				|

		52014PC0379

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a fizetési mérleggel, a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmével és a közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatos közösségi statisztikákról szóló 184/2005/EK rendeletnek bizonyos intézkedések elfogadása érdekében a Bizottságra ruházandó felhatalmazáson alapuló és végrehajtási hatáskörök tekintetében történő módosításáról /* COM/2014/0379 final - 2014/0194 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
Az Európai Unió működéséről szóló
szerződés (EUMSZ) különbséget tesz a Bizottságra ruházható hatáskörök
között aszerint, hogy azok az EUMSZ 290. cikkének (1) bekezdésében
megállapítottak szerint a jogalkotási aktusok egyes nem alapvető
rendelkezéseit kiegészítő, illetve módosító általános hatályú nem
jogalkotási aktusok (felhatalmazáson alapuló jogi aktusok) elfogadására vagy az
EUMSZ 291. cikkének (2) bekezdésében előírt, kötelező erejű
uniós jogi aktusok (végrehajtási aktusok) végrehajtására vonatkozó egységes
feltételek elfogadására vonatkoznak-e.
A Bizottság
végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési
mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011.
február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[1] elfogadásával
kapcsolatban a Bizottság kötelezettséget vállalt[2]
arra vonatkozóan, hogy a Szerződésben foglalt feltételekkel összhangban
felülvizsgálja azokat a jogalkotási aktusokat, amelyek jelenleg még hivatkozásokat
tartalmaznak az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági
eljárásra.
Az alapvető cél az ellenőrzéssel
történő szabályozási bizottsági eljárásra történő valamennyi
hivatkozás törlése a jogalkotási aktusokból a Parlament hetedik hivatali időszakának
végéig (2014 júniusáig).
A fizetési mérleggel, a szolgáltatások nemzetközi
kereskedelmével és a közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatos közösségi
statisztikákról szóló, 2005. január 12-i 184/2005/EK európai parlamenti és
tanácsi rendeletnek[3]
az EUMSZ új szabályaihoz való hozzáigazítása összefüggésében rendelkezni kell
arról, hogy a jelenleg az említett rendeletben a Bizottságra ruházott
végrehajtási hatásköröket felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és/vagy
végrehajtási aktusok elfogadására vonatkozó hatáskör biztosítsa.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL
FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI
A Bizottság egyeztetett a makrogazdasági
statisztikával foglalkozó igazgatók fórumával (DMES), a
fizetésimérleg-munkacsoporttal és a fizetésimérleg-bizottsággal.
Hatásvizsgálatra nem volt szükség.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
·      A javaslat összefoglalása
A javaslat célja a 184/2005/EK rendelet
hozzáigazítása az új intézményi keretekhez.
A javaslat célja különösen az, hogy
megállapítsa a Bizottságra ruházott hatásköröket, és meghatározza a
megfelelő eljárásokat az e hatáskörök alapján elfogadásra kerülő
intézkedések tekintetében.
Javasoljuk, hogy a jogalkotó hatalmazza fel a Bizottságot arra, hogy
felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abban az esetben, ha
gazdasági vagy műszaki változások miatt naprakésszé kell tenni az
adatszolgáltatással kapcsolatos követelményeket, beleértve a benyújtási
határidők módosítását, az említett rendelet I. mellékletében meghatározott
adatforgalom felülvizsgálatát, kibővítését és szűkítését, továbbá ha
frissíteni kell a rendelet II. mellékletében megállapított
fogalommeghatározásokat.
Emellett egységes feltételeket kell
meghatározni a 184/2005/EK rendeletnek a minőségről szóló beszámolók
tekintetében történő végrehajtása vonatkozásában. Javasoljuk ezért, hogy a
jogalkotó közös minőségi szabványok elfogadása és a minőségről
szóló beszámolók tartalmának és gyakoriságának harmonizálása érdekében ruházza
fel a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel a 182/2011/EU rendelet 5. cikkében
meghatározott vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően.
·      Az európai statisztikai rendszer egyszerűsítése
Az európai statisztikákról szóló 2009. március 11-i 223/2009/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet[4]
meghatározása szerint az európai statisztikai rendszer az Unió statisztikai
hatósága, azaz a Bizottság (Eurostat) és a nemzeti statisztikai hivatalok,
valamint az egyes tagállamokban az európai statisztikák fejlesztéséért,
előállításáért és közzétételéért felelős más nemzeti hatóságok
közötti partnerség.
A 223/2009/EK rendelet 7. cikkével létrehozott európai statisztikai
rendszer bizottsága az európai statisztikai rendszer keretén belüli átfogó
bizottságnak tekintendő, mely bizonyos statisztikai területeken segíti a
Bizottságot végrehajtási hatásköreinek gyakorlásában. Nem tartozik ezek közé a fizetési
mérleg, a nemzetközi szolgáltatáskereskedelem és a közvetlen külföldi
befektetések területe.
E területeken
a 184/2005/EK rendelet 11. cikke értelmében a fizetésimérleg-bizottság segíti a
Bizottság munkáját.
A Bizottság új szervezeti felépítést javasolt
az európai statisztikai rendszer tekintetében, melynek célja, hogy a rendszer
keretén belül egyértelmű piramisszerű felépítés révén javítsa a
koordinációt és a partnerséget; az európai statisztikai rendszer bizottsága
pedig e felépítés legmagasabb szintű stratégiai szervének szerepét töltené
be. Ennek az egyszerűsítésnek az egyik vonzata a komitológiai
hatásköröknek az európai statisztikai rendszer bizottságára történő
ruházása. 2012 februárjában[5]
az európai statisztikai rendszer bizottsága támogatta ezt az új megközelítést.
Javasoljuk ezért, hogy a 184/2005/EK
rendeletben a fizetésimérleg-bizottságra történő hivatkozások helyébe az
európai statisztikai rendszer bizottságára történő hivatkozások lépjenek.
·
Jogalap
Az Európai Unió működéséről szóló
szerződés 338. cikkének (1) bekezdése.
·
A jogi aktus típusának megválasztása
Európai parlamenti és tanácsi rendelet.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK
A javaslatnak nincs hatással az uniós
költségvetésre.
5.           OPCIONÁLIS ELEMEK
Nincsenek.
·
Európai Gazdasági Térség
A javasolt aktus érinti az Európai Gazdasági
Térséget, ezért arra is ki kell terjeszteni.
2014/0194 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
a fizetési mérleggel, a szolgáltatások
nemzetközi kereskedelmével és a közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatos
közösségi statisztikákról szóló 184/2005/EK rendeletnek bizonyos intézkedések
elfogadása érdekében a Bizottságra ruházandó felhatalmazáson alapuló és
végrehajtási hatáskörök tekintetében történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 338. cikke (1)
bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)       Az Európai Unió
működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés)
hatálybalépésének következtében a Bizottságra ruházott hatásköröket össze kell
hangolni a Szerződés 290. és 291. cikkével.
(2)       A 182/2011/EU rendelet[6] elfogadásával kapcsolatban a
Bizottság kötelezettséget vállalt arra[7],
hogy a Szerződésben foglalt feltételekkel összhangban felülvizsgálja az
ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra hivatkozó
jogalkotási aktusokat.
(3)       A Bizottságnak hatáskörrel
kell rendelkeznie ahhoz, hogy az EUMSZ 290. cikkének értelmében
felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el adott jogalkotási aktusok
egyes nem alapvető rendelkezéseinek kiegészítése, illetve módosítása
céljából, különösen a gazdasági, társadalmi és technikai fejlődés
figyelembevétele érdekében. A Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy ezek a
felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ne rójanak jelentős adminisztratív
többletterhet a tagállamokra, illetve az adatszolgáltató egységekre.
(4)       A fizetési mérleggel, a
szolgáltatások nemzetközi kereskedelmével és a közvetlen külföldi
befektetésekkel kapcsolatos 184/2005/EK rendelet[8]
hivatkozik az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági
eljárásra, ezért azt a Szerződésben megállapított feltételek fényében
felül kell vizsgálni.
(5)       A 184/2005/EK rendeletnek az EUMSZ új szabályaihoz való
hozzáigazítása keretében rendelkezni kell arról, hogy a jelenleg a Bizottságra
ruházott végrehajtási hatásköröket felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és
végrehajtási aktusok elfogadására vonatkozó hatáskör biztosítsa.
(6)       Fel kell hatalmazni a
Bizottságot arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi
aktusokat fogadjon el abban az esetben, ha gazdasági vagy műszaki
változások miatt naprakésszé kell tenni az adatszolgáltatással kapcsolatos
követelményeket, beleértve a benyújtási határidők módosítását, az említett
rendelet I. mellékletében meghatározott adatforgalom felülvizsgálatát,
kibővítését és szűkítését, továbbá ha frissíteni kell a rendelet II.
mellékletében megállapított fogalommeghatározásokat.
(7)       Különösen fontos, hogy a
Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői
szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. A felhatalmazáson alapuló
jogi aktusok előkészítése és megszövegezése során a Bizottságnak
gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács
számára egyidejűleg, időben és megfelelő módon történő
eljuttatásáról.
(8)       A 184/2005/EK rendelet
egységes feltételek alapján történő végrehajtása céljából közös
minőségi szabványok elfogadása és a minőségről szóló beszámolók
tartalmának és gyakoriságának harmonizálása érdekében végrehajtási hatásköröket
kell a Bizottságra ruházni. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek
megfelelően kell gyakorolni.
(9)       A 184/2005/EK rendelet
11. cikkében említett fizetésimérleg-bizottság tanácsadással segíti a
Bizottságot, és támogatja azt végrehajtási hatásköreinek gyakorlásában.
(10)     Az európai statisztikai
rendszer új, a koordináció és a partnerség javítását célzó, egyértelmű
piramisszerű felépítésére irányuló stratégiának megfelelően a  223/2009/EK rendelettel[9] létrehozott európai
statisztikai rendszer bizottsága tanácsadó szerepet tölt be, és segíti a
Bizottságot végrehajtási hatásköreinek gyakorlásában.
(11)     Ennek okán a 184/2005/EK
rendeletben a fizetésimérleg-bizottságra való hivatkozások helyébe az európai
statisztikai rendszer bizottságára történő hivatkozásnak kell lépnie.
(12)     A nemzeti központi bankok és a
nemzeti statisztikai hivatalok, valamint az Eurostat és az Európai Központi
Bank közötti meglévő jó operatív együttműködés olyan érték, amelyet meg
kell őrizni és tovább kell fejleszteni a fizetésimérleg-statisztika, a
pénzügyi statisztika, a kormányzati pénzügyi statisztika, a makrogazdasági
statisztika és a nemzeti számlák minőségének és átfogó harmonizálásának
javítása jegyében. A fizetési mérleggel, a szolgáltatások nemzetközi
kereskedelmével és a közvetlen külföldi befektetésekkel foglalkozó bizottsági
szakértői csoportban való részvételen keresztül a nemzeti központi bankok
a továbbiakban is szorosan együttműködnek majd a fizetési mérleggel, a
szolgáltatások nemzetközi kereskedelmével és a közvetlen külföldi befektetésekkel
kapcsolatos döntések előkészítésében. Az európai statisztikai rendszer és
a Központi Bankok Európai Rendszere közötti stratégiai együttműködést az
európai statisztikai rendszer tagjai és a Központi Bankok Európai Rendszerének
tagjai közötti együttműködésről szóló, 2013. április 24-én aláírt
egyetértési nyilatkozat[10]
útján létrehozott Európai Statisztikai Fórum keretében hangolják össze a felek.
(13)     A jogbiztonság érdekében ez a
rendelet nem érinti a hatálybalépése előtt megkezdett, de még végre nem
hajtott intézkedések elfogadására irányuló eljárásokat.
(14)     A 184/2005/EK rendeletet ezért
ennek megfelelően módosítani kell,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 184/2005/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.           A 2. cikk a következő
bekezdéssel egészül ki:
„(3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10. cikkel összhangban
felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abban az esetben, ha
gazdasági vagy műszaki változások miatt naprakésszé kell tenni az
adatszolgáltatással kapcsolatos követelményeket, beleértve a benyújtási
határidők módosítását, az I. mellékletben meghatározott adatforgalom
felülvizsgálatát, kibővítését és szűkítését, továbbá ha frissíteni
kell a II. mellékletben megállapított fogalommeghatározásokat.”
2.           A 4. cikk (3) bekezdésének
helyébe a következő szöveg lép:
„(3) A Bizottság végrehajtási
jogi aktusok útján elfogadja a közös minőségi szabványokat, valamint a
minőségről szóló beszámolók tartalmát és a benyújtás gyakoriságát
meghatározó rendelkezéseket, figyelembe véve az adatok összegyűjtésével és
összeállításával kapcsolatos költségeket és az adatgyűjtésben
bekövetkező jelentős változások hatásait.
Ezeket a
végrehajtási jogi aktusokat a 11. cikk (2) bekezdésében említett
vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
A benyújtott adatok minőségét a minőségről szóló
beszámolók alapján a Bizottság a 11. cikk (1) bekezdésében említett európai
statisztikai rendszer bizottsága támogatásával értékeli.
A Bizottság értékelését tájékoztatásul meg kell küldeni az Európai
Parlamentnek.”
3.           A 10. cikk helyébe a
következő szöveg lép:
„10.
cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1)
A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására
vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e
cikk határozza meg.
(2)
A 2. cikk (3) bekezdése szerinti felhatalmazás
gyakorlása során a Bizottság gondoskodik arról, hogy a felhatalmazáson alapuló
jogi aktusok ne rójanak jelentős adminisztratív többletterhet a
tagállamokra és az adatszolgáltatókra.
(3)
A Bizottság [Publication office: please insert
the exact date of the entry into force of the amending Regulation]-tól
kezdődően határozatlan időre szóló felhatalmazást kap az 2. cikk
(3) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.
(4)
Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja
a 2. cikk (3) bekezdésében említett felhatalmazást.
A visszavonásról szóló határozat megszünteti
az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a határozatban megjelölt későbbi
időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő
felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(5)
A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus
elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az
Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(6)
A 2. cikk (3) bekezdése alapján elfogadott,
felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést
követő két hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem
a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha
az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét
megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel
kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak
két hónappal meghosszabbítható.”
4. A 11. cikk helyébe a következő szöveg
lép:
„11. cikk
Bizottság
(1)
A Bizottság munkáját az európai statisztikákról
szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelettel(*) létrehozott európai statisztikai rendszer bizottsága segíti. Az
említett bizottság a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására
vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános
elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet(**) értelmében vett bizottságnak minősül.
(2)
Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a
182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.”
_______________________
(*) HL L 87., 2009.3.31., 164. o.
(**) HL L 55., 2011.2.28., 13. o.
2. cikk
Ez a rendelet nem érinti a 184/2005/EK
rendeletben előírt, e rendelet hatálybalépése előtt megkezdett, de
még végre nem hajtott intézkedések elfogadására irányuló eljárásokat.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök
[1]               HL L 55.,
2011.2.28., 13. o.
[2]               HL L 55., 2011.2.28., 19. o.
[3]               HL L 35., 2005.2.8., 23. o.
[4]               HL L 87., 2009.3.31., 164. o.
[5]               Az európai statisztikai rendszer bizottságának 12.
ülése, 2012. február 12.
[6]               Az Európai
Parlament és a Tanács 2011. február 16-i 182/2011/EU rendelete
a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami
ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról
(HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).
[7]               HL L 55., 2011.2.28., 19. o.
[8]               Az Európai Parlament és a Tanács 2005. január 12-i
184/2005/EK rendelete a fizetési mérleggel, a szolgáltatások nemzetközi
kereskedelmével és a közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatos közösségi
statisztikákról (HL L 35., 2005.2.8., 23. o.).
[9]               Az Európai Parlament és a Tanács
2009. március 11-i 223/2009/EK rendelete az európai statisztikákról
(HL L 87., 2009.3.31., 164. o.).
[10]             http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/MOU_ESS_ESCB/EN/MOU_ESS_ESCB-EN.PDF


title: Javaslat a Tanács rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK rendelet módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0237

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 24.5.2006COM(2006) 237 végleges2006/0082 (CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEaz Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK rendelet módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁS1.  Az 1698/2005/EK rendelet 69. cikkének (6) bekezdése rögzíti a konvergencia-célkitűzés alapján jogosult régiók számára fenntartott közösségi strukturális kiadások éves előirányzatainak felső értékhatárát (az úgynevezett „korlátozó rendelkezés”), és ugyanezen rendelet 70. cikkének (3) és (4) bekezdése megállapítja az EMVA hozzájárulásának mértékét.2.  Az Európai Tanácsnak a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi tervről szóló megállapodásában a konvergencia-célkitűzés alapján jogosult régiók számára fenntartott közösségi strukturális kiadások éves előirányzatainak minden érintett tagállamban alkalmazandó felső értékhatárai eltérnek az 1698/2005/EK rendelet 69. cikkének (6) bekezdésében rögzített felső értékhatároktól.3.  Ugyancsak az említett megállapodás értelmében, a Portugál Köztársaság számára egy 320 millió eurós összeget különítettek el, amely összeg tekintetében Portugália mentesülhet az 1698/2005/EK rendelet 70. cikkének (3) és (4) bekezdésében előírt nemzeti társfinanszírozási követelmény hatálya alól.4.  Annak érdekében, hogy a „korlátozó rendelkezés” megfeleljen az Európai Tanács megállapodásának, valamint a 2007–2013 közötti időszakra a strukturális alapokra és a Kohéziós Alapra vonatkozó közösségi jogszabályok érintett rendelkezésének, továbbá, hogy Portugália mentesüljön az említett 320 millió eurós összeget érintő társfinanszírozási kötelezettség alól, az 1698/2005/EK rendeletet módosítani kell.2006/0082 (CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEaz Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK rendelet módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére és 299. cikkének (2) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére[1],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[2],tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[3],mivel:5.  Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005 szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet[4] 69. cikkének (6) bekezdése rögzíti a konvergencia-célkitűzés alapján jogosult régiók számára fenntartott közösségi strukturális kiadások éves előirányzatainak felső értékhatárát, és ugyanezen rendelet 70. cikkének (3) és (4) bekezdése megállapítja az EMVA hozzájárulásának mértékét.6.  Az Európai Tanács által 2005 decemberében, a 2007–2013 közötti időszakra elfogadott pénzügyi tervben a konvergencia-célkitűzés alapján jogosult régiók számára fenntartott közösségi strukturális kiadások éves előirányzatainak minden érintett tagállamban alkalmazandó felső értékhatárát az 1698/2005/EK rendelet 69. cikkének (6) bekezdésében rögzített értékhatártól eltérően állapították meg.7.  A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi terv értelmében a Portugál Köztársaság számára egy 320 millió EUR összeget különítettek el, amelyre nem terjed ki az 1698/2005/EK rendelet 70. cikkének (3) és (4) bekezdésében előírt nemzeti társfinanszírozási követelmény kötelező hatálya.8.  Az 1698/2005/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz 1698/2005/EK rendelet a következőképpen módosul:1) A 69. cikk (6) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:“6. A Bizottság biztosítja, hogy az e rendelet alapján bármely tagállam számára az EMVA-ból nyújtott, az EMOGA Orientációs Részlegéből származó, továbbá az ERFA-ból, az ESZA-ból és a KA-ból származó, az említett alapokra vonatkozó általános rendelkezéseket megállapító közösségi jogszabályok szerinti, a 2007. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakra vonatkozó éves juttatások teljes összege, ideértve az európai szomszédsági eszközt szabályozó közösségi jogszabályok szerinti ERFA-hozzájárulást és a vonatkozó közösségi jogszabályok szerinti, az előcsatlakozási eszközből történő hozzájárulást, valamint a HOPE-nek a konnvergencia-célkitűzésekhez hozzájáruló részéből történő hozzájárulást is, nem haladhatja meg a következő értékhatárokat:-  azon tagállamok GDP-jének 3,7893%-át, amelyekben a 2001–2003 közötti időszakra vonatkozó egy főre jutó átlagos GNI nem éri el az EU-25 GNI átlagának 40%-át,-  azon tagállamok GDP-jének 3,7135%-át, amelyekben a 2001–2003 közötti időszakra vonatkozó egy főre jutó átlagos GNI eléri vagy meghaladja az EU-25 GNI átlagának 40%-át, de nem éri el az átlagérték 50%-át,-  azon tagállamok GDP-jének 3,6188%-át, amelyekben a 2001–2003 közötti időszakra vonatkozó egy főre jutó átlagos GNI eléri vagy meghaladja az EU-25 GNI átlagának 50%-át, de nem éri el az átlagérték 55%-át,-  azon tagállamok GDP-jének 3,5240%-át, amelyekben a 2001–2003 közötti időszakra vonatkozó egy főre jutó átlagos GNI eléri vagy meghaladja az EU-25 GNI átlagának 55%-át, de nem éri el az átlagérték 60%-át,-  azon tagállamok GDP-jének 3,4293%-át, amelyekben a 2001–2003 közötti időszakra vonatkozó egy főre jutó átlagos GNI eléri vagy meghaladja az EU-25 GNI átlagának 60%-át, de nem éri el az átlagérték 65%-át,-  azon tagállamok GDP-jének 3,3346%-át, amelyekben a 2001–2003 közötti időszakra vonatkozó egy főre jutó átlagos GNI eléri vagy meghaladja az EU-25 GNI átlagának 65%-át, de nem éri el az átlagérték 70%-át,-  azon tagállamok GDP-jének 3,2398%-át, amelyekben a 2001–2003 közötti időszakra vonatkozó egy főre jutó átlagos GNI eléri vagy meghaladja az EU-25 GNI átlagának 70%-át, de nem éri el az átlagérték 75%-át,-  mindezeken túl, az átutalás maximális mértéke a GDP 0,09 százalékpontjával csökken a 2001–2003 közötti időszakra vonatkozó egy főre jutó GNI értéknek az EU-25 átlagértékéhez viszonyított minden 5 százalékpontos növekedése esetén.A Bizottság által végzett GDP-számítások a 2005 áprilisában közzétett statisztikai adatokon alapulnak. A 2007 és 2013 közötti nemzeti GDP-növekedést, ahogyan azok a Bizottság 2005 áprilisi előirányzatában szerepelnek, minden tagállam esetében külön-külön kell alkalmazni.Ha 2010-ben megállapításra kerül, hogy valamely tagállam 2007–2009 közötti időszakra vonatkozó kumulált GDP-je +/– 5%-nál nagyobb mértékben tért el a (3) bekezdés szerinti becsült kumulált GDP-től, beleértve az árfolyamváltozások következtében bekövetkező eltéréseket is, az (1) bekezdés értelmében az adott tagállam számára a szóban forgó időszakban felhasználható összegek ennek megfelelően kiigazításra kerülnek. A kiigazítások teljes nettó hatása — az előjeltől függetlenül — nem haladhatja meg a 3 milliárd eurót. Bármely esetben, ha a nettó hatás pozitív, az összes pótlólagos forrást a 2007–2010 közötti időszakban a strukturális alapokhoz és a Kohéziós Alaphoz kapcsolódó kötelezettségvállalások teljesítésére rendelkezésre álló források felső értékhatáraihoz viszonyított alul-költekezés szintjére kell korlátozni. A végső kiigazításokat egyenletesen osztják el a 2011–2013 közötti időszakban.A lengyel zloty referencia-időszak alatti értékének figyelembevétele érdekében, az első albekezdésben említett százalékos értékek alkalmazásakor kapott eredményt Lengyelország esetében 1,04-es együtthatóval kell szorozni a harmadik albekezdésben említett felülvizsgálatig tartó időszakban.”2) A 70. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:„4a) Portugália egy 320 millió eurós összeg tekintetében mentesülhet a (3) és (4) bekezdés hatálya alól.”2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, -án/-én.a Tanács részérőlaz elnökPÉNZÜGYI KIMUTATÁS |1. | KÖLTSÉGVETÉSI MEGNEVEZÉS: 05 04 05 01 | ELŐIRÁNYZATOK A 2007-OS KÖLTSÉGVETÉSBEN: 12 343 028 111 EUR |2. | CÍM: A Tanács rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK rendelet módosításáról |3. | JOGALAP: A Szerződés 37. cikke és 299. cikkének (2) bekezdése |4. | CÉLKITŰZÉSEK: Az 1698/2005/EK rendeletet módosítani kell: 1) annak érdekében, hogy a „korlátozó rendelkezés” megfeleljen az Európai Tanács megállapodásának, valamint a 2007–2013 közötti időszakra a strukturális alapokra és a Kohéziós Alapra vonatkozó jogszabályok érintett rendelkezésének, 2) Portugáliának a 320 millió eurós összegre vonatkozó társfinanszírozási kötelezettség alóli mentesítése érdekében. |5. | PÉNZÜGYI KIHATÁSOK | 12 HÓNAPOS IDŐSZAK (millió EUR) | FOLYÓ PÉNZÜGYI ÉV 2006 (millió EUR) | KÖVETKEZŐ PÉNZÜGYI ÉV 2007 (millió EUR) |5.0 | KIADÁSOK – AZ EK-KÖLTSÉGVETÉS TERHÉRE (VISSZATÉRÍTÉSEK/BEAVATKOZÁSOK) – A NEMZETI HATÓSÁGOK TERHÉRE – EGYÉB | – | – | – |5.1 | BEVÉTELEK – AZ EK SAJÁT FORRÁSAI (LEFÖLÖZÉSEK/VÁMOK) – NEMZETI SZINTŰ BEVÉTELEK | – | – | – |2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |5.0.1 | KIADÁSI ELŐIRÁNYZAT | – | – | – | (1) | (1) | (1) |5.1.1 | BEVÉTELI ELŐIRÁNYZAT | – | – | – | – | – | – |5.2 | SZÁMÍTÁS MÓDJA: – |6.0 | FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS VONATKOZÓ ALCÍMÉBEN SZEREPLŐ ELŐIRÁNYZATOKBÓL? | IGEN NEM |6.1 | FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS ALCÍMEI KÖZÖTTI ÁTCSOPORTOSÍTÁSSAL? | IGEN NEM |6.2 | SZÜKSÉG LESZ-E PÓTKÖLTSÉGVETÉSRE? | IGEN NEM |6.3 | SZÜKSÉGES LESZ-E ELŐIRÁNYZATOK BEVEZETÉSÉRE A JÖVŐBENI KÖLTSÉGVETÉSEKBE? | IGEN NEM |ÉSZREVÉTELEK: (1) A javasolt módosítások a strukturális alapok teljes keretéhez képest nem eredményeznek túlköltekezést. |[1] HL C …, …, … o.[2] HL C …, …, … o.[3] HL C …, …, … o.[4] HL L 277., 2005.10.21., 1. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52008PC0250

Javaslat: a Tanács rendelete a 974/98/EK rendeletnek az euro Szlovákiában való bevezetése tekintetében történő módosításáról  /* COM/2008/0250 végleges - CNB 2008/0096 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 7.5.2008COM(2008) 250 végleges2008/0096 (CNB)Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa 974/98/EK rendeletnek az euro Szlovákiában való bevezetése tekintetében történő módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁS1. A javaslat háttere2008. május 7-én a Bizottság – az EK-Szerződés 122. cikkének (2) bekezdésével összhangban – tanácsi határozatra irányuló javaslatot fogadott el, amelyben megállapítja, hogy Szlovákia teljesíti a közös valuta bevezetéséhez szükséges feltételeket, és javasolja, hogy 2009. január 1-jei hatállyal szüntessék meg a Szlovákiára vonatkozó eltérést.Kedvező döntés esetén a Tanácsnak ezután más intézkedéseket is meg kell hoznia, amelyek az euro szlovákiai bevezetéséhez szükségesek.Az euro bevezetéséről szóló 974/98/EK tanácsi rendelet[1] szabályozza az euro kezdeti bevezetését az euroövezet első hullámbeli tagállamaiban és Görögországban[2]. Ezt a rendeletet módosította:- a 2169/2005/EK rendelet, az euroövezet későbbi bővítéseinek előkészítése céljából;- az 1647/2006/EK rendelet Szlovéniára vonatkozóan az euro bevezetéséről (amely 2007. január 1-jén vezette be az eurót);- a 835/2007/EK rendelet Ciprusra vonatkozóan az euro bevezetéséről (amely 2008. január 1-jén vezette be az eurót);- a 836/2007/EK rendelet Máltára vonatkozóan az euro bevezetéséről (amely 2008. január 1-jén vezette be az eurót).Ahhoz, hogy a 974/98/EK rendelet hatálya Szlovákiára is kiterjedjen, az említett rendeletet ki kell egészíteni az érintett tagállamra való hivatkozással. Ez a javaslat a rendelet szükséges módosítását tartalmazza.Szlovákia átállási terve szerint az úgynevezett „big bang” forgatókönyv valósulna meg, tehát azon a napon, amikor az euro Szlovákia hivatalos pénznemévé válik, bevezetik az euro-bankjegyek és -érmék használatát a szóban forgó tagállamban.2. JOGI SZEMPONTOK2.1. JogalapE javaslat jogalapjául az EK-Szerződés 123. cikkének (5) bekezdése szolgál, amely lehetőséget ad azon egyéb intézkedések meghozatalára, amelyek ahhoz szükségesek, hogy bevezessék az eurót abban a tagállamban, amelyre vonatkozóan az EKSz 122. cikkének (2) bekezdése szerint megszüntették az eltérést.A Tanács a Bizottság javaslata alapján, az EKB-vel folytatott konzultációt követően az eltérésben nem részesülő tagállamok és az érintett tagállam egyhangú szavazatával határoz.2.2. Szubszidiaritás és arányosságA javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ezért nem alkalmazandó.Ez a kezdeményezés nem lépi túl a célkitűzésének eléréséhez szükséges mértéket, ezért megfelel az arányosság elvének.2.3. A jogi eszköz megválasztásaAz euro bevezetéséről szóló, 974/98/EK tanácsi rendelet módosításának egyetlen megfelelő jogi eszköze a rendelet.3. Költségvetési vonzatokA javaslat nincs hatással a Közösség költségvetésére.4. az egyes cikkekre vonatkozó megjegyzések4.1. 1. cikkA 974/98/EK rendelet 1. cikkének a) pontjával és 1a. cikkével összhangban ugyanezen rendelet melléklete sorolja fel a részt vevő tagállamokat és határozza meg mindezen tagállamok tekintetében az euro bevezetésének időpontját, a készpénzcsere időpontját, valamint – adott esetben – a fokozatos kivonás időszakát. A 974/98/EK rendelet 1. cikkének i) pontja értelmében a fokozatos kivonás időszaka csak azokban a tagállamokban alkalmazható, amelyekben az euro bevezetésének időpontja és a készpénzcsere időpontja azonos napra esik. Ez nem így történt azon tizenegy tagállam esetében, amelyek 1999. január 1-jén vezették be az eurót, valamint Görögország esetében, amely 2001. január 1-jén vezette be az eurót. Az euro szlovéniai, ciprusi és máltai bevezetésének napja és a készpénzcsere napja egybeesett (Szlovénia esetében 2007. január 1., Ciprus és Málta esetében 2008. január 1.), de az országok nem alkalmaztak fokozatos kivonási időszakot. Szlovákia átállási terve is ugyanazt az időpontot határozza meg az euro bevezetésére és a készpénzcserére (2009. január 1.), és az ország úgy döntött, nem lesz fokozatos kivonási időszak.Ez a cikk a 974/98/EK rendelet mellékletét egészíti ki Szlovákiával és a vonatkozó adatokkal, a protokoll szerinti sorrendet betartva.Tagállam | Az euro bevezetésének dátuma | Készpénzcsere dátuma | „Fokozatos kivonási” időszakot alkalmazó tagállam |„Szlovákia | 2009. január 1. | 2009. január 1. | nem” |4.2. 2. cikkEz a cikk 2009. január 1-jében állapítja meg a rendelet hatálybalépésének időpontját, ezzel biztosítva, hogy alkalmazása összhangban legyen az euro szlovákiai bevezetésével összefüggő többi tanácsi jogalkotási aktus ütemezésével, nevezetesen az eltérés megszüntetésének időpontjával és a szlovák korona átváltási árfolyamának hatálybalépési időpontjával.2008/0096 (CNB)Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa 974/98/EK rendeletnek az euro Szlovákiában való bevezetése tekintetében történő módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 123. cikke (5) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára[3],tekintettel az Európai Központi Bank véleményére[4],mivel:(1) Az euro bevezetéséről szóló, 1998. május 3-i 974/98/EK tanácsi rendelet[5] rendelkezik azon tagállamok valutájának az euróval történő felváltásáról, amelyek teljesítették a közös valuta bevezetésének feltételeit, amikor a Közösség a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszába lépett.(2) A 2596/2000/EK tanácsi rendelet[6] módosította a 974/98/EK rendeletet, előírva, hogy Görögország valutáját az euro váltja fel.(3) A 2169/2005/EK tanácsi rendelet[7] módosította a 974/98/EK rendeletet, előkészítve az euro bevezetését olyan tagállamokban, amelyek még nem vezették be közös valutaként az eurót.(4) Az 1647/2006/EK tanácsi rendelet[8] módosította a 974/98/EK rendeletet, előírva, hogy Szlovénia valutáját az euro váltja fel.(5) A 835/2007/EK tanácsi rendelet[9] módosította a 974/98/EK rendeletet, előírva, hogy Ciprus valutáját az euro váltja fel.(6) A 836/2007/EK tanácsi rendelet[10] módosította a 974/98/EK rendeletet, előírva, hogy Málta valutáját az euro váltja fel.(7) A 2003. évi csatlakozási okmány 4. cikkének megfelelően Szlovákia a Szerződés 122. cikke szerinti eltérésben részesülő tagállam.(8) Az EK-Szerződés 122. cikkének (2) bekezdése szerinti, a közös valuta Szlovákia általi, 2009. január 1-jén történő bevezetéséről szóló 2008. ...-i/-jei 2008/.../EK tanácsi határozat[11] szerint Szlovákia teljesíti a közös valuta bevezetéséhez szükséges feltételeket, és 2009. január 1-jei hatállyal megszüntetendő a Szlovákiára vonatkozó eltérés.(9) Az euro szlovákiai bevezetéséhez Szlovákiára is ki kell terjeszteni a 974/98/EK rendeletnek az euro bevezetésével kapcsolatos rendelkezéseit.(10) Szlovákia átállási tervében az szerepel, hogy az euro-bankjegyek és -érmék attól a naptól minősülnek törvényes fizetőeszköznek a szóban forgó tagállamban, amelyen az euro annak valutájává válik. Az euro bevezetésének és a készpénzcserének az időpontja tehát egyaránt 2009. január 1. „Fokozatos kivonási időszak” alkalmazására nem kerül sor.(11) A 974/98/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 974/98/EK rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.2. cikkEz a rendelet 2009. január 1-jén lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban, az Európai Közösséget létrehozó szerződéssel összhangban.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökMellékletA 974/98/EK rendelet melléklete a következő sorral egészül ki a Szlovéniára és Finnországra vonatkozó bejegyzések között.Tagállam | Az euro bevezetésének dátuma | A készpénzcsere dátuma | „Fokozatos kivonási” időszakot alkalmazó tagállam |- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -„Szlovákia | 2009. január 1. | 2009. január 1. | nem” |[1] HL L 139., 1998.5.11., 1. o. A legutóbb a 2006. november 7-i 1647/2006/EK tanácsi rendelettel (HL L 309., 2006.11.9., 2. o.) módosított rendelet.[2] Lásd az euro bevezetéséről szóló 974/98/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2000. november 27-i 2596/2000/EK tanácsi rendeletet (HL L 300., 2000.11.29, 2. o.).[3] HL C […]., [ …]., […]. o.[4] HL C […]., [ …]., […]. o.[5] HL L 139., 1998.5.11., 1. o. A legutóbb a …/2007/EK tanácsi rendelettel (HL L …., 2007…..., ….. o.) módosított rendelet.[6] HL L 300., 2000.11.29., 2. o.[7] HL L 346., 2005.12.29., 1. o.[8] HL L 309., 2006.11.9., 2. o.[9] HL L […]., […]., […]. o.[10] HL L […]., […]., […]. o.[11] HL L […]., […]., […]. o.


title: Javaslat a Tanács rendelete az 1994. évi GATT XXIV. cikke 6. pontja értelmében folytatott tárgyalásokat követően az EK által megkötött megállapodások végrehajtásáról, továbbá a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK rendelet I. mellékletének módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52005PC0450

Javaslat az Európai parlament és a Tanács Ajánlása a Közösségen belüli, oktatási és képzési célú transznacionális mobilitásról - Az Európai Mobilitásminőségi Alapokmány  /* COM/2005/0450 végleges - COD 2005/0179 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 23.9.2005COM(2005) 450 végleges2005/0179 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS AJÁNLÁSAa Közösségen belüli, oktatási és képzési célú transznacionális mobilitásról: Az Európai Mobilitásminőségi Alapokmány(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁSA JAVASLAT HÁTTERE |A javaslat okai és céljai Az Európai Unió oktatás- és képzéspolitikájának egyik fő célkitűzése a mobilitás, melyről a Szerződés 149. és 150. cikke rendelkezik. A mobilitás nemcsak az európai polgárság és az európai tudat fejlődését segíti azáltal, hogy hozzájárul a kulturális és nyelvi sokféleség jobb megértéséhez, hanem – összhangban az Európai Tanács 2000. márciusi lisszaboni ülésének stratégiai célkitűzésével – elősegíti egy európai oktatási és képzési térség kialakulását is. Az Unió oktatási és képzési programjai létrejöttüktől kezdve jelentősen hozzájárultak e célkitűzés megvalósításához. Az Erasmus-program – amelynek keretében már 1 milliónál is több fiatal folytathatott tanulmányokat egy másik tagállamban egyetemi képzése során – különösen jó példa szimbolikus jelentőséggel bíró kezdeményezésre, és az EU azon kevés kezdeményezései közé tartozik, amelyeket számos polgár ismer. Ezek az iskolákra, egyetemekre, a szakoktatásra és -képzésre, valamint a felnőttoktatásra kiterjedő programok[1] hozzájárultak egy „európai polgári tudat” kialakulásához mind a résztvevők, mind a hozzájuk közelállók – szülők, család, barátok, kollégák – körében. A javaslat lényegében két célkitűzést foglal magában: ♣ olyan elvek megfogalmazása közös nyilatkozat formájában, amelyek alkalmazásával növekszik a tanulmányi céllal szervezett külföldi tartózkodás összes típusának hatékonysága és eredményessége; ♣ konkrétabban, referenciapont biztosítása a Bizottság által a 2007 és 2013 közötti időszakra javasolt integrált élethosszig tartó tanulási program összes érdekeltje számára. A javaslat elfogadásának várhatóan több kedvező hatása is lesz: o A tanulmányi célú mobilitás további ösztönzése. Ennek a személyes fejlődés szempontjából van jelentősége, de elősegíti azt is, hogy az Unió polgárai élni tudjanak azon alapvető jogukkal, hogy az unió területén szabadon költözhessenek és tartózkodhassanak. o A mobilitás gazdagabbá teszi a tanulás élményét és ösztönzi az ismeretátadást, miáltal javítja az európai oktatási és képzési rendszerek általános minőségét. Ez segítségére válik Európának azon törekvéseiben, hogy a világ leginnovatívabb és legversenyképesebb tudásalapú gazdaságává váljon. o Kedvező hatás várható a munkaerőpiacon, a kutatási kapacitás területén európai szinten, valamint az oktatási és képzési programoknak a Bizottság által 2004-ben javasolt (fent említett) új generációja esetében is. A javaslatnak nem célja kötelező erejű európai jogi keretek létrehozása. A Szerződés ezt nem teszi lehetővé, de még ha módot is adna rá, akkor is teljességgel helytelen lenne. Mindazonáltal az ajánlás megfelelő lépésekre ösztönözheti a tagállamokat. Az ajánlást természeténél fogva referenciapontnak szánjuk: célja, hogy elősegítse az átláthatóság növekedését, a mobilitással kapcsolatos tevékenységek koordinálását, s a kölcsönös megértés légkörének kialakulását. |Általános háttér Az EU intézményei az elmúlt öt évben számos olyan jogi eszközt fogadtak el, amelyek a mobilitással kapcsolatosak. Ezek közül a legjelentősebbek a következők: Az oktatási miniszterek informális találkozóját követően, amelyre 2000 szeptemberében Párizsban került sor, az Európai Tanács 2000 decemberi nizzai ülésén mobilitási cselekvési tervet hagyott jóvá. Ennek a tervnek részét képezi egy „eszköztár”, amely a következő, mobilitással kapcsolatos intézkedéseket tartalmazza: a mobilitás népszerűsítése, finanszírozása, a mobilitás fajtái, és végül a külföldön töltött idő lehető legjobb kihasználása és a szerzett tapasztalatok elismerésének biztosítása. Ezt követte 2001 júliusában a diákok, képzésben résztvevők, önkéntesek, tanárok és oktatók Közösségen belüli mobilitásáról szóló 2001/613/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlás[2]. Az ajánlás megteremtette az oktatás és képzés területén megvalósuló mobilitás fokozását célzó politikai együttműködés támogatásának keretét. Célja az volt, hogy eltávolítsa a mobilitás akadályait, valamint jobb előkészítést és az érkezéskor megfelelőbb fogadtatást biztosítson; foglalkozott továbbá a külföldön szerzett tapasztalatok elismerésének problematikájával is. Emellett az ajánlás felszólította a Bizottságot, hogy hozzon létre egy, az ajánlás megvalósítását koordináló csoportot a tagállamok szakértőiből. Ezen csoport munkájára – melyről legutóbb a 2004. évi kétéves jelentés számolt be – épül az ajánlattervezet. 2002 februárjában a Bizottság készségfejlesztési és mobilitási cselekvési tervet[3]fogadott el, melynek célja, hogy érvényesítse a munkaerő szabad mozgásának elvét, nyomatékosítsa a mobilitás fontosságát az EU foglalkoztatáspolitikája szempontjából, és megnyissa az európai munkaerőpiacokat, hogy azok 2005-től mindenki számára hozzáférhetővé váljanak . Ezenfelül a Bizottság 2006-ban megrendezi a munkavállalói mobilitás európai évét, hogy felhívja a figyelmet egy sor jogalkotási kérdésre ezen a területen, többek között a nyugdíjjogosultság hordozhatóságára; azokra az előnyökre, amelyekkel a mobilitás jár a munkavállalók szakmai előmenetele szempontjából; valamint a már létező, a mobilitást támogató európai eszközökre. Mindezeken túl a Bizottság 2001-es, a Tanács[4] támogatását élvező „Mobilitási stratégia az Európai Kutatási Térség számára” című közleményében[5] konkrét lépéseket fogalmazott meg mind közösségi, mind nemzeti szinten annak érdekében, hogy a mobilitás kiaknázhatóvá váljon mint a szakmai előmenetel és az Európai Kutatási Térség létrehozásának fontos eszköze, valamint az európai kutatási kapacitás és teljesítmény növelésének előfeltétele. Ezt követően a mobilitási kérdéseket beépítették az „Oktatás és képzés 2010” című általános munkaprogramba, amely a lisszaboni stratégia oktatási és szakképzési elemét alkotja. A program keretein belül a tagállamok és a Bizottság együttműködnek az oktatással és képzéssel kapcsolatos szakpolitikai kérdésekben. Az Európai Tanács 2002. márciusi barcelonai ülésén elfogadott munkaprogram a mobilitási kérdéseket konkrétan említi 13 célkitűzése egyikeként. 2004 februárjában pedig a Tanács és a Bizottság benyújtotta az Európai Tanácsnak első közös időközi jelentését[6] a folyamatról. A jelentés hangsúlyozza annak szükségességét, hogy fokozni kell a mobilitást és javítani kell annak minőségét az oktatás és képzés területén. Az „Oktatás és képzés 2010” című munkaprogram keretein belül végzett további munka során az első ajánlás alapján létrehozott szakértői csoport javaslatot készített egy „Oktatási és képzési mobilitásminőségi alapokmányról”, melynek főbb elemeit 2004. július 12-én Rotterdamban informális ülésen ismertették az oktatási miniszterekkel. A holland elnökség azt a következtetést vonta le az eszmecseréből, hogy konszenzus áll fenn az elveket illetően, és hogy azok hatással lehetnek az oktatási programok új generációjának részét képező mobilitás minőségi aspektusaira[7]. Az itt javasolt ajánlás – amely jelentősen épít a fent idézett munkára – egységes és jól olvasható formában, továbbá a mobilitással foglalkozó egyéb területekről (pl. az ifjúság világa) nyert anyagokkal gazdagítva ismerteti a fent meghatározott elveket. Az „alapokmány” szó célja, hogy aláhúzza a javasolt elvek alapvető jellegét. Megjegyzendő, hogy az ajánlás kiegészíti az ezen a területen már létező szövegeket, mindenekelőtt az Európai kutatói chartát[8]. |A javaslat által érintett területet szabályozó hatályos rendelkezések A javasolt ajánlás kiegészíti a diákok, képzésben résztvevők, önkéntesek, tanárok és oktatók Közösségen belüli mobilitásáról szóló, 2001. július 10-i 2001/613/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlást. |Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel A javaslat teljes összhangban áll az Európai Unió deklarált szakpolitikáival és célkitűzéseivel. |KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL, HATÁSVIZSGÁLAT |Konzultáció az érdekelt felekkel |A konzultáció módszerei, a legfontosabb célterületek, valamint a válaszadók általános jellemzése Az 1. alfejezet ismertette a szöveg létrejöttének körülményeit, és körvonalazta a tagállamok szakértőiből a 2001. évi ajánlás szerint felállt munkacsoport szerepét. A csoport tagjai, akik a tagállamokat képviselik, jelentős szakértelemmel bírnak, így további külső szakmai segítség igénybevételét nem tekintettük szükségesnek. |A válaszok összefoglalása és figyelembevételük módja Lásd a 2001/613/EK ajánlást követő további munkáról készült első jelentést. |Szakvélemények összegyűjtése és felhasználása |Nem volt szükség külső szakértők felkérésére. |Hatásvizsgálat A javaslat szükségességét, tárgykörét, valamint lehetséges gazdasági és társadalmi hatását mind a munkacsoport a tagállamokkal, mind az oktatási miniszterek 2004. július 11–13-i rotterdami informális ülésükön már megvitatták és jóváhagyták. További hatásvizsgálat elvégzését nem ítéltük szükségesnek. |A JAVASLAT JOGI ELEMEI |A javasolt intézkedés összefoglalása Az ajánlás 10 iránymutatást tartalmaz, melyeknek főként a külföldi tartózkodásért felelős küldő és fogadó szervezetek a címzettjei. Ezeket a következőképpen foglalhatjuk össze: A. Kiutazás előtt: Gondoskodjunk arról, hogy a résztvevőknek a külföldi tartózkodás lehetőségeit és feltételeit illetően megbízható tanácsadó és információs források álljanak rendelkezésére; készítsünk tanulmányi tervet, amely keretet biztosít a külföldi tartózkodásnak; gondoskodjunk a résztvevők előzetes felkészüléséről, különös tekintettel a nyelvi felkészülésre, továbbá arról, hogy a külföldi tartózkodás során szerzett tapasztalat elősegítse a személyes és a szakmai előmenetelt. B. A fogadó országban való tartózkodás során: Nyújtsunk a résztvevőknek nyelvi és logisztikai támogatást, beleértve az utazással, biztosítással, tartózkodási feltételekkel, társadalombiztosítással, szociális szolgáltatásokkal, adózási kérdésekkel, szállással stb. kapcsolatos információkat és/vagy segítséget; jelöljünk ki mentort, aki segítséget és tanácsot nyújt a résztvevő megfelelő beilleszkedése érdekében. C. A külföldi tartózkodás lezárultával: Gondoskodjunk a szerzett oklevelek, illetve a tanulmányokkal/képzéssel töltött időszakok elismeréséről, illetve hitelesítéséről; segítsük a résztvevők visszailleszkedését társadalmi, oktatási és szakmai környezetükbe, különösen hosszú külföldi tartózkodás után; mérjük fel, hogy mennyire volt eredményes a külföldi tartózkodás és adjunk tanácsot a résztvevőknek visszatérésükkor, hogyan tudják legjobban hasznosítani a külföldön elsajátított képességeket. D. Általánosságban: Tisztázzuk, ki felelős az ajánlás különböző részeinek megvalósításáért. Az alapokmány „általános érvényűnek” tekintendő abban az értelemben, hogy kiterjed az oktatási mobilitás összes lehetséges fajtájára: a formális és a nem formális tanulásra; rövidebb és hosszabb időszakokra; iskolai, egyetemi és munkahelyi tanulásra; fiatal és felnőtt tanulókra stb. Ez azt jelenti, hogy elkerülhetetlenül általánosságban fogalmaz; ilyen rövid szövegben lehetetlen kitérni minden lehetséges esetre. Ebből következően a benne foglalt elveket a körülményeknek megfelelően kell módosítani, illetve konkrét esetekben egyes pontjai csak többé-kevésbé lesznek helyénvalóak. Az alapokmányban foglalt elvek olyan európai szintű útmutatást nyújtanak, amelyeket konkrét esetekhez kell igazítani. |Jogalap A javaslat jogalapja a Szerződés 149. cikkének (4) bekezdése és 150. cikkének (4) bekezdése. Az előbbi az oktatással, az utóbbi a szakképzéssel foglalkozik. Mindkettő feljogosítja a Tanácsot és az Európai Parlamentet, hogy együttdöntési eljárás keretében ajánlásokat fogadjon el célkitűzései elérése érdekében; ezek közül az egyik pontosan a mobilitás ösztönzése (a 149. cikk (2) bekezdésének második francia bekezdése és a 150. cikk (2) bekezdésének harmadik francia bekezdése). |A szubszidiaritás elve A szubszidiaritás elve annyiban érvényesül, hogy a Közösség nem rendelkezik kizárólagos hatáskörrel a javaslatot illetően. |A javaslat célkitűzéseit a tagállamok nem tudják kielégítő mértékben megvalósítani a következő ok miatt. |Mivel a mobilitás transznacionális jellegű, nehéz vele tagállami szinten átfogóan foglalkozni. |A javaslat célkitűzéseit közösségi fellépés segítségével hatékonyabban lehet majd megvalósítani a következő ok(ok) miatt. |A javaslat célkitűzéseit a tagállamok nem tudják olyan hatékonyan megvalósítani, mint az Unió. A mobilitás transznacionális mivolta miatt nehéz azt egy tagállamon belül megfelelően kezelni. |Egy nem korlátozó közösségi okmány a megfelelő eszköz egy olyan elismert európai referenciapont elfogadására, amelynek célja, hogy valamennyi tagállamban támogassa a szervezeteket. |Maga a szöveg olyan elemekre korlátozódik, amelyeket európai szinten haszonnal lehet alkalmazni; például a finanszírozás szerkezetével és forrásaival kapcsolatos kérdések és a szervezéssel kapcsolatos gyakorlati kérdések megmaradnak a tagállamok vagy mobilitással foglalkozó szervezetek illetékeseinek. |A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének. |Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következő ok(ok) miatt. |A javaslat kizárólag a célok eléréséhez szükséges intézkedésekre korlátozódik. Nem jár pénzügyi vagy adminisztratív terhekkel vagy kiadásokkal. |Megjegyzendő, hogy a tagállamok – a 2001. évi ajánlás szerint létrehozott szakértői csoportban résztvevő képviselőik révén – részt vettek a munkában és támogatják a javaslatot. |Eszközválasztás |Javasolt eszközök: ajánlás. |Más eszközök nem felelnének meg a következő ok(ok) miatt. Ez a javaslat az első ezen témájú ajánlást (2001/613/EK) fejleszti tovább, és annak idején a Közösség ezt az eszközformát választotta. Lásd még a 149. cikk (4) bekezdését. |KÖLTSÉGVETÉSI VONATKOZÁSOK |A javaslat nincs hatással a Közösség költségvetésére. |TOVÁBBI INFORMÁCIÓK |Európai Gazdasági Térség A javasolt jogi aktus EGT-vonatkozással bír, ezért ki kell terjednie az Európai Gazdasági Térségre. |-  2005/0179 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS AJÁNLÁSAa Közösségen belüli, oktatási és képzési célú transznacionális mobilitásról: Az Európai Mobilitásminőségi Alapokmány (EGT-vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 149. cikke (4) bekezdésére és 150. cikke (4) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára([9]),tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére([10]),tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére([11]),a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően([12]),mivel:(1) Az oktatás és képzés terén megvalósuló mobilitás szerves részét képezi a személyek szabad mozgásának – amely pedig a Szerződés által védett alapszabadság –, és egyik fő célkitűzése az Európai Unió által az oktatás és szakképzés terén folytatott tevékenységnek; valójában nélkülözhetetlen eszköze egy európai oktatási és képzési térség megteremtésének és az európai tudat kialakításának.(2) Az oktatási és képzési célú európai mobilitás és cseretevékenység fokozása annak a munkaprogramnak a célkitűzése, amely arra törekszik, hogy Európát 2010-re a leginnovatívabb és legversenyképesebb tudásalapú gazdasággá tegye[13]. Ezt segíti a munkavállalók mobilitásának európai éve is, amely 2006-ban kerül megrendezésre.(3) 2001-ben az Európai Parlament és a Tanács elfogadott egy első ajánlást[14], melynek célja a mobilitást ösztönző közösségi fellépés elősegítése volt.(4) A Bizottság által a fent említett ajánlás III. pontjának a) alpontjával összhangban felállított szakértői csoport munkája és az ajánlást követő első jelentés kimutatta, hogy haladás figyelhető meg az oktatási és képzési célú mobilitás tekintetében mind nemzeti, mind európai szinten, de arra is rámutatott, hogy nemcsak a mobilitás fokozására kell összpontosítani, hanem mindenekelőtt annak minőségén kell javítani.(5) Ez a cél egy ajánlás formájában megfogalmazott mobilitásminőségi alapokmány elfogadásával érhető el, mely önkéntes alapon követendő elveket fektet le ezen a területen.(6) Mivel az alapokmány az oktatás terén megvalósuló mobilitás alapelveit tartalmazza, hivatkozási keretként szolgál, amely segítséget nyújt abban, hogy több tanulmányi cserére kerüljön sor, haladás történjen a tanulmányi időszakok elismerése terén, és kölcsönös bizalom alakuljon ki a hatóságok, szervezetek és a mobilitásban érintett összes érdekelt között.(7) A külföldi tartózkodás haszna nagyban függ a gyakorlati adottságok minőségétől: az előkészítéstől, támogatástól, elismeréstől. Az érintett személyek és szervezetek gondos tervezéssel és megfelelő értékeléssel jelentősen javíthatnak a külföldi tartózkodás minőségén.(8) Kívánatos, hogy a szóban forgó elvek ne csak magának a külföldi tartózkodásnak az időtartamára vonatkozzanak, hanem az azt megelőző, illetve azt követő időszakra is.(9) A kiutazás előtt tanulmányi tervet kell készíteni. A résztvevők általános felkészítésére is szükség van.(10) A külföldön töltött idő esetében a tartózkodás minősége javítható azáltal, hogy mentort jelölnek ki a résztvevő mellé. A fogadó országban elvégzett kurzusok és/vagy képzések tartalmának, illetve időtartamának részletes és világos leírása elősegíti, hogy azokat a hazatérést követően valóban elismerjék.(11) A finanszírozással kapcsolatos minden kérdést, különösen azt, hogy milyen pénzügyi támogatáshoz lehet jutni és ki állja a költségeket, kiutazás előtt tanácsos tisztázni.(12) Az átláthatóság és a jól működő adminisztráció megkívánja annak egyértelmű meghatározását, hogy mely szervezet és személy felelős a mobilitási program egyes fázisaiért és a program során végzett tevékenységekért.(13) A külföldi tartózkodás általános minőségének biztosítása érdekében kívánatos, hogy a fent említett elveket és ajánlásokat a tanulmányi célú vagy a szakmai fejlődés céljából létrejövő külföldi tartózkodás minden típusa esetében alkalmazzák. Ezek többek között a következők: formális és nem formális tanulás, beleértve az önkéntes ifjúsági tevékenységet; rövidebb és hosszabb időtartamú külföldi tartózkodás; iskolai, egyetemi és munkahelyi tanulás; fiatal és felnőtt tanulók stb.(14) A tagállamok az alapokmány megvalósítását körülményeikhez, vagyis konkrét helyzetekhez és programokhoz igazíthatják; egyes pontokat kötelezővé tehetnek, míg másokat szabadon választhatónak tekinthetnek.(15) Mivel a valamennyi tagállamra kiterjedő ajánlás célkitűzései a Közösség szintjén jobban megvalósíthatóak, a Közösség intézkedéseket tehet a Szerződés 5. cikkében megfogalmazott szubszidiaritás elvével összhangban. Az ugyanazon cikkben megfogalmazott arányosság elvének tiszteletben tartása okán az ajánlás a célok eléréséhez szükségesekre korlátozódik,AJÁNLJA: a tagállamok fogadják el az ajánláshoz csatolt európai mobilitásminőségi alapokmányt mint a személyes és szakmai előmenetelt elősegítő eszközt.FELKÉRI a tagállamokat, hogy az ajánlás elfogadását követő második évtől kezdve az Oktatás és képzés 2010 című munkaprogram számára készülő jelentésükben adjanak általános tájékoztatást és értékelést a fent körvonalazott ajánlásokra válaszként tett lépéseikről is.FELKÉRI a Bizottságot a következőkre:-  folytassa az együttműködést a tagállamokkal és a szociális partnerekkel annak érdekében, hogy az ajánlásban javasolt intézkedések végrehajtásával kapcsolatos hasznos információk és tapasztalatok cseréjét lehetővé tegye;-  tekintse úgy, hogy az ajánlás az Európai Parlament és a Tanács 2001/613/EK ajánlásával egységet képez, így foglalja bele a kért kétévenkénti jelentést az Oktatás és képzés 2010 című munkaprogram általános jelentéseibe.Kelt Brüsszelben, -án/-én.az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnökMELLÉKLET1. EURÓPAI MOBILITÁSMINőSÉGI ALAPOKMÁNYA mobilitás, melynek ügyét a 2000. évi mobilitási cselekvési terv[15] és a 2001. július 10-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás[16] felkarolta, mindig is nagy jelentőséggel bírt az érdekeltek számára. Az ajánlás széles területet ölelt fel, számos fontos, mobilitással kapcsolatos kérdéssel foglalkozott, és mindazoknak szólt, akiknek hasznára válhat a külföldi tanulmányokkal töltött idő (legyen az formális vagy nem formális tanulás); beleértve a diákokat, tanárokat, oktatókat, önkénteseket és képzésben résztvevőket. A második ajánlás, melynek az alapokmány szerves részét képezi, ugyanolyan széles területet ölel fel, azonban a mobilitás minőségi aspektusára összpontosít egy, az első ajánlást követően felállított szakértői csoport javaslata alapján[17]. Segít biztosítani, hogy a résztvevők kedvező tapasztalatokra tegyenek szert mind a fogadó országban, mind visszatértük után hazájukban.Az alapokmány fiatalok vagy felnőttek formális vagy nem formális tanulási céllal, és a személyes, illetve szakmai előmenetel érdekében vállalt külföldi tartózkodása esetében alkalmazandó iránymutatásokkal szolgál. Azzal a céllal készült, hogy alapvető referenciadokumentumként szolgáljon; tartalmát hozzá lehet igazítani a külföldi tartózkodás időtartamához és a különböző oktatási, képzési és ifjúsági tevékenységek sajátosságaihoz, valamint a résztvevők szükségleteihez. Bár elsősorban a tanulmányi célú külföldi tartózkodással foglalkozik, véleményünk szerint ezek a minőségre vonatkozó iránymutatások hasznos szerepet tölthetnek be egyéb mobilitástípusok, pl. a munkavállalás céljából megvalósuló külföldi tartózkodás esetében is.1. Tanácsadás és tájékoztatásBiztosítani kell, hogy a potenciális jelentkezőknek a külföldi tartózkodás lehetőségeit és feltételeit illetően megbízható tanácsadó és információs források álljanak rendelkezésére.2. Tanulmányi tervMielőtt bárki is oktatási vagy képzési célú külföldi tartózkodásra indul, tanulmányi tervet kell készíteni, amelyet az érintett felek mindannyian elfogadnak, beleértve a küldő és a fogadó szervezeteket, valamint a résztvevőket. A tervnek ismertetnie kell a célkitűzéseket és a várt eredményeket, valamint azt, hogy ezeket hogyan lehet elérni.3. Személyre szabott mobilitásAz oktatási vagy képzési céllal vállalt külföldi tartózkodásnak, amennyire csak lehet, illeszkedne kell a személyes tanulmányi előmenetelbe, összhangban kell lennie a résztvevő készségeivel és motivációjával, és úgy kell megtervezni, hogy ezeket fejlessze vagy kiegészítse.4. Általános előkészítésElengedhetetlen, hogy a résztvevők előzetes felkészítésben részesüljenek, melynek során konkrét szükségleteikhez kell igazodni. A felkészítésnek az igényeknek megfelelően ki kell terjednie nyelvi, pedagógiai, gyakorlati, adminisztratív, jogi, személyes, kulturális és pénzügyi aspektusokra is.5. A nyelvi oldalA nyelvtudás elengedhetetlen a hatékony tanuláshoz. A résztvevőknek, illetve küldő és fogadó intézményeiknek különös figyelmet kell fordítaniuk a nyelvi felkészülésre. A külföldi tartózkodással kapcsolatos lépéseknek ki kell terjedniük a következőkre:-  kiutazás előtt: nyelvi felmérés, illetve lehetőség nyelvkurzusok végzésére a fogadó ország és a tanítás nyelvén, amennyiben eltérőek;-  a fogadó országban: nyelvi segítségnyújtás és tanácsadás.6. Logisztikai segítségnyújtásA résztvevőknek megfelelő logisztikai segítséget kell nyújtani. Ez a következő területeket foglalhatja magában: utazásszervezéssel kapcsolatos információszolgáltatás és segítségnyújtás, biztosítások, tartózkodási és munkavállalási engedély, társadalombiztosítás, szállás, illetve bármely egyéb gyakorlati kérdés, beleértve a tartózkodás szempontjából releváns biztonsági kérdéseket is.7. MentorKívánatos, hogy a fogadó intézmény (oktatási intézmény, ifjúsági szervezet, vállalat stb.) mentort jelöljön ki, akinek az a feladata, hogy segítse a résztvevők eredményes beilleszkedését a fogadó környezetben, és akivel a résztvevők kapcsolatba léphetnek, ha további segítségre van szükségük.8. ElismerésAmennyiben a külföldön tanulmányokkal vagy munkával eltöltött idő formális tanulmányi vagy képzési program szerves részét képezi, ezt a tényt a tanulmányi tervben rögzíteni kell, és segítséget kell nyújtani a résztvevőknek, hogy azok megfelelő elismerése és hitelesítése biztosan megtörténjen. Az elismerés módját a tanulmányi tervben meg kell határozni. A mobilitás egyéb típusai esetében – különös tekintettel a nem formális oktatási és képzési kontextusban megvalósuló külföldi tartózkodásra – bizonyítványt kell kiállítani, hogy a résztvevő kielégítő és hihető módon igazolni tudja aktív részvételét és tanulmányi eredményeit.9. Reintegráció és értékelésHazájukba visszatérve a résztvevőknek tanácsot kell adni arra nézve, hogyan hasznosítsák a tartózkodásuk alatt szerzett képességeket és készségeket. A hosszú külföldi tartózkodás után hazatérők számára megfelelő segítséget kell nyújtani hazájuk társadalmi, oktatási és szakmai környezetébe történő reintegrációjukhoz. A résztvevőknek – a felelős intézményekkel közösen – gondosan ki kell értékelniük a szerzett tapasztalatokat, hogy meg tudják állapítani, elérték-e a tanulmányi tervben kitűzött célokat.10. KötelezettségekA minőségi kritériumokból eredő kötelezettségeket egyértelműen kell meghatározni, és ismertetni kell azokat minden érintettel, beleértve a résztvevőket is. Írásos formában kell megerősíteni őket, hogy minden érintett számára egyértelműek legyenek.[1] A Socrates-program iskolákra (Comenius), a felsőoktatásra (Erasmus) és a felnőttoktatásra (Grundtvig) terjed ki; a Leonardo da Vinci-program pedig a szakoktatásra és -képzésre.[2] HL L 215., 2001.8.9., 30. o.[3] COM(2002) 72 végleges.[4] A 2001. december 10-i tanácsi állásfoglalás, HL C 367., 2001.12.21.[5] COM(2001) 331 végleges, 2001.6.20.[6] COM(2003) 685 végleges, Tanács 6905/04 EDUC 43.[7] http://eu2004.minocw.nl/docs/nl/presidency_conclusions_rotterdam.pdf[8] HL L 75., 2005.3.22.[9] HL L ., , . o.[10] HL L ., , . o.[11] HL L ., , . o.[12] HL L ., , . o.[13] Lisszaboni stratégia, elnökségi következtetések http://www.kbn.gov.pl/is2000/pdf/word5.PDF[14] A diákok, képzésben résztvevők, önkéntesek, tanárok és oktatók Közösségen belüli mobilitásáról szóló, 2001. július 10-i 2001/613/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlás, HL L 215., 2001.8.9., 30. o.[15] A Tanács és a tagállamok kormányát a Tanács ülésén képviselők 2000. december 14-i állásfoglalása a mobilitási cselekvési tervről, HL C 371., 2000.12.23.[16] HL L 215., 2001.8.8., 30. o.[17] COM(2004) 21.


				|

		52015PC0015

			Javaslat A TANÁCS RENDELETE a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom rendelet módosításáról /* COM/2015/015 final - 2015/0010 (APP) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves
pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi
rendelet[1]
(az MFF-rendelet) 19. cikke úgy rendelkezik, hogy új szabályok vagy megosztott
irányítással végrehajtott programok késedelmes elfogadása esetén a többéves
pénzügyi keretet felül kell vizsgálni:
(1) Amennyiben a strukturális alapok, a
Kohéziós Alap, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap, az Európai
Tengerügyi és Halászati Alap, a Menekültügyi és Migrációs Alap, valamint a
Belső Biztonsági Alap új szabályainak vagy megosztott igazgatással
végrehajtott programjainak elfogadására 2014. január 1. után kerül sor, a
többéves pénzügyi keretet felülvizsgálják annak érdekében, hogy lehetővé
váljon a 2014-ben fel nem használt források következő évekre történő,
a megfelelő felső kiadási határokat meghaladó mértékű átvitele.
(2) A 2014. évi felhasználatlan
előirányzatok átvitelére irányuló felülvizsgálatot 2015. május 1.
előtt el kell fogadni.
Mivel a 2014–2020-as többéves pénzügyi
keretről későn született megállapodás, az alapok végrehajtására
vonatkozó rendelkezésekről szóló jogi aktusokat az Európai Regionális
Fejlesztési Alap (ERFA), az Európai Szociális Alap (ESZA), a Kohéziós Alap (KA)
és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) esetében 2013
decemberében, az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA), a Menekültügyi,
Migrációs és Integrációs Alap (AMIF), valamint a Belső Biztonsági Alap
(ISF) esetében pedig csak 2014 májusában fogadták el. Ezután 2014 során minden
egyes alap tekintetében elfogadtak egy sor végrehajtási aktust és felhatalmazáson
alapuló jogi aktust.
Igen eredményesnek bizonyult a Bizottság azon
stratégiája, miszerint 2012-től informális párbeszédet kezdeményezett az
európai strukturális és beruházási alapokra (az esb-alapokra, azaz az ERFA-ra,
az ESZA-ra, a KA-ra, az EMVA-ra és az ETHA-ra) vonatkozó programozási
dokumentumokról. A tagállamokkal kötött partnerségi megállapodások elfogadása
így mintegy négy hónappal kevesebb időt vett igénybe, mint az
előző programozási időszakban.
Ennek ellenére a
jogi aktusokra vonatkozó megállapodások késedelme miatt számos programot nem
sikerült 2014-ben elfogadni, és azok nem voltak kellőképpen
előrehaladott stádiumban a költségvetési rendelet[2] 13. cikkében
előírt előirányzat-átviteli eljárás alkalmazásához sem (a
költségvetési rendelet 13. cikke (2) bekezdésének a) pontja úgy rendelkezik,
hogy a 2014. évi előirányzatok tekintetében a 2014 végére „elfogadásra
kész” állapotba került, azonban időhiány miatt hivatalosan el nem fogadott
programok esetében az előirányzatok átvihetők a következő évre).
Ebben az összefüggésben az „elfogadásra kész” kifejezés azt jelenti, hogy az
előkészítő szakaszok lezajlottak, és a program elfogadásáról szóló bizottsági
határozatra irányuló eljárás megindításához már nincs szükség további
intézkedésekre. Ezekben az esetekben az átviteli eljárás lehetővé teszi a
2014. évi kötelezettségvállalás átvitelét 2015-re, azzal a feltétellel, hogy a
2014. évi összegeket 2015. március 31-ig le kell kötni.
A 2014-ben fel nem használt és át nem vitt
forrásokat az MFF-rendelet 19. cikke értelmében a többéves pénzügyi keret
felülvizsgálata útján át kell programozni a következő évekre.
A többéves pénzügyi keretben rögzített
felső határok felülvizsgálatához a 2015. évi kötelezettségvállalási előirányzatok
tekintetében költségvetés-módosítást kell csatolni. Mind a felülvizsgálat, mind
a költségvetés-módosítás előfeltételét képezi a költségvetési
kötelezettségvállalás lehívását és a kezdeti előfinanszírozás kifizetését
szükségessé tevő programok elfogadásának.
2.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
2.1.        A felülvizsgálat hatóköre
Az MFF-rendelet 19. cikke szerinti
felülvizsgálat az esb-alapok, az AMIF és az ISF keretében új szabályok vagy
megosztott irányítással végrehajtott programok 2014. január 1. után
történő elfogadására alkalmazandó. Így abban az esetben is vonatkozik a
2014. január 1. után elfogadott programokra, ha a vonatkozó jogi aktust már
korábban elfogadták. A „szabályok” ezenfelül az érintett alapok végrehajtására
vonatkozó rendelkezéseket megállapító alap-jogiaktusokon túl a végrehajtási
aktusokat és a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat is magukban foglalják,
amennyiben azok a programok előkészítésének vagy véglegesítésének előfeltételét
képezik.
Ez a rendelkezés tehát az ifjúsági
foglalkoztatási kezdeményezésre allokált egyedi forrásokra is vonatkozik, mivel
annak jogalapja megegyezik a programok jogalapjával.
A rendelkezés hasonlóképpen alkalmazandó a
leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapra (FEAD)
is, mivel a kapcsolódó kötelezettségvállalások a strukturális alapokból
erednek, és azokat megosztott irányítás keretében hajtják végre.
Végezetül a 19. cikk hatálya kiterjed az
ERFA-ból az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz és az Előcsatlakozási
Támogatási Eszköz keretében a határokon átnyúló és tengeri medencéket
érintő programoknak nyújtott hozzájárulásokra is, mivel ezek az összegek
az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó általános rendelkezések
megállapításáról szóló rendelet[3]
91. cikkének (2) bekezdésében meghatározott tagállami előirányzatok részét
képezik.
Ellenben a rendelkezés nem alkalmazandó a
Kohéziós Alapból az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközbe átcsoportosított
összegekre, a Bizottság által kezdeményezett technikai segítségnyújtásra és az
innovatív fellépésekre, mivel ezek nem képezik a programok részét, és azokat a
Bizottság közvetlen irányítás keretében kezeli. Szintén nem tartoznak a
rendelkezés hatálya alá a többéves pénzügyi keret 4. fejezetéből eszközölt
hozzájárulások, még akkor sem, ha azokat az ERFA-ba vagy az európai területi
együttműködésbe csoportosítják át.
A 19. cikk nem ír elő korlátozást az
előirányzatok következő évekre történő átprogramozásának
jellemzőit illetően.
3.           AZ ELŐIRÁNYZATOK
ÁTPROGRAMOZÁSA
A megosztott irányítás alá tartozó programokra
vonatkozó, az MFF-rendelet 19. cikke értelmében 2014-ben határidőre le nem
hívott kötelezettségvállalási előirányzatok összege folyó áron elérte a
21 043 639 478 EUR-t. Ez az összeg a programoknak azokra a
2014-ben esedékes részeire vonatkozik, amelyeket nem sikerült sem 2014-ben
lekötni, sem 2015-re átvinni.
Az alábbi táblázat bemutatja a 2014-es
kötelezettségvállalások alaponkénti megoszlását, különbséget téve a 2014-ben
elfogadott, az átvitt és az MFF-rendelet 19. cikke értelmében átprogramozandó kötelezettségvállalások
között:
A Bizottság a 2014-ben fel nem használt
előirányzatok legnagyobb részét át kívánja programozni 2015-re, hogy
fenntartsa a növekedést és munkahelyteremtést célzó beruházások ütemét, a
minimumra korlátozza a 2014-ben elfogadott programokhoz viszonyított kezelésbeli
különbségeket, és egyenlő elbánást biztosítson azon programok
tekintetében, amelyek 2014-es kötelezettségvállalási előirányzatait a
költségvetési rendelet 13. cikkével összhangban viszik át[4]. Ezért a 2014-ben fel
nem használt és át nem vitt összes előirányzatot át kell programozni
2015-re, kivéve a következő esetekben:
A fel nem használt EMVA-előirányzatokat a
javaslat szerint egyenlő részekben 2015-re és 2016-ra kell átprogramozni.
Ezt különösen a következő körülmények halmozott hatása indokolja:
–
A tagállamok számára vidékfejlesztési programjaik
elkészítéséhez szükséges kulcsfontosságú elemekről rendelkező
keretszabályok elfogadására csak 2014 második félévében került sor. Ezenfelül
az alap-jogiaktust módosító utolsó rendelet – amelyre azért volt szükség, mert
a tagállamok úgy döntöttek, hogy átcsoportosítanak bizonyos összegeket a
közvetlen támogatások és a vidékfejlesztés között, ami a programozásra is
kihatott – csak 2014. december végén lépett hatályba.
–
Az 1310/2013/EU rendeletben előírt átmeneti
szabályok miatt az új vidékfejlesztési programok keretében elköltött
forrásokból még mindig jelentős összegeket fizetnek ki a régi programok
költségvetési sorából a két időszak közötti átmenet során. Ezért az új
vidékfejlesztési programok költségvetési során rendelkezésre álló
kötelezettségvállalások megkettőzése további fel nem használt
előirányzatokhoz vezetne 2015-re, mivel az összes éves kifizetés nem
használná fel a költségvetési sorban az új vidékfejlesztési programokra
rendelkezésre álló kötelezettségvállalásokat.
–
A többi esb-alappal ellentétben az EMVA-ból
támogatott programok nem részesülnek éves előfinanszírozásban, ami a
kötelezettségvállalás-visszavonási határidőn belül nagyobb mennyiségű
időközi kifizetés iránti kérelmet eredményez.
Ami az ERFA-ból az Európai Szomszédsági
Támogatási Eszköz és az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz keretében a
határokon átnyúló és tengeri medencéket érintő (ENI-CBC, illetve IPA-CBC)
programoknak nyújtott hozzájárulásokat illeti, a Bizottság a teljes 2014. évi
ERFA-előirányzat 2017-re történő átprogramozását javasolja. E
programok kidolgozása – a programok sajátos jellege, azaz a számos tagállam,
illetve tagjelölt és szomszédos ország részvétele miatt – összetettebb és
időigényesebb folyamat.
Az AMIF-ból és az ISF-ből finanszírozott
programok esetében a 2014-ben fel nem használt előirányzatokat degresszív
jelleggel át kell programozni a 2015–2017. évekre. Ezen alapok
alap-jogiaktusait csak 2014 májusában fogadták el, és számos végrehajtási aktus
és felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása jelenleg is függőben van.
Ezekre az alapokra szigorúbb kötelezettségvállalás-visszavonási szabályok
vonatkoznak, mint az esb-alapokra, azaz a határidő a második végrehajtási
évtől számított n+2., nem pedig n+3. év. Végül a tagállamok még kevés
tapasztalattal rendelkeznek az alapok megosztott irányítása terén. A 2014. évi
előirányzatok három évre történő átprogramozására vonatkozó javaslat
figyelembe veszi ezeket a sajátos jellemzőket.
Ezért a 2014-ben fel nem használt
előirányzatokat a javaslat szerint az alábbi táblázat szerinti módon kell
átprogramozni a következő évekre:
4.           A KIFIZETÉSEKRE GYAKOROLT
HATÁSOK
A 2015. évi kifizetésekre gyakorolt hatásokat a
2015-re megszavazott költségvetés keretében rendezik majd. A 2014-ben ki nem
fizetett első kezdeti előfinanszírozást 2015-ben kell kifizetni a
második előfinanszírozással együtt. A vonatkozó fel nem használt 2014-es
előirányzatokat azonban átcsoportosították a korábbi, 2007–2013 közötti
időszakból megmaradt kifizetetlen számlákkal kapcsolatos hátralékok
csökkentésére; szükség esetén ezzel ellentétes irányú művelet hajtható
végre 2015-ben az előfinanszírozások fedezése érdekében.
Az átcsoportosítás keretében teljesített
időközi kifizetésekre gyakorolt közép- és hosszú távú hatásokat nehezebb
megjósolni.
Az alapok végrehajtására vonatkozó
rendelkezéseket megállapító jogszabályok olyan rendelkezéseket is tartalmaznak,
amelyek előírják az adott határidőig (azaz az esb-alapok esetében az
n+3. évig, az AMIF és az ISF esetében pedig az n+2. évig) fel nem használt
kötelezettségvállalási előirányzatok automatikus visszavonását.
Az n. év a költségvetési kötelezettségvállalás
éve. Mivel a kötelezettségvállalási előirányzat 2014-ről 2015-re
történő átvitele és átprogramozása esetében egyaránt 2015-re keletkezik
költségvetési kötelezettségvállalás, az n+3 időszak 2015-től
kezdődik, így a határidő ennek megfelelően 2017 végéről
2018 végére tolódik. Az n+2 esetében ugyanez az elv alkalmazandó: az
időszak 2015-től kezdődik, és a határidő egy évvel
későbbre tolódik.
Ez elvben azzal azt eredményezheti, hogy egy
kifizetés átkerül az egyik évről a következőre, de ezzel
egyidejűleg nem csökken a 2014–2020 közötti időszak teljes
szükséglete. Másrészt az átprogramozás nem határozza meg előre a végrehajtás
tényleges ütemét. A kiadások az elfogadás dátumától függetlenül az összes
program esetében 2014. január 1-től (illetve az ifjúsági foglalkoztatási
kezdeményezés esetében 2013. szeptember 1-től, a leginkább rászoruló
személyeket támogató európai segítségnyújtási alap esetében pedig 2013.
december 1-től) támogathatók. Így a végrehajtás már a kapcsolódó program
hivatalos elfogadása előtt megkezdődhetett, és az időközi
kifizetések iránti kérelmek benyújtásának késedelme csak korlátozottabb hatást
fejt ki.
Várhatóan mind az a tény, hogy a tagállamoknak
n+3 (illetve az AMIF és az ISF esetében n+2) év áll rendelkezésükre a források
elköltésére, figyelemmel a kezdeti és éves előfinanszírozásra, mind a
kifizetésekre vonatkozó összesített tartalék (az MFF-rendelet 5. cikke)
rendelkezésre állása enyhíteni fogja a kötelezettségvállalások 2014-ről
történő átprogramozása által az éves kifizetési felső határokra
gyakorolt hatást.
Ezen okok miatt a Bizottság nem javasolja a
kifizetési felső határok felülvizsgálatát, azonban a végrehajtás fényében
rendszeresen értékelni fogja a helyzetet, és szükség esetén javaslatot tesz az
MFF-rendelet vonatkozó rendelkezéseivel összhangban.
5.           A FOLYÓ ÁRON SZÁMÍTOTT
ADATOKAT TARTALMAZÓ FELÜLVIZSGÁLT PÉNZÜGYI KERET
Az alábbi
MFF-táblázatban a javasolt előirányzat-átprogramozás folyó árakon
szerepel, és tartalmazza a 2015-re vonatkozó technikai kiigazítást[5].
Az MFF-rendeletet módosító tanácsi rendeletnek
a mellékletében szereplő alaptáblázatra kell hivatkoznia, amely az
összegeket 2011-es állandó árakon tartalmazza. Ezért a folyó áron számított
adatokat 2011-es árakra kell átszámítani.
2015/0010 (APP)
Javaslat
A TANÁCS RENDELETE
a 2014–2020-as időszakra vonatkozó
többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom rendelet
módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 312. cikkére,
tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget
létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Parlament
egyetértésére,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamenteknek való megküldését követően,
különleges jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)       Az 1311/2013/EU, Euratom
tanácsi rendelet[6]
19. cikke értelmében amennyiben a strukturális alapok, a Kohéziós Alap, az
Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap, az Európai Tengerügyi és
Halászati Alap, a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap, valamint a
Belső Biztonsági Alap új szabályainak vagy megosztott igazgatással
végrehajtott programjainak elfogadására 2014. január 1. után kerül sor, a
többéves pénzügyi keretet felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy
lehetővé váljon a 2014-ben fel nem használt források következő évekre
történő, a megfelelő felső kiadási határokat meghaladó
mértékű átprogramozása. A 2014. évi felhasználatlan előirányzatok
átprogramozására irányuló felülvizsgálatot 2015. május 1. előtt el kell
fogadni.
(2)       Az érintett szabályok vagy
programok késedelmes elfogadása miatt a strukturális alapokhoz és a Kohéziós
Alaphoz rendelt források összegéből folyó árakon számítva 11 216 187 326 EUR,
az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alaphoz és az Európai Tengerügyi
és Halászati Alaphoz rendelt források összegéből folyó árakon számítva
9 446 050 652 EUR, a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs
Alaphoz, valamint a Belső Biztonsági Alaphoz rendelt források
összegéből pedig folyó árakon számítva 442 319 096 EUR
lekötésére nem kerülhetett sor 2014-ben, és nem volt átvihető 2015-re sem.
(3)       Ezért felül kell vizsgálni az
1311/2013/EU, Euratom rendelet mellékletét, és a 2014-ben fel nem használt
kötelezettségvállalási előirányzatokat át kell programozni a
következő évekre, nevezetesen a vonatkozó 1b. alfejezetbe, illetve 2. és
3. fejezetbe. E célból a folyó áron számított adatokat 2011-es árakra kell
átszámítani.
(4)       Az 1311/2013/EU, Euratom
rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1311/2013/EU, Euratom rendelet mellékletének
helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben,
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]              HL L 347., 2013.12.20., 884. o.
[2]              Az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i
966/2012/EU, Euratom rendelete az Unió általános költségvetésére alkalmazandó
pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül
helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).
[3]              Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i
1303/2013/EU rendelete az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai
Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési
Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös
rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az
Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és
Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az
1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347.,
2013.12.20., 320. o.).
[4]               A költségvetési előirányzat lekötésére mind az
átvitel, mind az előirányzatok 2014-ről 2015-re történő
átprogramozása esetén 2015-ben kerül sor. Az esb-alapok n+3 határideje ennek
megfelelően 2017 végéről 2018 végére tolódik. Az AMIF és az ISF n+2
határideje ennek megfelelően 2016 végéről 2017 végére tolódik.
[5]               A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai
Parlamentnek: A pénzügyi keret 2015-re vonatkozó technikai kiigazítása a GNI
alakulásának megfelelően (a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves
pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet 6. cikke),
COM(2014) 307 final, 2014.5.28.
[6]               A Tanács 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom
rendelete a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi
keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o).
MELLÉKLET
TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET (EU-28)


Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0339

Javaslat: a Tanács rendelete a Kínai Népköztársaságból származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről  /* COM/2009/0339 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 2009.7.6.COM(2009) 339 véglegesJavaslat:A TANÁCS RENDELETEa Kínai Népköztársaságból származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetésérőlINDOKOLÁS1. A JAVASLAT HÁTTERE-  A javaslat okai és céljaiEz a javaslat a legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) alkalmazására vonatkozik a többek között a Kínai Népköztársaságból származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalára vonatkozó eljárásban.-  Háttér-információkA javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben, az abban megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően lefolytatott vizsgálat eredményeként jött létre.-  Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területenA legutóbb a 189/2009/EK tanácsi rendelettel módosított, a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint a Malajziából származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetéséről szóló, 2006. szeptember 25-i 1425/2006/EK tanácsi rendelet.-  Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivelTárgytalan.2. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT-  Konzultáció az érdekeltekkelAz eljárásban érintett érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban a vizsgálat során megvédjék érdekeiket.-  Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználásaKülső szakértők bevonására nem volt szükség.-  HatásvizsgálatE javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre.Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, viszont tartalmazza a megvizsgálandó körülmények teljes listáját.3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI-  A javaslat összefoglalása2008. július 11-én a Bizottság az érintett exportőr kérelmére részleges időközi felülvizsgálatot indított, amely a Kínai Népköztársaságból származó egyes műanyag zsákok és zacskók egyik exportáló gyártója általi dömping vizsgálatára korlátozódott.Az érintett vállalat 2009. március 24-én visszavonta felülvizsgálat iránti kérelmét. A Bizottság fontolóra vette, hogy indokolt lenne-e a vizsgálat hivatalból történő folytatása, de arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálatot meg kell szüntetni. Ezért a Bizottság azt javasolja, hogy minél hamarabb fogadják el a mellékelt rendeletjavaslatot, amelyet legkésőbb 2009. július 10-én közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában .-  JogalapA legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet.-  A szubszidiaritás elveA javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható.-  Az arányosság elveA javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt:Az alaprendelet, amely meghatározza az intézkedés formáját, nem hagy teret nemzeti döntéshozatalnak.Nem szükséges annak feltüntetése, hogy a Közösségre, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, a gazdasági élet szereplőire és a polgárokra háruló pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható, és e teher milyen mértékben arányos a javaslat célkitűzésével.-  A jogi aktus típusának megválasztásaJavasolt aktus: rendelet.Más jogi aktus nem felelne meg a következők miatt:Más jogi aktus azért nem lenne megfelelő, mert az alaprendelet nem rendelkezik más választási lehetőségről.4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOKA javaslatnak nincsenek a közösségi költségvetést érintő vonzatai..Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa Kínai Népköztársaságból származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,mivel:1. AZ ELJÁRÁS1.1. Hatályos intézkedések(1) A Tanács az 1425/2006/EK rendelettel[2] a többek között a Kínai Népköztársaságból származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalára végleges dömpingellenes vámot vetett ki. A rendeletet legutóbb a 189/2009/EK tanácsi rendelettel[3] módosították. Azon nyolc vállalat esetében, amelyekre egyéni vámot szabtak ki, a hatályos vámok 4,3 % és 12,8 % közé esnek. Azon együttműködő vállalatok esetében, amelyekre nem szabtak ki egyéni vámot, a vám 8,4 %, a maradványvám pedig 28,8 %.1.2. Felülvizsgálati kérelem(2) A Kínai Népköztársaságból származó egyes műanyag zsákok és zacskók egyik exportáló gyártója 2008. március 25-én az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz.(3) A kérelmet a CeDo Shanghai Limited (a továbbiakban: CeDo Shanghai vagy kérelmező) adta be.(4) A kérelmező többek között azt állította, hogy az egyes műanyag zsákok és zacskók Közösségbe irányuló behozatalának exportárai jelentősen megemelkedtek, és lényegesen meghaladják a kérelmező kínai népköztársaságbeli gyártási költségei alapján számtanilag képzett rendes értéket, ami a dömping mérséklődését vagy megszűnését eredményezte. Következésképpen a korábban megállapított dömping szintjén alapuló intézkedések jelenlegi szinteken való fenntartása már nem szükséges a dömping ellensúlyozására.1.3. Az eljárás megindítása(5) Miután a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában megjelent értesítéssel[4] (a továbbiakban: a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés) bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, amely a CeDo Shanghai-t érintő dömping vizsgálatára korlátozódik. Az „érintett termék” megegyezett a módosított 1425/2006/EK tanácsi rendeletben meghatározott, tömegükben legalább 20 % polietilént tartalmazó, legfeljebb 100 mikrométer (μm) vastagságú, a Kínai Népköztársaságból származó, az ex 3923 21 00, ex 3923 29 10 és ex 3923 29 90 KN-kód alá besorolt (TARIC-kódok: 3923 21 00 20, 3923 29 10 20 és 3923 29 90 20) műanyag zsákokkal és zacskókkal.(6) A dömping vizsgálata a 2007. július 1-jétől 2008. június 30-ig tartó időszakra terjedt ki.(7) A Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőt, a közösségi gazdasági ágazatot és az exportáló ország képviselőit a felülvizsgálat megindításáról. Lehetőséget biztosított továbbá az érdekeltek számára, hogy álláspontjukat írásban kifejtsék, és a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben kitűzött határidőn belül meghallgatást kérjenek.2. A KÉRELEM VISSZAVONÁSA ÉS AZ ELJÁRÁS MEGSZÜNTETÉSE(8) A CeDo Shanghai a Bizottságnak szóló, 2009. március 24-i levelében hivatalosan visszavonta a többek között a Kínai Népköztársaságból származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálata iránti kérelmét.(9) A Bizottság fontolóra vette, hogy indokolt lenne-e a vizsgálat hivatalból történő folytatása. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a vizsgálat megszüntetése nem érinti a már hatályos dömpingellenes intézkedést, és a megszüntetés nem sértené a Közösség érdekeit. A vizsgálatot ezért meg kell szüntetni.(10) Az érdekeltek tájékoztatást kaptak a vizsgálat megszüntetésére irányuló szándékról, és lehetőségük volt észrevételek megtételére. A Bizottsághoz azonban nem érkezett olyan észrevétel, amely e határozatot megváltoztatná.(11) A Bizottság ezért azt a következtetést vonta le, hogy a többek között a Kínai Népköztársaságból származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalára vonatkozó felülvizsgálatot a hatályos dömpingellenes intézkedések módosítása nélkül meg kell szüntetni,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA többek között a Kínai Népköztársaságból származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseknek a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján megindított részleges időközi felülvizsgálata a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések módosítása nélkül lezárul.2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnök [pic][pic][pic] [1] HL L 56., 1996.3.6., 1. o.[2] HL L 270., 2006.9.29., 4. o.[3] HL L 67., 2009.3.12., 5. o.[4] HL C 176., 2008.7.11., 9. o.