				|

		52011PC0665

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az európai összekapcsolódási eszköz létrehozásáról /* COM/2011/0665 végleges - 2011/0302 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
2011. június
29-én a Bizottság javaslatot fogadott el a 2014–2020 közötti időszakra
vonatkozó következő többéves pénzügyi keretre[1]:
az Európa 2020 stratégiát megvalósító költségvetést. Javaslatában a Bizottság
úgy határozott, hogy egy új integrált eszköz, az „európai összekapcsolódási
eszköz” (a továbbiakban: EÖE) létrehozását javasolja az EU infrastruktúrával
kapcsolatos prioritásaiba való befektetéshez a közlekedés, az energetika és a
távközlés területén.
Intelligens, fenntartható
és teljes mértékben összekapcsolódó közlekedési, energetikai és digitális
hálózatok kialakítása az európai egységes piac megvalósításának egyik szükséges
feltétele. Ezenkívül, a nagy európai uniós többletértéket nyújtó, kiemelt
infrastrukturális beruházások erősíthetik Európa versenyképességét a lassú
növekedéssel és szoros államháztartásokkal jellemzett kedvezőtlen
gazdasági környezetben. Végül, ezek az infrastrukturális beruházások döntő
szerepet játszanak annak elősegítésében is, hogy az EU teljesíteni tudja
az Európa 2020 stratégiában a fenntartható növekedésre vonatkozóan felvázolt
célkitűzéseket, valamint az EU „20-20-20” célkitűzéseit az energiával
és éghajlattal kapcsolatos szakpolitika területén[2].
E rendelet
meghatározza az EÖE-t szabályozó rendelkezéseket. A rendelet alapját az a munka
képezi, amelyet mindhárom ágazatban (közlekedés, energia és távközlés) a
következő többéves pénzügyi keretre (2014–2020) vonatkozó szakpolitikai
keret átdolgozásának előkészítésére fordítottak. Az EUMSZ 170. cikkével
összhangban mindegyik ágazatban új iránymutatásokat javasolnak az EÖE-nek
megfelelően. Ennek megfelelően, egyrészről az átdolgozott
közlekedési, energetikai és távközlési iránymutatások, másrészről az EÖE
koherens szabályozási csomagot alkot.
Az elmúlt évtized során Európa
infrastrukturális kiadásainak alakulása, átlagosan, csökkenő pályára
került. A gazdasági és pénzügyi válság következtében azonban az
infrastrukturális beruházások szükségessége újból az érdeklődés
középpontjába került. A gazdasági válság idején a meglévő infrastruktúra
felújítása vagy újak építése érekében eszközölt célzott beruházások
ösztönzőleg hatnak mind uniós mind tagállami szinten, és a
gazdaságélénkítési tervek fontos részét képezik, amelyek alkalmasak az összesített
kereslet kielégítésére és a kiadások hosszú távon való megtérülésének
biztosítására egyaránt. Ami pedig a legfontosabb: a válság megmutatta, hogy az
infrastruktúrák alapvető fontosságúak Európa gazdasági jövője
szempontjából.
Amint arra a Monti-jelentés[3]
rámutatott, valódi egységes piac nem hozható létre valamennyi alkotórészének
akadálymentes összekapcsolása nélkül. Egy integrált gazdasági térség
megfelelő működéséhez és a térségen belüli társadalmi és területi
kohézió megteremtéséhez nélkülözhetetlen a közlekedési útvonalak
összekapcsolása, a villamosenergia-hálózatok létrehozása és a széles sávú
hálózatok kiépítése. Mégis, miközben a szabályozás tekintetében előrelépés
figyelhető meg az EU területén és a piacok is integráltabbak lettek –
legutóbb például az energiaszektorban került elfogadásra és lépett hatályba a
harmadik liberalizációs csomag –, a határokon átnyúló fizikai összekapcsolódás
továbbra is hiányos. A kapcsolódási pontok tekintetében vannak hiányosságok,
elsősorban az új tagállamokban, és ez választóvonalat képez az Európai
Unió központi és külső területei között, ezenkívül akadályozza az Unión
belüli információáramlás továbbfejlesztését vagy új gazdasági ágazatok, például
az e-kereskedelem növekedését.
Számottevő
beruházásokat kell meghatározni. Az energetikai szektorban az európai
energiainfrastruktúra-prioritások végrehajtásával kapcsolatos iránymutatásokról
(a továbbiakban: a transz-európai energiainfrastruktúrára vonatkozó
iránymutatások) szóló rendelet javaslata tizenkét kiemelt infrastrukturális
folyosót és területet határoz meg – mindegyikhez négyet – a villamos energia és
gázszállításhoz, valamint az intelligens energiahálózatok alkalmazásához, a
villamosenergia-szupersztrádákhoz, és a határokon átnyúló
szén-dioxid-hálózathoz. Amíg Európa energiahálózata kb. egy billiós
nagyságrendű beruházást igényel 2020-ig, amelyen kívül a becslések szerint
csak az európai érdekkörbe tartozó villamosenergia- és gázhálózatokhoz mintegy
200 milliárd eurós beruházás szükséges. A teljes
beruházásból 100 milliárd eurót a piacnak kellene állnia támogatások nélkül,
míg a fennmaradó 100 milliárd euró állami fellépést igényel a szükséges
beruházások mozgósítása érdekében.
A közlekedési
ágazatban a páneurópai tervezési módszer segítségével meghatározták az európai
„törzshálózatot”. Ez a folyosókkal ellátott törzshálózat, amely nagy
hatékonysággal és alacsony kibocsátási értékekkel bonyolít árufuvarozást és
utasforgalmat, messzemenően kihasználja a meglévő infrastruktúrát. A
hiányzó csatlakozások megteremtésével és a szűk keresztmetszetek
megszüntetésével, illetve a multimodális kombinációkban a szolgáltatások
hatékonyabb kihasználásával a törzshálózat képes lesz kezelni a nagy forgalmi
hullámokat az egységes piacon.
A közlekedési igényeknek megfelelő, uniós
infrastrukturális fejlesztés költsége a becslések szerint a 2010–2030 közötti
időszakban meg fogja haladni az 1,5 billió EUR-t, az uniós
tagállamok közlekedési hálózatának egészét tekintve. A transz-európai
közlekedési hálózatok teljes kiépítéséhez mintegy 500 milliárd euróra lesz szükség
2020-ig, amelyből 250 milliárd eurót a hiányzó csatlakozások
megteremtésére és a törzshálózat szűk keresztmetszeteinek megszüntetésére
kell majd fordítani.
A távközlési hálózatokat illetően az
egységes digitális piac megteremtését akadályozó (digitális) szűk
keresztmetszetek megszüntetése a legfontosabb célkitűzés. Ehhez
általában javítani kell a széles sávú hálózat egészén, és olyan digitális
szolgáltatási infrastruktúra-platformokat kell létrehozni, amelyek
lehetővé teszik az európai közszolgálatok egységes digitális üzembe
helyezését. Sőt, az intelligens növekedéshez szükséges
alapelemek a fizikai és a szolgáltatásalapú digitális hálózatok. Az
európai digitális menetrend részeként minden európai lakos számára 2013-ig
alapvető, 2020-ig pedig gyors vagy szupergyors széles sávú hozzáférést
kell biztosítani. A Bizottság 2010 szeptemberében felvázolta, hogy milyen
lépéseket kell tenni annak a 270 milliárd euró összegű beruházásnak a
megindításához, amely szükséges ahhoz, hogy 2020-ig valamennyi európai háztartás
és vállalkozás számára biztosított legyen a szupergyors széles sávú hozzáférés.
A jelenlegi körülmények között ezeknek a beruházási szükségleteknek egy részét
a magánszféra elégíti ki. Az e célkitűzések megvalósításához szükséges
beruházás a becslések szerint mintegy 270 milliárd eurót tesz majd ki. Az Unió
támogatása nélkül azonban a magánszektorból érkező beruházás összege
várhatóan legfeljebb 50 milliárd eurót tesz majd ki a 2020-ig tartó
időszakban. Ez viszont azt jelenti, hogy mintegy 220 milliárd euró
hiányozni fog a beruházásból. Mivel a digitális infrastruktúrát érintő
beruházásokból származó társadalmi előnyük jóval meghaladják a
magánberuházások hajlandóságát, fokozottabb állami támogatásra van szükség a
piac stimulálásához.
A bizottsági szolgálatok
által e rendelet előkészítése során elvégzett elemzés rámutatott arra,
hogy míg a piac és a nemzeti költségvetések várhatóan fontos szerepet játszanak
a szükséges infrastruktúrák megvalósításában megfelelő beruházások és
árképzési mechanizmusok révén, addig néhány infrastrukturális beruházás nem
vagy csak jóval 2020 után fog megvalósulni, amennyiben az EU nem tesz ez ügyben
lépéseket. Ezért az uniós költségvetésből jelentős hozzájárulásra van
szükség a következő többéves pénzügyi keretben, hogy biztosítani lehessen
az EU infrastrukturális prioritásainak tényleges megvalósítását.
Az uniós költségvetési források hatásának
fokozása érdekében a Bizottság javasolja az innovatívabb pénzügyi eszközök
alkalmazásának szisztematikusabb vizsgálatát, hogy alternatívát kínáljon a
hagyományos, támogatáson alapuló finanszírozáshoz és a stratégiai beruházások
finanszírozási hiányainak pótlásához. Az innovatív pénzügyi eszközök egyik
fontos jellemzője, hogy az uniós költségvetés számára a hagyományos
eszközökénél erősebb multiplikátor-hatást generálnak azáltal, hogy a köz-
és magánfinanszírozást elősegítik, illetve azt bevonják az uniós
érdekű projektek finanszírozásába. Előmozdítják a beruházásokat,
ezáltal erősítve az uniós költségvetés hatását.
A jelenlegi pénzügyi kerethez tartozó, az
Európai Beruházási Bankkal együttműködésben létrehozott finanszírozási
eszközökkel – ilyen például a hitelgarancia-eszköz a transzeurópai közlekedési
hálózatokkal kapcsolatos projektekhez (a továbbiakban: LGTT) – kapcsolatos
tapasztalatokra építve, a Bizottság javasolja, hogy intézkedéseinek egy
jelentős részét az EÖE keretében, pénzügyi eszközök révén hajtja végre. Különösen
az Európa 2020 projektkötvény kezdeményezést[4] fogja eszközként
használni a kulcsfontosságú, stratégiai európai érdekű infrastrukturális
projektek beruházási forrásainak biztosításához.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT
KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI; HATÁSVIZSGÁLAT
2.1       Konzultáció
és szakértői vélemény
A rendelet az
érintett felekkel, az uniós intézményekkel és testületekkel, a tagállamokkal, a
regionális vagy helyi hatóságokkal, a társadalmi és gazdasági partnerekkel,
tudományos szakértőkkel és nemzetközi intézményekkel folytatott széles
körű konzultáción alapul. Bemeneti adatként a 2007–2013 közötti
időszak programjai félidős értékeléseinek az eredményeit, valamint
tanulmányok és szakértői vélemények széles körét használták.
A három ágazat esetében az érintettek
észrevételeiben többek között az alábbi kérdések merültek fel:
A konzultációk eredményeként széles körű
konszenzus született arról, hogy az európai többletértéket jelentő
infrastrukturális fejlesztés felgyorsításához az uniós támogatás növelésére van
szükség.
Az érintett felek szükségesnek látták a
transzeurópai hálózatokkal kapcsolatos szakpolitikai célkitűzéseket
szolgáló uniós finanszírozás kihasználásának javítását például a különböző
pénzügyi eszközök – nevezetesen a Kohéziós Alap és az Európai Regionális
Fejlesztési Alap (ERFA) –, a transzeurópai hálózatokkal kapcsolatos programok
és az EBB által végrehajtott intézkedések összehangolásának javítása révén.
Az érintettek szerint a rendelkezésre álló
pénzügyi eszközök portfóliójának bővítésével a támogatásokat jobban hozzá
lehet igazítani a projektek egyedi szükségleteihez, hatékonyabbá lehet tenni a
projektek megszervezését és új befektetőket lehet bevonni. A tervezett
projektkötvény kezdeményezés különösen kedvező az EÖE alá tartozó nagyobb
beruházások esetében.
2.2       Hatásvizsgálat

A javasolt
rendelettel kapcsolatban hatásvizsgálatot végeztek, amely során az EÖE, mint
szakpolitikai kezdeményezés végrehajtásának lehetséges módozatait vizsgálták,
például az EÖE működési szabályainak meghatározására vonatkozó
lehetőségeket. A hatásvizsgálat alapját az EÖE átfogó célkitűzése
képezte, az „Európa 2020 költségvetése” című többéves pénzügyi keretre
vonatkozó közleménnyel[5] összhanngban, miszerint
fel kell gyorsítani az infrastruktúrafejlesztést, hogy az Európa 2020 stratégia
célkitűzéseit, valamint a „20-20-20” program energetikára és
klímaváltozásra vonatkozó célértékeit az Unió meg tudja valósítani. A
hatásvizsgálatot ezenkívül az érdekelt felekkel folytatott konzultációk
eredményére, illetve a TEN hálózat fejlesztésére támogatást biztosító jelenlegi
uniós programokról készült tanulmányok értékelésére alapozták.
A potenciális
szakpolitikai lehetőségek hatásainak vizsgálata során a fő hangsúlyt
a két legfontosabb egyedi célkitűzés leghatékonyabb, legeredményesebb és
leginkább koherens módon történő megvalósításának vizsgálatára helyezték:
1) Az uniós
támogatások ösztönző hatásának erősítése – a finanszírozás azon
formáinak, módszereinek és szabályainak meghatározásával, amelyek a legnagyobb
mértékű ösztönző hatást fejtik ki a magán- és közberuházások
bevonására az európai és egységes piaci dimenzióval rendelkező projektek
támogatására, különösen olyan elsődleges fontosságú hálózatok kiépítése
területén, amelyeket 2020-ig meg kell valósítani, és amelyek esetében az
európai többletérték a leginkább garantálható, beleértve adott esetben azokat,
amelyek harmadik országokban valósulhatnak meg;
2) Az EU által
társ-finanszírozott projektek időben történő megvalósításának
elősegítése – olyan ellenőrzési és értékelési mechanizmusok
meghatározása révén, amelyek jutalmazzák az elért teljesítményt és
szankcionálják az uniós támogatások nem hatékony felhasználását.
A szakpolitikai
lehetőségek vizsgálata során ugyanakkor két átfogó uniós szakpolitikai
célt is figyelembe kell venni: egyrészt, az infrastruktúrákra vonatkozóan az
EUMSZ 170. és 171. cikkében meghatározott ágazatspecifikus szakpolitikai
célkitűzések megvalósítását, másrészt az uniós támogatásra vonatkozó
szabályok egyszerűsítését az ágazatokon belüli vagy az ágazatok közötti
szinergiák kiaknázása révén, amely tekintetében a Bizottság határozott
kötelezettséget vállalt[6]. Mivel azonban az
említett két szakpolitikai cél nem teljes mértékben összeegyeztethető, az
EÖE működési szabályait meghatározó lehetőségek vizsgálatát az az elv
vezérelte, hogy megfelelő egyensúlyt találjon az ágazati szakpolitikai
célkitűzésekkel való összeegyeztethetőség és a szinergiák maximális
kiaknázása között.
Eredetileg kilenc nagyobb politikai
lehetőséget vizsgáltak, amely során a kiindulópontot a Bizottságnak az
európai összekapcsolódási eszköz létrehozására vonatkozó javaslata mögött
meghúzódó központi motiváció jelentette, vagyis, hogy egyszerűsíteni kell
a meglévő uniós támogatási keretet az ágazati szinergiákra építve. A politikai
alternatívákat különböző forgatókönyvek kombinációjával alakították ki,
amelyek mindegyike a finanszírozási szabályok egyszerűsítésének három
alapvető módjának felelt meg – az ágazati szabályok minimális, maximális
és változó (vagy „á la carte”) összehangolása – a két legfőbb korábban
meghatározott egyedi célkitűzés – a beruházásösztönzés és a programok
végrehajtása – szerinti két szakpolitikai támogatási területen.
A lehetséges
módszerek így két szélsőséges eset közötti skálán helyezkedtek el. Az
egyik szélsőséges eset, a beruházásösztönzésnek és a programok
végrehajtásának minimális összehangolása, olyan helyzetre vonatkozik, amelyben
az EÖE alapján nyújtott uniós finanszírozási támogatásra ágazatonként teljesen
eltérő, egyedi szabályokat és rendszereket hoznának létre. A másik
szélsőséges esetet a beruházásösztönzésre és a programok végrehajtására
vonatkozó szabályok maximális összehangolása jellemzi, amely helyzetben a három
ágazatra nagyjából közös pénzügyi szabályok és programirányítási rendszerek vonatkoznának
az EÖE alapján nyújtott támogatások felhasználása tekintetében. Az e két
szélsőség között elhelyezkedő többi lehetőség olyan helyzetet
teremt, amelyben a szabályok és rendszerek egy bizonyos része közös lenne
minden ágazat esetében, egy másik része pedig eltérő és ágazatspecifikus
jelegű lenne; vagyis vegyes rendszer alakulna ki, amelyben a szakpolitikai
harmonizáció egyik területén maximális vagy változó mértékben összehangolt
szabályok, a másik területen változó vagy minimális mértékben összehangolt
szabályok érvényesülnének.
Az említett politikai
lehetőségek hatásainak vizsgálata, a fent említett célkitűzések
megvalósítására is figyelemmel, arra a következtetésre vezetett, hogy a
vizsgált lehetőségek közül kettő szolgálja legjobban azt, hogy az EÖE,
saját működési szabályai révén, hozzájáruljon az uniós érdekeltségű
infrastruktúra fejlesztésének felgyorsításához:
- A szabályok változó
összehangolásán alapuló politikai lehetőség – vagyis, hogy a szabályok
egyik része közös, míg a másik része ágazatspecifikus, a beruházásösztönzés és
a programok végrehajtása területén egyaránt – a legjobb választás a vonatkozó
összes uniós szakpolitikai céllal való koherencia szempontjából;
- A másik politikai
lehetőség, amelyben a beruházásösztönzésre vonatkozó szabályok szintjén
változó harmonizáció, a programok végrehajtására vonatkozó szabályok szintjén
pedig maximális harmonizáció valósul meg, költséghatékonyság szempontjából
bizonyulhat megfelelőbbnek.
Mindazonáltal a
második lehetőségnek hosszabb távon negatív hatásai lehetnek az
ágazatspecifikus kihívásokra adandó válaszra rendelkezésre álló kapacitás,
különösen a támogatások programozása tekintetében, és hosszú távon
felemésztheti a kezdeti költségmegtakarításokat. Ezek alapján azt a
következtetést lehet levonni, hogy az EÖE célkitűzéseinek megvalósítását
legjobban az biztosítaná, ha a programok végrehajtására vonatkozó EÖE szabályok
meghatározásában is meghagynának bizonyos fokú ágazati rugalmasságot.
Az EÖE alapján nyújtott támogatás
felhasználására vonatkozóan e rendeletben előirányzott rendelkezések a
fent említett hatásvizsgálatban említett meggondolások és következtetések
alapján kerültek kialakításra.
2.3       Az EÖE
európai uniós többletértéke
Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk,
valamint a hatásvizsgálat keretében elvégzett elemzések azt mutatták, hogy az
EÖE, közös támogatási keretként nyújtott hozzáadott értékét négy aspektusból
lehet vizsgálni:
(1)
A közös keret eredményeként egyszerűsödne a
TEN infrastruktúrák finanszírozásával kapcsolatos uniós jogi keretrendszer.
Emellett koherens megközelítést biztosítana a három ágazat uniós
projektfinanszírozásához.
(2)
Ugyanakkor, az EU egységes infrastrukturális alapja
és pénzügyi kerete koherens és átlátható megközelítést biztosítana az uniós
finanszírozáshoz, ami bizonyosságot jelentene, és ezáltal óriási
lehetőséget kínálna a magánszektorbeli finanszírozás bevonására.
Központosított és összehangolt formában pénzügyi eszközök állnának
rendelkezésre, amelyek vonzanák és javítanák a magánberuházókkal és a partner pénzügyi
intézményekkel fenntartott viszony eredményességét.
(3)
Emellett, a gazdasági infrastrukturális projektek,
hálózatok és ágazatok közötti kölcsönös függőség fokozatos növekedése
lehetővé tenné a méretgazdaságosság megvalósítását. Az EU egységesített infrastrukturális
pénzügyi kerete lehetővé tenné a projektfejlesztés és -megvalósítás
szintjén keletkező, ágazatokon átnyúló szinergiák kiaknázását, ezáltal
költségmegtakarításokat és/vagy hatékonyabb felhasználást és jobb megtérülést
eredményezve.
(4)
Utoljára, de nem utolsósorban, a közös keret
lehetővé tenné a tanulságok és legjobb gyakorlatok ágazatok közötti
megosztását, ezzel biztosítva az uniós finanszírozás eredményességének és
hatékonyságának erősítését valamennyi ágazatban.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
A transzeurópai
hálózatokat az EUMSZ 170. cikke szabályozza, amely így fogalmaz: „Az Unió
hozzájárul a transzeurópai hálózatok létrehozatalához és fejlesztéséhez a
közlekedési, a távközlési és az energiaipari infrastruktúra területén”. A 71.
cikk meghatározza az EU azon jogát, hogy fellépjen az infrastruktúra
finanszírozásának területén: „támogathatja – különösen megvalósíthatósági
tanulmányok, hitelgaranciák vagy kamattámogatások formájában – a tagállamok
által támogatott (…) közös érdekű projekteket”. AZ EUMSZ 172. cikke
meghatározza, hogy „a 171. cikk (1) bekezdésében említett iránymutatásokat és
egyéb intézkedéseket az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási
eljárás keretében, valamint a Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók
Bizottságával folytatott konzultációt követően fogadja el”.
A költségvetési
felülvizsgálatról szóló közleményében a Bizottság hangsúlyozta, hogy az uniós
költségvetés alkalmazása fontos, mivel ezzel „pótolni lehet a nemzeti
politika-meghatározás dinamikájából fakadó hiányosságokat: a
legszembetűnőbb például az, hogy az EU felvállalja a határokon
átnyúló kihívásokat olyan területeken, mint az infrastruktúra, a mobilitás, a
területi kohézió… Az egész EU érdekei sérülnének, ha ezek a hiányosságok
fennmaradnának.”[7] A tagállamok általában
elsődleges nemzeti érdeket szolgáló projekteket részesítenek leginkább
előnyben az infrastrukturális tervezés és finanszírozás során, és
előfordulhat, hogy ezek nem mindig egyeznek meg az egész Európai Unió
szintjén az állampolgárok számára nagyobb többletértéket hordozó, határokon
átnyúló projektekkel.[8] Az EU és a tagállamok
összkiadásának hatékonynak kell lennie, biztosítania kell a beruházás
megfelelő léptékét, és elő kell mozdítania a szinergiákat.
Mind a jogi
eszközt, mind az intézkedés típusát (azaz a finanszírozást) az EUMSZ határozza
meg, amely az EÖE jogi alapját képezi, és kimondja, hogy a transzeurópai
hálózatok feladatait, elsődleges célkitűzéseit és megszervezését
rendeletekben kell szabályozni.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI VONATKOZÁSOK
A következő
többéves pénzügyi keretre vonatkozó bizottsági javaslat 50 milliárd euróról szóló
javaslatot tartalmaz[9] a 2014–2020
közötti időszakra, amely összegből 10 milliárd euró a Kohéziós Alapban van
elkülönítve a közlekedési infrastruktúrára.
 EÖE || 40 milliárd euró
 ·                Energia || 9,1 milliárd euró
 ·                Közlekedés || 21,7 milliárd euró
 ·                Távközlés/Digitális szolgáltatások || 9,2 milliárd euró
 A Kohéziós Alapból közlekedési infrastruktúrákra elkülönített összegek || 10 milliárd euró
 Összesen || 50 milliárd euró
A jelenlegi pénzügyi kerettel kapcsolatos
tapasztalat szerint számos olyan tagállam, amely támogatható a Kohéziós
Alapból, nehézségekkel küzd az összetett, határokon átnyúló közlekedési
infrastrukturális projektek kialakítása és megvalósítása során. Ezért a következő többéves pénzügyi keretre vonatkozóan a
Bizottság azt javasolja, hogy miközben a Kohéziós Alap továbbra is támogatja az
EU27 átlagának 90%-ánál kisebb egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelemmel
(GNI) rendelkező tagállamokat a transzeurópai közlekedési hálózatokba
történő beruházások végrehajtásában, a Kohéziós Alapban elkülönített
összeg (10 milliárd euró) egy részéből az európai összekapcsolódási eszköz
keretében a közlekedési törzshálózattal kapcsolatos közlekedési projekteket
fognak finanszírozni a Kohéziós Alapból támogatható tagállamokban.
5.           A RENDELET TARTALMÁNAK ÖSSZEFOGLALÁSA
5.1       Egységes
keret az EU infrastrukturális prioritásaiba történő beruházásokhoz
Az infrastruktúra TEN és EERP program
keretében, valamint a kohéziós és strukturális alapok támogatásával
történő finanszírozásának múltbéli tapasztalatai azt mutatják, hogy az
Unió az infrastruktúrákhoz hozzáadott értéket tud teremteni. Az érdekelt felek
között konszenzus van a tekintetben, hogy „szokásos ügymeneten” alapuló forgatókönyv
szerint Európa valószínűleg nem lenne képes időben mobilizálni az
infrastruktúra-hálózatának modernizálásához és a hiányzó rések betöméséhez
szükséges beruházásokat.
A pénzügyi válság kitörésekor a tagállamok
költségvetésük szükséges konszolidációjával küzdenek. A tőkekiadásokat
gyakran jelentős mértékben csökkenteni kell, amely a infrastrukturális
beruházási projekteket érintő ráfordítások felfüggesztésével vagy
elhalasztásával jár együtt. Ugyanakkor a magánforrásból finanszírozott beruházások
mértékének növelése bizonytalan. A pénzügyi nehézségeken kívül szabályozási
akadályok is késleltetik vagy gátolják a szükséges infrastrukturális projektek
végrehajtását. Ilyen háttér mellett az infrastruktúrák finanszírozásának
jelenlegi uniós kerete nem tűnik megfelelőnek a hatékony
válaszlépések biztosításához. A támogatás összege felaprózódik a sok program
között, amely akadályozza a programok és ágazatok közötti szinergiák teljes
kiaknázását.
Az infrastruktúrákra vonatkozó finanszírozási
stratégiájának átgondolása során a Bizottság a következő
célkitűzéseket fogalmazta meg:
·
Az energetika, közlekedés és IKT ágazatok területén
található legfontosabb kiemelt hálózati infrastruktúrák költséghatékony módon
és időben történő megvalósításának biztosítása, az energiainfrastruktúra-csomag,
a versenyképes és fenntartható közlekedésről szóló fehér könyv[10]
és az Európa digitális menetrendje szerint meghatározottaknak megfelelően.
·
Az energetikai, közlekedési és IKT programok
közötti szinergiák maximalizálása, hogy a finanszírozás koherens szakpolitikai
stratégia alapján, a projektek kiválasztása pedig egyértelmű összehangolt
kritériumok szerint történjen.
·
Az uniós támogatások ösztönző hatásának
erősítése más magán- és közpénzből finanszírozott támogatások
bevonása érdekében, hogy a mobilizált források összesített mértéke
elegendő legyen a 2020-ig előrevetített beruházási szükségletek
fedezésére;
·
A projektek kiválasztásának, nyomon követésének és
ellenőrzésnek optimalizálása annak biztosítására, hogy az uniós
támogatások megfelelően célzottak és a lehető legnagyobb hatásfokúak
legyenek, illetve hogy a leghatékonyabb módon használják fel őket.
A három különböző szakpolitikai kerettel
rendelkező három különálló ágazat pénzügyi támogatásának közös jogalkotási
alapja azzal indokolható, hogy ily módon lehetőség nyílik az ágazatok
közötti azon szinergiák kiaknázására, amelyek az egyébként jelentősen
eltérő szakpolitikai célkitűzések elérésének finanszírozása
tekintetében jelentkező közös ügyekből erednek. A közös keret által
biztosított többletérték háromszoros lenne.
A közös keret eredményeként egyszerűsödne
a TEN infrastruktúrák finanszírozásával kapcsolatos uniós jogi keretrendszer.
Emellett koherens megközelítést biztosítana a három ágazat uniós
projektfinanszírozásához. Mint már korábban kiemelésre került, az EU
infrastrukturális pénzügyi kerete jelenleg meglehetősen összetett, ami
főleg a meglévő uniós jogi szövegek számából és sokféleségéből
adódik. A szabályok egyszerűsítése az egyik kulcsszó a Bizottság által az
uniós költségvetési kiadásokkal kapcsolatosan javasolt új megközelítésben.

Ugyanakkor, az EU egységes infrastrukturális
pénzügyi kerete és finanszírozása koherens és átlátható megközelítést
biztosítana az uniós finanszírozáshoz, ami bizonyosságot jelentene, és ezáltal
óriási lehetőséget kínálna a magánszektorbeli finanszírozás bevonására.
Központosított és összehangolt formában pénzügyi eszközök állnának
rendelkezésre, amelyek vonzanák és javítanák a magánberuházókkal és a partner
pénzügyi intézményekkel fenntartott viszony eredményességét.
Emellett, a gazdasági infrastrukturális
projektek, hálózatok és ágazatok közötti kölcsönös függőség fokozatos
növekedése lehetővé tenné a méretgazdaságosság megvalósítását. Az EU
egységesített infrastrukturális pénzügyi kerete lehetővé tenné a
projektfejlesztés és -megvalósítás szintjén keletkező, ágazatokon átnyúló
szinergiák kiaknázását, ezáltal költségmegtakarításokat és/vagy hatékonyabb
felhasználást és jobb megtérülést eredményezve.
Utoljára, de nem utolsósorban, a közös keret
lehetővé tenné a tanulságok és legjobb gyakorlatok ágazatok közötti
megosztását, ezzel biztosítva az uniós finanszírozás eredményességének és
hatékonyságának erősítését valamennyi ágazatban.
5.2       Az
intézkedések egyszerűsítése, koherencia a meglévő szabályokkal
A szabályok egyszerűsítése az egyik
kulcsszó a Bizottság által az uniós költségvetési kiadásokkal kapcsolatosan
javasolt új megközelítésben. A közös EÖE keret eredményeként
egyszerűsödne a TEN infrastruktúrák finanszírozásával kapcsolatos uniós
jogi keretrendszer. Egyedi jogi szöveg szabályozza az európai uniós
projektfinanszírozást a közlekedési, energetikai és digitális hálózatokban.
Jóllehet az ágazatok
technológiai/pénzügyi/szabályozási szempontból különbözőek –      elegendő
számú közös jellemzőjük van ahhoz, hogy a meglévő különféle eszközök
valós javítását lehessen javasolni. Ugyanakkor a javaslat egyedi szabályokat
fogalmaz meg, amelyeket az EÖE átfogó célja érdekében fenn kell tartani: a
közcélú uniós pénzek áramlásának az uniós érdeket szolgáló fontos
infrastrukturális projektekbe történő irányításának javítása.
A jelenlegi
szöveg bevezeti az egyszerűsítést, különösen az alábbi kérdések kezelését
illetően:
·
A mutatók hozzáigazítása az Európa 2020 stratégia
célkitűzéseihez
·
rugalmasság a költségvetési pénzek elosztása
tekintetében;
·
a három ágazat központosított irányítása,
lehetőleg egy végrehajtó ügynökségen keresztül történő megvalósítás
révén;
·
közös finanszírozási eszközök;
·
közös odaítélési kritériumok;
·
a pénzügyi segítségnyújtás közös feltételei;
·
egylépcsős láthatóság az ágazatok számára
fontos közös éves munkaprogramok, illetve a tagállamok számára fontos között
bizottság révén.
Emellett
megvalósult a teljes koherencia a jelenlegi és a jövőbeli költségvetési
rendelet között. Az előrelátható kivételek vagy engedélyezettek a
vonatkozó jogi szövegekben, vagy azokra precedens létezik.
5.3       Nagyobb
hangsúly a pénzügyi eszközökön
A finanszírozás
hatásának optimalizálása érdekében az EÖE pénzügyi eszközökkel egészíti ki a
közvetlen uniós támogatást. A pénzügyi eszközök magas multiplikátor hatása
(amelynek mértéke elérheti akár az 1:15 és 1:20 közötti viszonyszámot)
elősegíti, hogy az alapvető beruházások tőkeigényének
kielégítését. A közvetlen uniós támogatás sikeres felvételével együtt (ahogy
azt az európai energiaipari gazdaságélénkítő program (EERP) és a TEN-T
program terület szerzett tapasztalatok mutatják) a pénzügyi eszközök iránti
bizalom növekedése jelentősen hozzájárul a projektgazdákat fenyegető
kockázatok csökkentéséhez, és így biztosítja a közös érdekű projektek
végrehajtását.
Ezen
túlmenően a feladat egyrészt olyan környezet kialakítása, amely
kedvező a magánberuházások számára, másrészt olyan eszközök kidolgozása,
amelyek vonzó lehetőséget nyújtanak a specializált infrastrukturális
beruházók számára. Az eredményesség érdekében ezeknek az eszközöknek a
kockázatcsökkentést kell megcélozniuk a lehetséges projektek körének
bővítése révén. A legnagyobb fokú diverzifikálás úgy valósítható meg, hogy
több ágazatot céloznak meg számos országban. Ez legsikeresebben európai
szinten, pontosan meghatározott folyosók és célzott beruházási területek
alapján teljesíthető. Ezért a legtöbb pénzügyi eszköznek közösnek kell
lennie valamennyi ágazat számára. Nem kizárt azonban, hogy egyes pénzügyi
eszközöket egy meghatározott ágazat egyedi igényeinek fedezésére alakítanak ki.

Az e rendelet
előkészítése során elvégzett elemzés alapján, a bizottsági szolgálatok
becslése szerint miközben a széles sávú hálózatok pénzügyi támogatása
elsősorban pénzügyi eszközökre támaszkodna, a közlekedés és az energetika
esetében a pénzügyi eszközökhöz szükséges uniós költségvetési források összege
nem haladhatja meg a 2, illetve 1 milliárd eurót. E becslések nem
tekintendők kötelező jellegű határértékeknek, mivel a pénzügyi
eszközökre kiosztott uniós finanszírozás mértékét évente kiigazítják a
projektek összekapcsolásának pénzügyi közvetítők (pl. az EBB
projektkötvények esetében) által elvégzett értékelése alapján.
5.4       Az
európai összekapcsolódási eszköz a következő többéves pénzügyi keret
összefüggésében
Az európai összekapcsolódási eszköz fontos
elemét képezi az EU növekedési menetrendjének, amelynek középpontjában az EU
hosszú távú növekedési potenciáljának erősítése áll. Az EÖE-t
összehangolják a többi uniós költségvetésből finanszírozott támogatási
eszközzel, például a Horizont 2020 programmal, valamint a kohéziós és
strukturális alapokkal.
A Horizont 2020 programmal való összehangolás
tekintetében erősíteni kell a kiegészítő jelleget, miközben el kell
kerülni az esetleges átfedéseket. Az EÖE és a Horizont 2020 közötti koordináció
során fontos lesz biztosítani azt is, hogy az infrastruktúrák megvalósításához
hozzájáruló kutatási és innovációs láncban ne okozzanak zavart. Ez különösen
akkor válik kritikus kérdéssé, amikor a közlekedés, energetika és IKT területén
jelentős technológiai fejlesztésekre lesz szükség ahhoz, hogy az EU
teljesíteni tudja az Európa 2020 stratégia célkitűzéseit. A kutatással és
innovációval kapcsolatos tevékenységek pénzügyi eszközökön keresztül történő
támogatása a Horizont 2020 programhoz kapcsolódó pénzügyi eszközökön keresztül
történik majd.
Ami a kohéziós és strukturális alapokkal való
kapcsolatot illeti, a kohéziós politika közös stratégiai keretét, valamint a
tagállamokkal kötött partnerségi szerződéseket összehangolják a
közlekedési, energetikai és távközlési ágazat szakpolitikai keretével. A
vonatkozó iránymutatások a kohéziós és strukturális alapokra támaszkodva
valósítják meg a helyi és regionális infrastruktúrákat, és azok
összeköttetéseit a kiemelt uniós infrastruktúrákkal, összekapcsolva az EU
minden állampolgárát.
Ezenkívül, az
európai összekapcsolódási eszköz olyan központilag irányított eszköz, amely
részesül a Kohéziós Alapban a közlekedésre elkülönített összegekből (10
milliárd euró 2011-es árakon). A 10 milliárd euró elosztása során a legmagasabb
fokú prioritást a Kohéziós Alapból nyújtott nemzeti összegeknek megfelelő
projektek számára biztosítják. Továbbá, az említett 10 milliárd eurót olyan
tagállamok részére tartják fenn, amelyek jogosultak a Kohéziós Alapból nyújtott
támogatásra, és a társfinanszírozási arányokat a Kohéziós Alapnál alkalmazottal
azonos szinten állapítják meg.
2011/0302 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
az európai összekapcsolódási eszköz
létrehozásáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 172. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[11],
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti
parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[12],
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[13],
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
Az európai összekapcsolódási eszköz létrehozásának
maximalizálni kell a növekedési potenciált a közlekedési, energetikai és
távközlési politikák közötti szinergiák megvalósítása, valamint ezek
végrehajtása révén, ezzel javítva az uniós beavatkozás hatékonyságát.
(2)
Mivel a teljes körűen működő
egységes piac egy Európát összekötő korszerű, magas szinten
teljesítő infrastruktúrától függ, különösen a közlekedés, az energetika és
a távközlés területén. Ezek a növekedésjavító összekapcsolódások jobb
hozzáférést biztosítanának a belső piachoz, következésképp hozzájárulnak a
piacgazdaság versenyképességének növeléséhez az Európa 2020 stratégia
célkitűzéseinek és céljainak megfelelően[14].
(3)
Az európai összekapcsolódási eszköz létrehozásának
célja, hogy felgyorsítsa a transzeurópai hálózatokba történő beruházásokat
és a finanszírozásba a köz- és magánszférát egyaránt bevonja.
(4)
A hatékony közlekedési és
energiainfrastruktúra-hálózatok kialakítása a Bizottság által az egységes piaci
intézkedéscsomagról szóló közleményben[15] meghatározott 12
alapintézkedés egyike.
(5)
A Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy az
éghajlatváltozás kérdését érvényesíti az uniós kiadási programokban, és hogy az
uniós költségvetés legalább 20 %-át az éghajlattal kapcsolatos
célkitűzésekre fordítja. Fontos biztosítani azt, hogy az éghajlatváltozás
mérséklése és az ahhoz való alkalmazkodás, valamint a kockázatmegelőzés és
-kezelés kiemelt hangsúlyt kapjon a közös érdekű projektek
előkészítése, megtervezése és megvalósítása során. Az e rendelettel
szabályozott infrastrukturális beruházásoknak hozzá kell járulniuk az alacsony
szén-dioxid-kibocsátású, az éghajlatváltozással - és katasztrófákkal - szemben
ellenállóképes gazdaság és társadalom felé történő elmozdulás
ösztönzéséhez.
(6)
Az Európai Parlament a „Befektetés a jövőbe:
új többéves pénzügyi keret (MFF) a versenyképes, fennntartható és befogadó
Európáért” című 2011. június 8-i ajánlásában kiemelte annak fontosságát,
hogy az Unió digitális menetrendjébek végrehajtása gyorsan megtörténjen,
vallammint hogy folytatódjanak azon cél 2020-ig való megvalósítására irányuló
erőfeszítések, hogy a széles sávú internethez való hozzáférés valamennnyi
uniós állampolgár számára történő biztosítása, még a kevésbé fejlett
régiókban is.[16] A Parlament
kihangsúlyozta továbbá, hogy a hatékony közlekedési infrastruktúrákra fordított
beruházások kulcsszerepet játszanak Európa versenyképességének
megőrzésében, és kikövezik az utat a válságból való kilábaláshoz, a hosszú
távú gazdasági növekedéshez, valammint, hogy a transzeurópai közlekedési
hálózat (TEN-T) alapvető fontossággal bír a belső piac megfelelő
működésének biztosításához és fontos európai többletérték megteremtéséhez.
A Parlament kifejtette, hogy szilárd meggyőződése szerint a TEN-T
program ennek megfelelően kiemelt szerepet kap a következő többéves
pénzügyi keretben, és hogy a következő többéves pénnzügyi kkeretben
növelni kell a TEN-T finanszírozások mértékét. A Parlament ezenkívül rámutatott
arra, hogy maximalisan ki kell hasznnálni az uniós finanszírozás hatását, a kohéziós
és strukturális alapok, valamint a pénzügyi eszközök nyújtotta
lehetőségeket a legfontosabb nemzeti és kiemelt határokon átnyúló európai
energiainfrastruktúra-projektek támogatásában, kiemelve, hogy az e területet
érintő pénzügyi eszközök számára az uniós költségvetésből
jelentős összegeket kell elkülöníteni.
(7)
2011. március 28-án a Bizottság elfogadta az „Egységes
közlekedési térség menetrendje ― a versenyképes és erőforrás-hatékony
közlekedési rendszer kiépítése felé” című fehér könyvet[17].
A fehér könyv célul tűzi ki, hogy 1990-hez képest 2050-re 60 %-kal
csökkkentenni kell az üvegházhatású gázok kibocsátását a közlekedési ágazatban.
Az infrastruktúrát illetően a fehér könyv 2030-ra egy teljesen
működőképes, uniós szintű multimodális TEN-T törzshálózat
kiépítését irányozza elő. A fehér könyv célként fogalmazza meg ezenkívül a
multimodális logisztikai láncok teljesítményének optimalizálását, többek között
energiahatékonyabb módszerek fokozottabb használatával. Ezek alapján a
következő célértékeket határozza meg a TEN-T politika számára: 2030-ra a
300 km-nél hosszabb közúti áruszállítás 30 %-át, majd 2050-re 50 %-át
más módokra kell áthelyezni; a meglévő nagy sebességű vasúthálózat
hosszát 2030-ra a háromszorosára kell növelni, és 2050-re a közepes távolságok
közötti személyforgalom többsége vasúton kell lebonyolítani; 2050-re a
törzshálózatba tartozó valamennnyi repülőteret össze kell kapcsolni a
vasúthálózattal; valamennyi tengeri kikötőt a vasúti szállítóhálózattal
és, adott esetben a belvízi hajóutakkal.
(8)
A közlekedés fenntartható jövőjéről
szóló, 2010. július 6-i állásfoglalásában[18] az Európai
Parlament hangsúlyozta, hogy a hatékony közlekedéspolitikához a felmerülő
kihívásokkal arányban álló pénzügyi keretre van szükség, és ehhez a
közlekedésre és a mobilitásra irányuló jelenlegi forrásokat növelni kell;
emellett szükségesnek tartotta egy eszköz létrehozását a
közlekedésfinanszírozás különböző forrásainak és a kohéziós szakpolitika
pénzeszközeinek, a köz- és magánszféra közötti partnerségek (PPP-k) forrásainak
vagy egyéb pénzeszközök, például garanciák felhasználásának összehangolására.
(9)
A TEN-T-vel kapcsolatos politika felülvizsgálatára
vonatkozóan a közlekedési, távközlési és energiaügyi (KTE) tanács által 2009.
június 11-én megfogalmazott következtetések[19] újra megerősítették,
hogy további beruházásokat kell végrehajtani a közlekedési infrastruktúrába
annak érdekében, hogy – az európai hozzáadott értékre összpontosítva –
biztosítani lehessen a TEN-T megfelelő fejlesztését valamennyi közlekedési
mód tekintetében, mivel ez képezi az Unió belső piacának és
versenyképességének, gazdasági, társadalmi és területi kohéziójának, valamint a
szomszédos országokhoz fűződő kapcsolatának alapját. A Tanács
hangsúlyozta, hogy a Közösségnek rendelkezésre kell bocsátania a TEN-T projektekkel
kapcsolatos beruházások ösztönzéséhez szükséges pénzügyi forrásokat, és
különösen kiemelte azt, hogy a TEN-T költségvetéséből megfelelő
pénzügyi támogatásban kell részesíteni azokat a kiemelt projekteket, amelyek a
vonatkozó, határokon átnyúló szakaszokat érintik, és amelyek megvalósítása
túlnyúlik a 2013-as éven, a pénzügyi programozási keret intézményi korlátain
belül. A Tanács véleménye szerint tovább kell fejleszteni a köz- és magánszféra
közötti partnerséggel kapcsolatos megközelítéseket, és adott esetben azokat
támogatni kell ebben a vonatkozásban.
(10)
A fehér könyvben rögzített célkitűzések
alapján, a(z) XXX/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben[20]
meghatározott TEN-T iránymutatás meghatározza a transzeurópai közlekedési
hálózat infrastruktúráját és az általa teljesítendő követelményeket, valamint
meghatározza az ezek bevezetéséhez szükséges intézkedéseket. Az iránymutatások
különösen a törzshálózat 2030-ig történő megvalósítását irányozzák
elő.
(11)
A tagállamok közlekedési infrastrukturális
terveinek elemzése alapján a Bizottság úgy becsüli, hogy a közlekedési
beruházási szükségletek 500 milliárd eurót tesznek ki a TEN-T hálózat teljes
egészében a 2014–2020 közötti időszakban, amely összegből a becslések
szerint 250 milliárd eurót kell a TEN-T törzshálózatára fordítani. Az uniós
szinten rendelkezésre álló forrásokat figyelembe véve, a legmagasabb európai
többletértéket nyújtó projektekre kell koncentrálni ahhoz, hogy el lehessen
érni a kívánt hatást. A támogatást ezért a törzshálózatra (különösen a
törzshálózati folyosókra) és a forgalomirányítási rendszerek (különösen a SESAR
eredményeként létrejövő, mintegy 3 milliárd euró összegű uniós költségvetési
forrást igénylő légi irányítási rendszerek) területén megvalósítandó közös
érdekű projektekre kell összpontosítani.
(12)
A TEN-T-vel kapcsolatos szakpolitika 2009
februárjában elkezdett felülvizsgálata keretében szakértői csoportot
hoztak létre kifejezetten a Bizottság támogatására és a TEN-T finanszírozásával
kapcsolatos stratégia és kilátások kérdésének vizsgálatára. Az 5. sz.
szakértői csoport munkája a különböző területek külső
szakértőitől származó tapasztalatokon alapult. E szakértők közé
tartoztak: infrastruktúra-irányítók, infrastruktúra-tervezők, országos,
regionális és helyi képviselők, környezetvédelmi szakértők, az
egyetemi és a magánszféra képviselői. Az 5. sz. szakértői csoport
2010 júliusában elfogadott zárójelentése[21] 40 ajánlást
tartalmaz, amelyek közül néhányat figyelembe vettek ebben a javaslatban.
(13)
A jelenlegi pénzügyi kerettel kapcsolatos
tapasztalat szerint számos olyan tagállam, amely támogatható a Kohéziós
Alapból, súlyos akadályokkal küzd az összetett, magas uniós többletértéket
nyújtó, határokon átnyúló közlekedési infrastrukturális projektek kialakítása
és megvalósítása során. Ezért, a magas uniós
többletértékkel rendelkező közlekedést érintő projektek, és különösen
a határokon átnyúló projektek megvalósításának javítása érdekében, a Kohéziós
Alapból nyújtott összeg (10 milliárd euró[22]) egy részét át
kell csoportosítani olyan közlekedéssel kapcsolatos projektek finanszírozására,
amelyek az európai összekapcsolódási eszköz alapján a Kohéziós Alapból nyújtott
támogatásra jogosult tagállamokban található törzshálózatokat érintik. A
Bizottságnak támogatnia kell a Kohéziós Alapból nyújtott támogatásra jogosult
tagállamokat a projektek megfelelő összekapcsolásának kialakításában, hogy
a Kohéziós Alapból származó nemzeti összegek a lehető legmagasabb fokú
prioritásban részesüljenek.
(14)
A 2010 novemberében elfogadott
„Energiainfrastruktúra-prioritások 2020-ig és azt követően – Az integrált
európai energiahálózat programtervéről” című közleményben[23]
a Bizottság meghatározta azokat a kiemelt folyosókat, amelyek szükségesek
ahhoz, hogy az Unió 2020-ig megvalósítsa az energetikai és az éghajlattal
kapcsolatos, a belső energiapiac megteremtését szolgáló nagyravágyó
céljait az ellátásbiztonság biztosítása és a megújuló energiaforrások
integrálásának elősegítése mellett, továbbá ahhoz, hogy előkészítse a
hálózatokat az energiarendszer további szén-dioxid-mentesítésére 2020 után.
(15)
Az Unió versenyképességgel, fenntarthatósággal és
ellátásbiztonsággal kapcsolatos energia- és éghajlat-politikai
célkitűzéseinek költséghatékony megvalósítása érdekében nagy összegű
beruházásokra van szükség az európai energetikai infrastruktúra
korszerűsítéséhez és bővítéséhez, valamint a határokon átnyúló
hálózatok összekapcsolásához. Az energetikai infrastruktúrával kapcsolatos
beruházások 2020-ig szükséges becsült összege 1 billió eurót tesz ki,
amelyből kb. 200 milliárd eurót kell költeni az európai fontosságúnak
tartott áram- és gázszállítási és -tárolási infrastruktúrára. Az európai
fontosságú projektek közül mintegy 100 milliárd euró értékű beruházást
fenyeget az a veszély, hogy nem valósul meg engedélyezéssel, szabályozással és
közvetlen finanszírozással kapcsolatos akadályok miatt.
(16)
A jövőbeli energetikai infrastruktúra
kiépítésének sürgőssége és a beruházási volumennek a korábbi trendekhez
viszonyított jelentős növelése miatt változtatni kell az energetikai
infrastruktúra uniós szintű támogatásának módján. A közlekedési, távközlési
és energiaügyi (KTE) tanács a 2011. február 28-i következtetéseiben[24]
kiállt amellett, hogy az energiaszállítási folyosókat európai prioritásként
kell kezelni.
(17)
A Európai Tanács 2011. február 4-i ülésén[25]
felkérte a Bizottságot az engedélyezési eljárások korszerűsítésére és
javítására, valamint a beruházások számára vonzó szabályozási keret
megteremtésének előmozdítására. Az Európai Tanács kiemelte, hogy a
beruházás nagy részét a piacnak kell megvalósítania a költségek vámtarifákból
történő visszatérítése mellett. Az Európai Tanács elismerte, hogy állami
forrásokból kell finanszírozni az ellátásbiztonság vagy szolidaritás
szempontjából szükséges projekteket, amelyekhez nem lehet piaci forrásokat
szerezni.
(18)
A(z) XXX/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
[a transzeurópai energetikai infrastruktúrára vonatkozó iránymutatás][26]
olyan, a transzeurópai energia-infrastruktúrával kapcsolatos prioritásokat
határoz meg, amelyeket 2020-ig meg kell valósítani az uniós energia- és
éghajlat-politikai célkitűzések elérése érdekében, szabályokat fogalmaz
meg az e prioritások megvalósításához szükséges, közös érdekű projektek
meghatározásához, intézkedéseket vezet be az engedélyezés, az állami részvétel
és a szabályozás területén e projektek végrehajtásának felgyorsítása és/vagy
megkönnyítése érdekében, beleértve az ilyen projektek uniós pénzügyi
támogatásra való általános jogosultságának kritériumait.
(19)
A távközlés egyre inkább internetalapú
infrastruktúrává válik, amelyben a széles sávú hálózatok és digitális
szolgáltatások szorosan összekapcsolódnak. Az internet egyre inkább a
kommunikáció, a szolgáltatásnyújtás és az üzleti tevékenység meghatározó
felületévé válik. A gyors internet-hozzáférés és a digitális szolgáltatások
transzeurópai elérhetősége ezért alapvető fontosságú a gazdasági
növekedés és az egységes piac szempontjából.
(20)
A korszerű, üvegszálas internetes hálózatok a
jövő infrastruktúrái, amelyek alapvető fontosságúak az európai
vállalkozások csatlakozása szempontjából; különösen azon KKV-k esetében,
amelyek a költséghatékonyság javítása érdekében dematerializált informatikai
megoldásokat kívánnak használni.
(21)
Az Európa 2020 stratégia[27]
az európai digitális menetrend[28] megvalósítására szólít
fel, amely stabil jogi keretet szab a nyitott, versenyképes nagy sebességű
internet-infrastruktúrába és az ahhoz kapcsolódó szolgáltatásokba történő
beruházások ösztönzése céljából. A 2010. júniusi Európai Tanács támogatta az
európai digitális menetrendet, és felszólította valamennyi intézményt, hogy
kezdje el annak teljes körű végrehajtását.[29]
(22)
2010 május 30-án a Tanács arra a következtetésre
jutott, hogy Európának biztosítania kell a szükséges erőforrásokat a gyors
és szupergyors internetre és az átjárható alkalmazásokra épülő egységes
digitális piac fejlesztéséhez, továbbá elismerte, hogy a következő
generációs széles sávú hálózatokba történő hatékony és versenyképes
beruházás fontos lesz az innováció, a fogyasztói döntéshozatal és az Unió
versenyképessége szempontjából, és jobb egészségügy, biztonságosabb közlekedés,
új médialehetőségek, valamint az áruk és szolgáltatások könnyebb –
különösen határokon átnyúló – elérhetősége révén az életminőség is
javítható.[30]
(23)
A szupergyors széles sávú hálózatokba való
beruházás magáncélú ösztönzői látszólag alacsonyabbak a társadalom egésze
számára keletkező haszonnál. A digitális menetrend célkitűzése –
valamennyi európai állampolgár és vállalkozás számára biztosítani kell a gyors
internet-hozzáférést – megvalósításához szükséges beruházás összege a becslések
szerint eléri a 270 milliárd eurót. Uniós támogatás nélkül azonban a
magánszektor által eszközölt beruházás összege várhatóan legfeljebb 50 milliárd
euró lesz a 2020-ig tartó időszakban. A beruházás hiányzó része szűk
keresztmetszetet teremt az infrastruktúra-szolgáltatásban, miközben az egységes
digitális piac alapja, hogy a jövő infrastruktúráján keresztül minden
állampolgárt be kell kapcsolni a rendszerbe.
(24)
A közjót szolgáló cselekvések digitális
megvalósításához erős és koherens európai hálózatot kell kiépíteni,
amelyben mind az állami szféra, mind a civil társadalom szereplői részt
vesznek nemzeti és regionális szinten egyaránt, és ebből a célból
alapvető fontosságú annak biztosítása, hogy a rendszerek és szoftverek tervezési
költségeinek finanszírozása, valamint ellenállóképes csomópontok ilyen
hálózatok számára történő fenntartása strukturált uniós támogatással
történik, amely csak az országon belüli költségekkel terheli a nemzeti
kezelő költségvetését.
(25)
Több, különböző finanszírozási arányokat
igénylő végrehajtási módszerre van szükség az uniós pénzügyi támogatás
hatékonyságának és hatásának növeléséhez, a magánberuházások ösztönzéséhez,
valamint az egyedi projektek specifikus követelményeinek teljesítéséhez.
(26)
A távközlés területén a transzeurópai
átjárhatóságot biztosító egyes alapszolgáltatási platformoknak nagyobb uniós
támogatásra lesz szükségük, különösen a kezdeti szakaszban, a társfinanszírozás
elvének sérelme nélkül.
(27)
A nagyszabású infrastrukturális projektek
megvalósítása során, és különösen az alapszolgáltatások szintjén, a határokon
átnyúló átjárhatóság biztosításához szükség lehet arra, hogy a Bizottság, a
tagállamok és/vagy a kedvezményezettek az eszközöket egyidejűleg szerezzék
be és telepítsék. Ebben az esetben elképzelhető, hogy az uniós pénzügyi
támogatást a tagállami infrastruktúra szolgáltató által saját kezdeményezésére
vagy a Bizottsággal együttműködve végzett beszerzésekre kell elkülöníteni.
A rendelkezések lehetőséget biztosítanak több forrás felhasználására is,
amelyre többek között akkor lehet szükség, ha többnyelvű szolgáltatásokról
kell gondoskodni, biztosítani kell az ellátás biztonságát és/vagy hálózati
redundanciát kell biztosítani az akár egyetlen pont meghibásodása esetén
esetlegesen fellépő infrastrukturális hálózati összeomlás kijavításához.
(28)
A közérdeket szolgáló általános szolgáltatásokat
(mint például az alapszolgáltatások) gyakran érzékenyen érintik a piac
hiányosságaiból eredő hatások. Ezért a támogatandó területek között
szerepel a közszolgáltatás-nyújtás is (e-egészségügy, e-adatvédelem, e-közbeszerzés
széles körű alkalmazása és átjárhatósága), amely a meghatározás szerint
kezdetben nem minősül kereskedelmi tevékenységnek. Ráadásul, ha csak az
alapszolgáltatások részesülnek támogatásban, nagy kihívást jelentene azon
megfelelő tagállami és regionális szintű ösztönzök megtalálása,
amelyek ténylegesen biztosítanák a közszolgáltatás-nyújtás megvalósítását:
elsősorban az a baj, hogy nemzeti szinten hiányzik az az ösztönző,
amely a nemzeti rendszereket összekötné az alaprendszerekkel (és így
megteremtődnének az átjárhatóság és határokon átnyúló szolgáltatások
feltételei), valamint az, hogy a magánbefektetők egyedül nem biztosítanák
az átjárhatóság keretén belüli szolgáltatásnyújtást.
(29)
A(z) XXX/2012/EU európai parlamenti és tanácsi
rendeletben[31] [INFSO iránymutatás]
meghatározott digitális iránymutatások meghatározzák a finanszírozás folyamatát
és kritériumait, illetve a különböző beruházási kategóriákat.
(30)
A Horizont 2020 program – a jövőbeni kutatási
és innovációs keretprogram – középpontjában többek között a társadalmi
kihívások megoldása (pl. intelligens, zöld és integrált közlekedés,
biztonságos, tiszta és hatékony energia, illetve információs és kommunikációs
technológiával megerősített egészségügy és kormányzat, valamint fenntartható
fejlődés) áll, hogy a kutatástól a piacig terjedő teljes skálát
lefedő tevékenységek támogatásával az Európa 2020 stratégia által
meghatározott kihívásokra közvetlen választ lehessen adni. A Horizont 2020
program az innovációs lánc minden szintjét támogatja, különösen a piachoz
közelebb álló tevékenységeket, mint például az innovatív pénzügyi eszközöket.
Az uniós finanszírozás nagyobb hatásának elérése érdekében, valamint a
koherencia biztosítása érdekében az európai összekapcsolódási eszköz szoros
szinergiákat épít majd ki a Horizont 2020 programmal.
(31)
Az Európai Unió és a tagállamok többsége aláírta a
fogyatékossággal élő személyek jogairól elfogadott ENSZ-egyezményt, míg a
többi államban folyamatban van az egyezmény ratifikálása. A vonatkozó projektek
végrehajtása során fontos, hogy a projektek részletes leírásában az egyezmény
9. cikkében foglaltaknak megfelelően figyelembe vegyék fogyatékossággal
élő személyek akadálymentes hozzáférését.
(32)
Az e rendelet értelmében végrehajtandó pénzügyi
eszközöknek tükrözniük kell a(z) XXX/2012/EU rendelet [új költségvetési
rendelet] VIII. címében rögzített szabályokat, valamint a pénzügyi eszközökre
vonatkozó legjobb gyakorlati szabályokat.[32]
(33)
A költségvetési intézkedések sok tagállamban arra
késztetik vagy késztették a hatóságokat, hogy értékeljék újra infrastrukturális
beruházási programjaikat. Ilyen körülmények között, a vélemények szerint a
PPP-k hatékony eszközt jelentenek az olyan szakpolitikai célkitűzések,
mint például az éghajlatváltozás elleni küzdelem, az alternatív energiaforrások
és az energia-, illetve erőforrás-hatékonyság előmozdítása, a
fenntartható közlekedés támogatása és a széles sávú hálózatok üzembe helyezése
teljesítését biztosító infrastrukturális projektek megvalósításához. A
PPP-ről szóló 2009. november 19-i közleményében[33]
a Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy a meglévő pénzügyi eszközök
körének kiterjesztésével javítják a források hozzáférhetőségét a PPP-k
számára.
(34)
Noha az Európa 2020 stratégia szerinti beruházás
legnagyobb része piaci és szabályozási intézkedésekkel megvalósítható, a
finanszírozási kihívás kezeléséhez állami beavatkozásra, valamint támogatás és
innovatív pénzügyi eszközök formájában uniós finanszírozásra van szükség. A
pénzügyi eszközöket az egyedi piaci szükségletek kezelésére az EÖE
célkitűzéseivel összhangban kell használni, és azok nem szoríthatják ki a
magánszférából származó finanszírozást. A pénzügyi eszközök alkalmazásáról
szóló döntés meghozatala előtt a Bizottságnak előzetes felmérést kell
végeznie az adott eszközökről.
(35)
Az uniós költségvetés felülvizsgálata[34]
hangsúlyozta, hogy a hosszú távú kereskedelmi potenciállal rendelkező
projekteknek uniós forrásokat kell igénybe vennie a pénzügyi és bankszektorral,
különösen az Európai Beruházási Bankkal (EBB) és a tagállamok pénzügyi
közintézményeivel, de más nemzetközi pénzügyi intézményekkel és a pénzügyi
magánszektorral kötött partnerségben.
(36)
Az Európa 2020 stratégiában a Bizottság vállalta,
hogy egy, az uniós és a nemzeti köz- és magánfinanszírozást az infrastruktúrák
számára összefogó, következetes finanszírozási stratégia részeként mobilizálja
az uniós pénzügyi eszközöket. Ez azzal indokolható, hogy sok esetben az
optimálisnál rosszabb beruházási helyzetek és a piaci tökéletlenségek
hatékonyabban kezelhetők pénzügyi eszközökkel, mint támogatásokkal.
(37)
Az európai összekapcsolódási eszköz pénzügyi
eszközöket javasol, hogy előmozdítsa a magánberuházók és a pénzügyi
intézmények számottevő részvételét az infrastrukturális beruházásokban.
Ahhoz, hogy elég vonzóak legyenek a magánszféra számára, a pénzügyi eszközök
megtervezése és végrehajtása során kellő figyelmet kell fordítani az
adminisztratív terhek egyszerűsítésére és csökkentésére, miközben olyan
szintű rugalmasságot kell szem előtt tartani, amivel rugalmasan ki
lehet elégíteni a meghatározott finanszírozási szükségleteket. Ezeknek az
eszközöknek a kialakítása során fel kell használni a 2007–2013 időszakra
vonatkozó többéves pénzügyi keret pénzügyi eszközei, mint például a
TEN-T-projektek számára biztosított hitelgarancia-eszköz (LGTT), a
kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus (RSFF) és az energetikára,
éghajlatváltozásra és infrastruktúrára vonatkozó európai alap (a Marguerite
Alap) végrehajtása során szerzett tapasztalatokat.
(38)
A pénzügyi eszközök többségének közösnek kel lennie
valamennyi ágazat számára, azonban néhány kifejezetten az egyes ágazatokra fog
vonatkozni. A bizottsági szolgálatok becslése szerint miközben a széles sávú
hálózatok pénzügyi támogatása elsősorban pénzügyi eszközökre támaszkodna,
a közlekedés és az energetika esetében a pénzügyi eszközökhöz szükséges uniós
költségvetési források összege nem haladhatja meg a 2, illetve 1 milliárd
eurót.
(39)
A pénzügyi eszközök kedvezményezettjeinek ágazati
diverzifikációját, valamint a tagállamok közötti fokozatos földrajzi
diverzifikáció ösztönzését biztosítandó, a Bizottságnak, az Európai Beruházási
Bankkal együttműködve, közös kezdeményezések, mint például az Európai PPP
Szakértői Központ (EPEC) és a Jaspers révén, támogatnia kell a
tagállamokat a projekt-finanszírozás tekintetében figyelembe vehető
projektek megfelelő értékelésének kidolgozásában.
(40)
Ami a pénzügyi eszközök feltételeit illeti, szükség
lehet arra, hogy a munkaprogramokban további követelményeket szabjanak meg
például a versenyképes piacok biztosítása érdekében, az uniós politikák
alakulása, a technológiai fejlődés és az esetlegesen lényegessé váló egyéb
tényezők fényében.
(41)
Az európai összekapcsolódási eszközből
származó támogatás többéves programozásának az a célja, hogy támogassa az Unió
prioritásait a szükséges pénzügyi források rendelkezésre állásának, az Unió és
a tagállamok együttes fellépései közötti összhangnak és folytonosságnak a biztosításával.
A közlekedési ágazatban az első többéves munkaprogram végrehajtását
követően benyújtott pályázatok esetében a költségek elszámolhatósága 2014.
január 1-jén kell, hogy kezdődjön annak érdekében, hogy biztosítani
lehessen a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén történő
közösségi pénzügyi támogatás nyújtásának általános szabályairól szóló, 2007.
június 20-i 680/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[35]
által már szabályozott projektek folytatását.
(42)
Mivel bizonyos infrastrukturális projektek
megvalósítása nagy összegű költségvetést igényel, lehetőséget kell
teremteni az egyes fellépések pénzügyi támogatásához kapcsolódó költségvetési
kötelezettségvállalások éves részletekre történő felosztására.
(43)
A Bizottságnak félidős és utólagos
értékeléseket kell végeznie a finanszírozás eredményességének és
hatékonyságának, illetve az eszköz általános céljaira és az Európa 2020
stratégia prioritásaira gyakorolt hatásainak felmérése érdekében.
(44)
A külön rendeletekben javasolt ágazatspecifikus iránymutatások
alapján egy listát állítottak össze azokról a kiemelt területekről,
amelyekre e rendelet vonatkozik, és amely listát a melléklet tartalmazza. A
szakpolitikai prioritások és technológiai lehetőségek lehetséges
változásainak figyelembe vétele érdekében a jogi aktusok elfogadására vonatkozó
felhatalmazást az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290.
cikkének megfelelően a Bizottságra kell átruházni a melléklet módosítása
tekintetében. Különösen fontos a Bizottság számára, hogy megfelelő egyeztetéseket
folytasson az előkészítő munka során, beleértve a szakértői
szinteket is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell a releváns
dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő
egyidejű, kellő időben történő és megfelelő átadását.
(45)
E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek
biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a
többéves és éves munkaprogramok tekintetében. Ezeket a hatásköröket a Bizottság
végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési
mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011.
február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek
megfelelően kell gyakorolni[36].
(46)
A közösségi pénzügyi támogatás a transzeurópai
hálózatok területén történő nyújtásának általános szabályairól szóló,
1995. szeptember 18-i 2236/95/EK tanácsi rendelet[37]
és a 680/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet ennek megfelelően
hatályát veszti.
(47)
Az Unió pénzügyi érdekeit a teljes kiadási
ciklusban arányos intézkedésekkel kell védeni, beleértve a szabálytalanságok
megelőzését, feltárását és kivizsgálását, az elveszített, jogtalanul
kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzösszegek visszafizettetését,
valamint adott esetben bírságok alkalmazását.
(48)
Az európai uniós érdeket szolgáló infrastrukturális
projektek némelyikének esetleg szomszédos, csatlakozás előtt álló, illetve
más harmadik országokkal kell összekapcsolódnia és azokon áthaladnia. Az
európai összekapcsolódási eszköznek az említett infrastruktúrák
összekapcsolására és finanszírozására egyszerűbb megoldást kell kínálnia
az uniós költségvetés belső és külső eszközei közötti koherencia
biztosítása érdekében.
(49)
Mivel a szükséges intézkedések célkitűzéseit,
és különösen a transzeurópai hálózatok koordinált fejlesztését és
finanszírozását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és
ezért – tekintettel az említett célkitűzések koordinációjának
szükségességére - azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió
intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében
foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az ugyancsak az említett
cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem
lépi túl a célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. CÍM
KÖZÖS RENDELKEZÉSEK
I. FEJEZET
AZ EURÓPAI ÖSSZEKAPCSOLÓDÁSI ESZKÖZ
.1 cikk
Tárgy
E rendelet létrehozza az európai
összekapcsolódási eszközt, és meghatározza a transzeurópai hálózatok uniós
pénzügyi támogatásának feltételeit, módszereit és eljárásait a közlekedési,
energetikai és távközlési infrastruktúrák területén megvalósítandó projektek
támogatása érdekében.
.2 cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában az alábbi meghatározások
alkalmazandók:
(1)
„közös érdekű projekt”: a(z) XXXX/2012/EU
európai parlamenti és tanácsi rendeletben [kitöltendő a rendelet
elfogadása után, az elfogadás időpontja és a teljes cím feltüntetésével]
[TEN-T iránymutatás][38], a(z) XXXX/2012/EU
európai parlamenti és tanácsi rendeletben [kitöltendő a rendelet
elfogadása után, az elfogadás időpontja és a teljes cím feltüntetésével]
[transzeurópai energetikai infrastruktúrára vonatkozó iránymutatás][39],
vagy a(z) XXXX/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben [INFSO
iránymutatás][40] [kitöltendő a
rendelet elfogadása után, az elfogadás időpontja és a teljes cím
feltüntetésével] meghatározott projekt;
(2)
„határokon átnyúló szakasz”: azok a szakaszok,
amelyek biztosítják egy közös érdekű projekt folytonosságát legalább két
tagállam vagy egy tagállam és egy szomszédos ország között.
(3)
„kivitelezés”: az adott esettől függően,
az összetevők, rendszerek és szolgáltatások – beleértve a szoftvereket is
– beszerzése, leszállítása és telepítése, valamint a projekthez kapcsolódó
fejlesztési, építési és telepítési tevékenységek megvalósítása, valamint a
létesítmények átadása és a projekt elindítása;
(4)
„tervezés”: a projekt végrehajtásának
előkészítéséhez szükséges tevékenységek, például előkészületi,
megvalósíthatósági, értékelő, tesztelő és hitelesítő tanulmányok
– beleértve a szoftvereken végzett tevékenységeket is –, valamint minden más
ezt elősegítő műszaki intézkedés, beleértve a kivitelezést
megelőző, a projekt meghatározásához és végrehajtásához, valamint a
finanszírozására vonatkozó döntésekhez szükséges olyan intézkedéseket, mint
például a helyszíni feltárásokra és a finanszírozási konstrukció
előkészítésére vonatkozó lépések;
(5)
„programtámogató fellépések”: az európai
összekapcsolódási eszköz végrehajtásához szükséges kísérő intézkedések és
egyedi ágazatspecifikus iránymutatások, mint például szolgáltatások (főleg
technikai segítségnyújtás), valamint előkészítési, megvalósíthatósági,
koordinációs, nyomon követési, ellenőrzési, auditálási és értékelési
tevékenységek, amelyek közvetlenül ezen eszköz irányításához és
célkitűzései megvalósításához szükségesek, így különösen tanulmányok,
értekezletek, tájékoztatás, infrastruktúra feltérképezése, ikerintézményi
együttműködés, információk terjesztése, figyelemfelkeltő és
kommunikációs intézkedések, az információcserére összpontosító
információtechnológiai hálózatokhoz kapcsolódó kiadások, valamint minden egyéb
technikai és igazgatási segítségnyújtással összefüggő kiadások, amelyek
szükségesek lehetnek ezen eszköz irányításához, vagy az egyedi ágazatspecifikus
iránymutatások végrehajtásához;
(6)
„fellépés”: minden olyan – pénzügyileg,
technikailag vagy az idő tekintetében független – tevékenység, amely
szükséges egy közös érdekű projekt megvalósításához;
(7)
„elszámolható költségek”: a(z) XXXX/2012/EU
bizottsági rendelet [új költségvetési rendelet] értelmében vett elszámolható
költségek;
(8)
„kedvezményezett”: tagállam, nemzetközi szervezet,
állami vagy magánvállalkozás vagy testület, amelyet kiválasztottak pénzügyi
támogatásra e rendelet értelmében és az egyes munkaprogramokban leírt
szabályoknak megfelelően.
(9)
„végrehajtó szerv”: állami vagy magánvállalkozás,
illetve a kedvezményezett által kijelölt szerv, amennyiben az utóbbi tagállam
vagy nemzetközi szervezet, a fellépések végrehajtására. A megfelelő szerv
kijelöléséről a kedvezményezett saját felelősségére és, amennyiben
ahhoz közbeszerzési szerződés megkötése szükséges, a hatályos
közbeszerzési szabályoknak megfelelően dönt.
(10)
„törzshálózat”: a(z) XXXX/2012/EU rendelet (TENT-T
iránymutatás) III. fejezetével összhangban meghatározott közlekedési
infrastruktúra;
(11)
„törzshálózati folyosók”: a törzshálózat
összehangolt megteremtését elősegítő eszköz a(z) XXXX/2012/EU
rendelet (TENT-T iránymutatás) IV. fejezetében foglaltak és az e rendelet I.
mellékletében felsoroltak szerint;
(12)
„szűk keresztmetszet”: fizikai akadály, amely
a rendszer meghibásodásához vezet, így nagy távolságon befolyásolja a
közlekedési forgalom folytonosságát. Az ilyen akadály kiküszöbölhető a
problémák – például emelkedők, kanyarívek, nyomtávok – kezelésére alkalmas
új infrastruktúrával, például hidakkal vagy alagutakkal. A meglévő
infrastruktúra korszerűsítésének szükségessége nem minősül szűk
keresztmetszetnek;
(13)
„prioritás”: a(z) XXXX/2012/EU rendelet [a
transzeurópai energetikai infrastruktúrára vonatkozó iránymutatás] I.
mellékletében megjelölt 1–8. és 10–12. energetikai infrastrukturális
prioritások bármelyike;
(14)
„energetikai infrastruktúra”: a(z) XXXX/2012/EU
rendelet [a transzeurópai energetikai infrastruktúrára vonatkozó iránymutatás]
2. cikkében meghatározott infrastruktúra.
(15)
„széles sávú hálózatokXXXX/2012/EU rendelet [INFSO
iránymutatás] 3. cikkében meghatározott .
(16)
„digitális szolgáltatási infrastruktúrák”: a
vállalkozások, az állampolgárok és a kormányzatok számára a(z) XXX/2012/EU
rendelet [INFSO iránymutatás] 3. cikkében foglaltak szerint;
(17)
„alapszolgáltatási platformok”: a(z) XXXX/2012/EU
rendelet [INFSO iránymutatás] mellékletében meghatározott szolgáltatások;
(18)
„általános szolgáltatások”: a(z) XXXX/2012/EU
rendelet [INFSO iránymutatás] mellékletében meghatározott szolgáltatások;
(19)
„szolgáltatások működtetése és karbantartása”:
egyes digitális szolgáltatási infrastruktúrák folyamatos működésének
biztosítása a(z) XXXX/2012/EU rendelet [INFSO iránymutatás] mellékletében
foglalt további meghatározásnak megfelelően;
(20)
„nemzeti szabályozó hatások”: az elektronikus
hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös
keretszabályozásáról szóló, 2001. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelv (keretirányelv)[41] 3. cikkében
meghatározott testületek.
.3 cikk
Általános célkitűzések
Az európai összekapcsolódási eszköz
lehetővé teszi az energetikai, közlekedési és távközlési ágazatban a közös
érdekű projektek előkészítését és megvalósítását a transzeurópai
hálózatokkal kapcsolatos szakpolitika keretében. Különösképpen,
az európai összekapcsolódási eszköznek támogatnia kell olyan projektek
végrehajtását, amelyek célja, hogy a közlekedés, az energia és a távközlés
területén új infrastruktúrákat fejlesszenek ki és valósítsanak meg, illetve
meglévőeket korszerűsítsenek. E célból az európai
összekapcsolódási eszköz a következő célkitűzéseket követi:
a)           hozzájárul az intelligens,
fenntartható és inkluzív növekedéshez korszerű és nagy teljesítményű
transzeurópai hálózatok kiépítésével, ezzel további hasznot hozva az egész Európai
Unió számára a versenyképesség és a gazdasági, társadalmi és területi kohézió
szempontjából az egységes piacon, továbbá a magán- és állami beruházások
számára kedvezőbb környezetet teremt a pénzügyi eszközök és a közvetlen
uniós támogatás ötvözése és az ágazatok közötti szinergiák kiaknázása révén. E
célkitűzés megvalósulását a közös érdekű projektekre fordított magán-
és közberuházások mértéke, és különösen az EÖE-rendelet alá tartozó pénzügyi
eszközök segítségével megvalósított közös érdekű projektekre fordított
magán- és közberuházások mértéke alapján mérik.
b)           lehetővé teszi az Európai Unió
számára céljainak teljesítését, azaz az üvegházhatású gázok kibocsátásának 20 %-os
csökkentését[42], az energiahatékonyság
20 %-os növelését és a megújuló energia arányának 20 %-ra növelését
2020-ig, ugyanakkor biztosítva a tagállamok közötti nagyobb szolidaritást.
.4 cikk
Egyedi ágazati célkitűzések
1.           A 3. cikk szerint
meghatározott általános célkitűzéseken kívül az európai összekapcsolódási
eszköznek az alábbi ágazatspecifikus célkitűzések megvalósításához is
hozzá kell járulnia.
a)           A közlekedés területén az európai
összekapcsolódási eszköz az alábbi célkitűzések megvalósításához
hozzájáruló közös érdekű projekteket támogat, a(z) xxx/2012/EU rendelet
[TEN-T iránymutatás] 4. cikkében foglalt további meghatározásnak
megfelelően:
i.        szűk keresztmetszetek
megszüntetése és a hiányzó kapcsolódási pontok áthidalása, amelynek
megvalósulását az EÖE támogatása segítségével létrejött új és továbbfejlesztett
határokon átnyúló összeköttetések, és a közlekedési útvonalakon megszüntetett
szűk keresztmetszetek száma alapján kell mérni;
ii.       fenntartható és hatékony közlekedés
hosszú távon való biztosítása, amelynek megvalósulását az EU-27 területén
található vasúthálózat hossza és az EU-27 területén található nagy
sebességű vasúthálózat hossza alapján kell mérni;
iii.      a közlekedési módok integrációjának és
összekapcsolódásának optimalizálása, valamint a közlekedési szolgáltatások
átjárhatóságának fejlesztése. E célkitűzés megvalósulását a vasúttal
összekapcsolt kikötők és repülőterek száma alapján fogják mérni.
b)           Az energetika területén az európai
összekapcsolódási eszköz az alábbi célkitűzések megvalósításához
hozzájáruló közös érdekű projekteket támogat, a(z) xxxx/2012/EU rendeletben
foglalt további meghatározásnak megfelelően:
i.        a belső energiapiac további
integrálásának, illetve a villamosenergia- és gázhálózatok határokon átnyúló
átjárhatóságának előmozdítása, többek között annak biztosításával, hogy
egy tagállam sem szigetelődik el az európai hálózattól, amelynek
megvalósulását a tagállami hálózatok hatékony összekapcsolódását és a
belső szűk keresztmetszetek megszüntetését biztosító projektek száma
alapján kell mérni;
ii.       az Unió ellátásbiztonságának javítása,
amelynek megvalósulását a rendszer ellenálló képességének alakulása és a
rendszerműveletek biztonsága, valamint az ellátási források
diverzifikálása, alternatív források és útvonalak biztosítása alapján kell
mérni;
iii.      hozzájárulás a fenntartható
fejlődéshez és a környezetvédelemhez, különösen a megújuló forrásból
származó energia elosztóhálózatokba való integrálásának erősítésével és
szén-dioxid-hálózatok kialakításával, amelynek megvalósulását a megújuló
energia termelőhelytől a főbb fogyasztási központokig és
tárolóhelyekig való továbbítása, valamint az EÖE-támogatásban részesülő
projektek indítása révén megakadályozott széndioxid-kibocsátás mértéke alapján
kell mérni.
c)           A távközlési hálózatok területén az
európai összekapcsolódási eszköz az alábbi célkitűzések megvalósításához
hozzájáruló közös érdekű projektek támogatására fellépést biztosít, a(z)
xxxx/2012/EU rendeletben [INFSO iránymutatás] foglalt további meghatározásnak
megfelelően:
i.        gyors és szupergyors széles sávú
hálózatok kiépítésének felgyorsítása és alkalmazásának elterjesztése, többek
között a kis és közepes vállalkozások (kkv-k) között, amelynek megvalósulását
széles sávú és szupergyors széles sávú hálózat lefedettségének szintje és a 100
Mbps-nél nagyobb széles sávú előfizetéssel rendelkező háztartások száma
alapján kell mérni;
ii.       az online nemzeti közszolgáltatások
összekapcsolódásának és átjárhatóságának, valamint e hálózatok
elérhetőségének előmozdítása, amelynek megvalósulását az online
közszolgáltatásokat használó magánszemélyek és vállalkozások aránya, illetve az
ilyen szolgáltatások határokon átnyúló elérhetősége alapján kell mérni.
.5 cikk
Költségvetés
1.
Az európai összekapcsolódási program 2014 és 2020
közötti időszakban történő végrehajtásának pénzügyi keretösszege
50 000 000 000 euró[43]. Ez az összeg az
alábbiak szerint oszlik meg a 3. cikkben említett ágazatok között:
a)      közlekedés: 31 694 000 000
euró, ebből 10 000 000 000 euró a Kohéziós Alapból van
elkülönítve az e rendelettel összhangban történő elköltésre a Kohéziós
Alapból támogatható tagállamokban;
b)      energetika: 9 121 000 000
euró;
c)      távközlés: 9 185 000 000
euró.
2.
Az európai összekapcsolódási eszköz pénzügyi
keretösszege kiterjedhet a program irányításához és célkitűzései
megvalósításához szükséges előkészítési, nyomon követési, ellenőrzési,
auditálási és értékelési tevékenységekkel, különösen a tervezéssel, az e
rendelet általános célkitűzéseivel kapcsolatos szakértői találkozók
szervezésével, az információk feldolgozására és cseréjére összpontosító
információtechnológiai hálózatokkal összefüggő kiadásokra, továbbá minden
egyéb technikai és adminisztratív segítségnyújtással kapcsolatos költségre,
amely a Bizottságra hárul a program irányítása során.
A keretösszeg felhasználható továbbá műszaki
és igazgatási segítségnyújtáshoz kapcsolódó olyan költségekre is, amelyek a
program és a 680/2007/EK rendelet[44] keretében elfogadott
intézkedések közötti átmenet biztosításához szükségesek. Szükség esetén
előirányzatok vehetők fel a 2020 utáni költségvetésbe a hasonló
költségek fedezetének biztosítása céljából, a 2020. december 31-ig be nem
fejezett fellépések irányításának lehetővé tétele érdekében.
3.
A 26.1. cikkben végzett félidős értékelést
követően a Bizottság az előirányzott forrásokat az (1) bekezdésben
meghatározott felosztás szerint eloszthatja az ágazatok között, kivéve a
Kohéziós Alapból a támogatható tagállamoknak a közlekedési ágazati projektek
finanszírozására átutalt 10 000 000 000 euró összeget.
II. FEJEZET
A FINANSZÍROZÁS FORMÁI, PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK
.6 cikk
A pénzügyi támogatás formái
1.           Az
európai összekapcsolódási eszköz végrehajtása a(z) XXX/2012/EU rendeletben [új
költségvetési rendelet] meghatározott pénzügyi támogatási formák, nevezetesen a
támogatások, közbeszerzések és pénzügyi eszközök közül egy vagy több
alkalmazásával történik.
2.           A
Bizottság az európai összekapcsolódási eszköz végrehajtásának egy részét
rábízhatja a(z) XXXX/2012/EU rendelet [új költségvetési rendelet] 55. cikke (1)
bekezdésének c) pontjában meghatározott testületekre.
.7 cikk
Pénzügyi elszámolhatóság és a pénzügyi támogatás feltételei
1.           Kizárólag a(z) XXX/2012/EU
rendelet [TEN-T iránymutatás], a(z) XXX/2012/EU rendelet [TEN-E iránymutatás],
a(z) XXX/2012/EU rendelet [energetikai infrastruktúrákra vonatkozó
iránymutatás] és a(z) XXX/2012/EU rendelet [INFSO iránymutatás] szerinti közös
érdekű projektekhez hozzájáruló fellépések, valamint programtámogatási
intézkedések jogosultak támogatások, pénzügyi eszközök és közbeszerzés
formájában nyújtott uniós pénzügyi támogatásra.
2.           A közlekedés területén
kizárólag a(z) XXX/2012/EU rendelet [TEN-T iránymutatás] szerinti közös
érdekű projektekhez hozzájáruló fellépések és programtámogató intézkedések
jogosultak e rendelet alapján közbeszerzések és pénzügyi eszközök formájában
nyújtott uniós pénzügyi támogatásra. Támogatások formájában kizárólag a
következő fellépések jogosultak az e rendelet alapján nyújtott uniós
pénzügyi támogatásra:
a)      a(z) XXXX/2012/EU rendelet [TEN-T
iránymutatás] III. fejezete szerinti törzshálózat kiépítését célzó fellépések,
beleértve az új technológiák alkalmazását és innováció végrehajtását a(z)
XXXX/2012/EU rendelet [TEN-T iránymutatás] 39. cikkével összhangban;
b)      a(z) XXXX/2012/EU rendelet [TEN-T
iránymutatás] 8. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjában meghatározott közös
érdekű projektekre vonatkozó tervezési munkálatok;
c)      a(z) XXXX/2012/EU rendelet [TEN-T
iránymutatás] 8. cikke (1) bekezdésének a) és d) pontjában meghatározott közös
érdekű projektek támogatását célzó fellépések;
d)      a(z) XXX/2012/EU rendelet [TEN-T
iránymutatás] 37. cikkének megfelelően forgalomirányító rendszerek
támogatását célzó fellépések;
e)      a(z) XXX/2012/EU rendelet [TEN-T
iránymutatás] 38. cikkének megfelelően árufuvarozási szolgáltatásokat
támogató fellépések;
f)       a vasúti szállítással járó zajnak a
meglévő kötöttpályás járművek utólagos átszerelésével való
csökkentését célzó fellépések;
g)      programtámogatási fellépések.
A közlekedés területén egy határokon átnyúló
szakaszra vagy egy ilyen szakasz egy részére vonatkozó fellépések akkor
részesülhetnek uniós pénzügyi támogatásban, ha az érintett tagállamok vagy az
érintett tagállamok és harmadik országok között, a határokon átnyúló szakaszok
megvalósítására vonatkozóan létezik írásbeli megállapodás. Kivételes esetben,
amikor a projekt egy szomszédos tagállam vagy egy harmadik ország hálózatához
való kapcsolódáshoz szükséges, de ténylegesen nem nyúlik át a határon, a fent
említett írásbeli megállapodás nem szükséges.
A támogatás formájában nyújtott finanszírozás
elsősorban a jelentősebb felhasználó-alapú bevételi forrásokkal
rendelkező projektek számára elérhető projekt-előkészítés,
különösen PPP-értékelés céljából.
3.           Az energetika területén, a
közös érdekű projekteket végrehajtó fellépések a pénzügyi eszközök és
támogatások formájában nyújtott uniós pénzügyi támogatásra való jogosultságát
a(z) XXXX/2012/EU rendelet [energetikai infrastruktúrára vonatkozó
iránymutatás] 15. cikke határozza meg.
4.           A távközlés területén, a
közös érdekű projekteket végrehajtó minden fellépés és a(z) XXXX/2012/EU
rendelet [INFSO iránymutatás] mellékletében meghatározott programtámogatási
intézkedések e rendelet szerint jogosultak a támogatások, közbeszerzés és
pénzügyi eszközök formájában nyújtott uniós pénzügyi támogatásra.
III. FEJEZET
TÁMOGATÁSOK
.8 cikk
A támogatások formái és az elszámolható költségek
1.           Az e rendelet hatálya alá
tartozó támogatások a(z) XXXX/2012/EU rendelet [az új költségvetési rendelet]
XXX. cikkében meghatározottak közül bármilyen formában nyújthatók.
A munkaprogramok meghatározzák a támogatások azon
formáit, amelyek alkalmazhatók az érintett fellépések támogatására.
2.           A kiadások a támogatási
kérelem benyújtásának napjától elszámolhatók. [Az első többéves programban
szereplő projektekhez kapcsolódó fellépések kiadásai 2014. január
1-jétől számolhatók el.]
3.           Kizárólag a tagállamokban
felmerült kiadások elszámolhatók, kivéve, ha a közös érdekű projekt
harmadik országok területét is érinti és, ha a fellépés nélkülözhetetlen az
adott projekt célkitűzéseinek megvalósításához.
4.           A kedvezményezett által
tőkekiadásként kezelt eszköz- és infrastrukturális költség teljes
egészében elszámolható.
5.           A környezetvédelemről és
az uniós vívmányok eléréséről szóló környezetvédelmi tanulmányok kiadásai
elszámolhatók.
6.           A földvásárlással kapcsolatos
kiadások nem elszámolhatók.
7.           A HÉA nem elszámolható
költség.
8.           A kedvezményezettek
költségeinek elszámolhatóságáról szóló szabályok mutatis mutandis
alkalmazandó a végrehajtó szervekre háruló költségekre.
.9 cikk
Részvételi feltételek
1.           Pályázatot egy vagy több
tagállam, nemzetközi szervezet, közös vállalkozás, valamint a tagállamokban
működő állami vagy magánszolgáltató, illetve szerv nyújthat be.
2.           E célból, pályázatot olyan
jogalanyok is beadhatnak, amelyek a hatályos nemzeti jog alapján nem
rendelkeznek jogi személyiséggel, feltéve, hogy képviselőik megfelelő
jogosultsággal rendelkeznek arra vonatkozóan, hogy a nevükben eljárva jogi
kötelezettségeket vállaljanak, és hogy az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére a
jogi személyekkel egyenértékű garanciát biztosítsanak.
3.           Természetes személyek által
benyújtott pályázatok nem elfogadhatók.
4.           Amennyiben valamely közös
érdekű projekt célkitűzéseinek megvalósításához szükséges, harmadik
országok és harmadik országokban működő jogalanyok is részt vehetnek
a közös érdekű projektekhez hozzájáruló fellépésekben.
E rendelet alapján támogatásban nem
részesülhetnek, kivéve, ha az nélkülözhetetlen egy adott közös érdekű
projekt célkitűzéseinek megvalósításához.
Amennyiben erre szükség van harmadik országokban a
közös érdekű projektekhez hozzájáruló, vonatkozó fellépések hatékonyabb
végrehajtásához a(z) XXX/2012/EU [TEN-T iránymutatás], XXX/2012/EU [TEN-E]
iránymutatás, XXX/2012/EU [az energia-infrastruktúrára vonatkozó iránymutatás]
és XXX/2012/EU [INFSO iránymutatás] rendeleteknek megfelelően, akkor az e
rendelet szerint nyújtott finanszírozás összevonható más vonatkozó uniós
rendeletekben szabályozott finanszírozással. Ilyen esetben a Bizottság
végrehajtási aktusban határozhat a végrehajtásra vonatkozó egységes
szabályrendszer felállításáról.
5.           A fellépés által érintett
tagállamok megállapodását csatolni kell minden támogatási pályázathoz, kivéve a
távközlés területén és a közlekedés területén a légiforgalom-irányítás
esetében.
6.           A többéves és éves
munkaprogramok további egyedi szabályokat határozhatnak meg a pályázatok
benyújtására vonatkozóan.
.10 cikk
Finanszírozási arányok
1.           A(z) XXXX/2012/EU rendelet
[új költségvetési rendelet] XXX. cikkében említett esetek kivételével, a
pályázatok kiválasztása pályázati felhívások alapján történik, a 17. cikkben
említett munkaprogramok alapján.
2.           A közlekedés területén:
a)      tanulmányok készítéséhez nyújtott
támogatások esetében az uniós pénzügyi támogatás összege nem haladja meg az
elszámolható költség 50 %-át;
b)      munkálatokra vonatkozó támogatások
esetében:
i.        vasútra és belvízi hajóutakra: az uniós
pénzügyi támogatás összege nem haladhatja meg az elszámolható költség
20 %-át; a finanszírozási arány 30 %-ra növelhető a szűk
keresztmetszetek kezelését célzó fellépések esetében; a finanszírozási arány
40 %-ra növelhető a határokon átnyúló szakaszokat érintő
fellépések esetében;
ii.       szárazföldi összeköttetésekre
kikötőkkel és repülőterekkel, a vasúti szállítással járó zajnak a
meglévő kötöttpályás járművek utólagos átszerelésével való
csökkentését célzó fellépésekre, valamint kikötők és multimodális
platformok fejlesztésére: az uniós pénzügyi támogatás összege nem haladja meg
az elszámolható költség 20 %-át;
c)      forgalomirányító rendszerekre és
szolgáltatásokra vonatkozó támogatások esetében:
i.        az Európai Vasúti Forgalomirányítási
Rendszer (ERTMS) tekintetében: az uniós pénzügyi támogatás összege nem haladja
meg az elszámolható költség 50 %-át;
ii.       forgalomirányítási rendszerekre,
áruszállításra, a közúti törzshálózaton parkolók kialakítására, valamint a
tengeri gyorsforgalmi utak fejlesztésére szolgáló támogatásra vonatkozó
fellépések vonatkozásában: az uniós pénzügyi támogatás összege nem haladja meg
az elszámolható költség 20 %-át;
3.           Az energetika területén:
a)      az uniós pénzügyi támogatás összege nem
haladja meg a tervezési munkák és/vagy kivitelezési munkák elszámolható
költségének 50 %-át;
b)      a társfinanszírozás aránya legfeljebb
80 %-ra növelhető azon fellépések esetében, amelyek a(z) XXXX/2012/EU
rendelet [az energetikai infrastruktúrára vonatkozó iránymutatás] 15. cikke (2)
bekezdésének a) pontjában említett igazolás alapján különösen fontosak a
regionális vagy az uniós ellátásbiztonság, vagy az uniós szolidaritás
erősítése szempontjából, vagy innovatív megoldásokat igényelnek.
4.           A távközlés területén:
a)      széles sávú hálózatokat érintő
fellépések esetében: az uniós pénzügyi támogatás összege nem haladja meg az
elszámolható költség 50 %-át;
b)      általános szolgáltatásokat érintő
fellépések esetében: az uniós pénzügyi támogatás összege nem haladja meg az
elszámolható költség 75 %-át;
c)      az alapszolgáltatási platformok
finanszírozása jellemzően közbeszerzés útján történik. Kivételes esetben,
e platformok számára nyújtható olyan támogatás, amely az elszámolható költségek
100 %-át fedezi, a társfinanszírozás elvének sérelme nélkül;
d)      programok támogatására, többek között az
infrastruktúra feltérképezésére, testvérprogramokra és technikai
segítségnyújtásra szolgáló fellépések esetében: az uniós pénzügyi támogatás
összege nem haladja meg az elszámolható költség 75 %-át.
5.           A fent említett
társfinanszírozási arányok 10 százalékponttal növelhetők olyan fellépések
esetén, amelyek ágazatközi szinergiákat, az éghajlatváltozás hatásainak
enyhítésére vonatkozó célkitűzések megvalósítását, az éghajlatváltozással
szembeni ellenálló képesség javítását vagy az üvegházhatású gázok kibocsátásának
csökkentését érintik. Ez a bekezdés nem vonatkozik a 11. cikkben említett
társfinanszírozási arányokra.
6.           A kiválasztott fellépésekre
nyújtott pénzügyi támogatás összege az egyes projektekre vonatkozóan elvégzett
költség-haszon elemzések, a költségvetési források rendelkezésre állása,
valamint az uniós finanszírozás ösztönző erejének a lehető
legteljesebb mértékű kihasználására vonatkozó igény szerint változik.
.11 cikk
Egyedi pályázati felhívások a Kohéziós Alapból elkülönített finanszírozási
forrásokra a közlekedés területén
1.           A Kohéziós Alapból [XXX
rendelet XX. cikke] elkülönített, a Kohéziós Alapból történő támogatásra
jogosult tagállamokban elköltendő 10 000 000 000 eurót
illetően egyedi felhívásokat tesznek közzé olyan projektekre, amelyek a
kizárólag a Kohéziós Alapból támogatható tagállamokban valósítják meg a
törzshálózatot.
2.           A közlekedési ágazatra az e
rendelet alapján alkalmazandó szabályok vonatkoznak az említett egyedi
pályázati felhívásokra. A pályázati felhívások végrehajtása során a lehető
legmagasabb fokú prioritást biztosítják azon projektek számára, amelyek a
Kohéziós Alapból juttatott nemzeti összegekre megfelelőnek bizonyulnak.
3.           A 10. cikktől eltérve,
és a Kohéziós Alapból [XXX rendelet XX: cikke] elkülönített, a Kohéziós Alapból
történő támogatásra jogosult tagállamokban elköltendő
10 000 000 000 eurót illetően a maximális finanszírozási
arányok megegyeznek a(z) XXX/2012/EU rendelet [a közös stratégiai kerethez
tartozó Európai Regionális Fejlesztési Alapra, Európai Szociális Alapra,
Kohéziós Alapra, Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és Európai
Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról,
az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a
Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az
1083/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló rendelet][45]
22. cikkében és 110. cikkének (3) bekezdésében említett, a Kohéziós Alapokra
vonatkozó maximális finanszírozási arányokkal a következő fellépések
esetében:
a)      tanulmányok készítéséhez nyújtott
támogatások;
b)      kivitelezési munkálatokra vonatkozó
támogatások:
i.        vasútra és belvízi hajóutak;
ii.       határokon átnyúló közúti szakaszok
támogatását célzó fellépések;
iii.      szárazföldi összeköttetések
kikötőkkel és repülőterekkel, multimodális platformok és kikötők
fejlesztése;
c)      forgalomirányító rendszerekre és
szolgáltatásokra vonatkozó támogatások:
i.        az Európai Vasúti Forgalomirányítási
Rendszer (ERTMS);
ii.       forgalomirányító rendszerek.
.12 cikk
A támogatás visszavonása, csökkentése, felfüggesztése és megszüntetése
1.           A Bizottság, megfelelően
indokolt eseteket kivéve, törli az olyan intézkedések számára odaítélt pénzügyi
támogatást, amelyek megvalósítása a támogatás nyújtására vonatkozó
feltételekben a fellépés megkezdésére kijelölt időpontot követő egy
éven belül nem kezdődött el;
2.           A Bizottság a pénzügyi
támogatást felfüggesztheti, csökkentheti, visszaigényelheti vagy megszüntetheti
a(z) XXX/2012/EU rendeletben [új költségvetési rendelet] meghatározott
feltételek szerint, nevezetesen:
a)       az uniós jogszabályok rendelkezései
tekintetében a fellépés megvalósítása során elkövetett szabálytalanságok
esetén;
b)      a támogatás nyújtása során meghatározott
valamely feltétel be nem tartása esetén, különösen akkor, ha a Bizottság
jóváhagyása nélkül a projekt vagy a fellépés jellegét érintő jelentős
változtatásra került sor;
c)       a projekt végrehajtása során elért
eredményének vizsgálata után, különösen abban az esetben, ha a fellépés
végrehajtása nagy késedelmet szenved.
3.           A Bizottság kérheti a
pénzügyi támogatás visszafizetését, ha az adott fellépés támogatásban részesült
része a támogatás nyújtására vonatkozó feltételekben megállapított záró
időpontot követő két éven belül nem került befejezésre.
4.           Az (1), (2) és (3)
bekezdésben meghatározott határozatok meghozatala előtt a Bizottság
megvizsgálja a szóban forgó esetet és értesíti az érintett kedvezményezetteket,
hogy azok adott határidőn belül megtehessék észrevételeiket.
IV. FEJEZET
Beszerzések
.13 cikk
Beszerzések
1.           A Bizottság vagy a 6. cikk
(2) bekezdésében említett szervek által önállóan vagy a tagállamokkal közösen
végrehajtott közbeszerzési eljárások:
a)      egyedi feltételeket szabhatnak meg
például a közbeszerzés tárgyát képező tevékenységek teljesítési helyére
vonatkozóan, amennyiben a fellépések célkitűzései azt kellően
indokolják, és amennyiben ezek a feltételek nem sértik a közbeszerzéssel
kapcsolatos alapelveket;
b)      engedélyezhetik több szerződés
odaítélését ugyanazon eljárás keretében („többféle beszerzés”)
2.           Amennyiben a fellépések
végrehajtásához kellően indokolt vagy szükséges, az (1) bekezdés a
támogatások kedvezményezettjei által végzett közbeszerzési eljárásokra is
vonatkozik.
V. FEJEZET
PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK
.14 cikk
A pénzügyi eszközök típusai
1.           Az európai összekapcsolódási
eszköz a(z) XXXX/2012/EK rendelet [a 2012. évi új költségvetési rendelet] VIII.
címében foglaltaknak megfelelően létrehozott pénzügyi eszközök
felhasználásával hajtható végre, hogy meg lehessen könnyíteni azoknak a
szervezeteknek a finanszírozási forráshoz jutását, amelyek végrehajtják a(z)
XXXX/2012/EU, a(z) XXXX/2012/EU és a(z) XXXX/2012/EU rendeletekben
meghatározott közös érdekű projektekhez és ezek célkitűzéseinek
megvalósításához hozzájáruló fellépéseket. A pénzügyi eszközöket a piac
hiányosságainak vagy az optimálisnál rosszabb beruházási körülmények és a
beruházások iránti igények előzetes felmérése alapján kell kiválasztani.
2.       A 680/2007/EK rendelet értelmében
létrehozott pénzügyi eszközök adott esetben összevonhatók az európai
összekapcsolódási eszköz keretében létrehozott pénzügyi eszközökkel.
3.           A következő pénzügyi
eszközöket lehet felhasználni:
a)      tőkeeszközök, mint például
befektetési eszközök, amelyek célja, hogy kockázati tőkét biztosítsanak a
közös érdekű projektekhez hozzájáruló fellépések számára;
b)      kockázatmegosztáson alapuló eszközökkel
enyhített kölcsönök és/vagy garanciák, beleértve a projektkötvényekre vonatkozó
értéknövelő mechanizmusokat, amelyeket egy pénzügyi intézmény bocsát ki
saját forrásaira, a céltartalékképzéshez és a tőkeallokáláshoz való uniós
hozzájárulással;
c)      bármely egyéb pénzügyi eszköz.
.15 cikk
A pénzügyi eszközökkel nyújtott pénzügyi támogatás feltételei
1.           A pénzügyi eszközökből támogatott
fellépések kiválasztása beérkezési sorrend történik; a fellépéseknek pedig biztosítaniuk
kell az ágazati diverzifikációt a 3. és 4. cikkel összhangban, illetve a
fokozatos földrajzi diverzifikációt a tagállamokban.
2.           Az Unió, valamely tagállam és
más befektetők a pénzügyi eszközök felhasználásával kapott hozzájárulás
mellett pénzügyi támogatást nyújthatnak, feltéve, hogy a Bizottság elfogadja a
fellépésekre vonatkozó elszámolhatósági kritériumok és/vagy az eszközre
vonatkozó beruházási stratégia bármilyen módosítását, amely a kiegészítő
hozzájárulás miatt szükségessé válhat.
3.           A pénzügyi eszközök célja az
uniós költségvetésből származó eszközök értékének megőrzése. A
pénzügyi eszközök elfogadható megtérülést generálhatnak a többi partner vagy
befektető céljainak elérése érdekében.
4.           A pénzügyi eszközök
összevonhatók az uniós költségvetésből nyújtott támogatásokkal, többek
között az e rendelet hatálya alá tartozókkal is.
5.           A munkaprogramok további
feltételeket szabhatnak meg az ágazatok egyedi szükségleteinek
megfelelően.
6.           A(z) XXXX/2012/EU rendelet
[az új költségvetésis rendelet] 18. cikkének (2) bekezdésével összhangban egy
adott pénzügyi eszközből származó bevételeket és visszafizetéseket
ugyanahhoz a pénzügyi eszközhöz rendelik hozzá. A 2007 és 2013 közötti
időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben már létrehozott pénzügyi
eszközök esetében, az adott időszakban elkezdett műveletekből
származó bevételeket és visszafizetéseket a 2014 és 2020 közötti
időszakban rendelik hozzá a pénzügyi eszközhöz.
.16 cikk
Harmadik országokban végrehajtott fellépések
A harmadik országokban végrehajtott fellépések
támogathatók a pénzügyi eszközökkel, amennyiben az egy közös érdekű
projekt megvalósításához szükséges.
VI. FEJEZET
PROGRAMOZÁS, VÉGREHAJTÁS ÉS ELLENŐRZÉS
.17 cikk
Többéves és/vagy éves munkaprogramok
1.           A Bizottság többéves és éves
munkaprogramokat fogad el minden egyes ágazatra vonatkozóan. A Bizottság olyan
többéves és éves munkaprogramokat is elfogadhat, amelyek egynél több ágazatra
vonatkoznak. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 24. cikk (2) bekezdésében említett
vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
2.           A többéves munkaprogramokat
legalább félidőben felülvizsgálják. Amennyiben szükséges, a Bizottság
végrehajtási aktusok útján módosítja az adott többéves munkaprogramot. Ezeket a
végrehajtási aktusokat a 24. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági
eljárással összhangban kell elfogadni.
3.           A közlekedés területére
vonatkozó többéves munkaprogramokat az e rendelet mellékletének I. részében
felsorolt közös érdekű projektekre vonatkozóan fogadják el.
A pénzügyi keretösszegnek az 5. cikk (1)
bekezdésének a) pontjában említett költségvetési források 80–85%-a közé kell
esnie.
4.           Az energetika és távközlés
területére vonatkozó többéves munkaprogramok stratégiai irányt szabnak a közös
érdekű projektek területén, és közös érdekű egyedi projekteket is
magukban foglalhatnak.
5.           A közlekedés, az energetika
és a távközlés területére vonatkozó ágazati éves munkaprogramokat a többéves
munkaprogramban nem szereplő, közös érdekű projektekre vonatkozóan
fogadják el.
6.           Az (1) bekezdésben említett
eljárással összhangban eljárva, a Bizottság a többéves és az ágazati éves
munkaprogramok meghatározásakor rögzíti a kiválasztási és odaítélési
kritériumokat az alábbiakban meghatározott célkitűzéseknek és
prioritásoknak megfelelően:
a)      a közlekedésre vonatkozóan a(z) XXXX/2012/EU
rendelet szerint [TEN-T iránymutatás];
b)      az energetikára vonatkozóan a(z)
XXXX/2012/EU rendelet szerint [transzeurópai energetikai infrastruktúrára
vonatkozó iránymutatás];
c)      a távközlésre vonatkozóan a(z)
XXXX/2012/EU rendelet szerint [INFSO iránymutatás].
7.           A munkaprogramokat
összehangolják annak érdekében, hogy ki lehessen aknázni a közlekedés, az
energetika és a távközlés közötti szinergiákat, különösen az olyan területeken,
mint az intelligens energiahálózatok, az elektromos mobilitás, az intelligens
és fenntartható közlekedési rendszerek, illetve a közös szolgalmi jogok. Több
ágazatot érintő pályázati felhívásokat lehet elfogadni.
.18 cikk
Éves részletfizetések
A költségvetési kötelezettségvállalások éves
részletekre bonthatók. Ebben az esetben a Bizottság a különböző éves
részletekre vonatkozóan minden évben a pénzügyi támogatásban részesülő
fellépések előrehaladásának, a becsült igényeknek és a költségvetési
források rendelkezésre állásának figyelembevételével tesz kötelezettségvállalást.
Az egyes éves részletekre vonatkozó
kötelezettségvállalás tájékoztató ütemtervét elküldik a támogatások
kedvezményezettjeinek és, amennyiben az pénzügyi eszközöket is érint, az
érintett pénzügyi intézményeknek.
.19 cikk
Átvitt éves előirányzatok
Automatikusan átviszik a következő évre
azokat az előirányzatokat, amelyeket nem használtak fel azon pénzügyi év
végéig, amelyben szerepeltették azokat.
.20 cikk
Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a
25. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a
mellékletben szereplő felsorolások kiegészítésével vagy módosításával
kapcsolatban.
.21 cikk
A kedvezményezettek és a tagállamok felelőssége
A kedvezményezettek és a tagállamok saját
felelősségi körükben – és a támogatásokra vonatkozó feltételekben
megállapított kedvezményezetti kötelezettségek sérelme nélkül – mindent
megtesznek az e rendelet keretében nyújtott uniós pénzügyi támogatásban
részesülő közös érdekű projektek végrehajtásának érdekében.
Különösen a közlekedési és az energetikai
ágazattal kapcsolatos projektek esetében a tagállamok a Bizottsággal szoros
együttműködésben biztosítják a fellépések technikai nyomon követését és
pénzügyi ellenőrzését, valamint igazolják a projekttel vagy a részprojekttel
összefüggésben felmerülő költségek valódiságát és megfelelőségét. A
tagállamok kérhetik, hogy a Bizottság vegyen részt a helyszíni
ellenőrzésekben.
Különösen a távközlés területén a nemzeti
szabályozó hatóságok minden erőfeszítést megtesznek, hogy biztosítsák a
szükséges jogbiztonságot és a beruházási feltételeket, amelyek elősegítik
az e rendelet értelmében uniós pénzügyi támogatásban részesülő projektek
megvalósítását.
A tagállamok folyamatosan tájékoztatják a
Bizottságot, adott esetben az interaktív földrajzi és technikai információs
rendszereken keresztül – amely a transzeurópai közlekedési hálózatok esetében a
TENtec –, a közös érdekű projektek végrehajtása során elért
eredményekről és az e célból megvalósított beruházásokról, beleértve az
éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzésekre fordított támogatás
összegét is.
.22 cikk
Az Uniós és nemzeti jognak való megfelelés
E rendelet értelmében kizárólag azok a
fellépések finanszírozhatók, amelyek megfelelnek az uniós jognak és összhangban
vannak a vonatkozó uniós politikákkal.
.23 cikk
Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme
1.           A Bizottság megfelelő
intézkedéseket tesz, amelyek csalás, vesztegetés és egyéb törvényellenes
tevékenységek ellen megelőző fellépések, hatékony
ellenőrzéseknek, illetve szabálytalanságok észlelése esetén a jogtalanul
kifizetett összegek behajtásának, valamint – adott esetben – hatékony, arányos
és visszatartó erejű büntetéseknek az alkalmazásával biztosítják, hogy az
e rendelet alapján finanszírozott intézkedések végrehajtása során az Európai
Unió pénzügyi érdekei védelemben részesülnek.
2.           A Bizottság vagy
képviselői, valamint a Számvevőszék jogosult auditálásra dokumentumok
alapján vagy a helyszínen folytatott vizsgálatok révén minden olyan,
támogatásban részesülő kedvezményezettnél, végrehajtó szervezetnél,
vállalkozónál és alvállalkozónál, akik uniós támogatásban részesültek.
3.           Az Európai Csalás Elleni
Hivatal (OLAF) engedélyt kap arra, hogy az Európai Közösségek pénzügyi
érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a
Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról
szóló, 1996. november 11-i 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendeletben[46]
meghatározott eljárásokkal összhangban helyszíni ellenőrzéseket és
vizsgálatokat végezzen az ilyen finanszírozás által közvetlenül vagy közvetve
érintett gazdasági szereplőknél annak megállapítása céljából, hogy az
uniós finanszírozással kapcsolatos támogatási megállapodással, határozattal
vagy szerződéssel összefüggésben történt-e csalás, vesztegetés vagy bármilyen
más törvényellenes tevékenység, amely hatással van az Európai Unió pénzügyi
érdekeire.
4.           Az előző
bekezdésekben foglaltak sérelme nélkül, harmadik országokkal és nemzetközi
szervezetekkel kötött együttműködési megállapodások, valamint az e
rendelet végrehajtása nyomán létrejövő támogatási megállapodások,
határozatok és szerződések kifejezetten feljogosítják a Bizottságot, a
Számvevőszéket és az OLAF-ot a fent említett auditok, helyszíni
ellenőrzések és vizsgálatok végzésére.
II. CÍM
ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
.24 cikk
Bizottságok
1.           A Bizottság munkáját az
eszköz koordinációs bizottsága segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet
szerinti bizottság.
2.           Az e bekezdésre való
hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 5. cikke alkalmazandó.
3.           A bizottság a 18. cikkben
említett munkaprogramok horizontális áttekintése révén gondoskodik arról, hogy
az egységesség, valamint az ágazatok közötti szinergiák meghatározása és
kiaknázása biztosított legyen.
.25 cikk
A felhatalmazás gyakorlása
1.           Felhatalmazáson alapuló jogi
aktusok elfogadásának hatáskörét a Bizottságra ruházzák az e Cikkben
meghatározott feltételeknek megfelelően.
2.           A Bizottság határozatlan
időre szóló felhatalmazást kap a 20. cikkben említett felhatalmazáson
alapuló jogi aktusok elfogadására.
3.           A 20. cikkben említett
felhatalmazást az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja. A
visszavonó határozat megszünteti a határozatban leírt felhatalmazást. A
határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történt kihirdetését
követő napon, illetve az ott megjelölt későbbi napon lép érvénybe. A
határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló aktusok
érvényességét.
4.           A Bizottság a felhatalmazáson
alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg
értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
5.           A 20. cikkben foglaltaknak
megfelelően elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép
hatályba, ha a nevezett jogi aktusról szóló értesítéstől számított két
hónapos határidőn belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel
ellene kifogást, illetve ha e határidő lejárta előtt mind az Európai
Parlament, mind pedig a Tanács tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem kíván
kifogást emelni. Ezen időszak az Európai Parlament vagy a Tanács kérésére
két hónappal meghosszabbítható.
.26 cikk
Értékelés
1.           Legkésőbb 2018 közepéig,
a Bizottság értékelő jelentést készít valamennyi intézkedés
célkitűzéseinek megvalósulásáról (az eredményekre és hatásokra
kiterjedően), a források felhasználásának hatékonyságáról és annak európai
hozzáadott értékéről, az intézkedések meghosszabbítása, módosítása vagy
felfüggesztése céljából. Az értékelésben ezenkívül megvizsgálják az
egyszerűsítés lehetőségét, annak belső és külső
koherenciáját, a célkitűzések továbbra is érvényes relevanciáját, valamint
az intézkedések hozzájárulását az Unió intelligens, fenntartható és inkluzív
növekedésre vonatkozó prioritásaihoz. Figyelembe veszi továbbá a korábbi
intézkedések hosszú távú hatásairól készült értékelések eredményét.
2.           A Bizottság a tagállamokkal
és a kedvezményezettekkel szoros együttműködésben utólagos értékeléseket
végez. Az utólagos értékelések során megvizsgálják az európai
összekapcsolódási eszköz eredményességét és hatékonyságát, a gazdasági,
társadalmi és területi kohézióra gyakorolt hatását, valamint hozzájárulását az
Unió intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó
prioritásaihoz, és az éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzésekhez
felhasznált támogatás mértékét és eredményeit. Az utólagos értékelések alapján
határozat születhet valamely utólagos intézkedés esetleges meghosszabbításáról,
módosításáról vagy felfüggesztéséről.
3.           Az értékelések a 3. és 4.
cikkben említett teljesítménymutatókhoz viszonyítják a végrehajtás során elért
eredményeket.
4.           A Bizottság az értékelések
során megfogalmazott következtetéseit közli az Európai Parlamenttel, a
Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók
Bizottságával.
5.           A Bizottság és a tagállamok a
többi lehetséges kedvezményezett segítségével értékelhetik a projektek
végrehajtásának módját és azok megvalósításának hatását annak érdekében, hogy
eldönthessék, hogy teljesültek-e a meghatározott célkitűzések, beleértve a
környezetvédelemmel kapcsolatos célkitűzéseket is.
6.           A Bizottság kérheti a közös
érdekű projektben érintett kedvezményezett tagállamot, hogy bocsássa
rendelkezésre az e rendelet keretében támogatott fellépések és az ahhoz
kapcsolódó projektek egyedi értékelését, vagy adott esetben biztosítsa számára
a projektek értékeléséhez szükséges információkat és segítséget.
.27 cikk
Tájékoztatás, kommunikáció, nyilvánosságra hozatal
1.           A kedvezményezettek és adott
esetben az érintett tagállamok biztosítják, hogy az e rendelet szerinti
támogatás megfelelő nyilvánosságot kap annak érdekében, hogy a
nyilvánosságot tájékoztassák a projektek végrehajtásában játszott uniós
szerepről.
2.           A Bizottság tájékoztatási és
kommunikációs fellépések vezet be az európai összekapcsolódási eszközhöz
tartozó projektekre és azok eredményeire vonatkozóan. Ezen túlmenően az e
rendelet értelmében kommunikációra elkülönített költségvetés fedezi az uniós
politikai prioritásokkal kapcsolatosan végzett vállalati kommunikáció
költségeit is[47].
.28 cikk
Átmeneti rendelkezések
Ez a rendelet nem érinti a Bizottság által a
2236/95/EK és a 680/2007/EK rendelet alapján vagy bármely más olyan jogszabály
alapján jóváhagyott támogatás folytatását vagy módosítását – beleértve a teljes
vagy részleges megszüntetését is –, amely az adott támogatásra 2013. december
31-én alkalmazandó, és amely az adott támogatásra vagy az érintett
fellépésekre, azok zárásáig, a továbbiakban is alkalmazandó.
.29 cikk
Hatályon kívül helyezés
Az e rendelet 28. cikkében megállapított
rendelkezések sérelme nélkül, a 680/2007/EK rendelet 2014. január 1-jétől
hatályát veszti.
.30 cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől
kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, [...]-án/-én.
Az Európai Parlament részéről                     a
Tanács részéről
Az elnök                                                         az
elnök
MELLÉKLET
I.
RÉSZ: A KÖZLEKEDÉSI TÖRZSHÁLÓZAT ELŐRE MEGHATÁROZOTT PROJEKTJEINEK
FELSOROLÁSA
 a) Horizontális prioritások
 Innovatív irányítás és szolgáltatások || Egységes európai égbolt - SESAR
 Innovatív irányítás és szolgáltatások || Közúti, vasúti és belvízi hajózási forgalomirányítási rendszerek (ITS, ERTMS és RIS)
 Innovatív irányítás és szolgáltatások || A törzshálózathoz tartozó kikötők és repülőterek
 Törzshálózati folyosók
1. A
Balti- és Adriai-tenger közötti folyosó
Helsinki – Tallinn – Riga –
Kaunas – Varsó – Katowice
Gdynia – Katowice
Katowice – Ostrava – Brno – Bécs
Katowice – Zsolna (Žilina) – Pozsony (Bratislava) – Bécs
Bécs – Graz – Klagenfurt – Villach – Udine – Velence – Bologna – Ravenna

 Tervezett szakaszok || Mód || Leírás/időpontok
 Helsinki – Tallinn || Kikötők, tengeri gyorsforgalmi utak (MoS) || összekötések a kikötők között, multimodális platformok és azok összeköttetéseinek (tovább)fejlesztése, tengeri gyorsforgalmi utak (beleértve a jégtörő kapacitás növelését)
 Tallinn – Riga – Kaunas – Varsó || Vasút || (részletes) vizsgálatok az új, teljes mértékben átjárható UIC-nyomtávú vonalról; az új vonal 2020 előtti beindítását célzó munkálatok; vasút és repülőterek/kikötők közötti összeköttetések
 Gdynia – Katowice || Vasút || korszerűsítés
 Gdynia, Gdansk || Kikötők || kikötők közötti összeköttetések, multimodális platformok (tovább)fejlesztése
 Varsó – Katowice || Vasút || korszerűsítés
 Katowice – Ostrava – Brno – Bécs és Katowice – Zsolna – Pozsony – Bécs || Vasút || korszerűsítés, különösen a lengyel-cseh, a lengyel-szlovák és a szlovák-osztrák határon átnyúló szakaszok esetében; multimodális platformok (tovább)fejlesztése
 Bécs – Graz – Klagenfurt – Udine – Velence – Ravenna || Vasút || korszerűsítés és munkálatok folyamatban; multimodális platformok (tovább)fejlesztése
 Trieszt, Velence, Ravenna || Kikötők || kikötők közötti összeköttetések, multimodális platformok (tovább)fejlesztése
2.
Varsó – Berlin – Amszterdam/Rotterdam – Felixstowe – Midlands
Fehérorosz határ – Varsó –
Poznań – Frankfurt/Oder – Berlin – Hannover – Osnabrück – Enschede –
Utrecht – Amszterdam/Rotterdam – Felixstowe – Birmingham/Manchester – Liverpool

 Tervezett szakaszok || Mód || Leírás/időpontok
 Fehérorosz határ – Varsó – Poznań – német határ || Vasút || meglévő vonal korszerűsítése, nagy sebességű vasútra vonatkozó tanulmányok készítése
 Lengyel határ – Berlin – Hannover – Amszterdam/Rotterdam || Vasút || több szakasz korszerűsítése (Amsterdam – Utrecht – Arnhem; Hannover – Berlin)
 Nyugat-németországi csatornák, Mittellandkanal, Hannover – Magdeburg - Berlin || belvízi hajózás (IWW) || korszerűsítés
 Amszterdami zsilipek || belvízi hajózás (IWW) || tanulmányok készítése folyamatban
 Felixstowe – Midlands || Vasút, kikötő, multimodális platformok || összeköttetések a kikötő és a multimodális platformok között
3.
Mediterrán folyosó
Algeciras – Madrid – Tarragona
Sevilla – Valencia – Tarragona
Tarragona – Barcelona – Perpignan – Lyon – Torino – Milánó – Velence - Ljubljana
– Budapest – ukrán határ

 Tervezett szakaszok || Mód || Leírás/időpontok
 Algeciras – Madrid || Vasút || tanulmányok készítése folyamatban, a munkálatoknak 2015 előtt el kell kezdődniük és 2020-ra le kell zárulniuk
 Sevilla - Antequera - Granada - Almería - Cartagena - Murcia - Alicante - Valencia || Vasút || tanulmányok és munkálatok
 Valencia – Tarragona – Barcelona || Vasút || építés 2014–2020 között
 Barcelona || Kikötő || vasúti összeköttetések kikötővel és repülőtérrel
 Barcelona – Perpignan || Vasút || határon átnyúló szakasz, munkálatok folyamatban, az új vonal 2015-re készül el, meglévő vonal korszerűsítése
 Perpignan – Montpellier || Vasút || a Nîmes – Montpellier elkerülő szakasznak 2017-re, a Montpellier – Perpignan szakasznak 2020-ra kell működőképessé válnia
 Lyon – Torino || Vasút || határon átnyúló szakasz, bázisalagút munkálatainak 2020 előtt le kell zárulnia; a megközelítése útvonalakra vonatkozó tanulmányok készítése
 Milánó – Brescia || Vasút || részben korszerűsítés, részben új nagy sebességű vonal kiépítése
 Brescia – Velence – Trieszt || Vasút || a munkálatoknak számos szakaszon meg kell kezdődniük 2014 előtt
 Milánó – Mantova – Velence – Trieszt || belvízi hajózás (IWW) || tanulmányok készítése, korszerűsítés, munkálatok
 Trieszt – Divača || Vasút || tanulmányok készítése és részleges korszerűsítés folyamatban; a határon átnyúló szakasznak 2020 utánra kell elkészülnie
 Koper – Divača – Ljubljana – Maribor || Vasút || tanulmányok készítése és korszerűesítés/részben új vonal kiépítése
 Ljubljanai csomópont || Vasút || Ljubljanai vasúti csomópont, multimodális platformal együtt; vasút és repülőtér közötti összeköttetés
 Maribor – Zalalövő || Vasút || határokon átnyúló szakasz: tanulmányok készítése, a munkálatokat 2020 előtt meg kell kezdeni
 Boba – Székesfehérvár || Vasút || korszerűsítés
 Budapest – Miskolc – ukrán határ || Vasút || korszerűsítés
4.
Hamburg – Rostock – Burgasz/török határ – Pireusz – Lefkáda
Hamburg / Rostock – Berlin –
Prága – Brno – Pozsony – Budapest – Arad – Temesvár (Timişoara) – Szófia
 Szófia – Burgasz/török határ
Szófia – Szaloniki – Pireusz – Limassol – Nicosia
 Tervezett szakaszok || Mód || Leírás/időpontok
 Drezda – Prága || Vasút || nagy sebességű vasútra vonatkozó tanulmányok készítése
 Prága || Vasút || korszerűsítés; áruszállítási elkerülő szakasz, repülőtér vasúti összeköttetéssel
 Hamburg – Drezda – Prága – Pardubice || Belvízi hajózás || elbai vonal korszerűsítése
 Děčíni zsilipek || Belvízi hajózás || tanulmányok
 Breclav – Pozsony || Vasút || határokon átnyúló, korszerűsítés
 Bratislava – Hegyeshalom || Vasút || határokon átnyúló, korszerűsítés
 Budapest – Arad – Temesvár – Calafat || Vasút || a korszerűsítés Magyarország területén majdnem kész, Románia területén folyamatban
 Vidin – Szófia – Burgasz/török határ Szófia – Szaloniki – Athén/Pireusz || Vasút || tanulmányok készítése és munkálatok a Vidin – Szófia – Szaloniki vonalon; korszerűsítés a Szófia – Burgasz/török határ szakaszon
 Athén/Pireusz – Limassol || tengeri gyorsforgalmi utak (MoS) || kikötői kapacitás és hátországi összeköttetések
 Limassol – Nicosia || Kikötők, multimodális platformok || a modális összeköttetés korszerűsítése
5.
Helsinki – Valletta
Helsinki – Turku – Stockholm
– Malmö – Koppenhága – Fehmarn – Hamburg – Hannover
Bréma – Hannover – Nürnberg – München – Brenner – Verona – Bologna – Róma –
Nápoly – Bari
Nápoly – Palermo – Valletta

 Tervezett szakaszok || Mód || Leírás/időpontok
 Kotka/Hamina – Helsinki || Kikötő, vasút || kikötő és hátország közötti összeköttetések, vasút korszerűsítése
 Helsinki || Vasút || repülőtér és vasút összeköttetése
 Orosz határ – Helsinki || Vasút || munkálatok folyamatban
 Turku – Stockholm || Kikötők, tengeri gyorsforgalmi utak || kikötő és hátország közötti összeköttetések, jégtörő kapacitás
 Stockholm – Malmö (északi háromszög) || Vasút || meghatározott szakaszokon a munkálatok folyamatban
 Fehmarn || Vasút || tanulmányok készítése folyamatban, a Fehmarnbelt-szoroson áthaladó összeköttetés építési munkálataira 2014 és 2020 között kerül sor
 Koppenhága – Hamburg, Fehmarnon keresztül: megközelítési útvonalak || Vasút || a dániai megközelítési útvonalaknak 2020-ra, a németországi megközelítési útvonalaknak két lépésben kell elkészülniük (2020–2027)
 Hamburg/Bréma – Hannover || Vasút || a munkálatokat 2020 előtt kell megkezdeni
 München – Wörgl || Vasút || a Brenner-bázisalagút megközelítési útvonalai és határon átnyúló szakasza: tanulmányok készítése
 Brenner-bázisalagút || Vasút || tanulmányok készítése és munkálatok
 Fortezza – Verona || Vasút || tanulmányok készítése és munkálatok
 Nápoly – Bari || Vasút || tanulmányok készítése és munkálatok
 Nápoly – Reggio Calabria || Vasút || korszerűsítés
 Messina – Palermo || Vasút || korszerűsítés (megmaradó szakaszokon)
 Palermo –Valletta || Kikötők, tengeri gyorsforgalmi utak || kikötő és hátország közötti összeköttetések
 Valletta –Marsaxlokk || Kikötő, repülőtér || forgalomirányítási rendszereket kell telepíteni, a modális összeköttetések korszerűsítése
6.
Genova – Rotterdam
Genova – Milánó/Novara –
Simplon/Lötschberg/Gotthard – Bázel – Mannheim – Köln
Köln– Düsseldorf – Rotterdam/Amszterdam
Köln– Liège – Brüsszel – Zeebrugge

 Tervezett szakaszok || Mód || Leírás/időpontok
 Genova – Milánó/Novara – svájci határ || Vasút || tanulmányok készítése; a munkálatok 2020 előtt kezdődnek
 Bázel – Rotterdam/Amszterdam/Antwerpen || Belvízi hajózás || korszerűsítés
 Karlsruhe – Bázel || Vasút || a munkálatokat 2020 végére kell befejezni
 Frankfurt – Mannheim || Vasút || tanulmányok készítése folyamatban
 Zevenaar – Emmerich – Oberhausen || Vasút || a munkálatokat 2017-re kell befejezni
 Zeebrugge || Kikötő || zsilipek: tanulmányok készítése folyamatban
7.
Lisszabon - Strasbourg
Sines / Lisszabon – Madrid –
Valladolid
Lisszabon – Aveiro – Porto
Aveiro – Valladolid – Vitoria – Bordeaux – Párizs – Mannheim/Strasbourg

 Tervezett szakaszok || Mód || Leírás/időpontok
 Sines/Lisszabon – Madrid nagy sebességű vasút || Vasút, kikötők || tanulmányok készítése és munkálatok folyamatban, Sinesnél/Liszabonnál a kikötők modális összeköttetésének korszerűsítése
 Porto – Lisszabon nagy sebességű vasút || Vasút || tanulmányok készítése folyamatban
 Vasúti összeköttetés: Aveiro – Spanyolország || Vasút || határokon átnyúló: munkálatok folyamatban
 Vasúti összeköttetés: Bergara – San Sebastián – Bayonne || Vasút || a munkálatok elkészülte Spanyolországban 2016-ra, Franciaországban pedig 2020-ra várható
 Bayonne – Bordeaux || Vasút || nyilvános konzultáció folyamatban
 Tours – Bordeaux || Vasút || munkálatok folyamatban
 Párizs || Vasút || déli nagy sebességű elkerülő vonal
 Baudrecourt – Mannheim || Vasút || korszerűsítés
 Baudrecourt – Strasbourg || Vasút || munkálatok folyamatban, 2016-re kell befejezni
8. Dublin – London – Párizs – Brüsszel
Belfast – Dublin – Holyhead –
Birmingham
Glasgow/Edinburgh –
Birmingham
Birmingham – London –
Lille – Brüsszel
Dublin/Cork/Southampton – Le Havre – Párizs
London – Dover – Calais – Párizs
 Tervezett szakaszok || Mód || Leírás/időpontok
 Dublin – Belfast || Vasút || korszerűsítés; dublini összekötők (DART)
 Glasgow – Edinburgh || Vasút || korszerűsítés
 2. nagy sebességű vasútvonal || Vasút || tanulmányok készítése
 Swansea – Cardiff – Bristol – London || Vasút || korszerűsítés
 Dublin, Cork, Southampton, Le Havre || Kikötők || hátországi összeköttetések
 Le Havre – Párizs || Belvízi hajózás || korszerűsítés
 Le Havre – Párizs || Vasút || tanulmányok készítése
 Calais – Párizs || Vasút || előzetes tanulmányok készítése
9.
Amszterdam – Bázel/Lyon – Marseille
Amszterdam – Rotterdam –
Antwerpen – Brüsszel – Luxemburg
Luxemburg – Dijon – Lyon
Luxemburg – Strasbourg – Bázel

 Tervezett szakaszok || Mód || Leírás/időpontok
 Maas || Belvízi hajózás || korszerűsítés
 Albertkanaal || Belvízi hajózás || korszerűsítés
 Terneuzen || Tengerhajózás || zsilipek: tanulmányok készítése folyamatban
 Terneuzen – Gent || Belvízi hajózás || tanulmányok készítése, korszerűsítés
 Antwerpen || Tengerhajózás, kikötő || zsilipek: tanulmányok készítése folyamatban, kikötő: hátországi összeköttetések
 Szajna-csatorna – Escaut || Belvízi hajózás || a tervek elkészültek, a versenypárbeszéd elkezdődött, teljes befejezés 2018-ra
 Vallónia belvizeinek korszerűsítése || Belvízi hajózás || tanulmányok készítése, korszerűsítés
 Brüsszel – Luxemburg – Strasbourg || Vasút || munkálatok folyamatban
 Strasbourg – Mulhouse – Bázel || Vasút || korszerűsítés
 Vasúti összeköttetések: Luxembourg – Dijon – Lyon (Rajna – Rhône TGV) || Vasút || tanulmányok készítése és munkálatok
 Lyon || Vasút || keleti elkerülő szakasz: tanulmányok készítése és munkálatok
 Saône – Moselle/Rhin csatorna || Belvízi hajózás || előzetes tanulmányok készítése folyamatban
 Rhône || Belvízi hajózás || korszerűsítés
10.
Strasbourg – Duna folyosó
Strasbourg – Stuttgart –
München – Wels/Linz
Strasbourg – Mannheim – Frankfurt – Würzburg – Nürnberg – Regensburg – Passau –
Wels/Linz
Wels/Linz – Bécs – Budapest – Arad – Brassó (Braşov) – Bukarest – Constanţa
– Sulina

 Tervezett szakaszok || Mód || Leírás/időpontok
 Vasúti összeköttetés: Strasbourg – Kehl Appenweier || Vasút || appenweieri összeköttetés munkálatai
 Karlsruhe – Stuttgart – München || Vasút || tanulmányok és munkálatok folyamatban
 München – Mühldorf - Freilassing - Salzburg || Vasút || tanulmányok és munkálatok folyamatban
 Salzburg - Wels || Vasút || tanulmányok készítése
 Nürnberg – Regensburg - Passau - Wels || Vasút || tanulmányok készítése; munkálatok egy része folyamatban
 Vasúti összeköttetés: Wels – Bécs || Vasút || a munkálatok elkészülte 2017-re várható
 Bécs – Budapest || Vasút || magyarországi nagy sebességű vasútvonalra vonatkozó tanulmányok készítése
 Arad – Brassó – Bukarest – Constanţa || Vasút || meghatározott szakaszok korszerűsítése; nagy sebességű vasútvonalra vonatkozó tanulmányok készítése
 Majna – Majna-Duna-csatorna – Duna || Belvízi hajózás || néhány szakaszra és szűk keresztmetszetre vonatkozó tanulmányok készítése és munkálatok; belvízi kikötők: hátországi összeköttetések
 Constanţa || Kikötő || hátországi összeköttetések
b) A
törzshálózat egyéb szakaszai
 Szófiától Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság határáig || Határon átnyúló szakasz || Vasút || tanulmányok készítése folyamatban
 Szófiától a szerb határig || Határon átnyúló szakasz || Vasút || tanulmányok készítése folyamatban
 Temesvár – szerb határ || Határon átnyúló szakasz || Vasút || Tanulmányok készítése folyamatban
 München – Prága || Határon átnyúló szakasz || Vasút || tanulmányok készítése
 Nürnberg – Prága || Határon átnyúló szakasz || Vasút || tanulmányok készítése
 Wrocław – Drezda || Határon átnyúló szakasz || Vasút || korszerűsítés
 Wroclaw – Prága || Határon átnyúló szakasz || Vasút || tanulmányok készítése
 Graz – Maribor – Pragersko || Határon átnyúló szakasz || Vasút || tanulmányok készítése
 Botteni folyosó: Lulea – Oulu || Határon átnyúló szakasz || Vasút || tanulmányok készítése és munkálatok
 Északnyugat-Spanyolország és Portugália || Szűk keresztmetszet || Vasút || munkálatok folyamatban
 Frankfurt – Fulda – Erfurt – Berlin || Szűk keresztmetszet || Vasút || tanulmányok készítése
 Halle – Lipcse – Nürnberg || Szűk keresztmetszet || Vasút || munkálatok folyamatban, 2017-re kell befejezni
 Egnathia vasútvonal || Szűk keresztmetszet || Vasút || tanulmányok készítése folyamatban
 Dunkerque – Lille belvízi hajóutak || Szűk keresztmetszet || Belvízi hajózás || tanulmányok készítése folyamatban
 Párizs – Lyon párhuzamos nagy sebességű vasútvonal || Szűk keresztmetszet || Vasút || előzetes tanulmányok készítése folyamatban
 Sundsvall – Umea – Lulea || Szűk keresztmetszet || Vasút || tanulmányok készítése és munkálatok
 Malmö - Göteborg || Más törzshálózat || Vasút || munkálatok
 Botteni-öböl – Kiruna – norvég határ || Más törzshálózat || Vasút || tanulmányok készítése és munkálatok
 Vasúti összeköttetés: Shannon – Cork – Dublin || Más törzshálózat || Vasút || tanulmányok készítése folyamatban
 Vasúti összeköttetés Wilhelmshavenbe és Bremerhavenbe || Más törzshálózat || Vasút || tanulmányok készítése folyamatban
 Zilina – ukrán határ || Más törzshálózat || Vasút || korszerűsítés
 Ventspils – Riga – orosz határ || Más törzshálózat || Vasút || korszerűsítés
 Klaipeda – Kaunas – Vilnius – fehérorosz határ || Más törzshálózat || Vasút || korszerűsítés, repülőtéri összeköttetés
 Katowice – Wroclaw – német határ || Más törzshálózat || Vasút || korszerűsítés
 Marseille – Toulon – Nizza – olasz határ || Más törzshálózat || Vasút || nagy sebességű szakaszra vonatkozó tanulmányok készítése
 Bordeaux – Toulouse || Más törzshálózat || Vasút || nagy sebességű szakaszra vonatkozó tanulmányok készítése
 Tampere – Oulu || Más törzshálózat || Vasút || szakaszok korszerűsítése
 Pamplona – Zaragoza - Sagunto || Más törzshálózat || Vasút || tanulmányok készítése és munkálatok
II.
RÉSZ: AZ ENERGETIKA TERÜLETÉN TERVEZETT INFRASTRUKTURÁLIS KIEMELT FOLYOSÓK ÉS
TERÜLETEK FELSOROLÁSA
 a) Kiemelt folyosók
   || Célkitűzés || Érintett tagállamok
 1. Északi-tengeri part menti hálózat („NSOG”) || Integrált part menti villamosenergia-hálózat az Északi-tengeren, az Ír-tengeren, a La Manche-csatornán, a Balti-tengeren és a határos tengereken a part menti megújuló energiaforrásokból származó villamos energia a fogyasztási és tárolási központokba történő szállításához és a határokon átnyúló villamosenergia-kereskedelem fokozásához || Belgium, Dánia, Egyesült Királyság, Franciaország, Hollandia, Írország, Luxemburg, Németország, Svédország,
 2. Észak-déli villamosenergia-ellátási összeköttetések Délnyugat-Európában („NSI West Electricity”) || Összeköttetések kialakítása a régióban található tagállamok között és mediterrán harmadik országokkal, főként a megújuló energiaforrásokból származó villamos energia integrálásása céljából || Belgium, Franciaország, Németország, Írország, Olaszország, Luxembourg, Hollandia, Málta, Portugália, Spanyolország, Egyesült Királyság
 3. Észak-déli gázellátási összeköttetések Nyugat-Európában („NSI West Gas”) || Az összeköttetési kapacitás növelése az észak-déli irányú gázáramlás számára Nyugat-Európában, a szállítási útvonalak további diverzifikálása és a gáz rövid távú szállíthatóságának fokozása céljából || Belgium, Írország, Luxembourg, Franciaország, Németország, Olaszország, Málta, Hollandia, Portugália, Spanyolország, Egyesült Királyság
 4. Észak-déli villamosenergia-ellátási összeköttetések Kelet-Közép- és Délkelet-Európában („NSI East Electricity”): || Az észak-déli és kelet-nyugati irányú összeköttetések és szárazföldi vezetékek megerősítése a belső piac megvalósítása és a megújuló energiaforrásokból származó áramtermelés integrálása érdekében || Ausztria, Bulgária, Ciprus, Csehország, Németország, Görögország, Magyarország, Olaszország, Lengyelország, Románia, Szlovákia, Szlovénia
 5. Észak-déli gázellátási összeköttetések Kelet-Közép- és Délkelet-Európában („NSI East Gas”): || A regionális gázellátási összeköttetések megerősítése a balti-tengeri régió, az Adriai-, az Égei- és a Fekete-tenger között, főként a diverzifikáció és a gázellátás biztonságának fokozása érdekében || Ausztria, Bulgária, Csehország, Ciprus, Németország, Görögország, Magyarország, Olaszország, Lengyelország, Románia, Szlovákia, Szlovénia
 6. A balti energiapiac összekapcsolásának terve a villamosenergia-ellátás területén („BEMIP Electricity”): || Összeköttetések kialakítása a balti-tengeri régióban található tagállamok között és a belső hálózati infrastruktúrák ennek megfelelő megerősítése, a balti államok elszigeteltségének megszüntetése és a régióban a piaci integráció elősegítése érdekében || Dánia, Észtország, Finnország, Németország, Lettország, Litvánia, Lengyelország, Svédország
 7. A balti energiapiac összekapcsolásának terve a gázellátás területén („BEMIP Gas”): || A három balti állam és Finnország elszigeteltségének megszüntetése az egyetlen beszállítótól való függőség megszüntetésével, és az ellátás diverzifikációjának növelése a balti-tengeri régióban || Dánia, Észtország, Finnország, Németország, Lettország, Litvánia, Lengyelország, Svédország
 8. Déli gázszállítási folyosó („SGC”): || Gázszállítás a Kaszpi-medencéből, Közép-Ázsiából és a Közel-Keletről az Unióba, a gázellátás diverzifikációjának növelése érdekében || Ausztria, Bulgária, Csehország, Ciprus, Franciaország, Németország, Görögország, Magyarország, Olaszország, Lengyelország, Románia, Szlovákia, Szlovénia
 b) Kiemelt területek
   || Célkitűzés || Érintett tagállamok
 Intelligens hálózatok kiépítése: || Az intelligens hálózati technológiák uniós alkalmazásának felgyorsítása a villamosenergia-hálózathoz csatlakozó összes felhasználó magatartásának és fellépéseinek hatékony integrálása érdekében || mind
 Villamosenergia-szupersztrádák || Az első villamosenergia-szupersztrádák kiépítése 2020-ig, az Unió egész területére kiterjedő villamosenergia-szupersztrádák megépítése céljából || mind
 Határokon átnyúló szén-dioxid-hálózat || A tagállamok közötti szén-dioxid-szállítási infrastruktúra kiépítésének előkészítése a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás alkalmazása érdekében || mind
III. RÉSZ: A TÁVKÖZLÉS TERÜLETÉN
MEGHATÁROZOTT TERVEZETT PRIORITÁSOK ÉS TÁMOGATÁSI TERÜLETEK FELSOROLÁSA
a)
Horizontális prioritások
 Innovatív irányítás, feltérképezés és szolgáltatások || Technikai segítségnyújtásra és projekt-replikációra vonatkozó intézkedések, amennyiben a megvalósításhoz és irányításhoz szükséges, beleértve a projektek és beruházások tervezését és megvalósíthatósági tanulmányok készítését is. A páneurópai széles sávú infrastruktúra feltérképezésével kialakul majd a releváns helyszínek folyamatos részletes fizikai felmérése és dokumentációja, a szolgalmi jogok elemzése, a meglévő létesítmények korszerűsítési potenciáljainak értékelése stb. Környezeti hatásvizsgálat készítése, figyelembe véve az éghajlatváltozás enyhítésének és a hozzá történő alkalmazkodásnak a szükségleteit, valamint a katasztrófákkal szembeni reagáló képességet.
 Támogató fellépésekés egyéb technikai támogató intézkedések || A közös érdekű projektek végrehajtásának előkészítéséhez szükséges fellépések, valamint az ehhez a célhoz hozzájáruló fellépések, beleértve az előkészületi, megvalósíthatósági, értékelő és hitelesítő tanulmányokat, valamint minden más támogató intézkedést, beleértve a projekt meghatározásához és teljes körű végrehajtásához szükséges intézkedéseket.
b)
Széles sávú hálózatok
A széles sáv kiépítése terén a támogatás
hozzájárul az intelligens és inkluzív növekedéshez a széles sávú projektek
kiegyensúlyozott és földrajzilag diverzifikált portfóliójának kiépítése révén,
beleértve a 30 Mbps és a 100 Mbps-t meghaladó projekteket is, a városi, külvárosi
és vidéki projektekkel együtt, valamennyi tagállamban a kielégítő
szintű csatlakozás megvalósításához.
 A támogatás jellemzői || Leírás
 A széles sávú hálózatok kiépítése terén a támogatásnak a következőket kell tartalmaznia: || támogatják a széles sávú hálózatokkal kapcsolatos olyan beruházásokat, amelyek képesek megvalósítani a 2020-as digitális menetrendben meghatározott célt, azaz a 30 Mbps sebességű teljes lefedettséget; vagy
 támogatják a széles sávú hálózatokkal kapcsolatos olyan beruházásokat, amelyek képesek megvalósítani a 2020-as digitális menetrendben meghatározott célt, és elérik, hogy a háztartások legalább 50 %-a előfizessen 100 Mbps-nál nagyobb sebességű szolgáltatásra;
 A széles sávú hálózatok kiépítése terén a támogatásoknak a következő egy vagy több elemet kell tartalmazniuk:   || Passzív fizikai infrastruktúra működtetése vagy kombinált passzív és aktív infrastruktúra, valamint kiegészítő infrastrukturális elemek működtetése, az ilyen infrastruktúra üzemeltetéséhez szükséges szolgáltatásokkal együtt;
 Kapcsolódó létesítmények és kapcsolódó szolgáltatások, mint például épülethuzalozás, antennák, tornyok és egyéb tartószerkezetek, csatornák, vezetékcsatornák, antennatornyok, ellenőrzőaknák és szekrények;
 A telepített széles sávú hálózatok és más közüzemi hálózatok (energia, közlekedés, vízellátás, szennyvíz stb.) közötti, különösen az intelligens villamosenergia-elosztással kapcsolatos potenciális szinergiák kihasználása.
c)
Digitális szolgáltatási infrastruktúrák
A digitális szolgáltatási infrastruktúrák
területén a következő cselekvési területek részesülnek támogatásban.
 Digitális szolgáltatás || Leírás
 Transzeurópai nagy sebességű gerinchálózati összeköttetések a közigazgatás számára   || Olyan transzeurópai gerinchálózati közszolgáltatási infrastruktúra, amely gyors összeköttetést biztosít a közintézmények között, például a közigazgatás, a kultúra, az oktatás és az egészségügy területén.
 Határokon átnyúló e-kormányzati szolgáltatásnyújtás   || Olyan szabványosított, határokon átnyúló és felhasználóbarát interakciós platformok, amelyek biztosítják a hatékonyságot az egész gazdaságban és a közszférában egyaránt, valamint hozzájárulnak az egységes piac megteremtéséhez. E platformok lehetővé teszik az elektronikus közbeszerzések lebonyolítását, online egészségügyi szolgáltatások nyújtását, szabványosított üzleti beszámolók készítését, igazságügyi információk elektronikus úton történő cseréjét, transzeurópai online cégnyilvántartást, vállalkozások számára e-kormányzati szolgáltatások, például transzeurópai online cégnyilvántartás nyújtását.
 A közszféra információinak és többnyelvű szolgáltatásoknak az elérhetővé tétele   || Az európai kulturális források nagyméretű gyűjteményeinek digitalizálása, előmozdítva ezek harmadik fél által történő újbóli felhasználását. Az EU-ban a közszféra nyilvánosságra hozható adataihoz az újbóli felhasználás céljából történő teljes körű hozzáférés megvalósítása 2020-ig. Annak lehetővé tétele, hogy az EU-ban működő bármely vállalkozás által saját nyelvén nyújtott online szolgáltatások könnyen elérhetővé és felhasználhatóvá váljanak az EU minden hivatalos nyelvén.
 Védelem és biztonság   || Közös használatú számítástechnikai eszközök, adatbázisok és szoftvereszközök alkalmazása a tagállamokban található biztonságosabb internet központokban, valamint back-office szolgáltatások nyújtása a szexuális zaklatást ábrázoló tartalmak bejelentésének kezelésére. Kritikus szolgáltatási infrastruktúrák, többek között az európai szintű felkészülési, információ-megosztási, koordinációs és válaszadási képesség javítása érdekében kifejlesztett és telepített kommunikációs csatornák és platformok kiépítése.
 Információs és kommunikációs technológiai megoldások alkalmazása intelligens energiahálózatokban és intelligens energetikai szolgáltatások biztosításához   || Az intelligens energetikai szolgáltatások területén a korszerű információs és kommunikációs technológiák alkalmazása, aminek célja az állampolgárok (energiatermelők és -fogyasztók egyaránt), energiaszolgáltatók és hatóságok igényeinek kielégítése.
A
JAVASLATOT KÍSÉRŐ PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

1.
A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI
1.1.
A javaslat/kezdeményezés címe

Az
Európai Parlament és a Tanács rendelete az európai összekapcsolódási eszköz
létrehozásáról

1.2.
A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú
költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[48]

06      Mobilitás
és közlekedés
32      Energia
09      Információs
társadalom és média
13      Regionális
szakpolitika

1.3.
A javaslat/kezdeményezés típusa

X A javaslat/kezdeményezés új fellépésre irányul

¨ A
javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést
követő új fellépésre irányul[49]
¨ A
javaslat/kezdeményezés jelenlegi fellépés meghosszabbítására irányul
¨ A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított
fellépésre irányul

1.4.
Célkitűzések
1.4.1.
A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves
bizottsági stratégiai célkitűzés(ek)

1.
fejezet        Intelligens és inkluzív növekedés
Az
EÖE az alábbi általános célkitűzések megvalósítására törekszik az
energetikai, a közlekedési és a távközlési ágazatban:
a)
hozzájárul az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedéshez korszerű
és nagy teljesítményű transzeurópai hálózatok kiépítésével, ezzel további
hasznot hozva az egész Európai Unió számára a versenyképesség és a gazdasági,
társadalmi és területi kohézió szempontjából az egységes piacon, továbbá a
magán- és állami beruházások számára kedvezőbb környezetet teremt a
pénzügyi eszközök és a közvetlen uniós támogatás ötvözése és az ágazatok
közötti szinergiák kiaknázása révén.
b)
lehetővé teszi az Európai Unió célkitűzéseinek teljesítését, azaz az
üvegházhatású gázok kibocsátásának 20 %-os csökkentését, az
energiahatékonyság 20 %-os növelését és a megújuló energia arányának
20 %-ra növelését 2020-ig, ugyanakkor biztosítva a tagállamok közötti
szolidaritást.

1.4.2.
Meghatározott célkitűzés(ek) és a
tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett tevékenységek

Az EÖE az alábbi egyedi célkitűzések megvalósítására
törekszik a közlekedési, az energetikai és a távközlési ágazatban:
1.       A közlekedés területén:
a)       szűk keresztmetszetek megszüntetése és a
hiányzó kapcsolódási pontok áthidalása;
b)       fenntartható és hatékony közlekedés hosszú távon
való biztosítása;
c)       a közlekedési módok integrációjának és
összekapcsolódásának optimalizálása, valamint a közlekedési szolgáltatások
átjárhatóságának, biztonságának és biztonságosságának fejlesztése.
2.       Az energetika területén:
a)       a belső energiapiac további integrálásának,
illetve a villamosenergia- és gázhálózatok határokon átnyúló átjárhatóságának
előmozdítása, többek között annak biztosításával, hogy egyik tagállam sem
szigetelődik el az európai hálózatoktól;
b)       az Unió ellátásbiztonságának javítása;
c)       hozzájárulás a fenntartható fejlődéshez és a
környezet védelméhez, különösen a megújuló forrásból származó energia
elosztóhálózatokba való integrálásának erősítésével és szén-dioxid-hálózatok kiépítésével.
3.       A távközlési hálózatok területén:
a)       gyors és szupergyors széles sávú hálózatok
kiépítésének felgyorsítása és azok alkalmazásának elterjesztése, többek között
a kis és közepes vállalkozások között;
b)       az online nemzeti közszolgálati hálózatok
összekapcsolódásának és átjárhatóságának, valamint e hálózatok
elérhetőségének előmozdítása.
Az ABM/ABB keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)
06 03
32 03
09 03
13 14

1.4.3.
Várható eredmény(ek) és hatás(ok)

Tüntesse fel, milyen
hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/az
érintett célcsoportokra.
Általános
társadalmi, gazdasági és környezeti hatások:
Az
EÖE sikeres végrehajtása felgyorsítja a nagy teljesítményű infrastruktúra
kiépítését az EU-ban a közlekedés, az energia, az információs és kommunikációs
technológiák területén, ezzel hozzájárul az EU 2020 stratégiájával
összefüggő energia- és éghajlat-változási célok eléréséhez és az Európai
Unió fenntartható versenyképességének megvalósításához. Az EÖE szerinti
működési szabályok elősegítik a fellépések végrehajtását, és
ösztönzik az uniós költségvetési hozzájárulások maximális kihasználását állami
és magánberuházások projektekbe történő bevonására. Ezenkívül, az európai
uniós hozzájárulással létrehozott pénzügyi eszközök segítségével az európai
jelentőségű infrastruktúrák vonzó beruházási eszközt fognak jelenteni
az európai és az Európán kívüli intézményi befektetők számára.
Ágazatspecifikus
hatások:
Közlekedés:
A
transzeurópai törzshálózat folyosóinak felgyorsított megvalósítása
elősegíti az Unió jobb közlekedési infrastrukturális lefedettségét, a
közlekedési módok közötti átváltást és a komodalitást. A hálózat részét
képező, innovatív információs és irányítási rendszerek támogatni fogják a
logisztikai funkciókat, az intermodális integrációt és a fenntartható
üzemeltetést a felhasználók igényei szerinti, versenyképes szállítási láncok
kialakítása érdekében. A torlódások és az utazási idő jelentős
csökkenésével javulni fog a közlekedési rendszer hatékonysága.
Energia:
A
kiemelt energia-infrastrukturális folyosók és térségek kialakítása és kiépítése
előmozdítja többek között az alábbiakat:
-        a
megújuló energiaforrások kiterjedt alkalmazása,
-        az
energiaszállítás optimalizálása uniós szinten
-        az
ellátás biztonsága
Távközlés:
-        a
széles sávú internetkapcsolattal rendelkező állampolgárok számának
növelése
-        átjárható
digitális szolgáltatási infrastruktúrák elérhetősége, és különösen az
intelligens villamosenergia-elosztással kapcsolatos szolgáltatások
elérhetősége
-        a
digitális infrastruktúrákba történő magán- és további közberuházások
mobilizálása
Az
IKT-re vonatkozóan egy OECD-tanulmány kimutatta, hogy bármely adott évben a
széles sávú szolgáltatások elterjedtségének tíz százalékos növekedése a
munkatermelékenységben 1,5 százalékos növekedést eredményez a következő öt
évben[50].
Az
Európai Bizottság által készített metatanulmány becslése szerint egész Európa
hozzákapcsolása a nagy sebességű széles sávú internethez mintegy 3,99
millió munkahelyet teremtene az EU 27 tagállamában. Ez az elemzés azt is
kimutatta, hogy a széles sávú szolgáltatásokkal kapcsolatos beruházás
eredményeként jelentkező átlagos GDP-növekedés 7,03 százalék. Ez 862,47
milliárdos GDP-növekedést tenne ki az EU27-ben. Emellett, egy OECD-tanulmány[51]
szerint a kormányzatok tízéves megtérülést érnének el egy nemzeti, pontok
közötti, nyílt hozzáférésű FTTH-hálózat teljes körű
finanszírozásával.

1.4.4.
          Mérföldkövek
és célok bemutatása:

Közlekedés:
 1. általános célkitűzés   || Hozzájárulás az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedéshez
 Mutató   || Jelenlegi helyzet   || Mérföldkő 2017 || Hosszú távú cél 2020-ig
 Magán- és közberuházások mértéke a közös érdekű projektekben   ||   || 280 milliárd eurós beruházás megvalósulása a teljes TEN-T hálózat tekintetében, amelyből 140 milliárd eurót a törzshálózatokra kell fordítani. || 500 milliárd eurós beruházás megvalósulása a teljes TEN-T hálózat tekintetében, amelyből 250 milliárd eurót a törzshálózatokra kell fordítani.
 Magán- és közberuházások mértéke az e rendelet szerinti pénzügyi eszközök révén megvalósított közös érdekű projektekben ||   || 15 milliárd euro értékű magánberuházás megvalósítása a teljes TEN-T hálózat tekintetében. || 40 milliárd euro értékű magánberuházás megvalósulása a teljes TEN-T hálózat tekintetében.
 2. általános célkitűzés   || A 20-20-20 célok elérésének lehetővé tétele az EU számára
 Mutató   || Jelenlegi helyzet   || Mérföldkő 2017 || Hosszú távú cél
 Az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése   || (*) || (*) || (*)
 Az energiahatékonyság javítása   || (*) || (*) || (*)
 A megújuló energia aránya   || (*) || (*) || (*)
(*) Még
nem állnak rendelkezésre adatok, mivel a módszert még ki kell dolgozni.
 1. egyedi célkitűzés a közlekedés területén   || Szűk keresztmetszetek megszüntetése és a hiányzó kapcsolódási pontok áthidalása
 Mutató   || Legutóbbi mért eredmény || Mérföldkő 2017 || Cél
 Új és továbbfejlesztett határokon átnyúló összeköttetések száma || Vasút: 36 (további fejlesztést igényel)   || 6 || 14
 Megszüntetett szűk keresztmetszetek a közlekedési útvonalakon   || Vasút: 30 (további fejlesztést igényel) IWW: 14 || 4   1 || 10   3
 2. egyedi célkitűzés a közlekedés területén   || Fenntartható és hatékony közlekedés hosszú távon való biztosítása
 Mutató   || Legutóbbi mért eredmény || Mérföldkő 2017 || Cél 2020
 A hagyományos vasútvonalak TEN-T hálózatának hossza az EU-27 területén (km-ben) || 81230 (2005) || 74071 || 71490
 A nagy sebességű vasútvonalak TEN-T hálózatának hossza az EU-27 területén (km-ben) || 10733 (2010) || 20022 || 23198
 Az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése || (*) || (*) || (*)
 Az energiahatékonyság javítása || (*) || (*) || (*)
(*) Még nem állnak rendelkezésre adatok, mivel a módszert még ki kell
dolgozni.
 3. egyedi célkitűzés a közlekedés területén   || A közlekedési módok integrációjának és összekapcsolódásának optimalizálása, valamint a közlekedési szolgáltatások átjárhatóságának fejlesztése.
 Mutató   || Legutóbbi mért eredmény (meglévő összeköttetések) || Mérföldkő 2017 || Cél
 A vasúthálózattal összekötött kikötők száma (az összesen 82 kikötőből) || 27 || 41 || 54
 A vasúthálózattal összekötött repülőterek száma (az összesen 37 repülőtérből) || 12 || 18 || 24
Energia:
 1. általános célkitűzés   || Hozzájárulás az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedéshez
 Mutató   || Jelenlegi helyzet   || Mérföldkő 2017 || Hosszú távú cél
 Magán- és közberuházások mértéke a közös érdekű projektekben   || 0 || 200 milliárd || 200 milliárd
 Magán- és közberuházások mértéke az EÖE által támogatott közös érdekű projektekben || 0 || 30-60 milliárd || 30-60 milliárd
 2. általános célkitűzés   || Az EU 20-20-20 célkitűzésének elérése
 Mutató   || Jelenlegi helyzet   || Mérföldkő 2017 || Hosszú távú cél
 Az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése   || (*) || (*) || (*)
 Az energiahatékonyság javítása   || A szabályozás nélküli forgatókönyvhöz képest 6 % körüli energiamegtakarítás || A szabályozás nélküli forgatókönyvhöz képest 14 %-os energiamegtakarítás || 20%-os energiamegtakarítás
 A megújuló energia aránya   || A megújuló energiaforrások 10 %-os aránya a teljes energiafogyasztásban || A megújuló energiaforrások 15 %-os aránya a teljes energiafogyasztásban || A megújuló energiaforrások 20 %-os aránya a teljes energiafogyasztásban
(*)
Az adatok az energetikai infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokban
meghatározott módszer végrehajtását követően állnak majd rendelkezésre.
 1. egyedi célkitűzés az energetika területén   || A belső energiapiac további integrációjának és a villamosenergia- és gázhálózatok határokon átnyúló átjárhatóságának előmozdítása
 Mutató   || Legutóbbi mért eredmény || Mérföldkő || Cél
 A tagállami hálózatok hatékony összekapcsolódását és a belső szűk keresztmetszetek megszüntetését biztosító projektek száma || (*) || (*) || (*)
(*) Az adatok az energetikai infrastruktúrára vonatkozó
iránymutatásokban meghatározott módszer végrehajtását követően állnak majd
rendelkezésre.
 2. egyedi célkitűzés az energetika területén   || Az Unió ellátásbiztonságának javítása
 Mutató   || Legutóbbi mért eredmény   || Mérföldkő 2017   || Cél
 A rendszer ellenálló képességének alakulása   || Gáz: N-1 (9 tagállam nem teljesíti az N-1-t) || Gáz: mind a 27 uniós tagállam teljesíti az N-1-t || Gáz: mind a 27 uniós tagállam 100 %-ban teljesíti az N-1-t
 A rendszerműveletek biztonsága   || (*) || (*) || (*)
 Az ellátási források diverzifikálását lehetővé tévő, alternatív forrásokat és ellátási útvonalat kínáló projektek száma || A cseppfolyósított földgáz (LNG) mellett az EU 3 főbb gázellátási forrással rendelkezik ||   || A cseppfolyósított földgáz (LNG) mellett az EU minimum 5 nagyobb gázellátási forrással rendelkezik
(*) Az adatok az energetikai infrastruktúrára vonatkozó
iránymutatásokban meghatározott módszer végrehajtását követően állnak majd
rendelkezésre.
 3. egyedi célkitűzés az energetika területén   || Hozzájárulás a fenntartható fejlődéshez és a környezetvédelemhez
 Mutató   || Legutóbbi mért eredmény || Mérföldkő 2017 || Cél
 A megújuló energia elszállítása az energiatermelés helyszínétől a főbb fogyasztási központokig és tároló helyszínekig || (*)   || (*)   || (*)
 Az EÖE támogatásában részesülő projektek megvalósításával megakadályozott széndioxid-kibocsátás mértéke || (*)   || (*) || (*)
(*)
Az adatok az energetikai infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokban
meghatározott módszer végrehajtását követően állnak majd rendelkezésre.
Távközlés:
 1. általános célkitűzés   || Hozzájárulás az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedéshez
 Mutató   || Jelenlegi helyzet   || Mérföldkő 2017 || Hosszú távú cél
 Magánberuházás mértéke a gyors és szupergyors széles sávú internethálózat kiépítésében[52]   ||   ||   || A 2011 és 2020 közötti időszakra előirányzott magánberuházás mértéke: legfeljebb 50 milliárd euró (Szükséges beruházás 2020-ig: 270 milliárd euró)
 Magán- és közberuházások mértéke az EÖE által támogatott, gyors és szupergyors széles sávú internethálózat kiépítését célzó közös érdekű projektekben[53]   || 0 || 16,4 milliárd euró || 2020: 45,5 milliárd euró[54]
 1. egyedi célkitűzés a IKT területén   || A gyors és szupergyors széles sávú hálózatok alkalmazásának felgyorsítása és azok elterjesztése
 Mutató   || Legutóbbi mért eredmény || Mérföldkő 2017 || Cél
 Gyors széles sávú internet lefedettség szintje (≥30 Mbs) || 2010 december: a háztartások 28,7 %-a || 2017: 60 % || 2020: 100 %
 A 100 Mbs-nél nagyobb széles sávú internet előfizetések aránya || 2010 december: <1 % || 2017: 20 % || 2020: 50 %
 2. egyedi célkitűzés a IKT területén   || Az online nemzeti közszolgálati hálózatok összekapcsolódásának és átjárhatóságának, valamint e hálózatok elérhetőségének előmozdítása
 Mutató   || Legutóbbi mért eredmény || Mérföldkő 2017 || Cél
 Online közszolgálati hálózatot használó magánszemélyek és vállalkozások[55]   || 2010: az emberek 41,2 %-a, és a vállalkozások 75,7 %-a || 2017: az emberek 50 %-a, és a vállalkozások 85 %-a || 2020: az emberek 60 %-a, és a vállalkozások 100 %-a
 Határokon átnyúló közszolgáltatások elérhetősége[56]   || nem alkalmazandó || 80 % || 2020: 100 %

1.4.5.
Az eredmények és hatások mutatói

Tüntesse fel a
javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé
tevő mutatókat.
Az
EÖE teljesítményét az alábbi általános teljesítménymutatókhoz
viszonyítva értékelik:
a)       Az
a) általános célkitűzés megvalósulását a közös érdekű projektekre
fordított magán- és közberuházások mértéke, és különösen az EÖE-rendelet alá
tartozó pénzügyi eszközök segítségével megvalósított közös érdekű
projektekre fordított magán- és közberuházások mértéke alapján mérik.
b)       A
b) általános célkitűzés megvalósulását az üvegházhatású gázok kibocsátásának
csökkenése, az energiahatékonyság javítása és a megújuló energiaforrások
használatának 2020-ig elért aránya alapján mérik. Az EÖE teljesítményének
mérésekor a következő ágazatspecifikus teljesítménymutatókat is
figyelembe veszik:
1.       A
közlekedés területén:
a)       Az
a) egyedi célkitűzés megvalósulását azon új és továbbfejlesztett határokon
átnyúló összeköttetések és a TEN-T vasúthálózatot és a hajózható belvízi utakat
érintő szűk keresztmetszetek megszüntetése alapján mérik, amelyek
EÖE-támogatásban részesültek.
b)       A
b) egyedi célkitűzés megvalósulását az EU-27 területén található
vasúthálózat hossza és az EU-27 területén található nagy sebességű
vasúthálózat hossza alapján mérik.
c)       A
c) egyedi célkitűzés megvalósulását a vasúttal összekapcsolt kikötők
és repülőterek száma alapján mérik.
2.       Az
energetika területén:
a)       Az
a) egyedi célkitűzés megvalósulását a tagállami hálózatok hatékony
összekapcsolását és a belső szűk keresztmetszetek megszüntetését
biztosító projektek száma alapján mérik.
b)       A
b) egyedi célkitűzés megvalósulását a rendszer ellenálló képességének
alakulása és a rendszerműveletek biztonsága, valamint az ellátási források
diverzifikálása, alternatív források és útvonalak biztosítása alapján mérik.
c)       A
c) egyedi célkitűzés megvalósulását a megújuló energia
termelőhelytől a főbb fogyasztási központokig és tárolóhelyekig
való továbbítása, valamint az EÖE-támogatásban részesülő projektek
indítása révén megakadályozott széndioxid-kibocsátás mértéke alapján mérik.
3.       A
távközlés területén:
a)       Az
a) egyedi célkitűzés megvalósulását a széles sávú és szupergyors széles
sávú internet lefedettség szintje, valamint a 100 Mbps-nél nagyobb széles sávú
internet előfizetéssel rendelkező háztartások száma alapján mérik.
ii.       A
b) egyedi célkitűzés megvalósulását az online közszolgáltatásokat használó
magánszemélyek és vállalkozások százalékos aránya, illetve a határokon átnyúló
ilyen szolgáltatások elérhetősége alapján mérik.

1.5.
A javaslat/kezdeményezés indokolása
1.5.1.
Rövid vagy hosszú távon kielégítendő
szükséglet(ek)

lásd
szükségletek Indoklása
„célsokaság”:
az egész Európai Unió

1.5.2.
Az uniós részvételből adódó többletérték (lásd
még az Indokolás 2.3. pontját)

2011.
június 29-én a Bizottság elfogadta az Európa 2020 költségvetéséről szóló
közleményt (a többéves pénzügyi keretre vonatkozó közlemény), amely a 2010 és
2020 közötti időszakra vonatkozó uniós finanszíriozásra vonatkozó elvi
álláspontját képviseli. Célja olyan kiemelt területek uniós finanszírozása,
amely valódi többletértéket teremt az Unió állampolgárai számára. A többéves
pénzügyi keretben szereplő programokat és eszközöket úgy alakították át,
hogy teljesítményük és hatásuk által az Unió legfontosabb szakpolitikai
prioritásai tekintetében előrelépést lehessen biztosítani. A többéves
pénzügyi keretet különösen a források kiemelt területekre, többek között a
pán-európai infrastruktúrára való átcsoportosítása szerint korszerűsítették.
A
többéves pénzügyi keretről szóló közlemény kiemelte, hogy a teljes
körűen működő egységes piacnak Európát összekötő
korszerű, nagy teljesítményű infrastruktúrára van szüksége,
főként a közlekedés, az energia és az IKT terén. Ehhez jelentős
beruházásokra van szükség mind a közszféra, mind a magánszféra részéről. A
becslések szerint mintegy 200 milliárd euróra van szükség a transzeurópai
energiahálózatok befejezéséhez csak az energiaszállítás szintjén, 500 milliárd
eurót kell befektetni a transzeurópai közlekedési hálózatba, illetve több mint
250 milliárd eurót az IKT-ba a 2014–2020 közötti időszakban.
Elismerve,
hogy a szükséges beruházások nagyobbik részét a piac képes vállalni – és kell
is, hogy vállalja –, a többéves pénzügyi keretről szóló közlemény
kiemelte, hogy az Unió számára többletértéket jelent a finanszírozási források
biztosítása a határokon átnyúló páneurópai projektek számára, amelyek a központ
és a periféria mindenki számára előnyös összekötését megvalósítják. A
tapasztalatok megmutatták, hogy a nemzeti tervezés sosem fogja kellőképpen
kiemelt területként kezelni a több országra kiterjedő, határon átnyúló
beruházásokat, amelyek biztosítanák az egységes piac számára szükséges
infrastruktúrát. Ezenkívül, a gazdasági és pénzügyi válság utáni
időszakban a magán- és a közszférából származó finanszírozási források
korlátozása jelentős mértékű bizonytalanságot eredményezett a
szükséges beruházási igények kielégítésének mértékére nézve. Ez
valószínűleg leginkább a transzeurópai jelentőségű projekteket
érintette, amelyek különösen nagy összegű, hosszú távú beruházásokat
igényelnek a természetükből fakadóan nagyobb műszaki összetettségük,
valamint határokon átnyúló koordinációs szükségleteik miatt. A hiányosságok
kiküszöbölése érdekében kiegészítő megoldásokat kell találni, hogy
magántőkét lehessen felszabadítani, valamint vissza lehessen állítani a
stabil finanszírozási folyamatot a tőke- és bankpiacon keresztül. Az uniós
forrásoknak követniük kell a piaci dinamikát, inkább ösztönözniük, semmint
helyettesíteniük kell a piaci részvételt az infrastruktúra finanszírozásában.
Különösképpen – amint azt a költségvetés felülvizsgálatáról szóló közlemény is
kiemelte – az uniós költségvetés lenne a legalkalmasabb arra, hogy a tagállamok
által hátrahagyott hiányosságokat pótolja.
Ennek
érdekében az európai összekapcsolódási eszköz uniós forrásokat fog biztosítani
a valódi uniós többletértéket nyújtó projektek, főként a határokon
átnyúló, a szűk keresztmetszeteket kezelő, illetve az EU egésze
számára hasznot hozó projektek számára.
Figyelembe
véve a szükséges beruházások mértékét, az uniós finanszírozási eszközök,
különösen az innovatív finanszírozási eszközök hozzájárulnak a magánszféra
részvételének fokozásához, ami a páneurópai infrastruktúra kiépítésének
felgyorsításához szükséges.

1.5.3.
Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága

A
2007–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret számos
programot tartalmazott a közlekedési, energia- és távközlési infrastruktúra
finanszírozására. Ilyen program volt többek között a TEN-T program, a TEN-E
program, a CIP ICT PSP, a Kohéziós Alap, az ERFA, az európai energiaügyi
gazdaságélénkítő program és a Marco Polo.
E
programok utólagos értékelése során kiderült, hogy az infrastruktúra
fejlesztésének ösztönzésével a biztosított uniós pénzügyi támogatás mindhárom
ágazatban fontos támogató szerepet játszott. Az értékelések azonban azt is
kiemelték, hogy a TEN finanszírozására vonatkozó korábbi politikák nem
helyesbítették kellőképpen a jelenlegi helyzetet meghatározó
piaci/szabályozási hibákat, és nem eredményezték a költséghatékonyság
növekedését.
Az
infrastruktúra fejlesztését nehezíti a programok és a finanszírozási eszközök
széttagoltsága, valamint a jelenlegi finanszírozási feltételek jelentős
heterogenitása az infrastrukturális ágazatok egészében és azokon belül
egyaránt, ami átfedésekhez, finanszírozási hiányokhoz és a szinergiák nem
megfelelő kiaknázásához vezet. Az eltérő jogosultsági és irányítási
szabályok, az egymást átfedő célkitűzések, de gyengén, ha egyáltalán
koordinált prioritások bonyolítják a végrehajtást és csökkentik a pénzügyi
segítségnyújtás hatékonyságát. Ugyanazon ágazaton belül különféle
finanszírozási források elérhetősége szintén „forrásvásárláshoz” vezet,
amikor ugyanazt a projektpályázatot megpróbálják újra benyújtani, ha azt a
programok egyikében nem fogadták el.
Ezen
túlmenően az összeurópai infrastruktúra támogatása az érintett ágazatokban
az alábbiakkal javítható:
-
összpontosítás valódi uniós többletértéket nyújtó projektekre, nevezetesen
határokon átnyúló projektekre, szűk keresztmetszeteket kezelő
projektekre vagy az Európai Unió egésze számára hasznot hozó projektekre két
vagy három ágazat szinergiáinak kihasználásával.
-
az uniós finanszírozás tőkeáttételi hatásának fokozása: A tényleges
társfinanszírozási arányok gyakran túl alacsonyak ahhoz, hogy ösztönözzék a
projektfejlesztést.
-
a magánszféra részvételének további ösztönzése pénzügyi eszközök alkalmazásával
a például a kockázat-megosztási pénzügyi mechanizmus (RSFF) esetében rendkívül
hatékonynak és eredményesnek bizonyuló támogatások mellett.
-
a finanszírozási szabályok és eljárások egyszerűsítése.
Az
EÖE egy csomagba rendezi a három ágazatnak szánt pénzügyi eszközöket, így
jobban lehet kezelni a fent említett széttagoltságból eredő
hiányosságokat, világosan meghatározza a finanszírozási prioritásokat, jobban
célzott finanszírozási arányokat javasol, és új pénzügyi eszközök bevezetésével
szélesíti a finanszírozási eszközök körét annak érdekében, hogy ösztönözze a
magánszférából származó finanszírozási források növelését.

1.5.4.
Koherencia és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi
eszközökkel

Az
EÖE belső koherenciája:
Az
EÖE-rendeletnek egyensúlyt kell teremtenie egyrészt a finanszírozási szabályok
és feltételek egyszerűsítése és kiigazítása, másrészt az ágazati
szakpolitikai célkitűzések betartása között.
Az
EÖE-rendelet meghatározza azon transzeurópai hálózatok uniós pénzügyi
támogatásának feltételeit, módszereit és eljárásait, amelyekre vonatkozóan
három különálló ágazati iránymutatást fognak elfogadni európai parlamenti és
tanácsi rendelet formájában.
Megvalósult
a teljes koherencia a jelenlegi és a jövőbeli költségvetési rendelettel.
Az esetleges kivételeket a jogi szövegek engedélyezik.
Szinergia
egyéb releváns eszközökkel:
A
javasolt kezdeményezés teljes összhangban van a 2011. évi többéves pénzügyi
keretről szóló közleménnyel és annak kísérő dokumentumával. Az EU
2020 stratégia, az uniós költségvetés felülvizsgálata, az egységes piaci
intézkedéscsomag és a többéves pénzügyi keretről szóló közlemény
biztosítja a hátteret a javasolt kezdeményezéshez, amelynek célkitűzései
tükrözik a fent említett horizontális politikák célkitűzéseit. A Kohéziós
Alap és az ERFA továbbra is rendelkezésre áll a decentralizált irányítás alatt
álló alapvető és átfogó közlekedési infrastruktúra, az IKT- és az
energiaelosztási hálózatok finanszírozására.

1.6.
Időtartam és pénzügyi hatás

X A javaslat/kezdeményezés korlátozott
időtartamra vonatkozik
·      X    A javaslat/kezdeményezés időtartama: 2014. jnauár
1-jétől 2020. december 31-ig
·      X    A pénzügyi hatás 2014-től 2030-ig tart
¨ A javaslat/kezdeményezés határozatlan
időtartamra vonatkozik
·      Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-től ÉÉÉÉ-ig,
·      azt követően: rendes ütem.

1.7.
Tervezett irányítási módszer(ek)[57]

X A Bizottság centralizált, közvetlen
irányítása
X Centralizált közvetett irányítás a
következőknek történő hatáskör-átruházással:
·      X    végrehajtó ügynökségek
·      X    a Közösségek által létrehozott szervek[58]

·      X    tagállami közigazgatási /közfeladatot ellátó szervek
·      ¨    Az Európai
Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön fellépések
végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke szerinti
vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott személyek
¨ Megosztott irányítás
a tagállamokkal
¨ Decentralizált irányítás harmadik országokkal
X Közös irányítás nemzetközi szervezetekkel
(alábbiak szerint)
Egynél több irányítási
módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a
„Megjegyzések” rovatban.
Megjegyzések
A
támogatásokat (az összes ágazat vagy egyes ágazatok számára, további
döntésektől függően) meglévő vagy jövőbeli végrehajtó
ügynökség vagy ügynökségek hajtja, illetve hajtják végre.
További
feladatokat lehet bízni az EBB-re, az EBA-ra vagy más pénzügyi intézményekre,
nemzetközi szervezetekre (pl. az Eurocontrolra), közfeladatot ellátó
testületekre vagy a KR 185. cikkében említett szervekre (pl. ACER) bízni (az
átdolgozott KR 200. és 201. cikke).

2.
IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
2.1.
A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó
rendelkezések

Ismertesse a rendelkezések
gyakoriságát és feltételeit
A
folyamatban lévő programot az EÖE-rendelet közbenső értékelése révén
követik nyomon, beleértve a teljesítmény felülvizsgálatát. Ezenkívül a többéves
munkaprogramok félidős felülvizsgálatát is elvégzik.
A
tagállamokkal és a kedvezményezettekkel szoros együttműködésben végzett
utólagos értékelés megvizsgálja az EÖE eredményességét és hatékonyságát,
valamint a gazdasági, társadalmi és területi kohézióra gyakorolt hatását,
illetve hozzájárulását az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedéssel
kapcsolatos uniós prioritásokhoz.
Az
EÖE-javaslat lehetőséget biztosít a projektek végrehajtási módjának,
valamint megvalósításuk hatásának értékelésére annak érdekében, hogy
eldönthessék, hogy a meghatározott célkitűzések, beleértve a
környezetvédelemmel kapcsolatos célkitűzéseket is, teljesültek-e.
A
fellépések szintjén a kedvezményezettek rendszeresen, a
megállapodásokban/határozatokban meghatározott feltételek szerint jelentéseket
készítenek a végrehajtandó fellépésekről. Az EÖE-rendelet továbbá
lehetőséget biztosít arra, hogy a tagállamoktól kérjék a fellépések és a
kapcsolódó projektek külön értékelését.

2.2.
Irányítási és ellenőrzési rendszer
2.2.1.
Felismert kockázat(ok)

-
a projekt végrehajtásának késedelme
-
az uniós pénzügyi támogatás hibás irányítása a kedvezményezettek által
-
a pénzügyi eszközök elégtelen piaci kihasználtsága …
-
a piaci feltételek változása az idő előrehaladtával

2.2.2.
Tervezett ellenőrzési mód(ok)

Az
EÖE végrehajtására leginkább központosított módon, a Bizottság közvetlen vagy
közvetett irányítása mellett kerül sor. Bizonyos esetekben közös irányításra
kerülhet sor. A támogatások tekintetében a belső ellenőrzési rendszer
főbb elemeit a javasolt támogatások kiválasztására és értékelésére vonatkozó
eljárások (előzetes ellenőrzések), a technikai jellegű és
pénzügyi tranzakcióknak a projekt irányítása során, a jelentések és a
kedvezményezettek utólagos ellenőrzése alapján történő
ellenőrzése alkotják
A
támogatások ellenőrzésének módszerét illetően jelentősebb változás
nem várható. Becslésünk szerint az EÖE hasonló kockázati jellemzőkkel
rendelkezik és hasonló ellenőrzési politika kerül alkalmazásra. Ezért
megítélésünk szerint a nem-megfelelőség várható szintje hasonlóan alakul
majd a TEN-TEA esetében a TEN-T projektek irányítása során tapasztaltakhoz,
nevezetesen:
Az
ellenőrzések során alkalmazott mintavételi módszer részben
véletlenszerű, részben kockázatalapú megközelítésen alapul. A feltárt
hibaarányok (a teljesített kifizetések százalékában kifejezett ajánlott pénzügyi
kiigazítások) 2009-ben és 2010-ben nem érték el az 1 %-ot. Ez bizonyos
mértékben az előzetes pénzmozgással kapcsolatos tapasztalatok
megosztásának köszönhető (a 2008. és 2009. évi ellenőrzések során és
a csalások megakadályozására szolgáló technikákkal kapcsolatban nyert
tapasztalatokról szóló ülésen). A kisebb méret, illetve az ellenőrzések
során alkalmazott véletlenszerű és kockázatalapú mintavételezés
kombinációja miatt azonban a hibaarányok extrapolációja a TEN-TEA keretében
kezelt többi projekttel nem lehetséges.
Az
EÖE szerinti fellépéseket végrehajtó megállapodások és határozatok az Európai
Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni
védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és
vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi
rendeletben és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott
vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és
tanácsi rendeletben megállapított eljárásokkal összhangban rendelkeznek a
Bizottság vagy a Bizottság meghatalmazottja felügyelettel és pénzügyi
ellenőrzéssel kapcsolatos jogköréről, a Számvevőszék által
végzendő ellenőrzésekről, valamint az Európai Csalás Elleni
Hivatal (OLAF) által végzett helyszíni ellenőrzésekről.
A
pénzügyi eszközök végrehajtását illetően, feladatokkal megbízott
szervezettel vagy más részt vevő pénzügyi intézményekkel kötött minden
megállapodás kifejezetten rendelkezik arról, hogy a Bizottság és a
Számvevőszék gyakorolja a dokumentumok, telephelyek és – akár elektronikus
hordozóeszközökön tárolt – információk ellenőrzésének jogát az uniós
támogatásban részesülő valamennyi harmadik félnél.

2.2.3.
Az ellenőrzések jellege és intenzitása

 Az ellenőrzések összefoglalása || Összeg millió euróban || Kedvezményezettek száma: tranzakciók (az összes %-ában) || Ellenőrzés mélysége * (1–4 közötti pontszám) || Lefedettség (érték %-a)
 Fellépések irányítása az értékeléstől az utólagos ellenőrzésekig || 371** || 1) összes projekt globális nyomon követése: 100 % || 1 || 100 %
 2) kiválasztott projektek ellenőrzése: 5 % || 4 || 10 %
(**) hozzávetőleges adat a következő
alapján: 9,9 millió euró x 7 x 6, ahol:
·
9,9 millió euró: a TEN-TEA éves adminisztratív
költsége 8 000 millió euró operatív előirányzat esetén
·
7: a többéves pénzügyi keret éveinek száma
·
6: szorzó az 50 000 millió euró összegű
EÖE-keret eléréséhez

2.3.
A csalások és szabálytalanságok megelőzésére
vonatkozó intézkedések

Tüntesse fel a
meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket.
A
Bizottság a 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel, a 2185/96/Euratom, EK
tanácsi rendelettel és az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelettel összhangban gondoskodik arról, hogy az e rendelet alapján
finanszírozott fellépések végrehajtása során az Unió pénzügyi érdekeit a
csalással, a korrupcióval és az egyéb jogellenes tevékenységekkel szemben
megelőző intézkedések, továbbá hatékony ellenőrzés, a
jogosulatlanul kifizetett összegek visszakövetelése, valamint – szabálytalanság
észlelése esetén – hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók
védjék.
A
Bizottság vagy képviselői, valamint a Számvevőszék jogosult
auditálásra dokumentumok alapján vagy a helyszínen folytatott vizsgálatok révén
minden olyan, támogatásban részesülő kedvezményezettnél, vállalkozónál és
alvállalkozónál, akik uniós támogatásban részesültek.
Az
Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) engedélyt kap arra, hogy a 2185/96/EK,
Euratom rendeletben meghatározott eljárásokkal összhangban helyszíni
ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezzen az ilyen finanszírozás által
közvetlenül vagy közvetve érintett gazdasági szereplőknél annak
megállapítása céljából, hogy az uniós finanszírozással kapcsolatos támogatási
megállapodással, határozattal vagy szerződéssel összefüggésben történt-e
csalás, vesztegetés vagy bármilyen más törvényellenes tevékenység, amely
hatással van az Európai Unió pénzügyi érdekeire.
Az
Információs Társadalmi és Médiaügyi Főigazgatóság (DG INFSO), a
Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság (DG MOVE) és az
Energiaügyi Főigazgatóság (DG ENER) olyan csalás elleni stratégiákat és
cselekvési terveket fogadott el vagy fog elfogadni 2013-ig főigazgatósági
szinten, amelyek a teljes kiadási ciklust lefedik, és amelyek figyelembe veszik
a végrehajtandó intézkedések arányosságát és költség-haszon elemzését, lehetővé
téve így a program kockázatelemzését.
A
három főigazgatóság gondoskodni fog arról, hogy az általuk alkalmazott csalással
kapcsolatos kockázatkezelési megközelítés, a főigazgatóság által
elvégzett ágazatspecifikus költség-haszon elemzés révén, és az OLAF csalással
kapcsolatos megelőzési és kockázatértékelési munkájának segítségével
megfelelő legyen a csalással kapcsolatos kockázati területek
azonosítására.
A
támogatási és közbeszerzési szerződések szabvány mintákon alapulnak,
amelyek rögzítik az általánosan alkalmazandó csalás elleni intézkedéseket.
A
projektek kezelésével foglalkozó személyi állomány számára a támogatások
kezeléséről szóló képzéseket szerveznek.
A
pénzügyi eszközöket illetően, a valamely pénzügyi eszköz keretében
pénzügyi műveletek végrehajtásába bevont pénzügyi intézményeknek meg kell
felelniük a pénzmosás megelőzésére és a terrorizmus elleni küzdelemre
vonatkozó előírásoknak. Az intézmények székhelye nem lehet olyan
területen, amelynek joghatósága nem működik együtt az Unióval a nemzetközileg
elfogadott adóügyi előírások alkalmazása terén.

3.
A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

(jelenlegi árakon)

3.1.
A többéves pénzügyi keret érintett
fejezete/fejezetei és a költségvetés érintett kiadási tétele/tételei

·      Jelenlegi költségvetési kiadási tételek
A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül
pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Részvétel
 Szám Leírás: Transzeurópai közlekedési hálózatok || diff./nem diff. ([59])   || EFTA-országokból[60]   || tagjelölt országokból[61]   || harmadik országokból || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében
 1 || 06 03 03   || diff. || NINCS || NINCS || NINCS || NINCS
 1 || 06 01 04 31 || nem-diff. || NINCS || NINCS || NINCS || NINCS
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Részvétel
 Szám Leírás Transzeurópai közlekedési hálózatok || diff./nem diff. ([62])   || EFTA-országokból[63]   || tagjelölt országokból[64]   || harmadik országokból || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében
 1 || 32 03 02 (TEN-E)   || diff. || NINCS || NINCS || NINCS || NINCS
 1 || 32 01 04 XX || nem-diff. || NINCS || NINCS || NINCS || NINCS
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Részvétel
 Szám Leírás Versenyképességi és innovációs keretprogram – ICT-PSP || diff./nem diff. ([65])   || EFTA-országokból[66]   || tagjelölt országokból[67]   || harmadik országokból || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében
 1 || 09 03 XX || diff. || NINCS || NINCS || NINCS || NINCS
 1 || 09 01 04 XX || nem-diff. || NINCS || NINCS || NINCS || NINCS
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Részvétel
 Szám Leírás: Kohéziós Alap || diff./nem diff. ([68])   || EFTA-országokból[69]   || tagjelölt országokból[70]   || harmadik országokból || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében
 1 || 13 04 02   || diff. || NINCS || NINCS || NINCS || NINCS
 1 || 13 01 04 XX || nem-diff. || NINCS || NINCS || NINCS || NINCS
·      Létrehozandó új költségvetési tételek
A többéves pénzügyi
keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Részvétel
 Szám [Fejezet……………………………………..] || diff. / nem diff. || EFTA-országokból || tagjelölt országokból || harmadik országokból || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében
   || [XX.YY.YY.YY]   ||   || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM
A cél egyetlen költségvetési tétel az
európai összekapcsolódási eszköz számára, azonban erről később
határoznak.

3.2.
A kiadásokra gyakorolt becsült hatás
3.2.1.
A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

millió euró (három tizedesjegyig)
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || Szám: 1 || Megnevezés: Intelligens és inkluzív növekedés
 Főigazgatóság: MOVE ||   ||   || N. év[71] 2014 || N+1. év 2015 || N+2. év 2016 || N+3. év 2017 || N+4. év 2018 || N+5. év 2019 || N+6. év 2020 || > 2020 || ÖSSZESEN
  Operatív előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Költségvetési tétel száma 06 03 03 || Kötelezettségvállalások || (1) || 2427,3 || 2687,5 || 3183,2 || 3471,8 || 4000,5 || 4315,2 || 4401,9 ||   || 24487,4
 Kifizetések || (2) || 0 || 2099,7 || 2299,7 || 2449,7 || 2599,7 || 2799,7 || 2999,7 || 9239,2 || 24487,4
 Bizonyos operatív programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[72]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Költségvetési tétel száma: 06.01.04.31(*) ||   || (3) || 12,7 || 17,5 || 17,8 || 18,2 || 18,5 || 18,8 || 19,1 ||   || 122,6
 Előirányzat ÖSSSZESEN a DG MOVE számára || Kötelezettségvállalások || =1+1a +3 || 2440,0 || 2705,0 || 3201,0 || 3490,0 || 4019,0 || 4334,0 || 4421,0 || 0,0 || 24610,0
 Kifizetések || =2+2a +3 || 12,7 || 2117,2 || 2317,5 || 2467,9 || 2618,2 || 2818,5 || 3018,8 || 9239,2 || 24610,0
(*) Ezek az adatok a TEN-T végrehajtó
ügynökségnek juttatott támogatásra vonatkoznak, és az EÖE közlekedési részének
irányítását, valamint a transzeurópai közlekedési hálózatban a közös
érdekű projektek korábbi programokból történő pénzügyi támogatásának
befejezését fedezik. Az adatok 500 projektből álló feltételezett
portfólióból következnek.
 Főigazgatóság: REGIO ||   ||   || N. év[73] 2014 || N+1. év 2015 || N+2. év 2016 || N+3. év 2017 || N+4. év 2018 || N+5. év 2019 || N+6. év 2020 || > 2020 || ÖSSZESEN
  Operatív előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Költségvetési tétel száma 13 04 02 || Kötelezettségvállalások || (1) || 1477,9 || 1511,9 || 1544,3 || 1587,4 || 1648,9 || 1693,9 || 1774 ||   || 11238,3
 Kifizetések || (2) || 0,0 || 972,9 || 1102,6 || 1236,5 || 1291,7 || 1373,2 || 1551,3 || 3710,1 || 11238,3
 Bizonyos operatív programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[74]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Költségvetési tétel száma: 13 01 04 XX (**) ||   || (3) || 5,1 || 5,4 || 5,6 || 5,9 || 6,2 || 6,6 || 6,6 ||   || 41,4
 Előirányzat ÖSSSZESEN a DG REGIO számára || Kötelezettségvállalások || =1+1a +3 || 1483,0 || 1517,4 || 1549,9 || 1593,3 || 1655,1 || 1700,4 || 1780,6 ||   || 11279,7
 Kifizetések || =2+2a +3 || 5,1 || 978,3 || 1108,3 || 1242,4 || 1297,9 || 1379,7 || 1557,9 || 3710,1 || 11279,7
 (**)       További összeg a TEN-T
végrehajtó ügynökségének támogatására (új költségvetési tételt kell
létrehozni), feltételezve, hogy ezek az összegek átruházásra kerülnek a TEN-t
végrehajtó ügynökségére. Az e rendelet értelmében a transzeurópai közlekedési
hálózatokra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. Külön pályázati felhívásokat
tesznek közzé a törzshálózatot megvalósító projektek számára kizárólag a
Kohéziós Alapból támogatható tagállamokban. Az adatok mintegy 160
projektből álló feltételezett portfólióból következnek.
 Főigazgatóság: ENER ||   ||   || N. év[75] 2014 || N+1. év 2015 || N+2. év 2016 || N+3. év 2017 || N+4. év 2018 || N+5. év 2019 || N+6. év 2020 || > 2020 || ÖSSZESEN
  Operatív előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Költségvetési tétel száma 32 03 02 || Kötelezettségvállalások || (1) || 1029,522 || 1333,022 || 1139,022 || 1319,022 || 1495,022 || 1759,022 || 2271,022 || 0 || 10345,654
 Kifizetések || (2) || 452,542 || 915,785 || 1174,822 || 1264,782 || 1353,262 || 1568,942 || 1921,382 || 1694,137 || 10345,654
 Bizonyos operatív programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[76] ||
 Költségvetési tétel száma 3201XX (***) ||   || (3) || 3,478 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 0 || 15,346
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Előirányzat ÖSSSZESEN a DG ENER számára || Kötelezettségvállalások || =1+1a +3 || 1033 || 1335 || 1141 || 1321 || 1497 || 1761 || 2273 || 0 || 10361
 Kifizetések || =2+2a +3 || 456,02 || 917,763 || 1176,8 || 1266,76 || 1355,24 || 1570,92 || 1923,36 || 1694,137 || 10361
(***)    Ezek
az előirányzatok magukban foglalják az EU koordinátorokra vonatkozó
kiadásokat is. Ezenkívül, az ACER-re hivatkozás tehető a transzeurópai
energetikai infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásról szóló rendelet
rendelkezéseiben meghatározott feladatok végrehajtása érdekében, további
határozatra való figyelemmel is.
 Főigazgatóság: INFSO ||   ||   || N. év[77] 2014 || N+1. év 2015 || N+2. év 2016 || N+3. év 2017 || N+4. év 2018 || N+5. év 2019 || N+6. év 2020 || > 2020 || ÖSSZESEN
  Operatív előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Költségvetési tétel száma: 0903XX || Kötelezettségvállalások || (1) || 679,000 || 843,800 || 1302,600 || 1621,400 || 1734,200 || 2003,000 || 2284,000 || 0 || 10468,000
 Kifizetések || (2) || 454,000 || 683,800 || 1262,600 || 1581,400 || 1719,200 || 2003,000 || 2258,000 || 506,000 || 10468,000
 Bizonyos operatív programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[78]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Költségvetési tétel száma: 090104XX ||   || (3) || 2,000 || 2,200 || 2,400 || 2,600 || 2,800 || 3,000 || 3,000 || 0 || 18,000
 Előirányzat ÖSSSZESEN a DG INFSO számára || Kötelezettségvállalások || =1+1a +3 || 681,000 || 846,000 || 1305,000 || 1624,000 || 1737,000 || 2006,000 || 2287,000 || 0 || 10486,000
 Kifizetések || =2+2a +3 || 456,000 || 686,000 || 1265,000 || 1584,000 || 1722,000 || 2006,000 || 2261,000 || 506,000 || 10486,000
  TELJES operatív előirányzat(*) || Kötelezettségvállalások || (4) || 4135,822 || 4864,322 || 5624,822 || 6412,222 || 7229,722 || 8077,222 || 8956,922 || 0,000 || 45301,054
 Kifizetések || (5) || 906,542 || 3699,285 || 4737,122 || 5295,882 || 5672,162 || 6371,642 || 7179,082 || 11439,34 || 45301,054
  Bizonyos operatív programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN(*) || (6) || 18,178 || 21,678 || 22,178 || 22,778 || 23,278 || 23,778 || 24,078 || 0 || 155,946
 A többéves pénzügyi keret 1. FEJEZETÉHEZ (*) tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalások || =4+ 6 || 4154,000 || 4886,000 || 5647,000 || 6435,000 || 7253,000 || 8101,000 || 8981,000 || 0,000 || 45457,000
 Kifizetések || =5+ 6 || 924,720 || 3720,963 || 4759,300 || 5318,660 || 5695,440 || 6395,420 || 7203,160 || 11439,337 || 45457,000
(*)        a DG REGIO keretéből származó összegek kivételével
(Kohéziós Alap)
  TELJES operatív előirányzat(**) || Kötelezettségvállalások || (4) || 5613,722 || 6376,222 || 7169,122 || 7999,622 || 8878,622 || 9771,122 || 10730,922 || 0,000 || 56539,354
 Kifizetések || (5) || 906,542 || 4672,185 || 5839,722 || 6532,382 || 6963,862 || 7744,842 || 8730,382 || 15149,44 || 56539,354
  Bizonyos operatív programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN(**) || (6) || 23,278 || 27,078 || 27,778 || 28,678 || 29,478 || 30,378 || 30,678 || 0 || 197,346
 A többéves pénzügyi keret 1. FEJEZETÉHEZ (**) tartozó előirányzatok ÖSSZESEN   || Kötelezettségvállalások || =4+ 6 || 5637,000 || 6403,300 || 7196,900 || 8028,300 || 8908,100 || 9801,500 || 10761,600 || 0,000 || 56736,700
 Kifizetések || =5+ 6 || 929,820 || 4699,263 || 5867,500 || 6561,060 || 6993,340 || 7775,220 || 8761,060 || 15149,437 || 56736,700
(**)      a DG REGIO keretéből származó összegekkel együtt
(Kohéziós Alap)
Amennyiben a javaslat/kezdeményezés több fejezetet is
érint: (nem alkalmazandó)
  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalások || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetések || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Bizonyos operatív programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 1–4. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN (referenciaösszeg) || Kötelezettségvállalások || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetések || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || „Igazgatási kiadások”
millió euró (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN
 Főigazgatóság: MOVE ||
  Humánerőforrások || 4,198 || 4,516 || 4,771 || 5,089 || 5,280 || 5,280 || 5,280 || 34,414
  Egyéb igazgatási kiadások || 1,100 || 1,110 || 1,120 || 1,230 || 1,240 || 1,250 || 1,260 || 8,310
 DG MOVE ÖSSZESEN || Előirányzatok || 5,298 || 5,626 || 5,891 || 6,319 || 6,520 || 6,530 || 42,724 || 42,724
 Főigazgatóság: ENER (*) ||
  Humánerőforrások || 5,406 || 6,233 || 7,123 || 7,315 || 7,315 || 7,506 || 7,506 || 48,404
  Egyéb igazgatási kiadások || 0,171 || 0,171 || 0,171 || 0,471 || 0,171 || 0,171 || 0,471 || 1,797
 DG ENER ÖSSZESEN ||   || 5,577 || 6,404 || 7,294 || 7,786 || 7,486 || 7,677 || 7,977 || 50,201
 Főigazgatóság: INFSO (*) ||
  Humánerőforrások || 11,117 || 12,451 || 14,484 || 15,310 ||  16,263 ||  17,025 ||  17,279 ||  103,929
  Egyéb igazgatási kiadások || 0,200 || 0,210 || 0,220 || 0,230 || 0,240 || 0,250 || 0,260 || 1,610
 DG INFSO ÖSSZESEN || Előirányzatok || 11,317 || 12,661 || 14,704 || 15,540 ||  16,503 ||  17,275 ||  17,539 ||  105,539
(*) A DG ENER és a DG INFSO szintén tervezi,
hogy az EÖE végrehajtását részben külső ügynökségekre bízza. Az összegek
és az imputálások szükség esetén kiigazításra kerülnek a kiszervezési folyamat
eredményei alapján.
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 22,192 || 24,691 || 27,889 || 29,645 || 30,509 || 31,482 || 32,056 || 198,464
millió euró (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || 2014. év[79] || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || > 2020 || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ(*) tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalások || 4176,192 || 4910,691 || 5674,889 || 6464,645 || 7283,509 || 8132,482 || 9013,056 || 0,000 || 45655,464
 Kifizetések || 946,912 || 3745,654 || 4787,189 || 5348,305 || 5725,949 || 6426,902 || 7235,216 || 11439,337 || 45655,464
(*) a DG REGIO keretéből származó
összegek kivételével (Kohéziós Alap)
   ||   ||   || 2014. év[80] || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || > 2020 || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ(**) tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalások || 5659,192 || 6427,991 || 2327,889 || 8057,945 || 8057,945 || 9832,982 || 10793,656 || 0,000 || 56935,164
 Kifizetések || 952,012 || 4723,954 || 5895,389 || 6590,705 || 7023,849 || 7806,702 || 8793,116 || 15149,437 || 56935,164
(**) a DG REGIO keretéből származó
összegekkel együtt (Kohéziós Alap)

3.2.2.
Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült
hatás

·      ¨    A
javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok
felhasználását
·      X    A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok
felhasználását vonja maga után:
Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió euró
(három tizedesjegyig)
 Tüntesse fel a célkitűzéseket és teljesítéseket   ò ||   ||   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || --- a táblázat a hatás időtartamának megfelelően (v.ö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN ||
 TELJESÍTÉSEK ||
 Teljesítések típusa[81] || Teljesítés átlagos költsége || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma összesen || Összköltség
 || EGYEDI CÉLKITŰZÉSEK[82] közlekedési hálózatok… ||
 - Teljesítés       ||   Az EÖE-rendelet mellékletének 1. részében szereplő tervezett közlekedési infrastrukturális projektek felsorolásában meghatározott 237 618,21 millió eurós becsült beruházásból várhatóan összesen 150 milliárd euró összegű beruházás finanszírozásához járul hozzá.     ||
   || A pénzügyi eszközök révén nyújtott 256,9 millió eurós uniós támogatás hatására a beruházás összege 40 milliárd euróra nő, - A Kohéziós Alapból nyújtott 11 238,3 millió eurós uniós támogatás hatására a beruházás összege 11,5 milliárd euróra nő - A fennmaradó 22 230,5 millió eurós uniós támogatás hatására a beruházás összege 98,5 milliárd euróra nő (átlag 20 %-os társfinanszírozási arány mellett).   ||
 millió euró || Beruházások becsült összege az EÖE-rendelet mellékletének 1. részében felsorolt tervezett projektek esetében
 Horizontális prioritások || 47.500,00
 ezek közül SESAR || 30.000,00
 1. Baltikum – Adria folyosó || 13.353,20
 2. Varsó – Berlin – Amszterdam/Rotterdam – Felixstowe – Midlands || 5.673,00
 3. Mediterrán folyosó || 37.690,00
 4. Hamburg – Rostock – Burgasz/török határ – Pireusz – Nicosia || 8.037,60
 5. Helsinki – Valletta || 31.936,00
 6. Genova – Rotterdam || 15.622,50
 7. Lisszabon - Strasbourg || 17.170,00
 8. Dublin – London – Párizs – Brüsszel || 4.582,00
 9. Amszterdam – Bázel/Lyon – Marseille || 12.551,30
 10. Strasbourg – Duna folyosó || 15.939,40
 A törzshálózat egyéb szakaszai || 27.563,21
 Összesen || 237.618,21
Az egyes folyosókra vonatkozó
részletes adatok a program tervezése és végrehajtása idején állnak majd
rendelkezésre.
 || EGYEDI CÉLKITŰZÉS energiahálózatok
 - Teljesítés || A 11 kiemelt folyosó és terület végrehajtása folyosónként átlagosan 940,514 millió euróból           ||
 || EGYEDI CÉLKITŰZÉS Távközlési hálózatok[83]
 - Teljesítés || Kialakított és üzembe helyezett digitális szolgáltatási infrastruktúrák Európában || Az EÖE keretében várhatóan az alábbi digitális szolgáltatási infrastruktúrák kapnak támogatást:   ·                         Átjárható elektronikus azonosítás és hitelesítés egész Európában; ·                         Európai központi platform az európai cégnyilvántartások összekapcsolására ·                         Elektronikus eljárások vállalkozások alapításához és működtetéséhez egy másik európai országban ·                         Átjárható, határokon átnyúló elektronikus közbeszerzési szolgáltatások ·                         Átjárható, határokon átnyúló e-igazságszolgáltatási szolgáltatások ·                         Átjárható, határokon átnyúló e-egészségügyi szolgáltatások || 2446,000
 - Teljesítés || Széles sávú internethez csatlakozó ezer háztartás || 0.18 || 1827 || 321,000 || 3573 || 627,800 || 5547 || 974,600 || 6269 || 1101,400 || 8031 || 1411,200 || 9276 || 1630,000 || 11126 || 1955,000 || 45649 || 8021,000
 || A távközlésre vonatkozó egyedi célkitűzés részösszege ||   || 679,000 ||   ||  843,800 ||   ||  1 302,600 ||   ||  1 621,400 ||   ||  1 734,200 ||   ||  2 003,000 ||   ||  2 284,000 ||   ||  10 468,000
 || TELJES KÖLTSÉG ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 56 539,354
 ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt
becsült hatás
3.2.3.1.
Összefoglaló

·      ¨    A
javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok
felhasználását
·      X    A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok
felhasználását vonja maga után:
millió euró (három
tizedesjegyig)
 DG MOVE || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrások || 4,198 || 4,516 || 4,771 || 5,089 || 5,280 || 5,280 || 5,280 || 34,414
 Egyéb igazgatási kiadások || 1,100 || 1,110 || 1,120 || 1,230 || 1,240 || 1,250 || 1,260 || 8,310
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || 5,298 || 5,626 || 5,891 || 6,319 || 6,520 || 6,530 || 6,54 || 42,724
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉN[84] kívüli előirányzatok(*)   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrások ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb igazgatási jellegű kiadás 06 01 04 31 || 12,7 || 17,5 || 17,8 || 18,2 || 18,5 || 18,8 || 19,1 || 122,6
 Egyéb igazgatási jellegű kiadás 13 01 04 XX || 5,1 || 5,4 || 5,6 || 5,9 || 6,2 || 6,6 || 6,6 || 41,4
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉN(**) kívüli előirányzatok részösszege || 12,7 || 17,5 || 17,8 || 18,2 || 18,5 || 18,8 || 19,1 || 122,6
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉN kívüli előirányzatok részösszege || 17,8 || 22,9 || 23,4 || 24,1 || 24,7 || 25,4 || 25,7 || 164,0
 MOVE ÖSSZESEN (**) || 17,998 || 23,126 || 23,691 || 24,519 || 25,02 || 25,33 || 25,64 || 165,324
 MOVE ÖSSZESEN || 23,098 || 28,526 || 29,291 || 30,419 || 31,22 || 31,93 || 32,24 || 206,724
(*) Feltételezve, hogy az EÖE közlekedésre és
kohéziós alapra eső részei átruházásra kerülnek a TEN-T végrehajtó
ügynökségére.
(**) kivéve 13 01 04
XX Kohéziós Alap
millió euró (három
tizedesjegyig)
 Energiaügyi Főigazgatóság || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE (*) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrások || 5,406 || 6,233 || 7,123 || 7,315 || 7,315 || 7,506 || 7,506 || 48,404
 Egyéb igazgatási kiadások || 0,171 || 0,171 || 0,171 || 0,471 || 0,171 || 0,171 || 0,471 || 1,797
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || 5,577 || 6,404 || 7,294 || 7,786 || 7,486 || 7,677 || 7,977 || 50,201
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉN kívüli előirányzatok[85]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrások ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb igazgatási jellegű kiadások (**) || 3,478 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 15,346
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉN kívüli előirányzatok részösszege || 3,478 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 15,346
 ENER ÖSSZESEN || 9,055 || 8,382 || 9,272 || 9,764 || 9,464 || 9,655 || 9,955 || 65,547
(*)           A DG ENER azt
tervezi, hogy az EÖE végrehajtását (részben) kiszervezi az ügynökségekhez. Az
összegek és az imputálások szükség esetén kiigazításra kerülnek a kiszervezési
folyamat eredményei alapján.
(**)      Ezek
az előirányzatok magukban foglalják az EU koordinátorokra vonatkozó
kiadásokat is. Ezenkívül, az ACER-re hivatkozás tehető a transzeurópai
energetikai infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásról szóló rendelet
rendelkezéseiben meghatározott feladatok végrehajtása érdekében, további
határozatra való figyelemmel is.
millió euró (három
tizedesjegyig)
 DG INFSO || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE (*) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrások || 11,117 || 12,451 || 14,484 || 15,310 ||  16,263 ||  17,025 ||  17,279 ||  103,929
 Egyéb igazgatási kiadások || 0,2 || 0,21 || 0,22 || 0,23 || 0,24 || 0,25 || 0,26 || 1,61
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || 11,317 || 12,661 || 14,704 || 15,540 ||  16,503 ||  17,275 ||  17,539 ||  105,539
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉN kívüli előirányzatok[86]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrások ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb igazgatási kiadások || 2 || 2,2 || 2,4 || 2,6 || 2,8 || 3 || 3 || 18
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉN kívüli előirányzatok részösszege || 2 || 2,2 || 2,4 || 2,6 || 2,8 || 3 || 3 || 18
 INFSO ÖSSZESEN || 13,317 || 14,861 || 17,104 || 18,140 ||  19,303 ||  20,275 ||  20,539 ||  123,539
(*)           A DG INFSO azt tervezi, hogy az EÖE végrehajtását (részben) kiszervezi
az ügynökségekhez. Az összegek és az imputálások szükség esetén kiigazításra
kerülnek a kiszervezési folyamat eredményei alapján.
 A többéves pénzügyi keret 5. fejezetébe tartozó igazgatási jellegű előirányzatok ÖSSZESEN || 22,192 || 24,691 || 27,889 || 29,645 || 30,509 || 31,482 || 32,056 || 198,464
 A többéves pénzügyi keret 5. fejezetén kívüli igazgatási jellegű előirányzatok ÖSSZESEN || 18,178 || 21,678 || 22,178 || 22,778 || 23,278 || 23,778 || 24,078 || 155,946
 A többéves pénzügyi keret 5. fejezetén kívüli igazgatási jellegű előirányzatok ÖSSZESEN || 23,278 || 27,078 || 27,778 || 28,678 || 29,478 || 30,378 || 30,678 || 197,346
 Igazgatási jellegű előirányzatok ÖSSZESEN(*) || 40,37 || 46,369 || 50,067 || 52,423 || 53,787 || 55,26 || 56,134 || 354,410
 Igazgatási jellegű előirányzatok ÖSSZESEN( || 45,47 || 51,769 || 55,667 || 58,323   || 59,987 || 61,86 || 62,734 || 395,810
(*) kivéve 13 01 04 XX Kohéziós Alap

3.2.3.2.
Becsült humánerőforrás-szükségletek

·      ¨    A javaslat/kezdeményezés
nem vonja maga után humánerőforrások felhasználását.
·      X    A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel
jár:
A becsléseket teljes munkaidős
egyenértékben kell kifejezni
 || DG MOVE || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év
  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) ||
 || 06 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 26 || 28 || 29 || 31 || 32 || 32 || 32
 || (küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 06 01 05 01 (közvetett kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Külső személyi állomány (teljes munkaidős egyenértékben kifejezve) FTE)[87] ||
 || 06 01 02 01 (AC, INT, END a teljes keretből) || 14 || 15 || 17 || 18 || 19 || 19 || 19
 || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ÉS SNE a küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy [88] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 06 01 05 02 (CA, INT, SNE - közvetett kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – közvetlen kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || MOVE ÖSSZESEN || 40 || 43 || 46 || 49 || 51 || 51 || 51
XX az érintett
szakpolitikai területet vagy költségvetési cím.
A szükséges humán
erőforrásokat annak a főigazgatóságnak a személyi állománya
biztosítja, amely már feladatul kapta a fellépés irányítását és/vagy a
főigazgatóságon belül áthelyezték, esetlegesen további áthelyezéssel,
amelyet a kezelő főigazgatóság az éves áthelyezési eljárás alapján
végez, a költségvetési korlátokra tekintettel. Az összegek
és az imputálások kiigazításra kerülnek a kiszervezési folyamat eredményei
alapján.
Az elvégzendő
feladatok leírása:
 Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || Szakpolitika és stratégia kialakítása, programirányítás és -ellenőrzés, projektkiválasztás, koordináció és kapcsolattartás valamennyi érintettel a program szintjéről (minisztériumok, más főigazgatóságok, európai intézmények, nemzetközi bankok (pl. EEB), a kapcsolódó ügynökségek (külső személyzet) felügyelete és ellenőrzése.
 Külső személyzet || A TENtec információs rendszerének irányítása: műszaki, pénzügyi és földrajzi adatok gyűjtése a program elemzéséhez, irányításához és az azzal kapcsolatos politikai döntéshozatalhoz.
A becsléseket teljes munkaidős
egyenértékben kell kifejezni
 || DG ENER || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év
  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) ||
 || 32 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 34 || 39 || 45 || 45 || 45 || 46 || 46
 || (küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || (közvetett kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Külső személyi állomány (teljes munkaidős egyenértékben kifejezve) FTE)[89] ||
 || 32 01 02 01 (CA, INT, SNE a teljes keretből) || 17 || 20 || 22 || 25 || 25 || 26 || 26
 || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ÉS SNE a küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy [90] || - a központban[91] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - küldöttségeknél ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE – közvetett kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – közvetlen kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || ENER ÖSSZESEN || 51 || 59 || 67 || 70 || 70 || 72 || 72
XX az érintett
szakpolitikai területet vagy költségvetési cím.
A szükséges humán
erőforrásokat annak a főigazgatóságnak a személyi állománya
biztosítja, amely már feladatul kapta a fellépés irányítását és/vagy a
főigazgatóságon belül áthelyezték, esetlegesen további áthelyezéssel,
amelyet a kezelő főigazgatóság az éves áthelyezési eljárás alapján
végez, a költségvetési korlátokra tekintettel. Az összegek és az imputálások
kiigazításra kerülnek a kiszervezési folyamat eredményei alapján.
Az elvégzendő
feladatok leírása:
 Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || - A regionális és tematikus fórumok támogatása a közös érdekű projektek meghatározásában - kiválasztás folyamata - az éves pályázati felhívások kezelése és az uniós támogatásra jogosult projektek kiválasztása - pénzügyi és projektirányítás - értékelések
 Külső személyzet || A regionális és tematikus fórumok támogatása a közös érdekű projektek meghatározásában - kiválasztás folyamata - az éves pályázati felhívások kezelése és a finanszírozásra jogosult projektek kiválasztása - pénzügyi és projektirányítás - értékelések
A becsléseket teljes munkaidős
egyenértékben kell kifejezni
 || DG INFSO || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év
  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) ||
 || 09 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 83 || 93 || 108 || 114 || 121 || 127 || 129
 || XX 01 01 02 (küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (közvetett kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Külső személyi állomány (teljes munkaidős egyenértékben kifejezve) FTE)[92] ||
 || 09 01 02 01 (AC, INT, END a teljes keretből) || 9 || 10 || 12 || 13 || 14 || 14 || 14
 || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ÉS SNE a küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy [93] || - a központban   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - küldöttségeknél ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE – közvetett kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – közvetlen kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || ÖSSZESEN || 92 || 103 || 120 || 127 || 135 || 141 || 143
XX az érintett
szakpolitikai területet vagy költségvetési cím.
A szükséges humán
erőforrásokat annak a főigazgatóságnak a személyi állománya
biztosítja, amely már feladatul kapta a fellépés irányítását és/vagy a
főigazgatóságon belül áthelyezték, esetlegesen további áthelyezéssel,
amelyet a kezelő főigazgatóság az éves áthelyezési eljárás alapján
végez, a költségvetési korlátokra tekintettel. Az összegek és az imputálások
kiigazításra kerülnek a kiszervezési folyamat eredményei alapján.
Az elvégzendő
feladatok leírása:
 Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || Szakpolitika és stratégia koordinálása, programirányítás, projektek és támogatások kezelése
 Külső személyzet || Projektek és támogatások kezelése
 Becsült humánerőforrás-szükséglet összesen || 183 || 205 || 233 || 246 || 256 || 264 || 266 ||

3.2.4.
Összeegyeztethetőség a 2014–2020 közötti
időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kerettel

·      X    A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a 2014–2020
közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kerettel.
·      ¨    A
javaslat/kezdeményezés miatt a többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének
átdolgozása szükséges.
Fejtse ki, miként kell átdolgozni a pénzügyi keretet:
tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő
összegeket.
nincs
megadva
·      ¨    A
javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz alkalmazására
vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[94]
Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett
költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.
nincs
megadva

3.2.5.
Harmadik felek részvétele a finaszírozásban

·      X    A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek
általi társfinanszírozást
·      A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült társfinanszírozást irányozza
elő:
Előirányzatok millió euróban (három
tizedesjegyig)
   || N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || --- a táblázat a hatás időtartamának megfelelően (v.ö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || Összesen
 Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
A bevételre gyakorolt becsült hatás

·      ¨    A
javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre.
·      X    A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre
gyakorolt hatása a következő:
–
¨         a saját forrásokra gyakorol hatást
–
X          egyéb bevételekre gyakorol hatást
millió euró (három tizedesjegyig)
 Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[95]
 N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || --- a táblázat a hatás időtartamának megfelelően (v.ö. 1.6. pont) további oszlopokkal bővíthető
 Jogcímcsoport …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Az egyéb célhoz kötött
bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési
tétel(ek)et.
meghatározandó
(A pénzügyi eszközök által generált bevételt újra fel kell használni a program
életciklusa alatt, végül bevételként készpénzre kell váltani a tőke
összegével együtt a program végén.)
Ismertesse a bevételre gyakorolt hatás
számításának módszerét.
[1]               A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a
Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók
Bizottságának: „Az Európa 2020 stratégia költségvetése”; 2011. június 29.,
COM(2011) 500, végleges.
[2]               2020-ig 20 %-kal csökkentik az üvegházhatású gázok
kibocsátását, az uniós végfelhasználói energiafogyasztásban 20 %-ra
növelik a megújuló forrásból származó energia részarányát, és 20 %-kal
növelik az energiahatékonyságot.
[3]               „Az egységes piac új stratégiája – Európa gazdasága és
társadalma szolgálatában” – Mario Monti jelentése az Európai Bizottság elnöke,
José Manuel Barroso számára, 2010. május 9., 64-65. o.
[4]               COM(2011) xxx az Európa 2020 projektkötvény
kezdeményezés kísérleti szakaszának elindításáról.
[5]               COM(2011)500
[6]               A Bizottság közleménye a költségvetés felülvizsgálatáról
(COM(2010) 700), az intelligens szabályozásról (COM(2010) 543), és az Európa
2020 költségvetéséről (COM(2011) 500).
[7]               COM(2010) 700., 5. o.
[8]               Lásd „Az átdolgozott TEN-T iránymutatások
hatásvizsgálatáról szóló jelentések”, SEC(2011)xxx, „az átdolgozott TEN-E
iránymutatások hatásvizsgálatáról szóló jelentések”, SEC(2011)xxx és „Az e-TEN
iránymutatások hatásvizsgálatáról szóló jelentések” SEC(20111)xxx.
[9]               Valamennyi adat 2011-es változatlan árakon van
feltüntetve. A jelenlegi árakon kifejezett megfelelő összegeket a pénzügyi
kimutatás tartalmazza.
[10]             COM(2011) 144.
[11]             HL C […], […], […] o.
[12]             HL C […], […], […] o.
[13]             HL C […], […], […] o.
[14]             A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a
Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók
Bizottságának: „Európa digitális menetrendje”; 2010. augusztus 26., COM(2010)
245, végleges/2.
[15]             A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a
Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának:
Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés
serkentéséhez és a bizalom növeléséhez; Együtt egy újfajta növekedésért;
2011.4.13., COM(2011) 206 végleges.
[16]                    Az Európai Parlament ajánlása 2010/2211(INI)
[17]             Az egységes közlekedési térség
menetrendje (COM(2011) 144).
[18]             Az Európai Parlament állásfoglalása (2009/2096/INI).
[19]             10850/09 sz. tanácsi dokumentum
[20]             HL L , , . o.
[21]             http://ec.europa.eu/transport/infrastructure/ten-t-policy/review/doc/expert-groups/expert_group_5_final_report.pdf
[22]             2011-es árakon.
[23]             A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a
Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók
Bizottságának: Energiainfrastruktúra-prioritások 2020-ig és azt követően –
Az integrált európai energiahálózat programterve; 2010.11.17., COM(2010) 677,
végleges.
[24]             6950/11 sz. tanácsi dokumentum
[25]             EUCO 2/1/11
[26]             HL L , , . o.
[27]                    COM (2010) 2020, végleges, 2010.3.3.
[28]             A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai
Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Európa digitális
menetrendje; 2010. augusztus 26., COM(2010) 245, végleges/2.
[29]                    Az Európai Tanács következtetései az új európai növekedési és
foglalkoztatási stratégiáról – az Európa 2020 stratégia véglegesítése és
végrehajtása, 2010. június 17.
[30]                    A Tanács következtetései az európai digitális menetrendről – a
Tanács (Közlekedés, Távközlés és Energia)/közlekedési, távközlési és
energiaügyi tanács 3017. ülése, Brüsszel, 2010. május 31.
[31]             HL L , , . o.
[32]             COM(2011) xxx, Keret a pénzügyi eszközök következő
generációjához
[33]             A Bizottság Közleménye az Európai Parlamentnek, a
Tanácsnak, az Európai gazdasági és Szociális bizottságnak és a Régiók
Bizottságának: A magán- és állami beruházások mobilizálása a gazdasági
fellendülés és a hosszú távú szerkezeti változások érdekében: köz- és
magányszféra közötti partnerségek kialakítása; COM(2009) 615, végleges.
[34]             A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a
Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók
Bizottságának és a nemzeti parlamenteknek: Az uniós költségvetés
felülvizsgálata; 2010. október 19., COM(2010) 700, végleges.
[35]             HL L 162., 2007.6.22., 1. o.
[36]             HL L 55., 2011.2.28., 13. o.
[37]             HL L 228., 1995.9.23., 1. o.
[38]             HL L , , . o.
[39]             HL L , , . o.
[40]             HL L , , . o.
[41]             HL L 108, 2002.4.24., 33. o.
[42]             Ha a feltételek megfelelőek, akár 30 %-os
csökkentését is.
[43]             Valamennyi adat 2011-es változatlan árakon van
feltüntetve. A jelenlegi árakon kifejezett megfelelő összegeket a pénzügyi
kimutatás tartalmazza.
[44]             A transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén
történő közösségi pénzügyi támogatás nyújtásának általános szabályairól
szóló, 2007. június 20-i 680/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL
L 162., 2007.6.22., 1. o.).
[45]             COM(2011) 615 végleges.
[46]             HL L 292., 1996.11.15., 2. o.
[47]             A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a
Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók
Bizottságának – Az Európa 2020 költségvetése: II. rész (Politikai adatlapok)
Egységes piac a XXI. századi Európa számára, COM(2011) 500, végleges; 2011.
június 29., 7. o.
[48]             ABM: tevékenységalapú irányítás – ABB: tevékenységalapú
költségvetés-tervezés
[49]             A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a)
vagy b) pontja szerint.
[50]             Roman Friedrich, Karim Sabbagh, Bahjat El-Darwiche, and
Milind Singh (2009): Digital Highways. The Role of Government in 21st Century
Infrastructure. Booz & Company.
[51]             OECD (2010), OECD Information Technology Outlook 2010,
OECD Publishing. Elérhető: http://dx.doi.org/10.1787/it_outlook-2010-en –
2011. május 17-i állapot szerint
[52]             Az EÖE-től függetlenül és annak támogatása nélkül
eszközölt beruházásokra vonatkozó előrejelzés.
[53]             Ez a mutató az EÖE keretében elérhető eredményeket
jelzi előre.
[54]             Ez azt feltételezi, hogy a 6,5 milliárdos EÖE támogatás
7-es faktorú magán- és (egyéb) közberuházásokat ösztönöz.
[55]             A mérések szerint e-kormányzatot használó magánszemélyek
és vállalkozások
[56]             Határokon átnyúló közszolgáltatások: Ezt még nem lehet
mérni, mivel a tagállamok továbbra sem végeztek a szolgáltatások jegyzékének összeállításával
(a digitális menetrend 91. intézkedése, amelyet 2011 végéig kell teljesíteni).
[57]             Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a
költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások
megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[58]             A költségvetési rendelet 185. cikkében említett szervek.
[59]             diff. = differenciált előirányzat / nem diff. = nem
differenciált előirányzat.
[60]             EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.
[61]             A tagjelölt országok, adott esetben a nyugat-balkáni
lehetséges tagjelölt országok.
[62]             diff. = differenciált előirányzat / nem diff. = nem
differenciált előirányzat.
[63]             EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.
[64]             A tagjelölt országok, adott esetben a nyugat-balkáni
lehetséges tagjelölt országok.
[65]             diff. = differenciált előirányzat / nem diff. = nem
differenciált előirányzat.
[66]             EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.
[67]             A tagjelölt országok, adott esetben a nyugat-balkáni
lehetséges tagjelölt országok.
[68]             diff. = differenciált előirányzat / nem diff. = nem
differenciált előirányzat.
[69]             EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.
[70]             A tagjelölt országok, adott esetben a nyugat-balkáni
lehetséges tagjelölt országok.
[71]             Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának
első éve.
[72]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[73]             Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának
első éve.
[74]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[75]             Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának
első éve.
[76]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[77]             Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának
első éve.
[78]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[79]             Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának
első éve.
[80]             Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának
első éve.
[81]             A teljesítések a szállítandó áruk és szolgáltatások (pl.:
finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza km-ben stb.).
[82]             Az 1.4.2. szakaszban („Egyedi célkitűzések...”)
feltüntetett célkitűzés.
[83]             A pénzügyi eszközökön vagy támogatásokon keresztül
elköltött költségvetés végleges megosztása a pénzügyi eszközök piaci felvételétől
függ.
[84]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[85]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[86]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[87]             CA= szerződéses alkalmazott; INT= átmeneti
alkalmazott; JED= küldetésen lévő fiatal szakértő; LA= helyi
alkalmazott; SNE= nemzeti szakértő.
[88]             Az operatív előirányzatoknál a külső
személyzetre felső határérték vonatkozik (korábban: BA-tételek).
[89]             CA= szerződéses alkalmazott; INT= átmeneti
alkalmazott; JED= küldetésen lévő fiatal szakértő; LA= helyi
alkalmazott; SNE= nemzeti szakértő.
[90]             Az operatív előirányzatoknál a külső
személyzetre felső határérték vonatkozik (korábban: BA-tételek).
[91]             Elsősorban a strukturális alapok, az Európai
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap
(EHA) esetében.
[92]             CA= szerződéses alkalmazott; INT= átmeneti
alkalmazott; JED= küldetésen lévő fiatal szakértő; LA= helyi
alkalmazott; SNE= nemzeti szakértő.
[93]             Az operatív előirányzatoknál a külső
személyzetre felső határérték vonatkozik (korábban: BA-tételek).
[94]             Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.
[95]             A hagyományos saját források (vámok, cukorilletékek)
tekintetében nettó összegeket, vagyis 25%-kal (beszedési költségek) csökkentett
bruttó összegeket kell megadni.