               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.6.21.
            COM(2017) 322 final
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételérőlFinnország kérelme – EGF/2017/002 FI/Microsoft 2

               INDOKOLÁS

               A JAVASLAT HÁTTERE

               1.Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból (EGAA) nyújtott pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó szabályokat az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  1
                (a továbbiakban: EGAA-rendelet) határozza meg.

               2.2017. február 1-jén Finnország EGF/2017/002 FI/Microsoft 2 referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt a Microsoft (Microsoft Mobile Oy) vállaltnál, 11 beszállítójánál és felhasználó gyártójánál történt elbocsátásokat
                  2
                (a továbbiakban: elbocsátások) követően.

               3.A kérelem értékelése után a Bizottság az EGAA-rendelet valamennyi vonatkozó rendelkezése alapján megállapította, hogy az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás odaítélésének feltételei teljesülnek.

               A JAVASLAT ÖSSZEFOGLALÁSA

                        EGAA-kérelem

                        EGF/2017/002 FI/Microsoft 2

                        Tagállam

                        Finnország

                        Érintett régió(k) (NUTS
                           3
                        2 szint)

                        Helsinki-Uusimaa (Uusimaa, FI1B1),

                        Länsi-Suomi (Pirkanmaa, FI197)

                        Etelä-Suomi (Varsinais-Suomi,FI1C1)

                        A kérelem benyújtásának dátuma

                        2017. február 1.

                        A kérelem átvételi elismervényén feltüntetett dátum

                        2017. február 1.

                        Kiegészítő információk iránti kérelem dátuma

                        2017. február 15.

                        A kiegészítő információ benyújtásának határideje

                        2017. március 29.

                        Az értékelés befejezésének határideje

                        2017. június 21.

                        Beavatkozási kritérium

                        Az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja

                        Elsődlegesen érintett vállalat

                        Microsoft (Microsoft Mobile Oy))

                        Érintett vállalatok száma

                        12

                        Gazdasági ágazat(ok)

                        (NACE Revison 2. rendszer szerinti ágazat)
                           4

                        62 Számítógépes programozás, szaktanácsadás és egyéb tevékenységek

                        A leányvállalatok, a beszállítók és az ellátási lánc következő szintjein álló termelők száma

                        11

                        Referencia-időszak (négy hónap):

                        2016. július 12. – 2016. november 12.

                        A referencia-időszak alatt elbocsátottak száma (a)

                        1 248

                        A referencia-időszak előtt vagy után elbocsátottak száma (b)

                        0

                        Az elbocsátottak száma összesen

                        1 248

                        A támogatható kedvezményezettek száma összesen

                        1 248

                        A megcélzott kedvezményezettek száma összesen

                        1 000

                        A megcélzott nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok (NEET-fiatalok) száma

                        0

                        A személyre szabott szolgáltatásokhoz kapcsolódó költségvetés (EUR)

                        5 559 300

                        Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó költségvetés
                           5
                         (EUR)

                           307 500

                        Teljes költségvetés (EUR)

                        5 866 800

                        EGAA-hozzájárulás (60 %) (EUR)

                        3 520 080

               A KÉRELEM ÉRTÉKELÉSE

               Az eljárás

               4.Finnország 2017. február 1-jén kérelmet nyújtott be „EGF/2017/002 FI/Microsoft 2” referenciaszámon, 12 héten belül attól az időponttól számítva, hogy az EGAA-rendelet 4. cikkében meghatározott beavatkozási kritériumok teljesültek. A Bizottság ugyanazon a napon visszaigazolta a kérelem beérkezését, és 2017. február 15-én kiegészítő információkat kért Finnországtól. Finnország a kéréstől számított hat héten belül megküldte a szóban forgó kiegészítő információkat. A teljes kérelem kézhezvételétől számított 12 hetes határidő, amelyen belül a Bizottságnak le kell zárnia annak értékelését, hogy a kérelem megfelel-e a pénzügyi hozzájárulás feltételeinek, 2017. június 21-én jár le.

               A kérelem elfogadhatósága

               Az érintett vállalatok és kedvezményezettek

               5.A kérelem a Microsoft (Microsoft Mobile Oy), valamint a 11 beszállító, illetve felhasználó gyártó által elbocsátott 1 248 munkavállalóra vonatkozik. Az elsődlegesen érintett vállalat a NACE Revision 2. rendszer szerinti gazdasági ágazatok közül a 62. ágazatban (Számítógépes programozás, szaktanácsadás és egyéb tevékenységek) működik. A Microsoft Mobile Oy vállalatnál történt elbocsátások helyszíneinek zöme a Helsinki-Uusimaa, Länsi-Suomi és Etelä-Suomi NUTS 2. szintű régiókban található.

                        A vállalatok neve és a referencia-időszakon belül elbocsátott személyek száma

                        Microsoft Mobile Oy

                        1 191

                        Manpower Group Solutions

                        14

                        Accenture Oy

                        5

                        Sale Nordic Oy

                        1

                        HCL Technologies Ltd

                        3

                        Spellpoint Oy

                        1

                        ISS Palvelut OyManpower

                        20

                        Symbio Finland Oy

                        3

                        JOT Automation Oy

                        1

                        Tieto Oy

                        2

                        Lionbridge Oy

                        6

                        Varamiespalvelu-Group Oy

                        1

                        A vállalatok száma összesen: 12

                        Az elbocsátott munkavállalók száma összesen:

                        1 248

                        A tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozók száma összesen:

                        0

                        A támogatásra jogosult munkavállalók és önálló vállalkozók száma összesen:

                        1 248

               Beavatkozási kritériumok

               6.Finnország kérelmét az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti beavatkozási kritériumok alapján nyújtotta be, amely a támogatást a következőkhöz köti: legalább 500 elbocsátott munkavállaló egy négyhónapos referencia-időszak alatt egy vállalkozáson belül egy tagállamban, ideértve a beszállítók és a felhasználó gyártók körében elbocsátott munkavállalókat is..

               7.A kérelemmel összefüggő négy hónapos referencia-időszak 2016. július 12-től 2016. november 12-ig tartott.

               8.A referencia-időszak alatt bekövetkezett elbocsátások megoszlása a következő volt:

               –1 191 munkavállalót a Microsoft bocsátott el

               –57 munkavállalót a Microsoft 11 beszállítójától, illetve felhasználó gyártójától bocsátottak el.

               Az elbocsátások és a tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozók számának kiszámítása

               9.A referencia-időszak alatt bekövetkezett elbocsátásokat a következőképpen vették figyelembe:

               –1 248 elbocsátást a munkáltató által a munkavállaló elbocsátásáról adott személyre szóló értesítés időpontjától.

               Támogatható kedvezményezettek

               10.A támogatható kedvezményezettek száma 1 248.

               Az elbocsátások és a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett fő strukturális változások közötti kapcsolat

               11.Az elbocsátások és a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett jelentős strukturális változások közötti kapcsolat bizonyítása érdekében Finnország azzal érvelt, hogy a munkaerő-leépítés oka a mobiltelefon-ágazatban tapasztalható világméretű verseny és énnek következtében a Microsoft Mobile Oy (és Widows-alapú operációs rendszerének) piaci részesedésének visszaesése.

               12.Miután a Microsoft (USA) megvásárolta a Nokia mobiltelefon-ágazatát, 2014-ben létrehozta az espooi (Finnország) székhelyű Microsoft Mobile Oy vállalkozást. A Nokia mintegy 4 700 dolgozóját vette át a Microsoft Mobile Oy Finnországban.

               13.A Nokia kizárólag a Microsoft Windows operációs rendszert alkalmazta. A Microsoft Mobile Oy is folytatta ezt a gyakorlatot. A Windows operációs rendszer piaci részesedése 2013 közepére 3,3 %-ot tett ki, ezzel szemben 2016-ban ez az arány 0,8 %-ra csökkent. Ezzel egy időben 2016 elején a többi versengő operációs rendszer, mint például az Android, 82,2 %-ra, az iOS (Apple) pedig 14,6 %-ra növelte részesedését
                  6

                  7
               .

               14.A piacon való visszaszorulás annak ellenére történt, hogy a Microsoft Mobile Oy új mobil eszközöket dobott piacra és befektetett a formatervezésbe, az alkotórészekbe és a marketingbe is
                  8
               .. A versenytársak gyakran olcsóbb hardvereket és operációs rendszereket kínáltak, ami nagyon vonzóvá tette termékeiket a feltörekvő országokbeli és az európai fogyasztók számára egyaránt.

               15.A jelenlegi kérelem a Nokia visszaeséséből adódó korábbi finn kérelmek sorába illeszkedik (EGF/2007/003 FI/Perlos, EGF/2012/006 FI/Nokia Salo, EGF/2013/001 FI/Nokia, EGF/2015/001 FI/Broadcom, EGF/2015/005 FI/Computer Programming, EGF/2016/001 FI/Microsoft és EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems).

               Az elbocsátásokhoz és a tevékenység megszűnéséhez vezető események

               16.A mobilkészülékek gyártása folyamatosan áttevődik az alacsony bérköltségű országokba, ahol gyakran kifejezetten rosszak a munkakörülmények
                  9
               . Az alacsony bérek a költséghatékonyság egyik elemét képezik
                  10
               . Az alacsony mobilkészülékekre igen nagy a kereslet a feltörekvő piacokon. Az európai import is folyamatosan bővül
                  11
               ..

               17.A Nokia piaci részesedése számos, alacsony munkabérekkel és gyártási költségekkel működő ázsiai okostelefon-gyártónak agresszív piacra törését követően esett vissza.

               18.A versenyből az USA-ban és Ázsiában székhellyel rendelkező, Android és iOS operációs rendszereket használó gyártók kerültek ki győztesen.

               19.Az Android több száz olyan, főként ázsiai partnerrel rendelkezik, akik évente új telefont dobnak piacra. A közepes és alacsony árkategóriás termékek között több andoridos termék is szerepel. Ez egy alapvető szempont az indiai, afrikai és közel-keleti piacokon.

               20.A mobilkészülékek gyártása Dél-Koreából átkerült Kínába és az utóbbi időben megjelentek a sorban az olyan még alacsonyabb költségű országok is, mint Vietnam
                  12
               .

               21.2016 májusában a Microsoft Mobile Oy bejelentette, hogy megválik 1 350 finnországi munkavállalójától. A Microsoft Mobile Oy teljes tevékenységét beszünteti. A Helsinki-Uusima régióban 550, Pirkanmaa térségében (Länsi-Suomi régió) 500, Saloban (Etelä-Suomi térség) pedig 300 munkavállaló vesztette el az állását.

               22.Jelenleg is folyamatban van egy EGAA-beavatkozás (EGF/2016/001 FI/Microsoft), amely a Microsofttól korábban elbocsátott alkalmazottak támogatását célozza meg. A jelenlegi javaslatban megjelölt kedvezményezettek nem egyeznek meg az előző kérelem kedvezményezetteivel.

               Az elbocsátások várható hatása a helyi, a regionális és az országos gazdaságra és foglalkoztatásra

               A kérelem a következő NUTS 2. szintű régiókat érinti: Helsinki-Uusimaa, Etelä-Suomi and Länsi-Suomi

               Helsinki-Uusimaa

               23.A 2012–2016 között végrehajtott nagyarányú leépítések főként az elektronikai- és a szoftveripart érintették a térségben. A 2016. őszi leépítések a feldolgozó- és építőipar több ágát is érintették.

               24.Uusimaaban 2016. harmadik negyedévében az előző évhez képest 6 000 fővel volt kevesebb az információs és kommunikációs ágazatban a foglalkoztatottak száma. A magasan képzett foglakoztatási csoportok és az IKT-szakemberek körében folyamatosan emelkedik a munkanélküliek száma
                  13
               .

               25.A 2012–2016 között végrehajtott nagyarányú leépítések főként az elektronikai- és a szoftveripart érintették Helsinkiben, Espooban és Vantaaban. Az ilyen profilú cégek több mint 5 000 főtől váltak meg 2012 és 2016 között.

               26.A térségben a Microsoft által elbocsátott munkavállalók mintegy 72 %-a magasan képzett volt.

               Länsi-Suomi

               27.A régión belül Pirkanmaa térségét érinti leginkább a Microsoft Mobile Oy vállalatnál végrehajtott leépítés.

               28.2016-ban a Pirkanmaai Foglalkoztatási és Gazdaságfejlesztési Irodánál 38 077 munkanélküli álláskeresőt tartottak nyilván. A munkanélküli álláskeresők a gazdaságilag aktív népesség 14,6 %-kát teszik ki
                  14
               .

               29.A Pirkanmaai Foglalkoztatási és Gazdaságfejlesztési Iroda 1 700 álláskeresőt regisztrált az ikt-ágazaton belül. 2016-ban Pirkanmaaban a regisztrált munkanélküliek 40 %-a ehhez az ágazathoz tartozott.

               30.A munkanélküliek száma leginkább a felsőfokú végzettséggel rendelkező szakemberek foglalkoztatási csoportjában növekszik. 2016 szeptemberében a régióban összesen 6 084 felsőfokú képesítéssel rendelkező munkanélküli álláskeresőt regisztráltak. Az elmúlt évben a régióban 8,1 %-kal nőtt a technológiai ágazatban a magasan képzett munkavállalók körében való munkanélküliség.

               Etelä-Suomi

               31.A régión belül Salo város térségét érinti leginkább a Microsoft Mobile Oy vállalatnál végrehajtott leépítés. A Foglalkoztatási és Gazdaságfejlesztési Iroda adatai szerint a salói Microsoft vállalat 300 munkavállalója veszti majd el állását.

               32.Salo városában 2007 és 2014 között 6 900-zal csökkent az álláshelyek száma, ami 26 %-os csökkenést jelent. A korábbi Nokia mobiltelefon-gyártás megszűnése és a gazdasági visszaesés következtében 2008 és 2016 között több mint kétszeresére emelkedett a munkanélküliek száma a régióban.

               33.A régióban a munkanélküliségi ráta több mint 10 százalékponttal nőtt (7 %-ról 17,5 %-ra). Ez egy kiemelkedően magas adat a többi olyan finnországi településhez képest, ahol a Nokia/Microsoft jelen van
                  15
               .

               34.A salói munkanélküliek között nőtt a felsőfokú végzettségűek aránya is.

               A megcélzott kedvezményezettek és a javasolt intézkedések

               A megcélzott kedvezményezettek

               35.Az intézkedésekben várhatóan részt vevő elbocsátott munkavállalók becsült száma 1 000. E munkavállalók adatai nemek, állampolgárság és életkor szerinti bontásban:

                        Kategória

                        A megcélzott kedvezményezettek
                           száma

                        Nem:

                        Férfiak:

                        740

                        (74,0 %)

                        Nők:

                        260

                        (26,0 %)

                        Állampolgárság:

                        Uniós polgárok:

                        955

                        (95,5 %)

                        Nem uniós polgárok:

                        45

                        (4,5 %)

                        Korcsoport:

                        15–24 év közöttiek:

                        0

                        (0 %)

                        25-29 év közöttiek:

                        25

                        (2,5 %)

                        30-54 év közöttiek:

                        925

                        (92,5 %)

                        55-64 év közöttiek:

                        50

                        (5,0 %)

                        64 év felettiek:

                        0

                        (0 %)

               A javasolt intézkedések támogathatósága

               36.Az elbocsátott munkavállalóknak nyújtott, személyre szabott szolgáltatások az alábbiakat foglalják magukban:

               –Tanácsadási (coaching) és más előkészítő intézkedések: ezek az intézkedések magukban foglalják a munkakeresési képzést, a munkavállalói mobilitás támogatását (EURES-szolgáltatások), egyéni tanácsadást (munkavállalási tanácsadás), a karriertanácsadást és a szakértői értékeléseket.

               –Foglalkoztatási és üzleti szolgáltatások: ezek az intézkedések magukban foglalják az egyéni álláskeresők támogatását, a kompetenciák felmérését, munkapróbákat és toborzási rendezvényeket.

               –Képzés: ezen intézkedés alá tartozik a szakképzés, továbbképzés, a változásokra felkészítő képzés, átképzés, a vállalkozói és munkavállalói mobilitásra vonatkozó képzés.

               –Kezdési támogatás: ez az intézkedés kezdési támogatást biztosít az ikt vagy más ágazatokon belül a vállalkozói tevékenység kialakításához, valamint teljes munkaidős foglalkoztatást biztosító vállalkozás elindításához és bevezetéséhez.

               –Fizetési támogatások. az intézkedés célja az új álláshelyen való alkalmazás támogatása a bérköltségek csökkentése révén. A fizetési támogatás a bérköltségek 30–50 %-át teszi ki.

               –Utazási és szállásjuttatások az intézkedés célja a képzés során az álláskereső számára felmerült költségek fedezése.

               37.Az itt leírt javasolt intézkedések az EGAA-rendelet 7. cikkében meghatározott támogatható tevékenységek közé sorolható aktív munkaerőpiaci intézkedéseknek minősülnek. Ezek a tevékenységek nem helyettesítik a passzív szociális védelmi intézkedéseket.

               38.Finnország megadta a szükséges információkat a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében az érintett vállalatra nézve kötelező intézkedésekről. Megerősítette, hogy az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás nem helyettesíti ezeket az intézkedéseket.

               Becsült költségvetés

               39.A költségek teljes becsült összege 5 866 800 EUR, amely a személyre szabott szolgáltatásokra fordított 5 559 300 EUR-t, továbbá az előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint ellenőrzési és beszámolási tevékenységekre szánt 307 500 EUR összegű kiadásokat foglalja magában.

               40.Az EGAA-ból igényelt teljes pénzügyi hozzájárulás összege 3 520 080 EUR (az összköltség 60 %-a).

                        Intézkedés

                        A résztvevők becsült száma

                        Egy résztvevőre eső becsült költség
                        (EUR)

                        Becsült összköltség

                        (EUR)

                        Személyre szabott szolgáltatások (az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) és c) pontja szerinti intézkedések)

                        Tanácsadási (coaching) és más elkészítő intézkedések (Valmennukset ja muut valmentavat toimenpiteet)

                        195

                        1 200

                        234 000

                        Foglalkoztatási és üzleti szolgáltatások (Työllisyys- ja yrityspalvelut)

                        800

                        606

                        484 800

                        Képzés (Koulutus)

                        535

                        6 000

                        3 210 000

                        Vállalkozásindítási támogatás (Starttiraha)

                        18

                        8 000

                        144 000

                        Részösszeg (a):

                        A személyre szabott szolgáltatáscsomag százalékaránya

                        –

                        4 072 800

                        (73,26 %)

                        Juttatások és ösztönzők (az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti intézkedések)

                        Fizetési támogatások (Palkkatuki)

                        163

                        9 000

                        1 467 000

                        Utazási, szállás- és költözési juttatások

                        (Liikkuvuusavustus)

                        130

                        150

                        19 500

                        Részösszeg (b):

                        A személyre szabott szolgáltatáscsomag százalékaránya:

                        –

                        1 486 500

                        (26,74 %)

                         Az EGAA-rendelet 7. cikkének (4) bekezdése szerinti intézkedések

                        1. Előkészítő tevékenységek

                        –

                        9 000

                        2. Igazgatás

                        –

                        143 000

                        3. Tájékoztatás és nyilvánosság

                        –

                        115 500

                        4. Ellenőrzés és jelentéstétel

                        –

                         40 000

                        Részösszeg (c):

                        Százalékarány az összköltséghez képest:

                        –

                        307 500

                        (5,24 %)

                        Összköltség (a + b + c):

                        –

                        5 866 800

                        EGAA-hozzájárulás (az összköltségek 60 %-a)

                        –

                        3 520 080

               *: csak a %-ban megadott értékek kerülnek kerekítésre

               41.A fenti táblázatban az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelő intézkedésként meghatározott intézkedések költsége nem haladja meg a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja összköltségének 35 %-át. Finnország megerősítette, hogy ezen intézkedések a munkakereső vagy képzési tevékenységekben részt vevő megcélzott kedvezményezettek tevékeny részvételétől függnek.

               42.Finnország megerősítette, hogy az önálló vállalkozáshoz, vállalkozásalapításhoz, valamint a vállalkozás alkalmazottak által történő átvételéhez kapcsolódó beruházás költsége kedvezményezettenként nem haladja meg a 15 000 EUR-t.

               A kiadások támogathatóságának időszaka

               43.Finnország 2016. július 12-én kezdte meg a személyre szabott szolgáltatások nyújtását a megcélzott kedvezményezettek részére. Az említett intézkedésekkel kapcsolatos kiadásokhoz ezért 2016. július 12-től 2019. február 1-jéig nyújtható pénzügyi támogatás az EGAA-ból.

               44.Finnország számára 2016. július 12-én merült fel először az EGAA végrehajtásához kapcsolódó igazgatási kiadás. Az előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint ellenőrzési és jelentéstételi tevékenységekre fordított kiadások ezért 2016. július 12. és 2019. augusztus 1. között támogathatók az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulásból.

               A nemzeti vagy uniós forrásokból finanszírozott intézkedéseket kiegészítő jelleg

               45.A tagállami előfinanszírozást vagy társfinanszírozást főként a Foglalkoztatási és Gazdasági Minisztérium közigazgatási ága állami foglalkoztatási szolgálatának költségvetéséből fogják biztosítani. Egyes szolgáltatásokat a Gazdaságfejlesztési Központok, valamint a Foglalkoztatási és Gazdaságfejlesztési Hivatalok működési költségvetéséből is fognak finanszírozni.

               46.Finnország megerősítette, hogy a fentiekben ismertetett, az EGAA-ból nyújtott pénzügyi hozzájárulásban részesülő intézkedések nem részesülnek pénzügyi támogatásban egyéb uniós pénzügyi eszközökből.

               A megcélzott kedvezményezettekkel vagy képviselőikkel, a szociális partnerekkel, illetve a helyi és regionális hatóságokkal folytatott konzultáció során követett eljárások

               47.Finnország jelezte, hogy a személyre szabott szolgáltatások koordinált csomagját az érintett régiók Gazdaságfejlesztési Központjainak, Foglalkoztatási és Gazdaságfejlesztési Hivatalainak, valamint a Microsoft, a Technology Industries of Finland, a Trade Union Pro, a Union of Professional Engineers in Finland és a Finn Innovációs Finanszírozási Ügynökség képviselői által alkotott munkacsoporttal egyeztetve dolgozták ki.

               Irányítási és ellenőrzési rendszerek

               48.A kérelem tartalmazza az irányítási és ellenőrzési rendszer leírását, amely meghatározza az érintett szervek felelősségi körét. Finnország tájékoztatta a Bizottságot, hogy a pénzügyi hozzájárulást az EGAA irányító és igazgató hatóságaként és az EGAA-támogatások elosztásában közreműködő szervezetként működő Foglalkoztatási és Gazdasági Minisztérium kezeli majd. Az EGAA-hoz kapcsolódó irányítási funkciókat a Foglalkoztatási és Vállalkozási Osztályhoz rendelték hozzá.

               49.A tanúsítási funkciókat az Emberi Erőforrás és Igazgatási Egység látja el. A kedvezményezettek javára teljesítendő kifizetések végrehajtása a regionális Gazdaságfejlesztési, Közlekedési és Környezetvédelmi Központokon, valamint a Foglalkoztatási és Gazdaságfejlesztési Hivatalokon keresztül történik.

               50.Az ellenőrzésért felelős szerv a független Belső Ellenőrzési Osztály, amely a Foglalkoztatási és Gazdasági Minisztérium közigazgatási államtitkárának irányítása alatt működik.

               Az érintett tagállam vállalásai

               51.Finnország minden szükséges biztosítékot megadott az alábbiak tekintetében:

               –a javasolt intézkedésekhez való hozzáférés és azok megvalósítása során tiszteletben tartják az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség elvét;

               –a nemzeti és uniós jogszabályokban a csoportos létszámcsökkentések vonatkozásában előírt követelményeknek eleget tettek;

               –az elbocsátó vállalatok, amelyek a leépítések után folytatták a tevékenységüket, eleget tettek az elbocsátásokra vonatkozó jogi kötelezettségeiknek és a munkavállalóikkal szemben is ennek megfelelően jártak el;

               –a javasolt intézkedések nem részesülnek egyéb uniós alapok vagy pénzügyi eszközök pénzügyi támogatásában, és megtették a szükséges intézkedéseket a kettős finanszírozás megelőzésére;

               –a javasolt intézkedések kiegészítik a strukturális alapok által finanszírozott intézkedéseket;

               –az EGAA-ból nyújtott pénzügyi hozzájárulás megfelel az állami támogatásra vonatkozó uniós eljárási és anyagi szabályoknak.

               KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               Javasolt költségvetés

               52.Az EGAA-támogatás éves maximális összege (2011-es árakon számítva) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  16
                12. cikkében meghatározottaknak megfelelően 150 millió EUR.

               53.Miután megvizsgálta a kérelmet az EGAA-rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek szempontjából, valamint figyelembe vette a megcélzott kedvezményezettek számát, a javasolt intézkedéseket és a becsült költségeket, a Bizottság azt javasolja, hogy a javasolt intézkedések összköltségének 60 %-át kitevő 2 641 800 EUR összeget folyósítsanak az EGAA-ból a kérelemben igényelt pénzügyi hozzájárulás biztosítása érdekében.

               54.Az EGAA igénybevételére vonatkozó javasolt határozatot az Európai Parlament és a Tanács közösen hozza meg, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás
                  17
                13. pontja értelmében.

               Kapcsolódó jogi aktusok

               55.A Bizottság az EGAA igénybevételéről szóló határozatra irányuló javaslatának benyújtásával egyidejűleg javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak 2 641 800 EUR összegnek az érintett költségvetési sorba történő átcsoportosításra is.

               56.A Bizottság az EGAA igénybevételéről szóló határozatra irányuló javaslatával egyidejűleg végrehajtási jogi aktus formájában egy pénzügyi hozzájárulásról szóló határozatot is elfogad, amely abban az időpontban lép hatályba, amikor az Európai Parlament és a Tanács elfogadja az EGAA igénybevételéről szóló javasolt határozatot.

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről
                  Finnország kérelme – EGF/2017/002 FI/Microsoft 2

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  18
                és különösen annak 15. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra
                  19
                és különösen annak 13. pontjára,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (a továbbiakban: EGAA) célja, hogy támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások miatt vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság elhúzódása, illetve egy újabb globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak és tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozóknak a munkaerőpiacra történő újbóli beilleszkedéshez.

               (2)Az EGAA éves maximális összege az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  20
                12. cikkében meghatározottaknak megfelelően (2011-es árakon számítva) nem haladhatja meg a 150 millió EUR összeget.

               (3)2017. február 1-jén Finnország kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt a Microsoft Oy (Microsoft Mobile Oy) vállaltnál és 11 beszállítójánál és felhasználó gyártójánál történt elbocsátásokat és a tevékenységek megszüntetését követően. E kérelmet az 1309/2013/EU rendelet 8. cikke (3) bekezdésének megfelelően további információkkal egészítették ki. Az említett kérelem eleget tesz az 1309/2013/EU rendelet 13. cikkében az EGAA-ból folyósított pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek.

               (4)Az EGAA-t tehát a Finnország által benyújtott kérelem alapján igénybe kell venni 2 641 800 EUR összegű pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében.

               (5)Az EGAA igénybevételéhez szükséges idő minimalizálása érdekében ezt a határozatot elfogadása napjától kell alkalmazni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió 2017-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének keretein belül az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból 2 641 800 EUR összeg igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában.

               2. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba. Ezt a határozatot [the date of its adoption]*-tól/-től kell alkalmazni.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

                     (1)
                  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

                     (2)
                  Az EGAA-rendelet 3. cikke értelmében.

                     (3)
                  A Bizottság 1046/2012/EU rendelete (2012. november 8.) az új regionális bontásra vonatkozó idősorok továbbítása tekintetében a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 310., 2012.11.9., 34. o.).

                     (4)
                  HL L 393., 2006.12.30., 1. o.

                     (5)
                  Az 1309/2013/EU rendelet 7. cikkének (4) bekezdése alapján.

                     (6)

                     www.statista.com/chart/4112/smartphone-market-share

                     (7)

                     https://www.strategyanalytics.com/strategy-analytics/news/strategy-analytics-press-releases/strategy-analytics-press-release/2016/11/02/strategy-analytics-android-captures-record-88-percent-share-of-global-smartphone-shipments-in-q3-2016#.WTosOjclGUl

                     (8)

                     www.statista.com/chart/4112/smartphone-market-share

                     (9)

                     http://www.businessinsider.com/samsung-factory-working-conditions-2012-11?r=US&IR=T&IR=T

                     (10)

                     http://comptryx.com/product/global_salary_survey

                     (11)

                     https://www.kantarworldpanel.com/global/News/Android-Share-Tops-75-in-Europes-Largest-Markets

                     (12)

                     http://www.thanhniennews.com/business/samsung-shifts-plants-from-china-to-vietnam-to-protect-margins-392.html

                     http://www.thanhniennews.com/business/samsung-shifts-plants-from-china-to-vietnam-to-protect-margins-392.html

                     (13)

                     http://julkaisut.valtioneuvosto.fi/bitstream/handle/10024/78927/TKAT_Oct_2016_en.pdf?sequence=1

                     (14)

                     http://julkaisut.valtioneuvosto.fi/bitstream/handle/10024/78927/TKAT_Oct_2016_en.pdf?sequence=1

                     (15)

                     http://www.itproportal.com/2015/07/20/nokias-woes-pushing-finnish-town-salo-further- into-recession/

                     (16)
                  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

                     (17)
                  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (18)
                  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

                     (19)
                  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (20)
                  A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.2.16.
            COM(2016) 53 final
            2016/0031(COD)
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            a tagállamok és harmadik országok által kötött kormányközi energiaügyi megállapodásokra és nem kötelező erejű jogi eszközökre vonatkozó információcsere-mechanizmus létrehozásáról és a 994/2012/EU határozat hatályon kívül helyezéséről
            (EGT-vonatkozású szöveg)
            {SWD(2016) 27 final}{SWD(2016) 28 final}

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               A javaslat indokai és céljai

               A energiaunió keretstratégiája (COM(2015) 80) kimondja, hogy: „Az energiabiztonság (különösen a gázellátás) biztosításának egyik fontos eleme, hogy a harmadik országokból történő energiavásárlást szabályozó megállapodások teljes mértékben megfeleljenek az uniós jognak”. Ugyanezt az elképzelést követve az Európai Tanács 2015. március 19-i következtetéseiben szintén annak biztosítását szorgalmazta, „hogy minden olyan megállapodás, amely külső szállítóktól történő gázbeszerzésre vonatkozik, maradéktalanul megfeleljen az uniós jogszabályoknak, mégpedig az ilyen megállapodások átláthatóságának növelésével és az uniós energiabiztonsági rendelkezéseknek való megfelelésük biztosításával”.

               A Parlament és a Tanács 2012. október 25-én határozatot fogadott el a tagállamok és harmadik országok által kötött kormányközi energiaügyi megállapodásokra vonatkozó információcsere-mechanizmus létrehozásáról (a továbbiakban: a kormányközi megállapodásokról szóló határozat)
                  1
               , amely határozat 2012. november 17-én lépett hatályba. E mechanizmus fő jellemzője az, hogy a Bizottság a tagállamok és harmadik országok között létrejött megállapodásokra vonatkozóan – azok megkötését követően – megfelelőségi értékelést végez.

               2012 óta a Bizottság jelentős tapasztalatra tett szert a rendszer végrehajtása terén. Amint az a határozat felülvizsgálatához kapcsolódó hatásvizsgálat és a határozat alkalmazásáról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak készült jelentés elemzéséből kiderül, a Bizottság értékelése szerint a jelenlegi rendszer hasznosnak bizonyult a meglévő kormányközi megállapodásokról való információgyűjtésre és a megállapodások uniós jognak való megfelelőségével kapcsolatos problémák feltárására, azonban nem elegendő az összeegyeztethetetlenségek feloldására. Amint az energiaunió keretstratégiájáról szóló közlemény is megállapítja: „A tapasztalatok szerint azonban az ilyen megállapodások újratárgyalása a gyakorlatban igen bonyolult: eddigre rögzül az aláírók pozíciója, ami politikai nyomást gyakorol abba az irányba, hogy a megállapodás semelyik részében ne történjen változtatás.”

               Ezért a Bizottság részvétele még azt megelőzően, hogy egy tagállam és egy harmadik ország megkötné a megállapodást, lényeges hozzáadott értéket képviselne, mivel megakadályozná, hogy a tagállam nemzetközi szerződési jog szerinti kötelezettségei összeütközésbe kerüljenek az uniós jog szerinti kötelezettségeivel.

               Ebben az összefüggésben a kormányközi megállapodásokról szóló határozatnak két fő célkitűzése van:

               1. a belső piac megfelelő működésének garantálása és az EU energiabiztonságának javítása érdekében annak biztosítása, hogy a kormányközi megállapodások megfeleljenek az uniós jognak; és

               2. az EU költséghatékonyabb energiaellátása és a tagállamok közötti szolidaritás fokozása érdekében a kormányközi megállapodások átláthatóságának javítása.

               Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               A javaslat összhangban van számos, az EU energiapiacának működését javítani és az EU energiaellátásának biztonságát fokozni hivatott, uniós szinten elfogadott intézkedéssel.

               A kormányközi megállapodásokról szóló jelenlegi határozat felülvizsgálata szerepel a 2015 februárjában elfogadott energiauniós stratégia menetrendjében, amely meghatározza az EU új energiapolitikájának általános hátterét és irányítási struktúráját.

               Cselekvési tervében az energiaunióra vonatkozó stratégia több, az EU energiaellátásának biztonságát fokozó fellépést irányoz elő. Ezért e javaslatot más kezdeményezésekkel, egyebek mellett a földgázellátás biztonságáról szóló rendelettel
                  2
                összefüggésben kell szemlélni. A kormányközi megállapodásokról szóló határozat szorosan kapcsolódik a gázellátás biztonságáról szóló rendelethez, ám a határozattal létrehozott információcsere-mechanizmus hatálya szélesebb körű. A határozat így határozza meg a kormányközi megállapodás fogalmát: „egy vagy több tagállam és egy vagy több harmadik ország között létrejött minden olyan jogilag kötelező erejű megállapodás, amely hatással van a belső energiapiac működésére vagy az Unión belüli energiaellátás biztonságára”. Így a határozat hatálya kiterjed az energiahordozó-ellátásra és az infrastruktúrára, különösen a gáz-, olaj- és villamosenergia-ellátásra és -infrastruktúrára vonatkozó valamennyi kormányközi megállapodásra, csak az Euratom-Szerződés hatálya alá tartozó ügyekkel kapcsolatos kormányközi megállapodásokra nem. Az ilyen kormányközi megállapodásokra az Euratom-Szerződés a 103. cikkében előzetes eljárást ír elő.

               A határozat hatálya nem terjed ki a kereskedelmi szereplők közötti kereskedelmi szerződésekre
                  3
               . E javaslat nem terjeszti ki a határozat hatályát a kormányközi energiaügyi megállapodásokhoz kapcsolódó kereskedelmi szerződésekre, mivel – amint az az energiaunió keretstratégiájáról szóló közleményben is megjelenik – ezzel a kérdéssel a kereskedelmi gázszállítási szerződések kapcsán a gázellátás biztonságáról szóló rendelet felülvizsgálatára irányuló javaslat már foglalkozik.

               Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  A javaslat nem csupán az EU energiapolitikájához járul hozzá: azáltal, hogy biztosítja a kormányközi megállapodások uniós jognak való megfelelését, más uniós szakpolitikai területeken (belső piac, versenypolitika, közbeszerzés) is hasznos hozzájárulást tesz.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               Jogalap

               E javaslat fent említett céljai összhangban vannak az uniós Szerződésekben foglalt következő célokkal:

               az energiaellátás biztonságának garantálása az Unión belül (EUMSZ 194. cikk (1) bekezdés b) pont);

               jól működő belső energiapiac létrehozása a tagállamok közötti szolidaritás szellemében (EUSZ 3. cikk (3) bekezdés; EUMSZ 194. cikk (1) bekezdés).

               Éppen ezért a kormányközi megállapodásokról szóló határozat felülvizsgálatára vonatkozó javaslat jogalapja az EUMSZ 194. cikke, csakúgy mint a Parlament és a Tanács által 2012. október 25-én elfogadott jelenlegi határozat esetében volt.

               Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               Az uniós fellépés szükségessége: A nemzetközi megállapodásokról szóló határozat felülvizsgálatának jogalapja az EUMSZ 194. cikke. A határozat 2012-ben ezen az alapon került elfogadásra, tiszteletben tartva a szubszidiaritás elvét. Ugyanakkor a Bizottság általi kötelező előzetes értékelés bevezetése megváltoztatná a határozat természetét, mivel egyes feladatok a tagállamok hatásköréből az EU hatáskörébe kerülnének át. Amint azt fent kifejtettük, a tapasztalat szerint a tagállamok által végzett értékelés nem megfelelő és elegendő a kormányközi megállapodások uniós joggal való összhangjának biztosítására, s így jogbizonytalanságot idéz elő. A Bizottság előzetes bevonása lényeges hozzáadott értéket jelentene a problémák (nevezetesen a tagállamoknak a nemzetközi szerződési jog és az uniós jog alapján fennálló kötelezettségei közötti konfliktus) megoldásában.

               Uniós hozzáadott érték: Az energetikai infrastruktúra és az energiapiacok fokozatos integrációja, a külső szállítóktól való közös függés, valamint a szolidaritás válságos időkben való biztosításának szükségessége mind abba az irányba mutat, hogy az energiával kapcsolatos alapvető politikai döntéseket nem szabad kizárólag nemzeti szinten, a szomszédos országok és az EU bevonása nélkül meghozni. A kormányközi megállapodásokról szóló határozat – mivel harmadik országokkal kötött megállapodásokkal foglalkozik, és mivel az uniós jognak meg nem felelő rendelkezések (mint például a rendeltetési helyre vonatkozó záradék) negatív hatással vannak az energiahordozók belső piacon való szabad áramlására – az energiapolitika külső dimenziójának és a belső piaci politikának a metszéspontjában áll. Ezért a javaslat egyértelműen hozzáadott értékkel bír, hiszen javítja az uniós szintű együttműködést és átláthatóságot.

               Arányosság

                  A javaslat célkitűzései a következők:

               1. a kormányközi megállapodások uniós jognak való megfelelésének biztosítása, és ezáltal a belső piac megfelelő működésének szavatolása és az EU energiabiztonságának javítása; valamint

               2. a kormányközi megállapodások átláthatóságának javítása az EU költséghatékonyabb energiaellátása és a tagállamok közötti szolidaritás fokozása érdekében.

                  E célkitűzések elérése érdekében javasolt a fakultatívan alkalmazható záradékmintákat és a megállapodások aláírását megelőzően végzett előzetes értékelést ötvöző rendszert bevezetni. Amint azt a határozat felülvizsgálatához kapcsolódó hatásvizsgálatban kifejtjük, a jelenlegi rendszer fenntartása nem lenne hatékony. Egyelőre ugyanis a Bizottság által problémásként azonosított kormányközi megállapodások egyike sem került felmondásra.

                  A hatásvizsgálat továbbá arra a következtetésre jutott, hogy a kötelező záradékminták kidolgozása segíthetne a tagállamoknak a megállapodások uniós joggal való összeegyeztethetetlenségének kiküszöbölésében, ugyanakkor a határozat alkalmazási körében túl sok olyan különböző helyzet és üzleti modell merülhet fel ahhoz, hogy a jogbiztonságot szavatolni képes és a végleges megállapodástervezetek mélyreható előzetes értékelését kiváltó, megfelelően pontos záradékmintákat lehetne megfogalmazni. Ezenkívül a harmadik ország pozíciójától és alkuerejétől függően előfordulhat, hogy az adott tagállamnak nem sikerül egyes záradékmintákat felvetetnie a megállapodásba.

                  A hatásvizsgálat ezért arra a következtetésre jutott, hogy a kötelező előzetes értékelés az uniós jognak meg nem felelő megállapodások elkerülésének legkevésbé szigorú módja.

               A jogi aktus típusának megválasztása

                  Az érintett területet szabályozó jogszabály maga a kormányközi megállapodásokról szóló határozat. E javaslat célja a meglévő határozatban előírt rendelkezések és eljárások megerősítése és javítása. Ezért a javasolt jogi aktus: a határozat. Tekintettel az új elemek mennyiségére és hatáskörére, a javaslatban a jelenlegi rendelkezések módosítása helyett a 994/2012/EU határozat hatályon kívül helyezése és felváltása szerepel.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése/célravezetőségi vizsgálata

               Ez a javaslat a Bizottság által a kormányközi megállapodásokról szóló határozat 2012. november 17-i hatálybalépése óta szerzett tapasztalatokra épül, amelyeket a határozat felülvizsgálatához kapcsolódó hatásvizsgálathoz csatolt értékelő jelentésben, valamint a jelenlegi határozat alkalmazásáról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak készült jelentésben elemeztünk.

               E jelentések a határozat eredményességével kapcsolatban arra a következtetésre jutnak, hogy a jelenlegi rendelkezések (különösen a határozatban előírt összeegyeztethetőségi értékelés utólagos jellege miatt) nem eredményezték azt, hogy a már megkötött, az uniós jognak meg nem felelő kormányközi megállapodásokat az uniós jognak megfelelő megállapodások váltották volna fel, és nem gyakoroltak közvetlen hatást a tagállamok által harmadik országokkal folytatott tárgyalásokra. A Bizottsághoz továbbá a mai napig egyetlen kormányközi megállapodástervezet sem érkezett be önkéntes alapon előzetes értékelésére. A határozat ezért jelenlegi formájában nem tekinthető eredményesnek.

               A jelentések következtetései szerint továbbá a jelenlegi határozathoz kapcsolódó költségek a biztosított előnyök tükrében összességében indokoltnak tekinthetők, mivel a határozat a belső energiapiac működését védi, és hozzájárul az energiaellátás biztonságához. Ugyanakkor a határozat hatékonyabb lenne, ha a benne előírt összeegyeztethetőségi értékelésekre előzetesen (nem utólag, mint a jelenlegi rendszerben) kerülne sor. Ez jelentősen fokozná a jogbiztonságot, valamint a tagállamok és a Bizottság számára egyaránt lehetővé tenné bizonyos költségek elkerülését.

               Ezenkívül a jelentésekből az is világosan kiderül, hogy a kormányközi megállapodások továbbra is kulcsszerepet fognak játszani az EU energiaágazatán belül. A határozat tehát releváns, de igazodnia kell az ellátásban és az útvonalakban bekövetkező változásokhoz. A jelentések kiemelik, hogy a határozat egyértelműen uniós hozzáadott értékkel bír, hiszen javítja az uniós szintű együttműködést és átláthatóságot, valamint hozzájárul az energiaellátás biztonságához és a belső energiapiac működéséhez.

               Összefoglalva: a jelentések megállapítják, hogy a határozatban jelenleg előírt eljárások nem teljes mértékben megfelelőek, ezen belül pedig a legfontosabb eljárási kérdés az összeegyeztethetőség értékelésének utólagos jellege a jelenlegi rendszerben, mely a határozat 2012-es elfogadásakor nehéz tárgyalások eredményeként kerül rögzítésre.

                  E javaslat tárgya a feltárt hiányosságok kezelése.

               Konzultáció az érdekelt felekkel

                  2015. július 28. és október 22. között nyilvános konzultációra került sor. A Bizottsághoz mintegy 25 válasz érkezett az érdekeltektől, köztük tagállamoktól és számos (szabályozói és ágazati) szervezettől, a válaszadási arány pedig kielégítőnek volt mondható.

               Valamennyi válaszadó hangsúlyozta a kormányközi megállapodások fontosságát az energiaellátás biztonsága és a belső energiapiac megfelelő működése szempontjából. Azonban eltérnek a vélemények abban a tekintetben, hogy a jelenlegi határozat által létrehozott rendszer megerősítése mennyiben szükséges, és azt hogyan lehetne a leghatékonyabban megvalósítani:

               A nyilvános konzultáció eredményéről szóló teljes jelentést csatoltuk a határozat felülvizsgálatához kapcsolódó hatásvizsgálathoz, a nem bizalmas válaszokat pedig közzétettük a Bizottság honlapján
                  4
               .

               Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása

               A határozat végrehajtásához kapcsolódó információk részben bizalmasak, egyrészt maga a határozat egyes rendelkezései miatt (4. cikk – Információk bizalmas kezelése), másrészt az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK rendeletben
                  5
                meghatározott egyes kivételek miatt (4. cikk (1) bekezdés a) pont harmadik francia bekezdés – nemzetközi kapcsolatok védelme; 4. cikk (5) bekezdés – tagállam arra vonatkozó kérelme, hogy előzetes beleegyezése nélkül az intézmény ne tegyen közzé egy, az illető tagállamtól származó dokumentumot; valamint 4. cikk (2) bekezdés második francia bekezdés – a bírósági eljárások és a jogi tanácsadás védelme). Többek között ezek, az információk bizalmas kezelését érintő megfontolások miatt az a döntés született, hogy nem készül külső tanulmány a jelenlegi határozat végrehajtásáról.

               Hatásvizsgálat

                  A hatásvizsgálat valamennyi javasolt intézkedést támogatta. A Szabályozói Ellenőrzési Testület 2015. december 4-én pozitív véleményt adott ki.

                  A hatásvizsgálatban öt lehetőség képezte mérlegelés tárgyát:

               1. lehetőség: Alapforgatókönyv: A határozat változatlan marad, a kötelezettségszegésre vonatkozó szabályok viszont szigorodnak.

               2. lehetőség: Az uniós jogot/iránymutatásokat nem sértő záradékminták beépítése a kormányközi megállapodásokba

               3. lehetőség: A kormányközi megállapodások Bizottság általi kötelező előzetes értékelése

               4. lehetőség: A Bizottság kötelező részvétele megfigyelőként a kormányközi megállapodásokra irányuló tárgyalásokon

               5. lehetőség: Uniós energiaügyi megállapodások Bizottság általi letárgyalása

                  A hatásvizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy a leginkább költséghatékony, hatékony és arányos lehetőség a 3. lehetőség.

               Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  A javaslat az adminisztratív terhek enyhe növekedésével jár.

               Alapvető jogok

                  Tárgytalan

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A javaslat nincs hatással az uniós költségvetésre.

               5.EGYÉB ELEMEK

               Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

               A határozat 8. cikke felülvizsgálatra vonatkozó záradékot tartalmaz. Ez a cikk előírja, hogy a Bizottság 2016. január 1-ig, majd azt követően minden harmadik évben jelentést készítsen.

               A határozat felülvizsgálatához kapcsolódó hatásvizsgálathoz csatolt értékelő jelentésen kívül a határozat felülvizsgálatára irányuló jelen javaslatot az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak készült első jelentés kíséri.

               A későbbiekben a Bizottság a határozat 8. cikkében előírtaknak megfelelően 2020. január 1-ig el fogja készíteni következő jelentését.

               Végezetül a Bizottság – a Szerződések őreként – szükség esetén a Szerződés 258. cikkében előírt eljárást követi abban az esetben, ha egy tagállam nem teljesíti az uniós jog végrehajtására és alkalmazására vonatkozó valamely kötelezettségét.

               Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetében)

               Tárgytalan.

               A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  A felülvizsgált határozat a következő elemeket tartalmazza:

               1.A kormányközi megállapodásokat érintő értesítési kötelezettségek:

               A tagállam tájékoztatja a Bizottságot arról, ha új kormányközi megállapodás megkötése, illetve már meglévő megállapodás módosítása céljából harmadik országgal tárgyalásokat szándékozik kezdeni;

               A tárgyalási értesítést követően a Bizottságot folyamatosan tájékoztatni kell;

               A Bizottság szolgálatai – amennyiben az adott tagállam értesítette a tárgyalások megkezdéséről – tanácsot adhatnak a tagállamnak arról, hogy miként kerülhető el az, hogy a kormányközi megállapodás összeegyeztethetetlen legyen az uniós joggal, illetve a Tanács vagy az Európai Tanács következtetéseiben elfogadott uniós szakpolitikai álláspontokkal.

               A tagállam a Bizottság általi előzetes értékelés céljából megküldi a Bizottságnak a kormányközi megállapodás vagy módosítás tervezetét és valamennyi azt kísérő dokumentumot, amint a felek között minden lényeges elemről megállapodás születik;

               A tagállam a kormányközi megállapodás vagy annak módosítása megerősítését követően megküldi a Bizottságnak a kormányközi megállapodást, illetve annak módosítását, valamint valamennyi kísérő dokumentumot;

               A tagállam megküldi a Bizottságnak valamennyi meglévő kormányközi megállapodását, illetve azok módosítását, valamint valamennyi kísérő dokumentumot;

               Az értesítési kötelezettség nem terjed ki a vállalkozások közötti megállapodásokra, önkéntes alapon azonban azokat is be lehet nyújtani;

               A Bizottság a kapott információkat és dokumentumokat – az információk bizalmas kezelésére vonatkozó rendelkezések betartása mellett – hozzáférhetővé teszi a többi tagállam számára.

               2.A Bizottság értékelése:

               A Bizottság hat héten belül előzetes értékelést végez a kormányközi megállapodás vagy módosítás tervezetéről, és tájékoztatja az érintett tagállamot azon esetleges kételyeiről, amelyek a kormányközi megállapodás vagy módosítás tervezetének az uniós joggal, különösen a belső energiapiacra vonatkozó jogszabályokkal és az uniós versenyjoggal való összeegyeztethetőségét illetően felmerülnek;

               A Bizottság az értesítést követő 12 héten belül tájékoztatja az érintett tagállamot a kormányközi megállapodás vagy módosítás uniós joggal való összeegyeztethetőségéről alkotott véleményéről;

               A tagállam nem köti meg a javasolt kormányközi megállapodást vagy módosítást, amíg a Bizottság el nem küldte részére esetleges aggályait és véleményét. A javasolt kormányközi megállapodás megkötésekor vagy módosításakor a tagállamok a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszik a Bizottság véleményét;

               A Bizottság utólagos értékelést végez a meglévő kormányközi megállapodásokról és azok módosításairól, és az értesítéstől számított kilenc hónapon belül tájékoztatja a tagállamokat, amennyiben kétségei merülnének fel a megállapodások uniós joggal való összeegyeztethetőségét illetően.

               3.Értesítési kötelezettségek és a Bizottság értékelése a jogilag nem kötelező eszközök esetében:

               A tagállam megküldi a Bizottságnak valamennyi meglévő és tervezett nem kötelező erejű jogi eszközt és valamennyi kísérő dokumentumot;

               A Bizottság utólagos értékelést végezhet a benyújtott nem kötelező erejű jogi eszközökről, és ennek megfelelően tájékoztatja az érintett tagállamot, ha úgy ítéli meg, hogy a nem kötelező erejű jogi eszköz végrehajtására vonatkozó intézkedések ellentétesek lehetnek az uniós joggal;

               A Bizottság a kapott dokumentumokat – az információk bizalmas kezelésére vonatkozó rendelkezések betartása mellett – hozzáférhetővé teszi a többi tagállam számára.

               2016/0031 (COD)

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               a tagállamok és harmadik országok által kötött kormányközi energiaügyi megállapodásokra és nem kötelező erejű jogi eszközökre vonatkozó információcsere-mechanizmus létrehozásáról és a 994/2012/EU határozat hatályon kívül helyezéséről

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 194. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

               tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére
                  6
               ,

               tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére,

               rendes jogalkotási eljárás keretében,
                  7

               mivel:

               (1)A belső energiapiac megfelelő működéséhez az szükséges, hogy az Unióba irányuló energiabehozatalt teljes egészében a belső energiapiacot létrehozó rendelkezések szabályozzák. A belső energiapiac nem megfelelő működése kiszolgáltatott és hátrányos helyzetbe hozza az Uniót az energiaellátás biztonsága tekintetében, és aláássa az európai fogyasztók és ipar számára kínálkozó potenciális előnyöket.

               (2)Az energiaunióra vonatkozó, a Bizottság által 2015. február 25-én elfogadott stratégia
                  8
                biztonságos, fenntartható, versenyképes és megfizethető energiát hivatott biztosítani az európai fogyasztók számára. Pontosabban fogalmazva az energiaunióra vonatkozó stratégia – a 2014. májusi európai energiabiztonsági stratégia
                  9
                keretében már elvégzett elemzés eredményeire alapozva – kiemeli, hogy a harmadik országokból történő energiavásárlást szabályozó megállapodások uniós joggal való teljes összhangja fontos eleme az energiabiztonság megteremtésének. Ugyanezt az elképzelést követve az Európai Tanács 2015. március 19-i következtetéseiben annak biztosítását szorgalmazta, hogy minden olyan megállapodás, amely külső szállítóktól történő gázbeszerzésre vonatkozik, maradéktalanul feleljen meg az uniós jogszabályoknak, mégpedig az ilyen megállapodások átláthatóságának növelésével és az uniós energiabiztonsági rendelkezéseknek való megfelelésük biztosításával.

               (3)A 994/2012/EU európai parlamenti és tanácsi határozat
                  10
                hasznosnak bizonyult a meglévő kormányközi megállapodásokról való információgyűjtésre és a megállapodások uniós jognak való megfelelőségével kapcsolatos problémák feltárására.

               (4)A 994/2012/EU határozat azonban nem bizonyult eredményesnek a kormányközi megállapodások uniós joggal való összeegyeztethetőségének biztosításában. A szóban forgó határozat alapvetően a tagállamok és harmadik országok között már megkötött kormányközi megállapodások Bizottság általi utólagos értékelésére támaszkodott. A 994/2012/EU határozat végrehajtása során szerzett tapasztalatok azt bizonyították, hogy az utólagos értékelés nem meríti ki a kormányközi megállapodások uniós joggal való összhangba hozatalára kínálkozó valamennyi lehetőséget. A kormányközi megállapodások gyakran nem tartalmaznak megfelelő felmondási és kiigazítási záradékot, amely lehetővé tenné a tagállamok számára, hogy a kormányközi megállapodást ésszerű időn belül összhangba hozzák az uniós joggal. Ezenkívül a megkötött megállapodások aláíróinak a pozíciója már rögzült, ami politikai nyomást gyakorol abba az irányba, hogy a megállapodás semelyik részében ne történjen változtatás.

               (5)Az uniós jognak való esetleges meg nem felelés elkerülése és az átláthatóság fokozása érdekében indokolt előírni a tagállamok számára, hogy mielőbb tájékoztassák a Bizottságot arról, ha új kormányközi megállapodás megkötése, illetve már meglévő megállapodás módosítása céljából tárgyalásokat szándékoznak kezdeni. A tárgyalások előrehaladásáról a Bizottságot rendszeresen tájékoztatni kell. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy felkérhessék a Bizottságot arra, hogy megfigyelőként részt vegyen a tárgyalásokon.

               (6)A tárgyalások során a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy tanácsot adhasson azzal kapcsolatban, hogy miként lehet elkerülni az uniós joggal való összeegyeztethetetlenséget. A Bizottság a tagállamokkal együttműködve fakultatívan alkalmazható záradékmintákat dolgozhatna ki. A Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy felhívja a figyelmet az Unió energiapolitikai céljaira, a tagállamok közötti szolidaritás elvére, valamint a Tanács vagy az Európai Tanács következtetéseiben elfogadott uniós szakpolitikai álláspontokra.

               (7)Az uniós jognak való megfelelés biztosítása érdekében fontos, hogy a tagállamok még az előtt értesítsék a Bizottságot a kormányközi megállapodás tervezetéről, hogy az a felek számára jogilag kötelező erejűvé válik (előzetes értesítés). A Bizottságnak az együttműködés szellemében támogatnia kell a tagállamokat a kormányközi megállapodások és módosítások tervezetének megfelelését érintő problémák azonosításában. Ezáltal az érintett tagállamok jobban fel lennének készülve az uniós joggal összhangban lévő megállapodások megkötésére. A lehető legnagyobb fokú jogbiztonság megteremtése érdekében elegendő időt kell biztosítani Bizottság számára az értékelés elvégzésére, ugyanakkor kerülni kell az indokolatlan késedelmet. A Bizottság nyújtotta támogatás teljes mértékű kihasználása érdekében a tagállamoknak tartózkodniuk kell a kormányközi megállapodás megkötésétől mindaddig, amíg a Bizottság nem tájékoztatta őket az értékeléséről. A tagállamoknak meg kell tenniük minden szükséges lépést, hogy megfelelő megoldást találjanak a feltárt összeegyeztethetetlenség megszüntetésére.

               (8)Az energiaunióra vonatkozó stratégia értelmében a korábbi és a jövőbeli kormányközi megállapodások átláthatósága továbbra is kiemelt jelentőséggel bír. Ezért a tagállamoknak továbbra is értesíteniük kell a Bizottságot minden meglévő és tervben lévő kormányközi megállapodásról – tekintet nélkül arra, hogy azok hatályba léptek-e vagy azokat a szerződések jogáról szóló bécsi egyezmény 25. cikkének értelmében ideiglenesen alkalmazzák-e –, továbbá az új kormányközi megállapodásokról.

               (9)A Bizottságnak fel kell mérnie, hogy az e határozat hatálybalépését megelőzően hatályba lépett vagy ideiglenesen alkalmazott kormányközi megállapodások összeegyeztethetők-e az uniós joggal, és ennek megfelelően tájékoztatnia kell a tagállamokat. Összeegyeztethetetlenség esetén a tagállamoknak meg kell tenniük minden szükséges lépést, hogy megfelelő megoldást találjanak a feltárt összeegyeztethetetlenség megszüntetésére.

               (10)Ezt a határozatot csak azokra a kormányközi megállapodásokra indokolt alkalmazni, amelyek hatással vannak a belső energiapiacra vagy az Unión belüli energiaellátás biztonságára. Kétség esetén a tagállamoknak konzultálniuk kell a Bizottsággal. A hatályukat vesztett vagy már nem alkalmazott megállapodások elvben nincsenek hatással a belső energiapiacra vagy az Unión belüli energiaellátás biztonságára, és ezért nem szükséges e határozat hatálya alá vonni őket.

               (11)A tagállamok harmadik országokkal nem csak kormányközi megállapodások megkötése révén létesítenek kapcsolatot, hanem nem kötelező erejű jogi eszközök útján is. Még ha jogilag nem kötelező erejűek is, ezek az eszközök alkalmasak arra, hogy részletes keretrendszert határozzanak meg az energetikai infrastruktúra és az energiaellátás terén. E tekintetben a nem kötelező erejű jogi eszközök a kormányközi megállapodásokéhoz hasonló hatást gyakorolhatnak a belső energiapiacra, mivel végrehajtásuk az uniós jog megsértését eredményezheti. A tagállamok által alkalmazott, a belső energiapiacra vagy az Unión belüli energiaellátás biztonságára hatást gyakorolni képes valamennyi intézkedés átláthatóságának fokozása érdekében ezért indokolt előírni, hogy a tagállamok utólagosan az adott nem kötelező erejű jogi eszközöket is benyújtsák a Bizottságnak. A Bizottság megvizsgálja a benyújtott nem kötelező erejű jogi eszközöket, és adott esetben tájékoztatja a tagállamot.

               (12)Nem indokolt a határozat hatálya alá vonni azokat a kormányközi megállapodásokat és nem kötelező erejű jogi eszközöket, amelyeket egyéb uniós jogi aktusok értelmében teljes egészében be kell jelenteni a Bizottságnak, valamint azokat, amelyek az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés hatálya alá tartozó ügyekkel kapcsolatosak.

               (13)Helyénvaló, hogy e határozat ne állapítson meg kötelezettségeket a vállalkozások közötti megállapodások vonatkozásában. Ennek azonban nem szabad megakadályoznia a tagállamokat abban, hogy önkéntes alapon eljuttassanak a Bizottsághoz vállalkozások közötti olyan megállapodásokat, amelyekre kormányközi megállapodás vagy nem kötelező erejű jogi eszköz kifejezetten hivatkozik.

               (14)A Bizottságnak a hozzá beérkezett információkat védett elektronikus formában hozzáférhetővé kell tennie az összes többi tagállam számára. A Bizottságnak tiszteletben kell tartania a hozzá benyújtott információk bizalmasként történő kezelésére vonatkozó tagállami kérelmeket. Az információk bizalmas kezelésére vonatkozó kérelmek azonban nem korlátozhatják a Bizottság hozzáférését a bizalmas információkhoz, mivel a Bizottságnak a saját értékelései elvégzéséhez átfogó információkra van szüksége. A Bizottságnak kell felelnie az információk bizalmas kezelésére vonatkozó záradék alkalmazásának garantálásáért. Az információk bizalmas kezelésére vonatkozó kérelmek nem érinthetik az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben
                  11
                meghatározott, dokumentumokhoz való hozzáférési jogot.

               (15)Amennyiben valamely tagállam egy kormányközi megállapodást bizalmasnak tekint, a Bizottság rendelkezésére kell bocsátania az összefoglalóját annak érdekében, hogy az megoszthassa ezt az összefoglalót a többi tagállammal.

               (16)A kormányközi megállapodásokra vonatkozó információk uniós szinten történő folyamatos cseréjének lehetővé kell tennie bevált gyakorlatok kialakítását. A Bizottságnak e bevált gyakorlatok alapján – adott esetben az Unió külső politikái tekintetében az Európai Külügyi Szolgálattal együttműködve – a tagállamok és harmadik országok közötti kormányközi megállapodásokban fakultatívan alkalmazható záradékmintákat kell kidolgoznia. E záradékminták alkalmazásának célja, hogy megakadályozza, hogy a kormányközi megállapodások az uniós jogba – különösen a belső energiapiacra vonatkozó szabályokba és a versenyjogba – és az Unió által kötött nemzetközi megállapodásokba ütközzenek. A záradékminták alkalmazásának fakultatívnak kell lennie, és tartalmuknak bármilyen sajátos körülmény felmerülése esetén kiigazíthatónak kell lennie.

               (17)A meglévő és új kormányközi megállapodások, valamint a nem kötelező erejű jogi eszközök jobb kölcsönös megismerésének lehetővé kell tennie az energiaügyi kérdésekben való hatékonyabb koordinációt a tagállamok között, valamint a tagállamok és a Bizottság között. A hatékonyabb koordinációnak lehetővé kell tennie, hogy a tagállamok teljes mértékben ki tudják használni az Unió politikai és gazdasági súlyából adódó előnyöket, valamint azt, hogy a Bizottság megoldásokat javasoljon a kormányközi megállapodások terén feltárt problémákra.

               (18)A Bizottságnak meg kell könnyítenie és ösztönöznie kell a tagállamok közötti koordinációt annak érdekében, hogy a termelő, tranzit- és fogyasztó országok irányában képviselt határozott és hatékony összehangolt megközelítés révén növekedjen az Unió általános stratégiai szerepe.

               (19)Mivel e határozat célját, nevezetesen a kormányközi energiaügyi megállapodásokra és a nem kötelező erejű jogi eszközökre vonatkozó, a tagállamok és a Bizottság közötti információcserét a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a valamennyi tagállamban végrehajtandó határozat hatásai miatt az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket hozhat. A szintén az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően e határozat nem lépi túl a szóban forgó cél eléréséhez szükséges mértéket.

               (20)E határozat rendelkezései nem érinthetik a kötelezettségszegésre, az állami támogatásokra és a versenyre vonatkozó uniós szabályok alkalmazását. A Bizottságnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 258. cikkének megfelelően jogában áll kötelezettségszegési eljárást indítani, amennyiben megítélése szerint valamely tagállam megszegte az EUMSZ-ből eredő kötelezettségeit.

               (21)A Bizottságnak 2020 folyamán értékelnie kell, hogy a határozat elégséges és eredményes eszköz-e a tekintetben, hogy biztosítsa a kormányközi megállapodások uniós joggal való összeegyeztethetőségét és a tagállamok közötti nagyfokú koordinációt a kormányközi energiaügyi megállapodások terén.

               (22)A 994/2012/EU határozatot hatályon kívül kell helyezni.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Tárgy és hatály

               (1)E határozat a belső energiapiac működésének optimalizálása céljából információcsere-mechanizmust hoz létre a tagállamok és a Bizottság között a 2. cikkben meghatározott kormányközi energiaügyi megállapodásokra és nem kötelező erejű jogi eszközökre vonatkozóan.

               (2)E határozat nem alkalmazandó azokra a kormányközi megállapodásokra és nem kötelező erejű jogi eszközökre, amelyek már teljes egészükben az uniós jog szerinti egyéb különös értesítési eljárások hatálya alá tartoznak.

               2. cikk

               Fogalommeghatározások

               E határozat alkalmazásában:

               1.„kormányközi megállapodás”: egy vagy több tagállam és egy vagy több harmadik ország között létrejött minden olyan jogilag kötelező erejű megállapodás, amely hatással van a belső energiapiac működésére vagy az Unión belüli energiaellátás biztonságára; vagy amennyiben egy ilyen jogilag kötelező erejű megállapodás más kérdésekre is kiterjed, kizárólag az energiával kapcsolatos rendelkezések, beleértve az energiával kapcsolatos rendelkezésekre alkalmazandó általános rendelkezéseket is;

               2.„meglévő kormányközi megállapodás”: olyan kormányközi megállapodás, amely e határozat hatálybalépését megelőzően lépett hatályba, vagy e határozat hatálybalépését megelőzően ideiglenesen alkalmazandó.

               3.„nem kötelező erejű jogi eszköz”: egy vagy több tagállam és egy vagy több harmadik ország között létrejött olyan jogilag nem kötelező erejű megállapodás – például egyetértési megállapodás, együttes nyilatkozat, együttes miniszteri nyilatkozat, együttes fellépés vagy közös magatartási kódex –, amely az uniós jogot értelmező, illetőleg az energiaellátás feltételeit (volumenét és árát) meghatározó vagy az energetikai infrastruktúrák fejlesztésére vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz;

               4.„meglévő nem kötelező erejű jogi eszköz”: e határozat hatálybalépését megelőzően aláírt vagy más módon elfogadott, kötelező erővel nem bíró jogi eszköz.

               3. cikk

               A kormányközi megállapodásokat érintő értesítési kötelezettség

               (1)Amennyiben valamely tagállam egy harmadik országgal tárgyalásokat kíván kezdeni meglévő kormányközi megállapodás módosítása vagy új kormányközi megállapodás megkötése céljával, akkor erről a szándékáról a tárgyalások tervezett megkezdése előtti lehető legkorábbi időpontban írásban tájékoztatja a Bizottságot.

               Amennyiben egy tagállam a tárgyalásokról ilyen módon értesíti a Bizottságot, az érintett tagállam a Bizottságot a tárgyalások előrehaladásáról is rendszeresen tájékoztatja.

               (2)Azt követően, hogy a felek között megállapodás született a kormányközi megállapodás tervezetének vagy a meglévő kormányközi megállapodás módosításának összes főbb elemét illetően, de még a hivatalos tárgyalások lezárása előtt az érintett tagállam az 5. cikk szerinti előzetes értékelés céljából megküldi a Bizottságnak a megállapodástervezetet, illetve a módosítást, valamint azok összes mellékletét.

               Amennyiben a kormányközi megállapodás tervezete vagy a meglévő kormányközi megállapodás módosítása kifejezetten hivatkozik egyéb szövegekre, az érintett tagállam ezeket az egyéb szövegeket is benyújtja a Bizottságnak, amennyiben azok a belső energiapiac működésére vagy az Unión belüli energiaellátás biztonságára potenciálisan hatással lévő részeket tartalmaznak.

               (3)Az érintett tagállam a kormányközi megállapodás vagy a meglévő kormányközi megállapodás módosításának megerősítését követően megküldi a Bizottságnak a kormányközi megállapodást, illetve a módosítást, valamint azok összes mellékletét.

               Amennyiben a megerősített kormányközi megállapodás vagy a meglévő kormányközi megállapodás módosítása kifejezetten hivatkozik egyéb szövegekre, az érintett tagállam ezeket az egyéb szövegeket is benyújtja a Bizottságnak, amennyiben azok a belső energiapiac működésére vagy az Unión belüli energiaellátás biztonságára potenciálisan hatással lévő részeket tartalmaznak.

               (4)A Bizottság értesítésére vonatkozó, a (2) és (3) bekezdésben említett kötelezettség a vállalkozások közötti megállapodásokra nem alkalmazandó.

               (5)Az e cikk 1–3. bekezdése, a 6. cikk (1) és (2) bekezdése, valamint a 7. cikk (1) és (2) bekezdése szerinti valamennyi értesítést a Bizottság által biztosított webes alkalmazáson keresztül kell benyújtani. Az 5. cikk (1) és (2) bekezdésében, valamint a 6. cikk (3) bekezdésében említett időszakok attól a naptól kezdődnek, amikor az alkalmazás regisztrálta a hiánytalan értesítési aktát.

               4. cikk

               A Bizottság közreműködése

               (1)Amennyiben egy tagállam a (3). cikk (1) bekezdésében foglaltak szerint értesíti a Bizottságot a tárgyalásokról, a Bizottság szolgálatai tanácsot adhatnak a tagállam részére azzal kapcsolatban, hogy miként kerülhető el, hogy a kormányközi megállapodás vagy egy meglévő kormányközi megállapodás módosítása összeegyeztethetetlen legyen az uniós joggal. Az adott tagállam kérheti a Bizottságnak a tárgyalásokban való közreműködését is.

               (2)Az érintett tagállam kérésére, vagy a Bizottság kérésére és az érintett tagállam írásbeli hozzájárulásával a Bizottság megfigyelőként részt vehet a tárgyalásokon.

               (3)Amennyiben a Bizottság megfigyelőként részt vesz a tárgyalásokon, tanácsot adhat az érintett tagállam részére azzal kapcsolatban, hogy miként kerülhető el, hogy a tárgyalt kormányközi megállapodás vagy módosítás összeegyeztethetetlen legyen az uniós joggal.

               5. cikk

               A Bizottság értékelése

               (1)A Bizottság a kormányközi megállapodás vagy a módosítás teljes tervezetére és mellékleteire vonatkozó, a 3. cikk (2) bekezdése szerinti értesítés kézhezvételének időpontjától számított hat héten belül tájékoztatja az érintett tagállamot azon esetleges kételyeiről, amelyek a kormányközi megállapodás vagy módosítás tervezetének az uniós joggal, különösen a belső energiapiacra vonatkozó jogszabályokkal és az uniós versenyjoggal való összeegyeztethetőségét illetően felmerülnek. Amennyiben a Bizottságtól ezen időszak alatt nem érkezik válasz, akkor úgy kell tekinteni, hogy a Bizottságnak nem merültek fel kételyei.

               (2)Amennyiben a Bizottság az (1) bekezdés szerint arról tájékoztatja a tagállamot, hogy kételyei merültek fel, az (1) bekezdésben említett értesítési időponttól számított 12 héten belül tájékoztatja az érintett tagállamot a kormányközi megállapodás vagy módosítás tervezetének az uniós joggal, különösen a belső energiapiacra vonatkozó jogszabályokkal és az uniós versenyjoggal való összeegyeztethetőségére vonatkozó véleményéről. Amennyiben a Bizottság az említett időszak alatt nem nyilvánít véleményt, akkor úgy kell tekinteni, hogy nem emel kifogást.

               (3)Az érintett tagállam jóváhagyásával az (1) és a (2) bekezdésben említett időszakok meghosszabbíthatók. Az (1) és (2) bekezdésben említett időszakok a Bizottság egyetértésével lerövidítendők, amennyiben a körülmények indokolják.

               (4)A tagállamok nem írják alá, erősítik meg vagy fogadják el a kormányközi megállapodás tervezetét vagy egy meglévő kormányközi megállapodás módosítását, ameddig a Bizottság az (1) bekezdésnek megfelelően nem tájékoztatta az érintett tagállamot kételyeiről, vagy ameddig a (2) bekezdéssel összhangban nem nyilvánított véleményt, vagy – amennyiben a Bizottságtól nem érkezik válasz, illetve nem nyilvánít véleményt – az (1) bekezdésben, illetve az esetnek megfelelően a (2) bekezdésben említett időszak le nem járt.

               A kormányközi megállapodás vagy módosítás aláírása, megerősítése, illetve elfogadása alkalmával az érintett tagállam a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi a Bizottság (2) bekezdésben említett véleményét.

               6. cikk

               Értesítési kötelezettség és a Bizottság értékelése meglévő kormányközi megállapodások esetében

               (1)A tagállamok legkésőbb [e határozat hatálybalépésétől számított 3 hónap]-ig benyújtanak a Bizottság részére minden meglévő kormányközi megállapodást, azok mellékleteivel és módosításaival együtt.

               Amennyiben a meglévő kormányközi megállapodás kifejezetten hivatkozik egyéb szövegekre, az érintett tagállam ezeket az egyéb szövegeket is benyújtja a Bizottságnak, amennyiben azok a belső energiapiac működésére vagy az Unión belüli energiaellátás biztonságára potenciálisan hatással lévő részeket tartalmaznak.

               A Bizottság értesítésére vonatkozó, e bekezdésben említett kötelezettség a vállalkozások közötti megállapodásokra nem alkalmazandó.

               (2)Azokat a meglévő kormányközi megállapodásokat, amelyekről e határozat hatálybalépéséig a 994/2012/EU határozat 3. cikke (1) vagy (5) bekezdésének vagy a 994/2010/EU rendelet 13. cikke (6) bekezdése a) pontjának megfelelően már értesítették a Bizottságot, e cikk (1) bekezdésének alkalmazásában úgy kell tekinteni, hogy azokat a Bizottságnak benyújtották, feltéve, hogy az értesítés megfelel az említett bekezdésben foglalt követelményeknek.

               (3)A Bizottság értékeli az (1) vagy (2) bekezdésnek megfelelően bejelentett kormányközi megállapodásokat. Amennyiben a Bizottságnak első értékelése alapján kételyei merülnek fel a szóban forgó megállapodásoknak az uniós joggal, különösen a belső energiapiacra vonatkozó jogszabályokkal és az uniós versenyjoggal való összeegyeztethetőségét illetően, a Bizottság az e megállapodásokra vonatkozó értesítéseket követő kilenc hónapon belül ennek megfelelően tájékoztatja az érintett tagállamokat.

               7. cikk

               Értesítési kötelezettség és a Bizottság értékelése a nem kötelező erejű jogi eszközök esetében

               (1)Az érintett tagállam a nem kötelező erejű jogi eszköznek vagy a nem kötelező erejű jogi eszköz módosításának elfogadását követően a nem kötelező erejű jogi eszközről, illetve a módosításról, valamint annak összes mellékletéről értesíti a Bizottságot.

               Amennyiben a nem kötelező erejű jogi eszköz vagy a nem kötelező erejű jogi eszköz módosítása kifejezetten hivatkozik egyéb szövegekre, az érintett tagállam ezeket az egyéb szövegeket is benyújtja a Bizottságnak, amennyiben azok a belső energiapiac működésére vagy az Unión belüli energiaellátás biztonságára potenciálisan hatással lévő részeket tartalmaznak.

               (2)A tagállamok legkésőbb [e határozat hatálybalépésétől számított 3 hónap]-ig benyújtanak a Bizottság részére minden meglévő nem kötelező erejű jogi eszközt, azok mellékleteivel és módosításaival együtt.

               Amennyiben a meglévő nem kötelező erejű jogi eszköz kifejezetten hivatkozik egyéb szövegekre, az érintett tagállam ezeket az egyéb szövegeket is benyújtja a Bizottságnak, amennyiben azok a belső energiapiac működésére vagy az Unión belüli energiaellátás biztonságára potenciálisan hatással lévő részeket tartalmaznak.

               (3)A Bizottság értesítésére vonatkozó, a (1) és (2) bekezdésben említett kötelezettség a vállalkozások közötti megállapodásokra nem alkalmazandó.

               (4)Amennyiben a Bizottság első értékelése alapján úgy ítéli meg, hogy az (1) vagy a (2) bekezdés alapján számára bejelentett nem kötelező erejű jogi eszköz végrehajtására vonatkozó intézkedések ellentétesek lehetnek az uniós joggal, különösen a belső energiapiacra vonatkozó jogszabályokkal és az uniós versenyjoggal, akkor ennek megfelelően tájékoztathatja az érintett tagállamot.

               8. cikk

               Átláthatóság és az információk bizalmas kezelése

               (1)A 3. cikk (1)–(3) bekezdésének, a 6. cikk (1) bekezdésének és a 7. cikk (1) és (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság részére nyújtott tájékoztatás során a tagállam jelezheti, hogy az akár üzleti, akár egyéb olyan információ valamely része, amelynek nyilvánosságra hozatala hátrányosan érinthetné az érintett felek tevékenységét, bizalmasnak tekintendő-e, és hogy a megadott információ megosztható-e más tagállamokkal.

               A tagállamnak ezt a közlést a 6. cikk (2) bekezdésében említett meglévő kormányközi megállapodások esetében legkésőbb [e határozat hatálybalépésétől számított 3 hónap]-ig kell megtennie.

               (2)Amennyiben a tagállam nem jelölte meg az információt az (1) bekezdés szerint bizalmasan kezelendőként, a Bizottság azt védett elektronikus formában hozzáférhetővé teszi valamennyi tagállam számára.

               (3)Amennyiben a tagállam egy meglévő kormányközi megállapodást, egy meglévő kormányközi megállapodás módosítását, egy új kormányközi megállapodást, egy meglévő nem kötelező erejű jogi eszközt, egy meglévő nem kötelező erejű jogi eszköz módosítását vagy egy új nem kötelező erejű jogi eszközt az (1) bekezdés szerint bizalmasan kezelendőként jelölt meg, akkor az adott tagállam rendelkezésre bocsát egy összefoglalót a benyújtott információkról.

               Az összefoglalónak a szóban forgó kormányközi megállapodással, nem kötelező erejű jogi eszközzel, illetve módosítással kapcsolatban legalább az alábbi információkat kell tartalmaznia:

               a)tárgy;

               b)cél és hatály;

               c)időtartam;

               d)felek;

               e)a főbb elemekre vonatkozó információk.

               E bekezdés nem alkalmazandó a 3. cikk (1) és (2) bekezdése alapján benyújtott információkra.

               (4)A Bizottság a (3) bekezdésben említett összefoglalókat elektronikus formában az összes többi tagállam számára hozzáférhetővé teszi.

               (5)Az e cikk szerinti, információk bizalmas kezelésére vonatkozó kérelmek nem korlátozzák a Bizottság hozzáférését a bizalmas információkhoz. A Bizottság biztosítja, hogy a bizalmas információkhoz a Bizottságnak szigorúan csak azon szolgálatai férhessenek hozzá, amelyek számára a rendelkezésre álló információk elengedhetetlenül szükségesek.

               9. cikk

               A tagállamok közötti koordináció

               A Bizottság megkönnyíti és ösztönzi a tagállamok közötti koordinációt a következők érdekében:

               a)a kormányközi megállapodásokkal és nem kötelező erejű jogi eszközökkel kapcsolatos fejlemények áttekintése, valamint a következetesség és a koherencia előmozdítására való törekvés az Uniónak a termelő, tranzit- és fogyasztó országokkal fenntartott energiaügyi külkapcsolatai terén;

               b)a kormányközi megállapodásokkal és nem kötelező erejű jogi eszközökkel kapcsolatos közös problémák azonosítása, az ezek kezelésére szolgáló megfelelő intézkedések mérlegelése, és adott esetben megoldások javasolása;

               c)a bevált gyakorlat alapján és a tagállamokkal konzultálva olyan fakultatív záradékminták kidolgozása, amelyek alkalmazása jelentősen javítaná a jövőbeli kormányközi megállapodások és nem kötelező erejű jogi eszközök uniós jognak való megfelelőségét;

               d)adott esetben az olyan többoldalú kormányközi megállapodások és nem kötelező erejű jogi eszközök kidolgozásának a támogatása, amelyeknek több tagállam vagy az Unió egésze részes fele.

               10. cikk

               Jelentéstétel és felülvizsgálat

               (1)A Bizottság legkésőbb 2020. január 1-ig jelentést nyújt be e határozat végrehajtásáról az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának.

               (2)A jelentésben értékeli különösen azt, hogy ez a határozat milyen mértékben mozdítja elő egyrészt a kormányközi megállapodások és a nem kötelező erejű jogi eszközök uniós jognak való megfelelőségét, másrészt a kormányközi megállapodások és a nem kötelező erejű jogi eszközök tekintetében a tagállamok közötti nagyfokú koordinációt. A jelentésben értékeli továbbá e határozatnak a tagállamok harmadik országokkal folytatott tárgyalásaira gyakorolt hatását, valamint azt, hogy e határozat hatálya és a határozatban megállapított eljárások megfelelőek-e.

               11. cikk

               Hatályon kívül helyezés

               A 994/2012/EU határozat hatályát veszti.

               12. cikk

               Hatálybalépés

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

               13. cikk

               Címzettek

               Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

                     (1)
                  A tagállamok és harmadik országok között kötött kormányközi energiaügyi megállapodásokra vonatkozó információcsere-mechanizmus létrehozásáról szóló 994/2012/EU határozat.

                     (2)
                  Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről és a 994/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (hiv. XXX).

                     (3)
                  A határozat (7) preambulumbekezdése hangsúlyozza, hogy e határozat nem állapít meg kötelezettségeket a kereskedelmi szereplők között létrejött megállapodások vonatkozásában. Az említett preambulumbekezdés egyértelművé teszi azt is, hogy a tagállamok önkéntes alapon eljuttathatják a Bizottsághoz az olyan kereskedelmi megállapodásokat, amelyekre a kormányközi megállapodások kifejezetten hivatkoznak.

                     (4)

                     https://ec.europa.eu/energy/en/consultations/consultation-review-intergovernmental-agreements-decision

                     (5)
                  HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

                     (6)
                  HL C , ,  o.

                     (7)
                  HL C , ,  o.

                     (8)
                  COM(2015) 80.

                     (9)
                  COM(2014) 330.

                     (10)
                  HL L 299., 2012.10.27., 13. o.

                     (11)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2001. május 30-i 1049/2001/EK rendelete az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.).