők vonatkozásában:i. a vágóhidak által az V. melléklet A.III. pontja értelmében meghozandó intézkedések;ii. a tagállamok számára kérelem nyomán biztosítható eltérések olyan vágóhidak kapcsán, ahol csak kevés szarvasmarhát vágnak;e) meghatározhatja a kis tömegű bárányok hasított testére vonatkozó kritériumokat;f) rendszeresen felülvizsgálhatja a súlyozási együtthatókat.(3) Az Unión belüli különbségek figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén:a) engedélyezheti a tagállamoknak, hogy az V. melléklet A. III. pontjában szereplő, a kifejlett szarvasmarhák hasított testének osztályozására szolgáló húsossági és faggyússági osztályokat további, legfeljebb három alosztályra bontsák;b) a piaci árak megállapítása céljából előírhatja a hasított testeknek és féltesteknek az V. melléklet A.IV. pontjában szereplőtől eltérő kiszerelését;c) engedélyezheti a tagállamoknak, hogy ne alkalmazzák a hasított sertésre vonatkozó osztályozási rendszert, valamint hogy a súlyon és a becsült színhústartalmon kívül egyéb értékelési kritériumokat is használjanak;d) további rendelkezéseket és követelményeket fogadhat el, többek között:i. engedélyezheti a tagállamoknak a hasított sertéstestek eltérő kiszerelését, amennyiben a következő feltételek egyike teljesül:-  területükön a szokásos kereskedelmi gyakorlat eltér a szabványos kiszerelési módtól;-  a műszaki követelmények azt indokolják;-  a hasított testek bőrét egységes módon fejtik le.ii. engedélyezheti a tagállamoknak a hasított juhtestek eltérő kiszerelését, amennyiben a referencia-kiszerelések nem használatosak;e) előírhatja a tagállamoknak közigazgatási szankciók alkalmazását az olyan szabálytalanságok elkerülése érdekében, mint a pecsétek és címkék hamisítása illetve jogtalan használata, vagy az engedéllyel nem rendelkező személyek által végzett minősítés.(4) A kifejlett marhák, a sertések és a juhok hasított testének pontos és megbízható osztályozása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén előírhatja, hogy a minősítést megfelelően képzett minősítők végezzék.(5) Az osztályozási rendszer megbízhatóságának szavatolása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén rendelkezéseket fogadhat el az elvégzendő ellenőrzésekről és a meg nem felelő alkalmazás esetén kiszabandó szankciókról.(6) Annak érdekében, hogy az uniós ellenőrző bizottság teljesítse küldetését, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén előírhatja annak feladatait és összetételének módját.36. cikk Végrehajtási hatáskörökA Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén részletes szabályokat határoz meg a következők vonatkozásában:a) a hasított marha-, sertés- és juhtestek uniós osztályozási rendszerének alkalmazása, különösen:i. az osztályozási eredményekkel kapcsolatos tájékoztatás;ii. a helyszíni ellenőrzések, ellenőrzési jelentések és a kapcsolódó intézkedések;iii. az uniós ellenőrző bizottság által az Unió nevében a kifejlett marhák és juhok hasított testének osztályozását érintő helyszíni ellenőrzések;b) pontos tagállami adatközlés a Bizottság felé, különösen a hasított marha-, sertés- és juhtestek áraival kapcsolatban;c) adatközlés a vágóhidakról és más árjegyző szervekről, valamint a marhahúságazatban az árak regisztrálásánál figyelembe vett régiókról;d) az uniós ellenőrző bizottság által az Unió nevében végzett, a kifejlett marhák és juhok hasított testének árbejelentését érintő helyszíni ellenőrzések.II. FEJEZETKülönleges intervenciós intézkedésekI. szakaszRendkívüli piactámogatási intézkedések37. cikk Állatbetegségek(1) Az Unión belüli és a harmadik országokkal folytatott kereskedelem azon korlátozásainak figyelembevétele érdekében, amelyek az állatbetegségek terjedésének megakadályozását célzó intézkedések alkalmazásából erednek, a Bizottság az érintett piac vonatkozásában végrehajtási jogi aktusok révén rendkívüli támogatási intézkedéseket hozhat.Az első albekezdésben meghatározott intézkedések a következő ágazatokra alkalmazandók:a) marha- és borjúhús;b) tej és tejtermékek;c) sertéshús;d) juh- és kecskehús;e) tojás;f) baromfihús.(2) Az (1) bekezdés első albekezdésében meghatározott intézkedéseket az érintett tagállam(ok) kérésére kell meghozni.A szóban forgó intézkedéseket csak akkor lehet meghozni, ha az érintett tagállam vagy tagállamok haladéktalanul megtették a betegség gyors felszámolásához szükséges egészségvédelmi és állat-egészségügyi intézkedéseket, továbbá csak abban a mértékben és arra az időtartamra, amely az érintett piac támogatásához feltétlenül szükséges.38. cikk Fogyasztói bizalomvesztésA baromfihús- és a tojáságazat tekintetében a Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén rendkívüli piactámogatási intézkedéseket fogadhat el a közvetlenül a közegészségügyi vagy állat-egészségügyi kockázatokból eredő fogyasztói bizalomvesztéshez kapcsolódó súlyos piaci zavarok figyelembevétele érdekében.Ezeket az intézkedéseket az érintett tagállam(ok) kérésére kell meghozni.39. cikk Finanszírozás(1) A 37. és a 38. cikkben említett rendkívüli intézkedésekhez az Unió a tagállamok által viselt kiadások 50 %-ával egyenértékű társfinanszírozást nyújt.A marha- és borjúhúságazat, a tej- és a tejtermékágazat, a sertéshúságazat, valamint a juh- és kecskehúságazat tekintetében azonban az Unió a ragadós száj- és körömfájás elleni küzdelem esetében a kiadások 60 %-ával egyenértékű társfinanszírozást nyújt.(2) A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben a termelők hozzájárulnak a tagállamok által viselt kiadásokhoz, az nem vezet a különböző tagállamok termelői közti verseny torzulásához.II. SzakaszIntézkedések a gabona- és rizságazatban40. cikk Különleges piaci intézkedések a gabonaágazatban(1) Amennyiben a piaci helyzet úgy kívánja, a piac megzavarásának kockázatával szembeni hathatós fellépés érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén, melyeket szükség esetén sürgősségi eljárás keretében fogad el, különleges intervenciós intézkedéseket hozhat a gabonaágazat tekintetében. Ilyen intervenciós intézkedések különösen akkor hozhatók, ha az Unió egy vagy több régiójában a piaci árak az intervenciós árhoz képest csökkennek, vagy fennáll a veszélye az ilyen csökkenésnek.(2) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja az e cikkhez kapcsolódó szükséges intézkedéseket. Ezek vonatkozhatnak különösen egyes eljárásokra, értesítésekre, műszaki követelményekre és a tagállamok által végrehajtandó adminisztratív vagy fizikai ellenőrzésekre.41. cikk Különleges piaci intézkedések a rizságazatban(1) A piac megzavarásának kockázatával szembeni hathatós fellépés érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén, melyeket szükség esetén sürgősségi eljárás keretében fogad el, különleges intézkedéseket hozhat a következők tekintetében:a) az Unió egyes régióiban az e rész I. fejezetének II. szakasza szerinti állami intervenció nagyarányú alkalmazásának megakadályozása a rizságazatban;b) a hántolatlan rizs természeti katasztrófák következtében fellépő hiányának pótlása.(2) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadja az e cikkhez kapcsolódó szükséges intézkedéseket. Ezek vonatkozhatnak különösen egyes eljárásokra, értesítésekre, műszaki követelményekre és a tagállamok által végrehajtandó közigazgatási vagy fizikai ellenőrzésekre.III. szakaszIntézkedések a cukorágazatban42. cikk A cukorrépa minimálára(1) A kvóta-cukorrépa minimálára a 2009–2010-es gazdasági évtől tonnánként 26,29 EUR.(2) Az (1) bekezdésben említett minimálárat a IV. melléklet B. részében meghatározott szabványos minőségű cukorrépára kell alkalmazni.(3) A cukorrá történő feldolgozásra alkalmas és kvótacukorrá történő feldolgozásra szánt kvóta-cukorrépát vásárló cukorgyártó vállalkozások kötelesek legalább a szabványos minőségtől való eltérés függvényében áremeléssel vagy árcsökkentéssel kiigazított minimálárat megfizetni.Amennyiben a cukorrépa tényleges minősége eltér a szabványostól, az ár kiigazítása érdekében az első albekezdésben említett áremeléseket és árcsökkentéseket kell alkalmazni a Bizottság által a 46. cikk a) pontja értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározott szabályokkal összhangban.(4) Az 57. cikkben meghatározott többletilletékkel terhelt ipari cukor vagy többletcukor mennyiségeknek megfelelő cukorrépa-mennyiségek tekintetében az érintett cukorgyártó vállalkozásnak úgy kell kiigazítania a beszerzési árat, hogy az legalább a kvóta-cukorrépa minimálárával egyenlő legyen.43. cikk Szakmán belüli megállapodások(1) A szakmán belüli megállapodásoknak és a szállítási szerződéseknek meg kell felelniük a (3) bekezdésnek, valamint a Bizottság által a 46. cikk b) pontja értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározott vásárlási feltételeknek, különösen a cukorrépa vásárlását, szállítását, átvételét és árának kifizetését szabályozó feltételek tekintetében.(2) A cukorrépa és a cukornád vásárlásának feltételeit az e nyersanyagok uniós termelői és az uniós cukorgyártó vállalkozások közötti, szakmán belüli megállapodások szabályozzák.(3) A szállítási szerződésekben különbséget kell tenni aszerint, hogy a cukorrépából előállítandó cukormennyiségek:a) kvótacukornak; vagyb) kvótán kívüli cukornak minősülnek-e.(4) Minden cukorgyártó vállalkozás tájékoztatja azt a tagállamot, amelyben cukrot állít elő, a következőkről:a) a (3) bekezdés a) pontjában említett azon cukorrépa-mennyiségek, amelyekre vonatkozóan vetés előtti szállítási szerződéseket kötöttek, valamint az a cukortartalom, amelyen az említett szerződések alapulnak;b) az ennek megfelelő becsült hozam.A tagállamok további információkat kérhetnek.(5) Azon cukorgyártó vállalkozások, amelyek nem kötöttek vetés előtti szállítási szerződéseket a kvóta-cukorrépa minimálárán a cukorkvótájuknak megfelelő cukorrépa-mennyiségre, amelyet adott esetben a 45. cikk (2) bekezdésének első albekezdése értelmében a megelőző kivonásra megállapított együtthatóval kiigazítottak, az általuk cukorrá feldolgozott cukorrépa teljes mennyiségéért kötelesek megfizetni legalább a kvóta-cukorrépa minimálárát.(6) A szakmán belüli megállapodások – az érintett tagállam jóváhagyása esetén – eltérhetnek a (3), (4) és (5) bekezdéstől.(7) Ha nem született szakmán belüli megállapodás, az érintett tagállam az érintett felek érdekeinek védelme érdekében megteszi az e rendelettel összeegyeztethető szükséges lépéseket.44. cikk Termelési díj(1) A cukrot, izoglükózt, illetve inulinszirupot gyártó vállalkozások birtokában lévő, az 50. cikk (2) bekezdésében említett cukorkvótára, izoglükózkvótára, illetve inulinszirupkvótára termelési díjat kell kivetni.(2) A termelési díj mértéke a kvótacukor és a kvóta-inulinszirup tekintetében tonnánként 12,00 EUR. Az izoglükóz esetében a termelési díj a cukorra alkalmazandó díj 50 %-a.(3) A tagállam a területén található vállalkozásokra az adott gazdasági év folyamán rendelkezésükre álló kvóta szerint rója ki az (1) bekezdésnek megfelelően fizetett termelési díj teljes összegét.A díj fizetését a vállalkozások legkésőbb az adott gazdasági év februárjának végéig teljesítik.(4) Az uniós cukor- és inulinszirup-gyártó vállalkozások megkövetelhetik, hogy a cukorrépa-, a cukornád- vagy a cikóriatermelők viseljék az adott termelési díj legfeljebb 50 %-át.45. cikk A cukor kivonása(1) A piac szerkezeti egyensúlyának a referenciaárhoz közeli árszint melletti megőrzése érdekében, figyelembe véve az Uniónak a Szerződés 218. cikkével összhangban kötött megállapodásokból eredő kötelezettségeit, a Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén határozhat úgy, hogy egy adott gazdasági évben kivonja a piacról azokat a kvótacukor- vagy kvótaizoglükóz-mennyiségeket, amelyek meghaladják az e cikk (2) bekezdésével összhangban kiszámított küszöbértéket.(2) Az (1) bekezdésben említett kivonási küszöbértéket minden egyes, kvótával rendelkező vállalkozás esetében úgy kell kiszámítani, hogy annak kvótáját megszorozzák azzal az együtthatóval, amelyet a Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén a várható piaci tendenciák alapján az előző gazdasági év március 16-ig határozhat meg.A Bizottság az aktualizált piaci tendenciák alapján az adott gazdasági év október 31-ig határozhat úgy, hogy végrehajtási jogi aktusok révén vagy kiigazítja, vagy – amennyiben e bekezdés első albekezdésének megfelelően korábban nem hoztak ilyen döntést – megállapítja az együtthatót.(3) Valamennyi kvótával rendelkező vállalkozás a saját költségén tárolja a következő gazdasági év kezdetéig a kvótán belül termelt cukornak a (2) bekezdéssel összhangban kiszámított küszöbértéket meghaladó mennyiségét. A valamely gazdasági év folyamán kivont cukor- vagy izoglükóz-mennyiségeket a következő gazdasági évre szóló kvóta alapján elsőként termelt mennyiségeknek kell tekinteni.E bekezdés első albekezdésétől eltérve a várható cukorpiaci tendenciákat figyelembe véve a Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén határozhat úgy, hogy a folyó és/vagy a következő gazdasági évre vonatkozóan a kivont cukor vagy izoglükóz teljes egészét vagy egy részét:a) olyan többletcukornak vagy többletizoglükóznak tekinti, amely ipari cukorrá vagy ipari izoglükózzá való feldolgozásra rendelkezésre áll; vagyb) ideiglenes kvótába tartozó termelésnek tekinti, amelynek egy része a Szerződés 218. cikke értelmében megkötött megállapodásokból származó uniós kötelezettségvállalások betartása mellett fenntartható exportra.(4) Amennyiben az Unió cukorellátása nem megfelelő, a Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén határozhat úgy, hogy a kivont cukor bizonyos mennyisége a kivonás időtartamának vége előtt eladható az uniós piacon.(5) Abban az esetben, ha a kivont cukrot a következő gazdasági év első termeléseként kezelik, a cukorrépa-termelők részére az abban a gazdasági évben alkalmazandó minimálárat kell fizetni.Abban az esetben, ha a kivont cukorból ipari cukor lesz vagy az e cikk (3) bekezdése a) és b) pontjának megfelelően kivitelre kerül, a 42. cikk minimálárra vonatkozó követelményeit nem kell alkalmazni.Abban az esetben, ha a kivont cukrot a (4) bekezdés szerint a kivonás időtartamának vége előtt értékesítik az uniós piacon, a cukorrépa-termelők részére a folyó gazdasági évben alkalmazandó minimálárat kell fizetni.46. cikk Átruházott hatáskörökA cukorágazat sajátosságainak, valamint valamennyi érintett fél érdekeinek megfelelő figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a következőkre vonatkozó szabályokat fogadhat el:a) a 42 cikk (3) bekezdése értelmében alkalmazandó árkiigazítások;b) a 43. cikk (1) bekezdésében említett szállítási szerződések és vásárlási feltételek;c) a 43. cikk (4) bekezdésében említett, vetés előtti szállítási szerződések tárgyát képező cukorrépa-mennyiségeknek az eladók közötti elosztásakor a cukorgyártó vállalkozások által alkalmazandó kritériumok.IV. szakaszA kínálat kiigazítása47. cikk A kínálat piaci követelményekhez történő igazítását elősegítő intézkedésekA kereskedelmi szervezetek és a közös kereskedelmi szervezetek azon tevékenységének ösztönzése érdekében, amely – a piacról való kivonással kapcsolatos tevékenységek kivételével – elősegíti a kínálatnak a piaci követelményekhez való igazítását, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a következő intézkedéseket hozhatja az élő növények, a marha- és borjúhús, a sertéshús, a juh- és kecskehús, a tojás és a baromfihús ágazata tekintetében:a) a minőség javítására irányuló intézkedések;b) a termelés, a feldolgozás és a forgalmazás jobb szervezésének elősegítésére irányuló intézkedések;c) a piaci ártendenciák regisztrálásának megkönnyítésére irányuló intézkedések;d) az alkalmazott termelőeszközök alapján készített rövid és hosszú távú előrejelzések készítését lehetővé tévő intézkedések.48. cikk Végrehajtási hatáskörökA Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén rendelkezéseket fogadhat el a 47. cikkben említett intézkedések végrehajtásához kapcsolódó eljárásokra és műszaki feltételekre vonatkozóan.III. FEJEZETTermeléskorlátozási rendszerekI. szakaszÁltalános rendelkezések49. cikk Kvótarendszerek és termelési potenciál(1) Az alábbi termékekre vonatkozik kvótarendszer:a) tej és egyéb tejtermékek az 58. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontja értelmében;b) cukor, izoglükóz és inulinszirup.(2) Ha az e cikk (1) bekezdésében meghatározott kvótarendszerek keretében egy termelő túllépi a vonatkozó kvótát, és ha a cukor, az izoglükóz és az inulinszirup tekintetében nem használja fel az 54. cikkben meghatározott többletmennyiségeket, az ilyen mennyiségekre a II. és III. szakaszban meghatározott feltételek mellett többletilletéket kell fizetni.(3) A borágazat vonatkozásában a termelési potenciállal kapcsolatos szabályokat a jogszerűtlen telepítések, az átmeneti telepítési jogok, valamint a kivágási program tekintetében az V. szakaszban meghatározott rendelkezéseknek megfelelően kell alkalmazni.II. Szakasz CUKOR I. ALSZAKASZ A KVÓTÁK KIOSZTÁSA ÉS KEZELÉSE50. cikk Kvótakiosztás(1) A cukor, az izoglükóz és az inulinszirup termelésének nemzeti vagy regionális szintű kvótáit a VI. melléklet határozza meg.(2) A tagállamok kvótát osztanak ki a területükön letelepedett és az 51. cikkel összhangban jóváhagyott minden egyes cukor-, izoglükóz- vagy inulinszirup-gyártó vállalkozásnak.A kiosztott kvóta minden egyes vállalkozás esetében egyenlő a 318/2006/EK rendelet szerinti azon kvótával, amelyet a 2007–2008-as gazdasági évre osztottak ki a vállalkozás részére.(3) Abban az esetben, ha a kvóta kiosztása egynél több termelési egységgel rendelkező cukorgyártó vállalkozás részére történik, a tagállamok elfogadják az általuk szükségesnek tartott intézkedéseket a cukorrépa- és cukornád-termelők érdekeinek kellő figyelembevétele érdekében.51. cikk Jóváhagyott vállalkozások(1) A tagállamok kérelemre jóváhagyják azt a cukor-, izoglükóz- vagy inulinszirup-gyártó vállalkozást, illetve azt a vállalkozást, amely ezeket a termékeket az 55. cikk (2) bekezdésében említett jegyzékben szereplő termékké dolgozza fel, amennyiben a vállalkozás:a) igazolja professzionális termelési kapacitását;b) hozzájárul ahhoz, hogy az e rendelethez kapcsolódó bármely tájékoztatást megadjon, és az e rendelethez kapcsolódó ellenőrzéseknek alávesse magát;c) jóváhagyását nem függesztették fel vagy nem vonták vissza.(2) A jóváhagyott vállalkozás azt a tagállamot, amelynek a területén a répa vagy a nád betakarítása vagy a finomítás történik, tájékoztatja a következőkről:a) azon répa- vagy nádmennyiségek, amelyekre vonatkozóan szállítási szerződést kötöttek, valamint a répa vagy nád és a cukor hektáronkénti becsült hozama;b) a tervezett és a tényleges cukorrépa-, cukornád- és nyerscukor-szállításokra vonatkozó adatok, a cukorgyártásra vonatkozó adatok, valamint a cukorkészlet-nyilatkozatok;c) az értékesített fehércukor-mennyiségek, és az azokra vonatkozó árak és feltételek.52. cikk A nemzeti kvóták kiigazításaA tagállamok által az 53. cikkel összhangban hozott intézkedések nyomán a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén kiigazítja a VI. mellékletben szereplő kvótákat.53. cikk A nemzeti kvóta újrakiosztása és kvótacsökkentés(1) A tagállamok a 2008–2009-es gazdasági évre és azt követően legfeljebb 10 %-kal csökkenthetik a területükön letelepedett vállalkozásoknak kiosztott cukor- vagy izoglükóz-kvótát. Ennek során a tagállamok objektív és megkülönböztetésmentes kritériumokat alkalmaznak.(2) A tagállamok a VII. mellékletben megállapított szabályoknak megfelelően és minden érintett fél – különösen a cukorrépa- és cukornád-termelők – érdekeit figyelembe véve átcsoportosíthatnak kvótákat a vállalkozások között.(3) Az (1) és (2) bekezdésnek megfelelően csökkentett mennyiségeket az érintett tagállam a területén lévő egy vagy több vállalkozásnak osztja ki, függetlenül attól, hogy az rendelkezik-e kvótával vagy sem.II. alszakaszA kvóták túllépése54. cikk HatályA cukor, izoglükóz vagy inulinszirup azon mennyiségeit, amelyet valamely gazdasági év folyamán az 50. cikkben említett kvótán felül állítottak elő:a) fel lehet használni egyes, az 55. cikkben említett termékek feldolgozásához;b) át lehet vinni a következő gazdasági év kvótatermelésébe az 56. cikkel összhangban;c) fel lehet használni a legkülső régiók különleges ellátási rendszerében a [korábbi 247/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet III. címével] összhangban; vagyd) exportálni lehet a Bizottság által meghatározott mennyiségi korlátozásokon belül, a Szerződés 218. cikke értelmében megkötött megállapodásokból származó kötelezettségvállalások tiszteletben tartásával.Az egyéb mennyiségekre az 57. cikkben említett többletilletéket kell kivetni.55. cikk Ipari cukor(1) Az ipari cukrot, ipari izoglükózt vagy ipari inulinszirupot a (2) bekezdésben említett termékek valamelyikének előállítására kell fenntartani, ha:a) az 51. cikkel összhangban jóváhagyott gyártó és az ugyancsak az 51. cikkel összhangban jóváhagyott felhasználó között a gazdasági év vége előtt létrejött szállítási szerződés tárgyát képezi; valamintb) a felhasználó részére legkésőbb a következő gazdasági év november 30-ig leszállították.(2) A műszaki fejlődés figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus révén összeállíthatja azon termékek jegyzékét, amelyek gyártásához az ipari cukor, ipari izoglükóz vagy ipari inulinszirup felhasználható.A jegyzéknek tartalmaznia kell különösen a következőket:a) bioetanol, alkohol, rum, aktív élesztő, valamint a kenhető szirupok és a „ Rinse appelstroop ”-pá történő feldolgozásra szánt szirupok mennyiségei;b) egyes olyan ipari termékek, amelyek nem tartalmaznak cukrot, de feldolgozásuk során cukor, izoglükóz vagy inulinszirup felhasználására kerül sor;c) egyes olyan vegyipari vagy gyógyszeripari termékek, amelyek cukrot, izoglükózt vagy inulinszirupot tartalmaznak.56. cikk A többletcukor átvitele(1) Bármely vállalkozás dönthet úgy, hogy a cukorkvótáját, izoglükózkvótáját vagy inulinszirup-kvótáját meghaladó termelésének egészét vagy egy részét átviszi oly módon, hogy azt a következő gazdasági év termelésének részeként kezeljék. A (3) bekezdés sérelme nélkül az ilyen döntés visszavonhatatlan.(2) Az (1) bekezdésben említett döntést meghozó vállalkozás:a) tájékoztatja az érintett tagállamot az ezen tagállam által meghatározandó időpont előtt:-  az átvitelre kerülő nádcukor-mennyiségről az adott gazdasági év február 1-je és augusztus 15-e között,-  az átvitelre kerülő egyéb cukor- vagy inulinszirup-mennyiségről az adott gazdasági év február 1-je és augusztus 15-e között;b) vállalja, hogy ezeket a mennyiségeket az adott gazdasági év végéig saját költségén raktározza.(3) Ha egy vállalkozás végleges termelése az adott gazdasági évben az (1) bekezdés szerinti döntés meghozatala idején becsült mennyiségnél kevesebb lett, az átvitt mennyiséget legkésőbb a következő gazdasági év október 31-ig visszamenőlegesen ki lehet igazítani.(4) Az átvitt mennyiségeket a következő gazdasági év kvótája keretében elsőként termelt mennyiségeknek kell tekinteni.(5) Az e cikkel összhangban tárolt cukorra az adott gazdasági év során nem vonatkozhat semmilyen egyéb, a 23. vagy a 45. cikkben említett tárolási intézkedés.57. cikk Többletilleték(1) Többletilletéket kell kivetni a következőkre:a) a bármely gazdasági év folyamán termelt többletcukor, többletizoglükóz és többletinulinszirup mennyiségeire, kivéve a következő gazdasági évre kvóta szerinti termelésébe átvitt és az 56. cikknek megfelelően raktározott mennyiségeket, vagy az 54. cikk c) és d) pontjában említett mennyiségeket;b) azon ipari cukor, ipari izoglükóz és ipari inulinszirup mennyiségekre, amelyek tekintetében a Bizottság által végrehajtási jogi aktusokban meghatározandó időpontig nem szolgáltattak bizonyítékot arra, hogy feldolgozták az 55. cikk (2) bekezdésében említett termékek egyikévé;c) azon cukor- és izoglükóz-mennyiségekre, amelyeket a piacról a 45. cikkel összhangban kivontak, és amelyek tekintetében a 45. cikk (3) bekezdésében előírt kötelezettségeket nem teljesítik.(2) Az (1) bekezdésben említett mennyiségek felhalmozódásának elkerülése érdekében a Bizottság a többletilletéket végrehajtási jogi aktusok révén kellően magas szinten állapítja meg.(3) Az (1) bekezdésben említett többletilletéket a tagállam a területén lévő vállalkozásokra azoknak az (1) bekezdésben említett termelt mennyiségeknek a függvényében veti ki, amelyek az említett vállalkozások esetében az adott gazdasági évre megállapításra kerültek.III. szakaszTejI. ALSZAKASZ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK58. cikk Fogalommeghatározások(1) E szakasz alkalmazásában:a) „tej”: az egy vagy több tehén fejésével nyert termék;b) „egyéb tejtermékek”: a tejen kívül valamennyi tejtermék, különösen a sovány (fölözött) tej, a tejszín, a vaj, a joghurt és a sajt; melyeket adott esetben a Bizottság által végrehajtási jogi aktusok révén meghatározandó együttható alkalmazásával „tejegyenértékre” számítanak át;c) „termelő”: valamely tagállam földrajzi területén mezőgazdasági üzemmel rendelkező olyan mezőgazdasági termelő, aki tejet állít elő és értékesít, vagy arra készül, hogy a közeljövőben ezzel a tevékenységgel fog foglalkozni;d) „mezőgazdasági üzem”: a 73/2009/EK rendelet 2. cikkének b) pontjában meghatározott mezőgazdasági üzem;e) „felvásárló”: olyan vállalkozás vagy csoport, amely termelőktől tejet vásárol-  begyűjtés, csomagolás, tárolás, hűtés vagy feldolgozás céljából, többek között szerződés alapján,-  tej vagy más tejtermékek kezelésével vagy feldolgozásával foglalkozó egy vagy több vállalkozás részére történő értékesítés céljára.f) „szállítás”: a termelő által a felvásárló részére végzett tejszállítás – ide nem értve az egyéb tejtermékek szállítását –, függetlenül attól, hogy a szállítást a termelő, a felvásárló, az ilyen termékeket feldolgozó vagy kezelő vállalkozás vagy harmadik fél végzi-e;g) „közvetlen értékesítés”: tejnek a termelő által közvetlenül a fogyasztók részére történő értékesítése vagy átadása, valamint egyéb tejtermékeknek a termelő által végzett értékesítése vagy átadása.h) „értékesítés”: tej szállítása, vagy tej vagy egyéb tejtermékek közvetlen értékesítése;i) „egyéni kvóta”: a termelő számára egy adott tizenkét hónapos időszakra vonatkozóan meghatározott kvóta április 1-jén;j) „nemzeti kvóta”: az 59. cikkben említett, az egyes tagállamok számára meghatározott kvóta;k) „rendelkezésre álló kvóta”: az a kvóta, amely a termelők rendelkezésére áll az abba a tizenkét hónapos időszakba eső március 31-én, amelyre a többletilletéket kiszámították, figyelembe véve az e rendelet szerinti valamennyi olyan átadást, értékesítést, átcsoportosítást és ideiglenes újrafelosztást, amelyre az adott tizenkét hónapos időszak folyamán sor került.(2) Az (1) bekezdés e) pontjában szereplő fogalommeghatározás kapcsán felvásárlónak tekintendő minden olyan, egyazon földrajzi területhez tartozó felvásárlókból álló csoport is, amely tagjainak megbízásából elvégzi a többletilleték fizetéséhez szükséges igazgatási vagy számviteli műveleteket. E tekintetben Görögország egyetlen földrajzi területnek tekintendő, és felvásárlói csoportnak minősíthet valamely hivatalos szervet.(3) Annak biztosítása érdekében, hogy a piacon értékesített teljes tej- és tejtermékmennyiségre kiterjedjen a kvótarendszer hatálya a Bizottság a „szállítás” (1) bekezdés f) pontjában szereplő meghatározásának tiszteletben tartása mellett a 80. cikk (1) bekezdésének i) pontjával összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén kiigazíthatja a „közvetlen értékesítés” meghatározását.(4) Annak biztosítása érdekében, hogy a tejkvótarendszer hatálya minden különleges helyzetre kiterjedjen, a Bizottság a 80. cikk (1) bekezdésének h) pontjával összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén további meghatározásokat fogadhat el a rendszer működésével kapcsolatban.II. alszakaszA kvóták kiosztása és kezelése59. cikk Nemzeti kvóták(1) A 2008. április 1-jétől számított hét egymást követő tizenkét hónapos időszak (a továbbiakban: tizenkét hónapos időszakok) során értékesített tej és egyéb tejtermékek termelésére vonatkozó nemzeti kvótákat a VIII. melléklet rögzíti.(2) Az (1) bekezdésben említett kvótákat a 60. cikkel összhangban kell kiosztani a termelőknek, különbséget téve a szállítások és a közvetlen értékesítések között. A nemzeti kvóták esetleges túllépését e szakasznak megfelelően minden egyes tagállamban nemzeti szinten állapítják meg, különbséget téve a szállítások és a közvetlen értékesítések között.(3) A VIII. mellékletben szereplő nemzeti kvótákat az általános piaci helyzet és az egyes tagállamokban fennálló sajátos körülmények figyelembevételével történő esetleges felülvizsgálat sérelme nélkül kell meghatározni.(4) Bulgária, a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Románia, Szlovénia és Szlovákia esetében a nemzeti kvóták magukban foglalják a felvásárlóknak szállított vagy közvetlenül értékesített tej vagy tejjel egyenértékű termék teljes mennyiségét, függetlenül attól, hogy ezek termelése vagy forgalmazása a fenti országokban alkalmazott átmeneti intézkedés hatálya alá tartozik-e.(5) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadja az e cikk tagállamok általi egységes végrehajtásához szükséges szabályokat. Ezek vonatkozhatnak eljárásokra, értesítésekre és műszaki követelményekre.60. cikk Egyéni kvóták(1) A termelők 2008. április 1-jén meglévő egyéni kvótájának vagy kvótáinak – a kvóták 2008. április 1-jén érvényes átadásának, értékesítésének vagy átcsoportosításának sérelme nélkül – meg kell egyezniük a 2008. március 31-én meglévő egyéni kvótáikkal.(2) A termelők egy vagy két egyéni kvótával rendelkezhetnek, amelyek közül az egyiket a szállítások, a másikat pedig közvetlen értékesítés céljából vehetik igénybe. A termelő rendelkezésére álló mennyiségek kvóták közötti átcsoportosítását kizárólag a tagállam illetékes hatósága hajthatja végre a termelő megfelelően indokolt kérelme alapján.(3) Amennyiben egy termelő két kvótával rendelkezik, a fizetendő többletilletékhez való hozzájárulását a két kvóta mindegyikére külön-külön ki kell számítani.(4) A finn nemzeti kvótának az 59. cikkben említett szállításokra kiosztott részét a Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén legfeljebb 200 000 tonnára emelheti a finnországi SLOM-termelők kompenzálása érdekében. Ezt az uniós jognak megfelelően kiosztandó tartalékot kizárólag azon termelők javára lehet felhasználni, akiknek a termelés újbóli megkezdésére vonatkozó jogát a csatlakozás érintette.(5) Az egyéni kvótákat adott esetben valamennyi érintett tizenkét hónapos időszak vonatkozásában módosítani kell annak érdekében, hogy az egyes tagállamok esetében a szállításokra és a közvetlen értékesítésekre vonatkozó egyéni kvóták összege ne haladja meg a 62. cikknek megfelelően kiigazított nemzeti kvóta megfelelő részét, figyelembe véve minden olyan levonást is, amely a 64. cikk rendelkezéseinek megfelelően a nemzeti tartalék növelésére szolgál.61. cikk Kvóták kiosztása a nemzeti tartalékbólA tagállamok elfogadják azokat a szabályokat, amelyek lehetővé teszik, hogy a Bizottsággal közlendő objektív kritériumok alapján a 64. cikk szerinti nemzeti tartalékból kiosszák a termelők számára a kvóták egészét vagy egy részét.62. cikk A kvóták kezelése(1) A Bizottság a 81. cikk (a) pontja értelmében végrehajtási jogi aktusok révén minden egyes tagállamra és minden egyes időszakra vonatkozóan az adott időszak vége előtt kiigazítja a nemzeti kvótákon belül a „szállításokhoz” és a „közvetlen értékesítéshez” tartozó mennyiségek felosztását, figyelembe véve a szállításokra és a közvetlen értékesítésre vonatkozó egyéni kvóták között a termelők kérelmére végrehajtott átcsoportosításokat.(2) A tagállamok minden évben továbbítják a Bizottsághoz a Bizottság által végrehajtási jogi aktusokban meghatározandó időpontig és a 316. cikk (3) bekezdése értelmében végrehajtási jogi aktusokban meghatározott szabályok tiszteletben tartásával a következőkhöz szükséges információkat:a) az e cikk (1) bekezdésében említett kiigazítás végrehajtása;b) az általuk fizetendő többletilleték kiszámítása.(3) Az e cikkhez kapcsolódó szabályokat a Bizottság a 80. cikk (2) bekezdésének b) pontja értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén, illetve a 81. cikk g) pontjának értelmében végrehajtási jogi aktusok révén fogadja el.63. cikk Zsírtartalom(1) Minden termelő tekintetében meg kell határozni azt a referencia-zsírtartalmat, amelyet az adott termelőnek a szállításokra kiosztott egyéni kvótára kell alkalmazni.(2) A termelőknek a 60. cikk (1) bekezdésével összhangban 2008. március 31-én kiosztott kvóták tekintetében az (1) bekezdésben említett referencia-zsírtartalom megegyezik az adott kvóta vonatkozásában az adott időpontban alkalmazott referencia-zsírtartalommal.(3) A referencia-zsírtartalmat módosítani kell a 60. cikk (2) bekezdésében említett átcsoportosítások alkalmával, valamint a kvótáknak a Bizottság által a 81. cikk b) pontjának értelmében végrehajtási jogi aktusokban meghatározandó szabályokkal összhangban történő megszerzése, átruházása vagy ideiglenes átruházása esetén.(4) Azon új termelők esetében, akik szállításra vonatkozó, teljes egészében a nemzeti tartalékból származó egyéni kvótával rendelkeznek, a zsírtartalmat a Bizottság által a 81. cikk b) pontjának értelmében végrehajtási jogi aktusokban megállapítandó szabályokkal összhangban kell meghatározni.(5) Az (1) bekezdésben említett egyéni referencia-zsírtartalmat – adott esetben – e rendelet hatálybalépésekor, majd ezt követően a tizenkét hónapos időszakok kezdetén szükség szerint ki kell igazítani annak érdekében, hogy az egyes tagállamok vonatkozásában az egyéni reprezentatív zsírtartalmak súlyozott átlaga ne haladja meg kilogrammonként 0,1 grammnál nagyobb mértékben a IX. mellékletben meghatározott referencia-zsírtartalmat.64. cikk Nemzeti tartalék(1) Minden egyes tagállam létrehoz egy, a VIII. mellékletben rögzített nemzeti kvóták részét képező nemzeti tartalékot, amely különösen a 61. cikkben meghatározott kvótakiosztás céljára szolgál. A nemzeti tartalékot az adott körülményektől függően vagy bizonyos mennyiségek 65. cikk szerinti visszavonása, vagy az átruházások egy részének a 69. cikk szerinti visszatartása, vagy pedig valamennyi egyéni kvóta egyöntetű csökkentése révén töltik fel. A szóban forgó kvóták megtartják eredeti rendeltetésüket (azaz szállításra vagy közvetlen értékesítésre vonatkoznak).(2) A tagállamok részére kiosztott bármilyen kiegészítő kvótát automatikusan a nemzeti tartalékba kell helyezni, és az előrelátható szükségletnek megfelelően szállításokra és közvetlen értékesítésekre kell felosztani.(3) A nemzeti tartalékba helyezett kvótákra nem vonatkozik referencia-zsírtartalom.65. cikk A termelés szüneteltetésének esetei(1) Ha valamely egyéni kvótával rendelkező természetes vagy jogi személy egy tizenkét hónapos időszak alatt már nem teljesíti az 58. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett feltételeket, a megfelelő mennyiségeket legkésőbb a következő naptári év április 1-jéig vissza kell juttatni a nemzeti tartalékba, kivéve ha az adott természetes vagy jogi személy az említett időpontot megelőzően ismét az 58. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti termelővé válik.Ha e személy legkésőbb a visszavonást követő második tizenkét hónapos időszak végéig ismét termelővé válik, a tőle visszavont egyéni kvóta egészét vagy egy részét legkésőbb az alkalmazás időpontját követő április 1-jéig újra ki kell osztani a részére.(2) Az olyan esetekben, amikor a termelő egyéni kvótájának 85 %-ánál kevesebbet értékesít legalább egy tizenkét hónapos időszakban, a tagállamok eldönthetik, hogy a fel nem használt kvóta egészét vagy egy részét visszajuttassák-e a nemzeti tartalékba, és ha igen, milyen feltételekkel.A tagállamok meghatározhatják, hogy egy adott kvóta milyen feltételek mellett juttatható vissza az érintett termelőnek, amennyiben az újrakezdi értékesítési tevékenységet.(3) Az (1) és (2) bekezdés nem alkalmazandó vis maior esetén, valamint kellően indokolt és az illetékes hatóság által elismert, az érintett termelő termelési kapacitását átmenetileg befolyásoló esetekben.66. cikk Ideiglenes átruházások(1) A tagállamok minden egyes tizenkét hónapos időszak végéig engedélyezik az adott időszakra vonatkozóan az egyéni kvóták azon részének ideiglenes átruházását, amelyet a kvóták igénybevételére jogosult termelők nem szándékoznak felhasználni.A tagállamok a termelői kategóriák vagy az érintett tejtermelési struktúrák szerint szabályozhatják az átruházásokat, azokat a felvásárló szintjére vagy adott régión belülre korlátozhatják, a 65. cikk (3) bekezdésében említett esetekben engedélyezhetik a teljes körű átruházást, és meghatározhatják, hogy milyen mértékig ismételhetik meg a termelők az átruházásokat.(2) Bármely tagállam határozhat úgy, hogy a következő egy vagy két kritérium alapján nem hajtja végre az (1) bekezdést:a) strukturális változtatások és kiigazítások elősegítésének szükségessége;b) elsőrendű igazgatási szükségletek.67. cikk A kvóták földterülettel együtt történő átruházása(1) Amennyiben a mezőgazdasági üzemet eladják, bérbe adják, tényleges öröklés vagy a későbbi örökség részét képező adomány útján vagy a termelő tekintetében hasonló joghatással járó egyéb eszközökkel átruházzák, az egyéni kvótákat a tagállamok által meghatározandó részletes szabályoknak megfelelően és a tejtermeléshez használt területek vagy más objektív kritériumok, valamint – adott esetben – a felek között létrejött bármely megállapodás figyelembevételével a mezőgazdasági üzemmel együtt át kell ruházni az azt átvevő termelőkre. A kvóták azon részét, amelyet – adott esetben – nem ruháztak át a mezőgazdasági üzemmel együtt, a nemzeti tartalékba kell helyezni.(2) Ha a kvótákat az (1) bekezdéssel összhangban földhaszonbérlet útján vagy hasonló joghatással járó egyéb eszközökkel ruházták vagy ruházzák át, a tagállamok – objektív kritériumok alapján és annak biztosítása céljából, hogy kizárólag termelők rendelkezhessenek kvótával – határozhatnak úgy, hogy a kvóta nem ruházható át a mezőgazdasági üzemmel együtt.(3) Amennyiben földet hatóságokra és/vagy közérdekű felhasználás céljára ruháznak át, vagy ha az átruházás nem mezőgazdasági céllal történik, a tagállamok gondoskodnak azon intézkedések meghozataláról, amelyek szükségesek a felek jogos érdekeinek védelméhez, és különösen ahhoz, hogy az ilyen földterületet átadó termelők folytathassák a tejtermelést, amennyiben ez a szándékuk.(4) A felek közötti megállapodás hiányában olyan esetekben, amikor a bérleti időtartam anélkül jár le, hogy azt hasonló feltételek mellett meg lehetne hosszabbítani, vagy hasonló joghatással járó helyzetekben, a szóban forgó egyéni kvótákat – a tagállam által elfogadott rendelkezésekkel összhangban és a felek jogos érdekeinek figyelembevételével – részben vagy egészben át kell ruházni a bérletet átvevő termelőkre.68. cikk Különleges átruházási intézkedések(1) A tejtermelés sikeres szerkezetátalakítása vagy a környezet javítása érdekében és az érintett felek jogos érdekeinek figyelembevételével a tagállamok az általuk meghatározandó részletes szabályoknak megfelelően:a) ellentételezést biztosíthatnak egy vagy több éves részletben azon termelők részére, akik vállalják tejtermelésük egészének vagy egy részének tartós megszüntetését, és az így felszabadult egyéni kvótákat a nemzeti tartalékba utalhatják;b) objektív kritériumok alapján meghatározhatják azokat a feltételeket, amelyek mellett egy tizenkét hónapos időszak kezdetén az illetékes hatóság vagy az e hatóság által kijelölt szerv térítés ellenében újból kioszthatja a termelők részére azon egyéni kvótákat, amelyeket más termelők az előző tizenkét hónapos időszak végén véglegesen felszabadítottak a fent említett térítéssel megegyező, egy vagy több éves részletben nyújtott ellentételezés fejében;c) központosíthatják és felügyelhetik a kvóták termőföld nélkül történő átruházásait;d) a környezet javítása céljából átruházott földterület esetén elrendelhetik, hogy az érintett egyéni kvótát olyan termelőnek juttassák, aki megválik a földterülettől, de folytatni kívánja a tejtermelést;e) objektív kritériumok alapján meghatározhatják azokat a régiókat vagy begyűjtési területeket, amelyeken belül a tejtermelés szerkezetének javítása érdekében engedélyezhető a kvóták tartós átruházása a megfelelő földterület átruházása nélkül;f) a termelő által az illetékes hatósághoz vagy az e hatóság által kijelölt szervhez benyújtott kérelem alapján engedélyezhetik a tejtermelés szerkezetének a mezőgazdasági üzem szintjén történő javítása vagy a termelés külterjesítésének lehetővé tétele céljából a kvótáknak a megfelelő földterület nélküli végleges átruházását és fordítva.(2) Az (1) bekezdés végrehajtható nemzeti szinten, megfelelő területi szinten vagy meghatározott begyűjtési területeken.69. cikk Kvóták visszatartása(1) A 67. és a 68. cikkben említett átruházások esetén a tagállamok objektív kritériumok alapján visszatarthatják az egyéni kvóták egy részét nemzeti tartalékuk számára.(2) Ha a kvótákat a 67. és a 68. cikkel összhangban a megfelelő földterülettel együtt vagy anélkül ruházták vagy ruházzák át földhaszonbérlet vagy hasonló joghatással járó egyéb eszközök révén, a tagállamok objektív kritériumok alapján és annak biztosítása céljából, hogy kizárólag termelők rendelkezhessenek kvótával, határozhatnak arról, hogy az átruházott kvóta egésze vagy egy része visszakerüljön-e a nemzeti tartalékba, és ha igen, milyen feltételekkel.70. cikk A kvóták megszerzéséhez kapcsolódó támogatásA kvóták e szakasz alapján történő értékesítése, átruházása vagy kiosztása kapcsán egyetlen állami hatóság sem nyújthat a kvóták megszerzéséhez közvetlenül kapcsolódó pénzügyi támogatást.III. alszakaszA kvóták túllépése71. cikk Többletilleték(1) A tejre és az egyéb tejtermékekre vonatkozóan a II. alszakasznak megfelelően megállapított nemzeti kvótán felül értékesített mennyiségek után többletilletéket kell fizetni.Az illeték összege a tej 100 kilogrammjára 27,83 EUR.Mindazonáltal a 2009. április 1-jével és a 2010. április 1-jével kezdődő tizenkét hónapos időszakokra a 2008. április 1-jével kezdődő tizenkét hónapos időszakra alkalmazandó nemzeti szállítási kvóta 106 %-át túllépő tejszállításra vonatkozó többletilleték a második albekezdésben említett illeték 150 %-ában kerül meghatározásra.(2) Az (1) bekezdés első albekezdésétől eltérve a 2009. április 1-jével, valamint a 2010. április 1-jével kezdődő tizenkét hónapos időszakok esetében a szállítások tekintetében a többletilletéket a II. alszakasszal összhangban meghatározott nemzeti kvótának a szállításokra vonatkozó, a 68. cikk (1) bekezdésének a) pontja alapján 2009. november 30-tól a nemzeti tartalékba áthelyezett és az érintett tizenkét hónapos időszak március 31-éig ott tartott egyéni kvóták levonásával csökkentett mennyiséget meghaladóan értékesített tej után kell fizetni.(3) A tagállamoknak a nemzeti kvóta túllépése esetén a szállításokra és a közvetlen értékesítésre külön-külön, nemzeti szinten meghatározott többletilletéket kell fizetniük az Unió részére, és az esedékes összeg 99 %-át az érintett tizenkét hónapos időszakot követő október 16. és november 30. között be kell fizetniük az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapba.(4) A (2) bekezdés alkalmazásából származó többletilleték összege és az (1) bekezdés első albekezdésének alkalmazásából származó többletilleték összege közötti különbséget a tagállamok a tejágazatban végrehajtandó szerkezetátalakítási intézkedések finanszírozására fordítják.(5) Ha az (1) bekezdésben meghatározott többletilletéket a határidőig nem fizetik be, a Bizottság az 1290/2005/EK rendelettel létrehozott mezőgazdasági alapok bizottságával való konzultációt követően az e rendelet 81. cikke d) pontjának értelmében hozott végrehajtási jogi aktusok révén levonja a meg nem fizetett többletilletéknek megfelelő összeget az 1290/2005/EK rendelet 14. cikke és 15. cikkének (2) bekezdése szerinti havi kifizetésekből. E határozat meghozatala előtt a Bizottság figyelmezteti az érintett tagállamot, amely egy héten belül közli álláspontját. Az 1290/2005/EK rendelet 17. cikke nem alkalmazandó.72. cikk A termelők hozzájárulása a fizetendő többletilletékhezA többletilletéket a 73. és a 76. cikk rendelkezéseivel összhangban teljes egészében azok között a termelők között kell felosztani, akik az 59. cikk (2) bekezdésében említett nemzeti kvóták túllépéséhez hozzájárultak.A 73. cikk (2) bekezdésének és a 76. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül a termelők kötelesek megfizetni a tagállam részére a 62., a 63. és a 73. cikkben foglaltakkal összhangban kiszámított esedékes többletilleték-hozzájárulásukat, pusztán azon tény alapján, hogy túllépték a rendelkezésükre álló kvótákat.A 2009. április 1-jével, valamint a 2010. április 1-jével kezdődő tizenkét hónapos időszakok esetében a szállítások tekintetében a többletilletéket a 73. és a 76. cikkel összhangban teljes egészében azok között a termelők között kell felosztani, akik a nemzeti kvótának a 71. cikk (2) bekezdésének alkalmazásával meghatározott túllépéséhez hozzájárultak.73. cikk A szállításokra vonatkozó többletilleték(1) A többletilleték végleges összegének megállapítása céljából az egyes termelők által szállított mennyiségeket növelni vagy csökkenteni kell a tényleges zsírtartalom és a referencia-zsírtartalom közötti eltérés figyelembevétele érdekében.A többletilleték összegét nemzeti szinten a szállításoknak az első albekezdéssel összhangban kiigazított összege alapján kell kiszámítani.(2) Az egyes termelők által a többletilleték kifizetéséhez nyújtandó hozzájárulást a tagállam határozza meg az alábbiak szerint, miután megtörtént vagy elmaradt a szállításokra vonatkozó nemzeti kvóta fel nem használt részének az egyes termelők egyéni kvótáinak arányában vagy a tagállam által meghatározandó objektív kritériumok alapján történő újrakiosztása:a) vagy nemzeti szinten, azon összeg alapján, amellyel az egyes termelők túllépték a kvótájukat,b) vagy először felvásárlói szinten, és azt követően adott esetben nemzeti szinten.A 71. cikk (1) bekezdése harmadik albekezdésének alkalmazása esetén az abban az albekezdésben említett magasabb arány alkalmazásából adódó többletilletékhez a termelők által nyújtandó hozzájárulás meghatározásakor a tagállamok biztosítják, hogy ezt az összeget az érintett termelők a tagállamok által meghatározandó objektív kritériumok alapján arányosan fizessék be.74. cikk A felvásárlók szerepe(1) A felvásárlók felelősek azért, hogy a többletilleték címén fizetendő hozzájárulást a termelőktől beszedjék, és ezen – a túllépésért felelős termelők részére kifizetett tejárból levont vagy, ha ez nem lehetséges, más megfelelő eszközzel behajtott – összeget a tagállam illetékes hatósága részére befizessék a Bizottság által a 81. cikk d), f) és g) pontja értelmében végrehajtási jogi aktusok révén megállapítandó időpontig és eljárásnak megfelelően.(2) Ha egy felvásárló részben vagy egészben egy vagy több másik felvásárló helyébe lép, az adott tizenkét hónapos időszak hátralévő részére a termelők rendelkezésére álló egyéni kvótákat a már leszállított mennyiségek levonásával és azok zsírtartalmának figyelembevételével kell kiszámítani. E bekezdést kell alkalmazni akkor is, ha egy termelő egy adott felvásárlóról egy másikra vált.(3) Amennyiben a referencia-időszak alatt egy termelő a rendelkezésére álló kvótát meghaladó mennyiséget szállít, az érintett tagállam határozhat úgy, hogy a felvásárló köteles a tagállam által megállapított részletes szabályokkal összhangban – a szóban forgó termelő hozzájárulásának előlegeként – levonni a termelőtől az általa a kvótán felül szállított tejmennyiség árának egy részét. A tagállam hozhat olyan egyedi rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik a felvásárlók számára ezen előleg levonását akkor is, ha a termelők több felvásárlónak szállítanak.75. cikk JóváhagyásA felvásárlói tevékenység gyakorlásához a Bizottság által a 80. cikk (1) bekezdésének f) pontja értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén megállapított kritériumoknak megfelelő előzetes tagállami jóváhagyás szükséges.76. cikk A közvetlen értékesítésekre vonatkozó többletilleték(1) Közvetlen értékesítés esetében az egyes termelők többletilleték-fizetési hozzájárulását a tagállamok határozattal állapítják meg, miután megtörtént vagy elmaradt a közvetlen értékesítéshez rendelt nemzeti kvóta fel nem használt részének megfelelő területi vagy nemzeti szinten való újrakiosztása.(2) A tagállamok a Bizottság által rögzített kritériumok alapján határozzák meg az értékesített vagy átruházott tej, valamint az értékesített vagy átruházott tejtermékek előállításához felhasznált tej teljes mennyisége után fizetendő többletilletékhez a termelő által nyújtandó hozzájárulás kiszámításának alapját.(3) A zsírtartalommal kapcsolatos korrekciók nem vehetők figyelembe a többletilleték végleges összegének megállapítása céljából.77. cikk Túlfizetések és be nem fizetett összegek(1) Amennyiben szállítás vagy közvetlen értékesítés esetében megállapítást nyer, hogy többletilletéket kell fizetni, és a termelőktől beszedett hozzájárulás meghaladja annak összegét, a tagállam:a) a többlet egy részét vagy egészét a 68. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott intézkedések finanszírozására használhatja, és/vagyb) a többletet részben vagy egészben visszajuttathatja a következő termelőknek:i. akik a Bizottság által meghatározandó időszakon belül a tagállam által objektív kritériumok alapján megállapított kiemelt kategóriák valamelyikébe tartoznak, vagyii. akiket az e fejezet által létrehozott, tejre és egyéb tejtermékekre vonatkozó kvótarendszerhez nem kapcsolódó nemzeti szabályokból következő rendkívüli helyzet érint.(2) Amennyiben megállapítást nyer, hogy nem kell többletilletéket fizetni, a felvásárlók vagy a tagállam által beszedett valamennyi előleget legkésőbb a következő tizenkét hónapos időszak végéig vissza kell téríteni.(3) Ha egy felvásárló nem teljesíti azon kötelezettségét, hogy a 74. cikkben foglaltaknak megfelelően beszedje a termelő által a többletilletékhez nyújtandó hozzájárulást, a tagállam a mulasztást elkövető felvásárlóra kiszabható szankciók sérelme nélkül közvetlenül a termelőtől is beszedheti a be nem fizetett összeget.(4) Ha valamely termelő vagy felvásárló nem tartja be a fizetési határidőt, akkor a hátralék után a Bizottság által meghatározandó mértékű kamatot kell fizetnie a tagállam részére.IV. szakaszA cukor- és tejkvótákkal kapcsolatos eljárási szabályokI. ALSZAKASZ A CUKORKVÓTÁKKAL KAPCSOLATOS ELJÁRÁSI SZABÁLYOK78. cikk Átruházott hatáskörök(1) Annak biztosítása érdekében, hogy az 51. cikkben említett vállalkozások eleget tegyenek kötelezettségeiknek, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadhatja az ilyen vállalkozások jóváhagyására és a jóváhagyás visszavonására vonatkozó szabályokat, valamint közigazgatási szankciókra vonatkozó kritériumokat határozhat meg.(2) A cukorágazat sajátosságainak, valamint valamennyi érintett fél érdekeinek megfelelő figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén további meghatározásokat fogadhat el, többek között a cukor, az izoglükóz és az inulinszirup termelése, egy vállalkozás termelése, valamint a legkülső régiókba irányuló eladások feltételei kapcsán.(3) Annak érdekében, hogy a cukorrépa-termelőknek közvetlen befolyásuk legyen a termelés egy részének átvitelére vonatkozó döntésre, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározhatja a cukor átvitelének szabályait.79. cikk Végrehajtási hatáskörökAz 51. cikkben említett vállalkozások kapcsán a Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén szabályokat állapíthat meg a következőkre vonatkozóan:a) a vállalkozások jóváhagyás iránti kérelmei, a jóváhagyott vállalkozások által vezetendő nyilvántartások, a jóváhagyott vállalkozások által benyújtandó információk;b) a jóváhagyott vállalkozások tagállamok általi ellenőrzésére irányuló rendszer;c) a tagállamok közlései a Bizottság és a jóváhagyott vállalkozások felé;d) a nyersanyagok beszállítása a vállalkozásokhoz, ideértve a szállítási szerződéseket és szállítóleveleket;e) az 54. cikk a) pontjában említett esetben a cukor-egyenérték;f) a legkülső régiók különleges ellátási rendszere;g) az 54. cikk d) pontjában említett export;h) a tagállamok közreműködése az ellenőrzések hatékonysága érdekében;i) az 56. cikkben meghatározott időpontok módosítása;j) az 57. cikkben említett többletmennyiség megállapítása, közlése és a többletilleték kifizetése.II. alszakaszA tejkvótákkal kapcsolatos eljárási szabályok80. cikk Átruházott hatáskörök1. Annak biztosítása érdekében, hogy a tejkvótarendszer elérje a célját, így különösen az egyéni kvóták hatékony felhasználása és az illeték helyes kiszámítása, behajtása és felhasználása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén szabályokat fogad el a következők vonatkozásában:a) a kvóták ideiglenes és végleges átcsoportosításai;b) az illeték kiszámításának módszerei;c) a fel nem használt kvóták újbóli kiosztása;d) a zsírtartalomnak megfelelő kiigazítás alkalmazásának küszöbértéke;e) a termelők azon kötelessége, hogy jóváhagyott felvásárlóknak szállítsanak;f) a felvásárlók jóváhagyása;g) az illetéktöbblet visszaosztására vonatkozó objektív kritériumok;h) a rendszer működéséhez kapcsolódó meghatározások;i) a „közvetlen eladás” meghatározásának kiigazítása, figyelembe véve a „szállítás” 58. cikk (1) bekezdésének f) pontjában szereplő meghatározását.2. Annak biztosítása érdekében, hogy a gazdasági szereplők és a tagállamok eleget tegyenek kötelezettségeiknek, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a következőkre vonatkozó szabályokat fogad el:a) szankciók arra az esetre, ha a termelők vagy a felvásárlók nem tesznek eleget kötelezettségeiknek, különösen az illetékfizetési határidők betartása, a jóváhagyott felvásárló részére történő szállítás, a szállítások és a közvetlen eladások jelentése, a helytelen adatközlések vagy bevallások továbbítása vagy a naprakész nyilvántartások vezetése tekintetében.b) azon tagállamokat terhelő szankciók, amelyek nem tesznek eleget a 62. cikk (2) bekezdésében foglalt kötelezettségeiknek.81. cikk Végrehajtási hatáskörökA Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadja többek között a következőkre vonatkozó szükséges szabályokat:a) a kvóták végleges átcsoportosításai, valamint a nemzeti kvóták szállítások és közvetlen értékesítések szerinti felosztása;b) az egyéni kvóták esetében a zsírtartalom kiszámítására szolgáló együttható megállapítása, a zsírtartalom kiigazítása, valamint a nemzeti kvótához tartozó referencia-zsírtartalom túllépésének nyilvántartása;c) tej-egyenértékek megállapítása;d) az illeték kifizetésére és az illetéktöbblet újraelosztására vonatkozó határidő és az alkalmazandó átváltási árfolyamokat meghatározó ügyleti tény, előlegcsökkentés a határidők be nem tartása esetén;e) a késedelmes fizetés esetén alkalmazandó kamatok, az illeték helyes kivetése és az EMGA-ba be nem fizetendő 1% felhasználása;f) a termelők tájékoztatása az új forgalommeghatározásokról, az egyéni kvóták közlése és értesítés az illetékről;g) tájékoztatás a tejágazati illetékre vonatkozó rendelkezések alkalmazásáról;h) szállítási és közvetlen értékesítési nyilatkozatok készítése;i) a felvásárlók és a termelők nyilatkozatkészítési, nyilvántartás-vezetési és adatszolgáltatási kötelezettségei;j) a szállítások és a közvetlen értékesítések ellenőrzése.V. szakaszTermelési potenciál a borágazatbanI. ALSZAKASZ JOGSZERűTLEN TELEPÍTÉSEK82. cikk Az 1998. augusztus 31. után végzett jogszerűtlen telepítések(1) A termelők saját költségükre kivágják a szőlőt azokról a területekről, amelyeken 1998. augusztus 31-ét követően – adott esetben – megfelelő telepítési jog nélkül telepítettek szőlőt.(2) Az (1) bekezdésnek megfelelő kivágásig az abban a bekezdésben említett területekről származó szőlő, valamint az abból előállított termékek kizárólag lepárlás céljából, a termelő kizárólagos költségén kerülhetnek forgalomba. A lepárlásból származó termékek nem használhatók fel olyan szesz készítésére, amelynek tényleges alkoholtartalma 80 térfogatszázalék vagy kevesebb.(3) A kivágási kötelezettségnek eleget nem tevő termelőkre a tagállamok a meg nem felelés súlyosságával, mértékével és időtartamával arányosan differenciált büntetéseket szabnak ki, adott esetben az általuk korábban kiszabott büntetések sérelme nélkül.(4) Az új telepítésekre vonatkozóan a 89. cikk (1) bekezdésében előírt átmeneti tilalom 2015. december 31-i megszűnése nem érinti az e cikkben előírt kötelezettségeket.83. cikk Az 1998. szeptember 1-je előtti jogszerűtlen telepítések rendezési kötelezettsége(1) A termelőknek illetékfizetés ellenében, legkésőbb 2009. december 31-ig rendezni kell azoknak a területeknek a helyzetét, amelyeken 1998. szeptember 1-jét megelőzően – adott esetben – megfelelő telepítési jog nélkül telepítettek szőlőt.A számlaelszámolási eljárások sérelme nélkül az első albekezdés nem alkalmazandó azokra a területekre, amelyek helyzetét az 1493/1999/EK rendelet[18] 2. cikkének (3) bekezdése alapján rendezték.(2) Az (1) bekezdésben említett illeték összegét a tagállamok határozzák meg. Az illeték mértéke az adott régióban a vonatkozó telepítési jogra alkalmazott átlagérték legalább kétszerese.(3) Az (1) bekezdésnek megfelelő rendezésig az ott említett ültetvényekről származó szőlő, valamint az abból előállított termékek kizárólag lepárlás céljából, a termelő kizárólagos költségén kerülhetnek forgalomba. A termékek nem használhatók fel olyan szesz készítésére, amelynek tényleges alkoholtartalma 80 térfogatszázalék vagy kevesebb.(4) Azokat az (1) bekezdésben említett, szőlővel jogszerűtlenül betelepített területeket, amelyek helyzetét az említett bekezdéssel összhangban 2009. december 31-ig nem rendezik, az érintett termelőknek saját költségükre ki kell vágniuk.A tagállamok a kivágási kötelezettségnek eleget nem tevő termelőkre a meg nem felelés súlyosságával, mértékével és időtartamával arányosan differenciált büntetéseket szabnak ki.Az első albekezdésben említett kivágásig a (3) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó.(5) Az új telepítésekre vonatkozóan a 89. cikk (1) bekezdésében előírt átmeneti tilalom 2015. december 31-i megszűnése nem érinti a (3) és (4) bekezdésben előírt kötelezettségeket.84. cikk A forgalmon kívül tartás és a lepárlás igazolása(1) A 82. cikk (2) bekezdésével, valamint a 83. cikk (3) és (4) bekezdésével összefüggésben a tagállamok az érintett termékek forgalmon kívül tartására vonatkozó bizonyíték, illetve az érintett termékek lepárlása esetén lepárlási szerződések benyújtását írják elő.(2) A tagállamok ellenőrzik az (1) bekezdésben említett forgalmon kívül tartást és lepárlást. Meg nem felelés esetén büntetéseket szabnak ki.(3) A tagállamok értesítik a Bizottságot a lepárlás hatálya alá tartozó területekről és a kapcsolódó alkoholmennyiségekről.85. cikk Kísérő intézkedésekA 83. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében említett területek helyzetük rendezéséig, valamint a 82. cikk (1) bekezdésében említett területek nem részesülhetnek nemzeti vagy uniós támogatási intézkedésekben.86. cikk Átruházott hatáskörök(1) Annak biztosítása érdekében, hogy a termelők eleget tegyenek az ebben az alszakaszban előírt kötelezettségeiknek, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján rendelkezéseket fogadhat el a 84. cikk (1) bekezdésében említett termékek forgalmon kívül tartása, valamint az említett kötelezettségek nem teljesítése esetén a tagállamok által kivethető büntetések tekintetében.(2) A jogszerűtlen telepítések hatékony felderítése és felszámolása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus révén szabályokat fogadhat el a támogatási intézkedésekhez nyújtott uniós hozzájárulás csökkentésére, amennyiben a tagállamok nem tesznek eleget a jogszerűtlen telepítésekkel kapcsolatos adatközlési kötelezettségüknek.87. cikk Végrehajtási hatáskörökA Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja a következőkre vonatkozó szükséges intézkedéseket:a) a tagállamok által nyújtott tájékoztatás;b) kiegészítő adatok gyűjtése az 1227/2000/EK bizottsági rendelet[19] értelmében nyújtott tagállami tájékoztatásokhoz;c) a tagállamok által elvégzendő ellenőrzések és az azokról való jelentéstétel a Bizottság felé.II. alszakaszA telepítési jogra vonatkozó átmeneti szabályozás88. cikk IdőtartamEz az alszakasz 2015. december 31-ig alkalmazandó.89. cikk A szőlőtelepítés átmeneti tilalma(1) A 166. cikk, és különösen annak (4) bekezdése sérelme nélkül a 166. cikk (2) bekezdése szerint osztályozható borszőlőfajták telepítése tilos.(2) A 166. cikk (2) bekezdésének megfelelően osztályozható borszőlőfajtáknak az ugyanabban a cikkben említettektől eltérő szőlőfajtákra történő átoltása szintén tilos.(3) Az (1) és (2) bekezdés ellenére az ugyanazokban a bekezdésekben említett telepítések és átoltások engedélyezettek, ha vonatkozik rájuk:a) a 90. cikkben említett új telepítési jog;b) a 91. cikkben említett újratelepítési jog;c) a 92. és 93. cikk szerinti jogtartalékból nyújtott telepítési jog.(4) A (3) bekezdésben említett telepítési jogot hektárban nyújtják.(5) A tagállamok határozhatnak úgy, hogy az (1) bekezdésben említett tilalmat legkésőbb 2018. december 31-ig fenntartják területükön vagy annak egyes részein. Ebben az esetben a telepítési jogra vonatkozó átmeneti szabályozásra vonatkozó, ezen alszakaszban – beleértve e cikket is – megállapított rendelkezéseket az érintett tagállamban ennek megfelelően kell alkalmazni.90. cikk Új telepítési jogok(1) A tagállamok új telepítési jogokat adhatnak a termelőknek azon területek tekintetében:a) amelyeket területrendezési vagy a nemzeti jog értelmében közérdekből történő kisajátítási intézkedések keretében új telepítésre szánnak;b) amelyeket kísérleti célra szánnak;c) amelyeket oltványiskoláknak szánnak; vagyd) amelyek borát és borászati termékeit kizárólag a bortermelő háztartásának fogyasztására szánják.(2) Az új telepítési jogot:a) az a termelő gyakorolhatja, akinek odaítélték;b) az odaítélést követő második borászati év vége előtt fel kell használni;c) arra a célra kell felhasználni, amelyre odaítélték.91. cikk Újratelepítési jogok(1) A tagállamok újratelepítési jogot adnak azoknak a termelőknek, akik szőlőültetvényt vágtak ki.Ugyanakkor nem jár újratelepítési jog a kivágással érintett olyan területek tekintetében, amelyekre az 1234/2007/EK rendelet II. része I. címe III. fejezete IVa. szakaszának III. alszakasza szerint kivágási támogatást nyújtottak.(2) A tagállamok újratelepítési jogot adhatnak azoknak a termelőknek, akik vállalják, hogy kivágnak egy szőlőültetvényt. Ebben az esetben a kijelölt terület kivágását legkésőbb az újratelepítési jog alapján telepített új szőlők telepítését követő harmadik év végéig kell elvégezni.(3) Az odaítélt újratelepítési jogoknak a tiszta szőlőtermő területre vonatkoztatva meg kell felelniük a kivágott területeknek.(4) Az újratelepítési jogokat abban a gazdaságban kell felhasználni, amelynek a jogokat odaítélték. A tagállamok ezenkívül azt is előírhatják, hogy ezeket a jogokat kizárólag azon területek vonatkozásában lehet felhasználni, ahol a szőlőt kivágták.(5) A (4) bekezdéstől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy az újratelepítési jogok részben vagy egészben átruházhatók egy azonos tagállamon belüli másik gazdaságra a következő esetekben:a) ha az érintett gazdaság egy részét átruházzák a szóban forgó másik gazdaságra;b) ha a másik gazdaság területeit a következőkre szánják:i. oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott bor előállítása; vagyii. oltványok nevelése.A tagállamok biztosítják, hogy az első albekezdésben előírt eltérés alkalmazása ne eredményezze területükön a termelési potenciál általános megnövekedését, különösen a nem öntözött területekről öntözött területekre történő átruházások esetében.(6) Az (1)–(5) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó az újratelepítési joghoz hasonló, korábbi uniós vagy nemzeti jogszabályok alapján szerzett jogokra.(7) Az 1493/1999/EK rendelet 4. cikkének (5) bekezdése alapján odaítélt újratelepítési jogokat az ott előírt időszakon belül kell felhasználni.92. cikk Telepítési jogok nemzeti és regionális jogtartaléka(1) A termelési potenciállal való megfelelőbb gazdálkodás érdekében a tagállamok létrehozzák a telepítési jogok nemzeti jogtartalékát vagy regionális jogtartalékait.(2) Azon tagállamok, amelyek az 1493/1999/EK rendelet alapján nemzeti vagy regionális jogtartalékot hoztak létre, fenntarthatják azokat egészen addig, ameddig a telepítési jogra vonatkozó, ezen alszakasz szerinti átmeneti szabályozást alkalmazzák.(3) Az előírt határidőig fel nem használt következő telepítési jogok a nemzeti vagy a regionális jogtartalékba kerülnek:a) új telepítési jogok;b) újratelepítési jogok;c) a jogtartalékból odaítélt telepítési jogok.(4) A termelők újratelepítési jogukat átruházhatják a nemzeti vagy a regionális jogtartalékra. Az – adott esetben a nemzeti alapokból való kifizetéssel ellentételezett – átruházás feltételeit a tagállamok a felek jogos érdekeit figyelembe véve határozzák meg.(5) Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem hoznak létre jogtartalékrendszert, amennyiben bizonyítani tudják, hogy rendelkeznek már olyan alternatív rendszerrel, amely területük egészén biztosítja a telepítési jogok hatékony kezelését. Az alternatív rendszer szükség esetén eltérhet ezen alszakasz vonatkozó rendelkezéseitől.Az első albekezdés alkalmazandó azon tagállamokra is, amelyek megszüntetik az 1493/1999/EK rendelet szerinti nemzeti vagy regionális jogtartalék működtetését.93. cikk Telepítési jogok jogtartalékból történő odaítélése(1) A tagállamok a jogtartalékból a következők szerint ítélhetnek oda jogot:a) pénzügyi ellenszolgáltatás nélkül az olyan, negyvenedik életévüket be nem töltött termelőknek, akik megfelelő szakmai képzettséggel és hozzáértéssel rendelkeznek, először hoznak létre gazdaságot és ők a gazdaság vezetői;b) nemzeti vagy adott esetben regionális pénzalapokba való befizetés ellenében azoknak a termelőknek, akik olyan szőlőültetvények létrehozására szándékozzák felhasználni e jogokat, amelyek termése biztos felvevőpiaccal rendelkezik.A tagállamok meghatározzák az első albekezdés b) pontjában említett befizetés összegének megállapítására szolgáló kritériumokat, amely összeg az érintett szőlőültetvények terméséből előállítandó végtermék és az új telepítésekre vonatkozóan a 89. cikk (1) és (2) bekezdésében előírt tilalommal érintett átmeneti időszak hátralévő részének függvényében változhat.(2) Amennyiben a jogtartalékból odaítélt telepítési jogokat felhasználják, a tagállamok biztosítják, hogy:a) a hely, a szőlőfajták és a termesztéstechnológia biztosítékot nyújtsanak arra nézve, hogy a majdani termelés a piaci kereslethez igazodik;b) a terméshozamok megfeleljenek a régió átlagos terméshozamának, különösen abban az esetben, ha öntözött területeken használnak fel nem öntözött területekről származó telepítési jogokat.(3) A jogtartalékból odaítélt azon telepítési jogok, amelyeket legkésőbb az odaítélés borászati évét követő második borászati év vége előtt nem használnak fel, elvesznek és visszakerülnek a jogtartalékba.(4) A jogtartalékból törölni kell azon telepítési jogokat, amelyek odaítélésére a jogtartalékba való utalásukat követő ötödik év végéig nem kerül sor.(5) Ha egy tagállam létrehozott regionális jogtartalékokat, megállapíthat olyan szabályokat, amelyek lehetővé teszik a telepítési jogoknak a regionális jogtartalékok közötti átruházását. Ha egy tagállam mind regionális, mind nemzeti tartalékokat is létrehozott, az azok közötti átruházást is megengedheti.Az átruházásokra csökkentési együttható alkalmazható.94. cikk De minimisEz az alszakasz nem alkalmazandó azokban a tagállamokban, amelyekben a közösségi telepítési jogra vonatkozó szabályozást 2007. december 31-ig nem kellett alkalmazni.95. cikk Szigorúbb nemzeti szabályozásA tagállamok szigorúbb nemzeti szabályokat fogadhatnak el az új telepítési jogok és az újratelepítési jogok odaítélése tekintetében. Előírhatják, hogy a vonatkozó kérelmeket és az azokban nyújtott megfelelő információkat az érintettek a termelési potenciál alakulásának nyomon követéséhez szükséges további információkkal egészítsék ki.96. cikk Átruházott hatáskörök(1) A termelési potenciál növekedésének elkerülése érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén:a) létrehozhatja azon esetek jegyzékét, amelyekben a szőlő kivágása nem von maga után újratelepítési jogot;b) szabályokat fogadhat el a telepítési jogok jogtartalékok közötti átruházására vonatkozóan;c) megtilthatja a bortermelő háztartásának kizárólagos fogyasztására szánt bor és borászati termékek forgalmazását.(2) A kivágást vállaló termelőkkel szembeni egyenlő bánásmód érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén szabályokat fogadhat el a kivágás megtörténtének biztosítására, amennyiben az újratelepítési jogot von maga után.(3) Az Unió forrásainak, valamint az uniós borok identitásának, származásának és minőségének védelme érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén:a) a csalások felderítése érdekében rendelkezhet az izotóp adatok analitikai adatbankjának létrehozásáról, amelynek alapját a tagállamok által gyűjtött minták képezik, valamint szabályokat állapíthat meg a tagállami adatbankok vonatkozásában;b) szabályokat fogadhat el az ellenőrző szervek és a köztük megvalósuló kölcsönös segítségnyújtás vonatkozásában;c) szabályokat fogadhat el a tagállamok megállapításainak közös felhasználásáról;d) szabályokat fogadhat el a szankciók rendkívüli körülmények esetén való alkalmazásáról.97. cikk Végrehajtási hatáskörökA Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja az ezen alszakaszhoz kapcsolódó, többek között a következőkre vonatkozó szükséges intézkedéseket:a) új telepítési jogok odaítélése, ideértve a nyilvántartási és jelentéstételi kötelezettségeket;b) az újratelepítési jogok átruházása, ideértve a csökkentési együtthatót;c) a tagállamok által vezetendő nyilvántartások és a Bizottságnak küldött értesítések, egyebek mellett a jogtartalékrendszer jellegéről;d) a telepítési jogok jogtartalékból történő odaítélése;e) a tagállamok által elvégzendő ellenőrzések és az azokról való jelentéstétel a Bizottság felé;f) a Bizottság tájékoztatása arról, ha egy tagállam úgy dönt, hogy területén alkalmazza a 89. cikk (5) bekezdését.III. alszakaszA közös borpiac jobb működését és stabilizálását szolgáló forgalmazási szabályok98. cikkA közös borpiac jobb működését és stabilizálását szolgáló forgalmazási szabályok(1) A közös borpiac – beleértve a borok előállításához felhasznált szőlőket, mustokat és borokat – jobb működése és stabilizálása érdekében a termelő tagállamok forgalmazási szabályokat írhatnak elő az ellátás szabályozása érdekében, különösen a 210. cikk (3) bekezdésében és a 227. cikkben említett szakmaközi szervezetek által hozott döntések révén.E szabályoknak a kitűzött céllal arányosaknak kell lenniük, valamint:a) nem vonatkozhatnak az érintett termék első forgalomba hozatala utáni ügyletekre;b) nem tehetnek lehetővé árrögzítést, beleértve az árak tájékoztató vagy ajánlás jellegű rögzítését;c) nem tarthatják vissza az egyébként rendelkezésre álló termésmennyiség túlságosan nagy részét;d) nem adhatnak alapot a borok értékesítéséhez és forgalmazásához szükséges nemzeti és uniós igazolványok kiadásának megtagadására, amennyiben az értékesítés az említett szabályoknak eleget tesz.(2) Az (1) bekezdésben említett szabályokat az érintett tagállam hivatalos kiadványának útján teljes terjedelmükben a gazdasági szereplők tudomására kell hozni.(3) A 227. cikk (3) bekezdésében említett jelentéstételi kötelezettség a tagállamok által az e cikknek megfelelően hozott határozatok vagy intézkedések tekintetében is alkalmazandó.IV. FEJEZETTámogatási rendszerekI. szakaszA cukorágazatban nyújtott termelési visszatérítés99. cikk Termelési visszatérítés(1) Termelési visszatérítés nyújtható a cukorágazatban az I. melléklet III. részének b)–e) pontjaiban felsorolt termékekre, ha az 55. cikk (2) bekezdésének b) és c) pontjában említett termékek gyártásához nem áll rendelkezésre a világpiaci árnak megfelelő áron többletcukor vagy behozott cukor, többlet-izoglükóz vagy többlet-inulinszirup.(2) A termelési visszatérítés összegét meghatározó intézkedéseket a Tanács hozza meg a Szerződés 43. cikkének (3) bekezdésével összhangban.100. cikk A termelési visszatérítés nyújtására vonatkozó feltételekA kvótán kívüli cukor uniós piaca sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadhatja az e szakaszban említett termelési visszatérítés nyújtására vonatkozó feltételeket.II. szakaszA tej- és tejtermékágazatban nyújtott támogatásokI. ALSZAKASZ A KÜLÖNLEGES FELHASZNÁLÁS TÁMOGATÁSA101. cikk A takarmányként való hasznosításra szánt sovány (fölözött) tejre és sovány tejporra nyújtott támogatás(1) Amennyiben a tejtermékekből felesleg halmozódik vagy halmozódhat fel, és az a piac súlyos zavarát idézi vagy idézheti elő, a Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén dönthet úgy, hogy az Unióban termelt, takarmányként való hasznosításra szánt sovány (fölözött) tejre és sovány tejporra támogatás nyújtható az általa a 103. cikk értelmében hozott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározandó feltételek és termékszabványok alapján.E cikk alkalmazásában az írót és az íróport sovány (fölözött) tejnek illetve sovány tejpornak kell tekinteni.(2) A támogatások összegét meghatározó intézkedéseket a Tanács hozza meg a Szerződés 43. cikkének (3) bekezdésével összhangban.102. cikk A kazeinná és kazeinátokká feldolgozott sovány (fölözött) tejre nyújtott támogatás(1) Amennyiben a tejtermékekből felesleg halmozódik vagy halmozódhat fel, és az a piac súlyos zavarát idézi vagy idézheti elő, a Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén dönthet úgy, hogy az Unióban termelt és kazeinná, illetve kazeinátokká feldolgozott sovány (fölözött) tejre támogatás nyújtható az általa a 103. cikk értelmében hozott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározandó feltételek és termékszabványok alapján.(2) A támogatások összegét meghatározó intézkedéseket a Tanács hozza meg a Szerződés 43. cikkének (3) bekezdésével összhangban.103. cikk Átruházott hatáskörök(1) Annak biztosítása érdekében, hogy a 101. és 102. cikkben említett támogatások elérjék céljukat, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározhatja, mely termékek jogosultak e támogatásokra, valamint feltételeket és szabványokat írhat elő a termékek felhasználása, valamint a termékek vonatkozásában támogatást igénylő vállalkozások jóváhagyása és a jóváhagyás visszavonása tekintetében.(2) Annak érdekében, hogy a 101. és 102. cikkben előírt támogatásban részesített sovány (fölözött) tejet és sovány tejport valóban az említett célokra használják fel, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban előírhatja, hogy a vállalkozásoknak milyen nyilvántartásokat kell vezetniük.(3) Annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők eleget tegyenek kötelezettségeiknek, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén:a) biztosíték nyújtásáról rendelkezik abban az esetben, amikor támogatási előleg kifizetésére kerül sor és a gazdasági szereplők pályázati eljárások útján állami intervencióból szerzik be a sovány tejport;b) szankciókat vezethet be arra az esetre, ha a gazdasági szereplők nem tartják be a rendszer szabályait, illetve az indokoltnál magasabb támogatási összeget igényelnek és kapnak.104. cikk Végrehajtási hatáskörökA Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja a 101. és 102. cikkhez kapcsolódó szükséges intézkedéseket, és meghatározhatja különösen a következőket:a) a támogatás mértékének kiigazítása a felhasznált sovány (fölözött) tej minősége alapján;b) csomagolási követelmények, a csomagoláson feltüntetendő információk, az ömlesztve szállított termékekkel kapcsolatos előírások;c) a takarmányok szállítására vonatkozó követelmények;d) a tagállamok által végzendő ellenőrzések és vizsgálatok, az alkalmazandó analitikai módszerek;e) a kérelmezésre, az igénylésre és a támogatás kifizetésére vonatkozó eljárások;f) a sovány tejpor takarmányként való hasznosítása céljából az állami intervencióból történő felszabadítás esetén alkalmazandó eljárások.II. alszakaszA sajtgyártás feltételei105. cikk Kazein és kazeinátok felhasználása a sajtgyártás során(1) Amennyiben a 102. cikk alapján támogatás kifizetésére kerül sor, a kazein és a kazeinátok sajtgyártás során történő felhasználását a Bizottság előzetes engedélyhez kötheti, mely csak abban az esetben adható meg, ha a kazein vagy a kazeinátok felhasználása a termékek előállításának szükséges feltétele.(2) Ezen alszakasz alkalmazásában:a) „sajt”: az Unió területén előállított, a 0406 KN-kód alá tartozó termék;b) „kazein és kazeinátok”: önállóan vagy keverék formájában felhasznált, a 3501 10 90 és a 3501 90 90 KN-kód alá tartozó termékek.106. cikk Átruházott hatáskörökAnnak biztosítása érdekében, hogy a 102. cikkben említett támogatások elérjék céljukat, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a következőkre vonatkozó szabályokat fogadhat el:a) előzetes engedélyhez kötheti a 105. cikkben említett kazein és kazeinátok felhasználását;b) a technológiai szükségletek figyelembevételével objektív kritériumok alapján adott százalékra korlátozhatja a sajtba bedolgozható kazein és a kazeinátok maximális mennyiségét;c) szankciókat állapíthat meg a kazein és a kazeinátok engedély nélküli felhasználása esetére.107. cikk Végrehajtási hatáskörökA Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja a kazein és a kazeinátok 105. cikknek megfelelő felhasználásához kapcsolódó, különösen a következőkre vonatkozó szükséges intézkedéseket:a) azon feltételek, amelyek mellett a tagállamok engedélyezhetik a kazein és a kazeinátok felhasználását;b) az a) pont szerinti engedéllyel rendelkező vállalkozások által betartandó kötelezettségek;c) a tagállamok által elvégzendő ellenőrzések és vizsgálatok, valamint a vezetendő nyilvántartások.III. alszakaszAz iskolai tanulók tejtermékekkel való ellátásához nyújtott támogatás108. cikk Az iskolai tanulók tejtermékekkel való ellátása(1) Az Unió támogatást nyújt az oktatási intézmények tanulóinak a 0401, a 0403, a 0404 90, a 0406 vagy a 2202 90 KN-kód alá tartozó bizonyos feldolgozott tejtermékekkel való ellátásához.(2) A tagállamok az uniós támogatást kiegészítve nemzeti támogatást is nyújthatnak az oktatási intézmények tanulóinak az (1) bekezdésben említett termékekkel való ellátásához. A tagállamok a nemzeti támogatást a tejágazatban kivetett illetékekből vagy a tejágazatból származó bármely egyéb hozzájárulásból finanszírozhatják.(3) A tej valamennyi fajtájára vonatkozó uniós támogatások összegét meghatározó intézkedéseket a Tanács hozza meg a Szerződés 43. cikkének (3) bekezdésével összhangban.(4) Az (1) bekezdésben előírt uniós támogatás tanulónként és naponta legfeljebb 0,25 liter tejjel egyenértékű terméknek megfelelő mennyiségre nyújtandó.109. cikk Átruházott hatáskörök(1) A tejtermékekkel kapcsolatos fogyasztói viselkedésminták alakulásának, valamint a tejipar újításainak és fejlődésének figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározza a 108. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó termékeket.(2) Annak érdekében, hogy a 108. cikk (1) bekezdésében említett támogatást a megfelelő kedvezményezettek és kérelmezők vegyék igénybe, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadja a támogatás nyújtásának feltételeit.Annak biztosítása érdekében, hogy a kérelmezők eleget tegyenek kötelezettségeiknek, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a csalások és szabálytalanságok megelőzését szolgáló intézkedéseket fogad el, többek között a következők vonatkozásában:a) a támogatási programban való részvételi jog felfüggesztése;b) támogatási előleg fizetése esetén a teljesítést garantáló biztosíték nyújtása ;c) szankciók alkalmazása a csalás megelőzése érdekében.(3) Annak biztosítása érdekében, hogy a támogatási programban részt vevő termékek ára tükrözze a támogatást, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban szabályokat írhat elő az árak támogatási program keretében történő megfigyelésére vonatkozóan.(4) A támogatási program ismertségének növelése érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén előírhatja, hogy az oktatási intézmények felhívják a figyelmet az Unió támogató szerepére.110. cikk Végrehajtási hatáskörökA Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja különösen a következőkre vonatkozó szükséges intézkedéseket:a) a támogatásra jogosult maximális termékmennyiség;b) a 109. cikk (3) bekezdésének megfelelő ármegfigyelési rendszer kezelése;c) a kérelmezők jóváhagyása, a támogatási kérelmek és a kifizetések;d) ellenőrzések;e) a program népszerűsítésének módja;f) a Bizottságnak továbbítandó adatok.IV. szakaszA komlóágazatban nyújtott támogatások111. cikk A termelői szervezeteknek nyújtott támogatások1. Az Unió támogatást nyújt a komlóágazatban a 209. cikknek megfelelően elismert termelői szervezeteknek az ugyanabban a cikkben említett célok finanszírozásához.2. Az (1) bekezdésben előírt, a termelői szervezeteknek nyújtható uniós támogatás éves összege 2 277 000 EUR Németország esetében.112. cikk Átruházott hatáskörökAnnak biztosítása érdekében, hogy a támogatások a 209. cikkben említett célokat szolgálják, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a következőkre vonatkozó szabályokat fogadhat el:a) a támogatás kérelmezése, ideértve a határidőket és a kísérő dokumentumokat;b) támogatási jogosultság, többek között a támogatható komlóültetvények, valamint az egyes termelői szervezeteknek nyújtandó támogatás összegének meghatározása;c) a jogosultatlan kifizetés esetén alkalmazandó szankciók.113. cikk Végrehajtási hatáskörökA Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja az e szakaszhoz kapcsolódó, a következőkre vonatkozó szükséges intézkedéseket:a) a támogatás kifizetése;b) ellenőrzések és vizsgálatok.V. szakaszAz olívaolaj és étkezési olajbogyó ágazatában nyújtott támogatások114. cikk A piaci szereplők szervezeteinek nyújtott támogatások(1) Az Unió finanszírozza azon hároméves munkaprogramokat, amelyeket a piaci szereplőknek a 212. cikkben említett szervezetei dolgoznak ki a következő területek közül egyre vagy többre vonatkozóan:a) a piac figyelemmel kísérése és adminisztratív igazgatása az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazatában;b) az olajbogyó-termesztés környezeti hatásának javítása;c) az olívaolaj és az étkezési olajbogyó termelési minőségének javítása;d) a nyomon követést biztosító rendszer, az olívaolaj és az étkezési olajbogyó minőségének a nemzeti közigazgatási szervek fennhatósága alatt történő tanúsítása és védelme, különösen a végső felhasználóknak értékesített olívaolajok minőségének ellenőrzése;e) a piaci szereplők szervezetei által az olívaolaj minőségének javítása céljából végrehajtott intézkedésekre vonatkozó információk terjesztése.(2) A munkaprogramokkal kapcsolatos éves uniós finanszírozási összegek a következők:a) 11 098 000 EUR Görögország esetében;b) 576 000 EUR Franciaország esetében, valamintc) 35 991 000 EUR Olaszország esetében.(3) Az (1) bekezdésben említett munkaprogramokra nyújtható uniós finanszírozás maximális összege megegyezik a tagállamok által visszatartott összegekkel. A finanszírozás a támogatható költségekre vonatkozik, a következő felső határokkal:a) az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett területen végzett tevékenységek esetében 100 %;b) az állóeszköz-beruházások esetében 100 %, az (1) bekezdés c) pontjában említett területen végzett egyéb tevékenységek esetében pedig 75 %;c) az (1) bekezdés d) és e) pontjában említett területeken legalább három harmadik országban vagy nem termelő tagállamban legalább két termelő tagállamból származó piaci szereplők jóváhagyott szervezetei által végrehajtott munkaprogramok esetében 75 %, az e területeken végrehajtott egyéb tevékenységek esetében pedig 50 %.Az érintett tagállamok az uniós finanszírozás által nem fedezett költségek legfeljebb 50 %-áig terjedő kiegészítő finanszírozást biztosítanak.(4) A Bizottság által a 318. cikk érelmében esetleg elfogadott bármely egyedi rendelkezés sérelme nélkül a tagállamok meggyőződnek arról, hogy az uniós finanszírozás nyújtására vonatkozó feltételek teljesülnek. E célból elvégzik a munkaprogramok pénzügyi ellenőrzését, és végrehajtanak egy kockázatelemzéssel megállapított mintán alapuló ellenőrzési tervet, amely az e cikk értelmében uniós támogatásban részesülő termelői szervezeteknek évente legalább 30 %-át, valamint a piaci szereplők minden egyéb szervezetét magában foglalja.115. cikk Átruházott hatáskörök(1) Annak biztosítása érdekében, hogy a 114. cikkben említett támogatások elérjék azon céljukat, hogy javítsák az olívaolaj és az étkezési olajbogyó termelési minőségét a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a következőkre vonatkozó szabályokat fogadhat el:a) a piaci szereplők szervezeteinek jóváhagyására, a jóváhagyás felfüggesztésére vagy visszavonására vonatkozó feltételek;b) az uniós finanszírozásra jogosult intézkedések;c) uniós támogatás nyújtása bizonyos intézkedésekhez;d) az uniós támogatásra nem jogosult tevékenységek és költségek;e) a munkaprogramok kiválasztása és jóváhagyása.(2) Annak érdekében, hogy a piaci szereplők eleget tegyenek kötelezettségeiknek, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén előírhatja a következőket:a) biztosíték nyújtása támogatási előleg fizetése esetén;b) a szabálytalanságok felderítése esetén alkalmazandó szankciók.116. cikk Végrehajtási hatáskörökA Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja az e szakaszhoz kapcsolódó, a következőkre vonatkozó szükséges intézkedéseket:a) a program kiadásainak ellenőrzése;b) a munkaprogramok végrehajtása és azok módosítása;c) a támogatás kifizetése, beleértve az előleget;d) a kedvezményezettek által a munkaprogramokról készítendő jelentések;e) ellenőrzések és vizsgálatok;f) tagállami jelentések a Bizottság felé.VI. szakaszTámogatások a gyümölcs- és zöldségágazatbanI. ALSZAKASZ TERMELőI CSOPORTOK117. cikk Termelői csoportok támogatása(1) A 217. cikk értelmében engedélyezett átmeneti időszak alatt a tagállamok a gyümölcs- és zöldségágazatban a termelői szervezetként való elismerés céljából létrejött termelői csoportok részére támogatást biztosíthatnak:a) létrejöttük ösztönzésére és adminisztratív működésük elősegítésére;b) közvetlenül vagy hitelintézeteken keresztül azon beruházások részleges fedezésére, amelyek az elismerés megszerzéséhez szükségesek, és a 217. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésében említett elismerési tervben bemutatásra kerültek.(2) Az (1) bekezdésben említett támogatást az Unió megtéríti az említett intézkedések finanszírozására, így többek között a küszöbértékekre, a felső határokra és az uniós finanszírozás mértékére vonatkozó, a Bizottság által a 118. cikk értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadott szabályokkal összhangban.(3) Az (1) bekezdés a) pontjában említett támogatás minden egyes termelői csoport tekintetében annak értékesített termelése alapján kerül meghatározásra, és az összege az első, második, harmadik, negyedik és ötödik évben:a) az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén vagy ezen időpontot követően csatlakozott tagállamokban az értékesített termelés értékének 10 %, 10 %, 8 %, 6 % és 4 %-a; valamintb) a Szerződés 349. cikkében említett legkülső régiókban, illetve az 1405/2006/EK rendelet[20] 1. cikkének (2) bekezdésében említett kisebb égei-tengeri szigeteken az értékesített termelés értékének 5 %, 5 %, 4 %, 3 % és 2 %-a.A küszöbértékeket meghaladó értékű forgalmazott termelés tekintetében ezek az értékek csökkenthetők. A termelői csoport számára egy adott évben fizethető támogatás összegére felső határ alkalmazható.118. cikk Átruházott hatáskörökA gyümölcs- és zöldségágazatban a termelői szervezeteknek nyújtott támogatások hatékony és célzott felhasználásának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a következőkre vonatkozó szabályokat fogadhat el:a) a termelői csoportok elismerésére vonatkozó tervek finanszírozása;b) a támogatási küszöbértékek, felső határok és az uniós társfinanszírozás mértéke;c) a támogatás kiszámításának alapja, egyebek között a termelői csoport által forgalomba hozott termelés értékének megállapítása;d) a termelői csoportok jogosultsága;e) a termelői csoport fő tevékenységei;f) az elismerési tervek tartalma, benyújtása és jóváhagyása;g) az elismerési terv módosítására vonatkozó kérelem benyújtásának feltételei;h) beruházások támogatása;i) termelői csoportok egyesülése és a támogatás folyamatossága.119. cikk Végrehajtási hatáskörökA Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja az ezen alszakaszhoz kapcsolódó, a következőkre vonatkozó szükséges intézkedéseket:a) támogatási kérelmek, beleértve a támogatás kifizetését;b) az elismerési tervek végrehajtása;c) az elismerés következményei.II. alszakasz MűKÖDÉSI ALAPOK ÉS OPERATÍV PROGRAMOK120. cikk Működési alapok(1) A gyümölcs- és zöldségágazat termelői szervezetei működési alapot hozhatnak létre. Az alapot a következőkből finanszírozzák:a) a tagoknak vagy magának a termelői szervezetnek a pénzügyi hozzájárulása;b) a Bizottság által a 126. és 127. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusokban meghatározott feltételekre figyelemmel a termelői szervezeteknek nyújtható uniós pénzügyi hozzájárulás.(2) A működési alapok kizárólag a tagállamok által a 125. cikkel összhangban jóváhagyott operatív programok finanszírozására használhatók fel.121. cikk Operatív programok(1) A gyümölcs- és zöldségágazati operatív programok a 209. cikk c) pontjában említett, vagy az alábbiakban felsorolt célkitűzések közül legalább kettőnek a megvalósítására irányulnak:a) a termelés tervezése;b) a termékek minőségének javítása;c) a termékek kereskedelmi értékének növelése;d) a friss vagy a feldolgozott termékek promóciója;e) környezetvédelmi intézkedések és környezetkímélő termelési módszerek, a biogazdálkodást is beleértve;f) válságmegelőzés és -kezelés.(2) A válságmegelőzés és -kezelés célja a gyümölcs- és zöldségpiaci válságok elkerülése és kezelése, és ebben az összefüggésben a következőkre terjed ki:a) piacról történő árukivonás;b) zöld szüret vagy a gyümölcs- és zöldségfélék be nem takarítása;c) promóció és kommunikáció;d) képzési intézkedések;e) betakarítási biztosítás;f) a kockázati alapok létrehozásával kapcsolatos adminisztratív költségek támogatása.A válság-megelőzési és -kezelési intézkedések – beleértve bárminemű tőke- és kamat-visszafizetést a harmadik albekezdés szerint – az operatív program keretében felmerülő kiadások legfeljebb egyharmadát tehetik ki.A válság-megelőzési és -kezelési intézkedések finanszírozásához a termelői szervezetek piaci feltételekkel kölcsönt vehetnek fel. Ebben az esetben a tőke és a kölcsön után járó kamatok visszafizetése az operatív program részét képezheti, és így jogosult lehet a 122. cikk szerinti uniós pénzügyi támogatásra. A válságmegelőzés és -kezelés keretében tett bármely konkrét intézkedés vagy ilyen kölcsönökből vagy közvetlenül finanszírozható, de egyszerre mindkét módon nem.(3) A tagállamok előírják, hogy:a) az operatív programoknak két vagy több környezetvédelmi intézkedést kell tartalmazniuk; vagyb) az operatív programok kiadásainak legalább 10 %-át környezetvédelmi intézkedésekre kell fordítani.A környezetvédelmi intézkedéseknek tiszteletben kell tartaniuk az 1698/2005/EK rendelet 39. cikkének (3) bekezdésében előírt, az agrár-környezetvédelmi kifizetésekre vonatkozó követelményeket.Amennyiben egy termelői szervezet termelő tagjainak legalább 80 %-a az említett rendelkezés szerinti egy vagy több azonos agrár-környezetvédelmi kötelezettségvállalást tett, e kötelezettségvállalások mindegyike az első albekezdés a) pontjában említett környezetvédelmi intézkedésnek számít.Az első albekezdésben említett környezetvédelmi intézkedések támogatása fedezi az intézkedésből származó többletköltségeket és bevételkiesést.[(4) A (3) bekezdést Bulgáriában és Romániában csak 2011. január 1-jétől kell alkalmazni.](5) A környezeti terhelést növelő beruházások csak olyan esetekben engedélyezhetők, amikor hatékony védintézkedések óvják a környezetet az ilyen terheléssel szemben.122. cikk Uniós pénzügyi támogatás(1) Az uniós pénzügyi támogatás megegyezik a 120. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett pénzügyi hozzájárulások ténylegesen befizetett összegével, de legfeljebb a felmerült tényleges kiadások 50 %-áig terjedhet.(2) Az uniós pénzügyi támogatás maximális mértéke az egyes termelői szervezetek által értékesített termelés értékének 4,1 %-a.Ez a százalékarány mindazonáltal az értékesített termelés értékének 4,6 %-ára növelhető, amennyiben az értékesített termelés értékének 4,1 %-át meghaladó összeget csak válság-megelőzési és -kezelési intézkedések céljaira használják fel.(3) A termelői szervezet kérésére – egy operatív program vagy az operatív program egy része tekintetében – az (1) bekezdésben előírt százalékarány elérheti a 60 %-ot, amennyiben a szóban forgó program az alábbi feltételek legalább egyikét teljesíti:a) több olyan uniós termelői szervezet nyújtja be, amelyek különböző tagállamokban, több államot érintő rendszerek keretében működnek;b) egy vagy több, szakmaközi alapon működő rendszerbe bekapcsolódott termelői szervezet nyújtja be;c) kizárólag a 834/2007/EK tanácsi rendelet[21] hatálya alá tartozó biotermékek termelésére vonatkozó egyedi támogatást érinti;d) az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén vagy azt követően csatlakozott valamely tagállam termelői szervezete nyújtja be olyan intézkedésekre, amelyek legkésőbb 2013 végéig lezárulnak;(e) egy másik elismert termelői szervezettel egyesült elismert termelői szervezet első benyújtott operatív programja;f) termelői szervezetek egy elismert társulásának első benyújtott operatív programja;g) olyan tagállamok termelői szervezetei nyújtják be, amelyekben a termelői szervezetek a gyümölcs- és zöldségtermelés kevesebb mint 20 %-át forgalmazzák;h) az Unió egyik legkülső régiójának termelői szervezete nyújtja be;i) kizárólag az oktatási intézményekben tanuló gyermekek gyümölcs- és zöldségfogyasztásának előmozdítását célzó intézkedések egyedi támogatását érinti.(4) Az (1) bekezdésben előírt százalékarány 100 % a gyümölcs- és zöldségfélék piacról történő kivonása esetében akkor, ha a kivont mennyiség nem haladja meg az egyes termelői szervezetek által értékesített termelés mennyiségének 5 %-át, és rendeltetése:a) ingyenes szétosztás a tagállamok által elismert jótékonysági szervezetek és alapítványok körében a tevékenységük során történő felhasználásra, olyan személyek megsegítésére, akiknek a közsegélyezéshez való jogát a nemzeti jog elismeri, különösen azért, mert a létszükségletek terén hiányt szenvednek;b) ingyenes szétosztás a tagállamok által kijelölt olyan büntetés-végrehajtási intézmények, iskolák, közoktatási intézmények és gyermeküdültetési táborok, valamint kórházak és idősotthonok körében, amelyek minden szükséges lépést megtesznek annak biztosítására, hogy az így szétosztott mennyiségek csak az ilyen létesítmények által szokásosan vásárolt mennyiségek kiegészítését képezzék.123. cikk Nemzeti pénzügyi támogatás(1) A tagállamok olyan régióiban, ahol a gyümölcs- és zöldségágazatban a termelők szervezettségének foka különösen alacsony, a Bizottság a tagállamok kellően indokolt kérelme alapján engedélyezheti végrehajtási jogi aktusok útján, hogy a termelői szervezetek számára a 120. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett pénzügyi hozzájárulás legfeljebb 80 %-át kitevő nemzeti pénzügyi támogatást fizessenek. Ez a támogatás a működési alapot egészíti ki.(2) A tagállamok olyan régiói számára, amelyekben a termelői szervezetek a gyümölcs- és zöldségtermelés értékének kevesebb mint 15 %-át értékesítik, és amelyekben a gyümölcs- és zöldségtermelés részesedése a teljes mezőgazdasági termelésből legalább 15 %, az első bekezdésben említett nemzeti pénzügyi támogatást az Unió az érintett tagállam kérésére megtérítheti. A Bizottság a nemzeti pénzügyi támogatás megtérítéséről végrehajtási jogi aktusokban rendelkezik.124. cikk Az operatív programokra vonatkozó nemzeti keret és nemzeti stratégia(1) A tagállamok nemzeti keretet hoznak létre a 121. cikk (3) bekezdésében említett intézkedésekkel kapcsolatos általános feltételek meghatározása érdekében. Ez a keret különösen arról rendelkezik, hogy ezen intézkedéseknek teljesíteniük kell az 1698/2005/EK rendelet megfelelő követelményeit, így az annak 5. cikkében előírt, a kiegészítő jelleggel, az összhanggal és a megfeleléssel kapcsolatos követelményeket is.A tagállamok az általuk javasolt keretet benyújtják a Bizottságnak, amely végrehajtási jogi aktusok révén a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül három hónapon belül módosításokat írhat elő, amennyiben úgy véli, hogy a javaslat nem teszi lehetővé a Szerződés 191. cikkében, valamint a hatodik uniós környezetvédelmi cselekvési programban rögzített célkitűzések elérését. Az egyéni gazdaságokat érintő, operatív programok által támogatott beruházásoknak is tiszteletben kell tartaniuk a szóban forgó célkitűzéseket.(2) A tagállamok létrehozzák a gyümölcs- és zöldségpiachoz kapcsolódó fenntartható operatív programokra vonatkozó nemzeti stratégiájukat. Egy ilyen stratégia a következőkről rendelkezik:a) helyzetelemzés az erős és a gyenge pontok kiemelésével, valamint a fejlesztési lehetőségek vizsgálata;b) a választott prioritások indoklása;c) az operatív programok célkitűzései és az eszközök, valamint a teljesítménymutatók;d) az operatív programok értékelése;e) a termelői szervezetek jelentéstételi kötelezettségei.A nemzeti stratégia az (1) bekezdésben említett nemzeti keretet is magában foglalja.(3) Az (1) és a (2) bekezdés nem alkalmazandó az elismert termelői szervezetekkel nem rendelkező tagállamokra.125. cikk Az operatív programok jóváhagyása(1) Az operatív programok tervezetét az illetékes nemzeti hatóságokhoz kell benyújtani, amelyek ezen alszakasz rendelkezéseivel összhangban vagy jóváhagyják, vagy elutasítják azt, vagy kérik annak módosítását.(2) A termelői szervezetek minden egyes évre vonatkozóan közlik a tagállammal a működési alap becsült összegét, és ahhoz megfelelő indoklást nyújtanak be az operatívprogram-becslések, a tárgyév és lehetőség szerint a korábbi évek kiadásai, valamint, amennyiben szükséges, a következő év termelésének becsült mennyiségei alapján.(3) A tagállam értesíti a termelői szervezetet vagy a termelői szervezetek társulását az uniós pénzügyi támogatásnak a 122. cikkben meghatározott korlátokkal összhangban megbecsült összegéről.(4) Az uniós pénzügyi támogatások kifizetése az operatív program intézkedéseihez kapcsolódó kiadások alapján történik. Ugyanezen intézkedésekre – garancia vagy biztosíték nyújtása mellett – előleg fizethető.(5) Az uniós pénzügyi támogatás fennmaradó összegének lehívása érdekében a termelői szervezet a szükséges igazoló dokumentumok kíséretében értesíti a tagállamot az előző évi kiadásainak végleges összegéről.(6) Minden operatív program, valamint azoknak a finanszírozása egyrészről a termelők és termelői szervezetek, másrészről az uniós alapok által legalább hároméves és legfeljebb ötéves időtartamra terjed ki.126. cikk Átruházott hatáskörökA gyümölcs- és zöldségágazati termelői szervezetek hatékony, célzott és fenntartható támogatásának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a következőkre vonatkozó szabályokat fogadhat el:a) működési alapok és operatív programok, többek között a következők szabályozása:i. a működési alapok finanszírozása és felhasználása;ii. az operatív programok tartalma, jóváhagyása és módosítása;iii. az operatív program szerinti intézkedések, tevékenységek vagy kiadások támogathatósága, valamint az erre vonatkozó kiegészítő nemzeti szabályok;iv. az operatív programok és a vidékfejlesztési programok közötti kapcsolat;v. részleges operatív programok;vi. az operatív programok nyomon követése és értékelése;b) az operatív programokra vonatkozó nemzeti keret és nemzeti stratégia, többek között a következők szabályozása:i. a nemzeti keret és a nemzeti stratégia felépítése és tartalma;ii. a nemzeti keret és a nemzeti stratégia nyomon követése, értékelése és az azokkal kapcsolatos tájékoztatás;c) az uniós pénzügyi támogatás, többek között a következők szabályozása:i. az uniós pénzügyi támogatás kiszámításának alapja, különösen a termelői szervezet által értékesített termelés értékének megállapítása;ii. a támogatás kiszámításakor figyelembe veendő referencia-időszakok;iii. a pénzügyi támogatás jogos összegének csökkentése a támogatási kérelem késedelmes benyújtása esetén;iv. biztosíték fizetése és elvesztése előlegfizetés esetén.d) válság-megelőzési és -kezelési intézkedések, többek között a következők szabályozása:i. a válság-megelőzési és -kezelési intézkedések megválasztása;ii. a piacról történő árukivonás fogalmának meghatározása;iii. a piacról kivont termékek rendeltetése;iv. a piacról történő árukivonás támogatásának felső határa;v. a piacról történő árukivonás előzetes bejelentése;vi. az értékesített termelés kiszámítása árukivonás esetén;vii. az Európai Unió jelképének feltüntetése az ingyenes szétosztásra szánt termékek csomagolásán;viii. a piacról kivont termékek kedvezményezettjeire vonatkozó feltételek;ix. a zöld szüret és a be nem takarítás fogalmának meghatározása;x. a zöld szüret és a be nem takarítás kérelmezésére vonatkozó feltételek;xi. a betakarítási biztosítás célja;xii. a kedvezőtlen időjárási jelenség fogalmának meghatározása;xiii. a kölcsönös kockázati alapok létrehozásával kapcsolatos adminisztratív költségek támogatása;e) nemzeti pénzügyi támogatás, többek között a következők szabályozása:i. a termelők szervezettségének foka;ii. az operatív programok módosítása;iii. a pénzügyi támogatás jogos összegének csökkentése a támogatási kérelem késedelmes benyújtása esetén;iv. biztosíték fizetése, felszabadítása és elvesztése előlegfizetés esetén;v. a nemzeti pénzügyi támogatás Unió általi megtérítésének legmagasabb aránya.127. cikk Végrehajtási hatáskörökA Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja az ezen alszakaszhoz kapcsolódó, a következőkre vonatkozó szükséges intézkedéseket:a) a működési alapok kezelése és a működési alapok becsült összegével kapcsolatos értesítések;b) az operatív programok benyújtása, ideértve a határidőket és az előírt kísérő dokumentumokat;c) az operatív programok formátuma;d) a 126. cikk a) pontjának vi. alpontja értelmében az operatív programok nyomon követésének és értékelésének irányítása;e) a termelői szervezetek és azok társulásainak tagállamok általi értesítése a jóváhagyott támogatási összegekről;f) támogatási kérelmek és a támogatások kifizetése, ideértve a támogatási előleg- és részletfizetést;g) a válság-megelőzési és -kezelési intézkedések finanszírozásához nyújtható kölcsönök;h) a forgalmazási előírások betartása a piacról történő árukivonás esetén;i) az ingyenes szétosztásra szánt termékek szállítási, válogatási és csomagolási költségei;j) válság-megelőzéssel és -kezeléssel kapcsolatos promóciós, kommunikációs és képzési intézkedések;k) a betakarítási biztosítással kapcsolatos intézkedések irányítása;l) a válság-megelőzési és -kezelési intézkedések állami támogatására vonatkozó előírások;m) a nemzeti pénzügyi támogatás nyújtásának engedélyezése;n) a nemzeti pénzügyi támogatás kérelmezése és kifizetése;o) a nemzeti pénzügyi támogatás megtérítése.III. alszakaszAz iskolagyümölcs-program128. cikk A gyermekek gyümölcs-, zöldség-, feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-, valamint banántermékekkel való ellátásához nyújtott támogatás(1) A Bizottság által a 129. és 130. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusokban meghatározandó feltételekkel uniós támogatás nyújtható az alábbiakhoz:a) oktatási intézményekben, így bölcsődékben, óvodákban és más iskola-előkészítő intézményekben, valamint általános és középiskolákban tanuló gyermekeknek a gyümölcs- és zöldségágazat, a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazat, valamint a banánágazat termékeivel történő ellátása; valamintb) a logisztikához és elosztáshoz, az eszközökhöz, a népszerűsítéshez, a nyomon követéshez, valamint az értékeléshez kapcsolódó egyes költségek.(2) A programban részt venni kívánó tagállamoknak előzetes nemzeti stratégiát kell kidolgozniuk nemzeti vagy regionális szinten a program végrehajtására, amely tartalmazza a programjuk költségvetését az uniós és nemzeti hozzájárulásokkal együtt, a program időtartamát, célcsoportját, az engedélyezett termékeket és az érdekeltek szerepvállalását. A tagállamoknak rendelkezniük kell a program eredményességének biztosításához szükséges kísérő intézkedésekről is.(3) A tagállamok stratégiáik kidolgozásakor összeállítják az adott program keretében engedélyezhető gyümölcs- és zöldségágazati, feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazati, valamint banánágazati termékeket tartalmazó listát. A lista azonban nem tartalmazhatja a Bizottság által a 129. cikk értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktussal elfogadott intézkedés útján kizárt termékeket. A tagállamok a termékeket objektív kritériumok alapján választják ki, amely kritériumok között szerepelhet többek között a szezonális jelleg, a termények elérhetősége vagy környezetvédelmi megfontolás. E tekintetben a tagállamok előnyben részesíthetik az uniós eredetű termékeket.(4) Az (1) bekezdésben említett uniós támogatás:a) nem haladhatja meg tanévenként a 90 millió EUR összeget; továbbáb) nem haladhatja meg a termékellátási költségek és az (1) bekezdésben említett kapcsolódó költségek 50 %-át, illetve az 1083/2006/EK tanácsi rendelet[22] 5. cikke (1) bekezdésének megfelelően a konvergencia-célkitűzés alapján támogatható régiókban és a Szerződés 349. cikkében említett legkülső régiókban e költségek 75 %-át; valamintc) nem terjedhet ki a termékellátási költségeken és az (1) bekezdésben említett kapcsolódó költségeken kívüli költségekre.(5) Az (1) bekezdésben előírt uniós támogatásban a tagállamok a hat és tíz év közötti életkorú gyermekek arányán alapuló objektív szempontok szerint részesülnek. Mindazonáltal a programban részt vevő minden egyes tagállam legalább 175 000 EUR uniós támogatásban részesül. A programban részt vevő tagállamoknak stratégiájuk alapján évente kell kérelmezniük az uniós támogatást. A Bizottság a tagállamok kérelmei és a költségvetésben rendelkezésre álló előirányzatok alapján dönt a végleges juttatásokról.(6) Az (1) bekezdésben említett uniós támogatás nem használható fel a meglévő nemzeti iskolagyümölcs-programokhoz vagy gyümölcsre is kiterjedő egyéb iskolai termékosztási programokhoz nyújtott finanszírozás felváltására. Azonban ha egy tagállamban már működik olyan program, amely e cikk értelmében részesülhetne uniós támogatásban, és az adott tagállamnak szándékában áll a programot többek között annak célcsoportját, időtartamát vagy a keretében engedélyezett termékeket illetően kiterjeszteni vagy hatékonyabbá tenni, e tagállam részesülhet uniós támogatásban, feltéve hogy a teljes nemzeti hozzájárulás és az uniós támogatás arányát illetően érvényesülnek a (4) bekezdés b) pontjában említett korlátozások. Ebben az esetben az adott tagállam feltünteti stratégiájában, hogy programját milyen módon szándékozik kiterjeszteni vagy hatékonyabbá tenni.(7) A tagállamok az uniós támogatáson felül nemzeti támogatást is nyújthatnak a termékekkel történő ellátáshoz és az (1) bekezdésben említett kapcsolódó költségekhez. E költségek a magánszféra hozzájárulásaiból is fedezhetők. A tagállamok a (2) bekezdésben említett kísérő intézkedések finanszírozásához is nyújthatnak állami támogatást.(8) Az uniós iskolagyümölcs-program nem érinti azokat a különálló nemzeti iskolagyümölcs-programokat, amelyek összeegyeztethetők az uniós joggal.(9) Az Unió ezenkívül – az 1290/2005/EK rendelet 5. cikke alapján – finanszírozhat az iskolagyümölcs-programhoz kapcsolódó tájékoztatási, nyomon követési és értékelési intézkedéseket is, beleértve a program iránti tudatosság növelését és a kapcsolódó hálózatba szervezési intézkedéseket is.129. cikk Átruházott hatáskörök(1) A gyermekek egészséges táplálkozási szokásainak támogatása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a következőkre vonatkozó szabályokat fogadhat el:a) a programból kizárt termékek;b) a program célcsoportja;c) a támogatás igénybevételéhez szükséges, a tagállamok által kidolgozandó nemzeti vagy regionális stratégiák, valamint a kísérő intézkedések;d) a támogatást kérelmezők kiválasztása és jóváhagyása.(2) Az európai alapok hatékony és célzott felhasználásának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a következőkre vonatkozó szabályokat fogadhat el:a) a támogatásnak a tagállamok közötti indikatív elosztása, valamint a támogatási összegek tagállamok közötti átcsoportosítását a benyújtott kérelmek és a program szabályainak való meg nem felelés esetén kivetett csökkentések alapján meghatározó módszer;b) a támogatható költségek, beleértve az ezekre vonatkozó átfogó felső határ megállapításának lehetőségét;c) nyomon követés és értékelés.(3) Annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők eleget tegyenek kötelezettségeiknek, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a csalások és szabálytalanságok megelőzését szolgáló intézkedéseket fogad el, amelyek között szerepelhet a programban való részvételi jog felfüggesztése és a jóváhagyás visszavonása.(4) A támogatási program ismertségének növelése érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén előírhatja, hogy a kedvezményezettek hívják fel a figyelmet az Unió támogató szerepére.130. cikk Végrehajtási hatáskörökA Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja az ehhez az alszakaszhoz kapcsolódó, különösen a következőkre vonatkozó szükséges intézkedéseket:a) a támogatásnak a tagállamok közötti végleges elosztása;b) a támogatási kérelmek és a kifizetések;c) ellenőrzések;d) a program népszerűsítésének módszerei, valamint a programmal kapcsolatos hálózatba szervezés;e) a Bizottságnak továbbítandó adatok.VII. szakaszTámogatási programok a borágazatbanI. ALSZAKASZ BEVEZETő RENDELKEZÉSEK131. cikk HatályEz a szakasz a borágazat megsegítését célzó egyedi támogatási intézkedések finanszírozására szolgáló uniós pénzeszközök tagállamoknak való odaítélésére, illetve e pénzeszközöknek a tagállamok által a nemzeti támogatási programokon (a továbbiakban: támogatási programok) keresztül történő felhasználására vonatkozó szabályokat állapítja meg.132. cikk Összeegyeztethetőség és egységesség(1) A támogatási programoknak összeegyeztethetőnek kell lenniük az uniós joggal, és összhangban kell állniuk az Unió tevékenységeivel, szakpolitikáival és prioritásaival.(2) A tagállamok felelnek a támogatási programokért, biztosítják azok belső egységességét, továbbá hogy összeállításuk és végrehajtásuk objektív módon, az érintett termelők gazdasági helyzetét és a termelők közötti indokolatlan megkülönböztetés elkerülésének igényét figyelembe véve valósuljon meg.A tagállamok feladata elrendelni és végrehajtani a szükséges vizsgálatokat és ellenőrzéseket, valamint a támogatási programok be nem tartása esetén alkalmazandó szankciókat.(3) Nem nyújtható támogatás:a) kutatási projektekhez és kutatási projekteket támogató intézkedésekhez;b) az 1698/2005/EK rendelet alapján a tagállamok vidékfejlesztési programjaiban szereplő intézkedésekhez.II. alszakaszA támogatási programok benyújtása és tartalma133. cikk A támogatási programok benyújtása(1) A X. mellékletben említett valamennyi termelő tagállam benyújtja a Bizottsághoz az e szakasszal összhangban levő intézkedéseket tartalmazó, ötéves támogatási programja tervezetét.A 479/2008/EK tanácsi rendelet[23] 5. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban alkalmazandó támogatási programokat e rendelet értelmében is alkalmazni kell.A támogatási programokban foglalt támogatási intézkedéseket a tagállamok által legmegfelelőbbnek tartott földrajzi szinten kell összeállítani. A támogatási programról a Bizottságnak történő benyújtását megelőzően konzultálni kell az illetékes hatóságokkal és a megfelelő területi szintű szervezetekkel.Minden tagállam egyetlen támogatási programtervezetet nyújt be, amely figyelembe vehet regionális sajátosságokat.(2) A támogatási program három hónappal a Bizottságnak való benyújtását követően válik alkalmazandóvá.Azonban ha a Bizottság végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül úgy határoz, hogy a benyújtott támogatási program nem felel meg e szakasz rendelkezéseinek, erről tájékoztatja az érintett tagállamot. Ilyen esetben a tagállam felülvizsgált támogatási programot nyújt be a Bizottsághoz. A felülvizsgált támogatási program két hónappal a benyújtását követően válik alkalmazandóvá, kivéve, ha az összeegyeztethetetlenség továbbra is fennáll, amely esetben ez az albekezdés alkalmazandó.(3) A (2) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó a tagállamok által benyújtott programok változtatásaira is.(4) A 134. cikk nem alkalmazandó, amennyiben a támogatási program keretében a tagállam egyetlen intézkedése a 137. cikkben említett egységes támogatási rendszerre való átállás. Ilyen esetben a 308. cikk (5) bekezdése kizárólag az átállás évének vonatkozásában alkalmazandó, és a 308. cikk (6) bekezdését nem kell alkalmazni.134. cikk A támogatási programok tartalmaA támogatási program a következő elemeket tartalmazza:a) a javasolt intézkedések részletes bemutatása és számszerűsített célkitűzései;b) a konzultációk eredményei;c) a várható technikai, gazdasági, környezeti és társadalmi hatások felmérése;d) az intézkedések végrehajtási üteme;e) általános finanszírozási táblázat, amely bemutatja a felhasználandó forrásokat és a források intézkedések közötti tervezett indikatív felosztását a X. mellékletben előírt felső határoknak megfelelően;f) a nyomon követés és az értékelés során alkalmazandó kritériumok és számszerűsített mutatók, valamint a támogatási program megfelelő és hatékony végrehajtásának biztosítására hozott intézkedések; valamintg) a támogatási program végrehajtásáért felelős illetékes hatóságok és szervek kijelölése.135. cikk Támogatásra jogosult intézkedések(1) A támogatási programok az alábbi intézkedések közül egyet vagy többet tartalmaznak:a) az egységes támogatási rendszer keretében a 137. cikknek megfelelően nyújtott támogatás;b) promóció a 138. cikknek megfelelően;c) a szőlőültetvények szerkezetátalakítása és átállítása a 139. cikknek megfelelően;d) zöldszüret a 140. cikknek megfelelően;e) kockázati alapok a 141. cikknek megfelelően;f) szüreti biztosítás a 142. cikknek megfelelően;g) beruházások a 143. cikknek megfelelően;h) melléktermék-lepárlás a 144. cikknek megfelelően;i) a szeszesital-piac ellátását szolgáló lepárlás az 1234/2007/EK rendelet 103w. cikkének megfelelően;j) krízislepárlás az 1234/2007/EK rendelet 103x. cikkének megfelelően;k) sűrített szőlőmust alkalmazása az 1234/2007/EK rendelet 103y. cikkének megfelelően.(2) A támogatási programok kizárólag az e rendelet 137–144. cikkében és az 1234/2007/EK rendelet 103w., 103x. és 103y. cikkében felsorolt intézkedéseket tartalmazhatnak.136. cikk A támogatási programokra vonatkozó általános szabályok(1) A rendelkezésre álló uniós pénzeszközök elosztását és a költségvetési keretet a X melléklet tartalmazza.(2) Az uniós támogatás a 133. cikk (1) bekezdésében említettek szerint csak a megfelelő támogatási program benyújtása után felmerülő támogatható költségekre vonatkozik.(3) A tagállamok nem járulnak hozzá az Unió által a támogatási programok keretében finanszírozott intézkedések költségéhez.(4) A (3) bekezdéstől eltérve a tagállamok a 138., 142. és 143. cikkben említett intézkedésekhez állami támogatást nyújthatnak az állami támogatásokról szóló uniós szabályokkal összhangban.Az állami támogatásokról szóló uniós szabályokban meghatározott legmagasabb támogatási arány a közforrásból – azaz az uniós és állami forrásokból – származó összfinanszírozásra vonatkozik.III. alszakaszEgyedi támogatási intézkedések137. cikk Az egységes támogatási rendszer és a szőlőtermesztők támogatása(1) A tagállamok támogatásban részesíthetik a szőlőtermesztőket a 73/2003/EK rendelet III. címének 1. fejezete szerinti támogatási jogosultság biztosításával az említett rendelet VII. mellékletének O. pontjával összhangban.(2) Az (1) bekezdésben említett lehetőséggel élni szándékozó tagállamok támogatási programjaikban előirányozzák a szóban forgó támogatást, és az egységes támogatási rendszerre való áttérés kapcsán a pénzügyi eszközök átcsoportosításáról is rendelkeznek az említett programoknak a 133. cikk (3) bekezdésével összhangban történő módosítása révén.(3) Az (1) bekezdésben említett, már eszközölt támogatás:a) az egységes támogatási rendszer keretein belül marad, és többé nem áll rendelkezésre vagy nem bocsátható rendelkezésre a 133. cikk (3) bekezdése alapján az e rendelet 138–144. cikkében és az 1234/2007/EK rendelet 103w., 103x. és 103y. cikkében felsorolt intézkedések céljára a támogatási programok működtetésének további évei során;b) arányosan csökkenti az e rendelet 138–144. cikkében és az 1234/2007/EK rendelet 103w., 103x. és 103y. cikkében felsorolt intézkedések céljára a támogatási program keretében rendelkezésre álló pénzeszközöket.138. cikk Promóciós tevékenységek harmadik országok piacán(1) Az e cikk szerinti támogatás célja az uniós borokat érintő, harmadik országbeli tájékoztató és promóciós intézkedések finanszírozása, ezáltal e borok versenyképességének javítása az érintett országokban.(2) Az (1) bekezdésben említett intézkedések az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel rendelkező, illetve a borszőlő fajtájának jelzésével ellátott borokra vonatkoznak.(3) Az (1) bekezdésben említett intézkedések kizárólag az alábbiak lehetnek:a) PR-tevékenységek, promóciós és reklámtevékenységek, elsősorban az uniós termékek által a minőség, az élelmiszer-biztonság és a környezetbarát jelleg szempontjából nyújtott előnyök kiemelésével;b) nemzetközi jelentőségű eseményeken, vásárokon vagy kiállításokon való részvétel;c) tájékoztató kampányok, különösen az eredetmegjelölésekre, a földrajzi jelzésekre és a biotermelésre vonatkozó uniós rendszerek kapcsán;d) új piacok felmérése a piacbővítés érdekében;e) a tájékoztató és promóciós intézkedések eredményeit felmérő tanulmányok.(4) A promóciós tevékenységekhez nyújtott uniós hozzájárulás nem haladhatja meg a támogatható kiadások 50 %-át.139. cikk Szőlőültetvények szerkezetátalakítása és átállítása(1) A szőlőültetvények szerkezetátalakításához és átállításához kapcsolódó intézkedések célja a bortermelők versenyképességének javítása.(2) A szőlőültetvények szerkezetátalakítása és átállítása e cikkel összhangban kizárólag akkor támogatható, ha a tagállamok a 304. cikk (3) bekezdésével összhangban benyújtják a termelési potenciáljukra vonatkozó jegyzéket.(3) A szőlőültetvények szerkezetátalakítási és átállítási támogatása kizárólag a következő tevékenységek közül egyre vagy többre nyújtható:a) a fajtaváltás, ideértve az átoltással történő fajtaváltást is;b) a szőlőültetvények áttelepítése;c) a szőlőültetvény termesztéstechnológiai módszereinek javítása.Nem támogatható a természetes élettartamuk végéhez érő szőlőültetvények rendes megújítása.(4) A szőlőültetvények szerkezetátalakítási és átállítási támogatásának formái kizárólag a következők lehetnek:a) a termelők ellentételezése az intézkedés végrehajtásából adódó bevételkiesésért;b) a szerkezetátalakítás és az átállítás költségeihez való hozzájárulás.(5) A (4) bekezdés a) pontjában említett, a termelők számára a bevételkiesésért nyújtott ellentételezés a vonatkozó veszteség akár 100 %-át is fedezheti, és formái a következők lehetnek:a) a II. rész I. címe III. fejezete V. szakasza II. alszakaszának a telepítési jogra vonatkozó átmeneti szabályozást meghatározó rendelkezése ellenére egy meghatározott, legfeljebb hároméves időtartamra a régi és az új telepítésű szőlők együttes fenntartásának engedélyezése a telepítési jogokra vonatkozó átmeneti szabályozás végéig;b) pénzbeli ellentételezés.(6) A szőlőültetvények szerkezetátalakításának és átállításának tényleges költségeihez való uniós hozzájárulás nem haladhatja meg az 50 %-ot. Az 1083/2006/EK rendelettel összhangban konvergenciarégiónak minősített régiókban a szerkezetátalakítás és átállítás költségeihez nyújtott uniós hozzájárulás mértéke nem haladhatja meg a 75 %-ot.140. cikk Zöld szüret(1) E cikk alkalmazásában a zöld szüret a még éretlen állapotban lévő szőlőfürtök teljes megsemmisítése vagy eltávolítása, amelynek következtében az érintett terület terméshozama nullára csökken.(2) A zöldszüreti támogatás az uniós borpiacon a kereslet és a kínálat mérlegének helyreállításához járul hozzá a piaci válság megelőzése érdekében.(3) A zöldszüreti támogatás az adott tagállam által meghatározandó hektáronkénti átalányösszeg formájában ellentételezésként nyújtható.A támogatás nem lépheti túl a szőlőfürtök megsemmisítésének vagy eltávolításának közvetlen költsége és az ilyen megsemmisítéséből vagy eltávolításából adódó bevételkiesés összegének 50 %-át.(4) Az érintett tagállamok objektív kritériumokon alapuló rendszert hoznak létre annak biztosítására, hogy a zöldszüreti intézkedés ne vezessen az egyes bortermelők esetében a (3) bekezdés második albekezdésében említett felső határt meghaladó ellentételezéshez.141. cikk Kockázati alap(1) A kockázati alapok létrehozására irányuló támogatás azon termelőknek nyújt segítséget, akik a piaci ingadozások ellen kívánják biztosítani magukat.(2) A kockázati alapok létrehozására irányuló támogatás az alap adminisztratív költségeit fedező átmeneti és csökkenő mértékű támogatás formájában nyújtható.142. cikk Szüreti biztosítás(1) A szüreti biztosítás támogatása a termelők bevételének biztosításához járul hozzá olyan esetekben, amikor azt természeti katasztrófa, kedvezőtlen időjárási jelenség, betegség vagy kártevőfertőzés veszélyezteti.(2) A szüreti biztosítás támogatása uniós pénzügyi hozzájárulás formájában nyújtható, amelynek mértéke nem haladhatja meg az alábbiakat:a) a természeti katasztrófákhoz sorolható kedvezőtlen időjárási jelenségek okozta károk elleni biztosításra a termelők által fizetett biztosítási díjak 80 %-a;b) a termelők által a következőkre fizetett biztosítási díjak 50 %-a:i. az a) pontban említett károk és a kedvezőtlen időjárási jelenségek által okozott egyéb károk;ii. állatok, növényi kórokozók vagy kártevőfertőzés okozta károk.(3) A szüreti biztosítás csak akkor támogatható, ha a biztosítási összeg nem nyújt a termelőnek az elszenvedett bevételkiesés után több mint 100 %-os ellentételezést, figyelembe véve minden olyan ellentételezést, amelyet a termelő a biztosított kockázathoz kapcsolódó más támogatási programokból kaphatott.(4) A szüreti biztosítás támogatása nem torzíthatja a versenyt a biztosítási piacon.143. cikk Beruházások(1) Támogatás nyújtható a feldolgozólétesítményekre, borászati infrastruktúrára és a bor forgalmazására irányuló olyan tárgyi vagy nem tárgyi beruházásokhoz, amelyek javítják a vállalkozás összteljesítményét, és az alábbiak közül egy vagy többet érintenek:a) a XII. melléklet II. részében említett termékek előállítása vagy forgalmazása;b) a XII. melléklet II. részében említett termékekhez kapcsolódó új termékek, eljárások és technológiák kifejlesztése.(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatás legmagasabb mértéke kizárólag a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlás[24] szerinti mikro-, kis- és középvállalkozásoknak nyújtható. Az Azori-szigetek, Madeira, a Kanári-szigetek, az 1405/2006/EK rendelet szerinti kisebb égei-tengeri szigetek és Franciaország tengerentúli megyéinek területei tekintetében a legmagasabb mértékre vonatkozóan nincs nagyságbeli korlátozás. A 2003/361/EK ajánlás mellékletének I. címe 2. cikkének (1) bekezdése alá nem tartozó, 750 alkalmazottnál kevesebbet foglalkoztató vagy 200 millió EUR-nál kevesebb árbevétellel rendelkező vállalkozások esetében a maximális támogatásintenzitás megfeleződik.Nem nyújtható támogatás a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás[25] értelmében vett, nehéz helyzetben lévő vállalkozások részére.(3) A támogatható kiadásba nem tartoznak bele az 1698/2005/EK rendelet 71. cikke (3) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett költségek.(4) A támogatható beruházási költségekhez nyújtott uniós hozzájárulás legmagasabb mértéke:a) 50 % az 1083/2006/EK rendeletnek megfelelően konvergenciarégiónak minősített területeken;b) 40 % a konvergenciarégióktól eltérő régiókban;c) 75 % a 247/2006/EK rendeletnek megfelelő legkülső régiókban;d) 65 % az 1405/2006/EK rendelet szerinti kisebb égei-tengeri szigeteken.(5) Az 1698/2005/EK rendelet 72. cikkét értelemszerűen kell alkalmazni az e cikk (1) bekezdésében említett támogatásra.144. cikk Melléktermék-lepárlás(1) Támogatás nyújtható a borkészítés melléktermékeinek a XIII. melléklet II. részének D. szakaszában szereplő feltételeknek megfelelően végzett önkéntes vagy kötelező lepárlásához .A támogatás összegét az előállított szesz %-os alkoholtartalma alapján és hektoliterenként kell rögzíteni. Nem nyújtható támogatás a lepárlandó melléktermék azon alkoholtartalmára, amely több mint 10%-kal meghaladja a termelt bor alkoholtartalmát.(2) A nyújtható támogatás legmagasabb mértékét a Bizottság a begyűjtési és feldolgozási költségek alapján a 147. cikk értelmében elfogadott végrehajtási jogi aktusok révén állapítja meg.(3) Az (1) bekezdésben említett támogatásban részesült lepárlásból származó alkoholt a versenytorzulás elkerülése érdekében kizárólag ipari vagy energetikai célokra szabad felhasználni.145. cikk Kölcsönös megfelelésAzon termelők esetében, akikről megállapítják, hogy mezőgazdasági üzemük a szerkezetátalakítási és átállási támogatási programból nyújtott kifizetéstől számított három éven belül, vagy a zöldszüreti támogatási programból nyújtott kifizetés utáni egy év során bármikor nem feleltek meg a 73/2009/EK rendelet 6. és 22–24. cikkében említett jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeknek és a jó mezőgazdasági és környezeti állapot követelményének, és ez közvetlenül a termelő magatartásának vagy mulasztásának tulajdonítható, a támogatást a meg nem felelés súlyosságától, mértékétől, időtartamától és ismétlődésétől függően csökkenteni, illetve részben vagy egészben törölni kell, a gazdálkodót pedig adott esetben a támogatásnak az említett rendelkezésekben megállapított feltételek szerinti visszafizetésére kell kötelezni.IV. alszakaszEljárási rendelkezések146. cikk Átruházott hatáskörökA támogatási programok hatékonyságának biztosítása, valamint az európai alapok célzott felhasználása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a következőkre vonatkozó szabályokat fogadhat el:a) a kiadásokért viselt felelősség a támogatási programok kézhezvételének, illetve módosításának időpontjától a támogatási programok alkalmazásának időpontjáigb) a támogatási intézkedésekkel kapcsolatos jogosultsági feltételek, a támogatható kiadások és műveletek típusai, nem támogatható intézkedések, valamint a támogatás legmagasabb mértéke intézkedésenként;c) a támogatási programokban az alkalmazásuk kezdetét követően végrehajtott módosítások;d) az előlegfizetéssel kapcsolatos követelmények és felső határok, beleértve az előleg nyújtása esetén fennálló biztosítékfizetési kötelezettséget;e) az e szakasszal kapcsolatos általános rendelkezések és fogalommeghatározások;f) a támogatási intézkedésekkel való visszaélés elkerülése, így a projektek kettős finanszírozásának elkerülését célzó korlátozások;g) a borkészítés melléktermékeinek termelők általi kivonása a piacról és az e kötelezettség alóli kivételek az adminisztratív többletterhek elkerülése érdekében, valamint a lepárlók önkéntes tanúsítására vonatkozó előírások;h) a támogatási intézkedések végrehajtása kapcsán a tagállamokra vonatkozó követelmények meghatározása, többek között a célzott ellenőrzések elvégzését illetően, valamint olyan korlátozások és vizsgálatok előírása, amelyek a támogatási intézkedések hatályával való összhangot hivatottak biztosítani;i) a Bizottság által végzett kifizetések felfüggesztése, amennyiben egy tagállam nem tesz eleget jelentéstételi kötelezettségeinek vagy ha a bejelentett információk valótlannak tűnnek;j) a kedvezményezetteknek nyújtott kifizetések, beleértve a 142. cikkben előírt támogatás biztosításközvetítőkön keresztül történő kifizetését, a jogosulatlan kifizetések visszaigénylése, tagállami szankciók, valamint a kifizetés érdekében mesterségesen teremtett körülmények.147. cikk Végrehajtási hatáskörökA Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén fogadhatja el az e szakaszhoz kapcsolódó, a következőkre vonatkozó szükséges intézkedéseket:a) a támogatási programok bejelentésével kapcsolatos követelmények, beleértve a bejelentés tartalmát, formátumát, időzítését, határidejét és mechanizmusát és a megfelelő pénzügyi tervet, valamint a programok felülvizsgálatára vonatkozó követelmények;b) az állami támogatásokkal kapcsolatos tájékoztatás;c) kérelmezési és kiválasztási eljárások;d) a támogatott intézkedések értékelése;e) a zöld szürethez és a melléktermék-lepárláshoz nyújtott támogatás kiszámítása és kifizetése;f) pénzgazdálkodási követelmények, a támogatási intézkedések tagállami ellenőrzése;g) az intézkedések koherenciáját biztosító rendelkezések;h) a meg nem felelés eseteire, a támogatási összeg csökkentésére, törlésére vagy visszafizettetésére vonatkozó rendelkezések a 145. cikk alkalmazásában.VIII. szakaszA méhészeti ágazatra vonatkozó egyedi rendelkezések148. cikk Hatály(1) A méhészeti termékek termelése és forgalmazása általános feltételeinek javítása céljából a tagállamok hároméves időszakra szóló nemzeti programot (a továbbiakban: méhészeti program) dolgozhatnak ki.(2) A tagállamok nemzeti különtámogatásokat nyújthatnak a strukturális vagy természeti feltételekből eredően hátrányos helyzetű méhészetek védelme érdekében vagy gazdaságfejlesztési programok keretében, kivéve a termelésre vagy kereskedelemre irányuló támogatásokat. Ezekről a támogatásokról a tagállamok a méhészeti program 152. cikkel összhangban történő bejelentésével egyidejűleg tájékoztatják a Bizottságot.149. cikk Méhészeti programA méhészeti program a következő intézkedéseket foglalhatja magában:a) technikai segítségnyújtás a méhészeknek és a méhészek csoportosulásainak;b) a varroatózis elleni védekezés;c) a vándorméhészet ésszerűsítése;d) a méz fizikai-kémiai tulajdonságait elemző laboratóriumok támogatására irányuló intézkedések;e) az Unióban található kaptárak állománypótlásának támogatására irányuló intézkedések;f) együttműködés szakosodott szervekkel a méhészettel és a méhészeti termékekkel kapcsolatos alkalmazott kutatási programok végrehajtása terén.A méhészeti program nem foglalhat magában az 1698/2005/EK rendelettel összhangban az EMVA-ból finanszírozott intézkedéseket.150. cikk A méhészeti ágazat termelési és forgalmazási szerkezetével foglalkozó tanulmányA 151. cikk (1) bekezdésében meghatározott társfinanszírozásra való jogosultság érdekében a tagállamoknak tanulmányt kell készíteniük a területükön működő méhészeti ágazat termelési és forgalmazási szerkezetéről.151. cikk Finanszírozás(1) Az Unió a méhészeti programokhoz a tagállamok által viselt kiadások 50 %-ával egyenértékű társfinanszírozást nyújt.(2) A tagállamoknak minden évben október 15-ig teljesíteniük kell a méhészeti programok keretében hozott intézkedésekkel kapcsolatos kiadásokat.152. cikk KonzultációA méhészeti program kidolgozása a képviseleti szervezetekkel és a méhészeti szövetkezetekkel szoros együttműködésben történik. A programot be kell nyújtani a Bizottsághoz jóváhagyásra.153. cikk Átruházott hatáskörökA méhészetnek juttatott európai alapok célzott felhasználásának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadhatja a következőket:a) a nemzeti programok tartalmára és a 150. cikkben említett tanulmányokra vonatkozó szabályok;b) az uniós pénzügyi hozzájárulás tagállamok közötti elosztására vonatkozó feltételek, figyelembe véve többek között az Unióban található kaptárak számát.154. cikk Végrehajtási hatáskörökA Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén:a) elfogadhatja a nemzeti programok tagállamok általi bejelentésére, e programok kiigazítására és többek között a nyomon követési tervekre vonatkozó szabályokat;b) szabályokat fogadhat el annak biztosítására, hogy a méhészeti programok keretében finanszírozott intézkedések egyidejűleg nem részesülnek más uniós rendszerből származó kifizetésekből, és rendelkezhet a fel nem használt összegek átcsoportosításáról;c) jóváhagyhatja a tagállamok által benyújtott méhészeti programokat, ideértve az uniós pénzügyi hozzájárulás elosztását;d) a tagállamoktól kapott információk alapján naprakésszé teheti a kaptárak számára vonatkozó nyilvántartást.IX. szakaszA selyemhernyó-ágazatban nyújtott támogatások155. cikk A selyemhernyó-tenyésztőknek nyújtandó támogatás(1) Az Unió támogatást nyújt az Unióban tenyésztett, az ex0106 90 00 KN-kód alá tartozó selyemhernyók, valamint az ex0511 99 85 KN-kód alá tartozó selyemhernyópeték után.(2) A támogatást a selyemhernyó-tenyésztők számára minden egyes felhasznált petedoboz után kell nyújtani azzal a feltétellel, hogy a dobozok egy meghatározandó minimális mennyiségű petét tartalmaznak, valamint hogy a hernyók tenyésztése sikeres volt.(3) A tagállamok csak azoknak a tenyésztőknek nyújthatnak támogatást, akik jóváhagyott szervezettől szerezték be a petedobozokat, és a tenyésztés sikeres befejezése után az előállított gubókat jóváhagyott szervezetnek adják le.(4) A selyemhernyó-petéket tartalmazó dobozok után fizetendő támogatás összegét szabályozó intézkedéseket a Tanács hozza meg a Szerződés 43. cikkének (3) bekezdésével összhangban.156. cikk Átruházott hatáskörökAz európai alapok hatékony felhasználásának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a következőkre vonatkozó szabályokat fogadhat el:a) a 155. cikk (2) bekezdésében említett minimális peteszám és a sikeres tenyésztés egyéb feltételei;b) a 155. cikk (3) bekezdésében említett jóváhagyott szervezetekre vonatkozó követelmények.157. cikk Végrehajtási hatáskörökA Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja az e szakaszhoz kapcsolódó, a következőkre vonatkozó szükséges intézkedéseket:a) támogatási kérelmek és kísérő dokumentumok;b) a támogatás csökkentése a kérelem késedelmes benyújtása esetén;c) a 155. cikk (3) bekezdésében említett jóváhagyott szervezetek tagállami ellenőrzése;d) tagállami értesítések.II. CÍM A FORGALMAZÁSRA ÉS A TERMELŐI SZERVEZETEKRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK[I. FEJEZETA forgalmazásra vonatkozó szabályokI. szakaszForgalmazási előírásokI. ALSZAKASZ BEVEZETő RENDELKEZÉSEK158. cikk HatályAz I. mellékletben felsorolt termékekre és a II. melléklet I. részében említett mezőgazdasági eredetű etil-alkoholra vonatkozó bármely egyéb rendelkezés, valamint az állat-egészségügyi és az élelmiszer-ipari ágazatban a higiéniai és az egészségügyi szabályoknak való megfelelés biztosítása érdekében, illetve az állatok és az emberek egészségének védelme céljából elfogadott rendelkezések sérelme nélkül, e szakasz megállapítja az I. mellékletben felsorolt termékek és a II. melléklet I. részében említett mezőgazdasági eredetű etil-alkohol esetében alkalmazandó általános forgalmazási előírással, valamint az említett termékekre vonatkozó, ágazatok és/vagy termékek szerinti forgalmazási előírásokkal kapcsolatos szabályokat.II. ALSZAKASZ ÁLTALÁNOS FORGALMAZÁSI ELőÍRÁS159. cikk Az általános forgalmazási előírásnak való megfelelés(1) E rendelet alkalmazásában valamely termék akkor felel meg az „általános forgalmazási előírásnak”, ha ép, megbízható és piacképes minőségű.(2) Abban az esetben, ha nem kerültek megállapításra a III. alszakaszban, valamint a 2000/36/EK[26], a 2001/112/EK[27], a 2001/113/EK[28], a 2001/114/EK[29], a 2001/110/EK[30] és a 2001/111/EK[31] tanácsi irányelvben említett forgalmazási előírások, azok az e rendelet I. mellékletében említett termékek, amelyek emberi fogyasztás céljára a 178/2002/EK rendelet 3. cikkének 7. pontjában foglaltak szerinti kiskereskedelmi forgalomba hozhatók, csak akkor forgalmazhatók, ha megfelelnek az általános forgalmazási előírásnak.(3) Valamely termék akkor minősül az általános forgalmazási előírásnak megfelelőnek, ha a forgalmazásra szánt termék megfelel azon vonatkozó előírásnak, amelyet a XI. mellékletben felsorolt nemzetközi szervezetek valamelyike fogadott el.160. cikk Átruházott hatáskörökA piaci helyzet változásaira való reagálás érdekében és az egyes ágazatok sajátosságainak figyelembevételével a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a 159. cikk (1) bekezdésében említett általános forgalmazási előírással kapcsolatos követelményeket és a szóban forgó cikk (3) bekezdésében említett megfelelésre vonatkozó szabályokat fogadhat el, módosíthatja e követelményeket és szabályokat, továbbá lehetőséget biztosíthat az ezektől való eltérésre.III. alszakasz Ágazatok vagy termékek szerinti forgalmazási előírások161. cikk Általános elvAzok a termékek, amelyek tekintetében ágazatok vagy termékek szerinti forgalmazási előírások kerültek megállapításra, kizárólag ezen előírásoknak megfelelően forgalmazhatók az Unióban.162. cikk Az előírások megállapítása és tartalma(1) A fogyasztói elvárások figyelembevétele érdekében, valamint abból a célból, hogy hozzájáruljon a mezőgazdasági termékek előállítását és forgalmazását érintő gazdasági feltételeknek és a szóban forgó termékek minőségének a javításához, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a 158. cikkben említett, ágazatok vagy termékek szerinti forgalmazási előírásokat fogadhat el a forgalmazás valamennyi szakaszára vonatkozóan, továbbá eltéréseket és mentességeket határozhat meg az ilyen előírások alkalmazásának vonatkozásában annak érdekében, hogy lehetővé tegye a folyamatosan változó piaci feltételekhez és a növekvő fogyasztói igényekhez való alkalmazkodást, valamint a vonatkozó nemzetközi előírások alakulásának figyelembevételét és a termékinnováció akadályozásának elkerülését.(2) Az (1) bekezdésben említett forgalmazási előírások esettől függően a következőkkel kapcsolatos követelményekre vonatkozhatnak:a) az e rendeletben megadottaktól eltérő meghatározások, megjelölések és/vagy kereskedelmi megnevezések, valamint azon hasított testeknek és részeiknek a jegyzékei, amelyekre alkalmazandó a XII. melléklet;b) osztályozási kritériumok, például osztályok, súly, méret, kor és kategória szerinti besorolás;c) a növényfajta vagy az állatfaj, illetve a kereskedelmi típus;d) kiszerelés, kereskedelmi megnevezések, kötelező forgalmazási előírásokhoz kapcsolódó címkézés, csomagolás, csomagolóközpontokra alkalmazandó szabályok, jelölés, védőcsomagolás, a betakarítás éve és különleges kifejezések használata;e) olyan kritériumok, mint a küllem, az állag, a húsosság, a termékjellemzők;f) a termelés során használt különleges anyagok, illetve összetevők vagy alkotóelemek, beleértve ezek mennyiségét, tisztaságát és azonosítását is;g) a gazdálkodás típusa és a termelési módszer, beleértve a borászati eljárásokat és a kapcsolódó igazgatási szabályokat is, valamint a megmunkálási folyamat;h) must és bor házasítása, ideértve a vonatkozó fogalommeghatározásokat is, keverés és az arra vonatkozó korlátozások;i) tárolási módszer és hőmérséklet;j) a termelés helye és/vagy a származási hely;k) a begyűjtés gyakorisága, szállítás, tartósítás és kezelés;l) a termelőnek és/vagy azoknak az ipari létesítményeknek az azonosítása és nyilvántartása, amelyekben a terméket előállították vagy feldolgozták;m) a víztartalom százalékos aránya;n) egyes anyagok és/vagy eljárások alkalmazására vonatkozó korlátozások;o) egyedi felhasználás;p) kereskedelmi okmányok, kísérőokmányok és vezetendő nyilvántartások;q) tárolás, szállítás;r) tanúsítási eljárás;s) az (1) bekezdésben említett, ágazatok vagy termékek szerinti forgalmazási előírásoknak és/vagy a 163. cikkben említett meghatározásoknak, megjelöléseknek és kereskedelmi megnevezéseknek meg nem felelő termékek elhelyezésére, tartására, értékesítésére és felhasználására, valamint a melléktermékek elhelyezésére vonatkozó feltételek;t) határidők és időbeli korlátozások;u) tagállamok által küldött értesítések, különböző létesítmények által a tagállami illetékes hatóságokhoz küldött értesítések, valamint a különböző termékek piacaira vonatkozó statisztikai információk gyűjtésével kapcsolatos szabályok.(3) Az (1) bekezdésben említett, ágazatok vagy termékek szerinti forgalmazási előírásokat [ a mezőgazdasági termékek minőségrendszereiről szóló ] európai parlamenti és tanácsi rendelet minőségre utaló választható kifejezésekre vonatkozó rendelkezéseinek sérelme nélkül és a következők figyelembevételével kell megállapítani:a) az érintett termékek sajátosságai;b) a termékek zökkenőmentes forgalomba hozatalát lehetővé tévő feltételek biztosításának szükségessége;c) a termékekre vonatkozó kielégítő és átlátható tájékoztatás – többek között a termelés helyének eseti alapon, a megfelelő földrajzi szinten történő meghatározása – iránti fogyasztói igény;d) adott esetben a termékek fizikai, kémiai és érzékszervi jellemzőinek meghatározására használt módszerek;e) az előírásokra vonatkozóan a megfelelő nemzetközi szervezetek által elfogadott ajánlások.163. cikk Egyes ágazatokra és/vagy termékekre vonatkozó meghatározások, megjelölések és/vagy kereskedelmi megnevezések(1) A XII. mellékletben szereplő meghatározások, megjelölések és/vagy kereskedelmi megnevezések a következő ágazatokra vagy termékekre vonatkoznak:a) olívaolaj és étkezési olajbogyó;b) bor;c) marha- és borjúhús;d) emberi fogyasztásra szánt tej és tejtermékek;e) baromfihús;f) emberi fogyasztásra szánt kenhető zsírok.(2) A XII. mellékletben szereplő meghatározások, megjelölések és kereskedelmi megnevezések csak olyan termék forgalmazására használhatók az Unióban, amely megfelel a XII. mellékletben megállapított vonatkozó követelményeknek.(3) A növekvő fogyasztói igényekhez való alkalmazkodás, a műszaki fejlődés figyelembevétele és a termékinnováció akadályozásának elkerülése érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadhatja a XII. mellékletben szereplő meghatározások és kereskedelmi megnevezések vonatkozásában szükségessé váló módosításokat, eltéréseket vagy mentesítéseket.164. cikk TűréshatárAz egyes ágazatok sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén minden egyes előírás tekintetében elfogadhat egy olyan tűréshatárt, amelyet túllépve a termékek által alkotott tétel egésze az előírásnak meg nem felelőnek minősül.165. cikk Borászati eljárások(1) Azokban az esetekben, ahol a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet (OIV) már ajánlott és közzétett a termékek összetételének meghatározására szolgáló vizsgálati módszereket és olyan szabályokat, amelyek segítségével megállapítható, hogy a termékek esetében alkalmaztak-e az engedélyezett borászati eljárásoknak meg nem felelő borászati kezeléseket, e módszerek és szabályok alkalmazandók.Amennyiben nem léteznek az OIV által ajánlott és közzétett módszerek és szabályok, a megfelelő módszereket és szabályokat a Bizottság fogadja el a 162. cikk (2) bekezdésének g) pontjában foglaltak szerint.Az említett szabályok elfogadásáig az érintett tagállam által engedélyezett módszereket és szabályokat kell alkalmazni.(2) A borágazati termékek Unión belüli előállítása és tárolása során kizárólag a XIII. mellékletnek megfelelően engedélyezett és a 162. cikk (2) bekezdésének g) pontjában, valamint a 168. cikk (2) és (3) bekezdésében előírt borászati eljárások alkalmazhatók.Az első albekezdés nem alkalmazandó a következőkre:a) szőlőlé és sűrített szőlőlé;b) szőlőlé készítésére szánt szőlőmust és sűrített szőlőmust.Az engedélyezett borászati eljárások csak a termék megfelelő előállításának, tárolásának vagy érlelésének biztosítására alkalmazandók.Az Unióban a borágazati termékek előállításakor be kell tartani a XIII. mellékletben meghatározott vonatkozó korlátozásokat.Nem hozhatók forgalomba az Unióban azok a XII. melléklet II. részében felsorolt borágazati termékek, amelyek az Unióban vagy adott esetben az érintett tagállamban nem engedélyezett borászati eljárás alkalmazásával készültek, illetve amelyek megsértik a XIII. mellékletben meghatározott korlátozásokat.(3). A 162. cikk (2) bekezdésének g) pontjában említett borászati eljárások engedélyezésekor a Bizottság:a) az OIV által ajánlott és közzétett borászati eljárásokat és vizsgálati módszereket, valamint a még nem engedélyezett borászati eljárások kísérleti célú alkalmazásának eredményeit veszi alapul;b) figyelembe veszi az emberi egészség védelmét;c) figyelembe veszi a fogyasztóknak az elvárásaik és előképeik alapján történő megtévesztésével kapcsolatos lehetséges kockázatokat, tekintettel az ilyen kockázatok kizárására alkalmas információs eszközök elérhetőségére és felhasználhatóságára;d) lehetővé teszi a bor természetes és alapvető jellemzőinek megőrzését, és nem idéz elő lényeges változást az érintett termék összetételében;e) biztosítja a környezet megóvásának minimálisan elfogadható szintjét;f) tiszteletben tartja a XIII. mellékletben a borászati eljárások és korlátozások tekintetében megállapított általános szabályokat.166. cikk Borszőlőfajták(1) A XII. melléklet II. részében felsorolt és az Unióban előállított termékeket az e cikk (2) bekezdése szerint osztályba sorolható borszőlőfajtákból kell előállítani.(2) A tagállamok – a (3) bekezdésre is figyelemmel – osztályba sorolják azokat a borszőlőfajtákat, amelyek a területükön bortermelés céljából telepíthetők, újratelepíthetők és olthatók.A tagállamok kizárólag az alábbi feltételeknek megfelelő borszőlőfajtákat sorolhatják osztályba:a) az érintett szőlőfajta a Vitis vinifera fajhoz tartozik, vagy a Vitis vinifera faj és a Vitis nemzetséghez tartozó egyéb fajok keresztezéséből jött létre;b) a kérdéses fajta nem lehet az alábbiak valamelyike: Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton és Herbemont.Amennyiben valamely borszőlőfajtát törölnek az első albekezdésben említett osztályozásból, az adott fajta egyedeit a törléstől számított tizenöt éven belül ki kell vágni.(3) Azok a tagállamok, amelyek bortermelése – az utolsó öt borászati év átlagos termelése alapján számítva – nem haladja meg az évi 50 000 hektolitert, mentesülnek a (2) bekezdés első albekezdésében említett osztálybasorolási kötelezettség alól.Mindazonáltal bortermelés céljából az első albekezdésben említett tagállamokban is kizárólag a (2) bekezdés második albekezdésének megfelelő borszőlőfajták telepíthetők, újratelepíthetők és olthatók.(4) A (2) bekezdés első és harmadik albekezdésétől, valamint a (3) bekezdés második albekezdésétől eltérve a tagállamok tudományos kutatási és kísérleti célból engedélyezik az alábbi borszőlőfajták telepítését, újratelepítését és oltását:a) a (3) bekezdésben említett tagállamok esetében az osztályba nem sorolt borszőlőfajták;b) a (3) bekezdésben említett tagállamok esetében a (2) bekezdés második albekezdésének a) és b) pontjában foglaltaknak meg nem felelő borszőlőfajták.(5) Azokat a borszőlőfajtákból álló szőlőültetvényeket, amelyeket bortermelés céljából a (2), a (3) és a (4) bekezdés megsértésével telepítettek, ki kell vágni.Nem kötelező azonban az olyan ültetvények kivágása, amelyek esetében a termelés kizárólag a bortermelő háztartásának fogyasztására szolgál.(6) A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak ellenőrzésére, hogy a termelők betartják-e a (2)–(5) bekezdésben foglaltakat.167. cikk A bor felhasználásának egyedi eseteiA 166. cikk (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban összeállított osztályozásban szereplő borszőlőfajtákból készült, de a XII. melléklet II. részében meghatározott kategóriák egyikének sem megfelelő bor – a bizonyíthatóan 1971. szeptember 1. előtt palackozott borok kivételével – kizárólag az egyéni bortermelők háztartásának fogyasztására, borecetkészítésre vagy lepárlásra használható fel.168. cikk Egyes termékekre és/vagy ágazatokra vonatkozó nemzeti szabályok(1) A 162. cikk (1) bekezdésében foglaltak ellenére a tagállamok elfogadhatnak vagy fenntarthatnak olyan nemzeti szabályokat, amelyek különböző minőségi szinteket állapítanak meg a kenhető zsírok vonatkozásában. E szabályoknak lehetővé kell tenniük az említett minőségi szinteknek különösen a termékek előállításához felhasznált nyersanyagokra, a termékek érzékszervi tulajdonságaira, valamint fizikai és mikrobiológiai stabilitására vonatkozó kritériumok alapján történő meghatározását.Az első albekezdés szerinti lehetőséggel élő tagállamok gondoskodnak arról, hogy más tagállamok azon termékei esetében, amelyek megfelelnek az említett nemzeti szabályokban megállapított kritériumoknak, megkülönböztetéstől mentes feltételek mellett használhatók legyenek azon kifejezések, amelyek az említett szabályok értelmében utalnak a szóban forgó kritériumoknak való megfelelésre.(2) A tagállamok a területükön készített borokra vonatkozóan korlátozhatnak vagy kizárhatnak az uniós jog alapján engedélyezett bizonyos borászati eljárásokat, továbbá szigorúbb korlátozásokat írhatnak elő annak érdekében, hogy fokozottabban biztosítsák az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel, illetve oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott borok, valamint a pezsgők és likőrborok alapvető jellegzetességeinek megőrzését.A tagállamok e korlátozásokról, kizárásokról és szigorításokról tájékoztatják a Bizottságot, amely felhívja ezekre a többi tagállam figyelmét.(3) A tagállamok a Bizottság által a (4) bekezdés értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározott feltételek mellett engedélyezhetik nem engedélyezett borászati eljárások kísérleti célú alkalmazását.(4) A helyes és átlátható alkalmazás biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározhatja az (1), a (2) és a (3) bekezdés alkalmazására, valamint a (3) bekezdésben említett kísérleti eljárások alkalmazásával előállított termékek tartására, forgalmazására és felhasználására vonatkozó feltételeket.IV. alszakasz A behozatalhoz és a kivitelhez kapcsolódó forgalmazási előírások169. cikk Általános rendelkezésekAz Unió és bizonyos harmadik országok közötti kereskedelem sajátosságainak, valamint egyes mezőgazdasági termékek sajátos jellegének figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározhatja azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén az importált termékek a forgalmazási előírásokra vonatkozó uniós követelményeknek megfelelőnek minősülnek, és amelyek lehetővé teszik a 161. cikkben foglaltaktól eltérő intézkedések alkalmazását, továbbá meghatározhatja a forgalmazási előírásoknak az Unióból exportált termékekre történő alkalmazására vonatkozó szabályokat.170. cikk A bor behozatalára vonatkozó egyedi rendelkezések(1) A Szerződés 218. cikke alapján kötött megállapodásokban foglalt eltérő rendelkezés hiányában az e fejezet II. szakaszának II. alszakaszában és az e rendelet 163. cikkében említett meghatározásokban és kereskedelmi megnevezésekben foglalt, a borok eredetmegjelöléseire, földrajzi jelzéseire és címkézésére vonatkozó rendelkezések alkalmazandók az Unióba behozott, a 2009 61, a 2009 69, illetve a 2204 KN-kód alá tartozó termékekre.(2) A Szerződés 218. cikke alapján kötött megállapodásokban foglalt eltérő rendelkezés hiányában az e cikk (1) bekezdésében említett termékeket az OIV által ajánlott és közzétett vagy az Unió által e rendelet, illetve az e rendelet értelmében elfogadott intézkedések alapján engedélyezett borászati eljárásoknak megfelelően kell előállítani.(3) Az (1) bekezdésben említett termékek behozatala a következők bemutatásához van kötve:a) az (1) és a (2) bekezdésben említett rendelkezéseknek való megfelelést tanúsító igazolás, amelyet a Bizottság által közzéteendő jegyzékben szereplő illetékes szerv állított ki a termék származási országában;b) a termék származási országa által kijelölt szerv vagy hivatal által kiállított analitikai bizonylat, amennyiben a terméket közvetlen emberi fogyasztásra szánják.V. alszakaszKözös rendelkezések171. cikk Nemzeti ellenőrzésekA tagállamok kockázatelemzésen alapuló ellenőrzések útján megvizsgálják, hogy a termékek megfelelnek-e az e szakaszban foglalt szabályoknak, és szükség esetén közigazgatási szankciókat alkalmaznak.172. cikk Végrehajtási hatáskörökA Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja az e szakaszhoz kapcsolódó szükséges intézkedéseket, különös tekintettel a következőkre:a) az általános forgalmazási előírás végrehajtására vonatkozó szabályok megállapítása;b) a XII. mellékletben foglalt meghatározások és kereskedelmi megnevezések alkalmazására vonatkozó szabályok megállapítása;c) a XII. melléklet III. része 5. pontjának második bekezdésében és a XII. melléklet VI. része hatodik bekezdésének a) pontjában említett termékek jegyzékének összeállítása a tagállamok által a területükön a XII. melléklet III. része 5. pontjának második bekezdésében és a XII. melléklet VI. része hatodik bekezdésének a) pontjában említett termékeknek megfelelőnek tekintett termékeket feltüntető, a Bizottsághoz eljuttatandó indikatív jegyzékek alapján;d) az ágazatok vagy termékek szerinti forgalmazási előírások végrehajtására vonatkozó szabályok, köztük a mintavétellel és a termékek összetételének meghatározására szolgáló vizsgálati módszerekkel kapcsolatos részletes szabályok megállapítása;e) olyan szabályok megállapítása, amelyek segítségével kimutatható, hogy egy adott termék esetében alkalmaztak-e az engedélyezett borászati eljárásoknak meg nem felelő borászati kezeléseket;f) az ágazatok vagy termékek szerinti forgalmazási előírásoknak való megfelelés ellenőrzésének elvégzésére vonatkozó szabályok megállapítása;g) a tűréshatár meghatározására vonatkozó szabályok megállapítása;h) a megfelelőségi ellenőrzések elvégzéséért felelős hatóságokra, az ellenőrzések tartalmára, gyakoriságára, valamint a forgalmazás azon szakaszára vonatkozó rendelkezések elfogadása, amelyben a szóban forgó ellenőrzéseket el kell végezni;i) a 169. cikkben előírt eltérés végrehajtásához szükséges intézkedések elfogadása.]II. szakaszEredetmegjelölések, földrajzi jelzések és hagyományos kifejezések a borágazatbanI. ALSZAKASZ BEVEZETő RENDELKEZÉSEK173. cikk Hatály(1) Az e szakaszban megállapított, eredetmegjelölésekkel, földrajzi jelzésekkel és hagyományos kifejezésekkel kapcsolatos szabályok alkalmazandók a XII. melléklet II. részének 1., 3–6., 8., 9., 11., 15. és 16. pontjában említett termékekre.(2) Az (1) bekezdésben említett szabályok a következőkön alapulnak:a) az alábbiak jogos érdekeinek védelme:i. a fogyasztók, valamintii. a termelők.(b) annak biztosítása, hogy az érintett termékek belső piaca zökkenőmentesen működjön; valamintc) a minőségi termékek előállításának előmozdítása és ezzel egyidejűleg nemzeti minőségpolitikai intézkedések alkalmazásának lehetővé tétele.II. alszakaszEredetmegjelölések és földrajzi jelzések174. cikk Fogalommeghatározások(1) Ezen alszakasz alkalmazásában:a) „eredetmegjelölés”: valamely régió, meghatározott hely vagy – kivételes esetben – ország neve, amelyet a 173. cikk (1) bekezdésében említett olyan termék jelölésére használnak, amely megfelel a következő követelményeknek:i. minősége és jellemzői alapvetően vagy kizárólag egy adott földrajzi környezetnek és az ahhoz kapcsolódó természeti és emberi tényezőknek köszönhetők;ii. a szőlő, amelyből készült, kizárólag a szóban forgó földrajzi területről származik;iii. előállítása az említett földrajzi területen történik; valamintiv. a Vitis vinifera fajhoz tartozó szőlőfajtából nyerik;b) „földrajzi jelzés”: valamely régióra, meghatározott helyre vagy – kivételes esetben – országra utaló jelölés, amelyet a 173. cikk (1) bekezdésében említett olyan termék jelölésére használnak, amely megfelel a következő követelményeknek:i. olyan egyedi minőséggel, hírnévvel vagy egyéb jellemzőkkel rendelkezik, amelyek a szóban forgó földrajzi eredetből adódnak;ii. a készítéséhez használt szőlő legalább 85 %-a kizárólag e földrajzi területről származik;iii. előállítása az említett földrajzi területen történik; valamintiv. a Vitis vinifera fajhoz tartozó vagy annak és a Vitis nemzetséghez tartozó egyéb fajoknak a keresztezéséből létrejött szőlőfajtából nyerik.(2) Egyes hagyományosan alkalmazott elnevezések eredetmegjelölésnek minősülnek, amennyiben:a) bort jelölnek;b) földrajzi névre utalnak;c) megfelelnek az (1) bekezdés a) pontjának i–iv. alpontjában említett feltételeknek; valamintd) keresztülmennek az eredetmegjelölések és földrajzi jelzések oltalmának biztosítására irányuló, ezen alszakaszban meghatározott eljáráson.(3) Az eredetmegjelölések és földrajzi jelzések, beleértve a harmadik országok földrajzi területeire vonatkozókat is, az ezen alszakaszban meghatározott szabályoknak megfelelően jogosultak oltalomra az Unióban.175. cikk Az oltalom iránti kérelem tartalma(1) A valamely név oltalom alatt álló eredetmegjelölésnek vagy földrajzi jelzésnek való minősítése iránti kérelemnek magában kell foglalnia a következőket tartalmazó műszaki dokumentációt:a) az oltalomban részesítendő elnevezés;b) a kérelmező neve és címe;c) a (2) bekezdésben említett termékleírás; valamintd) a (2) bekezdésben említett termékleírást összefoglaló egységes dokumentum.(2) A termékleírás lehetővé teszi az érdekelt felek számára az eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott termék előállítási körülményeinek ellenőrzését.A termékleírás legalább a következőket tartalmazza:a) az oltalomban részesítendő elnevezés;b) a bor(ok) leírása:i. az eredetmegjelöléssel ellátott borok esetében főbb analitikai és érzékszervi jellemzőik;ii. a földrajzi jelzéssel ellátott borok esetében főbb analitikai jellemzőik, valamint érzékszervi jellemzőik értékelése vagy feltüntetése;c) adott esetben a bor(ok) előállítására alkalmazott konkrét borászati eljárások, valamint a borkészítésre vonatkozó korlátozások;d) az érintett földrajzi terület határainak meghatározása;e) a hektáronkénti legnagyobb terméshozam;f) a borszőlőfajta vagy -fajták, amely(ek)ből a bor(ok) készül(nek);g) A 174. cikk (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjában vagy adott esetben a 174. cikk (1) bekezdése b) pontjának i. alpontjában említett kapcsolatot igazoló adatok;h) az uniós vagy nemzeti jogszabályokban, illetve – amennyiben ezt a tagállamok előírják – az oltalom alatt álló eredetmegjelölést vagy az oltalom alatt álló földrajzi jelzést kezelő szervezet által megállapított alkalmazandó követelmények, feltéve, hogy e követelmények objektívek, megkülönböztetéstől mentesek és összeegyeztethetők az uniós jogszabályokkal;i) a termékleírás tekintetében a rendelkezések betartását ellenőrző hatóságok vagy szervek neve, címe és konkrét feladatai.176. cikk Oltalom iránti kérelem harmadik országbeli földrajzi terület esetében(1) Amennyiben az oltalom iránti kérelem harmadik országbeli földrajzi területre vonatkozik, a 175. cikkben előírt adatokon kívül bizonyítékot kell szolgáltatni arról, hogy a szóban forgó elnevezés a származási országban oltalom alatt áll.(2) A kérelmet a kérelmezőnek közvetlenül vagy az érintett harmadik ország hatóságain keresztül a Bizottsághoz kell eljuttatnia.(3) Az oltalom iránti kérelmet az Unió valamelyik hivatalos nyelvén vagy az e nyelvek egyikén készült, hitelesített fordítással kiegészítve kell benyújtani.177. cikk Kérelmezők(1) Bármely termelői érdekcsoport vagy – kivételes esetekben – egyéni termelő kérelmezheti valamely eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalmát. A kérelemhez egyéb érdekelt felek is csatlakozhatnak.(2) Termelők csak a saját maguk által készített bor oltalmára nyújthatnak be kérelmet.(3) A határokon átnyúló földrajzi területet jelölő elnevezések, illetve a határokon átnyúló földrajzi területhez kapcsolódó hagyományos megnevezések esetében közös kérelem is benyújtható.178. cikk Előzetes nemzeti eljárás(1) Az Unióból származó borok eredetmegjelölésének vagy földrajzi jelzésének oltalma iránt a 174. cikknek megfelelően benyújtott kérelmek előzetes nemzeti eljárás tárgyát képezik e cikknek megfelelően.(2) Az oltalom iránti kérelmet abban a tagállamban kell benyújtani, amelynek területéhez az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés kötődik.(3) A tagállam megvizsgálja, hogy az oltalom iránti kérelem megfelel-e az ezen alszakaszban meghatározott feltételeknek.A tagállam nemzeti eljárást folytat le, amelynek keretében gondoskodik a kérelem megfelelő közzétételéről, valamint a közzétételtől számított legalább két hónapos időszakról, amelynek során bármely, jogos érdekkel és az érintett tagállam területén állandó lakóhellyel, illetve telephellyel rendelkező természetes vagy jogi személy a tagállamhoz benyújtott megfelelően indokolt nyilatkozat útján kifogást emelhet a javasolt oltalom ellen.(4) Ha a tagállam úgy ítéli meg, hogy az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés nem felel meg a vonatkozó követelményeknek vagy általában véve nem felel meg az uniós jognak, elutasítja a kérelmet.(5) Ha a tagállam úgy ítéli meg, hogy a vonatkozó követelmények teljesülnek:a) legalább az interneten közzéteszi az egységes dokumentumot és a termékleírást; valamintb) oltalom iránti kérelmet juttat el a Bizottsághoz, amely kérelem tartalmazza a következőket:i. a kérelmező neve és címe;ii. a 175. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett egységes dokumentum;iii. a tagállam arra vonatkozó nyilatkozata, hogy megítélése szerint a kérelmező által benyújtott kérelem megfelel az előírt feltételeknek; valamintiv. az a) pontban említett közzétételre vonatkozó hivatkozás.Az első albekezdés b) pontjában említett információkat az Unió valamelyik hivatalos nyelvén vagy az e nyelvek egyikén készített hitelesített fordítással kiegészítve kell továbbítani.(6) A tagállamok 2009. augusztus 1-jéig hatályba léptetik az 1234/2007/EK rendelet 118f. cikkének és az e cikknek való megfeleléshez szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket.(7) Abban az esetben, ha egy tagállamban nem léteznek nemzeti jogszabályok az eredetmegjelölések és a földrajzi jelzések oltalmára vonatkozóan, a tagállam az elnevezést az ezen alszakaszban foglaltaknak megfelelően – kizárólag átmeneti jelleggel – nemzeti szinten oltalomban részesítheti a kérelem Bizottsághoz történő benyújtásának napjától kezdődő hatállyal. Az átmeneti nemzeti oltalom a bejegyzésről vagy annak megtagadásáról szóló határozat ezen alszakasz alapján történő meghozatalának napján szűnik meg.179. cikk A Bizottság által végzett vizsgálat(1) A Bizottság közzéteszi az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalma iránti kérelem benyújtásának időpontját.(2) A Bizottság megvizsgálja, hogy a 178. cikk (5) bekezdésében említett oltalom iránti kérelmek megfelelnek-e az ezen alszakaszban meghatározott feltételeknek.(3) Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ezen alszakaszban meghatározott feltételek teljesülnek, végrehajtási jogi aktusok révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül rendelkezik a 175. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett egységes dokumentumnak és a 178. cikk (5) bekezdésében említett, a termékleírás közzétételére vonatkozó hivatkozásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről.(4) Ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ezen alszakaszban meghatározott feltételek nem teljesülnek, végrehajtási jogi aktus révén rendelkezik a kérelem elutasításáról.180. cikk Kifogásolási eljárásA 179. cikk (3) bekezdésében előírt közzététel napjától számított két hónapon belül bármely tagállam vagy harmadik ország, illetve jogos érdekkel és az oltalmat kérelmező tagállamtól eltérő tagállam vagy valamely harmadik ország területén állandó lakóhellyel, illetve telephellyel rendelkező természetes vagy jogi személy a Bizottsághoz benyújtott, az ezen alszakaszban meghatározott jogosultsági feltételekre vonatkozó, megfelelően indokolt nyilatkozat útján kifogást emelhet a javasolt oltalom ellen.Harmadik országban állandó lakóhellyel rendelkező természetes személy vagy ott telephellyel rendelkező jogi személy esetében a nyilatkozatot az első bekezdésben említett két hónapos határidőn belül közvetlenül vagy a szóban forgó harmadik ország hatóságain keresztül kell benyújtani.181. cikk Határozat az oltalomrólA Bizottság a 180. cikkben említett kifogásolási eljárás lezárását követően a rendelkezésére álló információk alapján, végrehajtási jogi aktusok révén határoz az ezen alszakaszban meghatározott feltételeknek és általában véve az uniós jognak megfelelő eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalmának megadásáról, illetve – ha az említett feltételek nem teljesülnek – a kérelem elutasításáról.182. cikk Homonimák(1) A benyújtott kérelem tárgyát képező olyan elnevezések bejegyzésekor, amelyek teljesen vagy részben azonos alakúak valamely, az e rendelet borágazattal kapcsolatos rendelkezései alapján már bejegyzett elnevezéssel, kellően figyelembe kell venni a helyi és a hagyományos használatot, valamint az összetéveszthetőség veszélyét.Az olyan azonos alakú elnevezés, amely a fogyasztókat megtévesztve azt a benyomást kelti, hogy a termékek egy másik területről származnak, még akkor sem jegyezhető be, ha az elnevezés az adott termékek származása szerinti terület, régió vagy helység vonatkozásában pontos.A bejegyzett azonos alakú elnevezés használatát abban az esetben lehet engedélyezni, ha a később bejegyzett azonos alakú elnevezés a gyakorlatban megfelelően elkülönül a már bejegyzettől, figyelembe véve, hogy az érintett termelők számára egyenlő bánásmódot kell biztosítani, valamint el kell kerülni a fogyasztók megtévesztését.(2) Az (1) bekezdést értelemszerűen kell alkalmazni, amennyiben a kérelem tárgyát képező elnevezés részben vagy teljesen azonos alakú valamely, a tagállamok jogszabályai szerint földrajzi jelzésként oltalmat élvező jelzéssel.A tagállamok a földrajzi árujelzőkre vonatkozó jogszabályaik alapján nem jegyezhetnek be oltalmi céllal meg nem egyező földrajzi árujelzőket, ha az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés az eredetmegjelölésekre és a földrajzi jelzésekre vonatkozó uniós jogszabály értelmében az Unióban oltalmat élvez.(3) Amennyiben egy borszőlőfajta neve valamely oltalom alatt álló eredetmegjelölésből vagy földrajzi jelzésből áll vagy ilyet tartalmaz, a szóban forgó név nem használható az e rendelet hatálya alá tartozó termékek címkézése céljából, kivéve, ha a Bizottság a meglévő címkézési gyakorlatok figyelembevétele érdekében, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén másképpen határoz.(4) A termékeknek a 174. cikk szerinti eredetmegjelöléseire és földrajzi jelzéseire vonatkozó oltalom nem érinti a 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[32] értelmében a szeszes italokra alkalmazandó, oltalom alatt álló földrajzi jelzéseket és viszont.183. cikk Az oltalom iránti kérelem elutasításának okai(1) A köznevesült elnevezések nem élvezhetnek oltalmat eredetmegjelölésként vagy földrajzi jelzésként.Ezen alszakasz alkalmazásában a „köznevesült elnevezés” olyan bornév, amely – bár az érintett termék eredeti előállítási vagy forgalombahozatali helységéhez vagy régiójához kapcsolódik – az Unióban egy borfajta köznevévé vált.Annak megállapítása érdekében, hogy az elnevezés köznevesült-e vagy nem, az összes idevágó tényezőt figyelembe kell venni, különösen:a) az Unióban fennálló helyzetet, különös tekintettel a fogyasztási területekre;b) a vonatkozó uniós vagy nemzeti jogszabályokat.(2) Egy elnevezés nem élvezhet oltalmat eredetmegjelölésként vagy földrajzi jelzésként, amennyiben az oltalom valamely védjegy hírnevének és elismertségének fényében félrevezetheti a fogyasztót a bor valódi mibenlétének vonatkozásában.184. cikk Kapcsolat a védjegyekkel(1) Amennyiben valamely eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés e rendelet értelmében oltalom alatt áll, a 185. cikk (2) bekezdésében említett helyzetek egyikének megfelelő és a XII. melléklet II. részében felsorolt kategóriák valamelyikébe tartozó termékhez kapcsolódó védjegy lajstromozását el kell utasítani, ha a védjegy lajstromozása iránti kérelmet az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés oltalmára irányuló kérelem Bizottsághoz való benyújtásának időpontját követően nyújtják be, és az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés az oltalom iránti kérelem benyújtását követően oltalomban részesül.Az első albekezdésben foglaltak megsértésével lajstromozott védjegyeket érvényteleníteni kell.(2) A 183. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül, valamely, a 185. cikk (2) bekezdésében említett helyzetek egyikének megfelelően használt olyan védjegy, amelyet az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalmára irányuló kérelem Bizottsághoz való benyújtásának időpontja előtt kérelmeztek vagy jegyeztek be, illetve amely – amennyiben az érintett jogszabályok erre lehetőséget adnak – az említett időpontig használat révén meghonosodott az Unióban, továbbra is használható és megújítható az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalmának ellenére, feltéve, hogy nincs ok a védjegy érvénytelenítésére vagy törlésére a 2008/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[33], illetve a 207/2009/EK tanácsi rendelet[34] értelmében.Ilyen esetekben az eredetmegjelölésnek vagy a földrajzi jelzésnek a vonatkozó védjeggyel párhuzamosan történő használata megengedett.185. cikk Oltalom(1) Az oltalom alatt álló eredetmegjelölést és az oltalom alatt álló földrajzi jelzést bármely forgalmazó használhatja az olyan borok esetében, amelyek a vonatkozó termékleírásnak megfelelően készültek.(2) Az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések, valamint az ilyen oltalom alatt álló nevekkel ellátott, a termékleírásnak megfelelő borok oltalmat élveznek a következőkkel szemben:a) az oltalom alatt álló elnevezés bármely közvetlen vagy közvetett kereskedelmi célú használata:i. az oltalom alatt álló elnevezés termékleírásának nem megfelelő hasonló termék vonatkozásában; vagyii. amennyiben az ilyen használat kihasználja az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés hírnevét;b) bármely visszaélés, utánzás vagy utalás, még abban az esetben is, ha feltüntetik a termék vagy szolgáltatás valós eredetét, vagy ha az oltalom alatt álló elnevezést lefordítják vagy azt olyan típusú kifejezés követi, mint a „féle”, „fajta”, „módszer”, „mint ahogyan … készül”, „utánzat”, „íz”, „mint” és hasonlók;c) a termék származására, eredetére, jellegére vagy alapvető tulajdonságaira vonatkozó bármely egyéb hamis vagy félrevezető jelzés a belső vagy a külső csomagoláson, a szóban forgó bortermékhez kapcsolódó reklámanyagon vagy dokumentumokon, valamint a termék eredetét illetően hamis benyomást keltő tárolóedénybe történő csomagolás;d) bármilyen egyéb olyan gyakorlat, amely a termék valódi származása tekintetében a fogyasztó megtévesztéséhez vezethet.(3) Az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés nem válhat a 183. cikk (1) bekezdésének értelmében vett köznevesült elnevezéssé az Unióban.(4) A tagállamok megteszik a szükséges lépéseket, hogy fellépjenek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések (2) bekezdésben említett jogszerűtlen használata ellen.186. cikk NyilvántartásA Bizottság létrehozza és naprakészen tartja a borokra vonatkozó oltalom alatt álló eredetmegjelölések és oltalom alatt álló földrajzi nevek nyilvános hozzáférésű elektronikus nyilvántartását.187. cikk Az illetékes hatóság kijelölése(1) A tagállamok a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[35] 4. cikkében megállapított kritériumoknak megfelelően kijelölik az ezen alszakaszban meghatározott kötelezettségek tekintetében elvégzendő ellenőrzésekért felelős illetékes hatóságot vagy hatóságokat.(2) A tagállamok biztosítják, hogy bármely olyan gazdasági szereplő jogosult legyen az ellenőrzési rendszerben való részvételre, amely megfelel az ezen alszakaszban foglalt rendelkezéseknek.(3) A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az (1) bekezdésben említett illetékes hatóságról vagy hatóságokról. A Bizottság e hatóságok nevét és címét nyilvánossá teszi, valamint gondoskodik azok rendszeres naprakésszé tételéről.188. cikk A termékleírásnak való megfelelés ellenőrzése(1) Az Unió valamely földrajzi területéhez kapcsolódó, oltalom alatt álló eredetmegjelölések és oltalom alatt álló földrajzi jelzések tekintetében a termékleírásnak való megfelelés éves ellenőrzését a bor készítése során, valamint kiszerelése közben vagy után a következőknek kell biztosítaniuk:a) a 187. cikk (1) bekezdésében említett illetékes hatóság vagy hatóságok; vagyb) a 882/2004/EK rendelet 2. cikke második albekezdésének 5. pontja értelmében az ellenőrzésért felelős, az említett rendelet 5. cikkében megállapított kritériumoknak megfelelően terméktanúsító szervként eljáró egy vagy több szerv.Az ellenőrzés költségeit az érintett gazdasági szereplők viselik.(2) A harmadik országbeli földrajzi területhez kapcsolódó, oltalom alatt álló eredetmegjelölések és oltalom alatt álló földrajzi jelzések tekintetében a termékleírásnak való megfelelés éves ellenőrzését a bor készítése során, illetve kiszerelése közben vagy után a következőknek kell biztosítaniuk:a) a harmadik ország által kijelölt egy vagy több hatóság; vagyb) egy vagy több terméktanúsító szerv.(3) Az (1) bekezdés b) pontjában és a (2) bekezdés b) pontjában említett terméktanúsító szerveknek meg kell felelniük az EN 45011 európai szabványnak vagy az ISO/IEC Guide 65-nek (Terméktanúsítási rendszereket működtető szervezetekre vonatkozó általános követelmények), és ezekkel összhangban kell akkreditálni őket.(4) Amennyiben valamely, az (1) bekezdés a) pontjában és a (2) bekezdés a) pontjában említett hatóság ellenőrzi a termékleírásnak való megfelelést, az objektivitás és a pártatlanság megfelelő garanciáit kell biztosítania, és rendelkeznie kell a feladata elvégzéséhez szükséges képzett személyzettel és forrásokkal.189. cikk A termékleírás módosítása(1) A 177. cikk feltételeit teljesítő kérelmező kérelmezheti az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy az oltalom alatt álló földrajzi jelzés termékleírását érintő módosítás jóváhagyását, különösen a tudományos és műszaki ismeretek fejlődésének figyelembevétele, illetve a 175. cikk (2) bekezdése második albekezdésének d) pontjában említett földrajzi terület újbóli meghatározása érdekében. A kérelemben ismertetni kell a kérelmezett módosításokat, és meg kell indokolni azokat.(2) Amennyiben a javasolt módosítás a 175. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett egységes dokumentum egy vagy több pontját érinti, a 178–181. cikk értelemszerűen alkalmazandó a módosítási kérelemre. Ha azonban a javasolt módosítás nem jelentős, a Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén határoz arról, hogy a kérelem jóváhagyható-e a 179. cikk (2) bekezdésében és a 180. cikkben meghatározott eljárás lefolytatása nélkül, és ha igen, közzéteszi a 179. cikk (3) bekezdésében említett elemeket.(3) Amennyiben a javasolt módosítás nem változtat az egységes dokumentumon, a következő szabályok alkalmazandók:a) ha a földrajzi terület egy adott tagállamon belül található, e tagállam közli a módosítást illető álláspontját, és ha az kedvező, közzéteszi a módosított termékleírást, valamint értesíti a Bizottságot a jóváhagyott módosításokról és azok okairól;b) ha a földrajzi terület harmadik országban helyezkedik el, a Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén dönt a javasolt módosítás jóváhagyásáról.190. cikk Törlés(1) A Bizottság saját kezdeményezésére vagy valamely tagállam, harmadik ország vagy jogos érdekkel rendelkező természetes vagy jogi személy kellőképpen megindokolt kérésére, végrehajtási jogi aktusok révén határozhat úgy, hogy törli valamely eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalmát, amennyiben a kapcsolódó termékleírásnak való megfelelés már nem biztosított.A 178–181. cikket értelemszerűen kell alkalmazni.191. cikk Meglévő oltalom alatt álló bornevek(1) Az 1493/1999/EK rendelet 51. és 54. cikkének, valamint a 753/2002/EK bizottsági rendelet[36] 28. cikkének megfelelően oltalom alatt álló bornevekre az e rendelet szerinti oltalom automatikusan érvényes. A Bizottság e borneveket felveszi az e rendelet 186. cikke szerinti nyilvántartásba.(2) A tagállamok az (1) bekezdésben említett, meglévő oltalom alatt álló bornevek tekintetében továbbítják a Bizottságnak a következőket:a) a 175. cikk (1) bekezdésében előírt műszaki dokumentáció;b) a nemzeti jóváhagyásról szóló határozat.(3) Azok az (1) bekezdésben említett bornevek, amelyekre vonatkozóan a (2) bekezdésben említett információkat 2011. december 31-ig nem nyújtják be, elveszítik az e rendelet szerinti oltalmukat. A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül megteszi a megfelelő hivatalos lépéseket az érintett borneveknek a 186. cikk szerinti nyilvántartásból való törlésére.(4) A 190. cikk nem vonatkozik az e cikk (1) bekezdésében említett, meglévő oltalom alatt álló bornevekre.A Bizottság 2014. december 31-ig saját kezdeményezésére, végrehajtási jogi aktusok révén dönthet az (1) bekezdésben említett, meglévő oltalom alatt álló bornevek oltalmának megszüntetése mellett, ha a kérdéses nevek nem felelnek meg a 174. cikkben foglalt feltételeknek.192. cikk DíjakA tagállamok díjat számíthatnak fel költségeik fedezésére, ideértve az ezen alszakasz szerinti oltalomra vonatkozó kérelmek, kifogási nyilatkozatok, módosítási kérelmek és törlési kérelmek vizsgálata során felmerült kiadásokat is.193. cikk Átruházott hatáskörök(1) A körülhatárolt földrajzi területen folyó termelés sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadhatja a következőket:a) a földrajzi terület körülhatárolására vonatkozó elvek, valamintb) a körülhatárolt földrajzi területen folyó termeléssel összefüggő fogalommeghatározások, korlátozások és eltérések.(2) A termékek minőségének és nyomonkövethetőségének biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározhatja azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén a termékleírások a 175. cikk (2) bekezdésének h) pontja szerint további követelményekkel egészíthetők ki.(3) A termelők, illetve a gazdasági szereplők jogainak és jogos érdekeinek védelme érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén:a) meghatározhatja, hogy melyek azok az esetek, amelyekben egy termelő egyénileg is kérelmezheti valamely eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalmát;b) korlátozásokat fogadhat el az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalmáért folyamodni jogosult kérelmezők típusára vonatkozóan;c) egyedi intézkedéseket fogadhat el a határokon átnyúló területet érintő kérelmekre alkalmazandó nemzeti eljárások tekintetében;d) meghatározhatja a kérelmek vagy az igénylések benyújtásának időpontját;e) meghatározhatja azt az időpontot, amelytől kezdve az oltalom érvényes;f) meghatározhatja azokat a feltételeket, amelyek mellett valamely módosítás a 189. cikk (2) bekezdése szerinti nem jelentős módosításnak minősül;g) meghatározhatja azt az időpontot, amikor egy adott módosítás hatályba lép.(4) A megfelelő védelem biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén korlátozásokat fogadhat el az oltalom alatt álló elnevezés tekintetében.(5) Az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések jogellenes használatának megelőzése érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározhatja a tagállamok által e tekintetben végrehajtandó intézkedéseket.(6) Az ezen alszakaszban előírt ellenőrzések hatékonyságának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadhatja az illetékes hatóságok gazdasági szereplők általi tájékoztatásával kapcsolatos szükséges intézkedéseket.(7) Annak biztosítására, hogy a gazdasági szereplőket és az illetékes hatóságokat ne érintse hátrányosan ezen alszakasznak a 2009. augusztus 1. előtt oltalomban részesített bornevek tekintetében történő alkalmazása, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén átmeneti rendelkezéseket fogadhat el a következők vonatkozásában:a) a tagállamok által 2009. augusztus 1-jéig eredetmegjelölésként vagy földrajzi jelzésként elismert bornevek;b) az előzetes nemzeti eljárás;c) azok a borok, amelyeket egy meghatározott időpontot megelőzően hoztak forgalomba vagy címkéztek; valamintd) a termékleírás módosításai.194. cikk Végrehajtási hatáskörök(1) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja az ezen alszakaszhoz kapcsolódó szükséges intézkedéseket a következők vonatkozásában:a) a termékleírásban a földrajzi terület és a végtermék közötti kapcsolat tekintetében nyújtandó tájékoztatás;b) az oltalom megadásáról vagy megtagadásáról szóló határozat közzététele;c) a 186. cikkben említett nyilvántartás létrehozása és naprakészen tartása;d) az oltalom alatt álló eredetmegjelölés oltalom alatt álló földrajzi jelzéssé történő átminősítése;e) a határokon átnyúló területre vonatkozó kérelmek benyújtása;f) a tagállamok által elvégzendő vizsgálatok és ellenőrzések, beleértve a laboratóriumi vizsgálatokat is.(2) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja az ezen alszakaszhoz kapcsolódó valamennyi szükséges intézkedést az eredetmegjelölés, illetve földrajzi jelzés oltalma vagy módosításának jóváhagyása iránti kérelmek vizsgálatára – beleértve e kérelmek elfogadhatóságát is – irányuló eljárás, továbbá a kifogást tartalmazó, valamint a törlés és az átminősítés iránti kérelmekre – beleértve ezek elfogadhatóságát is – vonatkozó eljárás és a meglévő oltalom alatt álló bornevekkel kapcsolatos tájékoztatás vonatkozásában, különös tekintettel az alábbiakra:a) dokumentumminták és a továbbítás formátuma;b) időbeli korlátozások;c) a kérelem, illetve az igénylés alátámasztására benyújtandó adatokkal, bizonyítékokkal és igazoló dokumentumokkal kapcsolatos részletek.195. cikk A 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül elfogadandó végrehajtási jogi aktusokAmennyiben valamely kérelem vagy igénylés elfogadhatatlannak minősül, a Bizottság azt végrehajtási jogi aktusok révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül elfogadhatatlannak nyilvánítja és elutasítja.III. alszakaszHagyományos kifejezések196. cikk FogalommeghatározásA „hagyományos kifejezés” a tagállamokban a 173. cikk (1) bekezdésében említett termékek tekintetében hagyományosan használt olyan kifejezés, amely jelzi:a) hogy egy adott termék uniós vagy nemzeti jogszabály alapján oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel van ellátva; vagyb) az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott termék előállítási vagy érlelési eljárását, illetve minőségét, színét, származási helyének jellegét vagy valamely, a termék történetéhez kapcsolódó eseményt.197. cikk Oltalom(1) Az oltalom alatt álló hagyományos kifejezések kizárólag a 196. cikkben foglalt fogalommeghatározásnak megfelelően előállított termékekkel kapcsolatban használhatóak.A hagyományos kifejezések oltalmat élveznek a jogellenes használattal szemben.A tagállamoknak meg kell tenniük az oltalom alatt álló hagyományos kifejezések jogellenes használatának megszüntetéséhez szükséges lépéseket.(2) A hagyományos kifejezések az Unióban nem válhatnak köznevesült elnevezéssé.198. cikk Átruházott hatáskörök(1) A megfelelő védelem biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén rendelkezéseket fogadhat el az oltalom alá helyezendő kifejezés nyelvére és helyesírására vonatkozóan.(2) A termelők, illetve a gazdasági szereplők jogainak és jogos érdekeinek védelme érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározhatja a következőket:a) a hagyományos kifejezés oltalma iránt folyamodni jogosult kérelmezők típusa;b) a hagyományos kifejezés elismerése iránti kérelem érvényességének feltételei;c) azok az indokok, amelyek alapján kifogás emelhető valamely hagyományos kifejezés elismerésével szemben;d) az oltalom hatálya, beleértve a védjegyekkel, az oltalom alatt álló hagyományos kifejezésekkel, az oltalom alatt álló eredetmegjelölésekkel vagy földrajzi jelzésekkel, a homonimákkal, illetve bizonyos borszőlőfajtanevekkel való kapcsolatot;e) a hagyományos kifejezések törlésének lehetséges indokai;f) a kérelmek vagy az igénylések benyújtásának időpontja.(3) Az Unió és egyes harmadik országok közötti kereskedelem sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadhatja azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén harmadik országból származó termékeken is használhatók hagyományos kifejezések, és eltérésekről rendelkezhet a 196. cikk alkalmazása alól.(4) Az oltalom alatt álló hagyományos kifejezések jogellenes használatának megelőzése érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározhatja a tagállamok által e tekintetben végrehajtandó intézkedéseket.199. cikk Végrehajtási hatáskörök(1) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja az ezen alszakaszhoz kapcsolódó valamennyi szükséges intézkedést a hagyományos kifejezés oltalma vagy módosításának jóváhagyása iránti kérelmek vizsgálatára – beleértve e kérelmek elfogadhatóságát is – irányuló eljárás, valamint a kifogást tartalmazó, illetve a törlés iránti kérelmekre – beleértve ezek elfogadhatóságát is – vonatkozó eljárás tekintetében, különös tekintettel az alábbiakra:a) dokumentumminták és a továbbítás formátuma;b) időbeli korlátozások;c) a kérelem, illetve az igénylés alátámasztására benyújtandó adatokkal, bizonyítékokkal és igazoló dokumentumokkal kapcsolatos részletek.(2) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén határoz a hagyományos kifejezés oltalma iránti kérelmek, valamint az oltalom alatt álló kifejezés módosítása iránti kérelmek elfogadásáról vagy elutasításáról, illetve a hagyományos kifejezések oltalmának törléséről.(3) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén rendelkezik azon hagyományos kifejezések oltalmáról, amelyek esetében az oltalom iránti kérelem elfogadásra került, különösen azáltal, hogy a szóban forgó kifejezéseket a 196. cikk a) vagy b) pontja szerint osztályozza, valamint közzéteszi fogalommeghatározásukat és/vagy a használatukra vonatkozó feltételeket.200. cikk A 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül elfogadandó végrehajtási jogi aktusokAmennyiben valamely kérelem vagy igénylés elfogadhatatlannak minősül, a Bizottság azt végrehajtási jogi aktusok révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül elfogadhatatlannak nyilvánítja és elutasítja.III. szakaszCímkézés és kiszerelés a borágazatban201. cikk FogalommeghatározásE szakasz alkalmazásában:a) „címkézés”: minden, egy adott terméket kísérő vagy arra vonatkozó csomagoláson, dokumentumon, feliraton, címkén, gyűrűn vagy galléron feltüntetett szó, adat, védjegy, márkanév, képi anyag vagy jelölés;b) „kiszerelés”: minden olyan információ, amelyet az érintett termék csomagolása révén közvetítenek a fogyasztók felé, beleértve a palackok formáját és típusát is.202. cikk A horizontális szabályok alkalmazhatóságaAmennyiben e rendelet másképp nem rendelkezik, a 2008/95/EK irányelv, a 89/396/EGK tanácsi irányelv[37], a 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[38], valamint a 2007/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[39] alkalmazandó a hatályuk alá tartozó termékek címkézésére és kiszerelésére.203. cikk Kötelező adatok(1) Az Unióban forgalmazott vagy kivitelre szánt, a XII. melléklet II. részének 1–11., 13., 15. és 16. pontjában említett termékek címkézése és kiszerelése a következő kötelező adatokat tartalmazza:a) a szőlőből készült termék kategóriájának megnevezése a XII. melléklet II. részének megfelelően;b) az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott borok esetében:i. az „oltalom alatt álló eredetmegjelölés” vagy az „oltalom alatt álló földrajzi jelzés” kifejezés; valamintii. az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés elnevezése;c) a tényleges alkoholtartalom térfogatszázalékban;d) a származás feltüntetése;e) a palackozó vagy – pezsgő, szén-dioxid hozzáadásával készült habzóbor, minőségi pezsgő és illatos minőségi pezsgő esetében – a termelő vagy az eladó nevének feltüntetése;f) importbor esetében az importőr feltüntetése; valamintg) pezsgő, szén-dioxid hozzáadásával készült habzóbor, minőségi pezsgő és illatos minőségi pezsgő esetében a cukortartalom feltüntetése.(2) Az (1) bekezdés a) pontjától eltérve, a szőlőből készült termék kategóriájára történő hivatkozás elhagyható azon borok esetében, amelyek címkéjén szerepel valamely oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzés elnevezése.(3) Az (1) bekezdés b) pontjától eltérve, az „oltalom alatt álló eredetmegjelölés”, illetve az „oltalom alatt álló földrajzi jelzés” kifejezés elhagyható a következő esetekben:a) amennyiben a címkén szerepel valamely, a 196. cikk a) pontja szerinti hagyományos kifejezés;b) a Bizottság által a meglévő címkézési gyakorlatoknak való megfelelés biztosítása érdekében, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározandó kivételes körülmények fennállása esetén.204. cikk Választható adatok(1) A 203. cikk (1) bekezdésében említett termékek címkéje és kiszerelése különösen a következő választható adatokat tartalmazhatja:a) az évjárat;b) egy vagy több borszőlőfajta neve;c) a 203. cikk (1) bekezdésének g) pontjában említettektől eltérő borok esetében a cukortartalomra utaló kifejezések;d) az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott borok esetében a 196. cikk b) pontjában említett hagyományos kifejezések;e) az oltalom alatt álló eredetmegjelölést vagy az oltalom alatt álló földrajzi jelzést megjelenítő uniós szimbólum;f) bizonyos előállítási eljárásokra utaló kifejezések;g) az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott borok esetében egy másik, az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés szerinti területnél kisebb vagy nagyobb földrajzi egység neve.(2) A 182. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül, az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett adatok használatát illetően az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel nem rendelkező borok esetében:a) a tagállamok a tanúsítási, jóváhagyási és ellenőrzési eljárások biztosítására irányuló törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket hoznak annak érdekében, hogy garantálják az érintett információk helytállóságát;b) a tagállamok a területükön megtalálható borszőlőfajtákból készült bor tekintetében – megkülönböztetéstől mentes, objektív kritériumok alapján és kellő figyelemmel a tisztességes verseny biztosítására – elkészítik a kizárt borszőlőfajták listáját, különösen abban az esetben, ha:i. a bor valós eredetét illetően a fogyasztók szempontjából fennáll az összetéveszthetőség veszélye amiatt, hogy az adott borszőlőfajta egy meglévő oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzés szerves részét képezi;ii. a vonatkozó ellenőrzések nem lennének költséghatékonyak amiatt, hogy az adott borszőlőfajta a tagállam szőlőültetvényeinek igen kis részét képviseli;c) a különböző tagállamokból származó borok házasítása nem vonhatja maga után a borszőlőfajta vagy -fajták címkén való feltüntetését, kivéve, ha az érintett tagállamok másként állapodnak meg, és gondoskodnak a vonatkozó tanúsítási, jóváhagyási és ellenőrzési eljárások kivitelezhetőségéről.205. cikk Nyelvek(1) A 203. és a 204. cikkben említett, szavakkal kifejezett kötelező és választható adatok feltüntetése az Unió egy vagy több hivatalos nyelvén történik.(2) Az (1) bekezdés ellenére az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések elnevezésének, illetve a 196. cikk a) pontjában említett hagyományos kifejezéseknek az oltalom szerinti nyelven vagy nyelveken kell szerepelniük a címkén.A nem a latin ábécé szerint szövegezett, oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések, illetve nemzeti különleges megnevezések esetében az elnevezés az Unió egy vagy több hivatalos nyelvén is feltüntethető.206. cikk VégrehajtásA tagállamok illetékes hatóságai megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy azok a 203. cikk (1) bekezdésében említett termékek, amelyek címkézése nem felel meg az e szakaszban foglaltaknak, ne kerüljenek forgalomba, illetve hogy az ilyen termékeket kivonják a forgalomból.207. cikk Átruházott hatáskörök(1) A címkézéssel és a kiszereléssel kapcsolatos horizontális szabályoknak való megfelelés biztosítása és a borágazat sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén fogalommeghatározásokat, szabályokat és korlátozásokat fogadhat el a következők tekintetében:a) az e szakaszban előírtaktól eltérő címkézési adatok megjelenítése és használata;b) egyes kötelező adatok, különös tekintettel az alábbiakra:i. a kötelező adatok megszövegezéséhez használandó kifejezések és a használatukra vonatkozó feltételek;ii. az adott gazdaságra utaló kifejezések és a használatukra vonatkozó feltételek;iii. olyan rendelkezések, amelyek lehetővé teszik a termelő tagállamok számára, hogy a kötelező adatokkal kapcsolatosan kiegészítő szabályokat határozzanak meg;iv. olyan rendelkezések, amelyek a 203. cikk (2) bekezdésében említetteken túl további eltéréseket tesznek lehetővé a szőlőből készült termékek kategóriájára történő hivatkozás elhagyását illetően; valamintv. a nyelvek használatára vonatkozó rendelkezések;c) választható adatok, különös tekintettel az alábbiakra:i. a választható adatok megszövegezéséhez használandó kifejezések és a használatukra vonatkozó feltételek;ii. olyan rendelkezések, amelyek lehetővé teszik a termelő tagállamok számára, hogy a választható adatokkal kapcsolatosan kiegészítő szabályokat határozzanak meg;d) a kiszerelés, különös tekintettel az alábbiakra:i. bizonyos palackformák használatára vonatkozó feltételek, valamint az egyes egyedi palackformák jegyzéke;ii. a „pezsgős” típusú palackok és záróelemek használatára vonatkozó feltételek;iii. olyan rendelkezések, amelyek lehetővé teszik a termelő tagállamok számára, hogy a kiszereléssel kapcsolatosan kiegészítő szabályokat határozzanak meg;iv. a nyelvek használatára vonatkozó rendelkezések.(2) Az e szakaszban előírt tanúsítási, jóváhagyási és ellenőrzési eljárások hatékonyságának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadhatja az e tekintetben szükséges intézkedéseket.(3) A Bizottság a gazdasági szereplők jogos érdekeinek védelme céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén szabályokat fogadhat el azoknak az eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott boroknak az ideiglenes címkézésére és kiszerelésére vonatkozóan, amelyek eredetmegjelölése vagy földrajzi jelzése megfelel a 178. cikk (5) bekezdésében említett követelményeknek.(4) Annak érdekében, hogy a gazdasági szereplőket ne érje hátrány, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén átmeneti rendelkezéseket fogadhat el a 2009. augusztus 1. előtt forgalomba hozott és címkézett borok tekintetében.(5) A nem az e szakaszban foglaltaknak megfelelően címkézett termékek Unióban történő forgalmazásának, illetve kivitelének megelőzése érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározhatja a tagállamok által e tekintetben végrehajtandó intézkedéseket.(6) Az Unió és bizonyos harmadik országok közötti kereskedelem sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén az e szakaszban foglaltaktól eltérő rendelkezéseket fogadhat el.208. cikk Végrehajtási hatáskörökA Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja az e szakaszhoz kapcsolódó, az eljárásokra, az értesítésekre és a műszaki követelményekre vonatkozó szükséges intézkedéseket.II. FEJEZETTermelői szervezetek, termelői csoportok, szakmaközi szervezetek, a piaci szereplők szervezeteiI. szakaszÁltalános elvek209. cikk Termelői szervezetekA tagállamok elismerik azokat a termelői szervezeteket, amelyek:a) a következő ágazatok valamelyikében működő termelőkből állnak:i. komlóágazat;ii. az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazata;iii. gyümölcs- és zöldségágazat azon mezőgazdasági termelők vonatkozásában, akik az érintett ágazatba tartozó egy vagy több terméket termesztenek és/vagy a kizárólag feldolgozásra szánt ilyen termékek vonatkozásában;[iv. tej- és tejtermékágazat;]v. selyemhernyó-ágazat;b) a termelők kezdeményezésére jöttek létre;c) meghatározott célokkal működnek, amelyek között szerepelhet – illetve a gyümölcs- és zöldségágazat tekintetében szerepel – különösen az alábbi célkitűzések közül egy vagy több:i. a termelés megtervezésének és a kereslethez való hozzáigazításának biztosítása, különösen a minőség és a mennyiség tekintetében;ii. a kínálati oldal koncentrációja és a tagok által előállított termékek forgalomba hozatala;iii. a termelési költségek optimalizálása és a termelői árak stabilizálása.A tagállamok azon termelői szervezeteket is elismerhetik, amelyek az 1. cikkben említett, az e cikk első bekezdésének a) pontjában szereplőktől eltérő ágazatok valamelyikében működő termelőkből állnak és megfelelnek az említett bekezdés b) és c) pontjában foglalt feltételeknek.A tagállamok a borágazat tekintetében elismerhetik azon termelői szervezeteket, amelyek megfelelnek az első bekezdés b) és c) pontjában szereplő feltételekkel megegyező feltételeknek, valamint olyan alapszabályt alkalmaznak, amely tagjaiktól megköveteli különösen a következőket:a) a termelői szervezet által a termelési jelentéstétellel, a termeléssel, a forgalmazással és a környezetvédelemmel kapcsolatban elfogadott szabályok alkalmazása;b) információszolgáltatás a termelői szervezet által statisztikai célokra igényelt, különösen a termőterületet és a piac alakulását érintő adatok vonatkozásában;c) bírságfizetés az alapszabályban meghatározott kötelezettségek megszegéséért.A borágazat esetében az első bekezdés c) pontja szerinti meghatározott célok között különösen a következők szerepelhetnek:a) a környezetkímélő termesztési gyakorlatok és termelési technikák használatának előmozdítása, valamint technikai segítségnyújtás az ilyen gyakorlatok és technikák alkalmazásához;b) a bortermelés melléktermékeinek kezelésével és a hulladékkezeléssel kapcsolatos kezdeményezések előmozdítása, különösen a víz, a talaj és a táj minőségének védelme érdekében, valamint a biodiverzitás megőrzése és ösztönzése;c) kutatások folytatása a fenntartható termelési módszerekkel és a piac alakulásával kapcsolatban;d) hozzájárulás az ezen rész I. címe IV. fejezetének VII. szakaszában említett támogatási programok megvalósításához.210. cikk Szakmaközi szervezetek(1) A tagállamok elismerik azokat a szakmaközi szervezeteket, amelyek:a) az alábbi ágazatok termékeinek előállításához, forgalmazásához és/vagy feldolgozásához kapcsolódó gazdasági tevékenységek képviselőiből állnak:i. az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazata;ii. dohányágazat;b) az azokat alkotó szervezetek vagy egyesületek összességének vagy egy részének a kezdeményezésére jöttek létre;c) meghatározott céllal működnek, amely különösen az alábbiakra vonatkozhat:i. a kínálat koncentrálása és koordinálása, valamint a tagok termékeinek forgalmazása;ii. a termelés és a feldolgozás együttes hozzáigazítása a piaci követelményekhez, valamint a termék javítása;iii. a termelés és a feldolgozás ésszerűsítésének és fejlesztésének ösztönzése;iv. kutatások folytatása a fenntartható termelési módszerekkel és a piac alakulásával kapcsolatban.(2) Azokban az esetekben, amikor az (1) bekezdésben említett szakmaközi szervezetek több tagállam területén folytatják tevékenységüket, az elismerést a Bizottság adja meg végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül.(3) Az (1) bekezdésben említett eseteken kívül a tagállamok a gyümölcs- és zöldségágazat tekintetében elismerik, a borágazat tekintetében pedig elismerhetik azokat a szakmaközi szervezeteket is, amelyek:a) a bevezető szövegben említett ágazatok termékeinek előállításához, forgalmazásához vagy feldolgozásához kapcsolódó gazdasági tevékenységek képviselőiből állnak;b) az a) pontban említett képviselők összességének vagy egy részének kezdeményezésére jöttek létre;c) az Unió egy vagy több régiójában az alább felsorolt tevékenységek közül egyet, a gyümölcs- és zöldségágazatban kettőt vagy annál többet folytatnak, a fogyasztók érdekeinek figyelembevételével és – az egyéb ágazatok sérelme nélkül – a borágazatban a közegészségügyre és a fogyasztók érdekeire is figyelemmel:i. a termelés és a piac ismeretének és átláthatóságának növelése;ii. hozzájárulás a gyümölcs- és zöldségágazati és a borágazati termékek forgalomba hozatalának megfelelőbb koordinálásához, különösen kutatás és piacelemzés által;iii. az uniós szabályoknak megfelelő szabványos szerződésminták kidolgozása;iv. a termesztett gyümölcs- és zöldségekben, valamint a borágazati termékekben rejlő lehetőségek teljesebb körű kiaknázása;v. azon információk biztosítása és kutatások elvégzése, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a termelés a piaci igényeknek, valamint a fogyasztói ízlésnek és elvárásoknak megfelelőbb termékekhez igazodjon, különös tekintettel a termékminőségre és a környezetvédelemre;vi. a növényvédő szerek és egyéb adalékok használatának csökkentését célzó lehetőségek felkutatása, a termékek minőségének, valamint a talaj- és vízvédelemnek a biztosítása;vii. olyan módszerek és eszközök kidolgozása, amelyek segítségével a termék minősége a termelés és a forgalomba hozatal, illetve a borágazat tekintetében a borkészítés összes szakaszában javítható;viii. az ökológiai gazdálkodásban rejlő lehetőségek kiaknázása és az ilyen típusú gazdálkodás, valamint az eredetmegjelölések, a minőséget igazoló címkék és a földrajzi árujelzők védelme és előmozdítása;ix. az integrált termesztés vagy egyéb környezetbarát termesztési módszerek ösztönzése;x. a gyümölcs- és zöldségágazat tekintetében a XIV. melléklet 2. és 3. pontjában említett termesztési és forgalmazási szabályok vonatkozásában az uniós vagy a nemzeti szabályoknál szigorúbb szabályok meghatározása;xi. a borágazat tekintetében:-  az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott bor különleges jellemzőire vonatkozó tájékoztatás nyújtása,-  a bor mértékkel és felelősségteljesen történő fogyasztásának előmozdítása, valamint a veszélyes mértékű alkoholfogyasztással összefüggő ártalmakról szóló tájékoztatás,-  a bor promóciója mindenekelőtt harmadik országokban.[(4) A tagállamok olyan szakmaközi szervezeteket is elismerhetnek, amelyek:a) a tej- és tejtermékágazat termékeinek előállításához, forgalmazásához vagy feldolgozásához kapcsolódó gazdasági tevékenységek képviselőiből állnak;b) az a) pontban említett képviselők összességének vagy egy részének kezdeményezésére jöttek létre;c) az Unió egy vagy több régiójában az alább felsorolt tevékenységek közül egyet vagy többet folytatnak, a fogyasztók érdekeinek figyelembevételével:i. a termelés és a piac ismeretének és átláthatóságának növelése, többek között az előzőleg megkötött nyerstejszállítási szerződések tekintetében az árakra, a mennyiségekre és a szerződéses időtartamra vonatkozó statisztikai adatok közzététele, valamint a potenciális jövőbeli regionális, illetve nemzeti szintű piaci fejlemények elemzése révén;ii. hozzájárulás a tej- és tejtermék-ágazati termékek forgalomba hozatalának megfelelőbb koordinálásához, különösen kutatás és piacelemzés révén;iii. az uniós szabályoknak megfelelő szabványos szerződésminták kidolgozása;iv. azon információk biztosítása és kutatások elvégzése, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a termelés a piaci igényeknek, valamint a fogyasztói ízlésnek és elvárásoknak megfelelőbb termékekhez igazodjon, különös tekintettel a termékminőségre és a környezetvédelemre;v. az állat-egészségügyi termékek és egyéb adalékok használatának csökkentését célzó lehetőségek felkutatása;vi. olyan módszerek és eszközök kidolgozása, amelyek segítségével a termék minősége a termelés és a forgalomba hozatal összes szakaszában javítható;vii. az ökológiai gazdálkodásban rejlő lehetőségek kiaknázása és az ilyen típusú gazdálkodás, valamint az eredetmegjelölések, a minőséget igazoló címkék és a földrajzi árujelzők védelme és előmozdítása; valamintviii. az integrált termesztés vagy egyéb környezetbarát termesztési módszerek elősegítése.]211. cikk A termelői és a szakmaközi szervezetekre vonatkozó közös rendelkezések(1) A 209. cikket és a 210. cikk (1) bekezdését a termelői vagy szakmaközi szervezetek elismerésére vonatkozó – a nemzeti jogon alapuló és az uniós joggal összhangban álló – tagállami döntés sérelme nélkül kell alkalmazni az 1. cikkben említett ágazatok mindegyikében, a 209. cikk első bekezdésének a) pontjában és a 210. cikk (1) bekezdésében említett ágazatok kivételével.2. A 865/2004/EK, az 1952/2005/EK és a 707/76/EGK rendeletnek megfelelően elismert vagy jóváhagyott termelői szervezeteket az ezen rendelet 209. cikke szerinti elismert termelői szervezeteknek kell tekinteni.A 2077/92/EGK és a 865/2004/EK rendeletnek megfelelően elismert vagy jóváhagyott szakmaközi szervezeteket az ezen rendelet 210. cikke szerinti elismert szakmaközi szervezeteknek kell tekinteni.212. cikk A piaci szereplők szervezeteiE rendelet alkalmazásában a piaci szereplők szervezetei magukban foglalják az elismert termelői szervezeteket, az elismert szakmaközi szervezeteket vagy egyéb piaci szereplők elismert szervezeteit az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazatában, vagy az ilyen szervezetek társulásait.II. szakaszA termelői és szakmaközi szervezetekkel, valamint termelői csoportokkal kapcsolatos szabályok a gyümölcs- és zöldségágazatbanI. ALSZAKASZ A TERMELőI SZERVEZETEK ALAPSZABÁLYA ÉS ELISMERÉSE213. cikk A termelői szervezetek alapszabálya(1) A gyümölcs- és zöldségágazatban a termelői szervezetek alapszabálya különösen a következőket követeli meg tagjaitól:a) a termelői szervezet által a termelési jelentéstétellel, a termeléssel, a forgalmazással és a környezetvédelemmel kapcsolatban elfogadott szabályok alkalmazása;b) a 209. cikk első bekezdése a) pontjának iii. alpontjában említett bármely terméknek az adott gazdaságban való termelése tekintetében egyetlen termelői szervezethez való tartozás;c) az érintett termésük egészének a termelői szervezeten keresztül történő forgalmazása;d) információszolgáltatás a termelői szervezet által statisztikai célokra igényelt, különösen a termőterületet, a betakarított mennyiségeket, a hozamokat és a közvetlen értékesítéseket érintő adatok vonatkozásában;e) az alapszabály által meghatározott pénzügyi hozzájárulások befizetése a 120. cikkben előírt működési alap létrehozása és feltöltése érdekében.(2) Az (1) bekezdés c) pontja ellenére – amennyiben a termelői szervezet engedélyezi, és amennyiben ez összhangban áll a termelői szervezet által meghatározott feltételekkel – a termelő tagok:a) közvetlenül a gazdaságukban és/vagy azon kívül a fogyasztók személyes szükségleteinek kielégítésére értékesíthetik termésük és/vagy termékeik egy meghatározott százalékot meg nem haladó részét, mely százalékot a tagállamok legalább 10 %-os szinten rögzítik;b) a szervezetük által értékesíthető termékek mennyiségéhez képest csekély jelentőségű termékmennyiségeket értékesíthetnek, akár saját maguk, akár a saját termelői szervezetük által kijelölt másik termelői szervezeten keresztül;c) akár saját maguk, akár a saját termelői szervezetük által kijelölt másik termelői szervezeten keresztül értékesíthetnek olyan termékeket, amelyek tulajdonságaik révén rendszerint nem tartoznak az érintett termelői szervezet kereskedelmi tevékenységébe.(3) A termelői szervezet alapszabálya az alábbiakról is rendelkezik:a) az (1) bekezdésben említett szabályok meghatározására, elfogadására és módosítására szolgáló eljárások;b) a termelői szervezet finanszírozásához szükséges pénzügyi hozzájárulások kiszabása a tagokra;c) olyan szabályok, amelyek a termelő tagok számára lehetővé teszik a termelői szervezet tevékenységének és döntéseinek demokratikus módon történő, alapos vizsgálatát;d) az alapszabályban meghatározott kötelezettségek megszegéséért – különösen a pénzügyi hozzájárulások be nem fizetéséért – vagy a termelői szervezet által megállapított szabályok megsértéséért kiróható szankciók;e) az új tagok belépésére – különösen a minimális tagsági időtartamra – vonatkozó szabályok;f) a szervezet működéséhez szükséges számviteli és költségvetési szabályok.(4) A gyümölcs- és zöldségágazat termelői szervezeteire úgy kell tekinteni, mint amelyek gazdasági ügyekben tagjaik nevében és megbízásából járnak el.214. cikk Elismerés(1) A tagállamok termelői szervezetként ismernek el a gyümölcs- és zöldségágazatban minden olyan, elismerést kérelmező jogi személyt vagy jogi személyek egyértelműen meghatározott részét, amely teljesíti az alábbi feltételeket:a) célja a környezetbarát termesztési gyakorlatok, termelési technológiák és hulladékkezelési módszerek használata, különös tekintettel a vízminőség-, a talaj- és a tájvédelemre, valamint a biológiai sokféleség megőrzésére vagy ösztönzésére, valamint megfelel a 209. és a 213. cikkben meghatározott követelményeknek, és ezt megfelelően bizonyítja;b) tagjainak száma, valamint értékesíthető termékeinek mennyisége vagy értéke elér egy, a tagállamok által meghatározandó alsó határt, és ezt megfelelően bizonyítja;c) elegendő bizonyíték áll rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy megfelelően tudja végezni tevékenységét mind a ráfordított idő, mind pedig a hatékonyság és a kínálat koncentrációja tekintetében, mely célból a tagállamok eldönthetik, hogy a 209. cikk első bekezdése a) pontjának iii. alpontjában említett termékek vagy termékcsoportok közül melyek tartozzanak a termelői szervezet kereskedelmi tevékenységébe;d) hatékonyan lehetővé teszi tagjai számára technikai segítség igénybevételét a környezetbarát termesztési gyakorlatok alkalmazása tekintetében;e) szükség esetén hatékonyan biztosítja tagjai részére a termésük begyűjtéséhez, tárolásához, csomagolásához és forgalmazásához a technikai eszközöket;f) biztosítja tevékenységei megfelelő kereskedelmi és számviteli irányítását; valamintg) egy adott piacon nincs gazdasági erőfölényben, kivéve ha a Szerződés 39. cikkében megfogalmazott célkitűzések elérése ezt szükségessé teszi.(2) A tagállamok:a) a kérelem és valamennyi vonatkozó bizonyíték benyújtásától számítva három hónapon belül határoznak a termelői szervezet elismeréséről;b) rendszeres időközönként ellenőrzik, hogy a termelői szervezetek betartják-e az e fejezetben foglaltakat, e rendelet rendelkezéseinek be nem tartása vagy az azokat érintő szabálytalanságok esetén alkalmazzák az ezekre a szervezetekre vonatkozó szankciókat, és – amennyiben szükséges – döntenek az elismerés visszavonásáról;c) évente egyszer értesítik a Bizottságot minden, az elismerés megadására, megtagadására vagy visszavonására vonatkozó döntésről.II. alszakaszTermelői szervezetek és termelői csoportok társulása215. cikk Termelői szervezetek társulása a gyümölcs- és zöldségágazatbanA gyümölcs- és zöldségágazatban a termelői szervezetek társulásai elismert termelői szervezetek kezdeményezésére jönnek létre, és a termelői szervezetek e rendeletben említett bármely tevékenységét végezhetik. E célból a tagállamok kérelemre elismerhetik a termelői szervezetek társulásait, amennyiben:a) a tagállam úgy ítéli meg, hogy a társulás képes az említett tevékenységek hatékony elvégzésére; valamintb) a társulás egy adott piacon nincs gazdasági erőfölényben, kivéve ha a Szerződés 39. cikkében megfogalmazott célkitűzések elérése ezt szükségessé teszi.A 213. cikk (4) bekezdését értelemszerűen kell alkalmazni.216. cikk KiszervezésA tagállamok engedélyezhetik, hogy a gyümölcs- és zöldségágazatba tartozó elismert termelői szervezetek vagy az említett ágazatba tartozó termelői szervezetek elismert társulásai kiszervezzék tevékenységeiket – többek között leányvállalatokhoz –, feltéve hogy elegendő bizonyítékot szolgáltatnak a tagállam részére arra vonatkozóan, hogy ez a kiszervezés megfelelő módja annak, hogy az érintett termelői szervezet vagy termelői szervezeti társulás megvalósítsa célkitűzéseit.217. cikk Termelői csoportok a gyümölcs- és zöldségágazatban(1) Az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén vagy ezen időpontot követően csatlakozott tagállamokban, az Uniónak a Szerződés 349. cikkének (2) bekezdésében említett legkülső régióiban, illetve az 1405/2006/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett kisebb égei-tengeri szigeteken jogi személyként vagy valamely jogi személy pontosan meghatározott részeként termelői csoport hozható létre olyan mezőgazdasági termelők kezdeményezésére, akik a gyümölcs- és zöldségágazatba tartozó egy vagy több terméket termesztenek és/vagy kizárólag feldolgozásra szánt ilyen termékeket termesztenek, azzal a céllal, hogy a csoportot termelői szervezetként elismerjék.Az ilyen termelői csoportok számára átmeneti időszak engedélyezhető annak érdekében, hogy a 209. cikknek megfelelően teljesítsék a termelői szervezetként való elismeréshez szükséges feltételeket.Az elismerés megszerzése céljából az említett termelői csoportok az érintett tagállam részére benyújtanak egy ütemezett elismerési tervet, amelynek elfogadásával megkezdődik a második albekezdésben említett átmeneti időszak, valamint megtörténik az előzetes elismerés. Az átmeneti időszak nem lehet hosszabb öt évnél.(2) Az elismerési terv elfogadását megelőzően a tagállamok tájékoztatják a Bizottságot szándékaikról és azok várható pénzügyi hatásairól.III. alszakaszA szabályok kiterjesztése egy adott gazdasági térség termelőire218. cikk A szabályok kiterjesztése(1) Abban az esetben, ha egy adott gazdasági térségben működő, a gyümölcs- és zöldségágazatba tartozó termelői szervezet egy adott termék tekintetében, a szóban forgó térség termelése és termelői vonatkozásában reprezentatívnak minősül, az érintett tagállam a termelői szervezet kérésére az érintett gazdasági térségben letelepedett, de a termelői szervezethez nem tartozó termelők számára kötelezővé teheti az alábbi szabályokat:a) a 213. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett szabályok;b) a 121. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett intézkedések végrehajtásához szükséges szabályok.Az első albekezdés alkalmazásának feltétele, hogy a szabályok:a) legalább egy gazdasági év óta hatályban legyenek;b) a XIV. mellékletben foglalt kimerítő felsorolásban szerepeljenek;c) legfeljebb három gazdasági éven át bírjanak kötelező erővel.Mindazonáltal a második albekezdés a) pontjában említett feltétel nem alkalmazandó, ha az érintett szabályok azok, amelyek a XIV. melléklet 1., 3. és 5. pontjában kerültek felsorolásra. Ebben az esetben a szabályok kiterjesztése legfeljebb egy gazdasági évre alkalmazható.(2) Ezen alszakasz alkalmazásában a „gazdasági térség” olyan csatlakozó vagy szomszédos termelési régiókból álló földrajzi zónát jelent, amelyekben a termelési és a forgalmazási körülmények azonosak.A tagállamok elküldik a Bizottságnak a gazdasági térségek listáját.Az értesítéstől számított egy hónapon belül a Bizottság végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül jóváhagyja a listát, vagy az érintett tagállammal folytatott konzultációt követően meghatározza az utóbbi által a listán elvégzendő módosításokat. A Bizottság a jóváhagyott listát az általa megfelelőnek ítélt módon közzéteszi.(3) Valamely termelői szervezet akkor minősül az (1) bekezdés értelmében vett reprezentatív termelői szervezetnek, ha a működési területéül szolgáló gazdasági térség termelőinek legalább 50 %-a a tagjai közé tartozik, és a terület termésmennyiségének legalább 60 %-át lefedi. Az (5) bekezdés sérelme nélkül, e százalékarányok kiszámításakor nem veendők figyelembe a 2008. december 31-ig a 2092/91/EGK rendelet, 2009. január 1-jétől pedig a 834/2007/EK rendelet hatálya alá tartozó ökológiai termelők, illetve ökológiai termelés.(4) Az adott gazdasági térség összes termelőjére kötelezően vonatkozó szabályok:a) nem okozhatnak kárt más termelőknek az érintett tagállamban vagy az Unióban;b) a 213. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett, a termelési jelentéstétellel kapcsolatos szabályok kivételével nem érvényesek azokra a termékekre, amelyeket feldolgozás céljából szállítanak a gazdasági év kezdete előtt aláírt szerződés alapján, kivéve, ha kifejezetten vonatkoznak rájuk;c) nem lehetnek összeegyeztethetetlenek a hatályban lévő uniós és nemzeti szabályokkal.(5) A szabályok nem tehetők kötelezővé a 2008. december 31-ig a 2092/91/EGK rendelet hatálya alá tartozó, 2009. január 1-jétől pedig a 834/2007/EK rendelet hatálya alá tartozó ökológiai termékeket termelők számára, kivéve ha abban a gazdasági térségben, amelyben a termelői szervezet működik, az érintett termelők legalább 50 %-a beleegyezett az intézkedésbe, és a termelői szervezet a szóban forgó terület ilyen jellegű termelésének legalább 60 %-át lefedi.219. cikk ÉrtesítésA tagállamok haladéktalanul értesítik a Bizottságot azokról a szabályokról, amelyeket a 218. cikk (1) bekezdésének megfelelően az egyes gazdasági térségekben az összes termelő részére kötelezővé tettek. A Bizottság ezeket a szabályokat az általa megfelelőnek ítélt módon közzéteszi.220. cikk A szabályok kiterjesztésének hatályon kívül helyezéseA Bizottság végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül úgy határoz, hogy egy tagállamnak hatályon kívül kell helyeznie a szabályoknak a 218. cikk (1) bekezdése szerinti kiterjesztéséről hozott döntését:a) amennyiben arra a megállapításra jut, hogy a szóban forgó, más termelőkre történő kiterjesztés kizárja a versenyt a belső piac jelentős részén, vagy veszélyezteti a szabad kereskedelmet, illetve hogy a Szerződés 39. cikkének célkitűzései veszélybe kerülnek;b) amennyiben arra a megállapításra jut, hogy az egyéb termelőkre kiterjesztett szabályokra vonatkozik a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése. A Bizottság e szabályokra vonatkozó határozatát csak a szóban forgó megállapítás időpontjától kell alkalmazni;c) amennyiben az ellenőrzéseket követően arra a megállapításra jut, hogy az ezen alszakaszban foglaltakat nem tartották be.221. cikk A tagsági viszonnyal nem rendelkező termelők pénzügyi hozzájárulásaiA 218. cikk (1) bekezdésének alkalmazása esetén az érintett tagállam – a bemutatott bizonyíték alapos vizsgálatát követően – úgy dönthet, hogy a tagsági viszonnyal nem rendelkező termelők kötelesek befizetni a termelői szervezetnek a tagok által fizetett pénzügyi hozzájárulás egy részét, amennyiben a pénzügyi hozzájárulás az alábbi költségek fedezésére szolgál:a) a 218. cikk (1) bekezdésében említett szabályok alkalmazásából származó adminisztratív költségek;b) a szervezet vagy társulás által vállalt és a térség valamennyi termelője számára hasznos kutatások, piaci tanulmányok és eladásösztönzési tevékenységek költségei.222. cikk A termelői szervezetek társulásaira vonatkozó szabályok kiterjesztéseEzen alszakasz alkalmazásában a termelői szervezetekre történő bármely hivatkozást úgy kell tekinteni, mint amely a termelői szervezetek elismert társulásaira is vonatkozik.IV. alszakaszSzakmaközi szervezetek a gyümölcs- és zöldségágazatban223. cikk Elismerés és az elismerés visszavonása(1) Amennyiben a tagállami struktúrák ezt indokolják, a tagállamok a gyümölcs- és zöldségágazatban szakmaközi szervezetként ismerhetnek el minden olyan, a területükön letelepedett jogi személyt, amely ezt megfelelő módon kérelmezi, azzal a feltétellel, hogy a szóban forgó jogi személy:a) az érintett tagállam egy vagy több régiójában fejti ki tevékenységét;b) a gyümölcs- és zöldségfélék, valamint a feldolgozott gyümölcs- és zöldségfélékből készült termékek előállításának és/vagy kereskedelmének és/vagy feldolgozásának jelentős arányát képviseli a szóban forgó régióban vagy régiókban, és – egynél több régió esetén – mindegyik régióban igazolni tudja a reprezentativitás minimális szintjét az általa összefogott ágazatok mindegyikében;c) a 210. cikk (3) bekezdésének c) pontjában említett tevékenységek közül kettőt vagy annál többet folytat;d) saját maga nem vesz részt a gyümölcs- és zöldségfélék, vagy a feldolgozott gyümölcs- és zöldségfélékből készült termékek előállításában, feldolgozásában vagy forgalmazásában;e) nem vesz részt a 285. cikk (4) bekezdésében említett megállapodások, döntések vagy összehangolt magatartások egyikében sem.(2) Az elismerést megelőzően a tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az elismerésüket kérelmező szakmaközi szervezetekről, megadva a reprezentativitásuk mértékére és a különböző tevékenységeikre vonatkozó minden lényeges tájékoztatást, az elbíráláshoz szükséges minden egyéb információval együtt.A Bizottság az értesítést követő két hónapon belül végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül kifogást emelhet az elismerés ellen.(3) A tagállamok:a) a kérelemnek az összes vonatkozó igazoló dokumentummal együtt történő benyújtásától számított három hónapon belül döntenek arról, hogy megadják-e az elismerést;b) rendszeres időközönként ellenőrzik, hogy a szakmaközi szervezetek betartják-e az elismeréshez szükséges feltételeket; e rendelet rendelkezéseinek be nem tartása vagy az azokat érintő szabálytalanságok esetén szankciókat vetnek ki az érintett szervezetekre, és – amennyiben szükséges – döntenek az elismerés visszavonásáról;c) visszavonják az elismerést, amennyiben:i. az elismerés tekintetében az ebben az alszakaszban meghatározott követelmények és feltételek már nem teljesülnek;ii. a szakmaközi szervezet részt vesz bármely, a 285. cikk (4) bekezdésében említett megállapodásban, döntésben vagy összehangolt magatartásban, bármely egyéb – a nemzeti jogból következő – szankció alkalmazásának sérelme nélkül;iii. a szakmaközi szervezet elmulaszt eleget tenni a 285. cikk (2) bekezdésében említett értesítési kötelezettségnek;d) két hónapon belül értesítik a Bizottságot a valamely szervezetnek megítélt, attól megtagadott vagy visszavont elismerésről.(4) E rendelet feltételeire is figyelemmel, az elismerés engedélyt jelent a 210. cikk (3) bekezdésének c) pontjában felsorolt tevékenységek végzésére.(5) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén meghatározza a tagállamok által a szakmaközi szervezetek tevékenységét illetően a Bizottsághoz eljuttatandó jelentés feltételeire és gyakoriságára vonatkozó szabályokat.(6) A Bizottság az ellenőrzések eredményei alapján végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül felkérheti a tagállamokat az elismerés visszavonására.(7) A Bizottság – az általa megfelelőnek ítélt módon – közzéteszi az elismert szakmaközi szervezetek jegyzékét, feltüntetve tevékenységeik gazdasági szféráját vagy területét és a 224. cikk értelmében végzett tevékenységeket. Az elismerés visszavonása szintén közzétételre kerül.224. cikk A szabályok kiterjesztése(1) Abban az esetben, amikor egy tagállam adott régiójában vagy régióiban működő valamely szakmaközi szervezet egy adott termék előállításának, kereskedelmének vagy feldolgozásának tekintetében reprezentatívnak minősül, az érintett tagállam az említett szakmaközi szervezet kérésére – korlátozott időtartamra – kötelezővé teheti a szóban forgó régióban vagy régiókban működő egyéb, a szervezethez nem tartozó piaci szereplők – egyének vagy csoportok – számára az említett szervezeten belüli egyes megállapodásokat, döntéseket vagy összehangolt magatartásokat.(2) Valamely szakmaközi szervezet akkor minősül az (1) bekezdés értelmében vett reprezentatív szakmaközi szervezetnek, ha a tagállam adott régiójában vagy régióiban az érintett termék vagy termékek előállításának, kereskedelmének vagy feldolgozásának legalább kétharmad részét lefedi. Amennyiben a szakmaközi szervezet szabályainak az egyéb piaci szereplőkre történő kiterjesztése iránti kérelem egynél több régiót érint, a szakmaközi szervezetnek az összes általa összefogott ágazat és az érintett régiók mindegyike tekintetében igazolnia kell a reprezentativitás minimális szintjét.(3) Azok a szabályok, amelyek kiterjesztése kérhető az egyéb piaci szereplőkre:a) az alábbi célok egyikére irányulnak:i. a termelésre és a piacra vonatkozó jelentéstétel;ii. a termelésre vonatkozóan az uniós vagy nemzeti szabályokban meghatározottaknál szigorúbb szabályok;iii. az uniós szabályoknak megfelelő szabványszerződések készítése;iv. forgalmazási szabályok;v. környezetvédelmi szabályok;vi. a termékekben rejlő lehetőségek előmozdítását és kiaknázását szolgáló intézkedések;vii. az ökológiai gazdálkodás, valamint az eredetmegjelölések, a minőséget igazoló címkék és a földrajzi árujelzők védelmét szolgáló intézkedések;b) legalább egy gazdasági év óta hatályban vannak;c) legfeljebb három gazdasági évre tehetők kötelezővé;d) nem okozhatnak kárt más piaci szereplőknek az érintett tagállamban vagy az Unióban.Mindazonáltal az első albekezdés b) pontjában említett feltételt nem kell alkalmazni, ha az érintett szabályok azok, amelyek a XIV. melléklet 1., 3. és 5. pontjában kerültek felsorolásra. Ebben az esetben a szabályok kiterjesztése legfeljebb egy gazdasági évre alkalmazható.(4) A (3) bekezdés első albekezdése a) pontjának ii., iv. és v. alpontjában említett szabályok nem térhetnek el a XIV. mellékletben meghatározott szabályoktól. A (3) bekezdés első albekezdése a) pontjának ii. alpontjában említett szabályok nem alkalmazandók az (1) bekezdésben említett adott régión vagy régiókon kívül előállított termékekre.225. cikk A szabályok kiterjesztésével kapcsolatos értesítés és hatályon kívül helyezés(1) A tagállamok haladéktalanul értesítik a Bizottságot azokról a szabályokról, amelyeket a 224. cikk (1) bekezdésének megfelelően egy vagy több meghatározott régióban az összes piaci szereplő számára kötelezővé tettek. A Bizottság ezeket a szabályokat az általa megfelelőnek ítélt módon közzéteszi.(2) A szabályok közzététele előtt a Bizottság a szakmaközi megállapodások kiterjesztéséről szóló bármely értesítésről tájékoztatja a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottságot.(3) A Bizottság a 220. cikkben említett esetekben végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül úgy határoz, hogy az érintett tagállamnak hatályon kívül kell helyeznie a szabályok kiterjesztéséről hozott döntését.226. cikk A tagsági viszonnyal nem rendelkezők által fizetendő pénzügyi hozzájárulásAbban az esetben, amikor egy vagy több termékre vonatkozóan a szabályokat kiterjesztik, és amennyiben valamely elismert szakmaközi szervezet a 224. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett tevékenységek közül egy vagy több olyat folytat, amely azoknak a személyeknek az általános gazdasági érdekét szolgálja, akiknek a tevékenysége az érintett termékek közül eggyel vagy többel kapcsolatos, akkor az elismerést megadó tagállam úgy határozhat, hogy azoknak az egyéneknek vagy csoportoknak, akik vagy amelyek nem tagjai a szakmaközi szervezetnek, de akik vagy amelyek élvezik az említett tevékenységekből fakadó előnyöket, be kell fizetniük a szervezet számára az annak tagjai által fizetett pénzügyi hozzájárulás egészét vagy annak egy részét, amennyiben e hozzájárulás a szóban forgó tevékenységek végzésének következtében közvetlenül felmerülő költségek fedezésére szolgál.III. szakaszA borágazatban működő termelői és szakmaközi szervezetekkel kapcsolatos szabályok227. cikk Elismerés(1) A tagállamok elismerhetik azokat a termelői és szakmaközi szervezeteket, amelyek az érintett tagállamhoz elismerés iránti kérelmet nyújtottak be, ha a kérelem tartalmazza annak bizonyítékát, hogy a jogalany:a) a termelői szervezetek vonatkozásában:i. megfelel a 209. cikkben meghatározott követelményeknek;ii. rendelkezik azzal a minimális taglétszámmal, amelyet az érintett tagállam határoz meg;iii. az értékesíthető termékekből a szervezet működési területén rendelkezik az érintett tagállam által meghatározandó minimális mennyiséggel;iv. tevékenységét mind az időtartam, mind a hatékonyság és a kínálati oldal megfelelő mértékű koncentrációja tekintetében megfelelően képes végezni;v. hatékonyan lehetővé teszi tagjai számára a környezetbarát termesztési gyakorlatok alkalmazásához szükséges technikai segítség igénybevételét;b) a szakmaközi szervezetek vonatkozásában:i. megfelel a 210. cikk (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek;ii. tevékenységeit az érintett terület egy vagy több régiójában folytatja;iii. az e rendelet hatálya alá tartozó termékek előállításában vagy kereskedelmében jelentős részesedéssel rendelkezik;iv. nem vesz részt borágazati termékek előállításában, feldolgozásában vagy forgalomba hozatalában.(2) Az 1493/1999/EK rendelet alapján elismert termelői szervezetek e cikk alkalmazásában elismert termelői szervezeteknek minősülnek.Azok a 210. cikk (3) bekezdésében és az e cikk (1) bekezdésének b) pontjában foglalt feltételeknek megfelelő szervezetek, amelyeket a tagállamok elismertek, a szóban forgó rendelkezések alkalmazásában elismert szakmaközi szervezeteknek minősülnek.(3) A 214. cikk (2) bekezdése és a 223. cikk (3) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó a borágazatban működő termelői és szakmaközi szervezetekre. Mindazonáltal:a) a 214. cikk (2) bekezdésének a) pontjában, illetve a 223. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett időtartamok hossza négy hónap;b) a 214. cikk (2) bekezdésének a) pontjában és a 223. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett, elismerés iránti kérelmet abban a tagállamban kell benyújtani, ahol a szervezet székhelye található;c) a 214. cikk (2) bekezdésének c) pontjában és a 223. cikk (3) bekezdésének d) pontjában említett éves értesítéseket minden évben március 1-jéig kell megküldeni.IV. szakaszA dohányágazatban működő szakmaközi szervezetekre vonatkozó szabályok228. cikk A tagsági viszonnyal nem rendelkezők által fizetendő hozzájárulás(1) Ha valamely, a dohányágazatban működő elismert szakmaközi szervezet a (2) bekezdésben említett tevékenységek közül egy vagy több olyat folytat, amely azoknak a személyeknek az általános gazdasági érdekét szolgálja, akiknek a tevékenysége az érintett termékek közül eggyel vagy többel kapcsolatos, akkor az elismerést megadó tagállam vagy – amennyiben az elismerést a Bizottság adta meg – a Bizottság, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül, úgy határozhat, hogy azoknak az egyéneknek vagy csoportoknak, akik vagy amelyek nem tagjai a szóban forgó szervezetnek, de akik vagy amelyek élvezik az említett tevékenységekből fakadó előnyöket, be kell fizetniük a szervezet számára az annak tagjai által fizetett hozzájárulás egészét vagy annak egy részét, amennyiben e hozzájárulás az érintett tevékenységek végzésének következtében közvetlenül felmerülő, nem igazgatási jellegű költségek fedezésére szolgál.(2) Az (1) bekezdésben említett tevékenységeknek az alábbi célkitűzések valamelyikéhez kell kapcsolódniuk:a) a termék értékének különösen a közegészségügyet nem veszélyeztető új felhasználási módok által történő növelésére irányuló kutatások;b) a leveles vagy a bálázott dohány minőségének javítását célzó tanulmányok;c) az olyan művelési módszerekre irányuló kutatás, amelyek lehetővé teszik a növény-egészségügyi termékek használatának csökkentését, és biztosítják a talaj és a környezet védelmét.(3) Az érintett tagállamok értesítik a Bizottságot azokról a határozatokról, amelyeket az (1) bekezdés értelmében kívánnak meghozni. Az ilyen határozatok nem alkalmazhatóak a Bizottság értesítésétől számított három hónapos időszak eltelte előtt. A Bizottság e három hónapos időszak alatt végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül kezdeményezheti a határozattervezet egészének vagy egy részének az elutasítását, ha a megjelölt általános gazdasági érdeket nem találja kellően megalapozottnak.(4) Ha valamely, a Bizottság által e fejezettel összhangban elismert szakmaközi szervezet tevékenysége az általános gazdasági érdeket szolgálja, a Bizottság továbbítja határozattervezetét az érintett tagállamok részére, amelyeknek ezt követően két hónap áll rendelkezésükre észrevételeik megtételére.[V. szakaszTERMELőI SZERVEZETEK A TEJ- ÉS TEJTERMÉKÁGAZATBAN229. cikk Szerződésre irányuló tárgyalások a tej- és tejtermékágazatban(1) A 209. cikknek megfelelően elismert, mezőgazdasági termelőket tömörítő tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezetek tárgyalásokat folytathatnak tagjaik nevében azok közös termelésének egy része vagy egésze tekintetében a nyerstejnek a termelő által a nyerstej feldolgozója vagy a 311. cikk (1) bekezdésének második albekezdése szerinti begyűjtője számára történő szállítására vonatkozó szerződésről.(2) A termelői szervezet az alábbi feltételek mellett folytathat tárgyalást:a) függetlenül attól, hogy a nyerstej feletti tulajdonjog átkerül-e a mezőgazdasági termelőtől a termelői szervezethez vagy sem;b) függetlenül attól, hogy a tárgyalt ár egyforma-e a termelő tagok egy részének vagy összességének közös termelése tekintetében;c) ha az adott termelői szervezet által folytatott tárgyalás keretébe tartozó nyerstej teljes mennyisége nem haladja meg:i. a teljes uniós termelés 3,5 %-át, ésii. az adott termelői szervezet által folytatott tárgyalások által érintett bármely tagállam teljes nemzeti termelésének 33 %-át, ésiii. az adott termelői szervezet által folytatott tárgyalások által érintett valamennyi tagállam összesített nemzeti termelésének 33 %-át;d) ha az érintett termelők nem tagjai más termelői szervezetnek, amely szintén ilyen szerződésre irányuló tárgyalásokat folytat a nevükben, ése) ha a termelői szervezet értesíti azon tagállam vagy tagállamok illetékes hatóságait, amelyekben tevékenységet folytat.(3) E cikk alkalmazásában a termelői szervezetekre történő bármely hivatkozást úgy kell tekinteni, mint amely a termelői szervezetek társulásaira is vonatkozik. Annak biztosításához, hogy ezek a társulások megfelelően nyomon követhetők legyenek, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén szabályokat fogadhat el e társulások elismerésének feltételeire vonatkozóan.(4) A (2) bekezdés c) pontjának alkalmazásában a Bizottság az általa megfelelőnek tartott módszerrel a legfrissebb rendelkezésre álló információk alapján közzéteszi az Unióban és a tagállamokban termelt nyerstej mennyiségét.(5) A (2) bekezdés c) pontjának ii. és iii. alpontjától eltérve a második albekezdésben említett versenyhatóság eseti alapon dönthet úgy – még akkor is, ha nem valósul meg a 33 %-os küszöb túllépése –, hogy a termelői szervezet nem folytathat tárgyalásokat, ha ezt a verseny fenntartása érdekében szükségesnek ítéli, vagy azért, hogy a tejfeldolgozást végző kis- és középvállalkozások ne kerüljenek hátrányos helyzetbe a területén.Az első albekezdésben említett határozatot egynél több tagállam termelését érintő tárgyalások kapcsán a Bizottság végrehajtási jogi aktus révén – a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül – hozza meg. Más esetekben a határozatot annak a tagállamnak a versenyhatósága hozza meg, amelynek termelésére a tárgyalások vonatkoznak.Az első és a második albekezdésben említett határozatok az érintett vállalkozások értesítésének időpontját követően alkalmazandók.(6) E cikk alkalmazásában:a) „nemzeti versenyhatóság”: a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló 1/2003/EK rendelet[40] 5. cikkében említett hatóság;b) „kis- és középvállalkozás”: a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlás szerinti mikro-, kis- és középvállalkozás.]VI. szakaszEljárási szabályok230. cikk Felhatalmazáson alapuló és végrehajtási hatáskörök(1) Annak biztosítására, hogy a termelői szervezetek, a gyümölcs- és zöldségágazatban működő termelői csoportok, az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazatában működő piaci szereplőket tömörítő szervezetek és a szakmaközi szervezetek célkitűzései és feladatai egyértelműen meghatározásra kerüljenek, és ezáltal hozzájáruljon a szóban forgó szervezetek és csoportok által folytatott tevékenységek hatékonyságához, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén szabályokat fogadhat el a következők tekintetében:a) az ilyen csoportok és szervezetek által követendő konkrét célok, e csoportok és szervezetek alapszabálya, elismerése, szervezete, jogi személyisége, tagsága, mérete, elszámoltathatósága és tevékenységei, továbbá az elismerésnek, az elismerés visszavonásának, a minimális méretre vonatkozó rendelkezésektől való eltérésnek és az összeolvadásnak a következményei;b) a szakmaközi szervezetek egyes szabályainak a tagsági viszonnyal nem rendelkezőkre történő kiterjesztése;c) a több tagállamban működő termelői szervezetek, valamint a több tagállamban működő termelői szervezeteket átfogó társulások, ideértve a nemzeteken átívelő együttműködés esetében az illetékes hatóságok által biztosítandó adminisztratív segítségnyújtást is;d) a tevékenységek kiszervezése és a technikai eszközök termelői szervezetek vagy ilyen szervezetek társulásai általi biztosítása;e) a termelői szervezetek értékesíthető termékeinek minimális mennyisége vagy értéke;f) a 209., a 210. és a 212. cikkben megállapított követelményektől való eltérések;g) az elismerésre vonatkozó feltételek be nem tartása esetén alkalmazandó szankciók;(2) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja az e szakaszhoz kapcsolódó szükséges intézkedéseket, különös tekintettel a következőkre:a) a tagállamok által küldendő értesítések;b) a termelői szervezetként való elismerés iránti kérelmek;c) az elismerési tervek termelői csoportok által történő végrehajtása;d) az elismerés kiterjesztése;e) vizsgálatok és ellenőrzések.III. RÉSZHARMADIK ORSZÁGOKKAL FOLYTATOTT KERESKEDELEMI. FEJEZET Általános rendelkezések231. cikk Általános elvekHa ez a rendelet vagy az e rendelet alapján elfogadott rendelkezések másképpen nem rendelkeznek, a harmadik országokkal folytatott kereskedelem során tilos:a) bármiféle, a vámmal azonos hatású díj kivetése;b) bármiféle mennyiségi korlátozás vagy azzal azonos hatású intézkedés alkalmazása.232. cikk Kombinált NómenklatúraAz e rendelet hatálya alá tartozó termékek vámtarifa-besorolására a Kombinált Nómenklatúra értelmezésének a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletben [41] (a továbbiakban: Kombinált Nómenklatúra) meghatározott általános szabályait és a Kombinált Nómenklatúra alkalmazására vonatkozó egyedi szabályokat kell alkalmazni. Az e rendelet alkalmazásából adódó vámnómenklatúrát, beleértve adott esetben a III. mellékletben és a XII. melléklet II. részében felsorolt fogalommeghatározásokat is, bele kell foglalni a közös vámtarifába.II. FEJEZET BehozatalI. szakasz Behozatali engedélyek233. cikk Behozatali engedélyekAzon esetek sérelme nélkül, amelyekben e rendeletnek megfelelően behozatali engedélyre van szükség, az alábbi ágazatok egy vagy több termékének az Unióba való behozatala behozatali engedély bemutatásához köthető, figyelembe véve a behozatali engedélyek szükségességét az érintett piacok irányításához és különösen a szóban forgó termékek behozatalának nyomon követéséhez:a) gabona;b) rizs;c) cukor;d) vetőmag;e) olívaolaj és étkezési olajbogyó a 1509, a 1510 00, a 0709 90 39, a 0711 20 90, a 2306 90 19, a 1522 00 31 és a 1522 00 39 KN-kód alá tartozó termékek vonatkozásában;f) a len- és kenderágazaton belül a kender vonatkozásában;g) gyümölcs- és zöldségfélék;h) feldolgozott gyümölcs- és zöldségfélék;i) banán;j) bor;k) élő növény;l) marha- és borjúhús;m) tej és tejtermékek;n) sertéshús;o) juh- és kecskehús;p) tojás;q) baromfihús;r) mezőgazdasági eredetű etil-alkohol.234. cikk Az engedélyek kiállításaAmennyiben valamely, a Szerződés 43. cikkének (2) bekezdésével összhangban elfogadott jogi aktus másképp nem rendelkezik, továbbá az e fejezet alkalmazása tekintetében hozott intézkedések sérelme nélkül, a tagállamok a behozatali engedélyt bármely kérelmezőnek kiadják, a kérelmező Unión belüli székhelyétől függetlenül.235. cikk ÉrvényességA behozatali engedélyek az Unió egész területén érvényesek.236. cikk Biztonság(1) Amennyiben a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén, a 238. cikkben foglaltaknak megfelelően másként nem rendelkezik, az engedély kiadásának feltétele, hogy a kérelmező biztosítékot helyezzen letétbe annak garantálására, hogy a termékeket az engedély érvényességi ideje alatt behozza.(2) A vis maior esetétől eltekintve a biztosíték teljes egészében vagy részben elvész, ha az engedély érvényességi ideje alatt a behozatalra nem, vagy csak részben kerül sor.237. cikk Különleges biztosíték a borágazatban(1) A 2009 61, a 2009 69 és a 2204 30 KN-kód alá tartozó levek és mustok esetében, amelyeknél a közös vámtarifa szerinti vám alkalmazása a termék importárától függ, ennek az árnak a helytállóságát vagy minden egyes szállítmány megvizsgálásával, vagy olyan behozatali átalányérték alkalmazásával kell ellenőrizni, amelyet a Bizottság – végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül – az ugyanazon termékeknek a származási országban jegyzett ára alapján számít ki.Amennyiben a szállítmány bejelentett belépési ára magasabb, mint az átalányértéknek – amennyiben megállapítottak ilyet – a Bizottság által végrehajtási jogi aktus révén megállapított tűréshatárral történő megnövelésével kapott, az átalányértéket legfeljebb 10%-kal meghaladó összeg, a behozatali átalányérték alapján meghatározott behozatali vámmal megegyező összegű biztosítékot kell letétbe helyezni.Amennyiben a szállítmány behozatali árát nem adják meg, a közös vámtarifa szerinti vámok alkalmazása a behozatali átalányértéktől, vagy – a Bizottság által végrehajtási jogi aktusok révén meghatározandó feltételek szerint – a vámszabályozás idevágó rendelkezéseinek alkalmazásától függ.(2) Amennyiben a XIII. melléklet II. része B. szakaszának 5. pontjában vagy C. szakaszában említett, a Szerződés 43. cikke (2) bekezdésének megfelelően elfogadott eltéréseket importált termékekre alkalmazzák, az importőröknek a szóban forgó termékekért azok szabad forgalomba bocsátásakor a kijelölt vámhatóságoknál biztosítékot kell letétbe helyezniük. A biztosítékot fel kell szabadítani, amennyiben az importőr olyan bizonyítékkal szolgál, amelyet elfogadnak annak a tagállamnak a vámhatóságai, ahol a szabad forgalomba bocsátásra sor kerül, és amely igazolja, hogy a mustból szőlőlevet állítottak elő, vagy a borágazatba nem tartozó egyéb termékekben használták fel, vagy ha bort készítettek belőlük, akkor azt megfelelő módon felcímkézték.238. cikk Átruházott hatáskörök(1) A kereskedelmi és piaci fejlemények, valamint az érintett piacokon jelentkező igények figyelembevétele érdekében, továbbá – amennyiben szükséges – a szóban forgó termékek behozatalának nyomon követése céljából a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározhatja a következőket:a) a 233. cikkben említett ágazatok azon termékeinek jegyzéke, amelyek behozatala behozatali engedély bemutatásához van kötve;b) azon esetek és helyzetek, amelyekben – különösen az adott termékek vámjogi státusa, a betartandó kereskedelmi rendelkezések, a műveletek céljai, a kérelmező jogállása és az érintett mennyiségek alapján – nem szükséges behozatali engedélyt bemutatni.(2) A behozataliengedély-rendszer főbb elemeinek meghatározása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén:a) meghatározhatja az engedélyből fakadó jogokat és kötelezettségeket, az engedély joghatásait, beleértve a tűréshatár biztosításának lehetőségét a behozatali kötelezettség tekintetében, valamint az eredet és a származás feltüntetését, amennyiben az kötelező;b) előírhatja, hogy az engedély kibocsátásának vagy a szabad forgalomba bocsátásnak előfeltétele egy olyan, harmadik ország vagy valamely tanúsító szerv által kibocsátott dokumentum bemutatása, amely tanúsítja többek között a termékek eredetét, eredetiségét és minőségi jellemzőit;c) elfogadhatja az engedély átruházására vonatkozó szabályokat, vagy – szükség szerint – az átruházhatóságra vonatkozó korlátozásokat;d) elfogadhatja az engedélyrendszer megbízhatósága és hatékonysága, valamint azon helyzetek kezelése érdekében szükséges szabályokat, amikor a csalások és szabálytalanságok megelőzése vagy felszámolása céljából szükségessé válik, hogy a tagállamok célzott adminisztratív segítséget nyújtsanak egymásnak;e) meghatározhatja azokat az eseteket és helyzeteket, amelyekben nincs szükség biztosíték letétbe helyezésére.239. cikk Végrehajtási hatáskörökA Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadja az e szakaszhoz kapcsolódó valamennyi szükséges intézkedést, beleértve a következőkre vonatkozó szabályokat is:a) a kérelmek benyújtása, valamint az engedélyek kibocsátása és felhasználása;b) az engedély érvényességi ideje és a letétbe helyezendő biztosíték összege;c) az engedélyek használatához kapcsolódó követelményeknek való megfelelés bizonyítékai;d) a helyettesítő engedélyeknek és az engedélyek másodlatainak a kiállítása;e) az engedélyek tagállamok általi kezelése és a rendszer irányításához szükséges információcsere.II. szakaszBehozatali vámok és illetékek240. cikk Behozatali vámokAmennyiben e rendelet másképpen nem rendelkezik, az 1. cikkben említett termékekre a közös vámtarifában szereplő behozatali vámtételeket kell alkalmazni.241. cikk A gabonafélékre vonatkozó behozatali vámok kiszámítása(1) A 240. cikkben foglaltak ellenére a 1001 10 00, a 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), a 1002 00 00, a 1005 10 90, a 1005 90 00 és – a vetésre szánt hibridek kivételével – a 1007 00 90 KN-kód alá tartozó termékek behozatali vámja megegyezik az adott szállítmányra alkalmazandó CIF-importárnak az e termékekre behozataluk esetén érvényes, 55 %-kal megnövelt intervenciós árból történő kivonásával kapott összeggel. Az említett vám azonban nem haladhatja meg a Kombinált Nómenklatúra alapján meghatározott szokásos vámtételt.(2) Az (1) bekezdésben említett behozatali vámot a Bizottság – végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül – az e cikk (1) bekezdésében említett termékek vonatkozásában rendszeres időközönként meghatározott reprezentatív CIF-importárak alapján számítja ki.242. cikk Az előmunkált (barna) rizsre vonatkozó behozatali vámok kiszámítása(1) A 240. cikkben foglaltak ellenére a 1006 20 KN-kód alá tartozó előmunkált (barna) rizs behozatali vámját a Bizottság határozza meg végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül, az érintett referencia-időszak végét követő tíz napon belül, a XV. melléklet 1. pontjának megfelelően.A Bizottság végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül újból meghatározza az alkalmazandó vámtételt, ha az említett mellékletben foglaltak szerint végrehajtott számítások az érvényben lévő vámtétel módosításának szükségességére utalnak. Az alkalmazandó új vámtétel meghatározásáig az előzőleg meghatározott vámtételt kell alkalmazni.(2) A XV. melléklet 1. pontja szerinti behozatalra vonatkozó számítások elvégzése céljából azokat a mennyiségeket kell figyelembe venni, amelyekre a megfelelő referencia-időszak során a 1006 20 KN-kód alá tartozó előmunkált (barna) rizsre vonatkozó behozatali engedélyt bocsátottak ki, figyelmen kívül hagyva a 243. cikkben említett basmati rizsre vonatkozó behozatali engedélyek által érintett mennyiségeket.(3) Az éves referenciamennyiség 449 678 tonna. A részleges referenciamennyiség minden gazdasági évben az adott évre vonatkozó referenciamennyiség fele.243. cikk Az előmunkált basmati rizsre vonatkozó behozatali vámok kiszámításaA 240. cikkben foglaltak ellenére a 1006 20 17 és a 1006 20 98 KN-kód alá tartozó, a XVI. mellékletben felsorolt előmunkált basmati rizsfajták a Bizottság által a 249. és a 250. cikknek megfelelően elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusok révén megállapított feltételekkel, nulla vámtétel mellett importálhatók.244. cikk A hántolt rizsre vonatkozó behozatali vámok kiszámítása(1) A 240. cikkben foglaltak ellenére a 1006 30 KN-kód alá tartozó félig vagy teljesen hántolt rizs behozatali vámját a Bizottság határozza meg végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül, az adott referencia-időszak végét követő tíz napon belül, a XV. melléklet 2. pontjának megfelelően.A Bizottság végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül újból meghatározza az alkalmazandó vámtételt, ha az említett mellékletben foglaltak szerint végrehajtott számítások az érvényben lévő vámtétel módosításának szükségességére utalnak. Az alkalmazandó új vámtétel meghatározásáig az előzőleg meghatározott vámtételt kell alkalmazni.(2) A XV. melléklet 2. pontjában említett behozatalra vonatkozó számítások elvégzése céljából azokat a mennyiségeket kell figyelembe venni, amelyekre a megfelelő referencia-időszak során az 1006 30 KN-kód alá tartozó félig vagy teljesen hántolt rizsre vonatkozó behozatali engedélyt bocsátottak ki.245. cikk A törmelék rizsre vonatkozó behozatali vámok kiszámításaA 240. cikkben foglaltak ellenére a 1006 40 00 KN-kód alá tartozó törmelék rizs behozatali vámja tonnánként 65 EUR.246. cikk A belépési árak rendszere a gyümölcs- és zöldségágazatban és a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatban(1) Ha a közös vámtarifa szerinti vámtétel alkalmazása az importált szállítmány belépési árától függ, akkor ennek az árnak a valós voltát – termékenként és eredet szerint – a Bizottság által végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül, a termékre vonatkozóan a tagállamok reprezentatív behozatali piacain vagy – adott esetben – az egyéb piacokon megállapított árak súlyozott átlagai alapján kiszámított behozatali átalányérték alkalmazásával kell ellenőrizni.A Bizottság azonban végrehajtási jogi aktusok révén egyedi rendelkezéseket fogadhat el az elsősorban feldolgozás céljából importált termékek belépési árának ellenőrzésére.(2) Amennyiben a szóban forgó szállítmány bejelentett belépési ára magasabb, mint a Bizottság által végrehajtási jogi aktus révén meghatározott tűréshatárral megnövelt behozatali átalányérték – az említett tűréshatár nem haladhatja meg az átalányérték 10 %-át –, a behozatali átalányérték alapján meghatározott behozatali vámmal megegyező összegű biztosítékot kell letétbe helyezni.(3) Amennyiben a szóban forgó szállítmány belépési árát a vámkezelés időpontjában nem közlik, a közös vámtarifa szerint alkalmazandó vámtétel a behozatali átalányértéktől függ, vagy a Bizottság által a 249. és a 250. cikk értelmében, felhatalmazáson alapuló vagy végrehajtási jogi aktusok révén meghatározott feltételek mellett, a vonatkozó vámjogszabályok rendelkezései alapján kerül meghatározásra.247. cikk Kiegészítő behozatali vámok(1) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén meghatározhatja a gabona-, a rizs-, a cukor-, a gyümölcs- és zöldség-, a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-, a marha- és borjúhús-, a tej- és tejtermék-, a sertéshús-, a juh- és kecskehús-, a tojás-, a baromfi-, és a banánágazat azon termékeit, valamint azokat a szőlőléből, illetve szőlőmustból készült termékeket, amelyekre – a 240–246. cikkben megállapított vámtételek mellett történő behozataluk esetén kiegészítő behozatali vámot kell alkalmazni azoknak a káros hatásoknak a megelőzése vagy ellensúlyozása érdekében, amelyek az uniós piacot a szóban forgó termékek behozatala következtében esetleg érhetik, amennyiben:a) a behozatal az Unió által a Kereskedelmi Világszervezetnek bejelentett szintnél („küszöbár”) alacsonyabb áron történik; vagyb) a behozatal mennyisége egy adott évben egy meghatározott szintet („küszöbmennyiség”) meghalad.A küszöbmennyiség megállapításához az adott termék piacra jutási lehetősége szolgál alapul, amely – adott esetben – az importnak a három előző évre vonatkozóan megállapított hazai fogyasztáshoz viszonyított százalékos arányában kerül meghatározásra.(2) Nem vethető ki kiegészítő behozatali vám abban az esetben, ha a behozatal várhatóan nem fogja megzavarni az uniós piacot, vagy ha a kiváltott hatások nem állnának arányban az elérni kívánt céllal.(3) Az (1) bekezdés a) pontjának alkalmazásában az importárakat az adott szállítmányra vonatkozó CIF-importárak alapján kell meghatározni.A CIF-importárakat össze kell vetni a termék reprezentatív világpiaci áraival vagy az uniós importpiacon arra a termékre vonatkozó reprezentatív árakkal.(4) A Bizottság a kiegészítő behozatali vámoknak a 250. cikk d) pontja alapján elfogadott szabályok keretében történő alkalmazása céljából végrehajtási jogi aktusok révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül megállapíthatja a reprezentatív árakat és a küszöbmennyiségeket.248. cikk A behozatali vámok felfüggesztése a cukorágazatbanA Bizottság az 55. cikk (2) bekezdésében említett termékek előállításához szükséges ellátás biztosítása érdekében – végrehajtási jogi aktus útján – bizonyos mennyiségek tekintetében részben vagy teljes egészében felfüggesztheti a behozatali vámokat a következő termékek esetében:a) a 1701 KN-kód alá tartozó cukor;b) a 1702 30 10, a 1702 40 10, a 1702 60 10 és a 1702 90 30 KN-kód alá tartozó izoglükóz.249. cikk Átruházott hatáskörök(1) Annak biztosítására, hogy a gazdasági szereplők teljesítsék kötelezettségeiket, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadhatja a kiváló minőségű gabonafélék meghatározott típusainak és a basmati rizsnek a behozatala tekintetében a biztosíték letétbe helyezésére vonatkozó követelményeket.(2) A basmati rizsre vonatkozó rendszer megfelelő működésének biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén további követelményeket is meghatározhat, amelyeket a gazdasági szereplőknek teljesíteniük kell a behozatali engedély iránti kérelemnek a 243. cikk alapján történő benyújtásához.(3) A gabonaágazat sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározza a behozatali vámtétel csökkentéséből való részesülés érdekében teljesítendő minőségi minimumkövetelményeket.250. cikk Végrehajtási hatáskörökA Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja a következőket:a) a 241. cikk tekintetében:i. a figyelembe veendő árfolyamok;ii. annak lehetősége, hogy – egyes meghatározott esetekben – a gazdasági szereplők az érintett szállítmány megérkezése előtt megismerhessék a vonatkozó vámtételeket;b) a 243. cikkben említett vámok helyes alkalmazásának ellenőrzéséhez szükséges szabályok a behozott termékek jellemzőinek és minőségének ellenőrzése céljából, valamint a rendszer alkalmazása során felmerülő konkrét nehézségek vonatkozásában meghozandó intézkedések;c) a 246. cikk tekintetében a behozatali átalányérték kiszámítására, az árak bejelentésére, a reprezentatív piacok meghatározására és a belépési árra vonatkozó szabályok;d) a 247. cikk tekintetében a cikk (1) bekezdésének alkalmazásához szükséges további szabályok;e) a behozott termékek jellemzőinek és minőségének ellenőrzésére vonatkozó rendelkezések.III. szakaszA behozatali kontingensek kezelése251. cikk Vámkontingensek(1) A Szerződés 218. cikkének megfelelően kötött megállapodásokból vagy bármely egyéb, a Szerződés 43. cikkének (2) bekezdésével összhangban elfogadott jogi aktusból eredő, az 1. cikkben említett termékek behozatalára vonatkozó vámkontingenseket a Bizottság nyitja meg és kezeli a 235., a 254. és a 255. cikkben foglaltak szerint, felruházáson alapuló, illetve végrehajtási jogi aktusok révén.(2) A vámkontingensek kezelésének az érintett gazdasági szereplők közötti megkülönböztetéstől mentesen, a következő módszerek valamelyikének vagy e módszerek kombinációjának, illetve más megfelelő módszernek az alkalmazásával kell történnie:a) a kérelmek benyújtásának időrendi sorrendjén alapuló módszer (az „érkezési sorrend” elve);b) a kérelmek benyújtásakor igényelt mennyiségek arányában történő elosztás módszere (a „párhuzamos vizsgálat módszerének” alkalmazása);c) a kialakult kereskedelmi szokások figyelembevételén alapuló módszer (a „hagyományos/újonnan érkező importőrök” módszer alkalmazása).(3) A kezelés alkalmazott módszerének szükség szerint kellő súlyt kell fektetnie az uniós piac ellátási igényeire és a piaci egyensúly megőrzésének szükségességére.252. cikk Egyedi szabályok(1) A 0202 20 30, a 0202 30 és a 0206 29 91 KN-kód alá tartozó, feldolgozásra szánt fagyasztott marha- és borjúhúsra vonatkozó, 54 703 tonnás behozatali vámkontingens tekintetében az Európai Parlament és a Tanács a Szerződés 43. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően előírhatja, hogy a kontingens egészét vagy egy részét azonos mennyiségű minőségi hús behozatalára használják fel, 4,375-ös átváltási arányt alkalmazva.(2) A Spanyolországba irányuló importra szánt 2 000 000 tonna kukoricára és 300 000 tonna cirokra vonatkozó vámkontingens, valamint a Portugáliába irányuló importra szánt 500 000 tonna kukoricára vonatkozó vámkontingens esetében a 253. cikkben említett szabályoknak tartalmazniuk kell a vámkontingensek szerinti behozatal végrehajtásához, valamint adott esetben az érintett tagállamok kifizető ügynökségei által importált mennyiségek intervenciós raktározásához és az e tagállamok piacain történő értékesítéséhez szükséges rendelkezéseket is.253. cikk Átruházott hatáskörök(1) Annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők a behozatali vámkontingens keretében méltányos feltételek mellett juthassanak hozzá a rendelkezésre álló mennyiségekhez és egyenlő bánásmódban részesüljenek, a Bizottság felruházáson alapuló jogi aktusok révén:a) meghatározza azokat a feltételeket és jogosultsági követelményeket, amelyeket a gazdasági szereplőknek teljesíteniük kell ahhoz, hogy a behozatali vámkontingens keretében kérelmet nyújthassanak be; az érintett rendelkezések előírhatják a harmadik országokkal és az azokkal megegyező vámjogi helyzetű területekkel folytatott kereskedelem vagy a feldolgozói tevékenység terén szerzett tapasztalat minimumát, az érintett piaci szektorra vonatkozóan meghatározott minimális mennyiségben és időtartamban kifejezve; a rendelkezések magukban foglalhatnak továbbá olyan konkrét szabályokat is, amelyek egy meghatározott ágazat szükségleteinek kielégítését és a szóban forgó ágazatban alkalmazott gyakorlatoknak való megfelelést hivatottak biztosítani, különös tekintettel a feldolgozóipari felhasználásokra és szükségletekre.b) rendelkezéseket fogad el a jogoknak a gazdasági szereplők között, a behozatali vámkontingens kezelésének keretében történő átruházására, valamint szükség esetén az ilyen átruházást érintő korlátozásokra vonatkozóan.(2) Annak biztosítására, hogy a gazdasági szereplők teljesítsék vállalt kötelezettségeiket, továbbá az uniós megállapodásokban, illetve kötelezettségvállalásokban foglaltak alkalmazásának garantálása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén:a) biztosíték letétbe helyezéséhez kötheti a behozatali vámkontingens keretében történő behozatalt;b) elfogadhatja az engedélyrendszer megbízhatóságának és hatékonyságának biztosításához szükséges szabályokat, különös tekintettel azokra a helyzetekre, amelyekben szükségessé válik, hogy a tagállamok célzott adminisztratív segítséget nyújtsanak egymásnak; ide tartoznak többek között a tagállamok adatszolgáltatási és tájékoztatási kötelezettségeit megállapító rendelkezések;c) a csalás és a szabálytalanságok megelőzésére irányuló szabályokat fogadhatnak el, amelyekben előírhatják többek között konkrét bírságok fizetését, valamint az érintett gazdasági szereplőknek a vámkontingens keretében történő behozatalból a feltárt csalásokkal és szabálytalanságokkal arányos mértékben való kizárását.254. cikk Végrehajtási hatáskörök(1) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén meghatározza a következőket:a) az éves vámkontingensek, szükség esetén az év egészére megfelelően elosztva, és a kontingensek kezelésére alkalmazandó módszer;b) a behozatali rendszer elfogadásáról szóló megállapodásban vagy jogi aktusban megállapított egyedi rendelkezések alkalmazására vonatkozó szabályok, szükség esetén különösen a következők tekintetében:i. a termék jellegére, származási helyére és eredetére vonatkozó garanciák;ii. az i. pontban említett garanciák ellenőrzésére szolgáló dokumentum elismerése;iii. az exportáló ország által kiadott dokumentum bemutatása;iv. a termékek rendeltetési helye és felhasználása;c) az engedélyek érvényességi ideje;d) a biztosíték összege;e) a tájékoztatások és a közlemények közzétételére vonatkozó szabályok.(2) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén meghatározhatja a következőket:a) az engedélyek felhasználása, valamint – szükség esetén – különösen a vámkontingens keretében történő behozatal iránti kérelmek benyújtásának és az engedélyek megadásának feltételeire vonatkozó egyedi szabályok;b) a behozatali rendszer felügyelete.255. cikk A 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül elfogadandó végrehajtási jogi aktusok(1) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül elfogadja az azon folyamat irányítására vonatkozó rendelkezéseket, amellyel garantálható a behozatali vámkontingens keretében rendelkezésre álló mennyiségek túllépésének megelőzése, különösen a rendelkezésre álló mennyiségek elérése esetén az egyes kérelmek tekintetében megállapítandó elosztási együttható, az elbírálás alatt álló kérelmek elutasítása és – szükség esetén – a kérelmek benyújtásának felfüggesztése révén.(2) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül rendelkezéseket fogadhat el a fel nem használt mennyiségek újraelosztására vonatkozóan.IV. szakaszMeghatározott termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekI. ALSZAKASZ A GABONAFÉLÉK ÉS A RIZS BEHOZATALÁRA VONATKOZÓ EGYEDI RENDELKEZÉSEK256. cikk A különböző gabonafélékből álló keverékek behozatalaAz I. melléklet I. részének a) és b) pontja alá tartozó gabonafélékből álló keverékekre alkalmazandó behozatali vámot a következőképpen kell megállapítani:a) abban az esetben, ha a keverék két ilyen gabonaféléből áll, a behozatali vám:i. a nagyobb súlyban jelen lévő gabona-összetevőre vonatkozó behozatali vámmal egyezik meg, amennyiben a szóban forgó gabonaféle a keverék súlyának legalább 90 %-át teszi ki;ii. a magasabb behozatali vám alá eső gabona-összetevőre vonatkozó behozatali vámmal egyezik meg, amennyiben a két gabona-összetevő egyike sem teszi ki a keverék súlyának legalább 90 %-át;b) abban az esetben, ha a keverék több mint két ilyen gabonaféléből áll, és a gabona-összetevők között több olyan is van, amely a keverék súlyának több mint 10 %-át teszi ki, a keverékre az adott gabonafélékre vonatkozó behozatali vámok közül a legmagasabbat kell alkalmazni, akkor is, ha a behozatali vám összege két vagy több gabonaféle esetében azonos.Amennyiben csak egy gabonaféle súlya haladja meg a keverék súlyának 10 %-át, akkor az alkalmazandó behozatali vám az e gabonafélére vonatkozó behozatali vámmal egyezik meg;c) az a) vagy a b) pont által nem szabályozott valamennyi egyéb esetben a behozatali vám az adott keveréket alkotó gabonafélékre vonatkozó behozatali vámok közül a legmagasabb, abban az esetben is, ha a behozatali vám összege két vagy több gabonaféle esetében azonos.257. cikk A gabonafélék és a rizs keverékeinek behozatalaAz egyrészt az I. melléklet I. részének a) és b) pontja alá tartozó egy vagy több gabonaféléből, másrészt az I. melléklet II. részének a) és b) pontja alá tartozó egy vagy több termékből álló keverékekre alkalmazandó behozatali vám a legmagasabb behozatali vám alá eső gabona-összetevő vagy termék behozatali vámjával egyezik meg.258. cikk Rizskeverékek behozatalaA több különböző feldolgozási csoportba vagy szakaszba sorolható rizsből, illetve az egyrészt egy vagy több feldolgozási csoportba vagy szakaszba sorolható rizsből, másrészt törmelék rizsből álló keverékekre alkalmazandó behozatali vám:a) a nagyobb súlyban jelen lévő összetevőre vonatkozó behozatali vámmal egyezik meg, amennyiben ez az összetevő a keverék súlyának legalább 90 %-át teszi ki;b) a legmagasabb behozatali vám alá eső összetevőre vonatkozó behozatali vámmal egyezik meg, ha egyik összetevő sem teszi ki a keverék súlyának legalább 90 %-át.259. cikk A tarifális besorolás alkalmazhatóságaAmennyiben a behozatali vám megállapításának a 256., a 257. és a 258. cikkben meghatározott módszere nem alkalmazható, a szóban forgó cikkekben említett keverékekre vonatkozó vámot a keverékek tarifális besorolása határozza meg.II. alszakaszA cukorra vonatkozó behozatali rendelkezések260. cikk A finomítóipar szokásos ellátási szükséglete(1) A finomításra szánt cukor fehércukorban kifejezett, szokásos ellátási szükséglete az Unióban 2 489 735 tonna gazdasági évenként.(2) A 2005-ben Portugáliában egyedüliként működő cukorrépa-feldolgozó üzemet kizárólag cukorfinomítással foglalkozó üzemnek kell tekinteni.(3) Finomításra szánt cukorra vonatkozó behozatali engedély csak a kizárólag cukorfinomítással foglalkozó üzemek részére adható ki, feltéve, hogy az érintett mennyiségek nem haladják meg az (1) bekezdésben említett szokásos ellátási szükséglet keretében behozható mennyiségeket. Az engedélyek csak a kizárólag cukorfinomítással foglalkozó üzemek között ruházhatók át, és érvényességük annak a gazdasági évnek a végén jár le, amelyre vonatkozóan kiadták őket.Ez a bekezdés minden egyes gazdasági év első három hónapjára alkalmazandó.261. cikk Átruházott hatáskörökAnnak biztosítására, hogy a finomítás céljából behozott cukor finomítása ezen alszakasznak megfelelően történjék, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadhatja a következőket:a) egyes, a 260. cikkben említett behozatali rendelkezések alkalmazásához szükséges fogalommeghatározások;b) azon feltételek és jogosultsági követelmények, amelyeket a gazdasági szereplőknek teljesíteniük kell ahhoz, hogy behozatali engedély iránti kérelmet nyújthassanak be, ideértve biztosíték letétbe helyezését is;c) a kiszabandó közigazgatási szankciókra vonatkozó szabályok.262. cikk Végrehajtási hatáskörökA Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja azokat a szabályokat, amelyekre a gazdasági szereplőkre vonatkozó behozatali követelményekkel és kötelezettségekkel összefüggésben benyújtandó igazolások és dokumentumok tekintetében szükség van.III. alszakaszA kender behozatalára vonatkozó egyedi rendelkezések263. cikk Kenderbehozatal(1) Az alábbiakban említett termékeket kizárólag a következő feltételek teljesülése esetén lehet behozni az Unióba:a) az 5302 10 00 KN-kód alá tartozó, a 73/2009/EK rendelet 39. cikkében megállapított feltételeknek megfelelő valódi nyerskender;b) az ex 1207 99 15 KN-kód alá tartozó, vetésre szánt kendermag-fajta, amelyhez mellékelték annak igazolását, hogy a tetrahidrokannabinol-tartalom nem haladja meg a 73/2009/EK rendelet 39. cikkének megfelelően rögzített szintet;c) a 1207 99 91 KN-kód alá tartozó, nem vetésre szánt kendermag, amelyet kizárólag a tagállam engedélyével rendelkező importőrök hozhatnak be annak biztosítása érdekében, hogy ezeket a magokat ne lehessen vetőmagként felhasználni.(2) A Bizottság által a 318. cikknek megfelelően, végrehajtási jogi aktus révén esetlegesen elfogadott egyedi rendelkezések sérelme nélkül az e cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott termékeknek az Unióba történő behozatalát ellenőrzéseknek kell alávetni annak megállapítására, hogy teljesülnek-e az e cikk (1) bekezdésében foglalt feltételek.(3) Ezt a cikket a tagállamok által a Szerződéssel, valamint a Kereskedelmi Világszervezet mezőgazdaságról szóló megállapodásából eredő kötelezettségekkel összhangban elfogadott, az itt leírtaknál szigorúbb rendelkezések sérelme nélkül kell alkalmazni.IV. alszakaszA komló behozatalára vonatkozó egyedi rendelkezések264. cikk Komlóbehozatal(1) A komlóágazat termékeit harmadik országokból kizárólag akkor lehet behozni, ha a minőségükre vonatkozó előírások legalább egyenértékűek az Unióban betakarított hasonló termékek vagy az ezek feldolgozásával készült termékek tekintetében elfogadott előírásokkal.(2) A szóban forgó termékek akkor tekintendők az (1) bekezdésben említett minőségi előírásoknak megfelelőnek, ha csatolják hozzájuk a származási ország hatóságai által kiállított, az 1234/2007/EK rendelet 117. cikkében említett tanúsítvánnyal egyenértékűnek elismert igazolást.A komlóliszt, az emelt lupulintartalmú komlóliszt, a komlókivonat és a kevert komlótermék esetében az igazolás csak akkor ismerhető el a tanúsítvánnyal egyenértékűnek, ha a termék alfasavtartalma nem alacsonyabb az alapanyagául szolgáló komlóénál.(3) Az adminisztratív terhek lehető legkisebb mértékűre csökkentése érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározhatja azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén nem kell alkalmazni az egyenértékűség igazolásával és a csomagolás címkézésével kapcsolatos kötelezettségeket.(4) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadja az e cikkhez kapcsolódó szabályokat, beleértve az egyenértékűségre vonatkozó igazolások elismerésével és a komlóbehozatal ellenőrzésével kapcsolatos szabályokat is.V. szakaszVédintézkedések és aktív feldolgozás265. cikk Védintézkedések(1) A Bizottság a 260/2009/EK [42] és a 625/2009/EK[43] tanácsi rendelettel összhangban, e cikk (3) bekezdésére is figyelemmel az Unióba irányuló behozatalra vonatkozó védintézkedéseket hoz.(2) Amennyiben az Európai Parlament és a Tanács valamely egyéb jogi aktusa, illetve a Tanács valamely egyéb jogi aktusa másként nem rendelkezik, a Bizottság a Szerződés 218. cikkével összhangban kötött nemzetközi megállapodásokban az Unióba történő behozatal tekintetében meghatározott védintézkedéseket e cikk (3) bekezdésének megfelelően hozza meg.(3) A Bizottság az (1) és a (2) bekezdésben említett intézkedéseket valamely tagállam kérésére vagy saját kezdeményezésére is meghozhatja végrehajtási jogi aktusok révén. Ha a Bizottsághoz valamely tagállamtól kérelem érkezik, azzal kapcsolatban a kérelem kézhezvételétől számított öt munkanapon belül végrehajtási jogi aktus révén határozatot hoz. Sürgős esetekben a Bizottság a 323. cikk (2) bekezdésében foglaltak szerint eljárva hoz határozatot.A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek azonnal hatályba lépnek.(4) A (3) bekezdésnek megfelelően elfogadott uniós védintézkedéseket a Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén visszavonhatja vagy módosíthatja. Sürgős esetekben a Bizottság a 323. cikk (2) bekezdésében foglaltak szerint eljárva hoz határozatot.266. cikk A vámfelügyelet melletti feldolgozási és az aktív feldolgozási rendszer felfüggesztése(1) Amennyiben a vámfelügyelet melletti feldolgozási, illetve az aktív feldolgozási rendszer zavart idéz vagy idézhet elő az uniós piacon, a Bizottság valamely tagállam kérésére vagy saját kezdeményezésére, végrehajtási jogi aktusok révén részben vagy teljes mértékben felfüggesztheti a vámfelügyelet melletti feldolgozási vagy aktív feldolgozási rendszer alkalmazását a gabonafélék, a rizs, a cukor, az olívaolaj és az étkezési olajbogyó, a gyümölcsök és zöldségek, a feldolgozott gyümölcsök és zöldségek, a bor, a marha- és borjúhús, a tej és a tejtermékek, a sertéshús, a juh- és kecskehús, a tojás, a baromfihús és a mezőgazdasági eredetű etilalkohol ágazatába tartozó termékek tekintetében. Ha a Bizottsághoz valamely tagállamtól kérelem érkezik, a Bizottság a kérelemre vonatkozóan annak kézhezvételétől számítva öt munkanapon belül végrehajtási jogi aktus révén határozatot hoz. Sürgős esetekben a Bizottság a 323. cikk (2) bekezdésében foglaltak szerint eljárva hoz határozatot.A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek azonnal hatályba lépnek.(2) Az Európai Parlament és a Tanács a Szerződés 43. cikkének (2) bekezdésében foglaltak szerint eljárva, a mezőgazdasági piacok közös szervezésének megfelelő működéséhez szükséges mértékben – részben vagy teljes körűen – megtilthatja az aktív feldolgozási rendszer alkalmazását az (1) bekezdésben említett termékek tekintetében.III. FEJEZETKivitelI. szakaszKiviteli engedélyek267. cikk Kiviteli engedélyek(1) Azon esetek sérelme nélkül, amelyekben e rendeletnek megfelelően kiviteli engedélyre van szükség, az alábbi ágazatok egy vagy több termékének az Unióból való kivitele kiviteli engedély bemutatásához köthető, figyelembe véve a kiviteli engedélyek szükségességét az érintett piacok irányítása, és különösen a szóban forgó termékek kivitelének felügyelete céljából:a) gabona;b) rizs;c) cukor;d) olívaolaj és étkezési olajbogyó az I. melléklet VII. részének a) pontjában említett olívaolaj tekintetében;e) gyümölcs- és zöldségfélék;f) feldolgozott gyümölcs- és zöldségfélék;g) bor;h) marha- és borjúhús;i) tej és tejtermékek;j) sertéshús;k) juh- és kecskehús;l) tojás;m) baromfihús;n) mezőgazdasági eredetű etil-alkohol.(2) A 234., a 235. és a 236. cikket értelemszerűen kell alkalmazni.268. cikk Átruházott hatáskörök(1) A kereskedelmi és a piaci fejlemények, valamint az érintett piacokon jelentkező igények figyelembevétele érdekében, továbbá – amennyiben szükséges – a kérdéses termékek kivitelének felügyelete céljából a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározhatja a következőket:a) a 267. cikk (1) bekezdésében említett ágazatok azon termékeinek jegyzéke, amelyek kivitele kiviteli engedély bemutatásához van kötve;b) azon esetek és helyzetek, amelyekben – különösen az adott termékek vámjogi státusa, a műveletek céljai, a kérelmező jogállása és az érintett mennyiségek alapján – nem szükséges kiviteli engedélyt bemutatni.(2) A kiviteliengedély-rendszer főbb elemeinek meghatározása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén:a) meghatározhatja az engedélyből fakadó jogokat és kötelezettségeket, az engedély joghatásait, beleértve a tűréshatár biztosításának lehetőségét a kiviteli kötelezettség tekintetében, valamint a rendeltetési hely feltüntetését, amennyiben az kötelező;b) elfogadhatja az engedély átruházására vonatkozó szabályokat, vagy – szükség szerint – az átruházhatóságra vonatkozó korlátozásokat;c) elfogadhatja az engedélyezési rendszer megbízhatósága és hatékonysága, valamint azon helyzetek kezelése érdekében szükséges szabályokat, amikor a csalások megelőzése vagy felszámolása céljából szükségessé válik, hogy a tagállamok célzott adminisztratív segítséget nyújtsanak egymásnak;d) meghatározhatja azokat az eseteket és helyzeteket, amelyekben nincs szükség biztosíték letétbe helyezésére.269. cikk Végrehajtási hatáskörökA Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadja az e szakaszhoz kapcsolódó valamennyi szükséges szabályt, többek között a következők vonatkozásában:a) a kérelmek benyújtása, valamint az engedélyek kibocsátása és felhasználása;b) az engedélyek érvényességi ideje és a letétbe helyezendő biztosíték összege;c) az engedélyek használatához kapcsolódó követelményeknek való megfelelés bizonyítékai;d) a helyettesítő engedélyeknek és az engedélyek másodlatainak a kiállítása;e) az engedélyek tagállamok általi kezelése és a rendszer irányításához szükséges információcsere.270. cikk A 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül elfogadandó végrehajtási jogi aktusokJelentős mennyiségek kérelmezése esetén a Bizottság a piac megfelelő szabályozása érdekében végrehajtási jogi aktusok révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül korlátozhatja azon mennyiségeket, amelyekre engedély adható ki, elutasíthatja a kérelmezett mennyiségeket és felfüggesztheti a kérelmek benyújtását.II. szakaszExport-visszatérítések271. cikk Az export-visszatérítések alkalmazási köre(1) A kivitel világpiaci árfolyamok vagy árak alapján történő lebonyolításának lehetővé tételéhez szükséges mértékben, valamint a Szerződés 218. cikkével összhangban kötött megállapodásokból eredő korlátokon belül az említett árfolyamok vagy árak és az uniós árak közötti különbséget export-visszatérítés révén ki lehet egyenlíteni:a) a következő ágazatok további feldolgozás nélkül exportálandó termékei esetében:i. gabona;ii. rizs;iii. cukor, az I. melléklet III. részének b), c), d) és g) pontjában felsorolt termékek tekintetében;iv. marha- és borjúhús;v. tej és tejtermékek;vi. sertéshús;vii. tojás;viii. baromfihús;b) az a) pont i., ii., iii., v. és vii. alpontjában felsorolt ágazatoknak a XVII. és a XVIII. mellékletben szereplő áruk formájában exportálandó termékei esetében.A XVII. melléklet IV. részében felsorolt termékek formájában exportált tej és tejtermékek esetében kizárólag az I. melléklet XVI. részének a)–e) és g) pontjában felsorolt termékekre nyújtható export-visszatérítés.(2) A XVII. és a XVIII. mellékletben felsorolt feldolgozott áruk formájában kivitelre kerülő termékek után járó export-visszatérítés nem haladhatja meg a további feldolgozás nélkül exportált ugyanazon termékekre alkalmazandó export-visszatérítés mértékét.(3) A Bizottság a gabonafélékből nyert szeszes italok bizonyos fajtáinak előállítására jellemző sajátosságok – ideértve az ilyen szeszes italok hosszú érlelési idejét is – figyelembevételéhez szükséges mértékben, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén rendelkezéseket fogadhat el az export-visszatérítés nyújtásának a termékek és a gazdasági szereplők tekintetében megállapítandó feltételeire vonatkozóan, különös tekintettel a termékek meghatározására és jellemzőire, valamint az export-visszatérítés kiszámítása céljából alkalmazandó együtthatóknak az érintett termékek érési folyamatának figyelembevételével történő meghatározására.(4) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadja az e cikkhez kapcsolódó valamennyi szükséges intézkedést, beleértve a (3) bekezdésben említett termékek tekintetében végzett nemzeti ellenőrzésekre vonatkozó műszaki és eljárási követelményeket is.(5) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül rögzítheti az e cikk (3) bekezdésében említett termékekre nyújtható export-visszatérítés kiigazítására alkalmazandó együtthatót.272. cikk Az export-visszatérítések elosztásaAz export-visszatérítés mellett exportálható mennyiségek kiosztásához olyan módszert kell alkalmazni, amely:a) az adott termék jellegének és az érintett piac helyzetének legjobban megfelel, a rendelkezésre álló erőforrások lehető leghatékonyabb felhasználását teszi lehetővé, figyelembe véve az uniós kivitel hatékonyságát és szerkezetét, a gazdasági szereplők, különösen a nagy és kis gazdasági szereplők közötti megkülönböztetés előidézése nélkül;b) az adminisztrációs követelmények szempontjából a lehető legkevesebb adminisztrációs terhet rója a gazdasági szereplőkre;c) elkerül mindennemű megkülönböztetést az érintett gazdasági szereplők között.273. cikk Az export-visszatérítés mértékének megállapítása(1) Az export-visszatérítések az Unió egészére nézve azonosak. Eltérés állhat fenn ugyanakkor a rendeltetési helytől függően, különösen amennyiben ezt a világpiaci helyzet, egyes piacok sajátos követelményei vagy a Szerződés 218. cikkével összhangban kötött megállapodásokból eredő kötelezettségek szükségessé teszik.(2) A visszatérítések mértékét meghatározó intézkedéseket a Tanács hozza meg a Szerződés 43. cikkének (3) bekezdésével összhangban.274. cikk Export-visszatérítés nyújtása(1) A 271. cikk (1) bekezdésének a) pontjában felsorolt, további feldolgozás nélkül exportált termékekre visszatérítést csak kérelem alapján és kiviteli engedély bemutatása mellett lehet nyújtani.(2) Az (1) bekezdésben említett termékekre alkalmazandó visszatérítés mértéke megegyezik az engedély iránti kérelem benyújtásának napján alkalmazandó visszatérítés mértékével vagy – az adott esettől függően – az érintett pályázati eljárásból eredő és – differenciált visszatérítés esetében – az ugyanazon a napon a következőkre alkalmazandó visszatérítés mértékével:a) az engedélyen feltüntetett rendeltetési hely; vagyb) adott esetben a tényleges rendeltetési hely, ha az eltér az engedélyen feltüntetett rendeltetési helytől, amely esetben az alkalmazandó összeg nem haladhatja meg az engedélyen feltüntetett rendeltetési helyre alkalmazandó összeget.A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül megfelelő intézkedéseket hozhat az e bekezdésben előírt rugalmassággal való visszaélés megelőzésére. Ezek az intézkedések többek között a kérelmek benyújtására szolgáló eljárásra és az exportőrök által küldendő értesítésekre vonatkozhatnak.(3) A keltetőtojások és a naposcsibék esetében a sajátos kereskedelmi és szállítási feltételek figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén határozhat úgy, hogy a kiviteli engedély utólag is megadható.(4) Annak biztosítására, hogy a Szerződés I. mellékletében említett termékek és az ezek feldolgozásával előállított termékek exportőrei egyenlő esélyekkel rendelkezzenek az export-visszatérítéshez való hozzáférés tekintetében, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén határozhat úgy, hogy az (1) és a (2) bekezdést alkalmazni kell az e rendelet 271. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett árukra.A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja az e bekezdéshez kapcsolódó valamennyi szükséges intézkedést.(5) A humanitárius segélyszervezetek adminisztratív terheinek a lehető legkisebb mértékűre való csökkentése érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén eltérést engedélyezhet az (1) és a (2) bekezdésben foglaltaktól azon termékek esetében, amelyekre élelmiszersegély-programok keretében nyújtanak visszatérítést.(6) A visszatérítés kifizetésére a következőkre vonatkozó bizonyítékok benyújtását követően kerül sor:a) a termékek Unióból való kivitele megtörtént;b) differenciált visszatérítés esetén a termékek már elérték az engedélyen feltüntetett rendeltetési helyet vagy azt a másik rendeltetési helyet, amelyre vonatkozóan a visszatérítés mértéke a (2) bekezdés b) pontjának sérelme nélkül megállapításra került.(7) A Bizottság a kereskedelem eltérítésének megelőzése érdekében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén további feltételeket is megállapíthat az export-visszatérítések odaítélésére vonatkozóan, különös tekintettel a következő feltételekre:a) visszatérítés kizárólag az Unióból származó termékekre nyújtható;b) az importált termékekre vonatkozó visszatérítés összege a behozatalkor beszedett vámokra korlátozódik, amennyiben e vámok alacsonyabbak az alkalmazandó visszatérítésnél.275. cikk Az élő állatokra nyújtott export-visszatérítések a marha- és borjúhúságazatban(1) A marha- és borjúhús-ágazati termékek tekintetében az élő állatok exportjára járó visszatérítés odaítélésének és kifizetésének feltétele az uniós jogszabályokban meghatározott állatjóléti követelményeknek és különösen az állatok szállítás alatti védelmére vonatkozó rendelkezéseknek való megfelelés.(2) Annak érdekében, hogy az exportőröket az állatjóléti feltételek betartására ösztönözze, és lehetővé tegye az illetékes hatóságok számára az export-visszatérítésekkel kapcsolatos kiadások helyességének ellenőrzését azokban az esetekben, amikor a visszatérítés nyújtásának feltétele az állatjóléti követelmények teljesítése, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén:a) rendelkezéseket fogad el az állatjóléti követelmények uniós vámterületen kívüli teljesítése, valamint az erre vonatkozó ellenőrzés és jelentéstétel tekintetében, beleértve független harmadik felek bevonását is;b) rögzíti az export-visszatérítések kifizetéséhez vagy visszatérítéséhez kapcsolódó bírságokat az állatjóléti feltételekre vonatkozó jogszabályi követelmények be nem tartása esetére.(3) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja az e cikkhez kapcsolódó valamennyi szükséges intézkedést.276. cikk A kivitel kereteiA Szerződés 218. cikkével összhangban kötött megállapodásokból eredő, a mennyiséget illető kötelezettségvállalások teljesítését az érintett termékekre alkalmazott referencia-időszakokra kiadott kiviteli engedélyek alapján kell biztosítani. A Kereskedelmi Világszervezet mezőgazdaságról szóló megállapodásából eredő kötelezettségek teljesítése tekintetében a referencia-időszak vége nem lehet hatással az exportengedélyek érvényességére.277. cikk Átruházott hatáskörök(1) Annak biztosítására, hogy a gazdasági szereplők pályázati eljárásban való részvételük esetén teljesítsék a kötelezettségeiket, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározza a pályázat tárgyát képező export-visszatérítés esetében az engedélyhez kapcsolódva előírt biztosíték felszabadításának elsődleges feltételét.(2) A gazdasági szereplőkre és a hatóságokra háruló adminisztratív terhek lehető legkisebb mértékűre való csökkentése érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén rögzíthet olyan küszöbértékeket, amelyek alatt a kiviteli engedély bemutatása nem kötelező, és megjelölhet olyan rendeltetési helyeket, amelyek esetében indokolt lehet a kiviteli engedély bemutatására vonatkozó követelmény alóli mentesítés.(3) Az export-visszatérítésekre való teljes körű vagy részleges jogosultságot indokolttá tévő gyakorlati helyzetek figyelembevétele érdekében, továbbá abból a célból, hogy segítséget nyújtson a gazdasági szereplők számára az export-visszatérítés kérelmezése és végső kifizetése közötti időszak áthidalásához, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén intézkedéseket fogadhat el a következők tekintetében:a) másik időpont meghatározása a visszatérítésre vonatkozóan;b) az export-visszatérítés kifizetését érintő következmények abban az esetben, ha az engedélyben említett termékkód vagy rendeltetési hely nem egyezik meg a tényleges termékkel, illetve rendeltetési hellyel;c) az export-visszatérítések előzetes kifizetése, beleértve a biztosíték letétbe helyezésére és felszabadítására vonatkozó feltételeket is;d) a termékek valós rendeltetési helyét érintő kétségek felmerülése esetén szükséges ellenőrzések és bizonyítékok, beleértve az Unió vámterületére történő újrabehozatal lehetőségét is;e) azon rendeltetési helyek, amelyek esetében a kivitel az Unióból való kivitelnek minősül, valamint egyes rendeltetési helyeknek az export-visszatérítésre jogosultságot biztosító uniós vámterületek közé történő felvétele.(4) Annak biztosítására, hogy az export-visszatérítés által érintett termékeknek az Unió vámterületéről történő kivitele megvalósuljon és ne kerülhessen sor e termékeknek az említett területre történő visszaszállítására, továbbá annak érdekében, hogy a lehető legkisebb mértékűre csökkenjenek azok az adminisztratív terhek, amelyek a visszatérítés által érintett termékeknek a differenciált visszatérítésre jogosultságot biztosító rendeltetési hely szerinti országba történő megérkezésére vonatkozó bizonyítékok kiállításával és benyújtásával összefüggésben a gazdasági szereplőkre hárulnak, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén intézkedéseket fogadhat el a következők tekintetében:a) az a határidő, amelyen belül meg kell történnie az Unió vámterületéről való kiléptetésnek, beleértve az átmeneti újrabeléptetés idejét is;b) azok a feldolgozási műveletek, amelyek az említett időszakban végrehajthatók az export-visszatérítéssel támogatott termékeken;c) bizonyíték arra nézve, hogy az érintett termékek megérkeztek a differenciált visszatérítésre jogosultságot biztosító rendeltetési helyre;d) azok a visszatérítési küszöbértékek és feltételek, amelyek mellett az exportőrök mentesíthetők az említett igazolási kötelezettség alól;e) a differenciált visszatérítésre jogosultságot biztosító rendeltetési helyre való megérkezés igazolásának független harmadik felek által történő jóváhagyására vonatkozó feltételek.(5) A különböző ágazatok sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén egyedi követelményeket és feltételeket állapíthat meg az export-visszatérítéssel támogatható gazdasági szereplők és termékek tekintetében.(6) A feldolgozóipar fejlődéséhez való igazodás lehetővé tétele érdekében a Bizottság az 1216/2009/EK tanácsi rendelet[44] 8. cikkének (2) bekezdésében említett kritériumok figyelembevételével, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosíthatja a XVII. mellékletet.(7) Annak biztosítására, hogy a Szerződés I. mellékletében említett termékek és az ezek feldolgozásával előállított termékek exportőrei az export-visszatérítésre vonatkozó feltételek tekintetében egyenlő elbánásban részesüljenek, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén szabályokat fogad el a 274. cikk (5), (6) és (7) bekezdésének a 271. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett termékekre történő alkalmazására vonatkozóan, figyelembe véve az 1216/2009/EK rendelet rendelkezéseit is.278. cikk Végrehajtási hatáskörökA Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadja az e szakaszhoz kapcsolódó valamennyi szükséges intézkedést, különös tekintettel a következőkre:a) a ki nem osztott vagy fel nem használt exportálható mennyiségek újraelosztása;b) annak ellenőrzése – a fizikai ellenőrzéseket és a dokumentumok részletes vizsgálatát is ideértve –, hogy a visszatérítés kifizetésére és az exportügyletekkel kapcsolatos minden egyéb összegre való jogosultságot biztosító műveleteket ténylegesen és a megfelelő módon végrehajtották-e;c) a 271. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett termékek.III. szakaszA kiviteli kontingensek kezelése a tej- és tejtermékágazatban279. cikk A harmadik országok által megnyitott vámkontingensek kezelése(1) Amennyiben valamely, a Szerződés 218. cikkének megfelelően kötött megállapodás a tej és a tejtermékek tekintetében egy harmadik ország által megnyitott vámkontingens teljes körű vagy részleges kezeléséről rendelkezik, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén egyedi intézkedéseket fogadhat el annak biztosítására, hogy a kérelmezett kontingens felhasználása az érintett nemzetközi megállapodás célkitűzéseinek megfelelően történjen.(2) Az (1) bekezdésben említett vámkontingensek kezelésének az alábbi módszerek valamelyikének vagy e módszerek kombinációjának, illetve más megfelelő módszernek az alkalmazásával oly módon kell történnie, amely kiküszöböli az érintett gazdasági szereplők bármilyen alapon történő megkülönböztetését, és biztosítja az adott kontingens alapján rendelkezésre álló lehetőségek teljes körű kihasználását:a) a kérelmek benyújtásának időrendi sorrendjén alapuló módszer (az „érkezési sorrend” elve);b) a kérelmek benyújtásakor igényelt mennyiségek arányában történő elosztás módszere (a „párhuzamos vizsgálat módszerének” alkalmazása);c) a kialakult kereskedelmi szokások figyelembevételén alapuló módszer (a „hagyományos/újonnan érkező exportőrök módszerének” alkalmazása).(3) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadja az e szakaszban foglaltaknak megfelelően megnyitott kontingensek kezelése tekintetében szükséges rendelkezéseket.(4) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül elfogadja a következő célokat szolgáló folyamatok irányítására vonatkozó rendelkezéseket:a) annak biztosítása, hogy az e szakasznak megfelelően megnyitott kontingensek keretében rendelkezésre álló mennyiségeket nem lépik túl;b) a fel nem használt mennyiségek újraelosztása.IV. szakaszHarmadik országok által alkalmazott különleges behozatali elbánás280. cikk A valamely harmadik országban különleges behozatali elbánásban részesülő termékekre vonatkozó tanúsítványok(1) Amennyiben olyan termékek kivitelére kerül sor, amelyek valamely harmadik országba történő kivitelük során – az Unió által a Szerződés 218. cikkével összhangban kötött megállapodások értelmében – bizonyos feltételek betartása mellett különleges elbánásban részesülhetnek, a tagállamok illetékes hatóságai – kérelemre és a megfelelő ellenőrzések elvégzését követően – kiállítják a feltételek betartását tanúsító okmányt.(2) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadja az (1) bekezdéshez kapcsolódó valamennyi szükséges intézkedést.V. szakaszAz élő növényekre vonatkozó egyedi rendelkezések281. cikk Minimum exportárak(1) A piac alakulásának figyelembevétele érdekében minden egyes, az élőnövény-ágazaton belül a 0601 10 KN-kód alá tartozó termék esetében évente, a forgalmazási időszakot megelőzően kellő időben meghatározható egy vagy több minimálár az érintett termékek harmadik országokba történő kivitelére vonatkozóan. A minimálárakat meghatározó intézkedéseket a Tanács hozza meg a Szerződés 43. cikkének (3) bekezdésével összhangban.Az ilyen termékek exportja csak a szóban forgó termékre rögzített minimálárral egyenlő vagy annál magasabb áron engedélyezett.(2) A Bizottság a Szerződés 218. cikkével összhangban kötött megállapodásokból eredő kötelezettségek figyelembevételével, végrehajtási jogi aktusok révén elfogadja az (1) bekezdés első albekezdéséhez kapcsolódó valamennyi szükséges igazgatási intézkedést.VI. szakaszPasszív feldolgozás282. cikk A passzív feldolgozási rendszer felfüggesztése(1) Amennyiben a passzív feldolgozási rendszer zavart idéz vagy idézhet elő az uniós piacon, a Bizottság valamely tagállam kérésére vagy saját kezdeményezésére, végrehajtási jogi aktusok révén részben vagy teljes mértékben felfüggesztheti a passzív feldolgozási rendszer alkalmazását a gabona-, a rizs-, a gyümölcs- és zöldség-, a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-, a bor-, a marha- és borjúhús-, a sertéshús-, a juh- és kecskehús-, valamint a baromfihús-ágazat termékei tekintetében. Ha a Bizottsághoz valamely tagállamtól kérelem érkezik, a Bizottság a kérelemre vonatkozóan annak kézhezvételétől számítva öt munkanapon belül végrehajtási jogi aktus révén határozatot hoz. Sürgős esetekben a Bizottság a 323. cikk (2) bekezdésében foglaltak szerint eljárva hoz határozatot.A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek azonnal hatályba lépnek.(2) Az Európai Parlament és a Tanács a Szerződés 43. cikkének (2) bekezdésében foglaltak szerint eljárva, a mezőgazdasági piacok közös szervezésének megfelelő működéséhez szükséges mértékben – részben vagy teljes körűen – megtilthatja a passzív feldolgozási rendszer alkalmazását az (1) bekezdésben említett termékek tekintetében.IV. RÉSZVERSENYSZABÁLYOKI. FEJEZET A vállalkozásokra vonatkozó szabályok283. cikk A Szerződés 101–106. cikkének alkalmazásaAmennyiben e rendelet másként nem rendelkezik, a Szerződés 101–106. cikkét, valamint az azok alkalmazására vonatkozó rendelkezéseket kell – e rendelet 284., 285., 286. [és 287.] cikkére is figyelemmel – alkalmazni a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése és 102. cikke szerinti valamennyi olyan megállapodásra, döntésre és összehangolt magatartásra, amely az e rendelet hatálya alá tartozó termékek előállításához vagy kereskedelméhez kapcsolódik.284. cikk Kivételek(1) A Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó az e rendelet 283. cikkében említett olyan megállapodásra, döntésre és összehangolt magatartásra, amely a nemzeti piaci rendtartás szerves részét képezi, vagy a Szerződés 39. cikkében meghatározott célok eléréséhez szükséges.A Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó különösen a valamely adott tagállamban működő mezőgazdasági termelők, termelői szervezetek vagy ilyen szervezetek által alkotott társulások olyan megállapodására, döntésére és összehangolt magatartására, amely mezőgazdasági termékek előállításával vagy értékesítésével, vagy az ilyen termékek tárolására, kezelésére vagy feldolgozására szolgáló közös létesítmények használatával kapcsolatos, és amely nem köti ki azonos árak alkalmazását, kivéve, ha a Bizottság megítélése szerint a szóban forgó megállapodás, döntés, illetve összehangolt magatartás kizárja a versenyt vagy veszélyezteti a Szerződés 39. cikkében meghatározott célok elérését.(2) A tagállamokkal folytatott konzultációt követően és azután, hogy meghallgatta az érintett vállalkozásokat vagy az ilyen vállalkozások által alkotott társulásokat, valamint bármely egyéb olyan természetes vagy jogi személyt, aki vagy amely meghallgatását célszerűnek ítélte meg, a Bizottság – az Európai Bíróság általi felülvizsgálatra is figyelemmel – kizárólagos hatáskörrel rendelkezik annak meghatározására, hogy mely megállapodás, döntés és összehangolt magatartás esetén teljesülnek az (1) bekezdés szerinti feltételek. E célból a Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül határozatot fogad el, amelyet kihirdet.A Bizottság a fent említettek meghatározását saját kezdeményezésére vagy valamely tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának, illetve valamely érdekelt vállalkozásnak vagy vállalkozások társulásának kérésére végzi el.(3) A határozatnak a (2) bekezdés első albekezdésében említett kihirdetése az érintett felek nevének és a határozat főbb tartalmi elemeinek feltüntetésével történik. A kihirdetés során figyelemmel kell lenni a vállalkozásoknak az üzleti titkaik megőrzéséhez fűződő jogos érdekére.285. cikk Megállapodások és összehangolt magatartások a gyümölcs- és zöldségágazatban(1) A Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó az elismert szakmaközi szervezetek azon megállapodásaira, döntéseire és összehangolt magatartásaira, amelyek az e rendelet 210. cikke (3) bekezdésének c) pontjában említett tevékenységek végzésének célját szolgálják.(2) Az (1) bekezdés csak akkor alkalmazandó, ha:a) a megállapodásokról, döntésekről és összehangolt magatartásokról értesítették a Bizottságot;b) a Bizottság az általa kért valamennyi információ kézhezvételét követő két hónapon belül – végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül – nem állapította meg, hogy az adott megállapodás, döntés vagy összehangolt magatartás nem felel meg az uniós szabályoknak.(3) A megállapodások, döntések és összehangolt magatartások a (2) bekezdés b) pontjában említett időszak lejártáig nem léptethetők hatályba.(4) A következő megállapodások, döntések és összehangolt magatartások minden esetben összeegyeztethetetlennek minősülnek az uniós szabályokkal:a) azon megállapodások, döntések és összehangolt magatartások, amelyek az Unión belül a piacok bármilyen formában történő felosztásához vezethetnek;b) azon megállapodások, döntések és összehangolt magatartások, amelyek befolyásolhatják a piacszervezés zavartalan működését;c) azon megállapodások, döntések és összehangolt magatartások, amelyek a verseny olyan torzulásait okozhatják, amelyek nem feltétlenül szükségesek a szakmaközi szervezet tevékenysége során követett közös agrárpolitikai célok eléréséhez;d) azon megállapodások, döntések és összehangolt magatartások, amelyek maguk után vonják az árak rögzítését, a szakmaközi szervezetek egyedi uniós szabályok alkalmazásában folytatott tevékenységeinek sérelme nélkül;e) azon megállapodások, döntések és összehangolt magatartások, amelyek megkülönböztetéshez vagy a verseny megszűnéséhez vezethetnek a szóban forgó termékek jelentős részének vonatkozásában.(5) Ha a Bizottság a (2) bekezdés b) pontjában említett két hónapos időszak lejártát követően úgy találja, hogy az (1) bekezdés alkalmazásának feltételei nem teljesülnek, akkor végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül határozatot hoz, amelyben kimondja, hogy a szóban forgó megállapodásra, döntésre vagy összehangolt magatartásra a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése alkalmazandó.Az említett bizottsági határozat nem alkalmazandó az érintett szakmaközi szervezet értesítésének időpontját megelőzően, kivéve ha a szóban forgó szakmaközi szervezet helytelen tájékoztatást adott vagy visszaélt az (1) bekezdésben biztosított mentességgel.(6) Több évre szóló megállapodások esetében az első évben tett értesítés érvényes a megállapodás következő éveire is. Mindemellett ebben az esetben a Bizottság saját kezdeményezésére vagy egy másik tagállam kérésére bármikor összeférhetetlenséget állapíthat meg.286. cikk Megállapodások és összehangolt magatartások a dohányágazatban(1) A Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó a dohányágazatban működő elismert szalmaközi szervezetek azon megállapodásaira és összehangolt magatartásaira, amelyek az e rendelet 210. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett célok megvalósítását szolgálják, feltéve, hogy:a) a megállapodásokról és összehangolt magatartásokról értesítették a Bizottságot;b) a Bizottság az általa kért valamennyi információ kézhezvételét követő három hónapon belül – végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül – nem állapította meg, hogy az adott megállapodás, döntés vagy összehangolt magatartás nem felel meg az uniós versenyszabályoknak.A megállapodások és az összehangolt magatartások ezalatt a három hónapos időszak alatt nem hajthatók végre.(2) A megállapodásokat és az összehangolt magatartásokat az uniós versenyszabályokkal ellentétesnek kell nyilvánítani, amennyiben azok:a) az Unión belül a piac bármilyen formában történő felosztásához vezethetnek;b) befolyásolhatják a piacszervezés zavartalan működését;c) a verseny olyan torzulásait okozhatják, amelyek nem feltétlenül szükségesek a szakmaközi szervezet tevékenysége során követett közös agrárpolitikai célok eléréséhez;d) maguk után vonják az árak vagy a kvóták rögzítését, a szakmaközi szervezetek által az uniós szabályok egyedi rendelkezéseinek alkalmazásában tett intézkedések sérelme nélkül;e) megkülönböztetéshez vagy a verseny megszűnéséhez vezethetnek a szóban forgó termékek jelentős részének vonatkozásában.(3) Ha a Bizottság az (1) bekezdés b) pontjában említett három hónapos időszak lejártát követően úgy találja, hogy az e fejezet alkalmazására vonatkozó feltételek nem teljesültek, akkor végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül határozatot hoz, amelyben kimondja, hogy a szóban forgó megállapodásra vagy összehangolt magatartásra a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése alkalmazandó.Az említett határozat nem alkalmazandó az érintett szakmaközi szervezet értesítésének időpontját megelőzően, kivéve, ha a szakmaközi szervezet helytelen információt adott vagy visszaélt az (1) bekezdésben meghatározott mentességgel.[287. cikk Megállapodások és összehangolt magatartások a tej- és tejtermékágazatban(1) A Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó az elismert szakmaközi szervezetek azon megállapodásaira, döntéseire és összehangolt magatartásaira, amelyek az e rendelet 210. cikke (4) bekezdésének c) pontjában említett tevékenységek végzésének célját szolgálják.(2) Az (1) bekezdés csak akkor alkalmazandó, ha:a) a megállapodásokról, döntésekről és összehangolt magatartásokról értesítették a Bizottságot;b) a Bizottság az általa kért valamennyi információ kézhezvételét követő három hónapon belül – végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül – nem állapította meg, hogy az adott megállapodás vagy összehangolt magatartás nem felel meg az uniós szabályoknak.(3) A megállapodások, döntések és összehangolt magatartások a (2) bekezdés b) pontjában említett időszak lejártáig nem léptethetők hatályba.(4) A következő megállapodások, döntések és összehangolt magatartások minden esetben összeegyeztethetetlennek minősülnek az uniós szabályokkal:a) azon megállapodások, döntések és összehangolt magatartások, amelyek az Unión belül a piacok bármilyen formában történő felosztásához vezethetnek;b) azon megállapodások, döntések és összehangolt magatartások, amelyek befolyásolhatják a piacszervezés zavartalan működését;c) azon megállapodások, döntések és összehangolt magatartások, amelyek a verseny olyan torzulásait okozhatják, amelyek nem feltétlenül szükségesek a szakmaközi szervezet tevékenysége során követett közös agrárpolitikai célok eléréséhez;d) azon megállapodások, döntések és összehangolt magatartások, amelyek maguk után vonják az árak rögzítését;e) azon megállapodások, döntések és összehangolt magatartások, amelyek megkülönböztetéshez vagy a verseny megszűnéséhez vezethetnek a szóban forgó termékek jelentős részének vonatkozásában.(5) Ha a Bizottság a (2) bekezdés b) pontjában említett időszak lejártát követően úgy találja, hogy az (1) bekezdés alkalmazására vonatkozó feltételek nem teljesültek, akkor végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül határozatot hoz, amelyben kimondja, hogy a szóban forgó megállapodásra, döntésre vagy összehangolt magatartásra a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése alkalmazandó.Az említett bizottsági határozat nem alkalmazandó az érintett szakmaközi szervezet értesítésének időpontját megelőzően, kivéve ha a szóban forgó szakmaközi szervezet helytelen tájékoztatást adott vagy visszaélt az (1) bekezdésben biztosított mentességgel.(6) Több évre szóló megállapodások esetében az első évben tett értesítés érvényes a megállapodás következő éveire is. Mindemellett ebben az esetben a Bizottság saját kezdeményezésére vagy egy másik tagállam kérésére bármikor megállapíthat összeférhetetlenséget.]288. cikk A megállapodások és összehangolt magatartások kötelezővé tétele a dohányágazatban működő szakmaközi szervezetekben tagsági viszonnyal nem rendelkezők számára(1) A dohányágazatban működő szakmaközi szervezetek kérelmezhetik, hogy bizonyos megállapodásaik vagy összehangolt magatartásaik egy korlátozott időszakra vonatkozóan, a szervezet működésének területén kötelező érvényűvé váljanak az adott gazdasági ágazatban működő, az általuk képviselt szervezetekben tagsági viszonnyal nem rendelkező egyének és csoportok számára.A szabályok hatálya akkor terjeszthető ki, ha a szakmaközi szervezetek az érintett termelés és/vagy kereskedelem legalább kétharmadát képviselik. Amennyiben a szabályok javasolt kiterjesztése régióközi hatályú, a szakmaközi szervezeteknek bizonyítaniuk kell, hogy az összefogott ágazatok mindegyikének tekintetében és a képviselt régiók mindegyikében rendelkeznek a reprezentativitás egy minimális fokával.(2) Azoknak a szabályoknak, amelyek hatályának kiterjesztését kérelmezik, legalább egy éve hatályban kell lenniük, és az alábbi célkitűzések valamelyikére kell vonatkozniuk:a) a termelés és a piac ismerete;b) a minőségi minimumkövetelmények meghatározása;c) a környezetvédelemmel összeegyeztethető művelési módszerek alkalmazása;d) a csomagolásra és a kiszerelésre vonatkozó minimumszabályok meghatározása;e) minősített vetőmag használata és a termékminőség ellenőrzése.(3) A szabályok kiterjesztésének feltétele, hogy azt a Bizottság – végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül – jóváhagyja.289. cikk Megállapodásokra és összehangolt magatartásokra vonatkozó végrehajtási hatáskörökA 285., a 286., [a 287.] és a 288. cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja a szükséges intézkedéseket, többek között az értesítésre és a közzétételre vonatkozó szabályokat.II. FEJEZETAz állami támogatásra vonatkozó szabályok290. cikk A Szerződés 107., 108. és 109. cikkének alkalmazásaAz 1. cikkben említett termékek előállítására és az azokkal való kereskedelemre a Szerződés 107., 108. és 109. cikke alkalmazandó.Nem alkalmazandó azonban a Szerződés 107., 108. és 109. cikke az 1234/2007/EK rendelet II. része I. címe III. fejezete IVa. szakaszának III. alszakaszában, továbbá az e rendelet 37–41., 108., 111., 114., 117., 120., 123., 128., 148. cikkében, 291. cikkének (2) bekezdésében, 292–297. cikkében, valamint II. része I. címe IV. fejezetének VII. szakaszában előírt, a tagállamok által e rendeletnek megfelelően teljesített kifizetésekre. A 136. cikk (4) bekezdése tekintetében ugyanakkor csak a Szerződés 108. cikke nem alkalmazandó.291. cikk A tej- és tejtermékágazatra vonatkozó egyedi rendelkezések(1) A Szerződés 107. cikkének (2) bekezdésében foglalt rendelkezésekre is figyelemmel tilos olyan támogatást nyújtani, amelynek összege az e rendelet I. mellékletének XVI. részében felsorolt termékek ára vagy mennyisége alapján kerül meghatározásra.Tilos továbbá az olyan nemzeti intézkedések alkalmazása, amelyek lehetővé teszik az e rendelet I. mellékletének XVI. részében felsorolt termékek árai közötti kiegyenlítést.(2) A tagállamok 2014. március 31-ig a 73/2009/EK rendelet 69. cikkének (4) és (5) bekezdésében meghatározott felső határ 55 %-áig terjedő teljes éves összegű állami támogatást nyújthatnak a tejágazat mezőgazdasági termelői részére az említett rendelet 68. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében nyújtott uniós támogatáson túlmenően. Az említett rendelet 69. cikkének (4) bekezdésében említett intézkedések szerinti uniós támogatás és az állami támogatás teljes összege azonban semmilyen esetben sem haladhatja meg a 69. cikk (4) és (5) bekezdésében említett felső határt.292. cikk A Finnországra és Svédországra vonatkozó egyedi rendelkezésekA Bizottság végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül megadott engedélye alapján Finnország és Svédország támogatást nyújthat a rénszarvas tenyésztéséhez és értékesítéséhez, valamint a rénszarvasból készült termékek (ex 0208 és ex 0210 KN-kód) előállításához és értékesítéséhez, amennyiben az nem vezet a termelés hagyományos szintjének emelkedéséhez.293. cikk A cukorágazatra vonatkozó egyedi rendelkezésekAzok a tagállamok, amelyek a 2006. február 20-án, a 318/2006/EK rendelet III. mellékletében rögzített cukorkvótához képest cukorkvótájukat több mint 50 %-kal csökkentik, ideiglenesen állami támogatást nyújthatnak abban az időszakban, amely során a cukorrépa-termelők a 73/2009/EK rendelet 93. cikkének megfelelően átmeneti támogatásban részesülnek. A Bizottság bármely érintett tagállam kérésére – végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül – határoz a szóban forgó intézkedés céljára rendelkezésre álló állami támogatás teljes összegéről.Olaszország esetében a cukorrépa-termelők számára és a cukorrépa szállítására nyújtható, az első albekezdésben említett ideiglenes támogatás egy tonna cukorrépára vetítve összességében nem haladhatja meg a 11 EUR-t gazdasági évenként.Finnország gazdasági évenként és hektáronként legfeljebb 350 EUR támogatást ítélhet oda a cukorrépa-termelőknek.Az érintett tagállamok az egyes gazdasági évek végétől számított 30 napon belül tájékoztatják a Bizottságot a szóban forgó gazdasági évben ténylegesen odaítélt állami támogatás összegéről.294. cikk A német alkoholmonopóliumra vonatkozó egyedi rendelkezések[Az e rendelet 290. cikkének második bekezdésében foglalt eltérés alkalmazandó azokra a támogatásokra, amelyeket Németország nyújt a német alkoholmonopólium (a továbbiakban: a monopólium) meglévő nemzeti keretei között azokra a termékekre, amelyek a monopólium keretében további feldolgozást követően, a Szerződés I. mellékletében szereplő mezőgazdasági eredetű etil-alkoholként kerülnek forgalomba. Az említett eltérés csak 2017. december 31-ig, a Szerződés 108. cikkének (1) bekezdésében és 108. cikke (3) bekezdésének első mondatában foglaltak alkalmazásának sérelme nélkül és az alábbi rendelkezéseknek való megfelelés esetén alkalmazandó:a) a támogatásban részesülő, monopólium keretében előállított etil-alkohol összmennyisége a 2011. évi 600 000 hl-es maximális mennyiségről 420 000 hl-re csökken 2012-ben, majd 240 000 hl-re 2013-ban, végül pedig évente legfeljebb 60 000 hl-t tehet ki 2014. január 1. és 2017. december 31. között, amely utóbbi napon a monopólium megszűnik;b) a támogatásban részesülő, jövedéki felügyelet alatt álló mezőgazdasági lepárlóüzemek termelése fokozatosan csökken: a 2011. évi 540 000 hl-ről 2012-ben 360 000 hl-re, 2013-ban pedig 180 000 hl-re. 2013. december 31-re minden jövedéki felügyelet alatt álló mezőgazdasági lepárlóüzem kilép a monopóliumból. A monopóliumból való kilépéskor a jövedéki felügyelet alatt álló minden egyes mezőgazdasági lepárlóüzem az alkalmazandó német jogszabályok értelmében vett névleges lepárlási jogok után hektoliterenként 257,50 EUR összegű kompenzációs támogatásban részesülhet. E kompenzációs támogatás legkésőbb 2013. december 31-én ítélhető oda. A támogatás mindazonáltal több részletben is kifizethető, amelyek közül a legutolsó kifizetését legkésőbb 2017. december 31-ig teljesíteni kell;c) a kis méretű, átalányalapon működő lepárlóüzemek, a bérlepárló üzemek igénybevevői és a gyümölcsszövetkezeti lepárlóüzemek 2017. december 31-ig részesülhetnek a monopólium által nyújtott támogatásban, azzal a feltétellel, hogy a támogatott termelés nem haladja meg a 60 000 hl/év mennyiséget;d) a támogatás teljes összege 2011. január 1. és 2013. december 31. között nem lépheti túl a 269,9 millió EUR-t, a 2014. január 1. és 2017. december 31. között kifizetett támogatás teljes összege pedig nem lehet több 268 millió EUR-nál; valaminte) minden év június 30. előtt Németország jelentést nyújt be a Bizottságnak a monopólium működéséről és a monopólium keretében nyújtott előző évi támogatásról. A Bizottság a jelentést továbbítja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Ezenfelül a 2013 és 2016 között benyújtandó éves jelentéseknek magukban kell foglalniuk a kis méretű, átalányalapon működő lepárlóüzemek, a bérlepárló üzemek igénybevevői és a gyümölcsszövetkezeti lepárlóüzemek tekintetében a monopólium fokozatos megszüntetésére vonatkozó éves tervet is a következő évre vonatkozóan.]295. cikk A burgonyára vonatkozó egyedi rendelkezésekA tagállamok 2011. december 31-ig a meglévő rendszerek alapján továbbra is állami támogatást nyújthatnak a 0701 KN-kód alá tartozó friss vagy hűtött burgonya termelésére és kereskedelmére.296. cikk [2010. december 31. után elhagyandó] A gyümölcs- és zöldségágazatra vonatkozó egyedi rendelkezésekA gyümölcs- és zöldségágazat tekintetében a tagállamok 2010. december 31-ig állami támogatást nyújthatnak az alábbi feltételekkel:a) az állami támogatást csak olyan gyümölcs- és zöldségtermesztőknek lehet nyújtani, akik nem tagjai elismert termelői szervezeteknek, de olyan szerződést írnak alá valamely elismert termelői szervezettel, amelyben vállalják, hogy az érintett termelői szervezet válságmegelőzési és -kezelési intézkedéseit alkalmazzák;b) az ilyen termelőknek kifizetett támogatás összege nem haladhatja meg az érintett termelői szervezet tagjai által kapott uniós támogatás 75 %-át; valamintc) az érintett tagállam 2010. december 31-ig jelentést nyújt be a Bizottságnak az állami támogatás hatékonyságáról és eredményességéről, különös tekintettel annak elemzésére, hogy az milyen mértékben támogatta az ágazat szervezését. A Bizottság megvizsgálja a jelentést és eldönti, hogy tegyen-e megfelelő javaslatokat.297. cikk A bor válság esetén történő lepárlásához nyújtott nemzeti támogatás(1) A tagállamok 2012. augusztus 1-jétől igazolt válsághelyzetben nemzeti támogatást nyújthatnak a bortermelők részére az önkéntes vagy kötelező borlepárláshoz.(2) Az (1) bekezdésben említett támogatásnak arányosnak kell lennie és lehetővé kell tennie a válság kezelését.(3) Az ilyen támogatás céljára egy adott évben egy adott tagállamban rendelkezésre álló teljes támogatási összeg nem haladhatja meg az adott évre vonatkozóan a X. mellékletben tagállamonként meghatározott teljes rendelkezésre álló összeg 15 %-át.(4) Az (1) bekezdésben említett támogatást alkalmazni kívánó tagállamok kellően megindokolt értesítést juttatnak el a Bizottsághoz. A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül határoz az intézkedés jóváhagyásáról és a támogatás odaítélésének engedélyezéséről.(5) Az (1) bekezdésben említett lepárlásból származó alkohol – a versenytorzulás elkerülése érdekében – kizárólag ipari vagy energetikai célokra használható fel.(6) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja az e cikkhez kapcsolódó valamennyi szükséges intézkedést.V. RÉSZTÖBB ÁGAZATRA VAGY EGYES ÁGAZATOKRA VONATKOZÓ EGYEDI RENDELKEZÉSEKI. FEJEZET Több ágazatra vonatkozó egyedi rendelkezésekI. szakaszPiaci zavarok298. cikk A belső piaci árak vonatkozásában jelentkező zavarokA piaci zavar veszélyével szembeni hatékony és eredményes reagálás érdekében a Bizottság sürgősségi eljárás keretében, a 300. cikkre is figyelemmel elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus révén meghozhatja a szükséges intézkedéseket az alábbi helyzetekben, amennyiben valószínű, hogy e helyzetek továbbra is fenn fognak állni, és ezáltal megzavarják a piacot vagy annak megzavarásával fenyegetnek:a) a cukor-, a komló-, a marha- és borjúhús-, a tej- és tejtermék-, a juh- és a kecskehús-ágazati termékek tekintetében, ha a szóban forgó termékek bármelyikének az ára az uniós piacon jelentős mértékben emelkedik vagy csökken az uniós piacon;b) a sertéshús-, a tojás- és a baromfihús-ágazat tekintetében, valamint az olívaolaj vonatkozásában, ha a szóban forgó termékek bármelyikének az ára az uniós piacon jelentős mértékben emelkedik.299. cikk A világpiaci árfolyamok vagy árak által okozott zavarokHa a gabona-, a rizs-, a cukor-, valamint a tej- és tejtermékágazat tekintetében egy vagy több termék világpiaci árfolyama vagy ára olyan szintet ér el, amely fennakadást okoz az uniós piac ellátásában, vagy ilyen fennakadással fenyeget, és amennyiben valószínű, hogy ez a helyzet továbbra is fennmarad vagy rosszabbodik, a Bizottság a piaci zavar veszélyével szembeni hatékony és eredményes reagálás érdekében – sürgősségi eljárás keretében, a 300. cikkre is figyelemmel elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – meghozhatja a szükséges intézkedéseket az érintett ágazat vonatkozásában. A Bizottság rendelkezhet különösen a behozatali vámok részleges vagy teljes körű felfüggesztéséről bizonyos mennyiségek tekintetében.300. cikk A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok piaci zavarok esetén történő elfogadására vonatkozó feltételekA 298. és a 299. cikkben meghatározott intézkedések akkor fogadhatók el, ha:a) minden egyéb, e rendelet alapján alkalmazható intézkedés elégtelennek tűnik;b) a Szerződés 218. cikkének (2) bekezdésével összhangban kötött megállapodásokból eredő kötelezettségeket megfelelő módon figyelembe veszik.301. cikk Végrehajtási hatáskörökA Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja a 298. és a 299. cikkhez kapcsolódó valamennyi szükséges szabályt. Ezek vonatkozhatnak különösen egyes eljárásokra, az értesítésekre, a műszaki követelményekre és a tagállamok által végrehajtandó adminisztratív vagy fizikai ellenőrzésekre.II. szakaszJelentéstétel302. cikk Jelentéstétel egyes ágazatok vonatkozásábanA Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak:1. első alkalommal legkésőbb 2010.[2013.] december 31-ig, majd háromévente a méhészeti ágazatra vonatkozó, a II. rész I. címe IV. fejezetének VIII. szakaszában meghatározott intézkedések végrehajtásáról;2. 2013. december 31-ig a gyümölcs- és zöldségágazatbeli termelői szervezetekre, működési alapokra és operatív programokra vonatkozó, a II. rész I. címe IV. fejezetének VI. szakaszában és a II. rész II. címének II. fejezetében meghatározott rendelkezések végrehajtásáról;3. 2012. augusztus 31-ig a 128. cikkben előírt iskolagyümölcs-program alkalmazásáról, szükség esetén megfelelő javaslatok kíséretében. A jelentésben ki kell térni különösen arra, hogy a program milyen mértékben járult hozzá egy jól működő iskolagyümölcs-program létrejöttéhez a tagállamokban, és mennyiben volt hatással a gyermekek étkezési szokásainak javulására;4. [2010. december 31-ig és] 2012. december 31-ig a piaci helyzet alakulásáról és a tejkvótarendszer ezt követő zökkenőmentes, fokozatos megszüntetésének feltételeiről, szükség esetén megfelelő javaslatok kíséretében. Ezenfelül jelentést kell készíteni az 510/2006/EK rendelet szerinti oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott sajtok termelőit érintő következményekről;5. 2011. december 31-ig a 138. cikkben említett borágazati promóciós intézkedések végrehajtásáról;6. 2012. december 31-ig a borágazatról, különös tekintettel a reform végrehajtása során szerzett tapasztalatokra.[;][7. legkésőbb 2014. december 31-ig a 17. cikkben említett, az Unió leginkább rászoruló személyei számára történő élelmiszerosztásra irányuló program alkalmazásáról, adott esetben a megfelelő javaslatok kíséretében.][8. 2014. június 30-ig és 2018. december 31-ig a piaci helyzet alakulásáról a tej- és tejtermékágazatban, és különösen a 209. cikk első bekezdése iv. pontjának, valamint a 210. cikk (4) bekezdésének, a 229., a 287., a 310. és a 311. cikknek az alkalmazásáról, különös tekintettel azokra a lehetséges intézkedésekre, amelyek a termelőket közös termelési megállapodások megkötésére ösztönzik, adott esetben a megfelelő javaslatok kíséretében.]II. FEJEZETEGYES ÁGAZATOKRA VONATKOZÓ EGYEDI RENDELKEZÉSEKI. szakaszKomló303. cikk A komlóágazatban kötött szerződések nyilvántartása(1) Az egyes érintett termelő tagállamok által e célra kijelölt szervek nyilvántartásba vesznek minden, az Unió területén termelt komló szállítására vonatkozó, egyrészt a termelő vagy valamely termelői szervezet, másrészt a vevő között létrejött szerződést.(2) A valamely meghatározott mennyiségnek a megállapodás szerinti áron történő leszállítására vonatkozó, egy vagy több betakarítási időszakra szóló és az első szóban forgó betakarítási év augusztus 1-je előtt megkötött szerződéseket „előzetesen megkötött szerződésnek” kell tekinteni. Ezeket külön kell nyilvántartásba venni.(3) A nyilvántartásba vétel alapját képező adatok kizárólag e rendelet céljára használhatók fel.(4) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén megállapítja a komlószállításra vonatkozó szerződések nyilvántartásba vételének szabályait.II. szakaszBor304. cikk Szőlőkataszter és jegyzék(1) A tagállamok szőlőkatasztert vezetnek, amely naprakész információkat tartalmaz a termelési potenciállal kapcsolatban.(2) Az (1) bekezdésben megállapított kötelezettség nem vonatkozik azokra a tagállamokra, amelyekben a 166. cikk (2) bekezdése alapján osztályozható borszőlőfajtákkal betelepített összterület kevesebb, mint 500 hektár.(3) Azok a tagállamok, amelyek támogatási programjai a 139. cikknek megfelelően magukban foglalják a „szőlőültetvények szerkezetátalakítására és átállítására” vonatkozó intézkedést is, a szőlőkataszter alapján minden évben március 1-jéig benyújtják a Bizottságnak a termelési potenciáljukra vonatkozó, naprakésszé tett jegyzéket.(4) A Bizottság 2016. január 1-jét követően bármikor úgy határozhat, hogy az (1), a (2) és a (3) bekezdés már nem alkalmazandó.(5) A termelési potenciál tagállamok általi nyomon követésének és ellenőrzésének egyszerűbbé tétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén szabályokat fogadhat el a szőlőkataszter alkalmazási körére és tartalmára, valamint az azokkal kapcsolatos mentességekre vonatkozóan.(6) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén rendelkezéseket fogadhat el az információk ellenőrzésére vonatkozóan.305. cikk Kötelező bejelentések a borágazatban(1) A borszőlőfajtákat termesztők, valamint a must- és bortermelők minden évben bejelentik az illetékes nemzeti hatóságoknak a legutóbbi szüretből származó előállított mennyiségeket.(2) A tagállamok a borszőlővel kereskedők részére előírhatják, hogy minden évben tegyenek jelentést a legutóbbi szüretből származó forgalmazott szőlőmennyiségről.(3) A must- és bortermelők, valamint a kereskedők (a kiskereskedők kivételével) évente bejelentik az illetékes nemzeti hatóságoknak a must- és borkészleteiket, függetlenül attól, hogy azok az adott év vagy előző évek terméséből származnak-e. A harmadik országokból importált mustokról és borokról külön kell nyilatkozni.(4) Annak biztosítása érdekében, hogy az (1), a (2) és a (3) bekezdésben említett termelők és kereskedők eleget tegyenek kötelezettségeiknek, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén szabályokat állapíthat meg a következők vonatkozásában:a) a kötelező bejelentések tartalma és a mentességek;b) az a) pontban említett bejelentések tartalma és a benyújtásukkal kapcsolatos feltételek, továbbá a bejelentések benyújtására vonatkozó kötelezettség alóli mentességek;c) az abban az esetben alkalmazandó szankciók, ha a bejelentést nem nyújtják be kellő időben a tagállamnak.(5) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén:a) megállapíthatja a kötelező bejelentések céljára használandó formanyomtatvány-mintákkal kapcsolatos feltételeket;b) szabályokat fogadhat el a bortól eltérő termékekre alkalmazandó átváltási együtthatók tekintetében;c) meghatározhatja a kötelező bejelentések benyújtásának határidejét;d) szabályokat állapíthat meg a tagállami ellenőrzések és a tagállamok által a Bizottság felé teendő jelentések vonatkozásában.306. cikk Kísérőokmányok és nyilvántartás a borágazatban(1) A borágazatba tartozó termékeket kizárólag hivatalosan engedélyezett kísérőokmánnyal lehet az Unión belül forgalomba hozni.(2) Azok a természetes és jogi személyek vagy személyek csoportjai, akik, illetve amelyek kereskedelmi tevékenységük során a borágazatba tartozó termékeket tartanak, különösen a termelők, a palackozók, a feldolgozók, valamint a kereskedők, nyilvántartást vezetnek az említett termékek bevételezéséről és kiadásáról.(3) A borászati termékek szállításának és a szállítás tagállamok általi ellenőrzésének egyszerűbbé tétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén:a) a kísérőokmányokkal kapcsolatos szabályokat fogadhat el, feltüntetve azon eseteket, amikor szükség van ilyen okmány használatára, és mentességet biztosíthat a szóban forgó okmány használatára vonatkozó kötelezettség alól;b) meghatározhatja azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén a kísérőokmány oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés tanúsítására szolgáló okmánynak minősül;c) szabályokat határozhat meg a kísérőokmányban foglaltaknak való meg nem felelés esetén alkalmazandó szankciók tekintetében;d) kötelezővé teheti nyilvántartás vezetését;e) meghatározhatja, hogy ki köteles nyilvántartást vezetni, és mentességet biztosíthat a nyilvántartás vezetésére vonatkozó kötelezettség alól;f) megjelölheti a nyilvántartásban szerepeltetendő műveleteket;g) szabályokat határozhat meg a kísérőokmányok és a nyilvántartások használatára vonatkozóan.(4) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja a következőket:a) a nyilvántartás felépítésére, a nyilvántartásban szerepeltetendő termékekre, a nyilvántartásba vétel határidejére és a nyilvántartás lezárására vonatkozó szabályok;b) a tagállamokat a veszteségek maximálisan elfogadható százalékos értékének meghatározására kötelező intézkedés;c) a nyilvántartások vezetésére vonatkozó általános és átmeneti rendelkezések;d) a kísérőokmányok és a nyilvántartások megőrzési idejét meghatározó szabályok;e) a tagállamok által a Bizottságnak eljuttatandó értesítésekre vonatkozó szabályok;f) a nyilvánvaló hibákra, a vis maior eseteire és a rendkívüli körülményekre vonatkozó szabályok.307. cikk A borágazat vonatkozásában felelős nemzeti hatóságok kijelölése(1) E rendelet bármely más, az illetékes nemzeti hatóságok meghatározására vonatkozó rendelkezésének sérelme nélkül a tagállamok kijelölik a borágazatra vonatkozó uniós szabályozás betartásának biztosításáért felelős hatóságot vagy hatóságokat. A tagállamok kijelölik különösen azokat a laboratóriumokat, amelyek hivatalos laborvizsgálatok elvégzésére jogosultak a borágazatban. A kijelölt laboratóriumoknak meg kell felelniük a vizsgálati laboratóriumok működésére vonatkozó ISO/IEC 17025 szabványban megállapított általános kritériumoknak.(2) A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az (1) bekezdésben említett hatóságok és laboratóriumok nevéről és címéről. A Bizottság ezeket az információkat nyilvánossá teszi és rendszeres időközönként frissíti.308. cikk Értesítés és értékelés a borágazatban(1) Az 1998. augusztus 31. után végrehajtott, a 82. cikkben említett jogszerűtlen telepítések vonatkozásában a tagállamok minden évben március 1-jéig közlik a Bizottsággal az 1998. augusztus 31. után, megfelelő telepítési jog nélkül szőlővel betelepített területek, valamint az említett cikk (1) bekezdésével összhangban kivágott ültetvények méretét.(2) Az 1998. szeptember 1. előtti, a 83. cikkben említett jogszerűtlen telepítések rendezésére vonatkozó kötelezettség tekintetében a tagállamok az adott év március 1-jéig értesítik a Bizottságot:a) az 1998. szeptember 1. előtt, megfelelő telepítési jog nélkül szőlővel betelepített területekről;b) az említett cikk (1) bekezdésének megfelelően rendezett területekről, az ugyanabban a bekezdésben előírt illetékekről, valamint az említett cikk (2) bekezdése szerinti regionális telepítési jogok átlagértékéről.A tagállamok első alkalommal 2010. március 1-jéig értesítik a Bizottságot a 83. cikk (4) bekezdésének első albekezdésével összhangban kivágott szőlőültetvények területéről.Az új telepítésekre vonatkozóan a 89. cikk (1) bekezdésében előírt átmeneti tilalom 2015. december 31-i lejárta nem érinti az e bekezdésben előírt kötelezettségeket.(3) A tagállamoknak minden évben március 1-jéig – első alkalommal 2010. március 1-jéig – be kell nyújtaniuk a Bizottságnak a II. rész I. címe IV. fejezetének VII. szakaszában említett támogatási programjaikban szereplő intézkedéseknek az előző pénzügyi év során történő végrehajtásáról szóló jelentést.E jelentések felsorolják és bemutatják azokat az intézkedéseket, amelyekre a támogatási programok keretében uniós támogatást nyújtottak, különös tekintettel a 138. cikkben említett promóciós intézkedések végrehajtásának részletes ismertetésére.(4) A tagállamok 2011. március 1-jéig, második alkalommal pedig 2014. március 1-jéig benyújtják a Bizottságnak a támogatási programok költségeiről és előnyeiről szóló értékelést, valamint a programok hatékonyságának növelésére vonatkozó javaslataikat.(5) A Bizottság e cikk egységes alkalmazása érdekében végrehajtási jogi aktusok révén szabályokat fogadhat el az értesítések és az értékelés vonatkozásában.III. szakaszTej és tejtermékek309. cikk A tej- és tejtermékágazatot érintő promóciós illetékA Szerződés 107., 108. és 109. cikkében foglaltak e rendelet 290. cikkének első bekezdése szerinti alkalmazásának sérelme nélkül a tagállamok promóciós illetéket vethetnek ki tejtermelőikre a tej vagy a tejjel egyenértékű termék értékesített mennyiségére vonatkozóan az uniós fogyasztás ösztönzését, a tej- és tejtermékpiac bővítését és a minőség javítását szolgáló intézkedések finanszírozása érdekében.[310. cikk Kötelező bejelentések a tej- és tejtermékágazatban(1) A nyerstejfeldolgozók havonta bejelentik az illetékes nemzeti hatóságnak a hozzájuk szállított nyerstej mennyiségét.(2) Annak biztosítása érdekében, hogy ezek a bejelentések piacirányítási szempontból hasznosak és időszerűek legyenek, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén szabályokat fogadhat el e bejelentések hatályára, tartalmára, formájára és ütemezésére vonatkozóan.311. cikk Szerződéses kapcsolatok a tej- és tejtermékágazatban(1) Ha valamely tagállam úgy dönt, hogy írásbeli szerződést kell kötni minden olyan esetben, amikor egy mezőgazdasági termelő egy nyerstejfeldolgozónak nyerstejet szállít, e szerződésnek teljesítenie kell a (2) bekezdésben megállapított feltételeket.Az első albekezdésben említett esetben az érintett tagállamnak azt is elő kell írnia, hogy ha a nyerstej szállítása egy vagy több begyűjtő közreműködésével történik, a feleknek a szállítás minden szakaszára vonatkozóan kell ilyen szerződést kötniük. E célból a begyűjtő olyan vállalkozás, amely egy mezőgazdasági termelőtől vagy egy másik begyűjtőtől elszállítja a nyerstejet egy nyerstejfeldolgozóhoz vagy egy másik begyűjtőhöz; a nyerstej tulajdonjoga minden egyes esetben átszáll.(2) A szerződésnek meg kell felelnie az alábbi feltételeknek:a) a szerződést a szállítás megkezdése előtt kell megkötni;b) a szerződést írásban kell rögzíteni, ésc) a szerződésnek tartalmaznia kell különösen az alábbi elemeket:i. a szállított tejért fizetendő árat, amely:-  állandó és a szerződésben rögzített, és/vagy-  csak a szerződésben megállapított tényezők alapján változik, melyek különösen a piaci fejlemények piaci mutatókon alapuló változása, a szállított mennyiség és a szállított nyerstej minősége vagy összetétele;ii. a szállítható és/vagy szállítandó mennyiséget és a szállítások ütemezését, ésiii. a szerződés időtartamát, amely lehet meghatározatlan, felmondási záradékkal.(3) Az (1) bekezdéstől eltérve nem kell szerződés kötését előírni akkor, ha a mezőgazdasági termelő a nyerstejet olyan nyerstejfeldolgozó szövetkezetnek szállítja, amelynek a tagja, és amennyiben annak alapszabálya a (2) bekezdés a), b) és c) pontjában megállapított rendelkezésekkel azonos hatású rendelkezéseket tartalmaz.(4) A mezőgazdasági termelők, nyerstejbegyűjtők vagy –feldolgozók által kötött szállítási szerződések valamennyi eleméről, ideértve a (2) bekezdés c) pontjában említett elemeket is, a felek szabadon tárgyalhatnak.(5) E cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja a szükséges intézkedéseket.]IV. szakaszEtil-alkohol312. cikk Az etilalkohol-ágazattal kapcsolatos értesítések(1) Az etilalkohol-ágazat termékeit illetően a tagállamok értesítik a Bizottságot a következőkről:a) a mezőgazdasági eredetű etil-alkohol előállított mennyisége a tiszta alkohol hektoliterjében kifejezve, az alkohol előállítására felhasznált termékek szerinti bontásban;b) a mezőgazdasági eredetű etil-alkohol értékesített mennyisége a tiszta alkohol hektoliterjében kifejezve, rendeltetési ágazat szerinti bontásban;c) a megelőző év végén az adott tagállamban mezőgazdasági eredetű etil-alkoholból rendelkezésre álló készletek;d) a folyó évi termelésre vonatkozó előrejelzés.A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadja a fenti adatok közlésére vonatkozó szabályokat, különös tekintettel az értesítések gyakoriságára és a rendeltetési ágazat fogalmának meghatározására.(2) Az (1) bekezdésben említett adatok és bármely egyéb rendelkezésre álló információ alapján a Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül elkészíti a mezőgazdasági eredetű etil-alkohol piacának az előző évre vonatkozó uniós mérlegét, valamint a folyó évre vonatkozó becsült mérleget.Az uniós mérleg a nem mezőgazdasági eredetű etil-alkoholra vonatkozóan is tartalmaz adatokat. Az ilyen adatok pontos mibenlétét és összegyűjtésük módját a Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén határozza meg.E bekezdés alkalmazásában a „nem mezőgazdasági eredetű etil-alkohol” olyan, a 2207, a 2208 90 91 és a 2208 90 99 KN-kód alá tartozó termék, amelyet nem a Szerződés I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek valamelyikéből állítottak elő.(3) A Bizottság értesíti a tagállamokat a (2) bekezdésben említett mérlegekről.VI. RÉSZÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK313. cikk Pénzügyi rendelkezésekAz e rendelet alapján fennálló kötelezettségek teljesítése során a tagállamok által viselt kiadásokra az 1290/2005/EK rendeletet és az annak alkalmazására vonatkozóan elfogadott rendelkezéseket kell alkalmazni.314. cikk A borágazatban rendelkezésre álló összegek vidékfejlesztési célokra történő átcsoportosítása(1) Az 1493/1999/EK rendelet szerinti múltbeli kiadásokon alapuló, az 1290/2005/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett, a mezőgazdasági piacok szabályozását célzó intervenciós intézkedéseket szolgáló és a (2) bekezdésben rögzített összegek kiegészítő uniós alapként az 1698/2005/EK rendelet alapján finanszírozott vidékfejlesztési program keretében a bortermelő régiókban végrehajtandó intézkedések rendelkezésére állnak.(2) Az alább meghatározott naptári években a következő összegek állnak rendelkezésre:-  2010: 82 110 000 EUR,-  2011-től kezdődően: 122 610 000 EUR.(3) A (2) bekezdésben meghatározott összegeket a XIX. mellékletnek megfelelően kell szétosztani a tagállamok között.(4) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadja az e cikkhez kapcsolódó valamennyi szükséges intézkedést.315. cikk Egyedi gyakorlati problémák megoldására szolgáló intézkedések(1) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadja a szükséghelyzet esetén szükséges és indokolható, egyedi gyakorlati problémák megoldására szolgáló intézkedéseket. Az ilyen intézkedések eltérhetnek e rendelet rendelkezéseitől, de csak a feltétlenül szükséges mértékig és a feltétlenül szükséges időtartamra.(2) Szükség esetén az adott probléma megoldása érdekében a Bizottság a 323. cikk (2) bekezdésének megfelelően jár el.316. cikk Információcsere(1) A tagállamok és a Bizottság minden olyan információról értesítik egymást, amely e rendelet alkalmazásához vagy a piacfigyeléshez és -elemzéshez, valamint az 1. cikkben említett termékeket érintő nemzetközi kötelezettségeknek való megfeleléshez szükséges. A szóban forgó információk adott esetben harmadik országok illetékes hatóságai számára is eljuttathatók vagy azok rendelkezésére bocsáthatók, továbbá közzétehetők.(2) Annak érdekében, hogy az (1) bekezdésben említett értesítés gyors, hatékony, pontos és költséghatékony legyen, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén megállapítja a következőket:a) azon információk jellege és típusa, amelyekről értesítést kell küldeni;b) az értesítés módszerei;c) a rendelkezésre bocsátott információkhoz vagy információs rendszerekhez való hozzáférés jogára vonatkozó szabályok;d) az információk közzétételének feltételei és eszközei.(3) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadja a következőket:a) az e cikk alkalmazásához szükséges információk szolgáltatására vonatkozó szabályok;b) a közlendő információk kezelésére vonatkozó rendelkezések, valamint az értesítések tartalmával, formájával, ütemezésével, gyakoriságával és határidőivel kapcsolatos szabályok;c) az információknak, illetve dokumentumoknak a tagállamok, a harmadik országbeli hatóságok vagy a nyilvánosság számára történő eljuttatására vagy azok rendelkezésére bocsátására vonatkozó rendelkezések.317. cikk A szabályok kijátszására vonatkozó záradékBármely egyedi rendelkezés sérelme nélkül, nem részesíthetők az e rendelet által biztosított előnyökben olyan természetes vagy jogi személyek, akikről vagy amelyekről megállapítást nyer, hogy – a rendelet célkitűzéseivel ellentétesen – mesterségesen teremtették meg a szóban forgó előnyök megszerzéséhez szükséges feltételeket.318. cikk Vizsgálatok és ellenőrzések, igazgatási intézkedések, igazgatási szankciók és az azokra vonatkozó jelentéstétel(1) Annak érdekében, hogy egyensúlyt teremtsen egyfelől az e rendelet alkalmazásából eredő kötelezettségek bármelyikének be nem tartása esetén kiszabandó díjak, szankciók és büntetések visszatartó ereje, másfelől a rendszer rugalmas alkalmazása között, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadja a következőkkel kapcsolatos szabályokat és feltételeket:a) a kifizetésből való kizárás vagy annak felfüggesztése, illetve a támogatások, a kifizetések vagy a visszatérítések mértékének csökkentése, különösen abban az esetben, ha nem tartották be a határidőket, ha a termék, a méret vagy a mennyiség nem felel meg az alkalmazásnak, vagy ha a program értékelésére vagy az információk bejelentésére nem, helytelenül vagy a határidőn túl került sor;b) a tagállamok számára mezőgazdasági kiadásaikhoz kapcsolódóan teljesítendő kifizetések csökkentése abban az esetben, ha a többletilleték befizetéséhez való hozzájárulás visszatérítése tekintetében meghatározott határidőket nem tartották be, illetve a havi kifizetések felfüggesztése abban az esetben, ha a tagállamok nem küldik meg vagy a határidőn túl küldik meg a Bizottságnak a szükséges információkat, illetve ha a megküldött információk nem felelnek meg a valóságnak;c) azok a szabványos összegek, amelyeket az ajánlattevőnek vagy a pályázónak meg kell fizetnie, amennyiben az intervencióra felkínált termékek nem elégítik ki a minőségi követelményeket;d) a kifizetések egy részének vagy egészének visszatérítése valamely jóváhagyási vagy elismerési terv felfüggesztése vagy visszavonása, illetve jogosulatlan kifizetés esetén;e) a csalás, szabálytalanság, valamely kötelezettség teljesítésére vonatkozó bizonyíték hiánya vagy határidőn túli bejelentés esetén alkalmazandó többletösszeg, kiegészítő díj vagy kamat;f) a jogellenesen használt szőlőültetvények kivágása;g) a visszatérítésekhez, engedélyekhez, ajánlatokhoz, pályázatokhoz vagy egyedi kérelmekhez kapcsolódó biztosítékok felszabadítására alkalmazandó csökkentési mérték arra az esetre, ha valamely olyan követelmény, amelynek teljesülése feltétele a szóban forgó biztosíték felszabadításának, csak részben vagy egyáltalán nem teljesül;h) a szankciók vagy bírságok formájában visszatéríttetett összegek megtartása a tagállamok által vagy az Unió költségvetéséhez történő rendelése;i) gazdasági szereplő vagy kérelmező kizárása az állami intervencióból és a magántárolásból, az engedélykérelmezési rendszerből vagy a vámkontingensrendszerből csalás vagy a valóságnak meg nem felelő információk benyújtása esetén;j) a jóváhagyás vagy az elismerés visszavonása vagy felfüggesztése, különösen abban az esetben, ha a kérdéses gazdasági szereplő, termelői szervezet, termelői szervezeteket tömörítő társulás, termelői csoport vagy szakmaközi szervezet nem tartja be az előírt feltételeket vagy többé már nem felel meg azoknak, ideértve az értesítések elmulasztását is;k) a megfelelő nemzeti szankciók alkalmazása a kvótát meghaladó mennyiséget termelő gazdasági szereplők esetében.Az első albekezdésben foglaltaknak megfelelően előírt díjak, igazgatási szankciók és bírságok nagysága a megállapított szabálytalanság súlyosságától, mértékétől, valamint tartós, illetve ismétlődő jellegétől függ.(2) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadja a következőket:a) az e rendelet alkalmazásából eredő kötelezettségek teljesítése tekintetében a tagállamok által elvégzendő adminisztratív és fizikai ellenőrzésekre vonatkozó szabályok;b) az (1) bekezdésben említett igazgatási intézkedésekhez és igazgatási szankciókhoz kapcsolódó eljárások és műszaki követelmények arra az esetre, ha megállapítást nyer, hogy az e rendelet alkalmazásából eredő kötelezettségek valamelyikét megszegték;c) az (1) bekezdés d) pontjában említett szabályok és feltételek végrehajtása tekintetében a jogosulatlan kifizetések visszatéríttetésére vonatkozó eljárások és kritériumok;d) a végrehajtott vizsgálatokra és ellenőrzésekre, valamint azok eredményeire vonatkozó jelentéstétellel kapcsolatos szabályok és módszerek;e) amennyiben a rendszer megfelelő irányításához kapcsolódó egyedi igények azt szükségessé teszik, a vámeljárásokra vonatkozó kiegészítő követelményeket bevezető szabályok, különösen a 450/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben[45] foglaltak szerint.(3) A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén meghatározhatja a borágazathoz tartozó földterületek mérésére vonatkozó szabályokat, amelyek biztosítják az e rendeletben foglalt rendelkezések egységes alkalmazását. Ezek a szabályok különösen az ellenőrzést, valamint a vizsgálatok továbbfejlesztését szolgáló meghatározott pénzügyi eljárásokra vonatkozó szabályokat érinthetik.319. cikk Az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszerrel való összeegyeztethetőségE rendelet borágazatbeli alkalmazása céljából a tagállamok biztosítják, hogy a 318. cikkben említett, a területekre vonatkozó igazgatási és ellenőrzési eljárások a következők tekintetében összeegyeztethetők legyenek az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszerrel (IIER):a) a számítógépes adatbázis;b) a 73/2009/EK rendelet 17. cikkében említett, mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszer;c) az adminisztratív ellenőrzések.Az eljárásoknak nehézségek és összeütközések nélkül lehetővé kell tenniük az IIER-rel való közös működést vagy információcserét.VII. RÉSZ HATÁSKÖR-ÁTRUHÁZÁSOK, VÉGREHAJTÁSI RENDELKEZÉSEK, ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEKI. FEJEZET Hatáskör-átruházások és végrehajtási rendelkezések320. cikk Bizottsági hatáskörökHatáskörrel való felruházása esetén – amennyiben e rendelet másként nem rendelkezik – a Bizottság az alábbiak szerint jár el:-  a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok esetében a 321. cikkben említett eljárásnak megfelelően;-  a sürgősségi eljárás keretében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok esetében a 321. és a 322. cikkben említett eljárásnak megfelelően; valamint-  a végrehajtási jogi aktusok esetében a 323. cikkben említett eljárásnak megfelelően.321. cikk Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok(1) A Bizottság határozatlan időre szóló felhatalmazást kap az e rendeletben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.(2) Az Európai Parlament vagy a Tanács visszavonhatja az (1) bekezdésben említett felhatalmazást.A felhatalmazás visszavonásával kapcsolatos döntés meghozatala érdekében belső eljárást indító intézmény a végleges határozat meghozatala előtt ésszerű határidőn belül törekszik tájékoztatni arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve, hogy mely felhatalmazás visszavonásáról és milyen lehetséges indokok alapján kíván határozni.A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat haladéktalanul vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.(3) Az Európai Parlament és a Tanács az értesítés napját követő két hónapos időtartamon belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam egy hónappal meghosszabbodik.Ha az említett időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, azt ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában , és az a benne megállapított időpontban hatályba lép.Ha az Európai Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem kíván kifogást emelni, a felhatalmazáson alapuló jogi aktust az időtartam letelte előtt ki lehet hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában , és az az időtartam letelte előtt hatályba léphet.Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel valamely felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, az nem lép hatályba. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen kifogást emelő intézmény a kifogást megindokolja.322. cikk Sürgősségi eljárás(1) Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek és alkalmazandók, amennyiben nem emelnek ellenük kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítésben meg kell indokolni a sürgősségi eljárás alkalmazását.(2) Az Európai Parlament vagy a Tanács a 321. cikk (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kifogást emelhet az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Kifogás esetén a jogi aktus a továbbiakban nem alkalmazandó. Az ilyen felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen kifogást emelő intézmény a kifogást megindokolja.323. cikk Végrehajtási jogi aktusok – bizottság(1) [Végrehajtási jogi aktusok e rendelet alapján történő elfogadásakor a Bizottság munkáját a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság segíti, és a(z) xxxx/éééé/EU rendelet ( kiegészítendő az EUMSz. 291. cikkének (2) bekezdésében említett ellenőrzési mechanizmusokról szóló, jelenleg az Európai Parlament és a Tanács által tárgyalt rendelet elfogadását követően ) [5]. cikkében előírt eljárást kell alkalmazni.](2) Az e rendelet 265., 266., 282. cikkében, valamint 315. cikkének (2) bekezdésében meghatározott, sürgős intézkedést igénylő esetekben a(z) [xxxx/éééé/EU] rendelet [6]. cikkében előírt eljárást kell alkalmazni.324. cikk A bizottság szervezéseA 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság üléseinek szervezése során figyelembe kell venni különösen annak feladatkörét, az ülésén tárgyalandó téma sajátosságait és a megfelelő szakértelem igénybevételének szükségességét.II. FEJEZETÁtmeneti és záró rendelkezések325. cikk Hatályon kívül helyezés(1) A 922/72/EGK rendelet hatályát veszti.(2) Az 1234/2007/EK rendelet hatályát veszti.Mindazonáltal az 1234/2007/EK rendelet 113a., 113b., 114., 115., 116. cikke, 117. cikkének (1)–(4) bekezdése, továbbá az említett cikkek alkalmazása céljából a szóban forgó rendelet XIa. melléklete II. pontjának második bekezdése, XIa. mellékletének IV–IX. pontja, XII. melléklete IV.2. pontja, XIII. melléklete VI. pontjának második bekezdése, XIV. mellékletének A. része, XIV. melléklete B.I.2. és B.I.3. pontja, XIV. mellékletének B.III. pontja, XIV. mellékletének C. része, valamint XV. mellékletének II., III., IV. és VI. pontja az e rendelet 326. cikke értelmében meghatározandó időpontig továbbra is alkalmazandó.Ezenkívül:-  az 1234/2007/EK rendelet 85o–85x. cikke, továbbá az említett cikkek alkalmazása céljából a szóban forgó rendelet Xd. és Xe. melléklete a 2010/2011. borászati év végéig továbbra is alkalmazandó;-  az 1234/2007/EK rendelet 84a. és 86–95a. cikke, valamint 188a. cikkének (3) és (4) bekezdése, továbbá az említett cikkek alkalmazása céljából a szóban forgó rendelet Xa. és XI. melléklete az érintett termékek tekintetében a 2011/2012. gazdasági év végéig továbbra is alkalmazandó;-  az 1234/2007/EK rendelet 103w., 103x. és 103y. cikke, továbbá az említett cikkek alkalmazása céljából a szóban forgó rendelet XVa. melléklete 2012. július 31-ig továbbra is alkalmazandó.(3) Az 1234/2007/EK rendeletre történő hivatkozásokat e rendeletre történő hivatkozásként kell tekinteni és az e rendelet XX. mellékletében foglalt megfelelési táblázatnak megfelelően kell értelmezni.326. cikk A forgalmazási szabályok alkalmazásának időpontjaA jogbiztonságnak a forgalmazási szabályok alkalmazása tekintetében történő biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározza azt az időpontot, amikortól az 1234/2007/EK rendeletnek az e rendelet 325. cikkének (2) bekezdésében említett rendelkezései vagy ezek részei többé már nem alkalmazandók az érintett ágazatra. Az említett időpont az e rendelet II. része II. címe I. fejezetének I szakaszában előírt, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározandó vonatkozó forgalmazási szabályok alkalmazásának kezdő időpontja.327. cikk Átmeneti szabályok a gyümölcs- és zöldségágazatban és a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatban(1) E rendelet nem érinti azon termelői csoportok, termelői szervezetek, valamint termelői szervezetek által alkotott társulások elismerését, amelyek esetében az elismerés megadására e rendelet hatálybalépését megelőzően került sor, és nem befolyásolja az elbírálás alatt álló elismerési terveket és működési programokat sem.(2) A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén átmeneti szabályokat fogadhat el annak biztosítására, hogy az 1234/2007/EK rendeletben előírt valamennyi rendelkezés érvényben maradjon.328. cikk Átmeneti szabályok a borágazatbanAnnak biztosítására, hogy e rendelet hatálybalépése ne érintse hátrányosan a gazdasági szereplőket, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadhatja az 1493/1999/EK és a 479/2008/EK rendeletben foglalt szabályozásról az e rendeletben meghatározott szabályozásra való áttérés megkönnyítéséhez szükséges intézkedéseket.329. cikk Hatálybalépés(1) Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő [hetedik] napon lép hatályba.[A 159. cikket azonban […/ a hatálybalépés időpontját egy évvel követő időpont ]-tól/-től kell alkalmazni.](2) A cukorágazat tekintetében a II. rész I. címét a 2014/2015. cukorpiaci gazdasági év végéig kell alkalmazni.A tejtermelést érintő korlátozások rendszerére vonatkozóan a II. rész I. címének III. fejezetében meghatározott rendelkezéseket az 59. cikkel összhangban 2015. március 31-ig kell alkalmazni.[A tej- és tejtermékágazat vonatkozásában a 209. cikk első bekezdésének iv. pontja, a 210. cikk (4) bekezdése, valamint a 229., a 287., a 310. és a 311. cikk 2020. június 30-ig alkalmazandó.]Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,Az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlAz elnök az elnökI. MELLÉKLET AZ 1. CIKK (1) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT TERMÉKEK JEGYZÉKE I. rész: GabonafélékA gabonafélék tekintetében e rendelet hatálya a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:KN-kód | Árumegnevezés |a) | 0709 90 60 | Csemegekukorica frissen vagy hűtve |0712 90 19 | Szárított csemegekukorica egészben, aprítva, szeletelve, törve vagy porítva, de tovább nem elkészítve, a hibrid vetőmag kivételével |1001 90 91 | Közönséges búza és kétszeres vetőmag |1001 90 99 | Tönköly, közönséges búza és kétszeres, nem vetésre |1002 00 00 | Rozs |1003 00 | Árpa |1004 00 | Zab |1005 10 90 | Kukorica-vetőmag, a hibrid kivételével |1005 90 00 | Kukorica, a vetőmag kivételével |1007 00 90 | Cirokmag, a hibrid vetőmag kivételével |1008 | Hajdina, köles és kanárimag; más gabonaféle |b) | 1001 10 | Durumbúza |c) | 1101 00 00 | Búzaliszt vagy kétszeres liszt |1102 10 00 | Rozsliszt |1103 11 | Durva őrlemény és dara búzából |1107 | Maláta, pörkölve is |d) | 0714 | Manióka, arrowroot, szálepgyökér, csicsóka, édesburgonya és magas keményítő- vagy inulintartalmú más hasonló gyökér és gumó frissen, hűtve, fagyasztva vagy szárítva, egészben, szeletelve vagy labdacs (pellet) formában tömörítve is; szágóbél |ex 1102 | Gabonaliszt, a búza- vagy a kétszeres liszt kivételével: |1102 20 | – Kukoricaliszt |1102 90 | – Más: |1102 90 10 | – – Árpaliszt |1102 90 30 | – – Zabliszt |1102 90 90 | – – Más |ex 1103 | Durva őrlemény, dara és labdacs (pellet) gabonából, kivéve a búzából készült durva őrleményt és darát (1103 11 alszám), a rizsből készült durva őrleményt és darát (1103 19 50 alszám), valamint a rizsből készült labdacsot (pelletet) (1103 20 50 alszám) |ex 1104 | Másképpen megmunkált gabonaféle (pl. hántolt, lapított, pelyhesített, fényezett, szeletelt vagy durván darált), a 1006 vtsz. alá tartozó rizs és a 1104 19 91 alszám alá tartozó pelyhesített rizs kivételével; gabonacsíra egészben, lapítva, pelyhesítve vagy őrölve |1106 20 | Liszt, dara és por a 0714 vtsz. alá tartozó szágóból vagy gyökérből vagy gumóból |ex 1108 | Keményítő; inulin: |– Keményítő: |1108 11 00 | – – Búzakeményítő |1108 12 00 | – – Kukoricakeményítő |1108 13 00 | – – Burgonyakeményítő |1108 14 00 | – – Manióka- (kasszava-) keményítő |ex 1108 19 | – – Más keményítő: |1108 19 90 | – – – Más |1109 00 00 | Búzasikér, szárítva is |KN-kód | Árumegnevezés |1702 | Más cukor, beleértve a vegytiszta tejcukrot, malátacukrot, szőlőcukrot és a gyümölcscukrot is, szilárd állapotban; cukorszirup hozzáadott ízesítő- vagy színezőanyagok nélkül; műméz, természetes mézzel keverve is; égetett cukor: |ex 1702 30 | – Szőlőcukor és szőlőcukorszirup, gyümölcscukor-tartalom nélkül vagy 20 tömegszázaléknál kevesebb gyümölcscukor-tartalommal, szárazanyagra számítva: |– – Más: |ex 1702 30 50 | – – – Fehér kristályos por alakjában, összetömörítve is, 99 tömegszázaléknál kevesebb szőlőcukor-tartalommal, szárazanyagra számítva |ex 1702 30 90 | – – – Más, 99 tömegszázaléknál kevesebb szőlőcukor-tartalommal, szárazanyagra számítva |ex 1702 40 | – Szőlőcukor és szőlőcukorszirup, legalább 20, de kevesebb mint 50 tömegszázalék gyümölcscukor-tartalommal, szárazanyagra számítva, az invertcukor kivételével: |1702 40 90 | – – Más |ex 1702 90 | – Más, beleértve az invertcukrot és más cukor- és cukorszirup-keveréket 50 tömegszázalék gyümölcscukor-tartalommal, szárazanyagra számítva: |1702 90 50 | – – Maltodextrin és maltodextrinszirup |– – Égetett cukor: |– – – Más: |1702 90 75 | – – – – Por alakban, összetömörítve is |1702 90 79 | – – – – Más |2106 | Másutt nem említett élelmiszer-készítmény: |ex 2106 90 | – Más |– – Ízesített vagy színezett cukorszirup: |– – – Más |2106 90 55 | – – – – Szőlőcukorszirup és maltodextrinszirup |ex 2302 | Gabonafélék szitálásából, őrléséből vagy egyéb megmunkálása során keletkező korpa, korpás liszt és más maradék, labdacs (pellet) alakban is |ex 2303 | Keményítő gyártásánál keletkező maradék és hasonló hulladék, kilúgozott cukorrépaszelet, kipréselt cukornád és más cukorgyártási hulladék, sör- vagy szeszgyártási üledék és hulladék, labdacs (pellet) alakban is: |2303 10 | – Keményítő gyártásánál keletkező maradék és hasonló hulladék |2303 30 00 | – Sör- vagy szeszgyártási üledék és hulladék |ex 2306 | Növényi zsírok vagy olajok kivonásakor keletkező olajpogácsa és más szilárd maradék, őrölve és labdacs (pellet) alakban is, a 2304 és 2305 vtsz. alá tartozó termékek kivételével |– Más |2306 90 05 | – – Kukoricacsírából |ex 2308 | Állatok etetésére szolgáló, másutt nem említett növényi anyag és növényi hulladék, növényi maradék és melléktermék, labdacs (pellet) alakban is: |2308 00 40 | – Makk és vadgesztenye; seprő vagy törköly gyümölcsből, a szőlő kivételével |2309 | Állatok etetésére szolgáló készítmény: |ex 2309 10 | – Kutya- vagy macskaeledel a kiskereskedelemben szokásos módon kiszerelve: |2309 10 11 2309 10 13 230910 31 2309 10 33 2309 10 51 2309 10 53 | – – A 1702 30 50, a 1702 30 90, a 1702 40 90 ,a 1702 90 50 és a 2106 90 55 alszámok alá tartozó keményítő-, szőlőcukor-, szőlőcukorszirup-, maltodextrin- vagy maltodextrinszirup- vagy tejtermék-tartalommal |KN-kód | Árumegnevezés |ex 2309 90 | – Más: |2309 90 20 | – – A Kombinált Nómenklatúra 23. árucsoportjához tartozó Kiegészítő megjegyzések 5. pontjában említett termékek |– – Más, beleértve az előkeveréket is: |2309 90 31 2309 90 33 2309 90 41 2309 90 43 2309 90 51 2309 90 53 | – – – A 1702 30 50, a 1702 30 90, a 1702 40 90 , a 1702 90 50 és a 2106 90 55 alszámok alá tartozó keményítő-, szőlőcukor-, szőlőcukorszirup-, maltodextrin- vagy maltodextrinszirup- vagy tejtermék-tartalommal |(1) Ezen alszámok alkalmazásában tejtermék: a 0401–0406 vtsz. alá, továbbá a 1702 11, a 1702 19 és a 2106 90 51 alszám alá tartozó termék. |II. rész: RizsA rizs tekintetében e rendelet hatálya a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:KN-kód | Árumegnevezés |a) | 1006 10 21– 1006 10 98 | Vetéstől eltérő célra szánt hántolatlan nyers rizs |1006 20 | Előmunkált (barna) rizs |1006 30 | Félig vagy teljesen hántolt rizs polírozva vagy fényezve is |b) | 1006 40 00 | Törmelék rizs |c) | 1102 90 50 | Rizsliszt |1103 19 50 | Durva őrlemény és dara rizsből |1103 20 50 | Labdacs (pellet) rizsből |1104 19 91 | Pelyhesített rizs |ex 1104 19 99 | Lapított rizs |1108 19 10 | Rizskeményítő |III. rész: CukorA cukor tekintetében e rendelet hatálya a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:KN-kód | Árumegnevezés |a) | 1212 91 | Cukorrépa |1212 99 20 | Cukornád |b) | 1701 | Nád- vagy répacukor és vegytiszta szacharóz szilárd állapotban |c) | 1702 20 | Juharcukor és juharcukorszirup |1702 60 95 és 1702 90 95 | Más cukor szilárd állapotban és cukorszirup hozzáadott ízesítő- vagy színezőanyagok nélkül, a tejcukor, a szőlőcukor, a maltodextrin és az izoglükóz kivételével |1702 90 71 | Égetett cukor legalább 50 tömegszázalék szacharóztartalommal, szárazanyagra számítva |2106 90 59 | Ízesített vagy színezett cukorszirup, az izoglükóz-, tejcukor-, szőlőcukor- és maltodextrinszirup kivételével |d) | 1702 30 10 1702 40 10 1702 60 10 1702 90 30 | Izoglükóz |e) | 1702 60 80 1702 90 80 | Inulinszirup |f) | 1703 | Cukor kivonása vagy finomítása során nyert melasz |g) | 2106 90 30 | Ízesített vagy színezett izoglükózszirup |h) | 2303 20 | Kilúgozott cukorrépaszelet, kipréselt cukornád és más cukorgyártási hulladék |IV. rész: Szárított takarmányA szárított takarmány tekintetében e rendelet hatálya a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:KN-kód | Árumegnevezés |a) | ex 1214 10 00 | – Lucerna- (alfalfa-) őrlemény és -labdacs (pellet) forró levegővel mesterségesen szárítva |– Lucerna- (alfalfa-) őrlemény és labdacs (pellet) más módon szárítva és őrölve |ex 1214 90 90 | – Lucerna (alfalfa), baltacim, lóhere, csillagfürt, bükköny és hasonló takarmánynövény forró levegővel mesterségesen szárítva, a széna, takarmánykáposzta és a szénatartalmú termékek kivételével |– – Lucerna (alfalfa), baltacim, lóhere, csillagfürt, bükköny, orvosi somkóró, szegletes lednek és szarvaskerep más módon szárítva és őrölve |b) | ex 2309 90 99 | – Lucernaléből és fűléből nyert fehérjekoncentrátum |– Kizárólag a fent említett koncentrátumok előállítása során keletkező, szilárd maradékból és léből nyert, dehidratált termékek |V. rész: VetőmagokA vetőmagok tekintetében e rendelet hatálya a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:KN-kód | Árumegnevezés |0712 90 11 | Hibrid csemegekukorica: |– vetésre |0713 10 10 | Borsó (Pisum sativum): |– vetésre |ex 0713 20 00 | Csicseriborsó: |– vetésre |ex 0713 31 00 | A Vigna mungo (L) Hepper vagy a Vigna radiata (L.) Wilczek fajhoz tartozó bab: |– vetésre |ex 0713 32 00 | Kis szemű, vörös színű (Adzuki) bab (Phaseolus vagy Vigna angularis): |– vetésre |0713 33 10 | Vesebab, ideértve a fehér babot is (Phaseolus vulgaris): |– vetésre |ex 0713 39 00 | Más bab: |– vetésre |ex 0713 40 00 | Lencse: |– vetésre |ex 0713 50 00 | Nagy szemű disznóbab (Vicia faba var. major) és lóbab (Vicia faba var. equina, Vicia faba var. minor) |– vetésre |ex 0713 90 00 | Más szárított hüvelyes zöldség: |– vetésre |1001 90 10 | Tönköly: |– vetésre |ex 1005 10 | Hibridkukorica-vetőmag |1006 10 10 | Hántolatlan nyers rizs: |– vetésre |1007 00 10 | Hibrid cirokmag: |– vetésre |1201 00 10 | Szójabab, törve is: |– vetésre |1202 10 10 | Földimogyoró héjában, nem pörkölve vagy másképpen nem főzve: |– vetésre |1204 00 10 | Lenmag, törve is: |– vetésre |1205 10 10 és ex 1205 90 00 | Olajrepce- vagy repcemag, törve is: |– vetésre |1206 00 10 | Napraforgómag, törve is: |– vetésre |ex 1207 | Más olajos mag és olajtartalmú gyümölcs, törve is: |– vetésre |1209 | Mag, gyümölcs és spóra: |– vetési célra |VI. rész: Komló1. A komló tekintetében e rendelet hatálya a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:KN-kód | Árumegnevezés |1210 | Komlótoboz frissen vagy szárítva, őrölve, porítva vagy labdacs (pellet) alakban is; lupulin |2. E rendeletnek az értékesítésre és a harmadik országokkal folytatott kereskedelemre vonatkozó rendelkezéseit a következő termékekre is alkalmazni kell:KN-kód | Árumegnevezés |1302 13 00 | Növényi nedv és kivonat komlóból |VII. rész: Olívaolaj és étkezési olajbogyóAz olívaolaj és az étkezési olajbogyó tekintetében e rendelet hatálya a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:KN-kód | Árumegnevezés |a) | 1509 | Olívaolaj és frakciói, finomítva is, de vegyileg nem átalakítva |1510 00 | Kizárólag olívabogyóból nyert más olaj és frakciói finomítva is, de vegyileg nem átalakítva, beleértve a 1509 vtsz. alá tartozó olajokkal vagy ezek frakcióival készült keverékeket is |b) | 0709 90 31 | Olajbogyó frissen vagy hűtve, nem étolaj kinyerésére szánt |0709 90 39 | Más olajbogyó frissen vagy hűtve |0710 80 10 | Olajbogyó (nyersen, vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is) fagyasztva: |0711 20 | Olajbogyó ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban |ex 0712 90 90 | Szárított olajbogyó egészben, aprítva, szeletelve, törve vagy porítva, de tovább nem elkészítve |2001 90 65 | Olajbogyó ecettel vagy ecetsavval elkészítve vagy tartósítva |ex 2004 90 30 | Olajbogyó ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, fagyasztva |2005 70 | Olajbogyó ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva |c) | 1522 00 31 1522 00 39 | Zsíros anyagok vagy állati vagy növényi viaszok feldolgozási maradékai olívaolajra jellemző tulajdonságokkal rendelkező olajtartalommal |2306 90 11 2306 90 19 | Olívaolaj kivonásakor keletkező olajpogácsa és más maradék |VIII. rész: Rostlen és rostkenderA rostlen és rostkender tekintetében e rendelet hatálya a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:KN-kód | Árumegnevezés |5301 | Len nyersen vagy megmunkálva, de nem fonva; lenkóc és -hulladék (beleértve a fonalhulladékot és a foszlatott anyagot is) |5302 | Valódi kender (Cannabis sativa L.) nyersen vagy megmunkálva, de nem fonva; kenderkóc és -hulladék (beleértve a fonalhulladékot és a foszlatott anyagot is) |IX. rész: Gyümölcs- és zöldségfélékA gyümölcs- és zöldségfélék tekintetében e rendelet a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:KN-kód | Árumegnevezés |0702 00 00 | Paradicsom frissen vagy hűtve |0703 | Vöröshagyma, gyöngyhagyma, fokhagyma, póréhagyma és más hagymaféle frissen vagy hűtve |0704 | Káposzta, karfiol, karalábé, kelkáposzta és élelmezési célra alkalmas hasonló káposztaféle frissen vagy hűtve |0705 | Saláta (Lactuca sativa) és cikória (Cichorium spp.) frissen vagy hűtve |0706 | Sárgarépa, fehérrépa, salátának való cékla, bakszakáll, gumós zeller, retek és élelmezési célra alkalmas más hasonló gyökér, frissen vagy hűtve |0707 00 | Uborka és apró uborka frissen vagy hűtve |0708 | Hüvelyes zöldség, hüvelyben vagy kifejtve, frissen vagy hűtve |ex 0709 | Más zöldség frissen vagy hűtve, a 0709 60 91, a 0709 60 95, a 0709 60 99, a 0709 90 31, a 0709 90 39 és a 0709 90 60 alszámok kivételével |ex 0802 | Más dióféle frissen vagy szárítva, héjastól is, a 0802 90 20 alszám alá tartozó aréka (vagy bétel) és kóladió kivételével |0803 00 11 | Plaintain frissen |ex 0803 00 90 | Plaintain szárítva |0804 20 10 | Füge, frissen |0804 30 00 | Ananász |0804 40 00 | Avokádó |0804 50 00 | Guajava, mangó és mangosztán |0805 | Citrusfélék frissen vagy szárítva |0806 10 10 | Csemegeszőlő frissen |0807 | Dinnye (beleértve a görögdinnyét is) és papaya frissen |0808 | Alma, körte és birs frissen |0809 | Kajszibarack, cseresznye, meggy, őszibarack (beleértve a nektarint is), szilva és kökény frissen |0810 | Más gyümölcs frissen |0813 50 31 0813 50 39 | Kizárólag a 0801 és a 0802 vtsz. alá tartozó szárított diófélék keveréke |0910 20 | Sáfrány |ex 0910 99 | Kakukkfű frissen vagy hűtve |ex 1211 90 85 | Bazsalikom, citromfű, menta, Origanum vulgare (szurokfű/oregánó/vadmajoránna), rozmaring, orvosi zsálya frissen vagy hűtve |1212 99 30 | Szentjánoskenyér |X. rész: Feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékekA feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek tekintetében e rendelet hatálya a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:KN-kód | Árumegnevezés |a) | ex 0710 | Zöldség (nyersen, vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is) fagyasztva, kivéve a 0710 40 00 alszám alá tartozó csemegekukoricát, a 0710 80 10 alszám alá tartozó olajbogyót, valamint a 0710 80 59 alszám alá tartozó, a Capsicum és a Pimenta nemzetséghez tartozó növények gyümölcsét |ex 0711 | Zöldségfélék ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid-gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban, kivéve a 0711 20 alszám alá tartozó olajbogyót, a 0711 90 10 alszám alá tartozó, a Capsicum és a Pimenta nemzetséghez tartozó növények gyümölcsét és a 0711 90 30 alszám alá tartozó csemegekukoricát |ex 0712 | Szárított zöldség egészben, aprítva, szeletelve, törve vagy porítva, de tovább nem elkészítve, kivéve az ex 0712 90 05 alszám alá tartozó, forró levegővel mesterségesen szárított és emberi fogyasztásra alkalmatlan burgonyát, az ex 0712 90 11 és a 0712 90 19 alszám alá tartozó csemegekukoricát és az ex 0712 90 90 alszám alá tartozó olajbogyót |0804 20 90 | Füge szárítva |0806 20 | Szőlő szárítva |ex 0811 | Gyümölcs és diófélék nyersen, vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is, fagyasztva, cukor vagy más édesítőszer hozzáadása nélkül, kivéve az ex 0811 90 95 alszám alá tartozó fagyasztott banánt |KN-kód | Árumegnevezés |ex 0812 | Gyümölcs és diófélék ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid-gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban, kivéve az ex 0812 90 98 alszám alá tartozó ideiglenesen tartósított banánt |ex 0813 | Szárított gyümölcs, a 0801—0806 vtsz. alá tartozók kivételével; diókeverék vagy ebbe az árucsoportba tartozó szárított gyümölcsök keveréke, kivéve a 0813 50 31 és a 0813 50 39 alszámokhoz, a 0801 és a 0802 vtsz. alá tartozó diókeverékeket |0814 00 00 | Citrusfélék vagy a dinnyefélék héja (beleértve a görögdinnye héját is) frissen, fagyasztva, szárítva vagy sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban ideiglenesen tartósítva |0904 20 10 | Édes paprika szárítva, nem zúzott, nem őrölt |b) | ex 0811 | Gyümölcs és diófélék nyersen, vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is, fagyasztva, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával |ex 1302 20 | Pektintartalmú anyagok és pektinátok |ex 2001 | Zöldség, gyümölcs, dióféle és más ehető növényrész ecettel vagy ecetsavval elkészítve vagy tartósítva (savanyúság), kivéve: - a Capsicum nemzetséghez tartozó növényeknek a 2001 90 20 alszám alá tartozó gyümölcsét az édes paprika és a spanyol paprika kivételével - a 2001 90 30 alszám alá tartozó csemegekukoricát (Zea mays var. saccharata) - a 2001 90 40 alszám alá tartozó jamgyökeret, édesburgonyát (batáta) és a növények hasonló, étkezésre alkalmas, legalább 5 tömegszázalék keményítőtartalommal rendelkező részeit - a 2001 90 60 alszám alá tartozó pálmafacsúcsrügyet - a 2001 90 65 alszám alá tartozó olajbogyót - az ex 2001 90 97 alszám alá tartozó szőlőlevelet, komlóhajtást és a növények hasonló, étkezésre alkalmas részeit |2002 | Paradicsom ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva |2003 | Ehető gomba és szarvasgomba, ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva |ex 2004 | Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozó termékekek kivételével,,kivéve az ex 2004 90 10 alszám alá tartozó csemegekukoricát (Zea mays var. saccharata), az ex 2004 90 30 alszám alá tartozó olajbogyót és a 2004 10 91 alszám alá tartozó, liszt, dara vagy pelyhesített formában elkészített vagy tartósított burgonyát |ex 2005 | Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozó termékek kivételével, kivéve a 2005 70 alszám alá tartozó olajbogyót, a 2005 80 00 alszám alá tartozó csemegekukoricát (Zea mays var. saccharata), a Capsicum nemzetséghez tartozó növényeknek a 2005 99 10 alszám alá tartozó gyümölcsét az édes paprika és a spanyol paprika kivételével, valamint a 2005 20 10 alszám alá tartozó, liszt, dara vagy pelyhesített formában elkészített vagy tartósított burgonyát |ex 2006 00 | Gyümölcs, dióféle, gyümölcshéj és más növényrész, cukorral tartósítva (drénezett, cukrozott vagy kandírozott), kivéve az ex 2006 00 38 és az ex 2006 00 99 vtsz. alá tartozó, cukorban tartósított banánt |ex 2007 | Dzsem, gyümölcskocsonya (zselé), gyümölcsíz, püré és krém gyümölcsből vagy diófélékből, főzéssel készítve, cukorral vagy más édesítőanyag hozzáadásával is, kivéve: - az ex 2007 10 alszám alá tartozó, banánból készült homogenizált készítményeket - az ex 2007 99 39, az ex 2007 99 50 és az ex 2007 99 97 alszám alá tartozó, banánból készült dzsemet, gyümölcskocsonyát (zselé), gyümölcsízt, pürét és krémet |ex 2008 | Más módon elkészített vagy tartósított, másutt nem említett gyümölcs, dióféle és más ehető növényrész, cukor vagy más édesítőanyag vagy alkohol hozzáadásával is, kivéve: - a 2008 11 10 alszám alá tartozó amerikaimogyoró-vajat - a 2008 91 00 alszám alá tartozó pálmafacsúcsrügyet - a 2008 99 85 alszám alá tartozó kukoricát - a 2008 99 91 alszám alá tartozó jamgyökeret, édesburgonyát (batáta) és a növények hasonló, étkezésre alkalmas, legalább 5 tömegszázalék keményítőtartalommal rendelkező részeit - az ex 2008 99 99 alszám alá tartozó szőlőlevelet, komlóhajtást és a növények hasonló, étkezésre alkalmas részeit - az ex 2008 92 59, az ex 2008 92 78, az ex 2008 92 93 és az ex 2008 92 98 alszám alá tartozó, másképpen elkészített vagy tartósított banánt tartalmazó keverékeket - az ex 2008 99 49, az ex 2008 99 67 és az ex 2008 99 99 alszám alá tartozó, más módon elkészített vagy tartósított banánt |ex 2009 | Gyümölcslé (kivéve a 2009 61 és a 2009 69 alszám alá tartozó szőlőlevet és szőlőmustot és az ex 2009 80 alszám alá tartozó banánlevet) és zöldséglé, nem erjesztve és hozzáadott alkoholtartalom nélkül, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is |XI. rész: BanánA banán tekintetében e rendelet a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:KN-kódok | Árumegnevezés |0803 00 19 | Banán frissen, kivéve a plantain fajtát |ex 0803 00 90 | Banán szárítva, kivéve a plantain fajtát |ex 0812 90 98 | Banán ideiglenesen tartósítva |ex 0813 50 99 | Szárított banánt tartalmazó keverékek |1106 30 10 | Liszt, dara és por banánból |ex 2006 00 99 | Banán cukorral tartósítva |ex 2007 10 99 | Homogenizált készítmények banánból |ex 2007 99 39 ex 2007 99 50 ex 2007 99 97 | Dzsem, gyümölcskocsonya (zselé), gyümölcsíz, püré és krém banánból |ex 2008 92 59 ex 2008 92 78 ex 2008 92 93 ex 2008 92 98 | Más módon elkészített vagy tartósított banánt tartalmazó keverék, alkohol hozzáadása nélkül |ex 2008 99 49 ex 2008 99 67 ex 2008 99 99 | Banán másképpen elkészítve vagy tartósítva |ex 2009 80 35 ex 2009 80 38 ex 2009 80 79 ex 2009 80 86 ex 2009 80 89 ex 2009 80 99 | Banánlé |XII. rész: BorA bor tekintetében e rendelet a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:KN-kód | Árumegnevezés |a) | 2009 61 2009 69 | Szőlőlé (beleértve a szőlőmustot is) |2204 30 92 2204 30 94 2204 30 96 2204 30 98 | Más szőlőmust, kivéve az erjedésben lévő vagy az alkohol hozzáadásától eltérő módon erjesztéssel lefojtott szőlőmustot |b) | ex 2204 | Bor friss szőlőből, beleértve a szeszezett bort is; szőlőmust a 2009 vtsz. alá tartozó kivételével, kivéve a 2204 30 92, a 2204 30 94, a 2204 30 96 és a 2204 30 98 alszám alá tartozó más szőlőmustot |c) | 0806 10 90 | Szőlő frissen a csemegeszőlő kivételével |2209 00 11 2209 00 19 | Borecet |d) | 2206 00 10 | Pikett |2307 00 11 2307 00 19 | Borseprő |2308 00 11 2308 00 19 | Szőlőtörköly |XIII. rész: Élő fák és egyéb növények, hagymák, gumók, gyökerek és hasonlók, vágott virágok és díszítőlombozatAz élő fák és egyéb növények, hagymák, gumók, gyökerek és hasonlók, vágott virágok és díszítőlombozat tekintetében e rendelet a Kombinált Nómenklatúra 6. árucsoportjában található minden termékre kiterjed.XIV. rész: NyersdohányA nyersdohány tekintetében e rendelet a 2401 KN-kód alá tartozó nyers- vagy feldolgozatlan dohányra és dohányhulladékra terjed ki.XV. rész: Marha- és borjúhúsA marha- és borjúhús tekintetében e rendelet a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:KN-kód | Árumegnevezés |a) | 0102 90 05– 0102 90 79 | Háziasított szarvasmarhafajtákhoz tartozó élő állatok, kivéve a fajtatiszta tenyészállatokat |0201 | Szarvasmarhafélék húsa frissen vagy hűtve |0202 | Szarvasmarhafélék húsa fagyasztva |0206 10 95 | Sovány és zsíros dagadó frissen vagy hűtve |0206 29 91 | Sovány és zsíros dagadó fagyasztva |0210 20 | Szarvasmarhafélék húsa sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve |0210 99 51 | Sovány és zsíros dagadó sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve |0210 99 90 | Húsból, vágási melléktermékből vagy belsőségből készült élelmezési célra alkalmas liszt és őrlemény |1602 50 10 | Más elkészített vagy konzervált hús, vágási melléktermék vagy belsőség szarvasmarhafélékből főzés nélkül; főtt hús vagy belsőség és főzés nélküli hús vagy belsőség keveréke |1602 90 61 | Más elkészített vagy konzervált hús szarvasmarhahús- vagy belsőségtartalommal, főzés nélkül; főtt hús vagy belsőség és főzés nélküli hús vagy belsőség keveréke |b) | 0102 10 | Élő szarvasmarhafélék fajtatiszta tenyészállatai |0206 10 98 | Szarvasmarhafélék élelmezési célra alkalmas vágási mellékterméke és belsősége a sovány és zsíros dagadó kivételével, frissen vagy hűtve, kivéve a gyógyszerészeti termékek gyártására használt vágási melléktermékeket és belsőségeket |0206 21 00 0206 22 00 0206 29 99 | Szarvasmarhafélék élelmezési célra alkalmas vágási mellékterméke és belsősége a sovány és zsíros dagadó kivételével, fagyasztva, kivéve a gyógyszerészeti termékek gyártására használt vágási melléktermékeket és belsőségeket |0210 9959 | Szarvasmarhafélék élelmezési célra alkalmas vágási mellékterméke és belsősége, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve, a sovány és zsíros dagadó kivételével |ex 1502 00 90 | Szarvasmarhafaggyú, a 1503 vtsz. alá tartozók kivételével |1602 50 31 és 1602 50 95 | Más elkészített vagy konzervált hús, vágási melléktermék vagy belsőség szarvasmarhafélékből, kivéve a főzés nélküli húst vagy belsőséget, valamint a főtt hús vagy belsőség és főzés nélküli hús vagy belsőség keverékét |1602 90 69 | Más elkészített vagy konzervált hús szarvasmarhahús- vagy belsőségtartalommal, kivéve a főzés nélkülieket és a főtt hús vagy belsőség és főzés nélküli hús vagy belsőség keverékét |XVI. rész: Tej és tejtermékekA tej- és tejtermékek tekintetében e rendelet a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:KN-kód | Árumegnevezés |a) | 0401 | Tej és tejszín nem sűrítve, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadása nélkül |b) | 0402 | Tej és tejszín sűrítve vagy cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával |c) | 0403 10 11– 0403 10 39 0403 9011 to 0403 90 69 | Író, aludttej és tejföl, joghurt, kefir és más erjesztett vagy savanyított tej és tejföl, sűrítve vagy cukrozva vagy más édesítőanyag hozzáadásával is, ízesítés, gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadása nélkül |d) | 0404 | Tejsavó sűrítve vagy cukrozva vagy más édesítőanyag hozzáadásával is; máshol nem említett, természetes tejalkotórészeket tartalmazó termék cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is |e) | ex 0405 | Vaj és tejből nyert más zsír és olaj; kenhető tejkészítmények legalább 75 tömegszázalék, de legfeljebb 80 tömegszázalék zsírtartalommal |f) | 0406 | Sajt és túró |g) | 1702 19 00 | Tejcukor és tejcukorszirup hozzáadott ízesítő- vagy színezőanyagok nélkül, kevesebb mint 99 tömegszázalék tejcukortartalommal, vízmentes laktózra vonatkoztatva, szárazanyagra számítva |h) | 2106 90 51 | Ízesített vagy színezett tejcukorszirup |i) | ex 2309 | Állatok etetésére szolgáló készítmény: |– Olyan termékeket tartalmazó készítmények és takarmányok, amelyekre e rendelet vonatkozik, közvetlenül vagy az 1667/2006/EK rendelet alapján, kivéve azokat a készítményeket és takarmányokat, amelyekre e melléklet I. része vonatkozik. |XVII. rész: SertéshúsA sertéshús tekintetében e rendelet a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:KN-kód | Árumegnevezés |a) | ex 0103 | Háziasított fajtákhoz tartozó élő sertés, kivéve a fajtatiszta tenyészállatokat |b) | ex 0203 | Házi sertés húsa frissen, hűtve vagy fagyasztva |ex 0206 | Házi sertés élelmezési célra alkalmas vágási mellékterméke és belsősége frissen, hűtve vagy fagyasztva, kivéve a gyógyszerészeti termékek gyártására használt vágási melléktermékeket és belsőségeket, |ex 0209 00 | Sovány húsréteget nem tartalmazó sertészsiradék (szalonna), nem olvasztott vagy másképpen nem kivont, frissen, hűtve, fagyasztva, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve |ex 0210 | Házi sertés élelmezési célra alkalmas húsa, vágási mellékterméke és belsősége, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve |1501 00 11 1501 00 19 | Sertészsír (zsiradék is) |c) | 1601 00 | Kolbász és hasonló termék húsból, vágási melléktermékből, belsőségből vagy vérből; ezeken a termékeken alapuló élelmiszerek |1602 10 00 | Homogenizált készítmények húsból, vágási melléktermékből, belsőségből vagy vérből |1602 20 90 | Elkészített vagy konzervált termékek állatok májából, kivéve liba- és kacsamájból |1602 41 10 1602 42 10 1602 49 11– 1602 49 50 | Más elkészített és konzervált termékek házisertéshús- vagy belsőségtartalommal |1602 90 10 | Állati vérből készült termékek |1602 90 51 | Más elkészített vagy konzervált termékek házisertéshús- vagy belsőségtartalommal |1902 20 30 | Töltött tészta főzve vagy másképp elkészítve is, 20 tömegszázalékot meghaladó kolbász és más hasonló, bármely fajta hús- vagy belsőségtartalommal, beleértve bármely fajta vagy eredetű zsírt is |XVIII. rész: Juh- és kecskehúsA juh- és kecskehús tekintetében e rendelet a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:KN-kód | Árumegnevezés |a) | 0104 10 30 | Bárány (1 éves korig) |0104 10 80 | Élő juh, kivéve a fajtatiszta tenyészállatokat és a bárányt |0104 20 90 | Élő kecske, kivéve a fajtatiszta tenyészállatokat |0204 | Juh- vagy kecskehús frissen, hűtve vagy fagyasztva |0210 99 21 | Juh- és kecskehús csonttal, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve |0210 99 29 | Juh- és kecskehús csont nélkül, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve |b) | 0104 10 10 | Élő juh – fajtatiszta tenyészállat |0104 20 10 | Élő kecske – fajtatiszta tenyészállat |0206 80 99 | Juh és kecske élelmezési célra alkalmas vágási mellékterméke és belsősége frissen vagy hűtve, kivéve a gyógyszerészeti termékek gyártására használt vágási melléktermékeket és belsőségeket |0206 90 99 | Juh és kecske élelmezési célra alkalmas vágási mellékterméke és belsősége fagyasztva, kivéve a gyógyszerészeti termékek gyártására használt vágási melléktermékeket és belsőségeket |0210 99 60 | Juh- és kecske élelmezési célra alkalmas vágási mellékterméke és belsősége sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve |ex 1502 00 90 | Birka- vagy kecskefaggyú, a 1503 vtsz. alá tartozók kivételével |c) | 1602 90 72 | Más elkészített vagy konzervált hús, vágási melléktermék vagy belsőség birkából vagy kecskéből, főzés nélkül; |1602 90 74 | főtt hús vagy belsőség és főzés nélküli hús vagy belsőség keveréke birkából vagy kecskéből |d) | 1602 90 76 1602 90 78 | Más elkészített vagy konzervált, vágási melléktermék vagy belsőség birkából vagy kecskéből, kivéve a főzés nélkülieket és a főtt hús vagy belsőség és főzés nélküli hús vagy belsőség keverékét |XIX. rész: TojásA tojás tekintetében e rendelet a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:KN-kód | Árumegnevezés |a) | 0407 00 11 0407 00 19 0407 00 30 | Baromfitojás héjában, frissen, tartósítva vagy főzve |b) | 0408 11 80 0408 19 81 0408 19 89 0408 91 80 0408 99 80 | Madártojás héj nélkül és tojássárgája frissen, szárítva, gőzben vagy forró vízben megfőzve, formázva, fagyasztva vagy másképpen tartósítva, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is, kivéve az emberi fogyasztásra alkalmatlanokat |XX. rész: BaromfihúsA baromfihús tekintetében e rendelet a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:KN-kód | Árumegnevezés |a) | 0105 | Élő baromfi, a Gallus domesticus fajba tartozó szárnyasok, kacsa, liba, pulyka és gyöngytyúk |b) | ex 0207 | A 0105 vtsz. alá tartozó baromfi élelmezési célra alkalmas húsa, vágási mellékterméke és belsősége frissen, hűtve vagy fagyasztva, kivéve a c) pont alá tartozó májat |c) | 0207 13 91 | Baromfimáj frissen, hűtve vagy fagyasztva |0207 14 91 |0207 26 91 |0207 27 91 |0207 34 |0207 35 91 |0207 36 81 |0207 36 85 |0207 36 89 |0210 99 71 | Baromfimáj sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve |0210 99 79 |d) | 0209 00 90 | Baromfizsiradék, nem olvasztott vagy másképpen nem kivont, frissen, hűtve, fagyasztva, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve |e) | 1501 00 90 | Baromfizsír |f) | 1602 20 10 | Liba- vagy kacsamáj, másképpen elkészítve vagy tartósítva |1602 31 | A 0105 vtsz. alá tartozó baromfi húsa, vágási mellékterméke vagy belsősége, másképpen elkészítve vagy tartósítva |1602 32 |1602 39 |XXI. rész: Egyéb termékekKN-kód | Árumegnevezés |ex 0101 | Élő ló, szamár, lóöszvér (muli) és szamáröszvér: |0101 10 | – Fajtatiszta tenyészállat: |0101 10 10 | – – Ló(a) |0101 10 90 | – – Más |0101 90 | – Más: |– – Ló: |0101 90 19 | – – – Vágástól eltérő célra |0101 90 30 | – – Szamár |0101 90 90 | – – Lóöszvér (muli) és szamáröszvér |ex 0102 | Élő szarvasmarhafélék: |ex 0102 90 | – Fajtatiszta tenyészállattól eltérő: |0102 90 90 | – – Nem háziasított fajták |ex 0103 | Élő sertés: |0103 10 00 | – Fajtatiszta tenyészállatok(b) |– Más: |ex 0103 91 | – – 50 kg-nál kisebb tömegű: |0103 91 90 | – – – Nem háziasított fajták |ex 0103 92 | – – Legalább 50 kg tömegű |KN-kód | Árumegnevezés |0103 92 90 | – – Nem háziasított fajták |0106 | Más élő állat |ex 0203 | Sertéshús frissen, hűtve vagy fagyasztva: |– Frissen vagy hűtve: |ex 0203 11 | – – Egész és fél: |0203 11 90 | – – – Nem házi sertésből |ex 0203 12 | – – Comb, lapocka és részei csonttal: |0203 12 90 | – – – Nem házi sertésből |ex 0203 19 | – – Más: |0203 19 90 | – – – Nem házi sertésből |– Fagyasztva: |ex 0203 21 | – – Egész és fél: |0203 21 90 | – – – Nem házi sertésből |ex 0203 22 | – – Comb, lapocka és részei csonttal: |0203 22 90 | – – – Nem házi sertésből |ex 0203 29 | – – Más: |0203 29 90 | – – – Nem házi sertésből |ex 0205 00 | Szamár, lóöszvér (muli) vagy szamáröszvér húsa frissen, hűtve vagy fagyasztva: |ex 0206 | Szarvasmarhafélék, sertés, juh, kecske, ló, szamár, lóöszvér (muli) vagy szamáröszvér élelmezési célra alkalmas vágási mellékterméke és belsősége frissen, hűtve vagy fagyasztva: |ex 0206 10 | – Szarvasmarhafélékből frissen vagy hűtve |0206 10 10 | – – Gyógyászati termékek gyártására (c) |– Szarvasmarhafélékből fagyasztva: |ex 0206 22 00 | – – Máj: |– – – Gyógyászati termékek gyártására (c) |ex 0206 29 | – – Más: |0206 29 10 | – – – Gyógyászati termékek gyártására (c) |ex 0206 30 00 | – Sertésből frissen vagy hűtve: |– – Gyógyászati termékek gyártására (c) |– – Más: |– – – Nem házi sertésből |– Sertésből fagyasztva: |ex 0206 41 00 | – – Máj: |– – – Gyógyászati termékek gyártására (c) |– – – Más: |– – – – Nem házi sertésből |ex 0206 49 00 | – – Más: |– – – Házi sertésből: – – – – Gyógyászati termékek gyártására (c) |– – – Más |ex 0206 80 | – Más frissen vagy hűtve: |0206 80 10 | – – Gyógyászati termékek gyártására (c) |– – Más: |0206 80 91 | – – – Lóból, szamárból, lóöszvérből (muliból) és szamáröszvérből |ex 0206 90 | – Más fagyasztva: |0206 90 10 | – – Gyógyászati termékek gyártására (c) |– – Más: |0206 90 91 | – – – Lóból, szamárból, lóöszvérből (muliból) és szamáröszvérből |0208 | Más hús és élelmezési célra alkalmas vágási melléktermék és belsőség frissen, hűtve vagy fagyasztva |KN-kód | Árumegnevezés |ex 0210 | Hús és élelmezési célra alkalmas vágási melléktermék és belsőség, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve; élelmezési célra alkalmas liszt és őrlemény húsból, vágási melléktermékből vagy belsőségből: |– Sertéshús: |ex 0210 11 | – – Sonka, lapocka és részei csonttal: |0210 11 90 | – – – Nem házi sertésből |ex 0210 12 | – – Oldalas és dagadó és részei: |0210 12 90 | – – – Nem házi sertésből |ex 0210 19 | – – Más: |0210 19 90 | – – – Nem házi sertésből |– Más, beleértve a húsból, vágási melléktermékből és belsőségből készült, élelmezési célra alkalmas lisztet és őrleményt is: |0210 91 00 | – – Főemlősökből |0210 92 00 | – – Bálnából, delfinből és barna delfinből (a cetfélék [Cetacea] rendjébe tartozó emlősből); lamantinból és dugongból (a szirének [Sirenia] rendjébe tartozó emlősből) |0210 93 00 | – – Hüllőből (kígyóból és teknősbékából is) |ex 0210 99 | – – Más: |– – – Hús: |0210 99 31 | – – – – Rénszarvasból |0210 99 39 | – – – – Más |– – – Vágási melléktermék és belsőség: |– – – – Nem házi sertésből, szarvasmarhafélékből, juhból és kecskéből |0210 99 80 | – – – – – Nem baromfimájból |ex 0407 00 | Madártojás héjában, frissen, tartósítva vagy főzve: |0407 00 90 | – Nem baromfitojás |ex 0408 | Madártojás héj nélkül és tojássárgája frissen, szárítva, gőzben vagy forró vízben megfőzve, formázva, fagyasztva vagy másképpen tartósítva, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is: |– Tojássárgája: |ex 0408 11 | – – Szárítva: |0408 11 20 | – – – Emberi fogyasztásra alkalmatlan(d) |ex 0408 19 | – – Más: |0408 19 20 | – – – Emberi fogyasztásra alkalmatlan(d) |– Más: |ex 0408 91 | – – Szárítva: |0408 91 20 | – – – Emberi fogyasztásra alkalmatlan(d) |ex 0408 99 | – – Más: |0408 99 20 | – – – Emberi fogyasztásra alkalmatlan(d) |0410 00 00 | Máshol nem említett, élelmezési célra alkalmas állati eredetű termék |0504 00 00 | Állati bél, hólyag és gyomor (a halból származó kivételével), egészben és darabban, frissen, hűtve, fagyasztva, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve |ex 0511 | Másutt nem említett állati termék; az 1. vagy a 3. árucsoportba tartozó, emberi fogyasztásra nem alkalmas élettelen állat: |0511 10 00 | – Szarvasmarhafélék spermája |– Más: |ex 0511 99 | – – Más: |0511 99 85 | – – – Más |ex 0709 | Más zöldség frissen vagy hűtve: |ex 0709 60 | – A Capsicum és a Pimenta nemzetséghez tartozó növények gyümölcse: |– – Más: |0709 60 91 | – – – – Capsicum nemzetségből, capsicin vagy capsicum illóolaj-tartalmú festék gyártásához(c) |0709 60 95 | – – – Illóolaj vagy gyanta gyártásához(c) |0709 60 99 | – – – Más |KN-kód | Árumegnevezés |ex 0710 | Zöldség (nyersen, vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is) fagyasztva: |ex 0710 80 | – Más zöldség: |– – A Capsicum és a Pimenta nemzetséghez tartozó növények gyümölcse: |0710 80 59 | – – – Nem édes paprika |ex 0711 | Zöldségfélék ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid-gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban: |ex 0711 90 | – Más zöldség; zöldségkeverék: |– – Zöldségfélék: |0711 90 10 | – – – – A Capsicum vagy Pimenta nemzetséghez tartozó növények gyümölcse, az édes paprika kivételével |ex 0713 | Szárított hüvelyes zöldség kifejtve, hántolva vagy felesen is |ex 0713 10 | – Borsó (Pisum sativum): |0713 10 90 | – – Nem vetésre |ex 0713 20 00 | – Csicseriborsó: |– – Nem vetésre |– Bab (Vigna spp., Phaseolus spp.) |ex 0713 31 00 | – – A Vigna mungo (L) Hepper vagy Vigna radiata (L) Wilczek fajhoz tartozó bab: |– – – Nem vetésre |ex 0713 32 00 | – – Kis szemű, vörös színű (Adzuki) bab (Phaseolus vagy Vigna angularis): |– – – Nem vetésre |ex 0713 33 | – – Vesebab, ideértve a fehér babot is (Phaseolus vulgaris): |0713 33 90 | – – – Nem vetésre |ex 0713 39 00 | – – Más: |– – – Nem vetésre |ex 0713 40 00 | – Lencse: |– – Nem vetésre |ex 0713 50 00 | – Nagy szemű disznóbab (Vicia faba var. major) és lóbab (Vicia faba var. equina, Vicia faba var. minor) |– – Nem vetésre |ex 0713 90 00 | – Más: |– – Nem vetésre |0801 | Kókuszdió, brazildió és kesudió frissen vagy szárítva, héjastól is |ex 0802 | Más dióféle frissen vagy szárítva, héjastól is: |ex 0802 90 | – Más: |ex 0802 90 20 | – – Aréka (vagy bétel) és kóladió |ex 0804 | Datolya, füge, ananász, avokádó, guajava, mangó és mangosztán frissen vagy szárítva: |0804 10 00 | – Datolya |0902 | Tea, aromásítva is |ex 0904 | Bors a Piper nemzetségből; a Capsicum vagy a Pimenta nemzetséghez tartozó növények gyümölcse szárítva vagy zúzva vagy őrölve, a 0904 20 10 alszám alá tarozó édes paprika kivételével |0905 00 00 | Vanília |0906 | Fahéj és fahéjvirág |0907 00 00 | Szegfűszeg (egész gyümölcs, kocsány és szár) |0908 | Szerecsendió, szerecsendió-virág és kardamom |0909 | Ánizsmag, badián-, édeskömény-, koriander-, kömény- vagy rétiköménymag; borókabogyó |ex 0910 | Gyömbér, kurkuma, babérlevél, curry és más fűszer a kakukkfű és a sáfrány kivételével |ex 1106 | Liszt, dara és por a 0713 vtsz. alá tartozó szárított hüvelyes zöldségből, a 0714 vtsz. alá tartozó szágóból vagy gyökérből vagy gumóból vagy a 8. árucsoportba tartozó termékekből: |1106 10 00 | – A 0713 vtsz. alá tartozó szárított hüvelyes zöldségből |ex 1106 30 | – A 8. árucsoportba tartozó termékekből: |1106 30 90 | – – Nem banánból |KN-kód | Árumegnevezés |ex 1108 | Keményítő; inulin: |1108 20 00 | – Inulin |1201 00 90 | Szójabab, törve is, nem vetésre |1202 10 90 | Földimogyoró nem pörkölve vagy másképpen nem főzve, héjában, nem vetésre |1202 20 00 | Földimogyoró nem pörkölve vagy másképpen nem főzve, héj nélkül, törve is |1203 00 00 | Kopra |1204 00 90 | Lenmag, törve is, nem vetésre |1205 10 90 és ex 1205 90 00 | Olajrepce- vagy repcemag, törve is, nem vetésre |1206 00 91 | Napraforgómag, törve is, nem vetésre |1206 00 99 |1207 20 90 | Gyapotmag, törve is, nem vetésre |1207 40 90 | Szezámmag, törve is, nem vetésre |1207 50 90 | Mustármag, törve is, nem vetésre |1207 91 90 | Mákszem, törve is, nem vetésre |1207 99 91 | Kendermag, törve is, nem vetésre |ex 1207 99 97 | Más olajos mag és olajtartalmú gyümölcs, törve is, nem vetésre |1208 | Olajosmagliszt és -dara vagy olajtartalmú gyümölcsliszt és -dara, a mustárliszt és -dara kivételével |1211 | Növény és növényrész (beleértve a magot és a gyümölcsöt is), elsősorban illatszer, gyógyszer vagy rovarirtószer, gombaölőszer vagy hasonlók gyártására, frissen vagy szárítva, vágva, zúzva vagy porítva is, kivéve az e melléklet IX. részében az ex 1211 90 85 KN-kód alatt felsorolt termékeket |ex 1212 | Szentjánoskenyér, tengeri moszat és más alga, cukorrépa és cukornád frissen, hűtve, fagyasztva vagy szárítva, őrölve is; másutt nem említett, elsősorban emberi fogyasztásra szolgáló gyümölcsmag és más növényi termék (beleértve a Cichorium intybus sativum fajta nem pörkölt cikóriagyökereket is): |ex 1212 20 00 | – Elsősorban gyógyszer gyártására vagy emberi fogyasztásra szolgáló tengeri moszat és más alga |– Más: |ex 1212 99 | – – Nem cukornád: |1212 99 41 és 1212 99 49 | – – – Szentjánoskenyérmag |ex 1212 99 70 | – – – Más, a cikóriagyökér kivételével |1213 00 00 | Gabonaszalma és -pelyva nyersen, vágva, őrölve, sajtolva vagy labdacs (pellet) alakban is |ex 1214 | Karórépa, marharépa, takarmányrépa, takarmánygyökér, széna, lucerna (alfalfa), lóhere, baltacim, takarmánykáposzta, csillagfürt, bükköny és hasonló takarmánynövény labdacs (pellet) alakban is: |ex 1214 10 00 | – Lucerna- (alfalfa-) őrlemény és -labdacs (pellet), kivéve a forró levegővel mesterségesen szárított lucerna- (alfalfa-) őrleményt és -labdacsot (pellet) vagy a más módon szárított, őrölt lucerna- (alfalfa-) őrleményt és labdacsot (pellet) |ex 1214 90 | – Más: |1214 90 10 | – – Marharépa, karórépa és más takarmánygyökér |ex 1214 90 90 | – – Más, kivéve: |– Lucerna (alfalfa), baltacim, lóhere, csillagfürt, bükköny és hasonló takarmánynövény, forró levegővel mesterségesen szárítva, a széna, a takarmánykáposzta és a szénatartalmú termékek kivételével |– Lucerna (alfalfa), baltacim, lóhere, csillagfürt, bükköny, orvosi somkóró, szegletes lednek és szarvaskerep más módon szárítva és őrölve |ex 1502 00 | Szarvasmarhafaggyú, birka- vagy kecskefaggyú, a 1503 vtsz. alá tartozók kivételével: |ex 1502 00 10 | – Ipari felhasználásra, az emberi fogyasztásra alkalmas élelmiszer-előállítás kivételével, kivéve a csontból és hulladékból nyert zsírokat(c) |1503 00 | Zsírsztearin, zsírolaj, oleosztearin, oleoolaj és faggyúolaj nem emulgálva vagy nem keverve vagy más módon nem elkészítve |1504 | Halból vagy tengeri emlősből nyert zsír és olaj és ezek frakciói finomítva is, de vegyileg nem átalakítva |1507 | Szójababolaj és frakciói finomítva is, de vegyileg nem átalakítva |1508 | Földimogyoró-olaj és frakciói, finomítva is, de vegyileg nem átalakítva |1511 | Pálmaolaj és frakciói, finomítva is, de vegyileg nem átalakítva |1512 | Napraforgómag-, pórsáfránymag- vagy gyapotmagolaj és ezek frakciói finomítva is, de vegyileg nem átalakítva |KN-kód | Árumegnevezés |1513 | Kókuszdió (kopra)-, pálmamagbél- vagy babassuolaj és ezek frakciói finomítva is, de vegyileg nem átalakítva |1514 | Olajrepce-, repce- vagy mustárolaj és ezek frakciói, finomítva is, de vegyileg nem átalakítva |ex 1515 | Más stabilizált növényi zsír és olaj (kivéve az ex 1515 90 11 alszám alá tartozó jojobaolajat) és ezek frakciói finomítva is, de vegyileg nem átalakítva |ex 1516 | Állati vagy növényi zsír és olaj és ezek frakciói részben vagy teljesen hidrogénezve, közbeesően észterezve, újraészterezve vagy elaidinizálva, finomítva is, de tovább nem elkészítve (kivéve a 1516 20 10 alszám alá tartozó hidrogénezett ricinusolajat, ún. „opálviaszt”) |ex 1517 | Margarin; ebbe az árucsoportba tartozó állati vagy növényi zsírok vagy olajok vagy különböző zsírok vagy olajok frakcióinak étkezésre alkalmas keveréke vagy készítménye, a 1516 vtsz. alá tartozó étkezési zsír vagy olaj vagy ezek frakciói kivételével, kivéve a 1517 10 10, a 1517 90 10 és a 1517 90 93 alszámokat |1518 00 31 1518 00 39 | Stabilizált folyékony növényi olaj, keverék, műszaki vagy ipari felhasználásra, az emberi fogyasztásra alkalmas élelmiszer-előállítás kivételével(c) |1522 00 91 | Az olaj alja és olajseprő (olajdrass); zsíros anyagok vagy állati vagy növényi viaszok feldolgozásából származó semlegesítési iszap (soapstock), kivéve azokat, amelyek olívaolajra jellemző tulajdonságokkal rendelkező olajat tartalmaznak |1522 00 99 | Zsíros anyagok vagy állati vagy növényi viaszok egyéb feldolgozási maradékai, kivéve azokat, amelyek olívaolajra jellemző tulajdonságokkal rendelkező olajat tartalmaznak |ex 1602 | Más elkészített vagy konzervált hús, vágási melléktermék, belsőség vagy vér: |– Sertésből: |ex 1602 41 | – – Sonka és részei: |1602 41 90 | – – – Nem házi sertésből |ex 1602 42 | – – Lapocka és részei: |1602 42 90 | – – – Nem házi sertésből |ex 1602 49 | – – Más, beleértve a keverékeket is: |1602 49 90 | – – – Nem házi sertésből |ex 1602 90 | – Más, beleértve az állati vérből készült termékeket is: |– – Nem állati vérből készült termékek: |1602 90 31 | – – – Vadból vagy nyúlból |– – – Más: |– – – – Nem házisertéshús- vagy belsőségtartalommal: |– – – – – Nem szarvasmarhahús- vagy belsőségtartalommal: |1602 90 99 | – – – – – – Nem birkából vagy kecskéből |1603 00 | Kivonat és lé húsból, halból vagy rákféléből puhatestű vagy más gerinctelen víziállatból |1801 00 00 | Kakaóbab egészben vagy törve, nyersen vagy pörkölve |1802 00 00 | Kakaóhéj, kakaóhártya, -bőr és más kakaóhulladék |ex 2001 | Zöldség, gyümölcs, dióféle és más ehető növényrész ecettel vagy ecetsavval elkészítve vagy tartósítva (savanyúság): |ex 2001 90 | – Más: |2001 90 20 | – – A Capsicum nemzetséghez tartozó növények gyümölcse, az édes paprika vagy a spanyol paprika kivételével |ex 2005 | Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozó termékek kivételével: |ex 2005 99 | – Más zöldség és zöldségkeverék: |2005 99 10 | – – A Capsicum nemzetséghez tartozó növények gyümölcse, az édes paprika vagy a spanyol paprika kivételével |ex 2206 | Más erjesztett ital (pl.: almabor, körtebor, mézbor); erjesztett italok keverékei és erjesztett italok és alkoholmentes italok máshol nem említett keverékei: |2206 00 31– 2206 00 89 | – Nem pikett |ex 2301 | Emberi fogyasztásra alkalmatlan liszt, dara és labdacs (pellet) húsból vagy vágási melléktermékből, belsőségből, halból vagy rákféléből, puhatestűből vagy más gerinctelen víziállatból; tepertő: |2301 10 00 | – Liszt, dara és labdacs (pellet) húsból vagy vágási melléktermékből, belsőségből; tepertő |KN-kód | Árumegnevezés |ex 2302 | Gabonafélék vagy hüvelyes növények szitálásából, őrléséből vagy egyéb megmunkálása során keletkező korpa, korpás liszt és más maradék, labdacs (pellet) alakban is: |2302 50 00 | – Hüvelyes növényből |2304 00 00 | Szójababolaj kivonásakor keletkező olajpogácsa és más szilárd maradék, őrölve vagy labdacs (pellet) alakban is |2305 00 00 | Földimogyoró-olaj kivonásakor keletkező olajpogácsa és más szilárd maradék, őrölve vagy labdacs (pellet) alakban is |ex 2306 | Növényi zsírok vagy olajok kivonásakor keletkező olajpogácsa és más szilárd maradék, őrölve vagy labdacs (pellet) alakban is, a 2304 vagy 2305 vtsz. alá tartozó termékek kivételével, a 2306 90 05 (kukoricacsíra kivonásakor keletkező olajpogácsa és más szilárd maradék), valamint a 2306 90 11 és a 2306 90 19 (olívaolaj kivonásakor keletkező olajpogácsa és más maradék) alszám kivételével |ex 2307 00 | Borseprő; nyers borkő: |2307 00 90 | – Nyers borkő |ex 2308 00 | Állatok etetésére szolgáló, másutt nem említett növényi anyag és növényi hulladék, növényi maradék és melléktermék, labdacs (pellet) alakban is: |2308 00 90 | – Nem szőlőtörköly, makk és vadgesztenye, seprő vagy törköly gyümölcsből, a szőlő kivételével |ex 2309 | Állatok etetésére szolgáló készítmény: |ex 2309 10 | – Kutya- vagy macskaeledel a kiskereskedelemben szokásos módon kiszerelve: |2309 10 90 | – – Nem a 1702 30 50, a 1702 30 90, a 1702 40 90, a 1702 90 50 és a 2106 90 55 alszámok alá tartozó keményítő-, szőlőcukor-, szőlőcukorszirup-, maltodextrin- vagy maltodextrinszirup- vagy tejtermék-tartalommal |ex 2309 90 | – Más: |2309 90 10 | – – Hal vagy tengeri emlős részeit tartalmazó oldat |– – Más, beleértve az előkeveréket is: |ex 2309 90 91– 2309 90 99 | – – – Nem a 1702 30 50, a 1702 30 90, a 1702 40 90, a 1702 90 50 és a 2106 90 55 alszámok alá tartozó keményítő-, szőlőcukor-, szőlőcukorszirup-, maltodextrin- vagy maltodextrinszirup- vagy tejtermék-tartalommal, a következők kivételével: |– Lucernaléből és fűléből nyert fehérjekoncentrátum |– Kizárólag az első franciabekezdésben említett koncentrátumok előállítása során keletkező, szilárd maradékból és léből nyert dehidratált termékek |a) Az ezen alszám alá történő besorolás a vonatkozó uniós rendelkezésekben meghatározott feltételektől függ [lásd a 94/28/EK tanácsi irányelvet (HL L 178., 1994.7.12., 66. o.) és a 93/623/EGK bizottsági határozatot (HL L 298., 1993.12.3., 45. o.)]. b) Az ezen alszám alá történő besorolás a vonatkozó uniós rendelkezésekben meghatározott feltételektől függ [lásd a 88/661/EGK tanácsi irányelvet (HL L 382., 1988.12.31., 36. o.) és a 94/28/EK tanácsi irányelvet (HL L 178., 1994.7.12., 66. o.), valamint a 96/510/EK bizottsági határozatot (HL L 210., 1996.8.20., 53. o.)]. c) Az ezen alszám alá történő besorolás a vonatkozó uniós rendelkezésekben meghatározott feltételektől függ [lásd a 2454/93/EGK bizottsági rendelet 291–300. cikkét (HL L 253., 1993.10.11., 1. o.) és annak későbbi módosításait]. d) Az ezen alszám alá történő besorolás a Kombinált Nómenklatúra bevezető rendelkezéseinek II. szakasza F. pontjában meghatározott feltételektől függ. |II. MELLÉKLETAZ 1. CIKK (2) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT EGYEDI INTÉZKEDÉSEK HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ TERMÉKEK JEGYZÉKEI. rész: Mezőgazdasági eredetű etil-alkohol1. Az etil-alkohol tekintetében e rendelet hatálya a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:KN-kód | Árumegnevezés |ex 2207 10 00 | Nem denaturált etil-alkohol legalább 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal, amelyet a Szerződés I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékekből állítottak elő |ex 2207 20 00 | Etil-alkohol és más szesz denaturálva, bármilyen alkoholtartalommal, amelyet a Szerződés I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékekből állítottak elő |ex 2208 90 91 és ex 2208 90 99 | Nem denaturált etil-alkohol, kevesebb mint 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal, amelyet a Szerződés I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékekből állítottak elő |2. A III. rész II. fejezetének a behozatali engedélyekről szóló I. szakasza, illetve ugyanazon rész III. fejezetének I. szakasza azokra a 2208 KN-kód alá tartozó, több mint kétliteres tartályban (palackban) kiszerelt, mezőgazdasági eredetű etil-alkoholon alapuló termékekre is alkalmazandó, amelyek az etil-alkohol 1. pontban említett valamennyi tulajdonságával rendelkeznek.II. rész: Méhészeti termékekA méhészeti termékek tekintetében e rendelet hatálya a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:KN-kód | Árumegnevezés |0409 | Természetes méz |ex 0410 00 00 | Élelmezési célra alkalmas méhpempő és méhszurok |ex 0511 99 85 | Élelmezési célra nem alkalmas méhpempő és méhszurok |ex 1212 99 70 | Virágpor |ex 152190 | Méhviasz |III. rész: SelyemhernyóA selyemhernyók tekintetében e rendelet hatálya az ex 0106 90 00 KN-kód alá tartozó selyemhernyókra, valamint az ex 0511 99 85 KN-kód alá tartozó selyemhernyópetékre terjed ki.III. MELLÉKLET A 2. CIKK (1) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK I. rész: A rizságazatra vonatkozó meghatározásokI. A „hántolatlan rizs”, „előmunkált rizs”, „félig hántolt rizs”, „teljesen hántolt rizs”, „kerek szemű rizs”, „közepes szemű rizs”, „hosszú szemű A vagy B rizs” és „törmelék rizs” fogalmak meghatározása a következő:1. a) „Hántolatlan rizs”: olyan rizs, amelyen csépelés után rajta marad a magburok.b) „Előmunkált rizs”: olyan hántolatlan rizs, amelyről csak a magburkot távolították el. Az ide besorolandó rizsfajták kereskedelmi elnevezése „barnarizs”, „cargo” rizs, „loonzain” és „riso sbramato”.c) „Félig hántolt rizs”: olyan hántolatlan rizs, amelyről a magburkot és részben a csírát, valamint a magtok külső rétegét részben vagy teljes egészében eltávolították, de a belső rétegeit nem.d) „Teljesen hántolt rizs”: olyan hántolatlan rizs, amelyről a magburkot, a magtok belső és külső rétegét teljes egészében, valamint a hosszú, ill. a közepes szemű rizsnél a csírát teljesen, a kerek szemű rizsnél pedig legalább részben eltávolították, de amelynél a szemek hosszanti fehér barázdáltsága maximum a szemek 10 %-ánál maradt meg.2. a) „Kerek szemű rizs”: olyan rizs, amelynél a szem hosszúsága nem haladja meg az 5,2 mm-t és hosszúság/szélesség aránya 2-nél kisebb.b) „Közepes szemű rizs”: az 5,2 mm-nél nagyobb, de legfeljebb 6,0 mm hosszúságú olyan rizs, amelynél a hosszúság/szélesség aránya 3-nál kisebb.c) „Hosszú szemű rizs”:i. hosszú szemű A rizs, amelynél a szemek hosszúsága meghaladja a 6,0 mm-t, és a hosszúság/szélesség aránya 2-nél nagyobb, de 3-nál kisebb;ii. hosszú szemű B rizs, amelynél a szemek hosszúsága meghaladja a 6,0 mm-t, és a hosszúság/szélesség aránya egyenlő vagy nagyobb mint 3.d) „A rizsszemek mérése”: a szemek mérését teljesen hántolt rizsen kell elvégezni a következő módszer szerint:i. a szállítmányból reprezentatív mintát kell venni;ii. ii. a mintát át kell rostálni, hogy csak a teljes szemek, beleértve az éretlen szemeket is, maradjanak fönn;iii. két mérést kell elvégezni egyenként 100 szemen, majd azokat átlagolni kell;iv. az eredményt milliméterben, egy tizedesjegyre kerekítve kell megadni.3. „Törmelék rizs”: olyan rizsszemdarabok, amelyek hossza nem haladja meg a rizsszemek átlagos hosszúságának háromnegyedét.II. A nem kifogástalan minőségű szemek és tört szemek tekintetében a következő meghatározásokat kell alkalmazni:A. „Egész szemek”: olyan szemek, amelyekről csak a végződés egy részét távolították el, tekintet nélkül a hántolás egyes fázisaiban keletkező jellemzőkre.B. „Nyesett szemek”: olyan szemek, amelyekről a végződés egészét eltávolították.C. „Tört szemek, illetve szemdarabok”: olyan szemek, amelyekről a végződésnél nagyobb részt távolítottak el; a tört szemek közé a következők tartoznak:-  nagyméretű tört szemek (szemdarabkák, amelyek hossza nem kisebb, mint egy teljes szem fele, de amelyek nem alkotnak egy teljes egész szemet),-  közepes méretű tört szemek (szemdarabkák, amelyek hossza nem kisebb, mint egy teljes szem negyede, de amelyek kisebbek a „nagyméretű tört szemek” minimális méreténél),-  finom tört szemek (szemdarabkák, amelyek hossza kisebb, mint egy egész szem negyede, de amelyek túl nagyok ahhoz, hogy átférjenek egy 1,4 mm lyukméretű rostán),-  törmelék (kis szemdarabok vagy -részecskék, amelyek átférnek egy 1,4 mm lyukméretű rostán); a hasított szemek (hosszirányú hasítással előállított szemdarabok) e meghatározás alá tartoznak.D. „Zöld szemek”: nem teljesen érett szemek.E. „Természetes torzulást mutató szemek”: olyan szemek, amelyek akár örökletes, akár nem örökletes eredetű természetes torzulást mutatnak a fajtára jellemző morfológiai jellemzőkhöz képest.F. „Fakó szemek”: olyan szemek, amelyek felületének legalább háromnegyede átlátszatlan és fakó.G. „Pirosbarázdás szemek”: különböző élénkségű és árnyalatú hosszirányú piros barázdákkal tarkított szemek, a magházból származó maradványoknak köszönhetően.H. „Pettyes szemek”: sötét színű, jól elkülöníthető, többé-kevésbé szabályos formájú kis kört tartalmazó szemek; a pettyes szemek közé tartoznak azok a szemek is, amelyeknek csak a felületén találhatók enyhe fekete barázdák; a barázdák és a pettyek körül nem lehet sárga vagy sötét udvar.I. „Foltos szemek”: olyan szemek, amelyek felülete egy kisebb területén természetes színük szembetűnő elváltozása észlelhető; a foltok különböző színűek lehetnek (feketés, vöröses, barna); foltnak tekintendők a mély fekete barázdák is. Ha a foltok színe kellőképpen erős ahhoz, hogy azonnal szembetűnjenek (fekete, rózsaszínű, vörösesbarna), és ha a szemnek legalább a felével egyenlő területet borítanak be, a szemeket sárga szemnek kell tekinteni.J. „Sárga szemek”: olyan szemek, amelyek egészben vagy részben szárítástól eltérő természetes színváltozáson mentek keresztül és citrom- vagy narancssárga árnyalatot vettek fel.K. „Borostyánszínű szemek”: olyan szemek, amelyek teljes felülete a szárítástól eltérő okból csekély egyenletes színváltozáson ment keresztül; e változás következtében a szemek színe világos borostyánsárgára változik.II. rész: A cukorágazatra vonatkozó meghatározások1. „fehér cukor”: olyan cukor, amely nincs ízesítve, színezve, nem tartalmaz semmiféle adalékanyagot, és száraz állapotra számítva polarimetriás módszerrel meghatározva legalább 99,5 tömegszázalék szacharózt tartalmaz;2. „nyerscukor”: olyan cukor, amely nincs ízesítve, színezve, nem tartalmaz semmiféle adalékanyagot, és száraz állapotra számítva polarimetriás módszerrel meghatározva kevesebb mint 99,5 tömegszázalék szacharózt tartalmaz;3. „izoglukóz”: olyan, glükózból vagy polimerjeiből nyert termék, amely szárazanyagra számítva legalább 10 tömegszázalék fruktózt tartalmaz;4. „inulinszirup”: olyan köztes termék, amelyet inulin vagy oligofruktóz hidrolízisével nyertek, szárazanyagra számítva legalább 10 % fruktózt tartalmaz szabadon vagy szacharóz formájában, és cukor/izoglükóz egyenértékként van kifejezve. Az inulinszirup-kvótával nem rendelkező inulinrost-feldolgozók által előállított, kis mértékben édesítő termékek piaca korlátozásának elkerülése érdekében ezt a meghatározást a Bizottság módosíthatja;5. „kvótacukor”, „kvótaizoglükóz” és „kvóta-inulinszirup”: az érintett vállalkozás kvótája alapján egy adott gazdasági évnek tulajdonított cukor-, izoglükóz-, illetve inulinszirup-termelés mennyisége;6. „ipari cukor”: egy adott gazdasági évnek tulajdonított cukortermelés azon mennyisége az 5. pontban említett cukormennyiségen felül, amelyet az 55. cikk (2) bekezdésében említett termékek valamelyikének az ipar általi előállításához való felhasználásra szánnak;7. .„ipari izoglükóz” és „ipari inulinszirup”: egy adott gazdasági évnek tulajdonított izoglükóz- vagy inulinszirup-termelés azon mennyisége, amelyet az 55. cikk (2) bekezdésében említett termékek valamelyikének az ipar általi előállításához való felhasználására szánnak;8. „többletcukor”, „többletizoglükóz” és „többlet-inulinszirup”: egy adott gazdasági évnek tulajdonított cukor-, izoglükóz-, illetve inulinszirup-termelésnek az 5., 6. és 7. pontban említett megfelelő mennyiségeken felüli mennyisége;9. „kvótacukorrépa”: a kvótacukorrá feldolgozott összes cukorrépa;10. „szállítási szerződés”: egy értékesítő és egy vállalkozás között létrejött, cukorgyártásra szánt répa szállítására vonatkozó szerződés;11. „szakmán belüli megállapodás”: a következők valamelyike:a) a szállítási szerződések megkötését megelőzően egyrészről nemzeti vállalkozási szervezetek valamely csoportja, másrészről nemzeti értékesítői szervezetek valamely csoportja között uniós szinten létrejött megállapodás;b) a szállítási szerződések megkötését megelőzően egyrészről vállalkozások vagy az érintett tagállam által elismert, vállalkozásokat tömörítő szervezet, másrészről egy, az érintett tagállam által elismert értékesítői társulás között létrejött megállapodás;c) az a) vagy a b) pontban említett megállapodás hiányában a társasági jog és a szövetkezeti jog, amennyiben ezek szabályozzák a cukorrépának a cukorgyártó vállalat vagy szövetkezet részvényesei, illetve tagjai általi szállítását;d) az a) vagy a b) pontban említett megállapodás hiányában bármilyen szállítási szerződés megkötése előtt létező megegyezések, feltéve, hogy a megegyezéseket elfogadó értékesítők legalább 60 %-át szállítják annak a teljes cukorrépa-mennyiségnek, amelyet a vállalkozás az egy vagy több gyárban történő cukorgyártás céljából vásárol.12. „kizárólag cukorfinomítással foglalkozó üzem”: az a termelési egység,-  amelynek kizárólagos tevékenysége a behozott nyers nádcukor finomítása, vagy-  amely a 2004/2005-ös gazdasági évben legalább 15 000 tonna mennyiségű behozott nyers nádcukrot finomított.III. rész: A komlóágazatra vonatkozó meghatározások1. „komló”: a nőivarú, kúszó komló növény ( Humulus lupulus ) szárított, toboz néven is ismert virágzata; a virágzat kocsányos, színe zöldessárga, alakja tojásdad, leghosszabb mérete általában 2 és 5 cm között váltakozik;2. „komlóliszt”: a komló őrlésekor keletkező termék, amelyben annak minden természetes alkotóeleme megtalálható;3. „emelt lupulintartalmú komlóliszt”: a levelek, a szárak, a murvalevelek és a főér részleges mechanikus eltávolítása után a komló őrlésével létrejövő termék;4. „komlókivonat”: komlóból vagy komlólisztből oldószer segítségével nyert magas töménységű termék;5. .„kevert komlótermék”: az 1–4. pontban említett termékek közül kettőnek vagy ennél többnek a keveréke.IV. rész: A borágazatra vonatkozó meghatározásokSzőlőtőkékkel kapcsolatos fogalmak1. „Kivágás”: a szőlővel betelepített területen található összes szőlőtőke teljes eltávolítása.2. „Telepítés”: a beoltott vagy oltatlan szőlőtőkék vagy szőlőtőkerészek szőlőtermesztés vagy oltványiskola létrehozása céljából történő végleges ültetése.3. „Átoltás”: egy előzőleg már beoltott szőlőtőke oltása.Termékkel kapcsolatos fogalmak4. „Friss szőlő”: a szőlőnek a bor készítésére, előállítására használt érett vagy enyhén szárított gyümölcse, amelyet szokásos borászati eszközökkel lehet zúzni vagy préselni, és amelyben spontán módon beindulhat az alkoholos erjedés.5. „Alkohol hozzáadásával fojtott friss szőlőmust”: olyan termék:a) amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 12 és legfeljebb 15 térfogatszázalék;b) amelyet úgy nyernek, hogy legalább 8,5 térfogatszázalék természetes alkoholtartalmú és kizárólag a 166. cikk (2) bekezdése alapján osztályozható borszőlőfajtákból előállított, nem erjedt szőlőmusthoz hozzáadnak:i. vagy szőlő eredetű semleges alkoholt, ideértve a szárított szőlő lepárlásával előállított alkoholt is, amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 96 térfogatszázalék;ii. vagy egy a bor lepárlásából származó, nem finomított terméket, amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 52 és legfeljebb 80 térfogatszázalék.6. „Szőlőlé”: olyan nem erjesztett, de erjeszthető folyékony termék, amelyet:a) megfelelő kezeléssel állítottak elő, hogy így változatlan állapotában fogyasztásra alkalmas legyen;b) friss szőlőből vagy szőlőmustból vagy visszaalakítással állítottak elő. Ha visszaalakítással állítják elő, sűrített szőlőmustból vagy sűrített szőlőléből kell előállítani.A szőlőlé esetében az 1 térfogatszázaléknál nem nagyobb tényleges alkoholtartalom megengedett.7. „Sűrített szőlőlé”: olyan nem karamellizált szőlőlé, amelyet a szőlőlé részleges vízelvonásával állítanak elő, amihez a közvetlen hőhatás kivételével bármely engedélyezett módszert fel lehet használni, oly módon, hogy a később meghatározandó módszer szerint használt refraktométeren 20 °C-os hőmérsékleten a kijelzett számadat ne legyen kisebb 50,9 ref. %-nál.A sűrített szőlőlé esetében az 1 térfogatszázaléknál nem nagyobb tényleges alkoholtartalom megengedett.8. „Borseprő”:a) az erjedés után, a tárolás folyamán vagy az engedélyezett kezelés után a bort tartalmazó tárolóedényekben lerakódó üledék;b) az a) pontban említett termék szűréséből vagy centrifugálásából származó üledék;c) a tárolás folyamán vagy az engedélyezett kezelés után a szőlőmustot tartalmazó tárolóedényekben lerakódó üledék; vagyd) a c) pontban említett termék szűréséből vagy centrifugálásából származó üledék.9. „Szőlőtörköly”: az erjedt vagy nem erjedt friss szőlő préseléséből származó maradvány.10. „Törkölybor/pikett”: olyan termék, amelyet:a) a vízben áztatott, kezeletlen szőlőtörköly erjesztésével; vagyb) az erjesztett szőlőtörköly vízzel történő kilúgozásával nyernek.11. „Lepárlás céljára szeszezett bor”: olyan termék:a) amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 18 és legfeljebb 24 térfogatszázalék;b) amelyet kizárólag úgy állítanak elő, hogy egy maradékcukrot nem tartalmazó borhoz olyan, bor lepárlásából származó, nem finomított terméket adnak hozzá, amelynek maximális tényeges alkoholtartalma 86 térfogatszázalék; vagyc) amelynek maximális illósav-tartalma ecetsavban kifejezve 1,5 gramm/liter.12. „Küvé”:a) szőlőmust;b) bor; vagyc) szőlőmustok és/vagy különböző tulajdonságokkal rendelkező borok keveréke, amelyeket egy meghatározott pezsgőfajta készítésére szánnak.Alkoholtartalommal kapcsolatos fogalmak13. „Tényleges alkoholtartalom térfogatszázalékban”: annak a tiszta alkoholnak a térfogata, amely 20 °C-os hőmérsékleten a termék 100 térfogategységében található.14. „Térfogatban számított potenciális alkoholtartalom”: annak a tiszta alkoholnak a térfogata 20 °C-os hőmérsékleten, amely a termék 100 térfogategységében található cukor e hőmérsékleten lezajló teljes erjedésével keletkezhetne.15. „Összes alkoholtartalom térfogatszázalékban”: a tényleges és a potenciális alkoholtartalom összege.16. „Természetes alkoholtartalom térfogatszázalékban”: egy termék alkoholtartalom-növelés előtti összes alkoholtartalma térfogatszázalékban.17. „Tényleges alkoholtartalom tömegszázalékban”: 100 kg termékben levő tiszta alkohol mennyisége kilogrammban.18. „Tömegben számított potenciális alkoholtartalom”: 100 kilogramm termékben található cukor teljes erjedésével készíthető tiszta alkohol mennyisége kilogrammban.19. „Összes alkoholtartalom tömegszázalékban”: a tényleges és a potenciális alkoholtartalom összege.V. rész: A marha- és borjúhúságazatra vonatkozó meghatározások1. „szarvasmarha”: az ex 0102 10 és a 0102 90 05–0102 90 79 KN-kód alá tartozó háziasított szarvasmarhafajtákhoz tartozó élő állat;2. „kifejlett szarvasmarha”: olyan szarvasmarha, amelynek élő tömege meghaladja a 300 kg-ot.VI. rész: A tej- és tejtermékágazatra vonatkozó meghatározásokAz Új-Zélandról származó vaj vámkontingensének alkalmazása céljából a „közvetlenül tejből vagy tejszínből előállított” kifejezés nem zárja ki a tejből vagy tejszínből, tárolt anyagok felhasználása nélkül, olyan egyetlen, önálló és megszakítás nélküli eljárással előállított vajat, amelynek során a tejszín sűrített tejzsír és/vagy ilyen tejzsír frakcionálásának szakaszán mehet keresztül.VII. rész: A tojáságazatra vonatkozó meghatározások1. „héjas tojás”: baromfitojás héjában, frissen, tartósítva vagy főzve, kivéve a 2. pontban meghatározott keltetőtojást;2. „keltetőtojás”: keltetési célú baromfitojás;3. „teljes termékek”: emberi fogyasztásra alkalmas madártojás héj nélkül, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is;4. „elkülönített termékek”: emberi fogyasztásra alkalmas madártojás-sárgája, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is.VIII. rész: A baromfihús-ágazatra vonatkozó meghatározások1. „élő baromfi”: élő tyúk, kacsa, liba, pulyka és gyöngytyúk egyenként több mint 185 gramm súllyal;2. „csirke”: élő tyúk, kacsa, liba, pulyka és gyöngytyúk egyenként legfeljebb 185 gramm súllyal;3. „vágott baromfi”: nem élő tyúk, kacsa, liba, pulyka és gyöngytyúk, egész, belsőséggel vagy anélkül;4. „származtatott termékek”: a következő termékek:a) az I. melléklet XX. részének a) pontjában megjelölt termékek;b) az I. melléklet XX. részének b) pontjában megjelölt termékek, kivéve a vágott baromfit és az élelmezési célra alkalmas vágási melléktermékeket és belsőséget, amelyek „darabolt baromfiként” ismertek;c) az I. melléklet XX. részének b) pontjában megjelölt, élelmezési célra alkalmas vágási melléktermékek és belsőségek;d) az I. melléklet XX. részének c) pontjában megjelölt termékek;e) az I. melléklet XX. részének d) és e) pontjában megjelölt termékek;f) az I. melléklet XX. részének f) pontjában szereplő termékek, kivéve a 1602 20 11 és a 1602 20 19 KN-kód alá tartozó termékeket.IX. rész: A méhészeti ágazatra vonatkozó meghatározások1. „Méz”: az Apis mellifera méhek által növényi nektárból vagy élő növényi részek nedvéből, illetve növényi nedveket szívó rovarok élő növényi részeken kiválasztott anyagából előállított természetes édes anyag, amelyet a méhek begyűjtenek, saját különleges anyagaik hozzáadásával átalakítanak, raktároznak, dehidratálnak és lépekben érlelnek.A főbb mézfajták a következők:a) eredet szerint:i. virágméz vagy nektárméz: növényi nektárból nyert méz;ii. harmatméz: főképpen a növényi nedveket szívó rovarok ( Hemiptera ) élő növényi részeken kiválasztott anyagából vagy élő növényi részek nedvéből nyert méz;b) az előállítás és/vagy kiszerelés módja szerint:iii. lépes méz: a méhek által újonnan épített, még lakatlan lépek sejtjeiben vagy kizárólag méhviaszból készített vékony lépalaplapokban tárolt, lezárt egész lépben vagy léprészekben értékesített méz;iv. darabos méz vagy lépet tartalmazó méz: egy vagy több lépdarabot tartalmazó méz;v. lecsapolt méz: felfedett lakatlan lépek lecsapolásával nyert méz;vi. kivont méz: felfedett lakatlan lépek centrifugálásával nyert méz;vii. sajtolt méz: lakatlan lépek sajtolásával, 45 C-ot meg nem haladó mérsékelt hő alkalmazásával vagy anélkül nyert méz;viii. szűrt méz: az idegen szerves vagy szervetlen anyagok oly módon történő eltávolításával nyert méz, amely jelentős polleneltávolítást eredményez.Az „ipari méz” olyan méz, amely:a) ipari felhasználásra vagy egyéb, feldolgozásra kerülő élelmiszerek összetevőjeként történő felhasználásra alkalmas, ésb) esetleg:-  idegen íze vagy illata van, vagy-  erjedése megkezdődött, vagy már megerjedt, illetőleg-  túlmelegítették.2. „Méhészeti termékek”: méz, méhviasz, méhpempő, méhszurok vagy virágpor.IV. MELLÉKLET A 8. CIKK (1) ÉS (3) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT RIZS ÉS CUKOR SZABVÁNYOS MINŐSÉGEA. A hántolatlan rizs szabványos minőségeA szabványos minőségű hántolatlan rizs:a) megbízható, kifogástalan kereskedelmi minőségű, szagtalan;b) legfeljebb 13 % nedvességtartalmú;c) az egész szemek tekintetében 63 tömegszázalékos teljesen hántolt rizshozammal rendelkezik (3 %-os nyesett szem tűréshatárral), amelyben a nem kifogástalan minőségű teljesen hántolt rizsszemek tömegszázaléka a következő:a 1106 10 27 és a 1006 10 98 KN-kódok alá tartozó hántolatlan fakó rizsszemek | 1,5 % |a 1106 10 27 és a 1006 10 98 KN-kódoktól eltérő KN-kódok alá tartozó hántolatlan fakó rizsszemek | 2,0 % |pirosbarázdás szemek | 1,0 % |pettyes szemek | 0,50 % |foltos szemek | 0,25 % |sárga szemek | 0,02 % |borostyánszínű szemek | 0,05 % |B. A cukor szabványos minőségeI. A cukorrépa szabványos minőségeA szabványos minőségű cukorrépa:a) ép és forgalomképes minőségű;b) az átvételkor 16 %-os cukortartalmú.II. A fehércukor szabványos minősége1. A szabványos minőségű fehércukor jellemzői a következők:a) ép, eredeti és forgalomképes minőségű; száraz, homogén szemcsés kristályok, szabadon folyó,b) minimális polarizáció: 99,7;c) maximális nedvességtartalom: 0,06 %;d) maximális invertcukor-tartalom: 0,04 %;e) a 2. pont alapján meghatározott pontok száma nem haladhatja meg összesen a 22-t, sem:a 15-öt a hamutartalom tekintetében,a 9-et a színtípus tekintetében, amelyet a Braunschweigi Agrártechnológiai Intézet módszerének (a továbbiakban: a Braunschweigi módszer) alkalmazásával határoztak meg,a 6-ot az oldat színezése tekintetében, amelyet a Cukorelemzés Egységes Módszereinek Nemzetközi Bizottsága módszerének (a továbbiakban: az ICUMSA-módszer) alkalmazásával határoztak meg.2. Egy pont:a) a 28 Brix-en, az ICUMSA-módszer alkalmazásával meghatározott hamutartalom 0,0018 %-ának;b) a Braunschweigi módszer alkalmazásával meghatározott színtípus 0,5 egységének;c) az ICUMSA-módszer alkalmazásával meghatározott oldatszínezés 7,5 egységének felel meg.3. Az 1. pontban említett tényezők meghatározására azokat a módszereket kell alkalmazni, amelyeket e tényezők meghatározására az intervenciós intézkedések keretében alkalmaznak.III. A nyerscukor szabványos minősége1. A szabványos minőségű nyerscukor 92 %-os fehércukor-hozamú cukor.2. A nyers répacukor hozamát úgy kell kiszámítani, hogy e cukor polarizációs fokából le kell vonni:a) annak néggyel szorzott százalékos hamutartalmát;b) annak kettővel szorzott százalékos invertcukor-tartalmát;c) egyet.3. A nyers nádcukor hozamát úgy kell kiszámítani, hogy e cukor kettővel szorzott polarizációs fokából le kell vonni százat.V. MELLÉKLETA 34. CIKKBEN EMLÍTETT, HASÍTOTT TESTEKRE VONATKOZÓ UNIÓS OSZTÁLYOZÁSI RENDSZEREKA. A hasított kifejlett marhák uniós osztályozási rendszereI. FogalommeghatározásokA következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:1. „hasított test”: az levágott állat egész teste kivéreztetve, kizsigerelve és megnyúzva;2. „hasított féltest”: az 1. pontban említett hasított testnek a gerincoszlop mentén, a nyak-, hát-, ágyéki, illetve keresztcsonti csigolyák, valamint a szegycsont és a szeméremcsonti összenövés közepén végzett szimmetrikus szétválasztásával nyert termék.II. KategóriákA hasított testeket az alábbi kategóriákba kell sorolni:A. nem ivartalanított és kétévesnél fiatalabb növendék bikák hasított teste;B. egyéb nem ivartalanított hímivarú állatok hasított teste;C. ivartalanított hímivarú állatok hasított teste;D. nőivarú, már borjadzott állatok hasított teste;E. egyéb nőivarú állatok hasított teste.III. OsztályozásA hasított testek osztályozását a következő tulajdonságok egymást követő felmérése alapján kell elvégezni:1. Húsosság, az alábbiakban meghatározottak szerint:A hasított test húsvonalainak fejlettsége, különösen a lényeges részeken (fartő, hát, lapocka)Húsossági osztály | Leírása |S Kiváló | Minden húsvonal rendkívül domború; kivételesen jó izmoltság (dupla izmú hasított test) |E Kitűnő | Minden húsvonal domború vagy erősen domború; kivételesen jó izmoltság |U Nagyon jó | A húsvonalak egészében domborúak; nagyon jó izmoltság |R Jó | A húsvonalak egészében egyenesek; jó izmoltság |O Közepes | A húsvonalak egyenesek vagy homorúak; átlagos izmoltság |P Gyenge | Minden húsvonal homorú vagy egészen homorú; gyenge izmoltság |2. Faggyússág, az alábbiakban meghatározottak szerint:A hasított test külsején és a mellüregben található faggyú mennyiségeFaggyússági osztály | Leírása |1 nagyon csekély | Faggyúval borítottság nincs vagy csekély |2 csekély | Enyhe faggyúval borítottság, a hús majdnem mindenütt látható |3 közepes | A hús a fartő és lapocka kivételével majdnem mindenütt faggyúval borított, a mellüregben kevés faggyúlerakódás |4 erős | A hús mindenütt faggyúval borított, a fartő és lapocka részben még mindig látható, a mellüregben kifejezett faggyúlerakódás |5 nagyon erős | A teljes hasított test faggyúval borított, a mellüregben is vastag faggyúlerakódás |IV. KiszerelésAz egész vagy fél hasított testet a következőképpen kell előkészíteni:1. fejek és lábvégek nélkül; a fejet a tarkóizületnél kell a hasított testről leválasztani, a lábvégeket kéztő-kézközép, illetve lábtő-lábközép csontok közötti izületeknél leválasztva kell eltávolítani,2. a mellüregi és hasüregi szervek nélkül, vesével, vesefaggyúval, illetve medencei zsírszövettel együtt vagy azok nélkül,3. a nemi szervek és a hozzájuk tartozó izmok nélkül, valamint – nőivarú állatok esetében – a tőgy, illetve a tőgy zsírszövete nélkül.V. Osztályozás és azonosításA 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[46] 4. cikke értelmében jóváhagyott vágóhidak intézkedéseket hoznak, hogy az ilyen vágóhidakon levágott kifejlett marhák hasított testét vagy féltestét, amely a 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[47] I. melléklete I szakaszának III. fejezetével összefüggésben az 5. cikk (2) bekezdésében előírtak szerinti állat-egészségügyi jelöléssel van ellátva, az uniós osztályozási rendszer szerint osztályozzák és azonosítsák.A tagállamok engedélyezhetik, hogy a jelöléssel való azonosítást megelőzően a hasított testekről illetve féltestekről eltávolítsák a külső faggyút, ha ezt a faggyússág indokolja.B. A hasított sertések uniós osztályozási rendszereI. Fogalommeghatározások„hasított test”: a levágott sertés kivéreztetett és kizsigerelt teste egészben vagy a gerinc hosszanti középvonala mentén félbehasítva.II. OsztályozásA hasított testeket a becsült színhústartalmuk alapján kell csoportosítani, és a következő osztályokba sorolni:Osztályok | A színhús aránya a hasított sertés súlyának százalékában |S | 60 vagy több (*) |E | 55 vagy több |U | legalább 50, de kevesebb mint 55 |R | legalább 45, de kevesebb mint 50 |O | legalább 40, de kevesebb mint 45 |P | Kevesebb mint 40 |(*) [A tagállamok a területükön levágott, 60 % vagy annál több színhúst tartalmazó sertésekre külön osztályt vezethetnek be, amelyet S betűvel kell jelölni.] |III. KiszerelésA hasított testeket nyelv, szőr, köröm, nemi szervek, háj, vese és rekeszizom nélkül kell kiszerelni.IV. Színhústartalom1. A színhústartalmat a Bizottság által engedélyezett osztályozási módszerekkel kell megbecsülni. Csak a hasított sertés egy vagy több anatómiai részén végzett fizikai méréseken alapuló, statisztikailag igazolt értékelési módszereket lehet engedélyezni. Az osztályozási módszerek engedélyezésének feltétele, hogy az értékelés statisztikai hibája egy megadott tűréshatáron belül maradjon.2. A hasított sertés kereskedelmi értékének meghatározása azonban nem kizárólag a becsült színhústartalom alapján történik.V. A hasított testek azonosításaAmennyiben a Bizottság másképp nem rendelkezik, az osztályozott hasított testeket az uniós osztályozási rendszer szerinti jelöléssel kell azonosítani.C. A hasított juhok uniós osztályozási rendszereI. FogalommeghatározásokA „hasított test” és „hasított féltest” kifejezések tekintetében az A.I. pontban szereplő fogalommeghatározások alkalmazandók.II. KategóriákA hasított testeket az alábbi kategóriákba kell sorolni:A. a 12 hónapnál fiatalabb juhok vágott teste,B. egyéb juhok vágott teste.III. OsztályozásA hasított testek osztályozására az A.III. pontban lévő rendelkezések értelemszerűen alkalmazandók. Az A.III.1. pontban, illetve az A.III.2. pontban szereplő táblázat 3. és 4. sorában azonban a „fartő” terminust a „hátulsó testnegyed” terminussal kell helyettesíteni.IV. KiszerelésAz egész vagy fél hasított testet fej (az atlanto-occipitalis ízületnél leválasztva), lábvégek (kéztő-kézközép, illetve lábtő-lábközép csontok közötti izületeknél leválasztva), farok (a hatodik és hetedik farkcsigolya között elválasztva), tőgy, nemi szervek, máj és bélgarnitúra nélkül kell előkészíteni. A vesék és a vesefaggyú a hasított test részei.V. A hasított testek azonosítása:Az osztályozott egész vagy fél hasított testeket az uniós osztályozási rendszer szerinti jelöléssel kell azonosítani.VI. MELLÉKLET AZ 50. CIKKBEN EMLÍTETT, A CUKOR, AZ IZOGLÜKÓZ ÉS AZ INULINSZIRUP TERMELÉSÉRE VONATKOZÓ NEMZETI ÉS REGIONÁLIS KVÓTÁK a 2010/2011-es gazdasági évtől kezdődően(tonna)Tagállam vagy régió (1) | Cukor (2) | Izoglükóz (3) | Inulinszirup (4) |Belgium | 676 235,0 | 114 580,2 | 0 |Bulgária | 0 | 89 198,0 |Cseh Köztársaság | 372 459,3 |Dánia | 372 383,0 |Németország | 2 898 255,7 | 56 638,2 |Írország | 0 |Görögország | 158 702,0 | 0 |Spanyolország | 498 480,2 | 53 810,2 |Franciaország (tengerentúli területek nélkül) | 3 004 811,15 | 0 |Franciaország tengerentúli megyéi | 432 220,05 |Olaszország | 508 379,0 | 32 492,5 |Lettország | 0 |Litvánia | 90 252,0 |Magyarország | 105 420,0 | 220 265,8 |Hollandia | 804 888,0 | 0 | 0 |Ausztria | 351 027,4 |Lengyelország | 1 405 608,1 | 42 861,4 |Portugália (kontinentális területek) | 0 | 12 500,0 |Azori-szigetek Autonóm Régió | 9 953,0 |Románia | 104 688,8 | 0 |Szlovénia | 0 |Szlovákia | 112 319,5 | 68 094,5 |Finnország | 80 999,0 | 0 |Svédország | 293 186,0 |Egyesült Királyság | 1 056 474,0 | 0 |ÖSSZESEN | 13 336 741,2 | 690 440,8 | 0 |VII. MELLÉKLET A CUKORKVÓTÁK VAGY IZOGLÜKÓZKVÓTÁK ÁTRUHÁZÁSÁNAK RÉSZLETES SZABÁLYAI A 53. CIKKNEK MEGFELELŐEN I.E melléklet alkalmazásában:a) „vállalkozások egyesülése”: két vagy több vállalkozás egyetlen vállalkozássá történő egyesülése;b) „vállalkozás átruházása”: a kvótával rendelkező vállalkozás eszközeinek egy vagy több vállalkozás számára történő átruházása vagy azokba történő beolvasztása;c) „gyár átruházása”: egy műszaki egység – beleértve az érintett termék gyártásához szükséges egész üzemet is – tulajdonjogának egy vagy több vállalkozás részére történő átruházása, ami az átruházó vállalkozás termelésének részleges vagy teljes átvállalását eredményezi;d) „gyár haszonbérlete”: a cukor gyártásához szükséges egész üzemet magában foglaló műszaki egység haszonbérletére vonatkozó szerződés annak működtetése céljából, amelyet legalább három egymást követő gazdasági évre kötnek – a felek megállapodnak abban, hogy azt a harmadik gazdasági év lejárta előtt nem szüntetik meg – egy olyan vállalkozással, amely ugyanabban a tagállamban telepedett le, mint az érintett gyár, ha – a haszonbérlet hatálybalépését követően – az a vállalkozás, amely az érintett gyárat bérli, annak teljes termelésére nézve kizárólagosan cukorgyártó vállalkozásnak tekinthető.II.1. A 2. pont sérelme nélkül a cukorgyártó vállalkozások egyesülése vagy átruházása, illetve a cukorgyárak átruházása esetén a kvótákat a következőképpen kell kiigazítani:a) cukorgyártó vállalkozások egyesülése esetén a tagállamok az egyesülés révén keletkező vállalkozás részére akkora kvótát osztanak ki, amely egyenlő az érintett cukorgyártó vállalkozások részére az egyesülés előtt kiosztott kvóták összegével;b) cukorgyártó vállalkozás átruházása esetén a tagállam az átruházott vállalkozás kvótáját cukorgyártás céljára a vállalkozást megszerző vállalkozás részére osztja ki, illetve, ha az átruházott vállalkozás az átruházással több vállalkozáshoz kerül, a kiosztásnak az ezek által egyenként átvett cukortermelés arányában kell történnie;c) cukorgyár átruházása esetén a tagállam a gyár tulajdonjogát átruházó vállalkozás kvótáját csökkenti, és a szóban forgó gyárat megvásárló cukorgyártó vállalkozás vagy vállalkozások kvótáját az átvett cukortermelés arányában levont mennyiséggel növeli.2. Amennyiben az 1. pontban említett valamelyik művelet által közvetlenül érintett több cukorrépa- vagy cukornádtermelő egyértelműen kinyilvánítja, hogy hajlandó a cukorrépáját vagy nádját olyan cukorgyártó vállalkozásnak szállítani, amely nem részese az említett műveleteknek, a tagállam a kiosztást az által a vállalkozás által vállalt termelés alapján végezheti, amelynek a termelők a cukorrépájukat vagy nádjukat szállítani kívánják.3. Abban az esetben, ha az 1. pontban említettektől eltérő körülmények között kerül sor:a) egy cukorgyártó vállalkozásnak;b) egy cukorgyártó vállalkozás egy vagy több gyáránaka bezárására, a tagállam kioszthatja a kvótáknak az adott bezárással érintett részét egy vagy több cukorgyártó vállalkozás részére.Az első albekezdés b) pontjában említett esetben amennyiben az érintett termelők közül néhányan egyértelműen kinyilvánítják, hogy hajlandók cukorrépájukat vagy cukornádjukat egy adott cukorgyártó vállalkozásnak szállítani, a tagállam a kvótáknak az adott cukorrépával vagy cukornáddal összefüggő részét kioszthatja annak a vállalkozásnak, amely részére a termelők a szóban forgó termékeket szállítani kívánják.4. Amennyiben a 43. cikk (6) bekezdésében említett eltérésre történik hivatkozás, az érintett tagállam az említett eltérés által érintett répatermelőktől és cukorgyártó vállalkozásoktól megkövetelheti, hogy szakmán belüli megállapodásaikba olyan különleges záradékot illesszenek be, amely lehetővé teszi a tagállam számára e szakasz 2. és 3. pontjának az alkalmazását.5. Abban az esetben, ha egy cukorgyártó vállalkozáshoz tartozó gyár haszonbérletére kerül sor, a tagállam a gyárat bérbeadásra felkínáló vállalkozás kvótáját csökkentheti, és azt a részt, amellyel a kvótát csökkentette, kioszthatja annak a vállalkozásnak, amely a gyárat azzal a céllal bérli, hogy abban cukrot állítson elő.Ha a haszonbérlet az I. szakasz d) pontjában említett, három gazdasági évre kiterjedő időszak alatt szűnik meg, a kvótának az e pont első albekezdése alapján történő kiigazítását a tagállam a haszonbérlet hatálybalépésének időpontjára visszamenő hatállyal érvényteleníti. Ha azonban a haszonbérlet vis maior miatt szűnik meg, a tagállam a kiigazítást nem köteles érvényteleníteni.6. Amennyiben egy cukorgyártó vállalkozás már nem tudja biztosítani, hogy az uniós jogszabályok alapján az érintett cukorrépa-, illetve cukornádtermelők irányában fennálló kötelezettségeinek eleget tegyen, és amennyiben erről a helyzetről az érintett tagállam illetékes hatóságai is megbizonyosodtak, az érintett tagállam egy vagy több gazdasági évre kioszthatja a kvóták érintett részét a vállalt termelés arányában egy vagy több másik cukorgyártó vállalkozásnak.7. Amennyiben egy tagállam egy cukorgyártó vállalkozásnak a cukorrépa etil-alkohollá történő feldolgozására árgaranciákat és felvevőpiacra vonatkozó garanciákat nyújt, a tagállam – az adott vállalkozással és az érintett répatermelőkkel egyetértésben – kioszthatja egy vagy több gazdasági évre a cukorgyártási kvóták teljes egészét vagy egy részét egy vagy több másik vállalkozás részére.III.Izoglükózgyártó vállalkozások egyesülése vagy átruházása, illetve egy izoglükóz-előállító gyár átruházása esetén a tagállam az érintett izoglükózkvótákat kioszthatja egy vagy több másik vállalkozás részére, függetlenül attól, hogy azok rendelkeznek-e már termelési kvótával.IV.A II. és a III. szakasz alapján hozott intézkedések csak akkor léphetnek hatályba, ha teljesülnek a következő feltételek:a) valamennyi érintett fél érdekeit figyelembe veszik;b) az érintett tagállam úgy ítéli meg, hogy az intézkedések valószínűleg javítják a cukorrépa-, a cukornád- és a cukorgyártó ágazat szerkezetét;c) az intézkedések azonos, a VI. mellékletben meghatátozott kvótával rendelkező területen letelepedett vállalkozásokra vonatkoznak.V.Ha az egyesülésre vagy az átruházásra október 1-je és a következő év április 30-a között kerül sor, a II. és a III. szakaszban említett intézkedések a folyó gazdasági évre vonatkozóan lépnek hatályba.Ha az egyesülésre vagy az átruházásra ugyanabban az évben május 1-je és szeptember 30-a között kerül sor, a II. és a III. szakaszban említett intézkedések a következő gazdasági évre vonatkozóan lépnek hatályba.VI.A II. és a III. szakasz alkalmazásakor a tagállamok az V. szakaszban említett időszakok lejárta után legkésőbb 15 nappal tájékoztatják a Bizottságot a kiigazított kvótákról.VIII. MELLÉKLET AZ 59. CIKKBEN EMLÍTETT, A TEJ ÉS A TEJTERMÉKEK TERMELÉSÉRE VONATKOZÓ NEMZETI KVÓTÁK(tagállamonkénti mennyiségek (tonnában) tizenkét hónapos időszakonként):Belgium | 36,91 |Bulgária | 39,10 |Cseh Köztársaság | 42,10 |Dánia | 43,68 |Németország | 40,11 |Észtország | 43,10 |Görögország | 36,10 |Spanyolország | 36,37 |Franciaország | 39,48 |Írország | 35,81 |Olaszország | 36,88 |Ciprus | 34,60 |Lettország | 40,70 |Litvánia | 39,90 |Luxemburg | 39,17 |Magyarország | 38,50 |Hollandia | 42,36 |Ausztria | 40,30 |Lengyelország | 39,00 |Portugália | 37,30 |Románia | 38,50 |Szlovénia | 41,30 |Szlovákia | 37,10 |Finnország | 43,40 |Svédország | 43,40 |Egyesült Királyság | 39,70 |X. MELLÉKLET A 136. CIKK (1) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT TÁMOGATÁSI PROGRAMOK KÖLTSÉGVETÉSE1 000 EUR-ban |Belgium | veau, viande de veau/kalfsvlees/Kalbfleisch |Bulgária | месо от малки телета |Cseh Köztársaság | Telecí |Dánia | Lyst kalvekød |Németország | Kalbfleisch |Észtország | Vasikaliha |Görögország | μοσχάρι γάλακτος |Spanyolország | Ternera blanca, carne de ternera blanca |Franciaország | veau, viande de veau |Írország | Veal |Olaszország | vitello, carne di vitello |Ciprus | μοσχάρι γάλακτος |Lettország | Teļa gaļa |Litvánia | Veršiena |Luxemburg | veau, viande de veau/Kalbfleisch |Magyarország | Borjúhús |Málta | Vitella |Hollandia | Kalfsvlees |Ausztria | Kalbfleisch |Lengyelország | Cielęcina |Portugália | Vitela |Románia | carne de vițel |Szlovénia | Teletina |Szlovákia | Teľacie mäso |Finnország | vaalea vasikanliha/ljust kalvkött |Svédország | ljust kalvkött |Egyesült Királyság | Veal |(B) A 8 hónapnál idősebb, de legfeljebb 12 hónapos szarvasmarhák húsa esetében[(A kategóriát azonosító betű: Z)]:Az értékesítés helye szerinti ország | Használandó kereskedelmi megnevezés |Belgium | jeune bovin, viande de jeune bovin/jongrundvlees/Jungrindfleisch |Bulgária | Телешко месо |Cseh Köztársaság | hovězí maso z mladého skotu |Dánia | Kalvekød |Németország | Jungrindfleisch |Észtország | noorloomaliha |Görögország | νεαρό μοσχάρι |Spanyolország | Ternera, carne de ternera |Franciaország | jeune bovin, viande de jeune bovin |Írország | rosé veal |Olaszország | vitellone, carne di vitellone |Ciprus | νεαρό μοσχάρι |Lettország | jaunlopa gaļa |Litvánia | Jautiena |Luxemburg | jeune bovin, viande de jeune bovin/Jungrindfleisch |Magyarország | Növendék marha húsa |Málta | Vitellun |Hollandia | rosé kalfsvlees |Ausztria | Jungrindfleisch |Lengyelország | młoda wołowina |Portugália | Vitelão |Románia | carne de tineret bovin |Szlovénia | meso težjih telet |Szlovákia | mäso z mladého dobytka |Finnország | vasikanliha/kalvkött |Svédország | Kalvkött |Egyesült Királyság | Beef |2. Az 1. pontban említett kereskedelmi megnevezéseket ki lehet egészíteni az adott húsrész vagy belsőség megnevezésével vagy jelölésével.3. A 1. pontban szereplő táblázat A. pontjában a V kategória esetében felsorolt kereskedelmi megnevezések, valamint az ezekből származtatott új megnevezések kizárólag abban az esetben használhatók, ha az e mellékletben foglalt feltételek teljesülnek.Különösen a „veau”, a „telecí”, a „Kalb”, a „μοσχάρι”, a „ternera”, a „kalv”, a „veal”, a „vitello”, a „vitella”, a „kalf”, a „vitela” és a „teletina” kifejezés nem használható 12 hónapnál idősebb szarvasmarha húsának kereskedelmi megnevezéseként, illetve nem szerepelhet ilyen hús címkéjén.4. Az 1. pontban említett feltételek nem vonatkoznak az olyan szarvasmarha-húsra, amelyre 2007. június 29. előtt az 510/2006/EK rendeletnek megfelelően oltalom alatt álló eredetmegjelölést vagy földrajzi jelzést jegyeztek be.II. rész: Szőlőből készült termékek(1) BorA bor kizárólag zúzott vagy nem zúzott friss szőlő vagy szőlőmust teljes vagy részleges alkoholos erjedése által nyert termék.A bor:a) tényleges alkoholtartalma – függetlenül attól, hogy sor került-e a XII. melléklet I. részének B. szakaszában felsorolt eljárások alkalmazására vagy sem – nem kisebb 8,5 térfogatszázaléknál, amennyiben a bort kizárólag az e melléklet függelékében említett A. vagy B. szőlőtermő övezetekben szüretelt szőlőből állították elő, más szőlőtermő övezetekben pedig nem kisebb 9 térfogatszázaléknál;b) tényleges alkoholtartalma – eltérve az egyébként alkalmazandó minimális tényleges alkoholtartalomtól, oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott bor esetében – függetlenül attól, hogy sor került-e a XII. melléklet I. részének B. szakaszában meghatározott eljárások alkalmazására vagy sem – legalább 4,5 térfogatszázalék;c) összes alkoholtartalma nem nagyobb 15 térfogatszázaléknál. Ugyanakkor, ettől eltérően:-  az összes alkoholtartalom felső határa elérheti a 20 térfogatszázalékot az Unió egyes, a Bizottság által a 162. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározandó szőlőtermő területeiről származó, olyan borok esetében, amelyeket alkoholtartalom-növelés nélkül állítanak elő,-  az összes alkoholtartalom felső határa meghaladhatja a 15 térfogatszázalékot az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel rendelkező olyan borok esetében, amelyeket alkoholtartalom-növelés nélkül állítanak elő;d) összes savtartalma (borkősavban kifejezve) nem kisebb, mint 3,5 gramm/liter vagy 46,6 milliekvivalens/liter, kivéve a Bizottság által a 162. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadott esetleges eltéréseket.A „retsina” olyan bor, amelyet kizárólag Görögország földrajzi területén állítanak elő az Aleppo fenyőfa gyantájával kezelt szőlőmust felhasználásával. Az Aleppo fenyőfa gyantájának használata kizárólag a „retsina” nevű bor készítésére megengedett, Görögország vonatkozó rendelkezéseiben megállapított feltételek szerint.A b) ponttól eltérve a „tokaji eszencia” és a „Tokajská esencia” bornak minősül.Mindazonáltal a 163. cikk (2) bekezdése ellenére a tagállamok engedélyezhetik a „bor” kifejezés használatát, ha az:a) valamely gyümölcs nevével együtt, összetett szó formájában a szőlőtől eltérő gyümölcs erjedésével nyert termékek megjelölésére szolgál; vagyb) egy összetett szó része.Ki kell zárni az e mellékletben felsorolt borkategóriáknak megfelelő termékekkel való összetévesztés lehetőségét.(2) Még erjedésben lévő újborA még erjedésben levő újbor olyan termék, amelynek alkoholos erjedése még nem ment teljesen végbe, és amelyet még nem fejtettek le a seprőjéről.(3) LikőrborA likőrbor olyan termék:a) amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 15 és legfeljebb 22 térfogatszázalék;b) amelynek összes alkoholtartalma legalább 17,5 térfogatszázalék, kivéve bizonyos eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott likőrborokat, amelyek listáját a Bizottság a 162. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén állítja össze;c) amelyet az alábbiakból állítanak elő:-  részben erjedt szőlőmustból,-  borból,-  az előbbi termékek vegyítéséből, vagy-  szőlőmustból vagy annak borral való vegyítéséből a Bizottság által a 162. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározandó egyes olyan likőrborok esetén, amelyek oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel rendelkeznek;d) amelynek eredeti természetes alkoholtartalma nem kevesebb 12 térfogatszázaléknál, kivéve az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott egyes olyan likőrborokat, amelyek jegyzékét a Bizottság a 162. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén állítja össze;e) amelyhez a következők közül hozzáadtaki. egyet vagy többet együttesen:-  szőlő eredetű semleges alkohol, ideértve a szárított szőlő lepárlásával előállított alkoholt is, amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 96 térfogatszázalék,-  borból vagy szárított szőlőből előállított párlat, amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 52 és legfeljebb 86 térfogatszázalék;ii. adott esetben a következő termék(ek)kel együtt:-  sűrített szőlőmust,-  az e) pont i. alpontjában említett termékek egyikének és a c) pont első és negyedik francia bekezdésében említett szőlőmustnak a keveréke;f) amelyhez az e) ponttól eltérve az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel rendelkező egyes olyan likőrborok esetében, amelyek jegyzékét a Bizottság a 162. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén állítja össze, hozzáadták:i. az e) pont i. alpontjában felsorolt termékeket egyedül vagy együttesen; vagyii. a következő termékek közül egyet vagy többet:-  borból vagy száraz szőlőből előállított alkohol, amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 95 és legfeljebb 96 térfogatszázalék,-  borpárlat vagy törkölypárlat, amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 52 és legfeljebb 86 térfogatszázalék,-  szárított szőlőből készített párlat, amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 52 és legfeljebb 94,5 térfogatszázalék; valamintiii. adott esetben egy vagy több terméket az alábbiak közül:-  szárított szőlőből nyert részben erjedt szőlőmust,-  közvetlen hőhatással készített sűrített szőlőmust, amely – e művelet kivételével – megfelel a sűrített szőlőmust fogalommeghatározásának,-  sűrített szőlőmust,-  az f) pont ii. alpontjában felsorolt termékek egyikének és a c) pont első és negyedik francia bekezdésében említett szőlőmustnak a keveréke.(4) PezsgőA pezsgő olyan termék:a) amelyet első vagy második alkoholos erjesztéssel nyernek-  friss szőlőből,-  szőlőmustból, vagy-  borból;b) amelyből a tárolóedény kinyitásakor kizárólag az erjedésből származó szén-dioxid szabadul fel;c) amelyben 20°C-os hőmérsékleten, zárt tárolóedényekben tárolva 3 barnál nem kisebb túlnyomás uralkodik az oldott szén-dioxid jelenléte miatt; valamintd) amely esetében az előállítására szánt küvék összes alkoholtartalma nem lehet kisebb, mint 8,5 térfogatszázalék.(5) Minőségi pezsgőA minőségi pezsgő olyan termék:a) amelyet első vagy második alkoholos erjesztéssel nyernek-  friss szőlőből,-  szőlőmustból, vagy-  borból;b) amelyből a tárolóedény kinyitásakor kizárólag az erjedésből származó szén-dioxid szabadul fel;c) amelyben 20°C-os hőmérsékleten, zárt tárolóedényekben tárolva 3,5 barnál nem kisebb túlnyomás uralkodik az oldott szén-dioxid jelenléte miatt; valamintd) amely esetében az előállítására szánt küvék összes alkoholtartalma nem lehet kisebb, mint 9 térfogatszázalék.(6) Illatos minőségi pezsgőAz illatos minőségi pezsgő olyan minőségi pezsgő:a) amelyet a küvé összeállításakor kizárólag a Bizottság által a 162. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén összeállított jegyzéken szereplő különleges borszőlőfajtákból nyert szőlőmustból vagy erjedésben lévő szőlőmustból állítanak elő.A küvé összeállításakor bor felhasználásával, hagyományos módon előállított illatos minőségi pezsgők jegyzékét a Bizottság a 162. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén határozza meg.b) amelyben 20°C-os hőmérsékleten, zárt tárolóedényekben tárolva 3 barnál nem kisebb túlnyomás uralkodik az oldott szén-dioxid jelenléte miatt;c) amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 6 térfogatszázalék; valamintd) amelynek összes alkoholtartalma legalább 10 térfogatszázalék.(7) Szén-dioxid hozzáadásával készült habzóborA szén-dioxid hozzáadásával készült habzóbor olyan termék:a) amelyet oltalom alatt álló eredetmegnevezéssel vagy földrajzi jelzéssel nem rendelkező borból nyernek;b) amelyből a tárolóedény kinyitásakor olyan szén-dioxid szabadul fel, amely teljesen vagy részben e gáz hozzáadásából származik; valamintc) amelyben 20 °C-os hőmérsékleten, zárt tárolóedényekben tárolva 3 barnál nem kisebb túlnyomás uralkodik az oldott szén-dioxid jelenléte miatt.(8) GyöngyözőborA gyöngyözőbor olyan termék:a) amelyet borból nyernek, feltéve, hogy annak összes alkoholtartalma legalább 9 térfogatszázalék;b) amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 7 térfogatszázalék;c) amelyben 20°C-os hőmérsékleten, zárt tárolóedényekben tárolva minimum 1 bar és maximum 2,5 bar túlnyomás uralkodik a benne oldott endogén szén-dioxid jelenléte miatt; valamintd) amelyet 60 literes vagy annál kisebb térfogatú tárolóedényekbe töltenek le.(9) Szén-dioxid hozzáadásával készült gyöngyözőborA szénsav hozzáadásával készült gyöngyözőbor olyan termék,a) amelyet borból nyernek;b) amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 7 térfogatszázalék és összes alkoholtartalma legalább 9 térfogatszázalék;c) amelyben 20°C-os hőmérsékleten, zárt tárolóedényekben tárolva minimum 1 bar és maximum 2,5 bar túlnyomás uralkodik a teljes mértékben vagy részben hozzáadott oldott szén-dioxid jelenléte miatt; valamintd) amelyet 60 literes vagy annál kisebb térfogatú tárolóedényekbe töltenek.(10) SzőlőmustA szőlőmust a friss szőlőből természetes úton vagy fizikai eljárások révén nyert folyékony termék. A szőlőmust megengedett tényleges alkoholtartalma legfeljebb 1 térfogatszázalék.(11) Részben erjedt szőlőmustAz erjedésben lévő szőlőmust a szőlőmust erjedése által nyert olyan termék, amelynek tényleges alkoholtartalma nagyobb 1 térfogatszázaléknál, de kisebb a termék összes alkoholtartalmának háromötödénél.(12) Szárított szőlőből nyert részben erjedt szőlőmustA szárított szőlőből nyert részben erjedt szőlőmust szárított szőlőből nyert szőlőmust részleges erjesztésével készített olyan termék, amelynek erjedés előtti teljes cukortartalma legalább 272 gramm/liter, és amelynek természetes és tényleges alkoholtartalma nem lehet 8 térfogatszázaléknál kisebb. Azonban egyes, a Bizottság által a 162. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározandó borok, amelyek teljesítik ezeket a feltételeket, nem tekinthetők szárított szőlőből nyert erjedésben lévő szőlőmustnak.(13) Sűrített szőlőmustA sűrített szőlőmust olyan karamellizálatlan szőlőmust, amelyet szőlőmust részleges vízelvonásával állítanak elő, amihez a közvetlen hőhatás kivételével bármely engedélyezett módszert fel lehet használni oly módon, hogy a 165. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésével és a 172. cikk d) pontjával összhangban meghatározandó módszer szerint használt refraktométeren 20°C-os hőmérsékleten kijelzett érték ne legyen kisebb 50,9 ref. %-nál.A sűrített szőlőmust esetében 1 térfogatszázaléknál nem nagyobb tényleges alkoholtartalom a megengedett.(14) Finomított szőlőmustsűrítményA finomított szőlőmustsűrítmény olyan folyékony, karamellizálatlan termék,a) amelyet a szőlőmust részleges vízelvonásával állítanak elő, amihez a közvetlen hőhatás kivételével bármely engedélyezett módszert fel lehet használni oly módon, hogy 165. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésével és a 172. cikk d) pontjával összhangban összhangban meghatározandó módszer szerint használt refraktométeren 20°C-os hőmérsékleten kijelzett érték ne legyen kisebb 61,7 ref. %-nál;b) amelyet a savtalanítás és a cukortól eltérő egyéb összetevők eltávolítása céljából engedélyezett módszerekkel kezeltek;c) amely a következő tulajdonságokkal rendelkezik:-  pH-értéke 25 Brix-en nem nagyobb 5-nél,-  abszorbanciája 425 nanométeren, 1 centiméteres vastagságon, 25 Brix-en sűrített szőlőmustnál nem több mint 0,100,-  egy bizonyos – külön meghatározandó – analitikai módszerrel nem érzékelhető szacharóztartalommal rendelkezik,-  Folin–Ciocalteu-indexe nem nagyobb 6,00-nál 25 Brixen,-  titrálható savtartalma az összcukortartalom kilogrammjára vonatkoztatva nem nagyobb, mint 15 milliekvivalens,-  kén-dioxid-tartalma az összcukortartalom kilogrammjára vonatkoztatva nem nagyobb, mint 25 milligramm,-  összes kationtartalma az összcukortartalom kilogrammjára vonatkoztatva nem nagyobb, mint 8 milliekvivalens,-  25 Brixen és 20 °C-os hőmérsékleten vezetőképessége nem nagyobb, mint 120 mikro-Siemens/centiméter,-  furforoltartalma az összcukortartalom kilogrammjára vonatkoztatva nem több mint 25 milligramm,-  mezoinozitol jelenléte jellemzi.A finomított szőlőmustsűrítmény esetében 1 térfogatszázaléknál nem nagyobb tényleges alkoholtartalom a megengedett.(15) Szárított szőlőből készült borA szárított szőlőből készült bor olyan termék,a) amelyet alkoholtartalom-növelés nélkül, részleges vízelvonás céljából napon vagy árnyékon hagyott szőlőből állítanak elő;b) amelynek összes alkoholtartalma legalább 16 térfogatszázalék és tényleges alkoholtartalma legalább 9 térfogatszázalék; valamintc) amelynek természetes alkoholtartalma legalább 16 térfogatszázalék (vagy 272 gramm cukor literenként).(16) Túlérett szőlőből készült borA túlérett szőlőből készült bor olyan termék,a) amelyet alkohol hozzáadása nélkül állítanak elő;b) amelynek természetes alkoholtartalma nagyobb 15 térfogatszázaléknál; valamintc) amelynek összes alkoholtartalma legalább 15 térfogatszázalék és tényleges alkoholtartalma legalább 12 térfogatszázalék.A tagállamok e termékre érlelési időtartamot írhatnak elő.(17) BorecetA borecet olyan ecet,a) amelyet kizárólag a bor ecetsavas erjedése által nyernek; valamintb) amelynek összes savtartalma – ecetsavban kifejezve – legalább 60 gramm/liter.III. rész: Tej és tejtermékek1. A „tej” kifejezés kizárólag az egy vagy több fejésből nyert rendes tőgyváladékot jelenti, az ahhoz történő hozzáadás vagy abból történő kivonás nélkül.A „tej” kifejezés alkalmazható azonban:a) olyan tejre, amelyet összetételének megváltoztatása nélkül kezeltek, vagy olyan tejre, amelynek zsírtartalmát e melléklet IV. részének értelmében szabványosították;b) egy vagy több szóval együtt a tej típusának, osztályának, eredetének és/vagy tervezett felhasználásának megjelölésére, azon fizikai kezelés, illetve az összetételben történt változtatás ismertetésére, amelynek alávetették, feltéve, hogy ez a változtatás a természetes tejalkotóelemek hozzáadására és/vagy kivonására korlátozódik.2. E rész alkalmazásában „tejtermékek” a kizárólag tejből származó termékek, elismerve azt, hogy adhatók hozzájuk az előállításukhoz szükséges anyagok, feltéve, hogy ezeknek az anyagoknak a használata nem a tej bármely alkotóelemének teljes vagy részleges helyettesítését szolgálja.A következőket kizárólag a tejtermékekre kell fenntartani:a) a forgalmazás valamennyi fázisában használt következő elnevezések:i. savó,ii. tejszín,iii. vaj,iv. író,v. vajolaj,vi. kazeinok,vii. vízmentes tejzsír (AMF),viii. sajt,ix. joghurt,x. kefir,xi. kumisz,xii. viili/fil,xiii. smetanaxiv. fil;b) a 2000/13/EK irányelv 5. cikkének értelmében a tejtermékek kapcsán használt árumegnevezések.3. A „tej” kifejezés és a tejtermékekre alkalmazott megnevezések használhatóak más szóval vagy szavakkal együtt olyan összetett termékek megjelölésére, amelyeknek egyik alkotórésze sem helyettesíti valamely tejalkotórészt, illetve nem szolgál valamely tejalkotórész helyettesítésére, és amelyeknek a tej vagy a tejtermék akár mennyiségi szempontból, akár a termék jellegénél fogva lényeges összetevője.4. A tej és a Bizottság által meghatározandó tejtermékek eredetét, amennyiben az nem szarvasmarha, fel kell tüntetni.5. Az e rész 1., 2. és 3. pontjában említett megnevezések nem alkalmazhatók a hivatkozott pontokban említettektől eltérő termékekre.Ez a rendelkezés azonban nem vonatkozik olyan termékek megnevezésére, amelyek pontos jellege a hagyományos felhasználásból egyértelműen kiderül, és/vagy amennyiben a megnevezést egyértelműen a termék valamely jellemző tulajdonságának leírására alkalmazzák.6. Az e rész 1., 2. és 3. pontjában említettektől eltérő termékek vonatkozásában nem alkalmazható semmiféle olyan címke, kereskedelmi okmány, tájékoztató anyag vagy a 2006/114/EK tanácsi irányelv[48] 2. cikkében meghatározott reklám bármely olyan formája, sem olyan kiszerelési forma, amely azt állítja, sejteti vagy sugallja, hogy az tejtermék.A tejet vagy tejterméket tartalmazó termékek esetében azonban a „tej” vagy az e rész 2. pontjának második albekezdésében említett megnevezések kizárólag az alapanyagok ismertetésére és az összetevőknek a 2000/13/EK irányelv szerinti felsorolásában használhatók.IV. rész: A 0401 KN-kód alá tartozó, emberi fogyasztásra szánt tejI. FogalomeghatározásokE rész alkalmazásában:a) „tej”: egy vagy több tehén fejésével nyert termék;b) „fogyasztói tej”: a III. pontban említett olyan termékek, amelyeket további feldolgozás nélkül juttatnak el a fogyasztókhoz;c) „zsírtartalom”: az adott tej száz egységében levő tejzsír tömegben kifejezett aránya;d) „fehérjetartalom”: az adott tej száz egységében lévő fehérje tömegben kifejezett aránya (a tej tömegszázalékban kifejezett összes nitrogéntartalmát 6,38-cal megszorozva számított érték).II. A végső fogyasztó részére történő szállítás vagy értékesítés(1) A végső fogyasztó részére csak a fogyasztói tejre megállapított követelményeknek megfelelő, feldolgozás nélküli tej szállítható vagy értékesíthető, akár közvetlenül, akár éttermek, kórházak, üzemi étkezdék vagy egyéb hasonló tömegétkeztetési egységek közvetítésével.(2) A termékek tekintetében alkalmazandó kereskedelmi megnevezések az e rész III. pontjában szereplő megnevezések. Ezek a megnevezések csak a hivatkozott pontban említett termékekre alkalmazhatóak az összetett megnevezésekben történő használatuk sérelme nélkül.(3) A tagállamok rendelkezéseket hoznak a fogyasztóknak az érintett termékek jellegével és összetételével kapcsolatos tájékoztatása érdekében, amennyiben az ilyen tájékoztatás hiánya zavart eredményezhet.III. Fogyasztói tej1. A következő termékeket kell fogyasztói tejnek tekinteni:a) nyerstej: olyan tej, amelyet nem melegítettek 40 C fölé vagy nem tettek ki hasonló eredménnyel járó kezelésnek;b) teljes tej: hőkezelt tej, amely a zsírtartalom vonatkozásában megfelel a következő követelmények egyikének:i. standardizált teljes tej: legalább 3,50 % (m/m) zsírtartalmú tej. A tagállamok azonban további kategóriát is megállapíthatnak a 4,00 % (m/m) vagy azt meghaladó zsírtartalmú teljes tejre;ii. nem standardizált teljes tej: olyan tej, amelynek zsírtartalmát a fejési fázis óta nem változtatták meg, sem tejzsírok hozzáadásával vagy kivonásával, sem olyan tejjel való elegyítésével, amelynek természetes zsírtartalmát megváltoztatták. Tejzsírtartalma azonban nem lehet 3,50 %-nál (m/m) kevesebb;c) zsírszegény tej: olyan hőkezelt tej, amelynek zsírtartalmát legalább 1,50 %-ra (m/m) és legfeljebb 1,80 %-ra (m/m) csökkentették;d) sovány (fölözött) tej: olyan hőkezelt tej, amelynek zsírtartalmát nem több, mint 0,50 %-ra (m/m) csökkentették.Az első albekezdés b), c) és d) pontjában megállapított, zsírtartalomra vonatkozó követelményeknek nem megfelelő hőkezelt tej fogyasztói tejnek tekinthető, amennyiben zsírtartalmát világosan és könnyen olvasható formában, egy tizedesjegy pontossággal feltüntetik a csomagoláson „… % zsírtartalom” formában. Az ilyen típusú tej azonban nem nevezhető teljes tejnek, zsírszegény tejnek vagy sovány (fölözött) tejnek.2. Az 1.b) pont ii. alpontjának sérelme nélkül csak a következő módosítások engedhetők meg:a) a fogyasztói tejre meghatározott zsírtartalom teljesítése érdekében a természetes zsírtartalom módosítása tejszín hozzáadásával vagy kivonásával, vagy teljes tej, zsírszegény tej, illetve sovány (fölözött) tej hozzáadásával;b) a tej dúsítása tejfehérjékkel, ásványi sókkal vagy vitaminokkal;c) a laktóztartalom csökkentése glükózra vagy galaktózra történő átalakítás révén.A tej összetételének a b) és c) pontban említett módosítása csak akkor engedélyezhető, ha ezt a termék csomagolásán kitörölhetetlenül feltüntetik úgy, hogy az könnyen látható és olvasható legyen. E jelölések feltüntetése azonban nem mentesít a 90/496/EGK tanácsi irányelvben[49] meghatározott tápértékjelölési kötelezettség alól. Amennyiben fehérjék hozzáadására került sor, a dúsított tej fehérjetartalma legalább 3,8 % (m/m).A tagállamok azonban korlátozhatják vagy megtilthatják a tej összetételének a b) és c) pontban említett módosítását.3. A fogyasztói tej:a) fagyáspontja közelít a begyűjtött fogyasztói tej származási területén a nyerstej rögzített, átlagos fagyáspontjához;b) a 3,5 % (m/m) zsírtartalmú tej esetében 20°C-on mérve legalább 1028 gramm/liter tömegű, az ettől eltérő zsírtartalmú tej esetében pedig azzal egyenértékű literenkénti tömegű;c) a 3,5 % (m/m) zsírtartalmú tej esetében minimum 2,9 % (m/m) fehérjét tartalmaz, az ettől eltérő zsírtartalmú tej esetében pedig azzal egyenértékű koncentrációjú.V. rész: Baromfihús-ágazati termékekI. E melléklet e része az alábbi fajoktól származó, az Unióban ipari vagy kereskedelmi úton forgalmazott, bizonyos típusú és kiszerelésű baromfihúsra, előkészített baromfihúsra és -belsőségekre, valamint baromfihúsból vagy –belsőségből készült termékekre alkalmazandó:-  Gallus domesticus,-  kacsa,-  liba,-  pulyka,-  gyöngytyúk.E rendelkezéseket a 0210 99 39 KN-kód alá tartozó, sós lében tartósított baromfihúsra is alkalmazni kell.II. Fogalomeghatározások(1) „baromfihús”: olyan emberi fogyasztásra alkalmas baromfihús, amelyet hűtőkezelésen kívül nem vetettek alá kezelésnek;(2) „friss baromfihús”: – 2°C-nál nem alacsonyabb és + 4°C-nál nem magasabb hőmérsékleten tárolt, a hűtési eljárás során korábban soha meg nem keményedett baromfihús. A tagállamok azonban megállapíthatnak ettől kis mértékben eltérő hőmérsékleti követelményeket a friss baromfihús kiskereskedelmi egységekben vagy az árusító hellyel szomszédos létesítményben történő darabolásához és kezeléséhez szükséges legrövidebb időtartamra, amennyiben a darabolás és a kezelés kizárólagos célja a vevő közvetlen, helyszíni kiszolgálása;(3) „fagyasztott baromfihús”: olyan baromfihús, amelyet a szokásos vágási technológia által megengedett lehető legrövidebb időn belül le kell fagyasztani, és mindenkor – 12°C-nál nem magasabb hőmérsékleten kell tartani;(4) „gyorsfagyasztott baromfihús”: olyan baromfihús, amelyet mindenkor – 18°C-nál nem magasabb hőmérsékleten kell tartani a 89/108/EGK tanácsi irányelvben[50] előírt tűréshatárokon belül;(5) „előkészített baromfihús”: olyan baromfihús, beleértve az apróra darabolt baromfihúst, amelyhez élelmiszereket, fűszereket vagy adalékanyagokat adtak hozzá, vagy amelyen olyan eljárásokat végeztek, amelyek nem voltak elegendőek a hús belső izomrostszerkezetének módosításához;(6) „friss előkészített baromfihús”: olyan előkészített baromfihús, amelyhez friss baromfihúst használtak fel.A tagállamok azonban megállapíthatnak ettől kis mértékben eltérő hőmérsékleti követelményeket a friss előkészített baromfihús előállítása során az üzemben végzett darabolás és kezelés megkönnyítéséhez szükséges legrövidebb időtartamra, és csak a szükséges mértékben.(7) „baromfihús-készítmény”: a 853/2004/EK rendelet I. mellékletének 7.1. pontjában meghatározott olyan húskészítmény, amelyhez baromfihúst használtak fel.VI. rész: Kenhető zsírokA 163. cikkben említett termékek feldolgozás nélkül sem közvetlenül, sem éttermeken, kórházakon, üzemi étkezdéken vagy hasonló létesítményeken keresztül nem értékesíthetők és nem juttathatók el a végső fogyasztóhoz, amennyiben nem felelnek meg a mellékletben meghatározott követelményeknek.E termékek kereskedelmi megnevezése meg kell egyezzen az ebben a részben szereplővel.Az alább szereplő kereskedelmi megnevezéseket az itt meghatározott, a következő KN-kódok alá besorolt, legalább 10, de legfeljebb 90 tömegszázalék zsírtartalmú termékek számára kell fenntartani:a) a 0405 és az ex 2106 KN-kód alá tartozó tejzsírok;b) az ex 1517 KN-kód alá tartozó zsírok;c) az ex 1517 és az ex 2106 KN-kód alá tartozó, növényi és/vagy állati termékekből álló zsírok.A szárazanyagon belül a zsírtartalom só nélküli arányának legalább kétharmadot kell kitennie.E kereskedelmi megnevezések azonban csak azokra a termékekre alkalmazandók, amelyek 20°C hőmérsékleten megőrzik szilárd halmazállapotukat, és kenhetőek.A meghatározásokat nem kell alkalmazni a következőkre:a) az olyan termékek megjelölésére, amelyeknél a hagyományos felhasználásból egyértelműen megállapítható a termékek pontos jellege és/vagy ha a megjelöléseket egyértelműen a termék jellemző tulajdonságának ismertetésére használják;b) koncentrált termékek (vaj, margarin, keverékek) megnevezésére, amelyek zsírtartalma legalább 90 %.Zsírcsoport | Kereskedelmi megnevezés | Termékkategória |Meghatározások | A kategória kiegészítő leírása a zsírtartalom tömegszázalékának megadásával |A. Tejzsírok Szilárd, képlékeny, elsődlegesen „víz az olajban” típusú, emulzió formájú termékek, amelyek kizárólag tejből és/vagy bizonyos tejtermékekből készültek, és amelyek esetében a zsír az alapvető értékösszetevő. Ugyanakkor adhatók hozzájuk az előállításukhoz szükséges egyéb anyagok, amennyiben ezen anyagok nem a tej bármely alkotóelemének teljes vagy részleges helyettesítését szolgálják. | 1. Vaj 2. Háromnegyed-zsíros vaj (*) 3. Félzsíros vaj (**) 4. Kenhető vajkészítmény X % | A termék tejzsírtartalma legalább 80, de kevesebb mint 90 %, maximális víztartalma 16 %, és zsírmentes tejszárazanyag-tartalma 2 %. A termék tejzsírtartalma legalább 60 és legfeljebb 62 %. A termék tejzsírtartalma legalább 39 és legfeljebb 41 %. Termék a következő tejzsírtartalommal: - 39 % alatti, - több mint 41 %, de kevesebb mint 60 %, - több mint 62 %, de kevesebb mint 80 %. |B. Zsírok Szilárd, képlékeny, elsődlegesen „víz az olajban” típusú, emulzió formájú termékek, amelyek szilárd és/vagy folyékony növényi és/vagy állati eredetű, emberi fogyasztásra alkalmas zsírokból készültek, és amelyek tejzsírtartalma a zsírtartalom legfeljebb 3 %-a. | 1. Margarin 2. Háromnegyed-zsíros margarin (***) 3. Félzsíros margarin (****) 4. Kenhető zsír X % | Növényi és/vagy állati zsírokból előállított termék, amelynek zsírtartalma legalább 80, de kevesebb mint 90 %. Növényi és/vagy állati zsírokból előállított termék, amelynek zsírtartalma legalább 60, de legfeljebb 62 %. Növényi és/vagy állati zsírokból előállított termék, amelynek zsírtartalma legalább 39, de legfeljebb 41 %. Növényi és/vagy állati zsírból készült termék a következő zsírtartalommal: - 39 % alatti, - több mint 41, de kevesebb mint 60 %, - több mint 62, de kevesebb mint 80 %. |Zsírcsoport | Kereskedelmi megnevezés | Termékkategória |Meghatározások | A kategória kiegészítő leírása a zsírtartalom tömegszázalékának megadásával |C. Növényi és/vagy állati termékekből álló zsírok Szilárd, képlékeny, elsődlegesen „víz az olajban” típusú, emulzió formájú termékek, amelyek szilárd és/vagy folyékony növényi és/vagy állati eredetű, emberi fogyasztásra alkalmas zsírokból készültek, és amelyek tejzsírtartalma a zsírtartalom 10 % és 80 %-a között van. | 1. Keverék 2. Háromnegyed-zsíros keverék (*****) 3. Félzsíros keverék (******) 4. Kenhető keverék X % | Növényi és/vagy állati zsírok keverékéből előállított termék, amelynek zsírtartalma legalább 80, de kevesebb, mint 90 %. Növényi és/vagy állati zsírok keverékéből előállított termék, amelynek zsírtartalma legalább 60, de legfeljebb 62 %. Növényi és/vagy állati zsírok keverékéből előállított termék, amelynek zsírtartalma legalább 39, de legfeljebb 41 %. Növényi és/vagy állati zsírok keverékéből készült termék a következő zsírtartalommal: - 39 % alatti, - több mint 41, de kevesebb mint 60 %, - több mint 62, de kevesebb mint 80 %. |(*) Dán megfelelője „smør 60”. (**) Dán megfelelője „smør 40”. (***) Dán megfelelője „margarine 60”. (****) Dán megfelelője „margarine 60”. (*****) Dán megfelelője „blandingsprodukt 60”. (******) Dán megfelelője „blandingsprodukt 40”. |Megjegyzés: Az e részben felsorolt termékek tejzsírösszetevője kizárólag fizikai eljárásokkal módosítható.VII. rész: Az olívaolajra és olívapogácsa-olajra vonatkozó megjelölések és meghatározásokAz e részben meghatározott, az olívaolajra és olívapogácsa-olajra vonatkozó megjelölések és meghatározások használata kötelező az érintett termékek Unión belüli forgalmazása során, valamint – amennyiben a szóban forgó megjelölések és meghatározások összeegyeztethetőek a kötelező erejű nemzetközi szabályokkal – a harmadik országokkal folytatott kereskedelem során is.Kizárólag az e rész 1. pontjának a) és b) alpontjában, valamint 3. és 6. pontjában említett olajok hozhatók kiskereskedelmi forgalomba.(1) SZŰZ OLÍVAOLAJOKAz olajfa terméséből kizárólag mechanikai vagy egyéb fizikai eljárással olyan körülmények, különösen hőmérsékleti viszonyok között előállított olajok, amelyek nem vezetnek az olaj összetételének megváltozásához, és amelyeket mosáson, ülepítésen, centrifugáláson és szűrésen kívül nem vetettek alá semmilyen kezelésnek, kivéve az oldószerek felhasználásával vagy újraészterezési eljárással nyert olajokat és mindenféle, egyéb olajokkal képzett keverékeket.A szűz olívaolajok kizárólag a következő osztályokba sorolhatók be és az alábbi megjelölésekkel láthatók el:a) Extraszűz olívaolajOlyan szűz olívaolaj, amelynek olajsavban kifejezett szabadzsírsav-tartalma 100 grammonként nem haladja meg a 0,8 grammot, és amelynek egyéb jellemzői megfelelnek az e kategória tekintetében meghatározott jellemzőknek.b) Szűz olívaolajOlyan szűz olívaolaj, amelynek olajsavban kifejezett szabadzsírsav-tartalma 100 grammonként nem haladja meg a 2 grammot, és amelynek egyéb jellemzői megfelelnek az e kategória tekintetében meghatározott jellemzőknek.c) Lampant olívaolajOlyan szűz olívaolaj, amelynek olajsavban kifejezett szabadzsírsav-tartalma 100 grammonként meghaladja a 2 grammot, és/vagy amelynek egyéb jellemzői megfelelnek az e kategória tekintetében meghatározott jellemzőknek.(2) FINOMÍTOTT OLÍVAOLAJSzűz olívaolaj finomításával nyert olyan olívaolaj, amelynek olajsavban kifejezett szabadzsírsav-tartalma 100 grammonként nem haladja meg a 0,3 grammot, és amelynek egyéb jellemzői megfelelnek az e kategória tekintetében meghatározott jellemzőknek.(3) FINOMÍTOTT OLÍVAOLAJOKBÓL ÉS SZŰZ OLÍVAOLAJOKBÓL ÁLLÓ OLÍVAOLAJFinomított olívaolaj és a lampant olívaolajon kívüli szűz olívaolaj keverésével nyert olyan olívaolaj, amelynek olajsavban kifejezett szabadzsírsav-tartalma 100 grammonként nem haladja meg az 1 grammot, és amelynek egyéb jellemzői megfelelnek az e kategória tekintetében meghatározott jellemzőknek.(4) NYERS OLÍVAPOGÁCSA-OLAJOlívapogácsából oldószeres vagy fizikai eszközök alkalmazásával történő kezelés útján nyert olyan olaj, vagy bizonyos meghatározott jellemzők kivételével a lampant olívaolajnak megfelelő olaj – az újraészterezés útján nyert olaj és az egyéb olajfajtákkal kevert olajok kivételével –, amelynek egyéb jellemzői megfelelnek az e kategória tekintetében meghatározott jellemzőknek.(5) FINOMÍTOTT OLÍVAPOGÁCSA-OLAJNyers olívapogácsa-olaj finomításával nyert olyan olaj, amelynek olajsavban kifejezett szabadzsírsav-tartalma 100 grammonként nem haladja meg a 0,3 grammot, és amelynek egyéb jellemzői megfelelnek az e kategória tekintetében meghatározott jellemzőknek.(6) OLÍVAPOGÁCSA-OLAJFinomított olívapogácsa-olaj és a lampant olívaolajon kívüli szűz olívaolaj keverésével nyert olyan olaj, amelynek olajsavban kifejezett szabadzsírsav-tartalma 100 grammonként nem haladja meg az 1 grammot, és amelynek egyéb jellemzői megfelelnek az e kategória tekintetében meghatározott jellemzőknek.A XII. melléklet függeléke (a II. részben említetteknek megfelelően)Szőlőtermő övezetekA szőlőtermő övezetek a következők:(1) Az A. szőlőtermő övezet részei:a) Németországban a 2.a) pontba nem tartozó szőlőfajtákkal betelepített területek;b) Luxemburgban a luxemburgi borvidék;c) Belgiumban, Dániában, az Egyesült Királyságban, Hollandiában, Írországban, Lengyelországban és Svédországban ezeknek az országoknak a szőlőtermő területei;d) a Cseh Köztársaságban a Čechy bortermelő vidék.(2) A B. szőlőtermő övezet részei:(a) Németországban a Baden régióhoz tartozó, szőlővel betelepített területek;(b) Franciaországban az e mellékletben nem említett megyékben, valamint a következő megyékben található, szőlővel betelepített területek:-  Elzász: Bas-Rhin, Haut-Rhin,-  Lotharingia: Meurthe-et-Moselle, Meuse, Moselle, Vosges,-  Champagne: Aisne, Aube, Marne, Haute-Marne, Seine-et-Marne,-  Jura: Ain, Doubs, Jura, Haute-Saône,-  Savoie: Savoie, Haute-Savoie, Isère (Chapareillan település),-  a Loire völgye: Cher, Deux-Sèvres, Indre, Indre-et-Loire, Loir-et-Cher, Loire-Atlantique, Loiret, Maine-et-Loire, Sarthe, Vendée, Vienne, valamint a Nièvre megyei Cosne-sur-Loire járás szőlővel betelepített területei;c) Ausztriában az ausztriai szőlőtermő területek;d) a Cseh Köztársaságban Moravia régió bortermelő vidéke és azok a szőlővel betelepített területek, amelyek nem szerepelnek az 1.d) pontban;e) Szlovákiában a következő régiókban található szőlőtermő területek: Malokarpatská vinohradnícka oblasť, Južnoslovenská vinohradnícka oblasť, Nitrianska vinohradnícka oblasť, Stredoslovenská vinohradnícka oblasť a Východoslovenská vinohradnícka oblasť és a 3.f) pontban nem szereplő szőlőtermő területek;f) Szlovéniában a következő régiókban található szőlőtermő területek:-  Podravje: Štajerska Slovenija, Prekmurje,-  Posavje: Bizeljsko Sremič, Dolenjska és Bela krajina, és azok a szőlővel betelepített területek, amelyek nem szerepelnek a 4.d) pontban;g) Romániában a Podișul Transilvaniei területe.(3) A C. I. szőlőtermő övezet részei:a) Franciaországban:-  a következő megyék szőlővel betelepített területei: Allier, Alpes-de-Haute-Provence, Hautes-Alpes, Alpes-Maritimes, Ariège, Aveyron, Cantal, Charente, Charente-Maritime, Corrèze, Côte-d’Or, Dordogne, Haute-Garonne, Gers, Gironde, Isère (Chapareillan település kivételével), Landes, Loire, Haute-Loire, Lot, Lot-et-Garonne, Lozère, Nièvre, (Cosne-sur-Loire járás kivételével), Puy-de-Dôme, Pyrénées-Atlantiques, Hautes- Pyrénées, Rhône, Saône-et-Loire, Tarn, Tarn-et-Garonne, Haute-Vienne, Yonne,-  a Drôme megyei Valence és Die járás szőlővel betelepített területei (Dieulefit, Loriol, Marsanne és Montélimar kanton kivételével),-  Ardèche megyében Tournon járásban Antraigues, Burzet, Coucouron, Montpezat-sous-Bauzon, Privas, Saint-Etienne de Lugdarès, Saint-Pierreville, Valgorge és la Voulte-sur-Rhône kantonok szőlővel betelepített területei;b) Olaszországban a Valle d’Aosta régióban, valamint Sondrio, Bolzano, Trento és Belluno tartományban található, szőlővel betelepített területek;c) Spanyolországban A Coruña, Asturias, Cantabria, Guipúzcoa és Vizcaya tartományban található, szőlővel betelepített területek;d) Portugáliában a Norte régiónak abban a részében található szőlőtermő területek, amely megfelel a „Vinho Verde”-ként megjelölt bortermőhelynek, valamint a „Região viticola da Extremadura”-hoz tartozó „Concelhos de Bombarral, Lourinhã, Mafra e Torres Vedras” szőlőtermő területek („Freguesias da Carvoeira e Dois Portos” kivételével);e) Magyarországon az összes szőlőtermő terület;f) Szlovákiában a Tokajská vinohradnícka oblasť területén található, szőlővel betelepített területek;g) Romániában azok a szőlőtermő területek, amelyek nem tartoznak a 2.g) vagy a 4.f) pont alá.(4) A C. II. szőlőtermő övezet részei:(a) Franciaországban:-  a következő megyék szőlővel betelepített területei: Aude, Bouches-du-Rhône, Gard, Hérault, Pyrénées-Orientales (Olette és Arles-sur-Tech kanton kivételével), Vaucluse,-  szőlővel betelepített területek Var megye azon részén, amely a délen határos Evenos, Le Beausset, Solliès-Toucas, Cuers, Puget-Ville, Collobrières, La Garde-Freinet, Plan-de-la-Tour és Sainte-Maxime település északi határával,-  szőlővel betelepített területek Nyons járásban, illetve a Drôme megyei Loriol-sur-Drôme kantonban,-  szőlővel betelepített területek Ardèche megyének a 3.a) pontban fel nem sorolt részeiben;b) Olaszországban a következő régiók szőlővel betelepített területei: Abruzzo, Campania, Emilia-Romagna, Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria, Lombardia (Sondrio tartomány kivételével), Marche, Molise, Piemont, Toscana, Umbria Veneto (Belluno tartomány kivételével), beleértve az ezekhez a régiókhoz tartozó szigeteket is, mint például Elba és a Toszkán szigetcsoport többi szigete, a Ponziane szigetek, Capri és Ischia;c) Spanyolországban a következő tartományok szőlővel betelepített területei:-  Lugo, Orense, Pontevedra,-  Ávila (kivéve azokat a településeket, amelyek megfelelnek a cebrerosi „comarca”-ként megjelölt bornak), Burgos, León, Palencia, Salamanca, Segovia, Soria, Valladolid, Zamora,-  La Rioja,-  Álava,-  Navarra,-  Huesca,-  Barcelona, Girona, Lleida,-  Zaragoza tartománynak abban a részében, amely az Ebro folyótól északra fekszik,-  Tarragona tartománynak azokon a településein, amelyek a Penedés eredetmegjelöléshez tartoznak,-  Tarragona tartománynak abban a részében, amelyhez a Conca de Barbera-i „comarca”-ként megjelölt bor tartozik;d) Szlovéniában a következő régiók szőlővel betelepített területei: Brda vagy Goriška Brda, Vipavska dolina vagy Vipava, Kras és Slovenska Istra;e) Bulgáriában a következő régiók szőlővel betelepített területei: Dunavszka Ravnina (Дунавска равнина), Csernomorszki Rajon (Черноморски район), Rozova Dolina (Розова долина);f) Romániában a következő régiók szőlővel betelepített területei:Dealurile Buzăului, Dealu Mare, Severinului és Plaiurile Drâncei, Colinele Dobrogei, Terasele Dunării, a déli borvidék, beleértve a homokos és egyéb kedvező talajú területeket.(5) A C. III. a) szőlőtermő övezet részei:a) Görögországban a következő nomoik szőlővel betelepített területei: Florina, Imathia, Kilkis, Grevena, Larisa, Ioannina, Levkas, Akhaia, Messinia, Arkadia, Korinthia, Iraklio, Khania, Rethimni, Samos, Lasithi, valamint Thira szigete (Santorini);b) Cipruson a 600 métert meghaladó tengerszint feletti magasságon található szőlőtermő területek;c) Bulgáriában azok a szőlőtermő területek, amelyek nem tartoznak a 4.e) pontba.(6) A C. III. b) szőlőtermő övezet részei:a) Franciaországban:-  a Korzika megyéiben található, szőlővel betelepített területek,-  Var megyében a tenger és a (szintén idetartozó) Evenos, Le Beausset, Solliès-Toucas, Cuers, Puget-Ville, Collobrières, La Garde-Freinet, Plan-de-la-Tour és Sainte-Maxime település által határolt vonal között található, szőlővel betelepített területek;-  az Olette és az Arles-sur-Tech kantonban a Pyrénées-Orientales megyében található, szőlővel betelepített területek;b) Olaszországban a következő régiók szőlővel betelepített területei: Calabria, Basilicata, Apulia, Szardínia és Szicília, beleértve az ezekhez a régiókhoz tartozó szigeteket is, mint például Pantelleria és a Lipari-, Egadi- és a Pelagiai-szigetek;c) Görögországban az 5.a) pontban fel nem sorolt, szőlővel betelepített területek;d) Spanyolországban a 3.c) vagy a 4.c) pontban fel nem sorolt, szőlővel betelepített területek;e) e) Portugáliában a 3.d) pontban fel nem sorolt régiókban található, szőlővel betelepített területek;f) Cipruson a 600 métert nem meghaladó tengerszint feletti magasságon található szőlőtermő területek;g) g) Máltán a szőlővel betelepített területek.Az e mellékletben említett közigazgatási egységek által lefedett területek körülhatárolása az 1981. december 15-én hatályban levő nemzeti rendelkezések szerint történt, illetve Spanyolország esetében az 1986. március 1-jén hatályban levő nemzeti rendelkezések szerint, Portugália esetében pedig az 1998. március 1-jén hatályban levő nemzeti rendelkezések szerint.153.  XIII. MELLÉKLET I. rész: Alkoholtartalom-növelés, savtartalom-növelés és savtompítás bizonyos szőlőtermő övezetekbenA. Az alkoholtartalom-növelés korlátai1. Amennyiben az Unió bizonyos, a XII. melléklet függelékében említett szőlőtermelő övezeteiben az éghajlati feltételek azt szükségessé teszik, az érintett tagállamok megengedhetik a friss szőlő, a szőlőmust, a részben erjedt szőlőmust, illetve a még erjedésben levő újbor és a 166. cikk szerint osztályozható borszőlőfajtákból előállított borok térfogatszázalékban számított természetes alkoholtartalmának növelését.2. A természetes alkoholtartalom növelése a B. szakaszban említett borászati eljárásokkal történik, és nem haladhatja meg a következő határértékeket:a) 3 térfogatszázalék a XII. melléklet függelékében említett A. szőlőtermő övezetben;b) 2 térfogatszázalék a XII. melléklet függelékében említett B. szőlőtermő övezetben;c) 1,5 térfogatszázalék a XII. melléklet függelékében említett C. szőlőtermő övezetben.3. A rendkívül kedvezőtlen időjárású években a tagállamok kérhetik, hogy a 2. pontban megállapított határérték(ek)et 0,5 %-kal emeljék. Ilyen kérés esetén a Bizottság a 172. cikkben említett hatáskörben a lehető leghamarabb elfogadja a végrehajtási jogi aktust. A Bizottság törekszik arra, hogy határozatát a kérelem benyújtását követő négy héten belül meghozza.B. Alkoholtartalom-növelési eljárások1. Az A. szakaszban említett térfogatban számított természetes alkoholtartalom-növelés csak a következők szerint hajtható végre:a) friss szőlő, részben erjedt szőlőmust, illetve még erjedésben levő újbor esetében szacharóz, sűrített szőlőmust vagy finomított szőlőmustsűrítmény hozzáadásával;b) szőlőmust esetében szacharóz, sűrített szőlőmust vagy finomított szőlőmustsűrítmény hozzáadásával, vagy részleges sűrítéssel, beleértve a fordított ozmózist;c) bor esetében hűtéssel történő részleges sűrítéssel.2. Az 1. pontban említett eljárások kölcsönösen kizárják egymást, amennyiben a bor vagy a szőlőmust alkoholtartalmát sűrített szőlőmusttal vagy finomított szőlőmustsűrítménnyel növelik, és az 1234/2007/EK rendelet 103y. cikke alapján támogatást fizettek.3. A szacharóz 1.pont a) és b) alpontjában említett hozzáadása csak száraz cukrozással, és csak az alábbi övezetekben végezhető:a) a XII. melléklet függelékében említett A. szőlőtermő övezet;b) a XII. melléklet függelékében említett B. szőlőtermő övezet;c) a XII. melléklet függelékében említett C. szőlőtermő övezet;kivéve az Olaszországban, Görögországban, Spanyolországban, Portugáliában és Cipruson lévő szőlőültetvényeket, és az alábbi fellebbviteli bíróságok joghatósága alá tartozó franciaországi megyékben lévő szőlőültetvényeket:-  Aix-en-Provence,-  Nîmes,-  Montpellier,-  Toulouse,-  Agen,-  Pau,-  Bordeaux,-  Bastia.A francia nemzeti hatóságok azonban a fent említett francia megyékben kivételesen engedélyezhetik a száraz cukorral történő alkoholtartalom-növelést. Franciaországnak haladéktalanul értesítenie kell a Bizottságot és a többi tagállamot az ilyen engedélyekről.4. A sűrített szőlőmust vagy finomított szőlőmustsűrítmény hozzáadása nem eredményezheti a friss zúzott szőlő, szőlőmust, részben erjedt szőlőmust vagy még erjedésben levő újbor eredeti térfogatának a XII. melléklet függelékében említett A. szőlőtermő övezetben 11 %-nál, B. szőlőtermő övezetben 8 %-nál és C. szőlőtermő övezetekben pedig 6,5 %-nál nagyobb mértékű növekedését.5. Az 1. pontban említett eljárásoknak alávetett szőlőmust vagy bor sűrítése:a) nem eredményezheti a termék eredeti térfogatának 20 %-nál nagyobb mértékű csökkenését;b) az A. szakasz 2.c) pontjától eltérve nem eredményezheti a termék természetes alkoholtartalmának 2 térfogatszázalékot meghaladó növekedését.6. Az 1. és az 5. pontban említett eljárások nem növelhetik a friss szőlő, a szőlőmust, a részben erjedt szőlőmust, a még erjedésben lévő újbor és a bor összes alkoholtartalmát:a) a XII. melléklet függelékében említett A. szőlőtermő övezetben több, mint 11,5 térfogatszázalékra;b) a XII. melléklet függelékében említett B. szőlőtermő övezetben több, mint 12 térfogatszázalékra;c) a XII. melléklet függelékében említett C. I. szőlőtermő övezetben több, mint 12,5 térfogatszázalékra;d) a XII. melléklet függelékében említett C. II. szőlőtermő övezetben több, mint 13 térfogatszázalékra; valaminte) a XII. melléklet függelékében említett C. III. szőlőtermő övezetben több, mint 13,5 térfogatszázalékra.7. A 6. ponttól eltérve a tagállamok:a) vörösbor esetében a 6. pontban említett termékek összes alkoholtartalmának felső határát 12 térfogatszázalékra emelhetik a XII. melléklet függelékében említett A. szőlőtermő övezetben, illetve 12,5 térfogatszázalékra a XII. melléklet függelékében említett B. szőlőtermő övezetben;b) a 6. pontban említett termékek térfogatban számított összes alkoholtartalmát eredetmegjelöléssel ellátott borok esetében egy általuk meghatározandó szintre emelhetik.C. Savtartalom-növelés és savtompítás1. A friss szőlő, a szőlőmust, a részben erjedt szőlőmust, a még erjedésben levő újbor, valamint a bor alávethető:a) savtompításnak a XII. melléklet függelékében említett A., B. és C. I. szőlőtermő övezetekben;b) savtartalom-növelésnek és savtompításnak a XII. melléklet függelékében említett C. I., C. II. és C. III. a) szőlőtermő övezetben, e szakasz 7. pontja előírásainak sérelme nélkül; vagyc) savtartalom-növelésnek a XII. melléklet függelékében említett C. III. b) szőlőtermő övezetben.2. Az 1. pontban említett, a bortól eltérő egyéb termékek savtartalmának növelése csak 1,50 g/l felső határig (borkősavban kifejezve) vagy literenkénti 20 milliekvivalensig történhet.3. A borok savtartalmának növelése csak 2,50 g/l felső határig (borkősavban kifejezve) vagy literenkénti 33,3 milliekvivalensig történhet.4. A borok savtompítása csak 1 g/l felső határig (borkősavban kifejezve) vagy literenkénti 13,3 milliekvivalensig történhet.5. A sűrítésre szánt szőlőmust savtartalma részlegesen tompítható.6. Az 1. pont ellenére a rendkívüli időjárási körülmények által jellemzett években a tagállamok a XII. melléklet függelékében említett A. és B. szőlőtermő övezetekben az e szakasz 2. és 3. pontjában említett feltételek szerint engedélyezhetik az 1. pontban említett termékek savtartalmának növelését.7. Ugyanazon termék savtartalom-növelése és alkoholtartalom-növelése – kivéve a Bizottság által a 162. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén esetenként meghatározandó eltéréseket –, illetve savtartalom-növelése és savtompítása egymást kölcsönösen kizáró eljárások.D. Eljárások1. A B. és a C. szakaszban említett eljárások – a borok savtartalom-növelésének és savtompításának kivételével – csak akkor engedélyezettek, ha ezeket a Bizottság által a 162. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározandó feltételek szerint végzik akkor, amikor a friss szőlőt, a szőlőmustot, a részben erjedt szőlőmustot vagy a még erjedésben levő újbort borrá vagy az (1) cikk (1) bekezdésének l) pontjában említett egyéb, a pezsgőtől és a szén-dioxid hozzáadásával készült habzóbortól eltérő, közvetlen emberi fogyasztásra szánt itallá alakítják abban a szőlőtermő övezetben, ahol a felhasznált friss szőlőt szüretelték.2. A borok sűrítését abban a szőlőtermő övezetben kell végezni, ahol a felhasznált friss szőlőt szüretelték.3. A borok savtartalmának növelésére és savtompítására csak abban a bortermelő gazdaságban és szőlőtermő övezetben kerülhet sor, ahol a szóban forgó bor készítéséhez felhasznált szőlőt szüretelték.4. Az 1., 2. és 3. pontban említett eljárásokról tájékoztatni kell az illetékes hatóságokat. Ugyanez vonatkozik a természetes vagy jogi személyek, illetve személyek csoportjai, különösen a termelők, palackozók, feldolgozók és a Bizottság által a 162. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározandó kereskedők által szakmájuk gyakorlása során a friss szőlővel, szőlőmusttal, részben erjedt szőlőmusttal vagy hordós borral azonos időben és azonos helyen tárolt sűrített szőlőmust, finomított szőlőmustsűrítmény vagy szacharóz mennyiségére vonatkozóan. Az e mennyiségekről való tájékoztatás azonban helyettesíthető a bejövő árukra és a készlet felhasználására vonatkozó nyilvántartásba való bejegyzéssel.5. A B. és C. szakaszban említett eljárások mindegyikét fel kell tüntetni a 306. cikkben előírt kísérőokmányon, amely a kezelésen átesett termékek forgalomba hozatalához szükséges.6. Ezek az eljárások – a rendkívüli időjárási körülmények esetén alkalmazható eltérésekre figyelemmel – nem végezhetők el:a) a XII. melléklet függelékében említett C. szőlőtermő övezetben január 1. után;b) a XII. melléklet függelékében említett A. és B. szőlőtermő övezetekben március 16. után; és kizárólag az e dátumokat közvetlenül megelőző szőlőszüretből származó termékek esetében végezhetők el.7. A 6. pont ellenére a borok hűtéssel történő sűrítése, savtartalmának növelése és savtompítása egész évben végezhető.II. rész KorlátozásokA. Általában1. Az engedélyezett borászati eljárások egyike sem tartalmazhatja víz hozzáadását, kivéve, ha az különleges technikai okból szükséges.2. Az engedélyezett borászati eljárások egyike sem tartalmazhatja alkohol hozzáadását, kivéve az alkohol, likőrbor, a pezsgő, a lepárlás céljából szeszezett bor és a gyöngyözőbor hozzáadásával lefojtott erjesztésű friss szőlőmustok esetét.3. A lepárlás céljára szeszezett bort kizárólag lepárlásra lehet felhasználni.B. Friss szőlő, szőlőmust és szőlőlé1. Alkohol hozzáadásával fojtott friss szőlőmust csak a 2204 10, a 2204 21 és a 2204 29 KN-kódok alá nem tartozó termékek készítése során használható. Ez nincs kihatással azon szigorúbb előírásokra, amelyeket a tagállamok a 2204 10, a 2204 21 és a 2204 29 KN-kódok alá nem tartozó termékek területükön történő előállítására vonatkozóan érvényesíthetnek.2. A szőlőlevet és sűrített szőlőlevet nem szabad borrá alakítani vagy borhoz hozzáadni. Az Unió területén tilos ezeknek az alkoholos erjesztése.3. Az 1. és 2. pont rendelkezései nem vonatkoznak azokra a termékekre, amelyek az Egyesült Királyságban, Írországban és Lengyelországban a 2206 00 KN-kód alá tartozó termékek előállítására szolgálnak, és amelyek esetében a tagállamok engedélyezhetik a „bor” kereskedelmi megjelölést is magában foglaló összetett név használatát.4. Töppedt szőlőből nyert részben erjedt szőlőmustot kizárólag likőrborok készítésére – kizárólag azokon a borvidékeken, ahol ennek 1985. január 1-jén hagyományai voltak – és túlérett szőlőből készített borok készítésére lehet forgalomba hozni.5. Az Unió nemzetközi kötelezettségeivel összhangban a Szerződés 43. cikkének (2) bekezdése értelmében hozott eltérő határozat hiányában a harmadik országokból származó friss szőlőt, szőlőmustot, részben erjedt szőlőmustot, sűrített szőlőmustot, finomított szőlőmustsűrítményt, alkohol hozzáadásával fojtott szőlőmustot, szőlőlevet, sűrített szőlőlevet és bort, valamint e termékek keverékeit az Unió területén nem szabad az e mellékletben említett termékké feldolgozni vagy ilyen termékhez hozzáadni.C. Borok keveréseAz Unió nemzetközi kötelezettségeivel összhangban a Szerződés 43. cikkének (2) bekezdése értelmében hozott eltérő határozat hiányában harmadik országból származó bort tilos az Unióból származó borral házasítani, valamint tilos harmadik országokból származó borokat egymással házasítani az Unió területén.D. Melléktermékek1. A szőlő túlpréselése tilos. A tagállamok a helyi és a technikai feltételeket figyelembe véve meghatározzák azt a minimális alkoholmennyiséget, amelyet a szőlő kipréselése után a szőlőtörkölynek és a borseprőnek tartalmaznia kell.Az e melléktermékekben levő alkohol mennyiségét a tagállamok legalább az előállított bor alkoholtartalmának 5 %-ával egyenlő szinten határozzák meg.2. Borseprőből vagy szőlőtörkölyből közvetlen emberi fogyasztásra szánt bort vagy italt – alkohol, borpárlat vagy törkölybor kivételével – nem szabad előállítani. A bor seprőre, szőlőtörkölyre vagy kipréselt aszúpépre töltése a Bizottság által a 162. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározandó feltételek mellett engedélyezhető, amennyiben ezt az eljárást hagyományosan alkalmazzák Magyarországon a „tokaji fordítás” és a „tokaji máslás”, valamint Szlovákiában a „Tokajský forditáš” és a „Tokajský mášláš” előállításakor.3. A borseprő préselése és a szőlőtörköly újraerjesztése a lepárlástól és a törkölyborkészítéstől eltérő célra tilos. A borseprő szűrése és centrifugálása nem tekintendő préselésnek abban az esetben, ha az így előállított termékek megbízható, eredeti és forgalomképes minőségűek.4. A törkölybort, amennyiben előállítását az érintett tagállam engedélyezi, kizárólag lepárlásra vagy a bortermelő háztartásában való fogyasztásra lehet felhasználni.5. A tagállamok arra vonatkozó lehetőségének a sérelme nélkül, hogy határozzanak a melléktermékek lepárlás útján történő kivonásának megköveteléséről, bármely olyan természetes vagy jogi személy vagy személyek csoportja, aki, illetve amely melléktermékekkel rendelkezik, a Bizottság által a 162. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározandó feltételek szerint vonja ki azokat.XIV. MELLÉKLET A TAGSÁGI VISZONNYAL NEM RENDELKEZŐ TERMELŐKRE A 218. ÉS A 224. CIKK ÉRTELMÉBEN KITERJESZTHETŐ SZABÁLYOK KIMERÍTŐ FELSOROLÁSA1. A termelési információk szolgáltatásának szabályaia) a termesztési szándékok közlése termékenként és – ahol alkalmazható – fajtánként;b) a vetések és palántázások közlése;c) a teljes termesztési területek közlése termékenként, és – ahol lehetséges – fajtánként;d) a termésmennyiségre vonatkozó előzetes becslés és a várható betakarítási időpontok közlése termékenként, és – ahol lehetséges – fajtánként;e) a betakarított termés és a rendelkezésre álló készletek mennyiségének rendszeres közlése, fajtánként;f) a tárolási kapacitások közlése.2. Termelési szabályoka) a szándékolt célnak (friss piaci értékesítés/ipari feldolgozás) megfelelően használandó vetőmag kiválasztása;b) ritkítás a gyümölcsösökben.3. Forgalmazási szabályoka) a betakarítás megkezdésének, a forgalmazás lépcsőzetes beindításának meghatározott időpontjai;b) minimális minőségi és méretkövetelmények;c) előkészítés, kiszerelés, csomagolás és jelölés a forgalmazás első szakaszában;d) a termék eredetének feltüntetése.4. Környezetvédelmi szabályoka) műtrágya és szerves trágya használata;b) növényvédő szerek és egyéb növényvédelmi eljárások használata;c) maximális növényvédőszer- és műtrágyamaradék a gyümölcs- és zöldségfélékben;d) a melléktermékek és a használt anyagok elhelyezésének szabályai;e) a piacról kivont termékekre vonatkozó szabályok.5. A 121. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett, válságmegelőzés és -kezelés keretében történő promócióra és kommunikációra vonatkozó szabályok.XV. MELLÉKLET A 242. ÉS A 244. CIKKBEN EMLÍTETT RIZSRE VONATKOZÓ BEHOZATALI VÁMOK1. Az előmunkált (barna) rizsre vonatkozó behozatali vámoka) tonnánként 30 EUR az alábbi esetekben:i. amennyiben megállapítást nyer, hogy a legutóbbi gazdasági év során behozott előmunkált (barna) rizs mennyisége kevesebb a 242. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében említett éves referenciamennyiség 15 %-kal csökkentett mennyiségénél;ii. amennyiben megállapítást nyer, hogy a gazdasági év első hat hónapja során behozott előmunkált (barna) rizs mennyisége kevesebb a 242. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében említett részleges referenciamennyiség 15 %-kal csökkentett mennyiségénél;b) tonnánként 42,5 EUR az alábbi esetekben:i. amennyiben megállapítást nyer, hogy a legutóbbi gazdasági év során behozott előmunkált (barna) rizs mennyisége meghaladja a 242. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében említett éves referenciamennyiség 15 %-kal csökkentett mennyiségét, de nem haladja meg az ugyanazon éves referenciamennyiség 15 %-kal növelt mennyiségét;ii. amennyiben megállapítást nyer, hogy a gazdasági év első hat hónapja során behozott előmunkált (barna) rizs mennyisége meghaladja a 242. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében említett éves referenciamennyiség 15 %-kal csökkentett mennyiségét, de nem haladja meg az ugyanazon éves referenciamennyiség 15 %-kal növelt mennyiségét;c) tonnánként 65 EUR az alábbi esetekben:i. amennyiben megállapítást nyer, hogy a legutóbbi gazdasági év során behozott előmunkált (barna) rizs mennyisége meghaladja a 242. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében említett éves referenciamennyiség 15 %-kal növelt mennyiségét;ii. amennyiben megállapítást nyer, hogy a gazdasági év első hat hónapja során behozott előmunkált (barna) rizs mennyisége meghaladja a 242. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében említett részleges referenciamennyiség 15 %-kal növelt mennyiségét.2. A hántolt rizsre vonatkozó behozatali vámoka) tonnánként 175 EUR az alábbi esetekben:i. amennyiben megállapítást nyer, hogy a legutóbbi gazdasági év során behozott félig hántolt, illetve teljesen hántolt rizs mennyisége meghaladja a 387 743 tonnát;ii. amennyiben megállapítást nyer, hogy a gazdasági év első hat hónapja során behozott félig hántolt, illetve teljesen hántolt rizs mennyisége meghaladja a 182 239 tonnát;b) tonnánként 145 EUR az alábbi esetekben:i. amennyiben megállapítást nyer, hogy a legutóbbi gazdasági év során behozott félig hántolt, illetve teljesen hántolt rizs mennyisége nem haladja meg a 387 743 tonnát;ii. amennyiben megállapítást nyer, hogy a gazdasági év első hat hónapja során behozott félig hántolt, illetve teljesen hántolt rizs mennyisége nem haladja meg a 182 239 tonnát.XVI. MELLÉKLET A BASMATI RIZS 243. CIKKBEN EMLÍTETT FAJTÁIBasmati 217Basmati 370Basmati 386Kernel (Basmati)Pusa BasmatiRanbir BasmatiSuper BasmatiTaraori Basmati (HBC-19)3. típus (Dehradun)XVII. MELLÉKLET A GABONA-, RIZS-, CUKOR-, TEJ- ÉS TOJÁSÁGAZATBA TARTOZÓ ÁRUK JEGYZÉKE A 16. CIKK a) PONTJA ii. ALPONTJÁNAK ALKALMAZÁSA, VALAMINT A III. RÉSZ III. FEJEZETÉNEK II. SZAKASZÁBAN EMLÍTETT EXPORT-VISSZATÉRÍTÉS ALKALMAZÁSA CÉLJÁBÓL I. rész: GabonafélékKN-kód | Árumegnevezés |ex 0403 | Író, aludttej és tejföl, joghurt, kefir és más erjesztett vagy savanyított tej és tejföl sűrítve vagy cukrozva vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is: |0403 10 | – Joghurt: |0403 10 51– 0403 10 99 | – – Ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával |0403 90 | – Más: |0403 90 71– 0403 90 99 | – – Ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is |ex 0710 | Zöldség (nyersen, vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is) fagyasztva: |0710 40 00 | – Csemegekukorica |ex 0711 | Zöldségfélék ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid-gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban: |0711 90 30 | – Csemegekukorica |ex 1704 | Cukorkaáru (beleértve a fehér csokoládét is) kakaótartalom nélkül, a 1704 90 10 alszám alá tartozó édesgyökér-kivonat kivételével |1806 | Csokoládé- és kakaótartalmú más élelmiszer-készítmény |ex 1901 | Malátakivonat; lisztből, darából, durva őrleményből, keményítőből vagy malátakivonatból előállított, másutt nem említett élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 40 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz; a 0401–0404 vtsz. alá tartozó árukból készített, másutt nem említett olyan élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 5 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz: |1901 10 00 | – Élelmiszerkészítmény gyermekek számára, a kiskereskedelemben szokásos módon kiszerelve |1901 20 00 | – Keverék és tészta a 1905 vtsz. alá tartozó pékáruk készítéséhez |1901 90 | – Más: |1901 90 11– 1901 90 19 | – – Malátakivonat |– – Más: |1901 90 99 | – – – Más: |ex 1902 | Tészta, főzve vagy töltve (hússal vagy más anyaggal) vagy másképp elkészítve is, mint pl. spagetti, makaróni, metélt, lasagne, gnocchi, ravioli, cannelloni; kuszkusz (búzadarakása) elkészítve is: |– Nem főtt tészta, nem töltve vagy másképp nem elkészítve: |1902 11 00 | – – Tojástartalommal |1902 19 | – – Más: |ex 1902 20 | – Töltött tészta főzve vagy másképp elkészítve is: |– – Más: |1902 20 91 | – – – Főzve |1902 20 99 | – – – Más: |1902 30 | – Más tészta |1902 40 | – Kuszkusz (búzadarakása) |1903 00 00 | Tápióka és keményítőből készült tápiókapótló, mindezek pehely, szem, gyöngy, átszitált vagy hasonló formában |KN-kód | Árumegnevezés |1904 | Gabonából vagy gabonatermékekből puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer (pl. kukoricapehely); másutt nem említett gabona (a kukorica kivételével) szem formában vagy pehely vagy más megmunkált szem formában (a liszt, a dara és a durva őrlemény kivételével) előfőzve vagy másképp elkészítve: |1905 | Kenyér, cukrászsütemény, kalács, keksz (biscuit) és más pékáru kakaótartalommal is; áldozóostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételőostya, rizspapír és hasonló termék |ex 2001 | Zöldség, gyümölcs, dióféle és más ehető növényrész ecettel vagy ecetsavval elkészítve vagy tartósítva (savanyúság): |– Más: |2001 90 30 | – – Csemegekukorica (Zea mays var. saccharata) |2001 90 40 | – – Jamgyökér, édesburgonya (batáta) és a növények hasonló, étkezésre alkalmas részei, legalább 5 tömegszázalék keményítőtartalommal |ex 2004 | Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozó termékek kivételével: |2004 10 | – Burgonya: |– – Más: |2004 10 91 | – – – Liszt, dara vagy pelyhesített formában |2004 90 | – Más zöldség és zöldségkeverék: |2004 90 10 | – – Csemegekukorica (Zea mays var. saccharata) |ex 2005 | Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozó termékek kivételével: |2005 20 | – Burgonya: |2005 20 10 | – – Liszt, dara vagy pelyhesített formában |2005 80 00 | – Csemegekukorica (Zea mays var. saccharata) |ex 2008 | Más módon elkészített vagy tartósított, másutt nem említett gyümölcs, dióféle és más ehető növényrész, cukor vagy más édesítőanyag vagy alkohol hozzáadásával is: |– Más, beleértve a keverékeket is, a 2008 19 alszám alá tartozó keverékek kivételével: |2008 99 | – – Más: |– – – Alkohol hozzáadása nélkül: |– – – – Cukor hozzáadása nélkül: |2008 99 85 | – – – – – Kukorica, a csemegekukorica (Zea mays var. saccharata) kivételével |2008 99 91 | – – – – – Jamgyökér, édes burgonya (batáta) és a növények hasonló, étkezésre alkalmas részei, legalább 5 tömegszázalék keményítőtartalommal Keményítő |ex 2101 | Kávé-, tea- vagy matétea-kivonat, -eszencia és -koncentrátum és ezen termékeken vagy kávén, teán vagy matéteán alapuló készítmények; pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé, és ezek kivonata, eszenciája és koncentrátuma: |2101 12 | – – Ezen kivonatokon, eszenciákon vagy koncentrátumokon vagy kávén alapuló készítmények: |2101 12 98 | – – – Más: |2101 20 | – Tea- vagy matétea-kivonat, -eszencia és koncentrátum és ezen termékeken, vagy teán vagy matéteán alapuló készítmények: |2101 20 98 | – – – Más: |2101 30 | Pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé, és ezek kivonata, eszenciája és koncentrátuma: |– – Pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé: |2101 30 19 | – – – Más: |– – Pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé kivonata, eszenciája és koncentrátuma: |2101 30 99 | – – – Más: |KN-kód | Árumegnevezés |ex 2102 | Élesztő (aktív vagy nem aktív); más egysejtű, nem élő mikroorganizmus (a 3002 vtsz. alatti vakcinák kivételével); elkészített sütőpor: |2102 10 | – Aktív élesztő |2102 10 31 és 2102 10 39 | – – Sütőélesztő |2105 00 | Fagylalt és más ehető jégkrém, kakaótartalommal is |ex 2106 | Másutt nem említett élelmiszer-készítmény: |2106 90 | – Más: |– – Más: |2106 90 92 | – – – Tejzsír-, szacharóz-, izoglükóz-, szőlőcukor- vagy keményítőtartalom nélkül, vagy 1,5 tömegszázaléknál kevesebb tejzsír-, 5 tömegszázaléknál kevesebb szacharóz- vagy izoglukóz-, 5 tömegszázaléknál kevesebb szőlőcukor- vagy keményítőtartalommal |2106 90 98 | – – – Más: |2202 | Víz, beleértve a természetes vagy mesterséges ásványvizet és a szénsavas vizet is, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve és más alkoholmentes ital, a 2009 vtsz. alá tartozó gyümölcs- vagy zöldséglevek kivételével: |2205 | Vermut és friss szőlőből készült más bor növényekkel vagy aromatikus anyagokkal ízesítve |ex 2208 | Nem denaturált etil-alkohol, kevesebb mint 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal; szesz, likőr és más szeszes ital: |2208 30 | – Whisky: |2208 30 30– 2208 30 88 | – – Nem Bourbon whisky |2208 50 | – Gin és holland gin |2208 60 | – Vodka |2208 70 | – Likőr és szíverősítő |2208 90 | – Más: |– – Más szesz, likőr és más szeszesital tartályban (palackban): |– – – Legfeljebb 2 liter: |2208 90 41 | – – – – Ouzo |– – – – Más: |– – – – – Párlat (kivéve a likőrt): |– – – – – – Más: |2208 90 52 | – – – – – – – Korn |2208 90 56 | – – – – – – – Más |2208 90 69 | – – – – – Más szeszesital |– – – Több mint 2 literes: |– – – – Párlat (kivéve a likőrt): |2208 90 77 | – – – – – Más |2208 90 78 | – – – – – Más szeszesital |2905 43 00 | – – Mannit |2905 44 | – – Szorbit (D-glucit) |ex 3302 | Illatanyag-keverékek, valamint az iparban nyersanyagként használt keverékek, amelyek egy vagy több ilyen anyagon alapulnak (beleértve az alkoholos oldatokat is); más illatanyag-készítmény italgyártáshoz: |KN-kód | Árumegnevezés |3302 10 | – Élelmiszer- vagy italgyártáshoz használt fajták: |– – Az italgyártásban használt fajták: |– – – Egy italfajtára jellemző összes ízesítő anyagot tartalmazó készítmények: |– – – – Más: |3302 10 29 | – – – – – Más |3505 | Dextrinek és más átalakított keményítők (pl.: előkocsonyásított vagy észterezett keményítő); keményítő-, vagy dextrin- vagy más átalakított keményítő alappal készített enyvek |ex 3809 | Textil-, papír-, bőr- vagy hasonló iparban használt, máshol nem említett végkikészítő szerek, festést gyorsító és elősegítő vagy színtartóságot növelő anyagok, valamint más termékek és készítmények (pl. appretálószerek és pácanyagok): |3809 10 | – Keményítőtartalommal |3824 60 | – Szorbit, a 2905 44 alszám alá tartozó kivételével |II. rész: RizsKN-kód | Árumegnevezés |ex 0403 | Író, aludttej és tejföl, joghurt, kefir és más erjesztett vagy savanyított tej és tejföl sűrítve vagy cukrozva vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is: |0403 10 | – Joghurt: |0403 10 51– 0403 10 99 | – – Ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával |0403 90 | – Más: |0403 90 71– 0403 90 99 | – – Ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is |ex 1704 | Cukorkaáru (beleértve a fehér csokoládét is) kakaótartalom nélkül: |1704 90 51– 1704 90 99 | – – Más: |ex 1806 | Csokoládé és más kakaótartalmú élelmiszerkészítmények a 1806 10, a 1806 20 70, a 1806 90 60, a 1806 90 70 és a 1806 90 90 alszámok alá tartozó áruk kivételével |ex 1901 | Malátakivonat; lisztből, darából, durva őrleményből, keményítőből vagy malátakivonatból előállított, másutt nem említett élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 40 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz; a 0401–0404 vtsz. alá tartozó árukból készített, másutt nem említett olyan élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 5 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz: |1901 10 00 | – Élelmiszerkészítmény gyermekek számára, a kiskereskedelemben szokásos módon kiszerelve |1901 20 00 | – Keverék és tészta a 1905 vtsz. alá tartozó pékáruk készítéséhez |1901 90 | – Más: |1901 90 11– 1901 90 19 | – – Malátakivonat |– – Más: |1901 90 99 | – – – Más: |ex 1902 | Tészta, főzve vagy töltve (hússal vagy más anyaggal) vagy másképp elkészítve is, mint pl. spagetti, makaróni, metélt, lasagne, gnocchi, ravioli, cannelloni; kuszkusz (búzadarakása) elkészítve is: |1902 20 | – Töltött tészta főzve vagy másképp elkészítve is: |– – Más: |1902 20 91 | – – – Főzve |1902 20 99 | – – – Más: |1902 30 | – Más tészta |KN-kód | Árumegnevezés |1902 40 | – Kuszkusz (búzadarakása): |1902 40 90 | – – Más: |1904 | Gabonából vagy gabonatermékekből puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer (pl. kukoricapehely); másutt nem említett gabona (a kukorica kivételével) szem formában vagy pehely vagy más megmunkált szem formában (a liszt, a dara és a durva őrlemény kivételével) előfőzve vagy másképp elkészítve |ex 1905 | Kenyér, cukrászsütemény, kalács, keksz (biscuit) és más pékáru kakaótartalommal is; áldozóostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételőostya, rizspapír és hasonló termék: |1905 90 20 | – – Áldozóostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételőostya, rizspapír és hasonló termékek |ex 2004 | Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozó termékek kivételével: |2004 10 | – Burgonya: |– – Más: |2004 10 91 | – – – Liszt, dara vagy pelyhesített formában |ex 2005 | Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozó termékek kivételével: |2005 20 | – Burgonya: |2005 20 10 | – – Liszt, dara vagy pelyhesített formában |ex 2101 | Kávé-, tea- vagy matétea-kivonat, -eszencia és -koncentrátum és ezen termékeken vagy kávén, teán vagy matéteán alapuló készítmények; pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé, valamint ezeknek kivonata, eszenciája és koncentrátuma: |2101 12 | – – Ezen kivonatokon, eszenciákon vagy koncentrátumokon vagy kávén alapuló készítmények: |2101 12 98 | – – – Más: |2101 20 | – Tea- vagy matétea-kivonat, -eszencia és koncentrátum és ezen termékeken, vagy teán vagy matéteán alapuló készítmények: |2101 20 98 | – – –Más: |2105 00 | Fagylalt és más ehető jégkrém, kakaótartalommal is |ex 2106 | Másutt nem említett élelmiszer-készítmény: |2106 90 | – Más: |– – Más: |2106 90 92 | – – – Tejzsír-, szacharóz-, izoglükóz-, szőlőcukor- vagy keményítőtartalom nélkül, vagy 1,5 tömegszázaléknál kevesebb tejzsír-, 5 tömegszázaléknál kevesebb szacharóz- vagy izoglukóz-, 5 tömegszázaléknál kevesebb szőlőcukor- vagy keményítőtartalommal |2106 90 98 | – – – Más: |ex 3505 | Dextrinek és más átalakított keményítők (pl.: előkocsonyásított vagy észterezett keményítő); keményítő-, vagy dextrin- vagy más átalakított keményítő alappal készített enyvek a 3505 10 50 alszám alá tartozó keményítők kivételével |ex 3809 | Textil-, papír-, bőr- vagy hasonló iparban használt, másutt nem említett végkikészítő szerek, festést gyorsító és elősegítő vagy színtartóságot növelő anyagok, valamint más termékek és készítmények (pl. appretálószerek és pácanyagok): |3809 10 | – Keményítőtartalommal |III. rész: CukorKN-kód | Árumegnevezés |ex 0403 | Író, aludttej és tejföl, joghurt, kefir és más erjesztett vagy savanyított tej és tejföl sűrítve vagy cukrozva vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is: |0403 10 | – Joghurt: |0403 10 51– 0403 10 99 | – – Ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával |0403 90 | – Más: |0403 90 71– 0403 90 99 | – – Ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is |ex 0710 | Zöldség (nyersen, vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is) fagyasztva: |0710 40 00 | – Csemegekukorica |ex 0711 | Zöldségfélék ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid-gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban: |0711 90 | – Más zöldség; zöldségkeverék: |– – Zöldségfélék: |0711 90 30 | – – – Csemegekukorica |1702 50 00 | – Vegytiszta gyümölcscukor |ex 1704 | Cukorkaáru (beleértve a fehér csokoládét is) kakaótartalom nélkül, a 1704 90 10 alszám alá tartozó édesgyökér-kivonat kivételével |1806 | Csokoládé- és kakaótartalmú más élelmiszer-készítmény |ex 1901 | Malátakivonat; lisztből, darából, durva őrleményből, keményítőből vagy malátakivonatból előállított, másutt nem említett élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 40 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz; a 0401–0404 vtsz. alá tartozó árukból készített, másutt nem említett olyan élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 5 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz: |1901 10 00 | – Élelmiszerkészítmény gyermekek számára, a kiskereskedelemben szokásos módon kiszerelve |1901 20 00 | – Keverék és tészta a 1905 vtsz. alá tartozó pékáruk készítéséhez |1901 90 | – Más: |– – Más: |1901 90 99 | – – –Más: |ex 1902 | Tészta, főzve vagy töltve (hússal vagy más anyaggal) vagy másképp elkészítve is, mint pl. spagetti, makaróni, metélt, lasagne, gnocchi, ravioli, cannelloni; kuszkusz (búzadarakása) elkészítve is: |1902 20 | – Töltött tészta főzve vagy másképp elkészítve is: |– – Más: |1902 20 91 | – – – Főzve |1902 20 99 | – – –Más: |1902 30 | – Más tészta |1902 40 | – Kuszkusz: |1902 40 90 | – – –Más: |1904 | Gabonából vagy gabonatermékekből puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer (pl. kukoricapehely); másutt nem említett gabona (a kukorica kivételével) szem formában vagy pehely vagy más megmunkált szem formában (a liszt, a dara és a durva őrlemény kivételével) előfőzve vagy másképp elkészítve |ex 1905 | Kenyér, cukrászsütemény, kalács, keksz (biscuit) és más pékáru kakaótartalommal is; áldozóostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételőostya, rizspapír és hasonló termék: |1905 10 00 | – Ropogós kenyér („knäckebrot”) |KN-kód | Árumegnevezés |1905 20 | – Mézeskalács és hasonló |1905 31 | – – Édes keksz (biscuit) |1905 32 | – – Gofri és ostya |1905 40 | – Kétszersült, pirított kenyér és hasonló pirított termék |1905 90 | – Más: |– – Más: |1905 90 45 | – – – Biscuit |1905 90 55 | – – – Extrudált vagy puffasztott termék, ízesített vagy sózott |– – – Más: |1905 90 60 | – – – – Édesítőanyag hozzáadásával |1905 90 90 | – – – – Más |ex 2001 | Zöldség, gyümölcs, dióféle és más ehető növényrész ecettel vagy ecetsavval elkészítve vagy tartósítva (savanyúság): |2001 90 | – Más: |2001 90 30 | – – Csemegekukorica (Zea mays var. saccharata) |2001 90 40 | – – Jamgyökér, édesburgonya (batáta) és a növények hasonló, étkezésre alkalmas részei, legalább 5 tömegszázalék keményítőtartalommal |ex 2004 | Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozó termékek kivételével: |2004 10 | – Burgonya |– – Más: |2004 10 91 | – – – Liszt, dara vagy pelyhesített formában |2004 90 | – Más zöldség és zöldségkeverék: |2004 90 10 | – – Csemegekukorica (Zea mays var. saccharata) |ex 2005 | Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozó termékek kivételével: |2005 20 | – Burgonya: |2005 20 10 | – – Liszt, dara vagy pelyhesített formában |2005 80 00 | – Csemegekukorica (Zea mays var. saccharata) |ex 2101 | Kávé-, tea- vagy matétea-kivonat, -eszencia és -koncentrátum és ezen termékeken vagy kávén, teán vagy matéteán alapuló készítmények; pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé, valamint ezeknek kivonata, eszenciája és koncentrátuma: |– Kávékivonat, -eszencia és -koncentrátum és ezen termékeken vagy kávén alapuló készítmények: |2101 12 | – – – Ezen kivonatokon, eszenciákon vagy koncentrátumokon vagy kávén alapuló készítmények: |2101 12 98 | – – – – Más: |2101 20 | – Tea- vagy matétea-kivonat, -eszencia és koncentrátum és ezen termékeken, vagy teán vagy matéteán alapuló készítmények: |– – – Készítmények |2101 20 98 | – – – – Más |2101 30 | – Pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé, és ezek kivonata, eszenciája és koncentrátuma: |– – Pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé: |2101 30 19 | – – – Más: |– – Pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé kivonata, eszenciája és koncentrátuma: |2101 30 99 | – – – Más: |2105 00 | Fagylalt és más ehető jégkrém, kakaótartalommal is |KN-kód | Árumegnevezés |ex 2106 | Másutt nem említett élelmiszer-készítmény: |ex 2106 90 | – Más: |– – Más: |2106 90 92 | – – – Tejzsír-, szacharóz-, izoglükóz-, szőlőcukor- vagy keményítőtartalom nélkül, vagy 1,5 tömegszázaléknál kevesebb tejzsír-, 5 tömegszázaléknál kevesebb szacharóz- vagy izoglükóz-, 5 tömegszázaléknál kevesebb szőlőcukor- vagy keményítőtartalommal |2106 90 98 | – – – Más: |ex 2202 | Víz, beleértve a természetes vagy mesterséges ásványvizet és a szénsavas vizet is, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve és más alkoholmentes ital, a 2009 vtsz. alá tartozó gyümölcs- vagy zöldséglevek kivételével, kivéve a malátából készült oyan sört, amelynek alkoholtartalma legfeljebb 0,5 tömegszázalék |2205 | Vermut és friss szőlőből készült más bor növényekkel vagy aromatikus anyagokkal ízesítve |ex 2208 | Nem denaturált etil-alkohol, kevesebb mint 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal; szesz, likőr és más szeszes ital: |2208 20 | – Szőlőbor vagy szőlőtörköly desztillációjából nyert szesz |ex 2208 50 | – Holland gin |2208 70 | – Likőr és szíverősítő |ex 2208 90 | – Más: |– – Más szesz, likőr és más szeszesital tartályban (palackban): |– – – Legfeljebb 2 liter: |2208 90 41 | – – – – Ouzo |– – – – Más: |– – – – – Párlat (kivéve a likőrt): |– – – – – – Gyümölcs desztillálásából |2208 90 45 | – – – – – – – Calvados |2208 90 48 | – – – – – – – Más |– – – – – – Más: |2208 90 52 | – – – – – – – Korn |2208 90 56 | – – – – – – – Más |2208 90 69 | – – – – – Más szeszesital |– – – Több mint 2 literes: |– – – – Párlat (kivéve a likőrt): |2208 90 71 | – – – – – Gyümölcs desztillálásából |2208 90 77 | – – – – – Más |2208 90 78 | – – – – Más szeszesital |2905 43 00 | – – Mannit |2905 44 | – Szorbit (D-glucit) |ex 3302 | Illatanyag-keverékek, valamint az iparban nyersanyagként használt keverékek, amelyek egy vagy több ilyen anyagon alapulnak (beleértve az alkoholos oldatokat is); más illatanyag-készítmény italgyártáshoz: |3302 10 | – Élelmiszer- vagy italgyártáshoz használt fajták |– – Az italgyártásban használt fajták: |– – – Egy italfajtára jellemző összes ízesítő anyagot tartalmazó készítmények: |– – – – – Más (0,5 térfogatszázalékot meg nem haladó tényleges alkoholtartalommal) |3302 10 29 | – – – – – Más |ex 38. árucsoport | A vegyipar különféle termékei: |3824 60 | – Szorbit, a 2905 44 alszám alá tartozó kivételével |IV. rész: TejKN-kód | Árumegnevezés |ex 0405 | Vaj és tejből nyert más zsír és olaj; kenhető tejkészítmények (vajkrém): |0405 20 | – Kenhető tejkészítmények (vajkrém): |0405 20 10 | – – Legalább 39 tömegszázalék, de kevesebb mint 60 tömegszázalék zsírtartalommal |0405 20 30 | – – Legalább 60 tömegszázalék, de legfeljebb 75 tömegszázalék zsírtartalommal |ex 1517 | Margarin; ebbe az árucsoportba tartozó állati vagy növényi zsírok vagy olajok vagy különböző zsírok vagy olajok frakcióinak étkezésre alkalmas keveréke vagy készítménye, a 1516 vtsz. alá tartozó étkezési zsír vagy olaj vagy ezek frakciói kivételével: |1517 10 | – Margarin, a folyékony margarin kivételével: |1517 10 10 | – – 10 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 15 tömegszázalék tejzsírtartalommal |1517 90 | – Más: |1517 90 10 | – – 10 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 15 tömegszázalék tejzsírtartalommal |ex 1704 | Cukorkaáru (beleértve a fehér csokoládét is) kakaótartalom nélkül: |ex 1704 90 | – Más, kivéve a 10 tömegszázalékot meghaladó szacharóztartalmú édesgyökér-kivonatot más anyag hozzáadása nélkül |KN-kód | Árumegnevezés |ex 1806 | Csokoládé és más, kakaótartalmú élelmiszer-készítmény, kivéve az ex 1806 10 alszám alá tartozó, kizárólag szacharózzal édesített kakaóport |ex 1901 | Malátakivonat; lisztből, darából, durva őrleményből, keményítőből vagy malátakivonatból előállított, másutt nem említett élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 40 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz; a 0401–0404 vtsz. alá tartozó árukból készített, másutt nem említett olyan élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 5 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz: |1901 10 00 | – Élelmiszerkészítmény gyermekek számára,a kiskereskedelemben szokásos módon kiszerelve |1901 20 00 | – Keverék és tészta a 1905 vtsz. alá tartozó pékáruk készítéséhez |1901 90 | – Más: |– – Más: |1901 90 99 | – – – Más: |ex 1902 | Tészta, főzve vagy töltve (hússal vagy más anyaggal) vagy másképp elkészítve is, mint pl. spagetti, makaróni, metélt, lasagne, gnocchi, ravioli, cannelloni; kuszkusz (búzadarakása) elkészítve is: |– Nem főtt tészta, nem töltve vagy másképp nem elkészítve: |1902 19 | – – Más: |1902 20 | – Töltött tészta főzve vagy másképp elkészítve is: |– – Más: |1902 20 91 | – – – Főzve |1902 20 99 | – – – Más: |1902 30 | – Más tészta |1902 40 | – Kuszkusz: |1902 40 90 | – – Más: |1904 | Gabonából vagy gabonatermékekből puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer (pl. kukoricapehely); másutt nem említett gabona (a kukorica kivételével) szem formában vagy pehely vagy más megmunkált szem formában (a liszt, a dara és a durva őrlemény kivételével) előfőzve vagy másképp elkészítve |ex 1905 | Kenyér, cukrászsütemény, kalács, keksz (biscuit) és más pékáru kakaótartalommal is; áldozóostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételőostya, rizspapír és hasonló termék: |1905 10 00 | Ropogós kenyér („knäckebrot”) |1905 20 | – Mézeskalács és hasonló |– Édes keksz (biscuit); gofri és ostya: |1905 31 | – – Édes keksz (biscuit) |1905 32 | – – Gofri és ostya |1905 40 | – Kétszersült, pirított kenyér és hasonló pirított termék |1905 90 | – Más: |– – Más: |1905 90 45 | – – – Biscuit |1905 90 55 | – – – Extrudált vagy puffasztott termék, ízesített vagy sózott |– – – Más: |1905 90 60 | – – – – édesítőanyag hozzáadásával |1905 90 90 | – – – – Más |ex 2004 | Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozó termékek kivételével: |2004 10 | – Burgonya: |– – Más: |2004 10 91 | – – – Liszt, dara vagy pelyhesített formában |KN-kód | Árumegnevezés |ex 2005 | Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozó termékek kivételével: |2005 20 | – Burgonya: |2005 20 10 | – – Liszt, dara vagy pelyhesített formában |2105 00 | Fagylalt és más ehető jégkrém, kakaótartalommal is |ex 2106 | Másutt nem említett élelmiszer-készítmény: |2106 90 | – Más: |– – Más: |2106 90 92 | – – – Tejzsír-, szacharóz-, izoglükóz-, szőlőcukor- vagy keményítőtartalom nélkül vagy 1,5 tömegszázaléknál kevesebb tejzsír-, 5 tömegszázaléknál kevesebb szacharóz- vagy izoglukóz-, 5 tömegszázaléknál kevesebb szőlőcukor- vagy keményítőtartalommal |2106 90 98 | – – – Más: |ex 2202 | Víz, beleértve a természetes vagy mesterséges ásványvizet és a szénsavas vizet is, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve és más alkoholmentes ital, a 2009 vtsz. alá tartozó gyümölcs- vagy zöldséglevek kivételével: |2202 90 | – Más: |– – Más, a 0401–0404 vtsz. alá tartozó termékekből nyert készítmény, amelynek zsírtartalma: |2202 90 91 | – – – Kevesebb mint 0,2 tömegszázalék |2202 90 95 | – – – Legalább 0,2 tömegszázalék, de 2 tömegszázaléknál kevesebb |2202 90 99 | – – – Legalább 2 tömegszázalék |ex 2208 | Nem denaturált etil-alkohol, kevesebb mint 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal; szesz, likőr és más szeszes ital: |2208 70 | – Likőr és szíverősítő |2208 90 | – Más: |– – Más szesz, likőr és szeszesital tartályban (palackban): |– – – Legfeljebb 2 liter: |– – – – Más: |2208 90 69 | – – – – – Más szeszesital |– – – Több mint 2 literes: |2208 90 78 | – – – – Más szeszesital |ex 3302 | Illatanyag-keverékek, valamint az iparban nyersanyagként használt keverékek, amelyek egy vagy több ilyen anyagon alapulnak (beleértve az alkoholos oldatokat is); más illatanyag-készítmény italgyártáshoz: |3302 10 | – Élelmiszer- vagy italgyártáshoz használt fajták: |– – Az italgyártásban használt fajták: |– – – Egy italfajtára jellemző összes ízesítő anyagot tartalmazó készítmények: |– – – – Más: |3302 10 29 | – – – – – Más |3501 | Kazein, kazeinátok és más kazeinszármazékok; kazeinenyvek |ex 3502 | Albuminok (beleértve két vagy több savófehérje koncentrátumát, amely szárazanyagra számítva több mint 80 tömegszázalék savófehérjét tartalmaz), albuminátok és más albuminszármazékok: |3502 20 | – Tejalbumin, beleértve a legalább két savófehérjét tartalmazó koncentrátumot is: |– – Más: |3502 20 91 | – – – Szárított (pl. lap, pikkely, pehely, por alakban) |3502 20 99 | – – – Más: |V. rész: TojásKN-kód | Árumegnevezés |ex 0403 10 51– ex 0403 10 99 és ex 0403 90 71– ex 0403 90 99 | Író, aludttej és tejföl, joghurt, kefir és más erjesztett vagy savanyított tej és tejföl ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával, sűrítve vagy cukrozva vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is: |1806 | Csokoládé- és kakaótartalmú más élelmiszer-készítmény |ex 1901 | A 0401–0404 vtsz. alá tartozó árukból készített, másutt nem említett olyan élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 5 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz |1902 11 00 | – Nem főtt tészta, nem töltve vagy másképp nem elkészítve, tojástartalommal |ex 1904 | Gabonából vagy gabonatermékekből puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer (pl. kukoricapehely); másutt nem említett gabona (a kukorica kivételével) szem formában vagy pehely vagy más megmunkált szem formában (a liszt, a dara és a durva őrlemény kivételével) előfőzve vagy másképp elkészítve, kakaótartalommal |ex 1905 | Kenyér, cukrászsütemény, kalács, keksz (biscuit) és más pékáru kakaótartalommal is; áldozóostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételőostya, rizspapír és hasonló termék: |1905 20 | – Mézeskalács és hasonló |1905 31 | – – Édes keksz (biscuit) |1905 32 | – – Gofri és ostya |1905 40 | – – Kétszersült, pirított kenyér és hasonló pirított termék |ex 1905 90 | – – Más, kivéve a 1905 90 101905 90 30 alszámok alá tartozó termékeket |ex 2105 00 | Fagylalt és más ehető jégkrém kakaótartalommal |2208 | Nem denaturált etil-alkohol, kevesebb mint 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal; szesz, likőr és más szeszes ital: |ex 220870 | – – Likőrök |3502 | Albuminok (beleértve két vagy több savófehérje koncentrátumát, amely szárazanyagra számítva több mint 80 tömegszázalék savófehérjét tartalmaz), albuminátok és más albuminszármazékok: |3502 11 90 | – – – Más szárított tojásfehérje |3502 19 90 | – – – Más tojásfehérje |XVIII. MELLÉKLET BIZONYOS, CUKROT TARTALMAZÓ ÁRUK JEGYZÉKE A III. RÉSZ III. FEJEZETÉNEK II. SZAKASZÁBAN EMLÍTETT EXPORT-VISSZATÉRÍTÉS ALKALMAZÁSA CÉLJÁBÓLAz I. melléklet X. részének b) pontjában felsorolt termékek.XIX. MELLÉKLET A 314. CIKK (3) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT, A BORTERMELŐ RÉGIÓKBAN VIDÉKFEJLESZTÉSRE RENDELKEZÉSRE ÁLLÓ KÖLTSÉGVETÉSI ÖSSZEGEK1 000 EUR-ban |Költségvetési év | 2009 | 2010 | 2011-től kezdődően |BG | — | — | — |CZ | — | — | — |DE | — | — | — |EL | — | — | — |ES | 15 491 | 30 950 | 46 441 |FR | 11 849 | 23 663 | 35 512 |IT | 13 160 | 26 287 | 39 447 |CY | — | — | — |LT | — | — | — |LU | — | — | — |HU | — | — | — |MT | — | — | — |AT | — | — | — |PT | — | — | — |RO | — | — | — |SI | — | 1 050 | 1 050 |SK | — | — | — |UK | 160 | 160 | 160 |XX. MELLÉKLET A 325. CIKK (3) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT1234/2007/EK rendelet | E rendelet |1. cikk | 1. cikk |2. cikk | 2. cikk |3. cikk | 3. cikk |4. cikk | — |5. cikk | 4. és 5. cikk |6. cikk | 6. cikk |7. cikk | 7. cikk |8. cikk | 8. cikk |9. cikk | 9. cikk |10. cikk | 10. cikk |11. cikk | 11. cikk |12. cikk | 12. cikk |13. cikk | 13. cikk |14. cikk | — |15. cikk | — |16. cikk | — |17. cikk | — |18. cikk (1)–(4) bekezdés | 14. cikk |18. cikk (5) bekezdés | — |19. cikk | — |20. cikk | — |21. cikk | — |22. cikk | — |23. cikk | — |24. cikk | — |25. cikk | 15. cikk |26. cikk | 16. cikk |27. cikk | 17. cikk |28. cikk | 20. cikk |29. cikk | 21. cikk |30. cikk | — |31. cikk | 22. cikk |32. cikk | 23. cikk |33. cikk | 24. cikk |34. cikk | 25. cikk |35. cikk | — |36. cikk | — |37. cikk | 26. cikk |38. cikk | 27. cikk |39. cikk | 28. cikk |40. cikk | 29. cikk |41. cikk | 30. cikk |42. cikk | 34. cikk |43. cikk a)–f) és i), j), l) pont | 31., 32. és 33. cikk |43. cikk k) pont | 30. cikk (1) bekezdés |43. cikk g) és h) pont | 80. cikk |43. cikk m) pont | 35. és 36. cikk |44. cikk | 37. cikk |45. cikk | 38. cikk |46. cikk | 39. cikk |47. cikk | 40. cikk |48. cikk | 41. cikk |49. cikk | 42. cikk |50. cikk | 43. cikk |51. cikk | 44. cikk |52. cikk | 45. cikk |52a. cikk | — |53. cikk | 46. cikk |54. cikk | 47. és 48. cikk |55. cikk | 49. cikk |56. cikk | 50. cikk |57. cikk | 51. cikk |58. cikk | — |59. cikk (1) bekezdés első mondat | 52. cikk |59. cikk (1) bekezdés második mondat és (2) bekezdés | — |60. cikk (1)–(3) bekezdés | 53. cikk |60. cikk (4) bekezdés | — |61. cikk | 54. cikk |62. cikk | 55. cikk |63. cikk | 56. cikk |64. cikk | 57. cikk |65. cikk | 58. cikk |66. cikk (1) bekezdés | 59. cikk (1) bekezdés |66. cikk (2) bekezdés | 59. cikk (2) bekezdés |66. cikk (3) bekezdés | 59. cikk (3) bekezdés |66. cikk (4) bekezdés | — |66. cikk (5) bekezdés | 59. cikk (4) bekezdés |59. cikk (5) bekezdés |67. cikk | 60. cikk |68. cikk | 61. cikk |69. cikk | 62. cikk (1) és (2) bekezdés |62. cikk (3) bekezdés |70. cikk (1)–(5) bekezdés első albekezdés | 63. cikk |70. cikk (5) bekezdés utolsó albekezdés | — |71. cikk | 64. cikk |72. cikk | 65. cikk |73. cikk | 66. cikk |74. cikk | 67. cikk |75. cikk | 68. cikk |76. cikk | 69. cikk |77. cikk | 70. cikk |78. cikk | 71. cikk |79. cikk | 72. cikk |80. cikk | 73. cikk (1) bekezdés |81. cikk | 74. cikk |82. cikk első albekezdés | 75. cikk |82. cikk második albekezdés | 81. cikk i) pont |83. cikk (1)–(3) bekezdés | 76. cikk |83. cikk (4) bekezdés | 81. cikk d) pont |84. cikk | 77. cikk |84a. cikk | [325. cikk (2) bekezdés] |85. cikk a), b) és c) pont | 78. és 79. cikk |85. cikk d) pont | — |80. cikk |81. cikk |85a. cikk | 82. cikk |85b. cikk | 83. cikk |85c. cikk | 84. cikk |85d. cikk | 85. cikk |85e. cikk | 86. és 87. cikk |85f. cikk | 88. cikk |85g. cikk | 89. cikk |85h. cikk | 90. cikk |85i. cikk | 91. cikk |85j. cikk | 92. cikk |85k. cikk | 93. cikk |85l. cikk | 94. cikk |85m. cikk | 95. cikk |85n. cikk | 96. és 97. cikk |85–85x. cikk | [325. cikk (2) bekezdés] |86–90. cikk | [325. cikk (2) bekezdés] |91–95. cikk | [325. cikk (2) bekezdés] |95a. cikk | [325. cikk (2) bekezdés] |96. cikk | — |97. cikk | 99. cikk |98. cikk | 100. cikk |99. cikk | 101., 103. és 104. cikk |100. cikk | 102., 103. és 104. cikk |101. cikk | — |102. cikk | 108., 109. és 110. cikk |102a. cikk | 111., 112. és 113. cikk |103. cikk | 114., 115. és 116. cikk |103a. cikk | 117., 118. és 119. cikk |103b. cikk | 120. cikk |103c. cikk | 121. cikk |103d. cikk | 122. cikk |103e. cikk | 123. cikk |103f. cikk | 124. cikk |103g. cikk | 125. cikk |103ga. cikk | 128. cikk |103h. cikk a)–i) pont | 126. és 127. cikk |103h. cikk f) pont | 129. és 130. cikk |103i. cikk | 131. cikk |103j. cikk | 132. cikk |103k. cikk | 133. cikk |103l. cikk | 134. cikk |103m. cikk | 135. cikk |103n. cikk | 136. cikk |103o. cikk | 137. cikk |103p. cikk | 138. cikk |103q. cikk | 139. cikk |103r. cikk | 140. cikk |103s. cikk | 141. cikk |103t. cikk | 142. cikk |103u. cikk | 143. cikk |103v. cikk | 144. cikk |103w–103y. cikk | [325. cikk (2) bekezdés] |103z. cikk | 145. cikk |103za. cikk | 146. és 147. cikk |104. cikk | - |105. cikk | 148. cikk |106. cikk | 149. cikk |107. cikk | 150. cikk |108. cikk | 151. cikk |109. cikk | 152. cikk |110. cikk | 153. és 154. cikk |111. cikk | 155. cikk (1), (2) és (4) bekezdés |[922/72/EGK tanácsi rendelet] | 155. cikk (3) bekezdés |112. cikk | 156. és 157. cikk |113. cikk (1) bekezdés | 162. cikk (1), és (2)bekezdés, 172. cikk d) pont |113. cikk (2) bekezdés a) pont | 162. cikk (3) bekezdés |113. cikk (2) bekezdés b) pont | 162. cikk (2) bekezdés |113. cikk (3) bekezdés első albekezdés | 161. cikk |113. cikk (3) bekezdés második albekezdés | 171. cikk |113a. cikk | [325. cikk (2) bekezdés] |113b. cikk (1) bekezdés | 163. cikk (1) bekezdés összefüggésben a XII. melléklet I. részével |113b. cikk (2) bekezdés | XII. melléklet I.II.4. |113c. cikk | 98. cikk |113d. cikk (1) bekezdés első albekezdés | 163. cikk (2) bekezdés |113d. cikk (1) bekezdés második albekezdés | XII. melléklet II. rész 1. pont ötödik bekezdés |113d. cikk (2) bekezdés | 163. cikk (3) bekezdés |113d. cikk (3) bekezdés | 167. cikk |114. cikk | [325. cikk (2) bekezdés] |115. cikk | [325. cikk (2) bekezdés] |116. cikk | [325. cikk (2) bekezdés] |117. cikk (1)–(4) bekezdés | [325. cikk (2) bekezdés] |117. cikk (5) bekezdés 118. cikk | 162. cikk (1) bekezdés 163. cikk (2) bekezdés összefüggésben a XII. melléklet VII. része első és második bekezdésével |118a. cikk | 173. cikk |118b. cikk | 174. cikk |118c. cikk | 175. cikk |118d. cikk | 176. cikk |118e. cikk | 177. cikk |118f. cikk | 178. cikk |118g. cikk | 179. cikk |118h. cikk | 180. cikk |118i. cikk | 181. cikk |118j. cikk | 182. cikk |118k. cikk | 183. cikk |118l. cikk | 184. cikk |118m. cikk | 185. cikk |118n. cikk | 186. cikk |118o. cikk | 187. cikk |118p. cikk | 188. cikk |118q. cikk | 189. cikk |118r. cikk | 190. cikk |118s. cikk | 191. cikk |118t. cikk | 192. cikk |118u. cikk | 196. cikk |118v. cikk | 197. cikk |118w. cikk | 201. cikk |118x. cikk | 202. cikk |118y. cikk | 203. cikk |118z. cikk | 204. cikk |118za. cikk | 205. cikk |118zb. cikk | 206. cikk |119. cikk | 105. cikk (1) bekezdés |120. cikk | 162. cikk (2) bekezdés e) és g) pont, 172. cikk d) pont |120a. cikk | 166. cikk |120b. cikk | - |120c. cikk | 165. cikk (2) bekezdés |120d. cikk | 168. cikk (2) bekezdés |120e. cikk (1) bekezdés | 162. cikk (2) bekezdés g) és n) pont, 172. cikk d) pont |120e. cikk (2) bekezdés | 168. cikk (3) bekezdés |120f. cikk | 165. cikk (3) bekezdés |120g. cikk | 165. cikk (1) bekezdés, 172. cikk d) pont |121. cikk a) pont i. alpont | 162. cikk (1) bekezdés és 172. cikk d) pont |121. cikk a) pont ii. alpont | 162. cikk (2) bekezdés d) pont, 172. cikk d) pont |121. cikk a) pont iii. alpont | 161. és 169. cikk |121. cikk a) pont iv. alpont | 163. cikk (2) bekezdés és 172. cikk d) pont |121. cikk b) pont i. alpont | 172. cikk b) és c) pont |121. cikk b) pont ii. alpont | 163. cikk (3) bekezdés, 172. cikk b) és c) pont |121. cikk c) pont i. alpont | 172. cikk b) és c) pont |121. cikk c) pont ii. alpont | 172. cikk d) pont |121. cikk c) pont iii. alpont | 172. cikk d) pont |121. cikk c) pont iv. alpont | 162. cikk (2) bekezdés u) pont és 172. cikk d) pont |121. cikk d) pont i. alpont | 162. cikk (2) bekezdés a) pont és 172. cikk d) pont |121. cikk d) pont ii. alpont | 162. cikk (2) bekezdés k) pont és 172. cikk d) pont |121. cikk d) pont iii. alpont | 162. cikk (2) bekezdés e) pont és 172. cikk d) pont |121. cikk d) pont iv. alpont | 162. cikk (2) bekezdés b) pont és 172. cikk d) pont |121. cikk d) pont v. alpont | 162. cikk (2) bekezdés d) pont és 172. cikk d) pont |121. cikk d) pont vi. alpont | 179. cikk és 172. cikk i) pont |121. cikk d) pont vii. alpont | 162. cikk (2) bekezdés g) pont és 172. cikk d) pont |121. cikk e) pont i. alpont | 162. cikk (2) bekezdés a) pont és 172. cikk d) pont |121. cikk e) pont ii. alpont | 162. cikk (2) bekezdés a) pont és 172. cikk d) pont |121. cikk e) pont iii. alpont | 162. cikk (2) bekezdés b) pont és 172. cikk d) pont |121. cikk e) pont iv. alpont | 162. cikk (2) bekezdés d) pont és 172. cikk d) pont |121. cikk e) pont v. alpont | 162. cikk (2) bekezdés d) és g) pont, 172. cikk d) pont |121. cikk e) pont vi. alpont | 162. cikk (1) bekezdés, (2) bekezdés s) pont, 172. cikk d) pont |121. cikk e) pont vii. alpont | 162. cikk (2) bekezdés m) és n) pont, 172. cikk d) pont |121. cikk f) pont i. alpont | 162. cikk (2) bekezdés a) pont és 172. cikk d) pont |121. cikk f) pont ii. alpont | 162. cikk (2) bekezdés a) pont és 172. cikk d) pont |121. cikk f) pont iii. alpont | 162. cikk (2) bekezdés d) pont és 172. cikk d) pont |121. cikk f) pont iv. alpont | 162. cikk (2) bekezdés p) pont és 172. cikk d) pont |121. cikk f) pont v. alpont | 162. cikk (2) bekezdés o) pont és 172. cikk d) pont |121. cikk f) pont vi. alpont | 162. cikk (2) bekezdés u) pont és 172. cikk d) pont |121. cikk f) pont vii. alpont | 162. cikk (2) bekezdés p) pont és 172. cikk d) pont |121. cikk g) pont | 162. cikk (2) bekezdés e) pont és 172. cikk d) pont |121. cikk h) pont | 172. cikk d) pont |121. cikk i) pont | 106. és 107. cikk |121. cikk j) pont i. alpont | 162. cikk (2) bekezdés d) pont és 172. cikk d) pont |121. cikk j) pont ii. alpont | 169. cikk és 172. cikk d) pont |121. cikk k) pont | 193., 194. és 195. cikk |121. cikk (1) bekezdés | 198., 199. és 200. cikk |121. cikk m) pont | 207. és 208. cikk |121. cikk (2) bekezdés | 162. cikk (3) bekezdés, 172. cikk b) és c) pont |121. cikk (3) bekezdés | 162. cikk (2) bekezdés g) pont és 172. cikk d) pont |121. cikk (4) bekezdés a) pont | - |121. cikk (4) bekezdés b) pont | 162. cikk (2) bekezdés g) és n) pont |121. cikk (4) bekezdés c) pont | 162. cikk (2) bekezdés g) és n) pont |121. cikk (!) bekezdés d) pont | 162. cikk (2) bekezdés h) pont |121. cikk (4) bekezdés e) pont | 162. cikk (2) bekezdés f) pont |121. cikk (4) bekezdés f) pont | 162. cikk (2) bekezdés g) pont |121. cikk (4) bekezdés g) pont | 162. cikk (2) bekezdés s) pont |122. cikk | 209. cikk |209. cikk a) pont iv. alpont |123. cikk | 210. cikk (1), (2) és (3) bekezdés |210. cikk (4) bekezdés |124. cikk | 211. cikk |125. cikk | 212. cikk |125a. cikk | 213. cikk |125b. cikk | 214. cikk |125c. cikk | 215. cikk |125d. cikk | 216. cikk |125e. cikk | 217. cikk |125f. cikk | 218. cikk |125g. cikk | 219. cikk |125h. cikk | 220. cikk |125i. cikk | 221. cikk |125j. cikk | 222. cikk |125k. cikk | 223. cikk |125l. cikk | 224. cikk |125m. cikk | 225. cikk |125n. | 226. cikk |125o. cikk | 227. cikk |126. cikk | 228. cikk |229. cikk |127. cikk | 230. cikk |128. cikk | 231. cikk |129. cikk | 232. cikk |130. cikk | 233. cikk |131. cikk | 234. cikk |132. cikk | 235. cikk |133. cikk | 236. cikk |133a. cikk | 237. cikk |134. cikk | 238. és 239. cikk |135. cikk | 240. cikk |136. cikk | 241. cikk |137. cikk | 242. cikk |138. cikk | 243. cikk |139. cikk | 244. cikk |140. cikk | 245. cikk |140a. cikk | 246. cikk |141. cikk | 247. cikk |142. cikk | 248. cikk |143. cikk | 249. és 250. cikk |144. cikk | 251. cikk |145. cikk | 254. cikk (1) bekezdés a) pont |146. cikk | 252. cikk |147. cikk | - |148. cikk | 253., 254. és 255. cikk |149. cikk | 256. cikk |150. cikk | 257. cikk |151. cikk | 258. cikk |152. cikk | 259. cikk |153. cikk (1), (2) és (3) bekezdés | 260. cikk |153. cikk (4) bekezdés | - |154. cikk | - |155. cikk | - |156. cikk | 261. és 262. cikk |157. cikk | 263. cikk |158. cikk | 264. cikk |158a. cikk | 170. és 172. cikk |159. cikk | 265. cikk |160. cikk | 266. cikk |161. cikk | 267., 268., 269. és 270. cikk |162. cikk | 271. cikk |163. cikk | 272. cikk |164. cikk (1) és (2) bekezdés | 273. cikk |164. cikk (3) és (4) bekezdés | [43. cikk (3) bekezdés] |165. cikk | [43. cikk (3) bekezdés] |166. cikk | [43. cikk (3) bekezdés] |167. cikk | 274. cikk |168. cikk | 275. cikk |169. cikk | 276. cikk |170. cikk | 277. és 278. cikk |171. cikk | 279. cikk |172. cikk | 280. cikk |173. cikk | 281. cikk |174. cikk | 282. cikk |175. cikk | 283. cikk |176. cikk | 284. cikk |176a. cikk | 285. cikk |177. cikk | 286. cikk |287. cikk |178. cikk | 288. cikk |179. cikk | 289. cikk |180. cikk | 290. cikk |181. cikk | 291. cikk (1) bekezdés |182. cikk (1) bekezdés | 292. cikk |182. cikk (2) bekezdés | - |182. cikk (3) bekezdés | 293. cikk |182. cikk (4) bekezdés | 294. cikk |182. cikk (5) bekezdés | 295. cikk |182. cikk (6) bekezdés | 296. cikk |182. cikk (7) bekezdés | 291. cikk (2) bekezdés |182a. cikk | 297. cikk |183. cikk | 309. cikk |310. cikk |311. cikk |184. cikk | 302. cikk (1)–(7) bekezdés |302. cikk (8) bekezdés |185. cikk | 303. cikk |185a. cikk | 304. cikk |185b. cikk | 305. cikk |185c. cikk | 306. cikk |185d. cikk | 307. cikk |186. cikk | 298. cikk |187. cikk | 299. cikk |188. cikk | 300. és 301. cikk |188a. cikk (1), (2), (5), (6) és (7) bekezdés | 302. cikk |1880. cikk (3) és (4) bekezdés | [325. cikk (2) bekezdés] |189. cikk | 312. cikk |190. cikk | 313. cikk |190a. cikk | 314. cikk |191. cikk | 315. cikk |192. cikk | 316. cikk |193. cikk | 317. cikk |194. cikk | 318. cikk |194a. cikk | 319. cikk |320. cikk |321. cikk |322. cikk |195. cikk | 323. cikk |196. cikk | 324. cikk |197. cikk | — |198. cikk | — |199. cikk | — |200. cikk | — |201. cikk | 325. cikk |326. cikk |202. cikk | — |203. cikk | — |203a. cikk | 327. cikk |203b. cikk | 328. cikk |204. cikk | 329. cikk |I. melléklet | I. melléklet |II. melléklet | II. melléklet |III. melléklet | III. melléklet |IV. melléklet | IV. melléklet |V. melléklet | V. melléklet |VI. melléklet | VI. melléklet |VII. melléklet | - |VIIa. melléklet | - |VIIb. melléklet | - |VIIc. melléklet | - |VIII. melléklet | VII. melléklet |IX. melléklet | VIII. melléklet |X. melléklet | IX. melléklet |Xa. melléklet | - - |Xb. melléklet | X. melléklet |Xc. melléklet | XIX. melléklet |Xd. melléklet | - |Xe. melléklet | - |XI. melléklet | - |XI. melléklet |XIa. melléklet I. | XII. melléklet I. rész I. pont első bekezdés |XIa. melléklet II. első bekezdés | XII. melléklet I.I. második bekezdés |XIa. melléklet II. második bekezdés | - |XIa. melléklet III.1. | XII. melléklet első bekezdés |XIa. melléklet III.2. | XII. melléklet II. rész 1. |XIa. melléklet III.3. | XII. melléklet II. rész 2. |XIa. melléklet III.4. | XII. melléklet II. rész 3. |XIa. melléklet IV–IX. | [325. cikk (2) bekezdés] |XIb. melléklet | XII. melléklet II. rész |XIb. melléklet Függeléke | A XII. melléklet II. részének függeléke |XII. melléklet I. | - |XII. melléklet II.1. | XII. melléklet III. rész 1. |XII. melléklet II.2. | XII. melléklet III. rész 2. |XII. melléklet II.3. | XII. melléklet III. rész 3. |XII. melléklet II.4. | XII. melléklet III. rész 4. |XII. melléklet III.1. | XII. melléklet III. rész 5. |XII. melléklet III.2. | XII. melléklet III. rész 6. |XII. melléklet IV.1. XII. melléklet IV.2. | 172. cikk b) és c) pont [325. cikk (2) bekezdés] |XIII. melléklet I. XIII. melléklet II. | XII. melléklet IV. rész 1. XII. melléklet IV. rész II. |XIII. melléklet III. | XII. melléklet IV. rész III. |XIII. melléklet IV. XIII. melléklet V. | 161. cikk és 163. cikk (2) bekezdés - |XIII. melléklet VI. első bekezdés | - |XIII. melléklet VI. második bekezdés | [325. cikk (2) bekezdés] |XIV. melléklet A. | 162. cikk (1) bekezdés, (2) bekezdés b) és d) pont, 169. cikk , 172. cikk d) pont |XIV. melléklet B.I.1. | XII. melléklet V. rész I. |XIV. melléklet B.I.2. és 3. | 162. cikk (1) bekezdés és 172. cikk d) pont |XIV. melléklet B.II. | XII. melléklet V. rész II. |XIV. melléklet B.III. és C. | [325. cikk (2) bekezdés] |XV. melléklet I.1. | XII. melléklet VI. rész első bekezdés |XV. melléklet I.2. első és második bekezdés | XII. melléklet IV. rész második és harmadik bekezdés |XV. melléklet I.2. harmadik bekezdés | XII. melléklet VI. rész hatodik bekezdés |XV. melléklet II., III. és IV. | [325. cikk (2) bekezdés] |XV. melléklet IV.1. | 168. cikk (1) bekezdés |XV. melléklet IV.2. és 3. | [325. cikk (2) bekezdés] |XV. melléklet V. XV. melléklet VI. | 161. cikk és 163. cikk (2) bekezdés [325. cikk (2) bekezdés] |A XV. melléklet függeléke | XII. melléklet VI. rész hetedik bekezdés |XVa. melléklet | XIII. melléket I. rész |XVb. melléklet | XIII. melléklet II. rész |XVI. melléklet | XII. melléklet VII. rész |XVIa. melléklet | XIV. melléklet |XVII. melléklet | XV. melléklet |XVIII. melléklet | XVI. melléklet |XIX. melléklet | - |XX. melléklet | XVII. melléklet |XXI. melléklet | XVIII. melléklet |XXII. melléklet | - |XX. melléklet |[1] HL L 299., 2007.11.16., 1. o.[2] HL C […]., […]., […]. o.[3] HL C […]., […]., […]. o.[4] HL C […]., […]., […]. o.[5] HL L 299., 2007.11.16., 1. o.[6] HL 106., 1972.5.5., 1. o.[7] HL L 30., 2009.1.31., 1. o.[8] HL L 76., 2008.3.19., 6. o.[9] HL L 30., 2009.1.31., 16. o.[10] HL L 277., 2005.10.21., 1. o.[11] COM(2009) 234 végleges[12] HL L 31., 2002.2.1., 1. o.[13] HL L 93., 2006.3.31., 12. o.[14] HL L 214., 2006.8.4., 7. o.[15] HL L 58., 2006.2.28., 1. o.[16] HL L 209., 2005.8.11., 1. o.[17] HL L 243., 2006.9.6., 47. o.[18] HL L 179., 1999.7.14., 1. o.[19] HL L 143., 2000.6.16., 1. o.[20] HL L 265., 2006.9.26., 1. o.[21] HL L 189., 2007.7.20., 1. o.[22] HL L 210., 2006.7.31., 25. o.[23] HL L 148., 2008.6.6., 1. o.[24] HL L 124., 2003.5.20., 36. o.[25] HL L 244., 2004.10.1., 2. o.[26] HL L 197., 2000.8.3., 19. o.[27] HL L 10., 2002.1.12., 58. o.[28] HL L 10., 2002.1.12., 67. o.[29] HL L 15., 2002.1.17., 19. o.[30] HL L 10., 2002.1.12., 47. o.[31] HL L 10., 2002.1.12., 53. o.[32] HL L 39., 2008.2.13., 16. o.[33] HL L 299., 2008.11.8., 25. o.[34] HL L 78., 2009.3.24., 1. o.[35] HL L 165., 2004.4.30., 1. o.[36] HL L 118., 2002.5.4., 1. o.[37] HL L 186., 1989.6.30., 21. o.[38] HL L 109., 2000.5.6., 29. o.[39] HL L 247., 2007.9.21., 17. o.[40] HL L 1., 2003.1.4., 1. o.[41] HL L 256., 1987.9.7., 1. o.[42] HL L 84., 2009.3.31., 1. o.[43] HL L 185., 2009.7.17., 1. o.[44] HL L 328., 2009.12.15., 10. o.[45] HL L 145., 2008.6.4., 1. o.[46] HL L 139., 2004.4.30., 55. o.[47] HL L 139., 2004.4.30., 206. o.[48] HL L 376., 2006.12.27., 21. o.[49] HL L 276., 1990.10.6., 40. o.[50] HL L 40., 1999.2.11., 34. o.