				|

		52014PC0258

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a gázüzemű berendezésekről /* COM/2014/0258 final - 2014/0136 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
A javaslat általános háttere, okai és
céljai
A gázüzemű berendezésekről szóló
2009/142/EK irányelv[1]
az 1990. június 29-én elfogadott és 1992. január 1-jétől alkalmazandó
90/396/EGK irányelv[2]
kodifikált változata.
A 2009/142/EK irányelv az uniós harmonizációs
szabályozás része, és a gázüzemű berendezések szabad mozgását biztosítja.
A szóban forgó irányelv jelentősen hozzájárult a gázüzemű
berendezések egységes piacának kiépítéséhez és működéséhez. Az irányelv
harmonizálja a hatálya alá tartozó gázüzemű berendezések forgalmazásának
és üzembe helyezésének feltételeit, tekintettel a gázzal járó biztonsági
kockázatokra és az energia ésszerű használatára.
A 2009/142/EK irányelv rögzíti azokat az
alapvető követelményeket, amelyeket a gázüzemű berendezéseknek
teljesíteniük kell ahhoz, hogy az uniós piacon forgalmazhatók legyenek.
A 2009/142/EK irányelv az Európai Unió
működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés)
114. cikkén alapul, és egyike az első olyan harmonizációs irányelveknek,
amelyek az új megközelítési elveket követik, ami azt jelenti, hogy a gyártóknak
biztosítaniuk kell, hogy termékeik megfeleljenek a jogi aktus értelmében
kötelezően teljesítendő teljesítménybeli és biztonsági
követelményeknek, a jogi aktus azonban nem írja elő meghatározott
műszaki megoldások vagy előírások alkalmazását.
E javaslatnak az a célja, hogy a gázüzemű
berendezésekről szóló 2009/42/EK irányelvet rendelettel váltsa fel,
összhangban a Bizottság egyszerűsítési célkitűzésével.
A 2009/42/EK irányelv alkalmazásának
tapasztalata azt mutatja, hogy egyes rendelkezéseit aktualizálni és
egyértelműsíteni kell, hatálya azonban nem szorul módosításra.
Elsősorban az ágazatspecifikus meghatározásokra, a gázellátási
feltételekről a tagállamok által kiadott közlemények tartalmára és
formájára, a gázüzemű berendezéseket (más szempontból) érintő egyéb
uniós harmonizációs szabályozással való kapcsolatra, valamint egyes
alapvető követelményekre vonatkozó rendelkezések kiegészítéséről van
szó azzal a céllal, hogy kevésbé szoruljanak értelmezésre.
A javaslat nem változtat a 2009/142/EK
irányelv jelenlegi hatályán, egyes rendelkezéseit azonban a tartalom
egyértelműsítése és aktualizálása érdekében módosítja. A javaslat továbbá
igazodik a termékek forgalomba hozatalának közös keretrendszeréről szóló
768/2008/EK határozat (NLF-határozat) rendelkezéseihez.
A rendelet ezenkívül egyértelműsíti saját
rendelkezései és az uniós harmonizációs szabályozás más, pontosabb
rendelkezései kapcsolatát. Ezenkívül egyértelművé teszi, hogy az ezen
rendelet I. melléklete 3.5. pontja szerinti, az energia ésszerű
használatára vonatkozó alapvető követelmény az energiahatékonyság
tekintetében nem alkalmazandó azon gázüzemű berendezésekre, amelyek az
energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó
követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról szóló 2009/125/EK
irányelv[3]
valamely végrehajtási intézkedésének hatálya alá tartoznak. A 2009/125/EK
irányelv jelenleg hatályos végrehajtási intézkedései: a folyékony vagy
gáznemű tüzelőanyaggal működő új melegvízkazánok
hatásfok-követelményeiről szóló 92/42/EK tanácsi irányelv[4], a 2009/125/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelvnek a helyiségfűtő berendezések és a
kombinált fűtőberendezések környezettudatos tervezésére vonatkozó
követelmények tekintetében történő végrehajtásáról szóló 813/2013/EU
bizottsági rendelet[5],
a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a vízmelegítők és
a melegvíz-tároló tartályok környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények
tekintetében történő végrehajtásáról szóló 814/2013/EU bizottsági rendelet[6] és a 2009/125/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a háztartási szárítógépek
környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő
végrehajtásáról szóló 932/2012/EU bizottsági rendelet[7]. Az ebben a rendeletben
szereplő, az energia ésszerű használatára vonatkozó követelmény nem
vonatkozik azon gázüzemű berendezésekre, amelyeknek a 2009/125/EK irányelv
végrehajtására vonatkozó jövőbeni intézkedéseknek kell majd megfelelniük.
A környezetbarát tervezés végrehajtására vonatkozó intézkedések hiányában az
energia ésszerű használatára vonatkozó követelmény továbbra is
alkalmazandó. Ez azonban nem érinti a tagállamok azon kötelezettségét, hogy a
megújuló energiaforrásból előállított energia támogatása és az épületek
energiahatékonysága tekintetében nemzeti intézkedéseket fogadjanak el a
megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló
2009/28/EK irányelvvel[8],
az épületek energiahatékonyságáról szóló 2010/31/EU irányelvvel[9] és az az
energiahatékonyságról szóló 2012/27/EU irányelvvel[10] összhangban. A szóban
forgó intézkedéseknek – amelyek bizonyos körülmények között korlátozhatják az
ebben a rendeletben szereplő, az energia ésszerű használatára vonatkozó
követelménynek megfelelő gázkészülékek beszerelését –
összeegyeztethetőeknek kell lenniük a Szerződéssel, és figyelemmel
kell lenniük arra, hogy biztosítani kell a belső piac megfelelő
működését és az uniós jog valamennyi vetületének következetes végrehajtását.
E javaslatnak az is célja, hogy a 2009/42/EK
irányelvet összehangolja a 2008-ban elfogadott „árucsomaggal”, és különösen az
NLF-határozattal.
Az NLF-határozat közös keretet határoz meg az
uniós termékharmonizációs jogi aktusokhoz. Ez a keret a termékekre vonatkozó
uniós jogszabályokban közös rendelkezésekből áll (pl.
fogalommeghatározások, a gazdasági szereplők kötelezettségei, védelmi
mechanizmusok stb.). E közös rendelkezések megerősítésre kerültek, hogy a
szabályozást a gyakorlatban hatékonyabban lehessen alkalmazni és érvényesíteni.
Olyan új elemek is bevezetésre kerültek, mint például az importőrök
kötelezettségei, amelyek döntő fontosságúak ahhoz, hogy biztonságosabbá
váljanak a forgalomba kerülő termékek.
A Bizottság a 2011. november 21-én elfogadott
„NLF végrehajtási csomag” keretében már kilenc irányelvnek az NLF-határozattal
való összehangolására tett javaslatot.
Az ipari termékekre vonatkozó uniós
harmonizációs szabályozáson belüli összhang érdekében, továbbá az NLF-határozat
elfogadásával kinyilvánított politikai szándéknak és az NLF-határozat 2.
cikkében előírt jogi kötelezettségnek megfelelően e javaslatnak
összhangban kell lennie az NLF-határozattal.
A javaslat az európai szabványosításról szóló
1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[11] figyelembevételével
készült.
A javaslat továbbá figyelembe veszi a termékek
piaci felügyeletéről szóló rendeletjavaslatot[12], amelyet a Bizottság
2013. február 13-án terjesztett elő azzal a céllal, hogy egyetlen jogi
aktus szabályozza a nem élelmiszer jellegű termékek – fogyasztási és nem
fogyasztási cikkek, illetve az uniós harmonizációs szabályozás hatálya alá
tartozó és nem tartozó termékek – piacfelügyeletével kapcsolatos
tevékenységeket. Az Unión belüli piacfelügyeleti tevékenységek hatékonyabbá
tétele érdekében a javaslat összevonja az általános termékbiztonságról szóló
2001/95/EK irányelvben[13],
a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet
előírásainak megállapításáról szóló 765//2008/EK európai parlamenti és
tanácsi rendeletben[14]
és az ágazatspecifikus harmonizációs szabályozásban meghatározott
piacfelügyeleti szabályokat. Ezenkívül a termékek piaci felügyeletéről
szóló rendeletjavaslat tartalmazza a piacfelügyeletre és a védzáradékra
vonatkozó releváns rendelkezéseket is. Ezért a meglévő ágazatspecifikus
harmonizációs szabályozásból el kell hagyni a piacfelügyelettel és a
védzáradékkal kapcsolatos rendelkezéseket. A javasolt rendelet átfogó célja,
hogy az uniós piacfelügyeleti keretrendszert érdemben egyszerűsítse és
ezáltal hasznavehetőbbé tegye a rendszer fő használói, vagyis a
piacfelügyeleti hatóságok és a gazdasági szereplők számára. A 2009/142/EK
irányelv rendelkezik a gázüzemű berendezésekre vonatkozó védzáradéki
eljárásról. A termékek piaci felügyeletéről szóló rendeletjavaslat
elfogadásával létrehozandó keretrendszerrel összhangban ez a javaslat nem
tartalmazza az NLF-határozatnak a piacfelügyeletre és a védzáradéki eljárásra
vonatkozó rendelkezéseit. A jogi egyértelműség érdekében azonban
hivatkozik a termékek piacfelügyeletéről szóló javasolt rendeletre.
Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és
célkitűzéseivel
Ez a kezdeményezés
összhangban áll az egységes piaci intézkedéscsomaggal[15], amely
hangsúlyozta a forgalomban lévő termékek minőségébe vetett fogyasztói
bizalom biztosításának szükségességét és a piacfelügyelet megerősítésének
fontosságát. Összhangban áll továbbá az Unió energiapolitikájával, mivel nem
befolyásolja az energiahatékonyság és a megújuló energiák területére vonatkozó
uniós jogszabályokat.
Kiegészíti az
energiaellátással és energiahatékonysággal kapcsolatos politikát és összhangban
van vele azáltal, hogy nem kerül alkalmazásra, amennyiben rendelkezésre áll
részletesebb uniós szabályozás.
Támogatja továbbá a
szabályozás javítására és a szabályozási környezet egyszerűsítésére
irányuló bizottsági politikát.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL
FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI
Konzultáció az érdekelt felekkel
A 2009/142/EK irányelv felülvizsgálata
megvitatásra került az irányelv végrehajtásáért felelős nemzeti
szakértőkkel, a megfelelőségértékelő szervezetek fórumával, a
piacfelügyeleti közigazgatási együttműködési csoporttal, valamint
kétoldalú tárgyalásokon az iparági szövetségekkel.
A konzultáció keretében találkozókra került
sor a gázüzemű berendezésekkel foglalkozó tagállami munkacsoporttal, a
gázüzemű berendezésekről szóló irányelv felülvizsgálatával foglalkozó
munkacsoporttal, valamint a gázüzemű berendezésekről szóló
irányelvvel foglalkozó tanácsadó bizottsággal.
2010–2011-ben utólagos értékelő vizsgálat[16] készült a 2009/142/EK
irányelv végrehajtásának eredményértékelése céljából. A vizsgálat azt
értékelte, hogy a 2009/142/EK irányelv mennyire hatékony, milyen hatással van a
vállalkozásokra és a felhasználókra, adott esetben milyen kereskedelmi
akadályok korlátozzák a berendezések szabad mozgását, és az irányelv
rendelkezései kellő garanciát jelentenek-e arra nézve, hogy a velük
összhangban forgalomba hozott, illetve üzembe helyezett gázüzemű
berendezéseket és részegységeket úgy tervezték és gyártották, hogy
biztonságosan működjenek, és ne járjanak gázzal összefüggő
kockázattal.
Az utólagos értékelő vizsgálat rámutatott
néhány lehetséges fejlesztési területre, noha következtetése szerint a
2009/142/EK irányelv jól működött és hozzájárult a gázüzemű
berendezések biztonságának növeléséhez.
2011 decembere és 2012 márciusa között
nyilvános konzultációra került sor elsősorban annak megismerése céljából,
hogy a hatóságok, a gyártók, a szakmai szövetségek, a szabványügyi szervezetek,
a bejelentett szervezetek, a fogyasztóvédelmi szervezetek és az állampolgárok
hogyan vélekednek a 2009/42/EK irányelv felülvizsgálata lehetséges
forgatókönyveinek kidolgozásakor felmerülő kérdésekről.
A nyilvános konzultáción jelentős volt a
részvétel: a Bizottsághoz 90 válasz érkezett hatóságoktól, ipari
szervezetektől, bejelentett szervezetektől, szabványügyi és
fogyasztóvédelmi szervezetektől, továbbá nagyvállalatoktól, kis- és
középvállalkozásoktól és fogyasztóktól egyaránt.
A nyilvános konzultáció eredményei itt
olvashatók:
http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/pressure-and-gas/files/gad/publ-cons-summary_en.pdf.
A konzultációs eljárás valamennyi fórumon a
felülvizsgálat széles körű támogatottságára mutatott rá.
Az érdekeltek egyhangúlag szükségesnek tartják
az NLF-határozattal való összehangolást és a meglévő általános
szabályozási keret ehhez kapcsolódó fejlesztését. A hatóságok teljes mértékben
támogatják a kezdeményezést, mert erősíteni fogja a meglévő
rendszert, és javítja az uniós szintű együttműködést. Az iparág arra
számít, hogy a szabályozásnak nem megfelelő termékek elleni hatékonyabb
fellépés egyenlőbbé fogja tenni a versenyfeltételeket, a jogi aktusok
egymással való összehangolásának pedig egyszerűsítő hatása lesz.
Néhány kötelezettség kapcsán aggályok fogalmazódtak meg,e kötelezettségek
azonban elengedhetetlenek a piacfelügyelet hatékonyságának növeléséhez. Ezek az
intézkedések nem jelentenek jelentős költségeket az iparnak, és a
piacfelügyelet javulásából származó előnyök messze ellensúlyozzák a
költségeket.
Szakértői vélemények
összegyűjtése és felhasználása – Hatásvizsgálat
Hatásvizsgálat készült a 2009/142/EK irányelv
felülvizsgálatáról. A hatásvizsgálat részletesen ismerteti a 2009/142/EK
ágazatspecifikus vonatkozásai felülvizsgálatának különböző
lehetőségeit.
Az NLF-határozattal való összehangolás
kérdésében a 2009/142/EK irányelv felülvizsgálatára vonatkozó hatásvizsgálati
jelentés az NLF-végrehajtási csomaghoz kapcsolódó 2011. november 21-i általános
hatásvizsgálatra[17]
utal vissza.
Az NLF-határozattal való összehangolással járó
módosítások és azok hatásai például várhatóan ugyanazok lesznek, mint az
összehangolási csomag részét képező kilenc termékharmonizációs irányelv
esetében.
Az összehangolási csomagra vonatkozó
hatásvizsgálati jelentés már tartalmazza a különböző lehetőségek
mélyreható vizsgálatát, e lehetőségek ugyanis a 2009/142/EK irányelv
esetében pontosan ugyanazok. A jelentés az NLF-határozat rendelkezéseivel való
szabályozási összehangolás hatásainak részletes elemzését is magában foglalta.
A 2009/42/EK irányelv felülvizsgálatára
vonatkozó hatásvizsgálati jelentés tehát e szempontokra nem tér ki, hanem
inkább a sajátosan a 2009/142/EK irányelvhez kapcsolódó kérdésekre és azok
megválaszolására összpontosít.
Az összegyűjtött információk alapján a
Bizottság a hatásvizsgálat keretében három lehetőséget vizsgált meg és
hasonlított össze a 2009/142/EK irányelv kapcsán felmerülő problémák és
kérdések fényében.
1. lehetőség – „Minden marad a
régiben” – Nincs változás a jelenlegi helyzethez képest
E lehetőség szerint nem módosulna a
2009/142/EK irányelv.
2. lehetőség – Beavatkozás nem
szabályozási intézkedések révén
A 2. lehetőség szerint a feltárt
problémákat önkéntességen alapuló intézkedésekkel, például a 2009/142/EK
irányelv egyezményesen elfogadott értelmezésének iránymutatásokban való
rögzítésével érdemes megoldani.
3. lehetőség – Beavatkozás
szabályozási intézkedések révén
Ez a lehetőség a 2009/142/EK irányelv
módosítását jelenti.
A 3.
lehetőség a javasolt megoldás, mivel:
–
a 2. lehetőségnél hatékonyabbnak tűnik, a
2. lehetőség ugyanis nem kötelező erejű, ami kétségessé teszi,
hogy valóban jelentkezik-e a várt pozitív hatás;
–
a gazdasági szereplőkre és a bejelentett
szervezetekre nem ró számottevő költséget: a már most is
felelősségteljesen eljáró érdekelteknek nem vagy alig kell
többletköltséggel számolniuk, hiszen az irányelv pusztán jogi
egyértelműsítésekkel egészül ki, hatálya és rendelkezései érdemben nem
változnak;
–
semmilyen számottevő gazdasági vagy társadalmi
hatása nem ismert;
–
az 1. és a 2. lehetőség nem orvosolja a jogi
következetlenségeket és kétértelműségeket, ezért nem javít a 2009/142/EK
végrehajtásán.
A javaslat a következőket foglalja
magában:
·
az elavult 105 °C-os hőmérsékletkorlát
elhagyása a hatály meghatározásából;
·
az ágazatspecifikus terminológia részét
képező, a 2009/142/EK irányelvből jelenleg hiányzó
fogalommeghatározások bevezetése;
·
a tagállamok által a területükön használt
gáztípusokról és a megfelelő hálózati nyomásokról a 2009/142/EK irányelv
2. cikkének (2) bekezdése alapján kiadott közlemények tartalmának és formájának
összehangolása;
·
a 2009/142/EK irányelv és az egyéb uniós
harmonizációs szabályozás, így a 2009/125/EK irányelv szerinti, a
környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények és az egyéb uniós
energiapolitikai eszközök közötti kapcsolat egyértelműsítése;
·
A 2009/142/EK irányelv egyes rendelkezéseinek
olvashatóbbá tétele.
A javaslat hatására – a gazdasági
szereplőknek biztosított egyenlő versenyfeltételeknek
köszönhetően – versenyképesebbek lesznek az európai vállalkozások, és
fokozottabb védelemben részesülnek a fogyasztók és az egyéb végfelhasználók.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
3.1. Hatály és fogalommeghatározások
A javasolt rendelet hatálya azonos a
2009/142/EK irányelv hatályával, vagyis a „berendezésekre” és a
„részegységekre” terjed ki.
A javaslat néhány, ágazatspecifikus
kérdésekhez kapcsolódó fogalommeghatározást vezet be az olvashatóság érdekében.
Az NLF-határozattal való összehangolás továbbá
néhány általános fogalommeghatározás beillesztésével jár.
3.2. A tagállamok közleményei a
területükön alkalmazott gázellátási feltételekről
A javasolt rendelet tartalmazza a 2009/142/EK
irányelv 2. cikkének (2) bekezdésében foglaltakat, miszerint a tagállamoknak a
többi tagállamot és a Bizottságot tájékoztatniuk kell a területükön alkalmazott
gáztípusokról és megfelelő hálózati nyomásokról, valamint gázellátási
feltételeik minden változásáról. Ezt követően a szóban információk
közzétételre kerülnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában[18].
Ezek igen fontos információk a gyártók
számára, hiszen a gázüzemű berendezés biztonságos és szabályos
működése szempontjából igen fontos, hogy milyenek a gázellátás feltételei
az üzembe helyezés helyén. Ezt a szempontot tehát a gyártónak már a tervezés
szakaszában figyelembe kell vennie.
A megfelelő információk megléte annak
megállapításához is elengedhetetlen, hogy az Európai Szabványügyi Bizottság
(CEN) meghatározása szerint milyen „berendezéskategória”, illetve
„berendezéskategóriák” jelölését kell elhelyezni a berendezésen. Ezek az
információk jelenleg a hEN 437:2003+A1:2009 harmonizált szabványban és a
termékspecifikus európai harmonizációs szabványokban találhatók.
Mivel azonban a jelenleg közzétett információ
nem elegendő, pontosabban kell meghatározni azokat a paramétereket,
amelyeket a tagállamoknak közölniük kell ahhoz, hogy az információk
hasznavehetők és összehasonlíthatók legyenek.
Az Unió gázellátási
feltételei ráadásul éppen gyors változáson mennek keresztül. Ennek oka többek
között az, hogy az Unió célul tűzte ki a megújuló forrásból
előállított energia részarányának növelését. Következésképpen egyre több
nem hagyományos forrásból származó gáz[19] kerül elosztásra a szigetüzemben
működő helyi hálózatokon keresztül és a földgázelosztó-hálózatokba
való betáplálással.
Az Európában alkalmazott
gázminőségek fokozottabb harmonizálására tett erőfeszítések[20] ellenére
várhatóan egyre változatosabb lesz a gázok minősége, mivel az egyes
gázlelőhelyek fokozatos elapadása miatt kieső kitermelést biogázzal
pótolják.
Mivel a gáztípusok és a megfelelő
hálózati nyomások nem kerültek harmonizálásra a 2009/142/EK irányelv keretében,
és e javaslat révén sem harmonizálhatók, a javaslatban foglalkozni kell a
gázminőség kérdésével annak érdekében, hogy azt ne kezeljék a berendezések
biztonságától és teljesítményétől függetlenül.
Ezért a javaslatnak fontos biztosítania, hogy
a gyártók megfelelő információkat kapjanak az alkalmazott gáztípusokról és
hálózati nyomásokról, a gázüzemű berendezések ugyanis igen érzékenyek a
tüzelőanyag összetételére. Ha a tervezési szakaszban nem áll rendelkezésre
megfelelő vagy elegendő információ, ez a forgalomba kerülő
berendezések biztonságának, illetve teljesítményének rovására mehet (például
energiahatékonyságukat jelentősen csökkentheti).
A javaslat tehát meghatározza a közleményekbe
belefoglalandó paramétereket és a közlemények harmonizált formáját, ezáltal
fokozottabban előmozdítva, hogy a berendezések kompatibilisek legyenek a
gázellátási feltételekkel.
3.3. Gázüzemű berendezések és
részegységek forgalmazása, a gazdasági szereplők kötelezettségei,
CE-jelölés, szabad mozgás
A javaslat a termékekkel kapcsolatos uniós
harmonizációs szabályozás jellegzetes rendelkezéseit foglalja magában, és
rögzíti az érintett gazdasági szereplők (gyártók, meghatalmazott
képviselők, importőrök és forgalmazók) kötelezettségeit, összhangban
az NLF-határozattal.
A 2009/42/EK irányelv értelmében a
részegységek nem viselnek CE-jelölést (mivel védzáradéki eljárás sem vonatkozik
rájuk). A részegységek nem gázüzemű berendezések, hanem olyan átmeneti
termékek, amelyeket különállóan kizárólag szakemberek szerezhetnek be azzal a
céllal, hogy a berendezésekbe még forgalmazásuk előtt beépítsék őket.
A 2009/142/EK irányelv értelmében azonban a részegységekhez olyan tanúsítványt
kell mellékelni, amely igazolja, hogy a részegység megfelel az irányelv
rendelkezéseinek, és amely feltünteti, hogy azt hogyan kell úgy beépíteni egy
berendezésbe, illetve úgy összeszerelni, hogy teljesüljenek a kész
berendezésekre vonatkozó alapvető követelmények. Mivel egy részegység
tervezésének megfelelősége hozzájárul a kész berendezés helyes és
biztonságos működéséhez, és mivel a berendezés okozta, gázzal
összefüggő kockázatok csak a részegység beépítése után mérhetők fel,
a rendelet is úgy rendelkezik, ahogy a hatályos rendelkezés, nevezetesen hogy a
részegységek nem viselnek CE-jelölést. Az egyértelműség érdekében azonban
a részegységhez a 2009/142/EK irányelv értelmében mellékelendő tanúsítvány
neve „részegység-megfelelőségi tanúsítvány”, ami jobban tükrözi tartalmát,
és egyértelművé teszi a kapcsolatát az adott esetben alkalmazandó uniós
harmonizációs szabályozásban előírt EU-megfelelőségi nyilatkozattal.
3.4. Harmonizált szabványok
A harmonizált szabványoknak való megfelelés
alapján vélelmezhető, hogy a termék megfelel az alapvető
követelményeknek. Az 1025/2012/EU rendelet meghatározza az európai
szabványosítás horizontális jogi keretét. A rendelet rendelkezik többek között
a Bizottságnak az európai szabványügyi szervezetekhez intézett szabványosítási
kéréseiről, a harmonizált szabványok elleni kifogásokat kezelő
eljárásról, valamint az érdekelt feleknek a szabványosítási folyamatban
történő részvételéről. Következésképpen a 2009/142/EK irányelv azon
rendelkezései, amelyek ugyanezekkel a szempontokkal foglalkoznak, a javaslatba
jogbiztonsági okokból nem kerültek bele.
3.5. Bejelentett szervezetek
Az új megközelítési rendszerben a bejelentett
szervezetek megfelelő működése döntő fontosságú az egészség- és
biztonságvédelem magas színvonalának biztosítása és valamennyi érdekelt
bizalmának megléte szempontjából.
Ezért az NLF-határozattal összhangban a
javaslat szigorítja a bejelentett szervezetekkel kapcsolatban előírt
bejelentési kritériumokat, és külön követelményeket ír elő a
bejelentő hatóságokra.
3.6. Megfelelőségértékelés
A javaslatban előírt
megfelelőségértékelési eljárások azonosak a 2009/142/EK irányelvben
foglaltakkal. A megfelelő modulok azonban az NLF-határozattal összhangban
aktualizálásra kerültek.
A javaslatban így továbbra is szerepel az a
követelmény, hogy minden berendezés és részegység tervezési és gyártási
szakaszába be kell vonni egy bejelentő szervezetet.
Ezenkívül az a jelenlegi megközelítés is
változatlan marad a tervezési szakaszt illetően, hogy a terméknek a
bejelentett szervezett által végzett típusvizsgálata a teljes berendezés,
illetve részegység vizsgálatát jelenti.
Ezért a javaslat – az NLF-határozat 4.
cikkének (6) bekezdésével összhangban – kizárólag a gyártási típus
EU-típusvizsgálatáról rendelkezik, mivel a műszaki dokumentációnak a
teljes típus vizsgálatával egybekötött, a 2009/142/EK irányelv szerinti –
vizsgálata jobban megfelel a gázbiztonsággal kapcsolatos jelentős
kockázatoknak.
3.7. Végrehajtási aktusok és
felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
A javaslat a Bizottságot felhatalmazza, hogy
adott esetben végrehajtási aktusokat fogadjon el annak érdekében, hogy a
rendeletet egységesen alkalmazzák a bejelentéshez szükséges feltételeket eleve
vagy többé már nem teljesítő bejelentett szervezetekre. A szóban forgó
végrehajtási aktusokat a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására
vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános
elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai
parlamenti és tanácsi rendeletnek a végrehajtási aktusokra vonatkozó
rendelkezéseivel összhangban kell elfogadni.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
szükség esetén – a gázellátás feltételeit érintő műszaki
fejlődés figyelembevétele érdekében – a Szerződés 290. cikkének
megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azon
közlemények tartalma és formája tekintetében, amelyeket a tagállamok adnak ki a
területükön alkalmazott gázellátási feltételekről.
3.8. Záró rendelkezések
A javasolt rendelet a hatálybalépése után két
évvel válik alkalmazandóvá, ami a gyártóknak, a bejelentett szervezeteknek, a
tagállamoknak és az európai szabványügyi testületeknek elegendő időt
hagy az új követelményekhez való alkalmazkodásra.
A bejelentett szervezetek kijelölésének
azonban már kevéssel a rendelet hatálybalépése után az új követelmények és
eljárás szerint kell történnie. Így biztosítható ugyanis, hogy a javasolt
rendelet alkalmazásának kezdetéig elegendő bejelentett szervezetet
jelöljenek ki az új szabályok szerint, és így ne legyen fennakadás a termelés
folytonosságában és a piaci ellátásban.
A bejelentett szervezetek által a 2009/142/EK
alapján kiállított tanúsítványokra átmeneti rendelkezés vonatkozik, amely
lehetővé teszi a meglévő készletek felszívódását és az új
követelményekre való zökkenőmentes átállást.
A javasolt rendelet hatályon kívül helyezi és
felváltja a 2009/142/EK irányelvet.
3.9. Uniós hatáskör, jogalap, a
szubszidiaritási elve és jogi forma
Jogalap
A javaslat a Szerződés 114. cikkén
alapul.
A szubszidiaritás elve
A szubszidiaritás elvének alkalmazása
különösen a 2009/142/EK irányelv hatékonyabb végrehajtása érdekében újonnan
beillesztett rendelkezések – a gazdasági szereplők kötelezettségei, a
nyomonkövethetőségi rendelkezések, a megfelelőségértékelő
szervezetek értékelésére és bejelentésére vonatkozó rendelkezések – kapcsán
merül fel.
A szabályozás végrehajtásában szerzett
tapasztalat azt mutatja, hogy a nemzeti szinten hozott intézkedések az Unión
belül különféle megközelítésekhez és a gazdasági szereplők eltérő
bánásmódban való részesítéséhez vezettek, ami aláássa a 2009/12/EK céljait. Ha
a problémák megoldására nemzeti szinten születnek intézkedések, fennáll annak a
kockázata, hogy ez akadályokat gördít az áruk szabad mozgása elé. Ezenkívül a
nemzeti szintű intézkedések az adott tagállam területére korlátozódnak. Az
uniós szintű koordinált fellépés sokkal alkalmasabb a kitűzött célok
elérésére, és különösen a piacfelügyelet hatékonyabbá tételére. Ezért
helyénvalóbb uniós szintű intézkedést hozni.
4.3.4 Arányosság
Az arányosság elvével összhangban a javasolt
módosítások nem terjednek túl azon, ami a kijelölt célok eléréséhez szükséges.
Az új vagy módosított kötelezettségek nem
rónak szükségtelen terhet és költséget az iparágra – különösen a kis- és
középvállalkozásokra – és a közigazgatásra. Ha a módosításoknak negatív hatások
tulajdoníthatók, az adott lehetőség hatásainak elemzése arra szolgál, hogy
a felismert problémákat a legarányosabb megoldással lehessen orvosolni. Számos
módosításnak az a célja, hogy a meglévő irányelvet egyértelműbbé
tegye, többletköltséget jelentő új követelmények bevezetése nélkül.
Az alkalmazott jogalkotási technika
A javaslat rendelet formáját ölti.
Az irányelv rendelettel való felváltása a
Bizottság azon általános célkitűzését szolgálja, hogy a szabályozási
környezetet egyszerűsítse, és az egész Unióban biztosítsa a javasolt
szabályozás végrehajtásának egységességét.
A javasolt rendelet a Szerződés 114.
cikkén alapul, és a gázüzemű berendezések belső piacának
megfelelő működését szolgálja. Az egész Unióban egyszerre életbe
lépő és egységesen alkalmazandó, egyértelmű és részletes szabályokról
rendelkezik.
A teljes harmonizáció
elvével összhangban a tagállamok nemzeti joga nem kötheti szigorúbb vagy
további követelményekhez a gázüzemű berendezések forgalomba hozatalát. Így
a kötelezően teljesítendő alapvető követelményeknek és a gyártók
által követendő megfelelőségértékelési eljárásoknak is egyformáknak
kell lenniük minden tagállamban.
Ugyanez vonatkozik az
NLF-határozattal való összehangolás érdekében bevezetett rendelkezésekre is. A
rendelkezések egyértelműek, és kellően pontosak ahhoz, hogy az
érintettek közvetlenül alkalmazzák őket.
A tagállamok a számukra
előírt kötelezettségeket – például a megfelelőségértékelő
szervezetek értékelésének, kijelölésének és bejelentésének kötelezettségét –
egyébként sem a nemzeti jogukba való közvetlen átültetéssel, hanem a szükséges
szabályozási és igazgatási intézkedések megtételével hajtják végre. Ez nem
változik akkor, ha a szóban forgó kötelezettségeket rendelet írja elő.
A tagállamoknak tehát alig
van mozgásterük egy irányelvnek a nemzeti jogukba való átültetésében. A
rendelet eszköze azonban megtakarítja nekik az irányelv átültetésével járó
költségeket.
Rendelet útján történő szabályozás esetén
továbbá nem merül fel az a kockázat, hogy az irányelvet a tagállamok
eltérően ültetik át, ami különbségeket eredményezne a biztonságvédelem
szintjében, belső piaci akadályokat támasztana, és ezáltal aláásná a
szabályozás hatékony végrehajtását.
Az irányelvről
rendeletre való átállás nem jár semmilyen változással a szabályozási
megközelítésben.
Az új megközelítés minden
jellemzője megmarad, különösen az abban a tekintetben biztosított
rugalmasságot illetően, hogy a gyártók az alapvető követelményeket
milyen eszközökkel teljesítik, és hogy a rendelkezésre álló
megfelelőségértékelési eljárások közül melyiket alkalmazzák a
gázüzemű berendezések megfelelőségének igazolására. A szabályozás
végrehajtását támogató meglévő mechanizmusokat (szabványosítási eljárás,
munkacsoportok, közigazgatási együttműködés, iránymutatások kidolgozása
stb.) nem érinti a jogi aktus jellege.
A rendelet útján történő szabályozás
továbbá nem jelenti a döntéshozatali eljárás központosítását. A tagállamok
megőrzik hatáskörüket többek között a bejelentett szervezetek kijelölése
és akkreditálása, a piacfelügyeleti és jogérvényesítési intézkedések
meghozatala, valamint – mindaddig, amíg a gázminőségek nincsenek uniós
szinten harmonizálva – a gázellátási feltételek meghatározása tekintetében.
Ezenkívül a belső
piac rendeletek útján történő szabályozása – az érdekeltek
preferenciájával is összhangban – a túlszabályozás kockázatát is kiküszöböli. A
gyártók így közvetlenül a rendelet szövegét vehetik alapul, ahelyett hogy 28
átültető jogszabályt kellene megtalálniuk és tanulmányozniuk.
Ennek alapján
megállapítható, hogy a rendelet valamennyi érintett számára a
legmegfelelőbb megoldás, mivel a javasolt szabályozás gyorsabb és
egyöntetűbb alkalmazását teszi lehetővé, és a gazdasági
szereplőknek egyértelműbb szabályozási környezetet teremt.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI VONZAT
A javaslatnak nincsen az Unió költségvetését
érintő vonzata.
5.           KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓK
Meglévő jogi aktusok hatályon kívül
helyezése
A javaslat elfogadása a 2009/142/EK irányelv
hatályon kívül helyezéséhez vezet.
Európai Gazdasági Térség
A javaslat érinti az Európai Gazdasági
Térséget, ezért arra is ki kell terjeszteni.
2014/0136 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
a gázüzemű berendezésekről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[21],
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)       A gázüzemű
berendezésekről szóló 2009/142/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[22] meghatározza a
gázüzemű berendezések forgalomba hozatalára és üzembe helyezésére
vonatkozó szabályokat.
(2)       A 2009/142/EK irányelv a
műszaki harmonizáció és a szabványosítás új megközelítési módjáról szóló,
1985. május 7-i tanácsi állásfoglalásban[23]
meghatározott új megközelítési elveken alapul. Ennek megfelelően csak a
gázüzemű berendezésekre alkalmazandó alapvető követelményeket
határozza meg, a műszaki részleteket pedig az Európai Szabványügyi
Bizottság (CEN) és az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság (Cenelec)
fogadja el az európai szabványosításról szóló 1025/2012/EU európai parlamenti
és tanácsi rendelettel[24]
összhangban. Azon szabványok betartása, amelyek így kerültek megállapításra, és
amelyek hivatkozási száma az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétételre
került, magában foglalja a 2009/142/EK irányelv követelményei teljesítésének
vélelmét. A tapasztalatok azt mutatják, hogy ezek az alapelvek beváltak ebben
az ágazatban, ezért indokolt megtartani, sőt szélesebb körben alkalmazni
őket.
(3)       A 2009/42/EK irányelv
alkalmazása során szerzett tapasztalat azt mutatja, hogy módosítani kell egyes
rendelkezéseit, mivel a jogbiztonság érdekében egyértelműsíteni és
aktualizálni kell az irányelv hatályát érintő meghatározásokat, a gázok
típusairól és azok hálózati nyomásáról kiadott tagállami közlemények tartalmát és
egyes alapvető követelményeket.
(4)       Mivel a 2009/142/EK
irányelvet bizonyos vonatkozásokban felül kell vizsgálni és tovább kell
fejleszteni, az egyértelműség érdekében indokolt az irányelvet hatályon
kívül helyezni. Mivel minden tagállamra azonos hatály, alapvető
követelmények és megfelelőségértékelési eljárások irányadók, az új
megközelítési elveken alapuló irányelveknek a nemzeti jogba való átültetése
igen csekély mozgásteret hagy. A szabályozási keret egyszerűsítése
érdekében a 2009/142/EK irányelvet rendelettel célszerű felváltani, mivel
ez a jogalkotási eszköz a legmegfelelőbb, ugyanis olyan egyértelmű és
részletes szabályok előírását teszi lehetővé, amelyek nem adnak
alkalmat eltérő tagállami átültetésekre, így az egész Unióban egységes
végrehajtást biztosítanak.
(5)       A termékek forgalomba
hozatalának közös keretrendszeréről szóló 768/2008/EK európai parlamenti
és tanácsi határozat[25]
közös keretrendszert teremt a termékek forgalomba hozatalára vonatkozó
feltételeket harmonizáló jogi aktusokra vonatkozó általános elvek és
referenciarendelkezések számára, egységes alapot biztosítva ezáltal e
jogszabályok felülvizsgálatához, illetve átdolgozásához. A termékekre vonatkozó
egyéb ágazati szabályozásokkal való összhang érdekében célszerű a
2009/42/EK irányelvet a szóban forgó határozathoz hozzáigazítani.
(6)       A termékek forgalmazása
tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak
megállapításáról szóló, 2008. július 9-i 765/2008/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet[26]
horizontális rendelkezéseket tartalmaz a megfelelőségértékelő
szervezetek akkreditálására, [a harmadik országokból érkező termékek
piacfelügyeletére és ellenőrzésére] és a CE-jelölésre vonatkozóan.
(7)       [A termékek piaci
felügyeletéről] szóló […/…]/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[27] részletes
piacfelügyeleti és ellenőrzési szabályokat állapít meg az Unióba harmadik
országokból belépő termékekre, beleértve a gázüzemű berendezéseket
is. Az említett rendelet védzáradéki eljárásról is rendelkezik. A tagállamok
feladata a piacfelügyelet megszervezése és elvégzése, a piacfelügyeleti
hatóságok kijelölése, valamint azok hatáskörének és feladatkörének
meghatározása. Ezenkívül általános és ágazatspecifikus piacfelügyeleti
programokat kell létrehozniuk.
(8)       Indokolt, hogy e rendelet
hatálya azonos legyen a 2009/142/EK irányelvével. Indokolt, hogy ez a rendelet
a gázüzemű berendezésekre és a gázüzemű berendezésekbe
beépítendő részegységekre legyen alkalmazandó. A gázüzemű berendezés
olyan háztartási vagy nem háztartási berendezés, amelyet bizonyos meghatározott
rendeltetésre szánnak.
(9)       E rendeletnek arra kell
irányulnia, hogy biztosítsa a gázüzemű berendezések és azok részegységei
belső piacának megfelelő működését a gázzal járó biztonsági
kockázatok és az energiahatékonyság tekintetében.
(10)     Nem indokolt, hogy e rendelet
alkalmazása kiterjedjen olyan területekre, amelyekről részletesebben
rendelkeznek az uniós harmonizációs szabályozás más rendelkezései. Ez utóbbiak
magukban foglalják a környezetbarát tervezésre vonatkozó követelmények keretét
létrehozó 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[28] alapján intézkedéseket
is.
(11)     E rendelet 6 cikke értelmében
a tagállamok nem szabhatnak olyan szigorított egészségügyi, biztonsági vagy
energiahatékonysági követelményeket, amelyek tiltják, korlátozzák vagy
akadályozzák az e rendeletben foglaltaknak megfelelő berendezések
forgalmazását és üzembe helyezését. Ez a rendelkezés ugyanakkor nem
befolyásolja azt a lehetőséget, hogy az uniós irányelvek végrehajtásakor a
tagállamok a termékek, többek között a gázüzemű berendezések
energiahatékonyságát érintő rendelkezéseket vezessenek be, feltéve, hogy
ezek a Szerződéssel összhangban vannak.
(12)     A megújuló energiaforrásból
előállított energia támogatásáról szóló 2009/28/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelv[29]
előírja a tagállamok számára, hogy a tagállamok építési szabályaikban és
törvényeikben olyan intézkedéseket vezessenek be, amelyek célja, hogy az
építési ágazatban a megújuló energiaforrásokból előállított, bármilyen
típusú energia részaránya emelkedjen. Az épületek energiahatékonyságáról szóló
2010/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv[30] előírja a
tagállamok számára, hogy az épületekre és épületelemekre vonatkozóan
energiahatékonysági minimumkövetelményeket, a meglévő épületekbe utólag
beépített épületgépészeti rendszerek általános energiateljesítménye
tekintetében pedig rendszerkövetelményeket határozzanak meg. Az
energiahatékonyságról szóló európai parlamenti és tanácsi 2012/27/EU irányelv [31]
értelmében a tagállamoknak kielégítő intézkedéseket kell hozniuk annak
érdekében, hogy a különböző területeken, többek között az épületekben
fokozatosan csökkenjen az energiafelhasználás mértéke.
(13)     Ez a rendelet nem érinti a
tagállamok azon kötelezettségét, hogy a 2009/28/EK, a 2010/31/EU és a 2012/27/EU
irányelveknek megfelelően nemzeti intézkedéseket hozzanak a megújuló
forrásokból előállított energia támogatása céljából és az épületek
energiahatékonyságának előmozdítása érdekében. Ezen irányelvek
célkitűzéseivel összeegyeztethető, hogy a nemzeti intézkedések
bizonyos körülmények esetén korlátozzák az olyan gázüzemű berendezések
beszerelését, amelyek megfelelnek az ebben a rendeletben szereplő, az
energia ésszerű felhasználására vonatkozó követelménynek, feltéve hogy az
ilyen követelmények nem jelentenek indokolatlan piaci akadályt.
(14)     A tagállamoknak helyénvaló
minden szükséges lépést megtenniük, hogy csak olyan gázüzemű berendezést
lehessen forgalomba hozni és üzembe helyezni, amely rendeltetésszerű
használat esetén nem veszélyezteti a személyek, a háziállatok és a vagyon
biztonságát.
(15)     Az e rendeletben foglalt
rendelkezések nem érintik a tagállamok jogát, hogy a gázüzemű berendezések
üzembe helyezésére vagy rendszeres felülvizsgálatára vonatkozó szabályokat
állapítsanak meg a helyes telepítés, használat és karbantartás biztosítására.
(16)     Ez a rendelet nem érinti a
tagállamok jogát, hogy megállapítsák az általuk szükségesnek ítélt
követelményeket a telepítés egyes vonatkozásai, a helyiség szellőzésére
vonatkozó feltételek és az magának az épületnek a biztonságával és
energiahatékonyságával kapcsolatos szempontok tekintetében, feltéve, hogy e
rendelkezések a gázüzemű berendezésekkel szemben nem támasztanak tervezési
követelményeket.
(17)     Mivel e rendelet hatálya nem
terjed ki a helytelenül telepített, karbantartott vagy használt gázüzemű
berendezések okozta kockázatokra, a tagállamoknak érdemes intézkedéseket
tenniük, hogy felhívják a nyilvánosság figyelmét a tüzelőanyagokkal, és
különösen a szén-monoxiddal kapcsolatos kockázatokra.
(18)     Noha ez a rendelet nem
szabályozza a tagállamokban alkalmazott gázellátási feltételeket, figyelemmel
kell lennie arra, hogy a gázok típusát és a hálózati nyomást illetően
tagállamonként eltérőek a feltételek, mivel a gáz halmazállapotú
tüzelőanyag műszaki jellemzői nincsenek harmonizálva. A
gázüzemű berendezés biztonságos és szabályos működése szempontjából
igen fontos, hogy ott, ahol üzembe helyezik, milyen összetételűek a
különböző típusú gázok, milyen műszaki jellemzőkkel
rendelkeznek, és mekkora a hálózati nyomásuk, ezért ezt a megfontolást már a
berendezés tervezésekor figyelembe kell venni annak érdekében, hogy a
berendezés valóban kompatibilis legyen azzal a gáztípussal (azokkal a
gáztípusokkal) és azzal a hálózati nyomással (azokkal a hálózati nyomásokkal),
amelyre (amelyekre) tervezték.
(19)     Annak érdekében, hogy a
gázüzemű berendezésekre nézve ne származzanak kereskedelmi akadályok
abból, hogy a gázellátási feltételek még nincsenek harmonizálva, és hogy
elegendő információ álljon a gazdasági szereplők rendelkezésére,
indokolt, hogy a tagállamok a többi tagállamot és a Bizottságot tájékoztassák
és változás esetén kellő időben értesítsék a területükön alkalmazott
gáztípusokról és hálózati nyomásokról.
(20)     A tagállamok által a
gáztípusokról és a hálózati nyomásokról kiadott közleménynek tartalmaznia kell
minden információt, amely a gazdasági szereplők szempontjából releváns és
szükséges. Ennek keretében a gáz halmazállapotú tüzelőanyaggal való
ellátás fő forrása nem releváns a gázüzemű berendezések
jellemzői és teljesítménye, valamint e berendezéseknek a közölt
gázellátási feltételekkel való kompatibilitása szempontjából.
(21)     A tagállamoknak a területükön
alkalmazott gázcsaládok és gázcsoportok megválasztásánál érdemes figyelembe
venniük a gázminőségekkel kapcsolatban folyamatban lévő szabványosítási
munkát, és ezáltal az egész Unióban egységes összehangolt közelítésmódot
biztosítaniuk a gáz halmazállapotú tüzelőanyagok szabványosítás útján
történő harmonizálása tekintetében.
(22)     Amennyiben a tagállamok – a
földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 2009/73/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelvvel[32]
és a gáz minőségi jellemzőit illetően a CEN által jelenleg
végzett szabványosítási munkával összhangban – a biogáz szélesebb körű
alkalmazása érdekében tett konkrét intézkedések részeként biogázt táplálnak
gázelosztó hálózatukba vagy szigetüzemben működő rendszeren keresztül
biogázt szolgáltatnak, indokolt kellő időben aktualizálniuk a
gáztípusokra vonatkozó közleményüket, ha a szolgáltatott gáz minősége már
nincs a korábban közölt minőségi tartományban.
(23)     Amikor a tagállamok a
2009/28/EK irányelvvel összhangban kialakítják nemzeti cselekvési tervüket azon
kötelezettségük teljesítése érdekében, hogy növeljék a megújuló
energiaforrásoknak, és különösen a biogáznak a teljes energiafogyasztáson
belüli részarányát, érdemes megfontolniuk annak lehetséges módjait, hogy
gázelosztó hálózatukba biogázt tápláljanak.
(24)     A tagállamoknak célszerű
meghozniuk a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a gázellátási
feltételek ne képezzenek kereskedelmi akadályt és ne korlátozzák a helyi
gázellátási feltételekkel kompatibilis gázüzemű berendezések üzembe helyezését.
(25)     Indokolt, hogy az áruk szabad
mozgásának elve érvényesüljön az e rendelet hatálya alá tartozó és a benne
foglalt rendelkezéseknek megfelelő gázüzemű berendezések esetében. Az
ilyen berendezések üzembe helyezését lehetővé kell tenni, feltéve, hogy
megfelelnek a helyi gázellátási feltételeknek.
(26)     A berendezés adattábláján
feltüntetett berendezéskategória közvetlenül utal arra, hogy az adott
berendezést mely gázcsaládok, illetve gázcsoportok biztonságos és a kívánt
teljesítményszinten történő égetésére tervezték, biztosítva ezáltal az
adott berendezés kompatibilitását a helyi gázellátási feltételekkel.
(27)     Az alapvető biztonsági,
egészségügyi és az energia ésszerű használatára vonatkozó követelményeket
be kell tartani annak biztosítása érdekében, hogy a gázüzemű berendezések
a rendeltetésszerű és a kívánt teljesítményszinten való használat során
biztonságosak legyenek.
(28)     Az alapvető
követelményeket a tudománynak és a technikának a tervezéskori és gyártáskori
állását, valamint a magas fokú egészség- és biztonságvédelemmel és az energia
ésszerű használatával összhangban lévő műszaki és gazdasági
megfontolásokat figyelembe véve kell értelmezni és alkalmazni.
(29)     A közérdeknek az egészségre, a
biztonságra és az energia ésszerű használatára is kiterjedő védelme,
továbbá a fogyasztók, az egyéb felhasználók, a háziállatok és a vagyon magas
szintű védelme és az uniós piacon megvalósuló tisztességes verseny
garantálása érdekében indokolt, hogy a gazdasági szereplők az ellátási
láncban betöltött szerepüktől függően felelősséggel tartozzanak
azért, hogy a gázüzemű berendezések és azok részegységei megfeleljenek e
rendelet rendelkezéseinek.
(30)     Indokolt, hogy az ellátási és
értékesítési láncba bekapcsolódó valamennyi gazdasági szereplő
megfelelő intézkedéseket hozzon annak biztosítására, hogy csak olyan
gázüzemű berendezéseket forgalmazzon, amelyek megfelelnek ennek a
rendeletnek. Az egyes gazdasági szereplők között egyértelműen és
arányosan, az ellátási és az értékesítési láncban vállalt szerepnek
megfelelően kell felosztani a kötelezettségeket.
(31)     Mivel a gyártó részletes
ismerettel rendelkezik a tervezésről és a gyártásról, ő a
legalkalmasabb arra, hogy elvégezze a teljes megfelelőségértékelési
eljárást. Ezért indokolt, hogy a megfelelőségértékelés elvégzésének
kötelezettsége kizárólag a gyártót terhelje.
(32)     A gyártónak elegendő és
kellően részletes információt kell rendelkezésre bocsátania a
gázüzemű berendezés rendeltetésszerű használatáról ahhoz, hogy a
berendezést helyesen és biztonságosan lehessen telepíteni, üzembe helyezni,
használni és karbantartani. Ez adott esetben azt is jelenti, hogy az
információnak műszaki információkat kell magában foglalnia a berendezés és
az üzembe helyezési környezet közötti kapcsolódásról.
(33)     A gazdasági szereplők, a
nemzeti piacfelügyeleti hatóságok és a fogyasztók közötti kommunikáció
elősegítése érdekében a tagállamoknak célszerű arra ösztönözniük a
gazdasági szereplőket, hogy azok a postai címük mellett internetes
honlapjuk címét is megadják.
(34)     Gondoskodni kell arról, hogy a
harmadik országokból az uniós piacra lépő gázüzemű berendezések és
részegységek megfeleljenek ennek a rendeletnek, és különösen arról, hogy a
gyártók ezeken a berendezéseken, illetve részegységeken elvégezzék a vonatkozó
megfelelőségértékelési eljárásokat. Ezért indokolt az importőrök
számára előírni, hogy gondoskodjanak az általuk forgalomba hozott
gázüzemű berendezések és részegységek e rendelet követelményeinek való
megfelelőségéről, és hogy ne hozzanak forgalomba olyan berendezést,
illetve részegységet, amely nem felel meg az említett követelményeknek vagy
kockázatot jelent. Ezenkívül indokolt az importőröket annak
ellenőrzésére kötelezni, hogy sor került-e a megfelelőségértékelési
eljárásokra, és hogy a berendezéseknek a gyártók által elkészített jelölése és
dokumentációja ellenőrzés céljából az illetékes felügyeleti hatóságok
rendelkezésére áll-e.
(35)     A gyártó vagy az importőr
által már forgalomba hozott gázüzemű berendezést vagy részegységet a
forgalmazó forgalmazza; ez utóbbinak kellő gondossággal kell eljárnia,
hogy a berendezést, illetve a részegységet olyan módon kezelje, hogy ne
befolyásolja hátrányosan a berendezés megfelelőségét.
(36)     Helyénvaló, hogy gázüzemű
berendezés vagy részegység forgalomba hozatalakor az importőr a
berendezésen, illetve a részegységen minden esetben feltüntetesse nevét,
bejegyzett kereskedelmi nevét vagy bejegyzett védjegyét és kapcsolatfelvételre
használható postai címét. Ha a berendezés, illetve a részegység mérete vagy
jellege ezt nem teszi lehetővé, a fentiek alól kivételt lehet tenni. Ide
tartoznak azok az esetek is, amikor az importőrnek fel kellene bontania a
csomagolást ahhoz, hogy nevét és címét a terméken feltüntethesse.
(37)     Indokolt gyártónak tekinteni
és a gyártóval azonos kötelezettségekkel terhelni minden olyan gazdasági
szereplőt, aki saját neve vagy védjegye alatt hoz forgalomba gázüzemű
berendezést vagy részegységet, vagy olyan módosítást végez egy már piaci
forgalomba hozott berendezésen vagy részegységen, amely befolyásolja, hogy az megfelel-e
e rendelet követelményeinek.
(38)     Indokolt, hogy a forgalmazók
és az importőrök, mivel közel vannak a piachoz, szerepet vállaljanak az
illetékes nemzeti hatóságok által ellátott piacfelügyeleti feladatokban, és
készek legyenek tevékenyen részt venni bennük, például úgy, hogy az illetékes
hatóságok rendelkezésére bocsátják az adott gázüzemű berendezéssel,
illetve részegységgel kapcsolatban az összes szükséges információt.
(39)     A piacfelügyelet
egyszerűbbé és hatékonyabbá tehető annak biztosításával, hogy a gázüzemű
berendezést, illetve a részegységet az egész ellátási láncra kiterjedően
nyomon lehessen követni. A hatékony nyomonkövetési rendszer megkönnyíti a
piacfelügyeleti hatóságoknak azt a feladatát, hogy a nem megfelelő
gázüzemű berendezéseket vagy részegységeket forgalmazó gazdasági
szereplők nyomára akadjanak.
(40)     Ennek a rendeletnek az
alapvető követelmények megfogalmazására kell korlátozódnia. Az említett
követelményeknek való megfelelőség értékelésének megkönnyítésére indokolt
a megfelelőség vélelméről rendelkezni azon gázüzemű
berendezések, illetve részegységek esetében, amelyek megfelelnek az említett
követelményekhez kapcsolódó részletes műszaki előírásokat
rögzítő, az európai szabványosításról szóló 1025/2012/EU európai parlamenti
és tanácsi rendelet[33]
alapján elfogadott – különösen a gázüzemű berendezések tervezésére,
gyártására, működésére, az energia ésszerű használatának vizsgálatára
és telepítésére vonatkozó – harmonizált szabványoknak.
(41)     Az 1025/2012/EU rendelet
meghatározza azt az eljárást, amely akkor alkalmazandó, ha kifogás merül fel
azzal kapcsolatban, hogy a harmonizált szabványok teljes mértékben eleget
tesznek-e e rendelet követelményeinek.
(42)     Annak érdekében, hogy a
gazdasági szereplők igazolni tudják, az illetékes hatóságok pedig
biztosítani tudják, hogy a forgalmazott gázüzemű berendezések, illetve
részegységek megfelelnek az alapvető követelményeknek,
megfelelőségértékelési eljárásokat kell meghatározni. A 768/2008/EK
határozat a megfelelőségértékelési eljárások tekintetében különböző
modulokat határoz meg, amelyek a felmerülő veszélyekkel és a szükséges
biztonsági szinttel arányosan növekvő szigorúságú eljárásokat foglalnak
magukban. Az ágazatok közötti koherencia biztosítása és az eseti változatok
elkerülése érdekében célszerű a lehetséges megfelelőségértékelési
eljárások körét e modulokra korlátozni.
(43)     Célszerű, hogy a
gázüzemű berendezés gyártója EU-megfelelőségi nyilatkozatot állítson
ki, melybe belefoglalja az e rendeletben előírt információkat arról, hogy
az adott gázüzemű berendezés megfelel az e rendeletben és az egyéb
vonatkozó uniós harmonizációs szabályozásban foglalt követelményeknek.
(44)     A piacfelügyeleti célú
információ-hozzáférés hatékonysága érdekében egyetlen EU-megfelelőségi
nyilatkozatba célszerű belefoglalni az adott gázüzemű berendezésre
irányadó valamennyi uniós jogi aktus azonosításához szükséges információkat.
(45)     Célszerű, hogy a
részegység gyártója részegység-megfelelőségi tanúsítványt állítson ki,
melybe belefoglalja az e rendeletben előírt információkat arról, hogy az
adott részegység megfelel az e rendeletben foglalt követelményeknek. Ha a
részegységre más uniós harmonizációs szabályozás is vonatkozik, a részegység
gyártójának adott esetben EU-megfelelőségi nyilatkozatot is indokolt
kiállítania a vonatkozó szabályozásnak megfelelően.
(46)     A tágabb értelemben vett
megfelelőségértékelésre irányuló eljárás egészének látható végeredménye a
gázüzemű berendezés megfelelőségét igazoló CE-jelölés. A CE-jelölésre
irányadó általános elveket és a CE-jelölés és más jelölések közötti kapcsolatot
a 765/2008/EK rendelet határozza meg. A CE-jelölés feltüntetésére vonatkozó
szabályokat ebben az rendeletben célszerű megállapítani.
(47)     A részegységek nem
gázüzemű berendezések, hanem berendezésekbe való beépítés céljából
szakemberek rendelkezésére bocsátott átmeneti termékek. Mivel egy részegység
tervezésének megfelelősége hozzájárul a kész berendezés helyes és
biztonságos működéséhez, és mivel a berendezés okozta, gázzal
összefüggő kockázatok csak a részegység beépítése után mérhetők fel,
a rendelet is úgy rendelkezik, ahogy a hatályos rendelkezés, nevezetesen hogy a
részegységek nem viselnek CE-jelölést.
(48)     A felhasználók és a harmadik
felek hatékony védelme érdekében a gázüzemű berendezéseknek és a
részegységeknek az e rendeletben előírt alapvető követelményeknek
való megfelelősége ellenőrzésre szorul.
(49)     Annak biztosítására, hogy a
gázüzemű berendezések megfeleljenek az alapvető követelményeknek,
erre alkalmas megfelelőségértékelési eljárások követését kell előírni
a gyártók számára. A szóban forgó eljárásokat a 768/2008/EK határozatban
foglalt megfelelőségértékelési modulokból kiindulva célszerű
meghatározni.
(50)     Az ebben a rendeletben
előírt megfelelőségértékelési eljárások olyan
megfelelőségértékelő szervezetek közreműködését igénylik,
amelyeket a tagállamok jelentenek be a Bizottságnak.
(51)     A tapasztalat azt mutatja,
hogy a 2009/142/EK irányelvben meghatározott kritériumok, amelyeket a
Bizottsághoz való bejelentés céljából a megfelelőségértékelő
szervezeteknek teljesíteniük kell, nem elégségesek annak biztosításához, hogy e
szervezetek az egész Unióban egységesen magas szintű teljesítményt
nyújtsanak. Mindazonáltal létfontosságú, hogy valamennyi
megfelelőségértékelő szervezet azonos színvonalon és tisztességes versenyfeltételek
között lássa el feladatait. Ezért kötelező követelményeket kell
megállapítani azokra a megfelelőségértékelő szervezetekre nézve,
amelyek megfelelőségértékelési szolgáltatások nyújtása céljából be
kívánják jelentetni magukat.
(52)     A megfelelőségértékelés
egységes minőségi színvonalának biztosítása érdekében a bejelentő
hatóságokra, valamint a bejelentett szervezetek értékelésében, bejelentésében
és ellenőrzésében részt vevő egyéb szervezetekre nézve szintén követelményeket
kell előírni.
(53)     Amennyiben egy
megfelelőségértékelő szervezet igazolja a harmonizált szabványokban
rögzített kritériumok teljesítését, akkor azt kell vélelmezni, hogy megfelel e
rendelet megfelelő követelményeinek.
(54)     Az e rendeletben megállapított
rendszert a 765/2008/EK rendeletben meghatározott akkreditálási rendszer
egészíti ki. Mivel az akkreditálás a megfelelőségértékelő szervezetek
alkalmassága ellenőrzésének egyik alapvető eszköze, a bejelentés
céljából ezt is alkalmazni kell.
(55)     Indokolt, hogy a nemzeti hatóságok
az Unió egészében előnyben részesítsék a 765/2008/EK rendelet szerinti – a
megfelelőségi tanúsítványokba vetett bizalom szükséges szintjét biztosító
– átlátható akkreditálást mint eszközt a megfelelőségértékelő
szervezetek műszaki alkalmasságának bizonyítására. A nemzeti hatóságok
azonban úgy ítélhetik meg, hogy rendelkeznek a megfelelő eszközökkel
ahhoz, hogy maguk végezzék el ezt az értékelést. Ebben az esetben az értékelés
megfelelő szintű hitelességének a többi nemzeti hatóság felé való
biztosítása érdekében indokolt, hogy a nemzeti hatóságok a Bizottság és a többi
tagállam rendelkezésére bocsássák azokat az igazoló dokumentumokat, amelyek
szükségesek annak bizonyításához, hogy az értékelt
megfelelőségértékelő szervezet megfelel a vonatkozó szabályozási
követelményeknek.
(56)     A
megfelelőségértékelő szervezetek gyakran alvállalkozásba adják a
megfelelőségértékeléshez kapcsolódó tevékenységeik bizonyos részeit, vagy
e célból leányvállalatot vesznek igénybe. Az uniós piacon forgalomba hozandó
gázüzemű berendezésekre előírt védelmi szint megóvása érdekében
alapvető fontosságú, hogy a megfelelőségértékelési feladatok
ellátását illetően az alvállalkozók és leányvállalatok ugyanazokat a
követelményeket teljesítsék, mint a bejelentett szervezetek. Ezért fontos, hogy
a bejelentendő szervezetek alkalmasságának és teljesítményének értékelése,
valamint a már bejelentett szervezetek ellenőrzése az alvállalkozók és
leányvállalatok által végzett tevékenységekre is kiterjedjen.
(57)     Célszerű a bejelentési
eljárást hatékonyabbá és átláthatóbbá tenni, és különösen az online bejelentés
lehetővé tétele érdekében az új technológiákhoz hozzáigazítani.
(58)     Mivel a
megfelelőségértékelő szervezetek az Unió egészében kínálhatják
szolgáltatásaikat, helyénvaló lehetőséget biztosítani a többi tagállamnak
és a Bizottságnak arra, hogy egy adott bejelentett szervezettel szemben
kifogást emeljenek. Ezért fontos rendelkezni egy olyan időtartamról, amely
alatt tisztázhatók a megfelelőségértékelő szervezet alkalmasságával
kapcsolatos kétségek vagy aggályok, még mielőtt az megkezdi bejelentett
szervezetként való működését.
(59)     A versenyképesség érdekében
döntő jelentőségű, hogy a megfelelőségértékelő
szervezetek úgy alkalmazzák a megfelelőségértékelési eljárásokat, hogy
közben ne hárítsanak szükségtelen terheket a gazdasági szereplőkre.
Ugyanebből az okból és a gazdasági szereplőkkel való egyenlő
bánásmód biztosítása érdekében a megfelelőségértékelési eljárások
technikai alkalmazásában biztosítani kell a következetességet. Ez legjobban a megfelelőségértékelő
szervezetek egymás közötti megfelelő koordinálásával és
együttműködésével érhető el.
(60)     E rendelet végrehajtási
feltételeinek egységessége érdekében a Bizottságra végrehajtási hatáskörökkel
kell ruházni. E hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek
gyakorlására vonatkozó szabályokat megállapító 2011. február 16-i 182/2011/EU
európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[34]
megfelelően kell gyakorolni.
(61)     A tanácsadó bizottsági
eljárást kell alkalmazni azon végrehajtási aktusok elfogadására, amelyek a
bejelentéshez szükséges feltételeket nem vagy már nem teljesítő
bejelentett szervezetek tekintetében szükséges korrekciós intézkedések
elfogadását írják elő a bejelentő tagállam számára.
(62)     A műszaki fejlődés
figyelembevétele érdekében indokolt a Bizottságot a Szerződés 290. cikke
alapján felhatalmazni, hogy jogi aktusokat fogadjon el azon közlemények
tartalmának és formájának módosítása tekintetében, amelyeket a tagállamok adnak
ki a területükön alkalmazott gázellátási feltételekről.
(63)     A felhatalmazáson alapuló jogi
aktusok előkészítése és kidolgozása során a Bizottságnak indokolt
gondoskodnia arról, hogy a releváns dokumentumok egyidejűleg, kellő
időben és megfelelően eljussanak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz.
(64)     Rendelkezni kell olyan
átmeneti rendelkezésekről, amelyek lehetővé teszik a 2009/142/EK
irányelvnek megfelelően már forgalomba hozott gázüzemű berendezések
és részegységek forgalmazását és üzembe helyezését.
(65)     Helyénvaló, hogy a tagállamok
meghatározzák az e rendelet megsértése esetén alkalmazandó szankciókra
vonatkozó szabályokat, valamint biztosítaniuk kell végrehajtásukat. A
szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell
lenniük.
(66)     Mivel e rendelet célját –
nevezetesen annak biztosítását, hogy a forgalomba kerülő gázüzemű
berendezések megfeleljenek a felhasználók egészségének és biztonságának magas
szintű védelmét, a háziállatok és a vagyon védelmét, valamint az energia
ésszerű használatát előíró követelményeknek, ugyanakkor pedig a
belső piac megfelelően működjön – a tagállamok nem tudják
kielégítően megvalósítani, és így az léptéke és hatásai miatt uniós
szinten jobban megvalósítható, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés
5. cikkében foglalt szubszidiaritási elvvel összhangban intézkedéseket fogadhat
el. Az ugyanazon cikkben foglalt arányossági elvnek megfelelően ez a
rendelet nem terjed túl azon, ami az említett cél eléréséhez szükséges.
(67)     Ezért a 2009/142/EK irányelvet
hatályon kívül kell helyezni.
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Hatály
(1)
Ezt a rendeletet a berendezésekre és részegységekre
kell alkalmazni.
(2)
E rendelet alkalmazásában egy berendezésről
akkor mondható, hogy „rendeltetésszerűen használják”, ha a következő
feltételek teljesülnek:
a)      a berendezést a gyártó utasításainak
megfelelően szerelték fel és rendszeresen karbantartják;
b)      a berendezést a gázminőség szokásos
változása és a hálózati nyomás szokásos ingadozása mellett használják;
c)      a berendezést a szándékolt céljának megfelelően
vagy ésszerűen előrelátható módon használják.
(3)
Ez a rendelet nem alkalmazandó:
a)      a kifejezetten ipari területen végzett
ipari folyamatokban történő felhasználásra tervezett berendezésekre;
b)      a kifejezetten légi és vasúti
járműveken való használatra tervezett berendezésekre;
c)      a kifejezetten kutatási célra,
laboratóriumokban való ideiglenes használatra tervezett berendezésekre.
(4)
Amennyiben a berendezések és részegységek kapcsán
felmerülő, e rendelet hatálya alá tartozó kérdésekről részletesebben
rendelkeznek az uniós harmonizációs szabályozás más jogi aktusai, a szóban
forgó kérdések tekintetében ez a rendelet nem alkalmazandó az adott
berendezésekre, illetve részegységekre.
(5)
Az e rendelet I. melléklete 3.5. pontjában
szereplő, az energia ésszerű használatára vonatkozó követelmény nem
vonatkozik a 2009/125/EK irányelv 15. cikke alapján hozott valamely intézkedés
hatálya alá tartozó berendezésekre.
2. cikk
Fogalommeghatározások
FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
E rendelet alkalmazásában:
1.           „berendezések”: főzésre,
hűtésre, légkondicionálásra, légfűtésre, meleg víz
előállítására, világításra vagy mosásra használatos gázüzemű
berendezések, valamint légbefúvásos gázégők és ilyen gázégőkkel
felszerelendő hőcserélők;
2.           „részegységek”: azok a biztonsági,
ellenőrző vagy szabályozó szerkezetek és építőegységeik, amelyek
önállóan kerülnek forgalomba, és gázüzemű berendezésekbe történő
beépítésre vagy ilyen berendezéssé való összeszerelésre vannak tervezve;
3.           „égés”: az a folyamat,
amelynek során gáz halmazállapotú tüzelőanyag oxigénnel reagálva hőt
vagy fényt bocsát ki;
4.           „mosás”: a mosás folyamatának
egésze, beleértve a szárítást és a vasalást is;
5.           „gáz halmazállapotú
tüzelőanyag”: bármely olyan tüzelőanyag, amely 15 °C
hőmérsékleten és 1 bar nyomáson gáz halmazállapotú;
6.           „ipari folyamat”: anyag,
növény, állat, állati termék, élelmiszer vagy más termék kereskedelmi
felhasználás céljából történő kinyerése, termesztése, finomítása,
feldolgozása, előállítása, gyártása vagy elkészítése;
7.           „kifejezett célra való
tervezés”: egy berendezés tervezése akkor, ha az kizárólag egy adott igény
teljesítését szolgálja egy adott folyamaton belül;
8.           „ipari létesítmény”: bármely
olyan helyszín, ahol fő tevékenységként külön nemzeti egészségügyi és
biztonsági szabályozás hatálya alá vonandó ipari folyamatot végeznek;
9.           „gázcsalád”: hasonló égési
jellemzőkkel rendelkező, Wobbe-indextartományuk alapján összetartozó
gáz halmazállapotú tüzelőanyagok;
10.         „gázcsoport”: egy adott
gázcsaládon belüli meghatározott Wobbe-indextartomány;
11.         „Wobbe-index”: a
tüzelőanyagok helyettesíthetőségének mutatószáma, amelyet a
berendezésekben alkalmazott, különböző összetételű gázokból
kinyerhető hőmennyiség összehasonlítására használnak;
12.         „berendezéskategória”: annak
megjelölése a berendezéseknek a CEN által meghatározott kategóriajelölése
szerint, hogy az adott berendezést mely gázcsaládok, illetve gázcsoportok
biztonságos és a kívánt teljesítményszinten történő égetésére tervezték;
13.         „berendezések forgalmazása”:
berendezés gazdasági tevékenység keretében történő rendelkezésre bocsátása
– ellenérték fejében vagy ingyenesen – az uniós piacon való terjesztés vagy
felhasználás céljára;
14.         „részegységek forgalmazása”:
részegység kereskedelmi felhasználásra való rendelkezésre bocsátása –
ellenérték fejében vagy ingyenesen – berendezésbe való beépítés vagy
berendezéssé történő összeszerelés céljából való uniós forgalmazás
céljára;
15.         „energiahatékonyság”: a
berendezésből kinyert hasznos energia és a befektetett energia hányadosa;
16.         „forgalomba hozatal”:
berendezés vagy részegység első alkalommal történő forgalmazása az
uniós piacon;
17.         „üzembe helyezés”: berendezés
első használata vagy a gyártó saját céljaira első alkalommal
történő használata;
18.         „gyártó”: bármely természetes
vagy jogi személy, aki berendezést vagy részegységet gyárt, vagy aki
berendezést vagy részegységet terveztet vagy gyártat, és a szóban forgó
terméket saját neve vagy védjegye alatt értékesíti;
19.         „meghatalmazott
képviselő”: az Unióban letelepedett természetes vagy jogi személy, akit a
gyártó írásban meghatalmazott, hogy meghatározott feladatokat a nevében
elvégezzen;
20.         „importőr”: az Unióban
letelepedett természetes vagy jogi személy, aki harmadik országból származó
berendezést vagy részegységet hoz forgalomba az uniós piacon;
21.         „forgalmazó”: az a gyártótól
vagy az importőrtől különböző természetes vagy jogi személy az
ellátási láncban, aki forgalmazza a berendezést, illetve a részegységet;
22.         „gazdasági szereplő”: a
gyártó, a meghatalmazott képviselő, az importőr és a forgalmazó;
23.         „műszaki előírás”: a
berendezés, illetve a részegység által teljesítendő műszaki
követelményeket ismertető dokumentum;
24.         „harmonizált szabvány”: az
1025/2012/EU rendelet 2. cikke 1. pontjának c) alpontjában meghatározott harmonizált
szabvány;
25.         „akkreditálás”: a 765/2008/EK
rendelet 2. cikke 10. pontjában meghatározott akkreditálás;
26.         „nemzeti akkreditáló
testület”: a 765/2008/EK rendelet 2. cikke 11. pontjában meghatározott nemzeti
akkreditáló testület;
27.         „megfelelőségértékelés”:
az e rendeletben előírt alapvető követelmények teljesülésének
valamely berendezés vagy részegység vonatkozásában való igazolására szolgáló
eljárás;
28.         „megfelelőségértékelő
szervezet”: a kalibrálásra, a vizsgálatra, a tanúsításra és az ellenőrzésre
is kiterjedő megfelelőségértékelési tevékenységeket végző
szervezet;
29.         „visszahívás”: a
végfelhasználó számára már hozzáférhetővé tett berendezés visszavételére
irányuló bármilyen intézkedés;
30.         „forgalomból történő
kivonás”: az értékesítési láncba került berendezés vagy részegység
forgalmazásának megakadályozására irányuló bármilyen intézkedés;
31.         „CE-jelölés”: olyan jelölés,
amellyel a gyártó jelzi, hogy a berendezés megfelel a jelölés
feltüntetéséről rendelkező uniós harmonizációs szabályozás vonatkozó
követelményeinek;
32.         „uniós harmonizációs
szabályozás”: minden, a termékek piaci értékesítésének feltételeit harmonizáló
uniós szabályozás.
3. cikk
Forgalmazás és
üzembe helyezés
(1)
A tagállamok megtesznek minden szükséges
intézkedést annak biztosítására, hogy csak olyan berendezést lehessen
forgalmazni és üzembe helyezni, amely megfelel e rendelet követelményeinek.
(2)
A tagállamok megtesznek minden szükséges
intézkedést annak biztosítására, hogy csak olyan részegységet lehessen
forgalmazni és üzembe helyezni, amely megfelel e rendelet követelményeinek.
(3)
Ez a rendelet nem érinti a tagállamok jogát, hogy
rögzítsék azokat a követelményeket, amelyeket szükségesnek ítélnek a személyek,
a háziállatok és a vagyontárgyak épségének a berendezések rendeltetésszerű
használatakor való megőrzéséhez , feltéve, hogy ez nem jár a berendezések
módosításával.
4. cikk
A gázellátás
feltételei
(1)
A tagállamok – a II. mellékletben foglalt
követelményeknek megfelelően – a Bizottságot és a többi tagállamot
tájékoztatják és bármilyen változás esetén kellő időben értesítik a
gáz halmazállapotú tüzelőanyagként területükön alkalmazott gáztípusokról
és a megfelelő hálózati nyomásokról.
(2)
A Bizottság gondoskodik arról, hogy ezt az
információt az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétegyék.
5. cikk
Alapvető követelmények
A berendezéseknek és a részegységeknek meg
kell felelniük az I. mellékletben rájuk vonatkozóan rögzített alapvető
követelményeknek.
6. cikk
Szabad mozgás
(1)
A tagállamok e rendelet hatálya alá tartozó
szempontokra való hivatkozással nem tilthatják meg, nem korlátozhatják és nem
gátolhatják az e rendeletnek megfelelő berendezések forgalmazását és
üzembe helyezését.
(2)
A tagállamok az e rendelet hatálya alá tartozó
kockázatokra való hivatkozással nem tilthatják meg, nem korlátozhatják és nem
akadályozhatják az e rendeletnek megfelelő részegységek forgalmazását.
(3)
Ez a rendelet nem érinti a tagállamok azon
kötelezettségét, hogy – a 2009/28/EK, a 2010/31/EU és a 2012/27/EU
irányelveknek megfelelően – intézkedéseket kell hozniuk a megújuló
forrásokból előállított energia támogatása céljából és az épületek
energiahatékonyságának előmozdítása érdekében. Ezen intézkedéseknek
összeegyeztethetőeknek kell lenniük a Szerződéssel.
II. FEJEZET
A
GAZDASÁGI SZEREPLŐK KÖTELEZETTSÉGEI
7. cikk [a 768/2008/EK határozat R2. cikke]
A gyártók
kötelezettségei
(1)
A gyártók a berendezéseik és részegységeik
forgalomba hozatalakor megbizonyosodnak arról, hogy azok tervezése és gyártása
az I. mellékletben előírt alapvető követelményekkel összhangban
történt.
(2)
A berendezések, illetve részegységek gyártói
elkészítik a III. mellékletben említett műszaki dokumentációt, és elvégzik
vagy elvégeztetik a 14. cikk szerinti alkalmazandó megfelelőségértékelési
eljárást.
Ha az első albekezdés szerinti eljárás során
a berendezésről bebizonyosodik, hogy az megfelel az alkalmazandó
követelményeknek, a gyártó EU-megfelelőségi nyilatkozatot állít ki, és
feltünteti a CE-jelölést a szóban forgó berendezésen.
Ha az első albekezdés szerinti eljárás során
a részegységről bebizonyosodik, hogy az megfelel az alkalmazandó
követelményeknek, a gyártó részegység-megfelelőségi tanúsítványt állít ki.
(3)
A gyártók a műszaki dokumentációt és az
EU-megfelelőségi nyilatkozatot a berendezés forgalomba hozatalától
számított 10 évig megőrzik.
A gyártók a műszaki dokumentációt és a
részegység-megfelelőségi tanúsítványt a részegység forgalomba hozatalától
számított 10 évig megőrzik.
(4)
A gyártók gondoskodnak olyan eljárások
meglétéről, amelyek a sorozatgyártás megfelelőségének fenntartását
szolgálják. Megfelelően figyelembe kell venni a berendezés, illetve a
részegység tervezésének vagy jellemzőinek változásait, valamint azon
harmonizált szabványok vagy egyéb műszaki előírások változásait,
amelyek alapján a berendezés, illetve a részegység megfelelőségéről
nyilatkoztak.
A gyártó, amennyiben a berendezés, illetve a
részegység jelentette kockázatokra való tekintettel indokoltnak tartja, a
fogyasztók és az egyéb végfelhasználók egészsége és biztonsága érdekében
mintavételes vizsgálatnak veti alá a már forgalmazott berendezést, kivizsgálja
a nem megfelelő berendezésekkel, illetve részegységekkel kapcsolatos
panaszokat, szükség esetén nyilvántartást vezet e panaszokról, valamint a
szóban forgó berendezések visszahívásairól, és folyamatosan tájékoztatja a
forgalmazókat minden ilyen nyomonkövetési intézkedésről.
(5)
A gyártók biztosítják, hogy berendezéseiken,
illetve részegységeiken fel legyen tüntetve olyan típus-, tétel- vagy
sorozatszám vagy egyéb elem, amely alapján azok azonosíthatók.
Ha ez utóbbit a berendezés, illetve a részegység
mérete vagy jellege nem teszi lehetővé, akkor a gyártó biztosítja, hogy az
előírt információ a csomagoláson szerepeljen.
(6)
A gyártók a berendezésen, vagy ha ez nem
lehetséges, annak csomagolásán és a berendezéshez mellékelt használati
utasításban feltüntetik nevüket, bejegyzett kereskedelmi nevüket vagy
bejegyzett védjegyüket és kapcsolatfelvételre használható postai címüket. A
címnek tartalmaznia kell egy központi elérhetőséget, ahol a gyártóval fel
lehet venni a kapcsolatot. Az elérhetőséget olyan – az adott tagállam
által meghatározott – nyelven kell megadni, amelyet a fogyasztók és az egyéb
felhasználók, továbbá a piacfelügyeleti hatóságok könnyen megértenek.
A gyártók a részegységen, vagy ha ez nem
lehetséges, annak csomagolásán és a részegységhez mellékelt utasításokon
feltüntetik nevüket, bejegyzett kereskedelmi nevüket vagy bejegyzett
védjegyüket és kapcsolatfelvételhez használható postai címüket. A címnek
tartalmaznia kell egy központi elérhetőséget, ahol a gyártóval fel lehet
venni a kapcsolatot.
(7)
A gyártók gondoskodnak arról, hogy a berendezéshez
az I. melléklet 1.5. pontjának megfelelően használati utasítás és
biztonsági tájékoztató legyen mellékelve olyan – az adott tagállam által
meghatározott – nyelven, amelyet a fogyasztók és az egyéb végfelhasználók
könnyen megértenek. A használati utasításnak és a biztonsági tájékoztatónak
egyértelműnek, érthetőnek és világosnak kell lennie.
A gyártók gondoskodnak arról, hogy a részegységhez
az I. melléklet 1.7. pontjának megfelelően olyan részegység-megfelelőségi
tanúsítvány legyen mellékelve, amely tartalmazza – egyebek mellett – a
beépítési, illetve összeszerelési, továbbá a beállítási, üzemeltetési és
karbantartási utasításokat, mégpedig a berendezésgyártók számára könnyen
érthető nyelven. Az utasításoknak egyértelműeknek, érthetőknek
és világosaknak kell lenniük.
(8)
Azok a gyártók, amelyek úgy ítélik meg vagy okkal
feltételezik, hogy egy általuk forgalomba hozott berendezés vagy részegység nem
felel meg az e rendeletben foglaltaknak, azonnal meghoznak minden szükséges
korrekciós intézkedést annak érdekében, hogy a berendezést, illetve
részegységet – esettől függően – összhangba hozzák a
rendelkezésekkel, kivonják a forgalomból vagy visszahívják. Ezenkívül ha a
berendezés, illetve a részegység kockázatot jelent, a gyártók erről –
különösen a szabályozásnak való meg nem felelés és adott esetben a meghozott
korrekciós intézkedések részletezésével – azonnal tájékoztatják azon tagállamok
illetékes nemzeti hatóságait, ahol a berendezést, illetve a részegységet forgalomba
hozták.
(9)
A gyártók egy illetékes nemzeti hatóság indokolt
kérésére kötelesek e hatóság rendelkezésére bocsátani – számára könnyen
érthető nyelven – valamennyi olyan információt és dokumentációt, amely
szükséges annak igazolásához, hogy a berendezés, illetve a részegység megfelel
az ebben a rendeletben foglaltaknak. A szóban forgó információ és dokumentáció
papíron vagy elektronikus formában egyaránt átadható. A gyártók az említett
hatósággal – annak kérésére – együttműködnek az általuk forgalomba hozott
berendezések, illetve részegységek jelentette kockázatok kiküszöbölése
érdekében tett intézkedésekben.
8. cikk [a 768/2008/EK határozat R3. cikke]
Meghatalmazott
képviselők
(1)
A gyártók írásbeli megbízással kinevezhetnek egy
meghatalmazott képviselőt.
A 7. cikk (1) bekezdésében meghatározott
kötelezettségek és a műszaki dokumentáció elkészítése nem képezik a
meghatalmazott képviselő megbízatásának részét.
(2)
A meghatalmazott képviselő a gyártótól kapott
megbízásban meghatározott feladatokat látja el. A megbízatásnak lehetővé
kell tennie legalább azt, hogy a meghatalmazott képviselő:
a)      a berendezés forgalomba hozatalától
számított 10 évig megőrizze és a nemzeti felügyeleti hatóságok
rendelkezésére bocsássa az EU-megfelelőségi nyilatkozatot és a
műszaki dokumentációt;
b)      a részegység forgalomba hozatalától
számított 10 évig megőrizze és a nemzeti felügyeleti hatóságok
rendelkezésére bocsássa a részegység-megfelelőségi tanúsítványt és a
műszaki dokumentációt;
c)      egy illetékes nemzeti hatóság indokolt
kérésére annak rendelkezésére bocsásson valamennyi olyan információt és
dokumentációt, amely szükséges a berendezés, illetve a részegység
megfelelőségének igazolásához;
d)      az illetékes nemzeti hatóságokkal –
kérésükre – együttműködjön a megbízatása körébe tartozó berendezések,
illetve részegységek jelentette kockázatok kiküszöbölése érdekében tett
intézkedésekben.
9. cikk [a 768/2008/EK határozat R4. cikke]
Az
importőrök kötelezettségei
(1)
Az importőrök kizárólag az előírásoknak
megfelelő berendezéseket, illetve részegységeket hozhatnak forgalomba.
(2)
Berendezés forgalomba hozatala előtt az
importőrök megbizonyosodnak arról, hogy a gyártó a 14. cikk szerinti
vonatkozó megfelelőségértékelési eljárást elvégezte. Ezenkívül
megbizonyosodnak arról is, hogy a gyártó elkészítette-e a műszaki
dokumentációt, a berendezésen fel van tüntetve a CE-jelölés, és mellékelve van
hozzá az I. melléklet 1.5. pontjában előírt használati utasítás és
biztonsági tájékoztató, továbbá a gyártó teljesítette a 7. cikk (5) és (6)
bekezdésében meghatározott követelményeket.
Részegység forgalomba hozatala előtt az
importőrök megbizonyosodnak arról, hogy a gyártó a 14. cikk szerinti
vonatkozó megfelelőségértékelési eljárást elvégezte. Ezenkívül
megbizonyosodnak arról is, hogy a gyártó előzőleg elkészítette a
műszaki dokumentációt, hogy a részegységhez az I. melléklet 1.7. pontjának
megfelelően olyan részegység-megfelelőségi tanúsítvány van
mellékelve, amely tartalmazza – egyebek mellett – a beépítési, illetve
összeszerelési, továbbá a beállítási, üzemeltetési és karbantartási
utasításokat, és hogy a gyártó teljesítette a 7. cikk (5) és (6) bekezdése
szerinti követelményeket.
Ha az importőr egy berendezésről vagy
részegységről úgy ítéli meg vagy okkal feltételezi, hogy az nem felel meg
az I. mellékletben előírt alapvető követelményeknek, a szóban forgó
berendezést, illetve részegységet mindaddig nem hozhatja forgalomba, amíg annak
megfelelőségéről nem gondoskodtak. Ezenkívül ha a berendezés
kockázatot jelent, az importőr tájékoztatja erről a gyártót és a
piacfelügyeleti hatóságokat.
(3)
Az importőrök a berendezésen, vagy ha ez nem
lehetséges, annak csomagolásán és a berendezéshez mellékelt használati
utasításban feltüntetik nevüket, bejegyzett kereskedelmi nevüket vagy
bejegyzett védjegyüket és kapcsolatfelvételhez használható postai címüket. Az
elérhetőséget olyan – az adott tagállam által meghatározott – nyelven kell
megadni, amelyet a fogyasztók és az egyéb végfelhasználók, továbbá a
piacfelügyeleti hatóságok könnyen megértenek.
Az importőrök a részegységen, vagy ha ez nem
lehetséges, annak csomagolásán feltüntetik nevüket, bejegyzett kereskedelmi
nevüket vagy bejegyzett védjegyüket és kapcsolatfelvételhez használatható
postai címüket. Az elérhetőséget olyan – az adott tagállam által
meghatározott – nyelven kell megadni, amelyet a berendezésgyártók és a
piacfelügyeleti hatóságok könnyen megértenek.
(4)
Az importőrök gondoskodnak arról, hogy a
berendezéshez az I. melléklet 1.5. pontjának megfelelően használati
utasítás és biztonsági tájékoztató legyen mellékelve olyan – az adott tagállam
által meghatározott – nyelven, amelyet a fogyasztók és az egyéb végfelhasználók
könnyen megértenek.
Az importőrök gondoskodnak arról, hogy a
részegységhez az I. melléklet 1.7. pontjának megfelelően olyan
részegység-megfelelőségi tanúsítvány legyen mellékelve, amely tartalmazza
– egyebek mellett – a beépítési, illetve összeszerelési, továbbá a beállítási,
üzemeltetési és karbantartási utasításokat, mégpedig a berendezésgyártók
számára könnyen érthető – az érintett tagállam által meghatározott –
nyelven.
(5)
Az importőrök biztosítják, hogy amíg ők
felelősek a berendezésért, illetve a részegységért, az I. mellékletben
meghatározott alapvető követelményeknek való megfelelését ne
veszélyeztessék a tárolás vagy a szállítás körülményei.
(6)
Az importőr, amennyiben a berendezés, illetve
részegység jelentette kockázatokra való tekintettel indokoltnak tartja, a
fogyasztók és az egyéb végfelhasználók egészsége és biztonsága érdekében
mintavételes vizsgálatnak veti alá a már forgalmazott berendezéseket, illetve
részegységeket, kivizsgálja a nem megfelelő berendezésekkel, illetve
részegységekkel kapcsolatos panaszokat, szükség esetén nyilvántartást vezet e
panaszokról, valamint a szóban forgó berendezések visszahívásairól, és
folyamatosan tájékoztatja a forgalmazókat minden ilyen nyomonkövetési
intézkedésről.
(7)
Azok az importőrök, amelyek úgy ítélik meg
vagy okkal feltételezik, hogy egy általuk forgalomba hozott berendezés vagy
részegység nem felel meg az e rendeletben foglaltaknak, azonnal meghoznak
minden korrekciós intézkedést annak érdekében, hogy a berendezést, illetve
részegységet összhangba hozzák a rendelkezésekkel, illetve – indokolt esetben –
kivonják a forgalomból vagy visszahívják. Ezenkívül ha a berendezés, illetve a
részegység kockázatot jelent, az importőrök erről – különösen a
szabályozásnak való meg nem felelés és adott esetben a meghozott korrekciós
intézkedések részletezésével – azonnal tájékoztatják azon tagállamok illetékes
nemzeti hatóságait, ahol a berendezést, illetve a részegységet forgalomba
hozták.
(8)
Az importőrök a berendezés forgalomba
hozatalától számított 10 éven át a piacfelügyeleti hatóságoknak folyamatos
hozzáférést biztosítanak az EU-megfelelőségi nyilatkozat egy példányához,
és biztosítják, hogy a műszaki dokumentáció kérésre e hatóságok
rendelkezésére bocsátható legyen.
Az importőrök a részegység forgalomba
hozatalától számított 10 éven át a piacfelügyeleti hatóságoknak folyamatos
hozzáférést biztosítanak az részegység-megfelelőségi tanúsítvány egy
példányához, és biztosítják, hogy a műszaki dokumentáció kérésre e
hatóságok rendelkezésére bocsátható legyen.
(9)
Az importőrök egy illetékes nemzeti hatóság
indokolt kérésére kötelesek e hatóság rendelkezésére bocsátani – számára
könnyen érthető nyelven – valamennyi olyan információt és dokumentációt,
amely szükséges a berendezés, illetve a részegység megfelelőségének
igazolásához. A szóban forgó információ és dokumentáció papíron vagy
elektronikus formában egyaránt átadható. Az importőrök az említett
hatósággal – annak kérésére – együttműködnek az általuk forgalomba hozott
berendezések, illetve részegységek jelentette kockázatok kiküszöbölése
érdekében tett intézkedésekben.
10. cikk [a 768/2008/EK határozat R5.
cikke]
A forgalmazók
kötelezettségei
(1)
Berendezés, illetve részegység forgalmazásakor a
forgalmazók az e rendeletben előírt követelményekkel kapcsolatban
kellő gondossággal járnak el.
(2)
A berendezés forgalmazását megelőzően a
forgalmazók megbizonyosodnak arról, hogy a berendezésen fel van tüntetve a
CE-jelölés, hogy az I. melléklet 1.5. pontjának megfelelően a
berendezéshez használati utasítás és biztonsági tájékoztató van mellékelve a
fogyasztók és az egyéb végfelhasználók számára könnyen érthető – a majdani
forgalmazás szerinti tagállam által meghatározott – nyelven, és hogy a gyártó
és az importőr teljesítette a 7. cikk (5) és (6) bekezdésében, valamint a
9. cikk (3) bekezdésében előírt követelményeket.
A részegység forgalmazását megelőzően a
forgalmazók megbizonyosodnak arról, hogy a részegységhez az I. melléklet 1.7.
pontjának megfelelően olyan részegység-megfelelőségi tanúsítvány van
mellékelve, amely tartalmazza – egyebek mellett – a beépítési, illetve
összeszerelési, továbbá a beállítási, üzemeltetési és karbantartási
utasításokat, mégpedig a berendezésgyártók számára könnyen érthető nyelven,
és hogy az importőr teljesítette a 7. cikk (5) és (6) bekezdésében,
valamint a 9. cikk (3) bekezdésében előírt követelményeket.
Ha a forgalmazó egy berendezésről vagy
részegységről úgy ítéli meg vagy okkal feltételezi, hogy az nem felel meg
az I. mellékletben előírt alapvető követelményeknek, a szóban forgó
berendezést, illetve részegységet mindaddig nem forgalmazza, amíg azt
megfelelővé nem tették. Ezenkívül ha a berendezés, illetve a részegység
kockázatot jelent, a forgalmazó erről tájékoztatja a gyártót vagy az
importőrt, valamint a piacfelügyeleti hatóságokat.
(3)
Az importőrök biztosítják, hogy amíg ők
felelősek a berendezésért, illetve a részegységért, az I. mellékletben
meghatározott alapvető követelményeknek való megfelelését ne
veszélyeztessék a tárolás vagy a szállítás körülményei.
(4)
Azok a forgalmazók, amelyek úgy ítélik meg vagy
okkal feltételezik, hogy egy általuk forgalmazott berendezés vagy részegység
nem felel meg az e rendeletben foglaltaknak, azonnal meghoznak minden
korrekciós intézkedést annak érdekében, hogy a berendezést összhangba hozzák a
rendelkezésekkel, illetve – indokolt esetben – kivonják a forgalomból vagy
visszahívják. Ezenkívül ha a berendezés kockázatot jelent, a forgalmazók
erről – különösen a szabályozásnak való meg nem felelés és adott esetben a
meghozott korrekciós intézkedések részletezésével – azonnal tájékoztatják azon
tagállamok illetékes nemzeti hatóságait, ahol a berendezést, illetve a
részegységet forgalmazták.
(5)
A forgalmazók egy illetékes nemzeti hatóság
indokolt kérésére kötelesek e hatóság rendelkezésére bocsátani valamennyi, a
berendezés, illetve a részegység megfelelőségének igazolásához szükséges
információt és dokumentációt. A szóban forgó információ és dokumentáció papíron
vagy elektronikus formában egyaránt átadható. A forgalmazók az említett
hatósággal – annak kérésére – együttműködnek az általuk forgalmazott
berendezés, illetve részegység jelentette kockázatok kiküszöbölése érdekében
tett intézkedésekben.
11. cikk [a 768/2008/EK határozat R6.
cikke]
Azon esetek,
amelyekben gyártói kötelezettségek vonatkoznak az importőrökre és a
forgalmazókra
E rendelet alkalmazásában gyártónak kell
tekinteni és a gyártóknak a 7. cikk szerinti kötelezettségei terhelik azt az
importőrt, illetve forgalmazót, amely saját nevében vagy védjegye alatt
hoz forgalomba berendezést vagy részegységet, vagy olyan módosítást végez egy
már piaci forgalomba hozott berendezésen vagy részegységen, amely befolyásolja,
hogy az megfelel-e e rendelet követelményeinek.
12. cikk [a 768/2008/EK határozat R7.
cikke]
A gazdasági
szereplők azonosítása
A gazdasági szereplőknek kérésre
azonosítaniuk kell a piacfelügyeleti hatóságok felé a következőket:
a)      minden olyan gazdasági szereplő,
amely berendezést vagy részegységet szállított neki;
b)      minden olyan gazdasági szereplő,
amelynek berendezést vagy részegységet szállított.
A berendezést vagy részegységet átvevő,
illetve szállító gazdasági szereplőnek az első bekezdésben
előírt információkat az átvételtől, illetve a szállítástól számított
tíz évig be kell tudnia mutatni.
III. FEJEZET
BERENDEZÉSEK
ÉS RÉSZEGYSÉGEK MEGFELELŐSÉGE
13. cikk [a 768/2008/EK határozat R8.
cikke]
A
berendezések és részegységek megfelelőségének vélelmezése
Az Európai Unió
Hivatalos Lapjában hivatkozott harmonizált szabványoknak vagy azok
részeinek megfelelő berendezésekről és részegységekről
vélelmezni kell, hogy megfelelnek azoknak az I. melléklet szerinti
alapvető követelményeknek is, amelyekre kiterjednek a szóban forgó
szabványok, illetve szabványrészek.
14. cikk
A
berendezésekre és részegységekre alkalmazandó megfelelőségértékelési
eljárás
(1)
A gyártó a berendezést, illetve a részegységet
annak forgalomba hozatala előtt megfelelőségértékelési eljárásnak
veti alá a (2) vagy a (3) bekezdésben foglaltak szerint.
(2)
A sorozatgyártással készült berendezések és
részegységek esetében az e rendelet követelményeinek való megfelelőséget a
III. melléklet 1. pontja szerinti EU-típusvizsgálattal (B. modul – gyártási
típus), valamint – a gyártó választása szerint – az alábbi megfelelőségértékelési
eljárások valamelyikével kell igazolni:
a)      belső gyártásellenőrzésen és a
berendezés, illetve a részegység véletlenszerű időközönkénti
felügyelt vizsgálatán alapuló – a III. melléklet 2. pontja szerinti –
típusmegfelelőség (C2. modul);
b)      a gyártási eljárásra alkalmazott
minőségbiztosításon alapuló – a III. melléklet 3. pontja szerinti
típusmegfelelőség (D. modul);
c)      a berendezésre, illetve a részegységre
alkalmazott minőségbiztosításon alapuló – a III. melléklet 4. pontja
szerinti – típusmegfelelőség (E. modul);
d)      a berendezés, illetve a részegység
ellenőrzésén alapuló – a III. melléklet 5. pontja szerinti
típusmegfelelőség (E. modul).
(3)
Egyedileg vagy kis darabszámban gyártott berendezés
esetében a gyártó az egyedi termékellenőrzésen alapuló – a III. melléklet
6. pontja szerinti – megfelelőséget (G. modul) is választhatja.
(4)
A (2) bekezdés a)–d) pontja vagy a (3) bekezdés
szerinti eljárások végzetével a gyártó a berendezésen – amennyiben az
megfelelőnek bizonyult – a 18. cikknek megfelelően elhelyezi a
CE-jelölést, és EU-megfelelőségi nyilatkozatot állít ki.
A (2) bekezdés a)–d) pontja szerinti eljárások
végeztével a berendezés gyártója részegység-megfelelőségi tanúsítványt
állít ki.
(5)
A berendezés, illetve a részegység
megfelelőségértékelésével kapcsolatos ügyintézést és levelezést a (2) és a
(3) bekezdés szerinti eljárást lefolytató bejelentett szervezet székhelye
szerinti tagállam hivatalos nyelvén (nyelvein) vagy az említett szervezet által
elfogadott nyelven kell lebonyolítani.
15. cikk
EU-megfelelőségi
nyilatkozat [a 768/2008/EK határozat R10. cikke]
(1)
Az EU-megfelelőségi nyilatkozat igazolja, hogy
az I. mellékletben meghatározott alapvető követelmények teljesültek.
(2)
Az EU-megfelelőségi nyilatkozat az
V. mellékletben foglalt minta szerinti felépítéssel rendelkezik,
tartalmazza a III. melléklet szerinti vonatkozó megfelelőségértékelési
eljárásokban foglalt tételeket, és folyamatosan aktualizálásra kerül. Az
EU-megfelelőségi nyilatkozatot le kell fordítani az azon tagállam által
előírt nyelvre vagy nyelvekre, amelynek piacán a berendezést forgalomba
hozzák vagy forgalmazzák.
(3)
Amennyiben egy adott berendezésre több olyan uniós
jogi aktus alkalmazandó, amely EU-megfelelőségi nyilatkozatot ír elő,
egyetlen EU-megfelelőségi nyilatkozatot kell kiállítani valamennyi ilyen
uniós jogi aktus alapján. Ez a nyilatkozat tartalmazza az érintett jogi aktusok
azonosítását, ideértve közzétételük hivatkozásait is.
(4)
Az EU-megfelelőségi nyilatkozat kiállításával
a gyártó felelősséget vállal azért, hogy a berendezés megfelel az ebben a
rendeletben előírt követelményeknek.
16. cikk
Részegység-megfelelőségi
tanúsítvány
(1)
A részegység-megfelelőségi tanúsítvány
igazolja, hogy az I. mellékletben meghatározott vonatkozó alapvető
követelmények teljesültek.
(2)
A részegység-megfelelőségi tanúsítványnak a
VI. mellékletben foglalt minta szerinti felépítéssel kell rendelkeznie. A kész
berendezésekre alkalmazandó – az I. mellékletben foglalt – alapvető
követelmények teljesítésének megkönnyítése érdekében a
részegység-megfelelőségi tanúsítvány ismerteti a berendezés
jellemzőit, és utasításokat tartalmaz a berendezésbe való beépítéshez,
illetve a berendezéssé való összeszereléshez. A részegység-megfelelőségi
tanúsítvány továbbá tartalmazza a III. melléklet szerinti vonatkozó
megfelelőségértékelési eljárásokban foglalt tételeket, és folyamatosan
aktualizálásra kerül. A szóban forgó igazolást a gyártók számára könnyen
érthető nyelven kell kiállítani.
(3)
A részegység-megfelelőségi tanúsítványt
mellékelni kell a részegységhez.
(4)
Amennyiben egy adott részegységre más olyan – egyéb
vonatkozású – uniós jogi aktus is alkalmazandó, amely CE-jelölést ír elő,
ez utóbbin fel kell tüntetni, hogy a berendezésről vélelmezhető a
szóban forgó más uniós aktusoknak való megfelelés. Ebben az esetben azokban a
részegységhez mellékelt dokumentumokban, tájékoztatókban, illetve
utasításokban, amelyeket a szóban forgó jogi aktusok írnak elő, fel kell
tüntetni ez utóbbiaknak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való
fellelhetőségét.
(5)
A részegység-megfelelőségi tanúsítvány
kiállításával a gyártó felelősséget vállal azért, hogy a részegység
megfelel az ebben a rendeletben előírt követelményeknek.
17. cikk [a 768/2008/EK határozat R11.
cikke]
A
CE-jelölésre vonatkozó általános elvek
A CE-jelölésre a 765/2008/EK rendelet 30.
cikkében meghatározott általános elvek vonatkoznak.
18. cikk [a 768/2008/EK határozat R12.
cikke]
A
CE-jelölés és más jelölések feltüntetésére vonatkozó szabályok és feltételek
(1)
A CE-jelölést és a IV. mellékletben említett
feliratokat jól láthatóan, olvashatóan és letörölhetetlenül fel kell tüntetni a
berendezésen vagy annak adattábláján.
(2)
A IV. melléklet 2. pontjában említett feliratokat –
amennyiben relevánsak – jól láthatóan, olvashatóan és letörölhetetlenül fel
kell tüntetni a részegységen vagy annak adattábláján.
(3)
A CE-jelölést, illetve a IV. mellékletben említett
feliratokat a berendezés, illetve a részegység forgalomba hozatala előtt
kell feltüntetni.
(4)
A CE-jelölést a berendezés
gyártásellenőrzésének szakaszában részt vevő bejelentett szervezet
azonosító száma követi.
(5)
A részegységen fel kell tüntetni a
gyártásellenőrzési szakaszban részt vevő bejelentett szervezet
azonosító számát.
(6)
A CE-jelölés, illetve a (4) és (5) bekezdésben
említett azonosító szám után feltüntethető bármilyen más, különleges
kockázatra vagy felhasználásra utaló jelölés.
IV. FEJEZET
A
MEGFELELŐSÉGÉRTÉKELŐ SZERVEZETEK BEJELENTÉSE
19. cikk [a 768/2008/EK határozat R13.
cikke]
Bejelentés
A tagállamok a Bizottságnak és a többi
tagállamnak bejelentik a harmadik fél által végzendő
megfelelőségértékelési feladatoknak a 14. cikkel összhangban történő
ellátására felhatalmazott szervezeteket.
20. cikk [a 768/2008/EK határozat R14.
cikke]
Bejelentő
hatóságok
(1)
A tagállamok bejelentő hatóságot jelölnek ki,
amely felelős a megfelelőségértékelő szervezetek értékeléséhez
és bejelentéséhez, valamint a bejelentett szervezeteknek a 24. cikkben
foglaltak betartására is kiterjedő ellenőrzéséhez szükséges eljárások
kialakításáért és végrehajtásáért.
(2)
A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az (1)
bekezdésben említett értékelést és ellenőrzést egy, a 765/2008/EK rendelet
szerinti nemzeti akkreditáló testület végzi el az említett rendelet
rendelkezéseivel összhangban.
(3)
Ha a bejelentő hatóság az (1) bekezdés
szerinti értékelést, bejelentést vagy ellenőrzést hatáskör-átruházással
vagy más módon nem kormányzati szervezetre bízza, akkor e szervezetnek jogi
személynek kell lennie, és értelemszerűen meg kell felelnie a 21. cikk
(1)–(6) bekezdésében foglalt követelményeknek. Emellett a szervezetnek
gondoskodnia kell a tevékenységeivel összefüggő felelősség kérdésének
teljes körű rendezéséről.
(4)
A bejelentő szervezet teljes felelősséget
vállal a (3) bekezdésben említett szervezet által elvégzett feladatokért.
21. cikk [a 768/2008/EK határozat R15.
cikke]
A
bejelentő hatóságokra vonatkozó követelmények
(1)
A bejelentő hatóságot úgy kell létrehozni,
hogy ne alakuljon ki összeférhetetlenség a megfelelőségértékelő
szervezetekkel.
(2)
A bejelentő hatóságot úgy kell megszervezni és
működtetni, hogy biztosítva legyen tevékenységének objektivitása és
pártatlansága.
(3)
A bejelentő hatóságot úgy kell megszervezni,
hogy a megfelelőségértékelő szervezet bejelentésével kapcsolatban
minden egyes döntést az értékelést végzőktől eltérő illetékes
személy hozzon meg.
(4)
A bejelentő hatóság nem kínál vagy végez olyan
tevékenységet, amelyet a megfelelőségértékelő szervezetek végeznek,
illetve nem nyújt szaktanácsadási szolgáltatást kereskedelmi vagy piaci alapon.
(5)
A bejelentő hatóság gondoskodik a birtokába
kerülő információk bizalmas kezeléséről.
(6)
A bejelentő hatóság kellő létszámú
felkészült személyzettel rendelkezik feladatai megfelelő ellátásához.
22. cikk [a 768/2008/EK határozat R16.
cikke]
A
bejelentő hatóságok tájékoztatási kötelezettsége
A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a
megfelelőségértékelő szervezetek értékelésére és bejelentésére,
valamint a bejelentett szervezetek ellenőrzésére szolgáló eljárásaikról és
azok változásairól.
A Bizottság
ezeket az információkat nyilvánosan hozzáférhetővé teszi.
23. cikk [a 768/2008/EK határozat R17.
cikke]
A
bejelentett szervezetekre vonatkozó követelmények
(1)
A bejelentés érdekében a bejelentett szervezetnek
teljesítenie kell a (2)–(11) bekezdésben foglalt követelményeket.
(2)
A megfelelőségértékelő szervezet egy
tagállam nemzeti jogszabályai szerint jön létre, és jogi személyiséggel
rendelkezik.
(3)
A megfelelőségértékelő szervezet olyan
harmadik fél, amely független az általa értékelt szervezettől,
berendezéstől vagy részegységtől.
Ilyen szervezetnek tekinthető az a szervezet
is, amely az általa értékelt berendezés, illetve részegység tervezésében,
gyártásában, szállításában, üzembe helyezésében, használatában vagy
karbantartásában részt vevő vállalkozásokat képviselő üzleti
szerveződésekhez vagy szakmai szövetségekhez tartozik, feltéve hogy
bizonyítottan független és összeférhetetlenségektől mentes
(4)
A megfelelőségértékelő szervezet,
valamint annak felső szintű vezetése és megfelelőségértékelést
végző személyzete nem lehet az értékelés alá vont berendezések, illetve
részegységek tervezője, gyártója, szállítója, üzembe helyezője,
vásárlója, tulajdonosa, felhasználója vagy karbantartója, továbbá e felek
képviselője sem. Ez nem zárja ki az olyan, értékelésen átesett
berendezések, illetve részegységek felhasználását, amelyek a
megfelelőségértékelő szervezet működéséhez szükségesek, továbbá
nem zárja ki az ilyen berendezések személyes célra történő használatát
sem.
A megfelelőségértékelő szervezet,
valamint annak felső szintű vezetése és megfelelőségértékelést
végző személyzete nem vehet részt közvetlenül az érintett berendezések,
illetve részegységek tervezésében, gyártásában vagy megépítésében,
értékesítésében, üzembe helyezésében, használatában vagy karbantartásában,
továbbá nem képviselhet ilyen tevékenységben részt vevő feleket. Nem vehet
részt továbbá olyan tevékenységben, amely veszélyeztetné döntéshozói függetlenségét
vagy feddhetetlenségét a bejelentett megfelelőségértékelési tevékenységek
kapcsán. Ez különösen érvényes a szaktanácsadási szolgáltatásokra.
A megfelelőségértékelő szervezet
biztosítja, hogy leányvállalatainak és alvállalkozóinak a tevékenysége ne
befolyásolja megfelelőségértékelési tevékenységei bizalmas jellegét,
objektivitását és pártatlanságát.
(5)
A megfelelőségértékelő szervezet és
személyzete a legmagasabb szintű szakmai feddhetetlenséggel és az adott
szakterületen elvárható műszaki felkészültséggel végzi
megfelelőségértékelési tevékenységeit, és független minden olyan –
különösen pénzügyi – nyomásgyakorlástól és ösztönzéstől, amely – különösen
a tevékenysége eredményeiben érdekelt személyek vagy azok csoportjai
részéről – alkalmas az ítélőképességének vagy
megfelelőségértékelési tevékenysége eredményeinek befolyásolására.
(6)
A megfelelőségértékelő szervezetnek
alkalmasnak kell lennie mindazon, a II. melléklettel ráruházott
megfelelőségértékelési feladatok elvégzésére, amelyekre bejelentették,
akár úgy, hogy e feladatokat a megfelelőségértékelő szervezet maga
végzi el, akár úgy, hogy az ő nevében és felelősségi körében más
végzi el őket.
A megfelelőségértékelő szervezetnek –
mindenkor, minden megfelelőségértékelési eljárás esetében és minden olyan
berendezés, illetve részegység tekintetében, amelyre bejelentették –
rendelkeznie kell a következőkkel:
a)      olyan személyzet, amely műszaki
ismeretekkel, valamint elegendő és megfelelő tapasztalattal
rendelkezik a megfelelőségértékelési feladatok elvégzéséhez;
b)      a megfelelőségértékelés során
követett eljárások olyan leírása, amely biztosítja ezen eljárások
átláthatóságát és reprodukálhatóságát. A szervezetnek megfelelő
intézkedésekkel és eljárásokkal kell rendelkeznie a bejelentett szervezetként
végzett feladatainak az általa végzett egyéb tevékenységektől történő
elkülönítésére;
c)      olyan eljárásokkal, amelyek segítségével
tevékenysége során kellően figyelembe tudja venni egy vállalkozás méretét,
azon ágazatot, amelyben az tevékenykedik, a vállalkozás szerkezetét, a
berendezés, illetve a részegység egy adott technológiájának összetettségi fokát
és a gyártási folyamat tömeg- vagy sorozatjellegét.
A megfelelőségértékelő szervezetnek
rendelkeznie kell a megfelelőségértékelési tevékenységekhez kapcsolódó
műszaki és adminisztrációs feladatok megfelelő ellátásához szükséges
eszközökkel, és hozzá kell férnie minden szükséges felszereléshez, illetve
létesítményhez.
(7)
A megfelelőségértékelési tevékenységek
elvégzéséért felelős személyzetnek rendelkeznie kell a következőkkel:
a)      alapos műszaki és szakmai
szakképzettség az összes olyan megfelelőségértékelési tevékenységre
kiterjedően, amelyre a megfelelőségértékelő szervezetet
bejelentették;
b)      megfelelő ismeretek az általuk
végzett értékelések követelményeiről, és megfelelő hatáskör a szóban
forgó értékelések elvégzésére;
c)      az I. mellékletben meghatározott
alapvető követelmények, az alkalmazandó harmonizált szabványok, valamint
az uniós harmonizációs szabályozás és a nemzeti szabályozás vonatkozó
rendelkezéseinek megfelelő ismerete és megértése;
d)      az értékelések elvégzését igazoló
tanúsítványok, nyilvántartások és jelentések elkészítésére való alkalmasság.
(8)
Biztosítani kell a megfelelőségértékelő
szervezet, annak felső szintű vezetése és megfelelőségértékelést
végző személyzet pártatlanságát.
A megfelelőségértékelő szervezet
felső szintű vezetésének és megfelelőségértékelést végző
személyzetének javadalmazása nem függhet az elvégzett
megfelelőségértékelések számától vagy azok eredményétől.
(9)
A megfelelőségértékelő szervezetek felelősségbiztosítást
kötnek, kivéve, ha a felelősséget a nemzeti joggal összhangban az állam
vállalja át, vagy ha közvetlenül maga a tagállam felel a
megfelelőségértékelésért.
(10)
A megfelelőségértékelő szervezet
személyzete a szakmai titoktartás szabályait alkalmazza minden olyan
információra, amelyet a III. melléklet vagy bármely azt átültető nemzeti
jogszabály szerinti feladatkörében szerzett, kivéve azon tagállam illetékes
hatóságai irányában, ahol a tevékenységét gyakorolja. A tulajdonjogoknak védelmet
kell élvezniük.
(11)
A megfelelőségértékelő szervezetek részt
vesznek a releváns szabványosítási tevékenységekben és a bejelentett
szervezeteket koordináló – a vonatkozó uniós harmonizációs szabályozás alapján
létrehozott– csoport tevékenységeiben, illetve
gondoskodnak arról, hogy az értékelést végző személyzetük értesüljön e
tevékenységekről, továbbá általános iránymutatásként alkalmazzák az
említett csoport munkája eredményeként
született igazgatási döntéseket és dokumentumokat.
24. cikk [a 768/2008/EK határozat R18.
cikke]
A
bejelentett szervezetek megfelelőségének vélelmezése
Ha a megfelelőségértékelő szervezet
igazolja, hogy megfelel az Európai Unió Hivatalos Lapjában hivatkozott
vonatkozó harmonizált szabványokban vagy azok részeiben rögzített
kritériumoknak, akkor vélelmezni kell, hogy megfelel a 23. cikkben foglalt
követelményeknek, amennyiben a vonatkozó harmonizált szabványok kiterjednek az
említett követelményekre.
25. cikk [a 768/2008/EK határozat R20.
cikke]
A
bejelentett szervezetek leányvállalatai és alvállalkozásai
(1)
Ha a bejelentett szervezet a
megfelelőségértékeléssel kapcsolatos feladatokat alvállalkozásba adja vagy
leányvállalattal végezteti el, akkor biztosítania kell, hogy az alvállalkozó,
illetve a leányvállalat megfeleljen a 23. cikkben meghatározott
követelményeknek, és a bejelentő hatóságot ennek megfelelően
tájékoztatja.
(2)
A bejelentett szervezet az alvállalkozók, illetve a
leányvállalatok letelepedési helyére való tekintet nélkül teljes
felelősséget vállal az általuk elvégzett feladatokért.
(3)
Csak az ügyfél beleegyezésével lehet
tevékenységeket alvállalkozásba adni vagy leányvállalattal elvégeztetni.
(4)
A bejelentett szervezet a bejelentő hatóságnak
folyamatos hozzáférést biztosít az alvállalkozó, illetve a leányvállalat
szakmai felkészültségének felmérésére és az utóbbi által a III. melléklet
alapján elvégzett munkára vonatkozó releváns dokumentumokhoz.
26. cikk [a 768/2008/EK határozat R22.
cikke]
Bejelentés
iránti kérelem
(1)
A megfelelőségértékelő szervezet
bejelentés iránti kérelmet nyújt be a székhelye szerinti tagállam
bejelentő hatóságához.
(2)
A bejelentés iránti kérelemhez csatolni kell azon
megfelelőségértékelési tevékenységek, megfelelőségértékelési
modul(ok) és berendezés(ek), illetve részegység(ek) leírását, amelyek
tekintetében a megfelelőségértékelő szervezet szakmailag alkalmasnak
tekinti magát, továbbá – ha van – a nemzeti akkreditáló testület által
kiállított akkreditálási tanúsítványt, amely igazolja, hogy a
megfelelőségértékelő szervezet teljesíti a 23. cikkben rögzített követelményeket.
(3)
Amennyiben a megfelelőségértékelő
szervezet nem tud akkreditálási tanúsítványt csatolni a kérelemhez, a
bejelentő hatóságnak benyújt minden olyan igazoló dokumentumot, amely
szükséges annak megállapításához, elismeréséhez és rendszeres ellenőrzéséhez,
hogy a szervezet teljesíti a 23. cikkben rögzített követelményeket.
27. cikk [a 768/2008/EK határozat R23.
cikke]
Bejelentési
eljárás
(1)
A bejelentő hatóságok csak olyan
megfelelőségértékelő szervezetet jelenthetnek be, amely teljesíti a
23. cikkben rögzített követelményeket.
(2)
A bejelentő hatóságok a Bizottság által
kifejlesztett és fenntartott elektronikus bejelentési eszközt használják a
Bizottság és a többi tagállam megkeresésére.
(3)
A bejelentés tartalmazza az érintett
megfelelőségértékelési tevékenységek, megfelelőségértékelési
modul(ok) és berendezés(ek), illetve részegység(ek) részletes leírását és a
megfelelő szakmai alkalmasság igazolását.
(4)
Amennyiben a bejelentés nem a 26. cikk (2)
bekezdésében említett akkreditálási tanúsítványon alapul, a bejelentő
hatóság olyan igazoló dokumentumokat bocsát a Bizottság és a többi tagállam
rendelkezésére, amelyek bizonyítják a megfelelőségértékelő szervezet
alkalmasságát és olyan intézkedések meghozatalát, amelyek biztosítják a
szervezet rendszeres ellenőrzését, valamint azt, hogy az továbbra is
teljesítse a 23. cikkben megállapított követelményeket.
(5)
Az érintett szervezet csak akkor láthatja el egy
bejelentett szervezet tevékenységeit, ha a Bizottság és a többi tagállam az
akkreditálási tanúsítvánnyal alátámasztott bejelentéstől számított két
héten belül, illetve az akkreditálási tanúsítvány csatolása nélkül tett
bejelentéstől számított két hónapon belül nem emelt kifogást.
E rendelet alkalmazásában csakis ilyen szervezet
tekinthető bejelentett szervezetnek.
(6)
A Bizottságot és a többi tagállamot értesíteni kell
a bejelentés minden későbbi releváns változásáról.
28. cikk [a 768/2008/EK határozat R24.
cikke]
A
bejelentett szervezetek azonosító száma és jegyzéke
(1)
A Bizottság a bejelentett szervezetet azonosító
számmal látja el.
A Bizottság egyetlen azonosító számot ad ki akkor
is, ha a szervezetet több uniós jogi aktus alapján is bejelentik.
(2)
A Bizottság nyilvánosan hozzáférhetővé teszi
az e rendelet alapján bejelentett szervezetek jegyzékét, beleértve a hozzájuk
rendelt azonosító számokat és azokat a tevékenységeket is, amelyekre
bejelentették őket.
A Bizottság gondoskodik arról, hogy a jegyzék
mindenkor naprakész legyen.
29. cikk [a 768/2008/EK határozat R25.
cikke]
A
bejelentés változásai
(1)
Ha a bejelentő hatóság azt állapítja meg vagy arról
értesül, hogy a bejelentett szervezet már nem tesz eleget a 23. cikkben
meghatározott követelményeknek vagy elmulasztja teljesíteni kötelezettségeit,
akkor a bejelentő hatóság – esettől függően, a hiányosság,
illetve a mulasztás súlyosságának függvényében – korlátozza, felfüggeszti vagy
visszavonja a bejelentést. A bejelentő hatóság erről haladéktalanul
tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot.
(2)
(2)     Bejelentés korlátozása, felfüggesztése vagy
visszavonása, illetve bejelentett szervezet tevékenységének megszűnése
esetén a bejelentő tagállam megfelelő intézkedéseket tesz annak
érdekében, hogy vagy egy másik bejelentett szervezet feldolgozza az érintett
szervezetnél lévő aktákat, vagy azok kérésre az illetékes bejelentő és
piacfelügyeleti hatóságok rendelkezésére álljanak.
30. cikk [a 768/2008/EK határozat R26.
cikke]
A
bejelentett szervezet szakmai alkalmasságának vitatása
(1)
A Bizottság kivizsgál minden olyan esetet, amikor
kétsége merül fel vagy kétségek jutnak tudomására abban, hogy egy bejelentett
szervezet szakmailag alkalmas-e, illetve továbbra is eleget tesz-e a rá
vonatkozó követelményeknek és kötelezettségeknek.
(2)
A bejelentő tagállam kérésre a Bizottság
rendelkezésére bocsátja az érintett bejelentő szervezet bejelentésének
vagy mindenkori szakmai alkalmasságának alátámasztásával kapcsolatos valamennyi
információt.
(3)
A Bizottság gondoskodik az általa lefolytatott
vizsgálatok során birtokába jutott információk bizalmas kezeléséről.
(4)
Ha a Bizottság azt állapítja meg, hogy egy
bejelentett szervezet eleve vagy többé már nem teljesíti a bejelentéséhez
kapcsolódó követelményeket, akkor végrehajtási aktust fogad el, melyben a
bejelentő tagállamot felszólítja a szükséges korrekciós intézkedések
megtételére, beleértve a bejelentés szükség szerinti visszavonását is.
Az első albekezdésben említett végrehajtási
aktust a 36. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással
kell elfogadni.
31. cikk [a 768/2008/EK határozat R27.
cikke]
A
bejelentett szervezetek működési kötelezettségei
(1)
A bejelentett szervezet a III. mellékletben
előírt megfelelőségértékelési eljárásokkal összhangban végzi el a
megfelelőségértékelést.
(2)
A megfelelőségértékelést az arányosság elve
szerint, a gazdasági szereplők szükségtelen terhelésének elkerülésével
kell végezni.
A megfelelőségértékelő szervezetek a
tevékenységük során kellően figyelembe veszik az adott vállalkozás
méretét, azt az ágazatot, amelyben az tevékenykedik, a vállalkozás szerkezetét,
valamint a berendezés, illetve a részegység szóban forgó technológiájának
összetettségi fokát és a gyártási folyamat tömeg- vagy sorozatjellegét.
Mindeközben azonban ragaszkodnak a szigorúság azon
fokához és a védelem azon szintjéhez, amely szükséges ahhoz, hogy a berendezés,
illetve a részegység megfeleljen az e rendeletben foglaltaknak.
(3)
Ha a bejelentett szervezet megállapítja, hogy a
gyártó nem teljesítette az I. mellékletben, a megfelelő harmonizált
szabványokban vagy egyéb műszaki előírásokban foglalt alapvető
követelményeket, akkor a gyártót megfelelő korrekciós intézkedések megtételére
szólítja fel, és nem ad ki megfelelőségi tanúsítványt.
(4)
Ha a tanúsítvány kiadása után a megfelelőség
ellenőrzésekor a bejelentett szervezet azt állapítja meg, hogy egy
berendezés vagy részegység már nem megfelelő, akkor a gyártót
megfelelő korrekciós intézkedések megtételére szólítja fel, és szükség
esetén felfüggeszti vagy visszavonja a tanúsítványt.
(5)
Amennyiben nem tesznek korrekciós intézkedéseket,
vagy azok nem érik el a kívánt hatást, a bejelentett szervezet – esettől
függően – korlátozhatja, felfüggesztheti vagy visszavonhatja a
tanúsítványt.
32. cikk
Fellebbezés
bejelentett szervezet döntésével szemben
A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a
bejelentett szervezet döntése ellen fellebbezési eljárást lehessen
kezdeményezni.
33. cikk [a 768/2008/EK határozat R28.
cikke]
A
bejelentett szervezetek tájékoztatási kötelezettsége
(1)
A bejelentett szervezetek a bejelentő
hatóságot tájékoztatják:
a)      a tanúsítványok megtagadásáról,
korlátozásáról, felfüggesztéséről vagy visszavonásáról;
b)      a bejelentés hatályát vagy feltételeit
érintő minden körülményről;
c)      a piacfelügyeleti hatóságoknak a
megfelelőségértékelési tevékenységekre vonatkozó minden
információkéréséről;
d)      kérésre a bejelentésük hatálya alá
tartozó megfelelőségértékelési tevékenységekről és minden más általuk
végzett tevékenységről, beleértve a határokon átnyúló tevékenységeket és a
tevékenységek alvállalkozásba adását is.
(2)
A bejelentett szervezetek megfelelően
tájékoztatják az e rendelet alapján bejelentett, hasonló
megfelelőségértékelési tevékenységeket végző és ugyanazokkal a
berendezésekkel, illetve részegységekkel foglalkozó többi szervezetet a negatív
és – kérésre – a pozitív megfelelőségértékelési eredményekről.
34. cikk [a 768/2008/EK határozat R29.
cikke]
Tapasztalatcsere
A Bizottság gondoskodik a tagállamoknak a
bejelentéssel kapcsolatos szakpolitikai intézkedésekért felelős nemzeti
hatóságai közötti tapasztalatcsere megszervezéséről.
35. cikk [a 768/2008/EK határozat R30.
cikke]
A
bejelentett szervezetek koordinálása
A Bizottság biztosítja, hogy az e rendelet
alapján bejelentett szervezetek között megfelelő koordináció és
együttműködés létesüljön és jusson ténylegesen érvényre egy vagy több, a
bejelentett szervezeteket tömörítő ágazati csoport formájában.
A tagállamok biztosítják, hogy az általuk
bejelentett szervezetek – közvetlenül vagy kijelölt képviselőiken
keresztül– részt vegyenek a szóban forgó csoport vagy csoportok munkájában.
V. FEJEZET
BIZOTTSÁGI
ELJÁRÁS
36. cikk
Bizottsági
eljárás
(1)
A Bizottság munkáját a gázüzemű
berendezésekkel foglalkozó bizottság segíti. Az említett bizottság egy, a
182/2011/EU rendelet szerinti bizottság.
(2)
E bekezdésre történő hivatkozáskor a
182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.
37. cikk
A
mellékletek módosítása
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a
gázellátás feltételeit érintő műszaki fejlődés figyelembevétele
érdekében a 38. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el azon – a II. melléklet szerinti – közlemények tartalmának és
formájának módosítása tekintetében, amelyeket a tagállamok adnak ki a
területükön alkalmazott gázellátási feltételekről.
38. cikk
A
felhatalmazás gyakorlása
(1)
A Bizottság az ebben a cikkben meghatározott
feltételekkel kap felhatalmazást felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
elfogadására.
(2)
A Bizottság a 37. cikkben említett felhatalmazást
határozatlan időre kapja.
(3)
A 37. cikkben említett felhatalmazást az
Európai Parlament és a Tanács bármikor visszavonhatja. A visszavonásról szóló
határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai
Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne
megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a
már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4)
A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus
elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az
Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(5)
A 37. cikk alapján elfogadott felhatalmazáson
alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha a szóban forgó jogi aktusról
szóló értesítést követő két hónapos időtartamon belül sem az Európai
Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, vagy ha az említett
időtartam leteltét megelőzően az Európai Parlament és a Tanács
egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai
Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal
meghosszabbodik.
VI. FEJEZET
ÁTMENETI ÉS
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
39. cikk
Szankciók
A tagállamok megállapítják az e rendelet
rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó
szabályokat, és megtesznek minden szükséges intézkedést, hogy érvényt
szerezzenek nekik. A szabályok a súlyos szabálysértések büntetőjogi
szankciókkal való sújtását is előírhatják.
Az előírt szankcióknak hatékonyaknak,
arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.
A tagállamok e rendelkezésekről [e
rendelet alkalmazása előtt három hónappal]-(jé)ig tájékoztatják, a
későbbiekben pedig a rendelkezések minden módosításáról haladéktalanul
értesítik a Bizottságot.
40. cikk
Átmeneti
rendelkezések
(1)
A tagállamok nem akadályozzák meg a 2009/142/EK
irányelv hatálya alá tartozó és az abban foglaltaknak megfelelő, [a 42.
cikk (2) bekezdésének második albekezdésében meghatározott dátum]
előtt forgalomba hozott berendezések forgalmazását, illetve üzembe helyezését.
(2)
A tagállamok nem akadályozzák meg a 2009/142/EK
irányelv hatálya alá tartozó és az abban foglaltaknak megfelelő, [a 42.
cikk (2) bekezdésének második albekezdésében meghatározott dátum]
előtt forgalomba hozott részegységek forgalmazását.
41. cikk
Hatályon
kívül helyezés
A 2009/142/EK irányelv [a 42. cikk (2)
bekezdésének második albekezdésében meghatározott dátum]-án/-(j)én hatályát
veszti.
A hatályon kívül helyezett irányelvre való
hivatkozásokat e rendeletre való hivatkozásoknak kell tekinteni és a VII.
mellékletben foglalt megfelelési táblázat szerint kell értelmezni.
42. cikk
Hatálybalépés
és alkalmazás
(1)
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában
való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
(2)
Ezt a rendeletet [a hatálybalépéstől számított
két év]-tól/-(jé)től kell alkalmazni.
(3)
A (2) bekezdéstől eltérve a 19–25. cikket [a
hatálybalépéstől számított hat hónap]-tól/-(jé)től kell
alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
Az Európai Parlament részéről                      a
Bizottság részéről
az elnök                                                          az
elnök
[1]               HL L 330., 2009.12.16., 10. o.
[2]               HL L 196., 1990.7.26., 15. o.
[3]               HL L 285., 2009.10.31., 10. o.
[4]               HL L 167., 1992.6.22., 17. o.
[5]               HL L 239., 2013.9.6., 136. o.
[6]               HL L 239., 2013.9.6., 162. o.
[7]               HL L 278., 2012.10.12., 1. o.
[8]               HL L 140., 2009.6.5., 16. o.
[9]               HL L 153., 2010.6.18., 13. o.
[10]             HL L 315., 2012.11.14., 1. o.
[11]             Az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i
1025/2012/EU rendelete az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a
93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a
98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat
és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül
helyezéséről (HL L 316., 2012.11.14., 12. o.).
[12]             Javaslat: az Európai Parlament és a Tanács rendelete a
termékek piaci felügyeletéről és a 89/686/EK és a 93/15/EK irányelv, a 94/9/EK,
a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, az 1999/5/EK, a 2000/9/EK, a 2000/14/EK, a
2001/95/EK, a 2004/108/EK, a 2006/42/EK, a 2006/95/EK, a 2007/23/EK, a
2008/57/EK, a 2009/48/EK, a 2009/105/EK, a 2009/142/EK, a 2011/65/EU európai
parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 305/2011/EU, a 764/2008/EK és a
765/2008/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (COM(2013) 75
final).
[13]             HL L 11., 2002.1.15., 4. o.
[14]             HL L 218., 2008.8.13., 30. o.
[15]             A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak,
az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának,
COM(2011) 206 végleges.
[16]             Ex-post evaluation of Directive 2009/142/EC on appliances
burning gaseous fuels (GAD), Final Report [A gázüzemű berendezésekről
szóló 2009/142/EK irányelv utólagos értékelése, zárójelentés], Risk &
Policy Analysts Limited, 2011. március,
http://ec.europa.eu/enterprise/dg/files/evaluation/03_2011_finalreport_gas_en.pdf.
[17]             Új jogszabályi keret (NLF) – Összehangolási csomag (az
árucsomag végrehajtása), bizottsági szolgálati munkadokumentum – A
termékharmonizációs irányelveknek a 768/2008/EK határozattal való
összehangolására vonatkozó tíz javaslatot kísérő hatásvizsgálat, SEC(2011)
1376 final.
[18]             http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2004:296:0002:0007:EN:PDF.
[19]             Ilyen például a biomasszából előállított gáz
halmazállapotú tüzelőanyag. A „biomassza” a mezőgazdaságból (a
növényi és állati eredetű anyagokat is beleértve), az
erdőgazdálkodásból és a kapcsolódó iparágakból – többek között a
haltenyészetekből és az akvakultúrákból – származó, biológiai eredetű
termékek, hulladékok és maradékanyagok biológiailag lebontható része, valamint
az ipari és települési hulladék biológiailag lebontható része.
[20]             M400 sz. megbízás – I. szakasz: Standardization in the
field of gas qualities, Final report, CEN/BT/WG 197 (2012) evaluating the
impact of H gas quality variations on the behaviour of GAD compliant appliances
[Szabványosítás a gázminőségek területén, CEN/BT/WG 197 (2012) sz.
zárójelentés – A „H” gázminőség ingadozásának hatása a gázüzemű
berendezésekről szóló irányelvnek megfelelő berendezések
viselkedésére].
M475. sz. megbízás:
A CEN megbízása a közlekedésben alkalmazott és a földgáz-vezetékekbe betáplált
biometánra irányadó szabványok kidolgozására.
[21]             HL C […]., [...], […]. o.
[22]             Az Európai Parlament és a Tanács 2009. november 30-i
2009/142/EK irányelve a gázüzemű berendezésekről (HL L 330.,
2009.12.16., 10. o.).
[23]             HL C 136., 1985.6.4., 1. o.
[24]             Az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i
1025/2012/EU rendelete az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a
93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK,
a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az
1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül
helyezéséről (HL L 316., 2012.11.14., 12. o.).
[25]             Az Európai Parlament és a Tanács 2008. július 9-i
768/2008/EK határozata a termékek forgalomba hozatalának közös
keretrendszeréről, valamint a 93/465/EGK tanácsi határozat hatályon kívül
helyezéséről (HL L 218., 2008.8.13., 82. o.).
[26]             Az Európai Parlament és a Tanács 2008. július 9-i
765/2008/EK rendelete a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és
piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet
hatályon kívül helyezéséről (HL L 218., 2008.8.13., 30. o.).
[27]             HL L […], […], […] o.
[28]             Az Európai Parlament és a Tanács 2009. október 21-i
2009/125/EK irányelve az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát
tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról (HL
L 285., 2009.10.31., 10. o.)
[29]             Az Európai Parlament és a Tanács 2009. április 23-i
2009/28/EK irányelve a megújuló energiaforrásból előállított energia
támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és
azt követő hatályon kívül helyezéséről (HL L 140., 2009.6.5., 16.
o.).
[30]             Az Európai Parlament és a Tanács 2010. május 19-i
2010/31/EU irányelve az épületek energiahatékonyságáról, HL L 153., 2010.6.18.,
13. o.
[31]             Az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i
2012/27/EU irányelve az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU
irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon
kívül helyezéséről, HL L 315., 2012.11.14., 1. o.
[32]             Az Európai Parlament és a Tanács 2009. július 13-i
2009/73/EK irányelve a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról
és a 2003/55/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 211.,
2009.8.14., 94. o.).
[33]             Az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i
1025/2012/EU rendelete az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK
tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a
2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az
1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül
helyezéséről (HL L 316., 2012.11.14., 12. o.).
[34]             Az Európai Parlament
és a Tanács 2011. február 16-i 182/2011/EU rendelete a Bizottság végrehajtási
hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok
szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55.,
2011.2.28., 13. o.)
I. MELLÉKLET
ALAPVETŐ
KÖVETELMÉNYEK
ELŐZETES MEGJEGYZÉSEK:
1. Az ezen rendeletben megállapított
alapvető követelmények kötelezők.
2. Az alapvető követelményeket a tervezés
és a gyártás idejének legkorszerűbb technikáját és aktuális gyakorlatát,
valamint a magas fokú energiahatékonysággal, egészség- és biztonságvédelemmel
összhangban lévő műszaki és gazdasági megfontolásokat figyelembe véve
kell értelmezni és alkalmazni.
1.         ÁLTALÁNOS
KÖVETELMÉNYEK
1.1. A berendezéseket úgy kell megtervezni és
legyártani, hogy biztonságosan működjenek és a kívánt
teljesítményszintű rendeltetésszerű használat során ne
veszélyeztessék a személyeket, a háziállatokat és a vagyontárgyakat.
A részegységeket úgy kell megtervezni és
legyártani, hogy a berendezésbe történő beépítés vagy az ilyen
berendezéssé történő összeszerelés esetén szándékolt céljukat pontosan
betöltsék.
1.2. A gyártó köteles elemezni
a kockázatokat, hogy azonosíthassa azokat, amelyek a berendezésére vagy a
részegységére vonatkoznak. Ezek után az elemzést figyelembe véve kell
megkezdenie a tervezést és a kivitelezést.
1.3. A legmegfelelőbb megoldások
kiválasztásakor egy berendezés vagy részegység gyártójának a következő
sorrendben kell alkalmaznia az alább megállapított elveket:
a)       a kockázatok lehetséges mértékű
kiküszöbölése vagy csökkentése (eredendően biztonságos tervezés és
gyártás);
b)      a ki nem küszöbölhető veszélyek
vonatkozásában a szükséges biztonsági intézkedések meghozatala;
c)       a felhasználók tájékoztatása az
alkalmazott védőintézkedések elégtelensége miatt
fennmaradó kockázatokról annak jelzésével, hogy szükség van-e valamilyen
különleges óvintézkedésre.
1.4. A berendezések tervezése és gyártása
során, valamint a használati utasítások elkészítésekor a gyártónak nemcsak a
berendezés tervezett felhasználását, hanem az ésszerűen elvárható
használatot is figyelembe kell vennie.
1.5. Forgalomba hozatalakor valamennyi
berendezést:
a)       el kell látni az üzembe helyezőnek
szóló műszaki utasításokkal;
b)      el kell látni a felhasználónak szóló
használati és karbantartási utasításokkal;
c)       valamennyi berendezésen szerepelniük
kell a megfelelő figyelmeztető feliratoknak, és ezeknek a
csomagoláson is meg kell jelenniük.
Az utasításokat és a figyelmeztető
feliratokat az érintett tagállam által meghatározott, a fogyasztók és más
végfelhasználók által érthető nyelven kell elkészíteni.
1.6.1. Az üzembe
helyezőnek szóló műszaki utasításnak tartalmaznia kell a
felszerelésre, az üzembe helyezésre, szabályozásra és a karbantartásra
vonatkozó valamennyi olyan utasítást, amelyek lehetővé teszik, hogy ezek a
műveletek helyesen kivitelezhetőek legyenek, és a berendezés
biztonságosan használható legyen.
Az üzembe
helyezésre vonatkozó utasításoknak a berendezés és a beépítési környezet
közötti kapcsolódási pontokra vonatkozó műszaki előírásokkal
kapcsolatos információkat is tartalmaznia kell annak érdekében, hogy az
helyesen csatlakoztatható legyen a gázellátó hálózathoz, a
segédenergia-ellátáshoz, az égési levegő ellátáshoz és a
füstgázelvezető rendszerhez.
1.6.2. A felhasználónak szóló használati és
karbantartási utasításnak tartalmaznia kell a biztonságos használathoz
szükséges valamennyi információt, mindenekelőtt fel kell hívnia a
felhasználó figyelmét a használattal kapcsolatos korlátozásokra.
A berendezés gyártójának a berendezésre
vonatkozó utasításokban adott esetben meg kell adnia minden, a kész berendezés
részét képező részegységek beállításához, üzemeltetéséhez és
karbantartásához szükséges információt.
1.6.3. A berendezésen és a csomagolásán
lévő figyelmeztető feliratoknak a berendezéssel összefüggő
kockázatok minimálisra csökkentése érdekében világosan meg kell határozniuk a
használt gáz típusát, a gáz csatlakozási nyomását, a berendezés kategóriáját és
a használattal kapcsolatos korlátozásokat, különösen azt, amely szerint a berendezés
csak olyan területen szerelhető fel, ahol a légellátás megfelelő.
1.7. A beépítésre vagy összeszerelésre, a
beállításra, az üzemeltetésre és a karbantartásra vonatkozó utasításokat a
részegységek megfelelőségi igazolásának részeként mellékelni kell a szóban
forgó részegységekhez.
2.         ANYAGOK
2.1. A berendezésekhez vagy a részegységekhez
felhasznált anyagoknak meg kell felelniük a szándékolt céljuknak, és ellen kell
állniuk azoknak a mechanikai, kémiai és hőmérsékleti igénybevételeknek,
amelyeknek előreláthatólag ki lesznek téve.
2.2. A berendezés gyártójának vagy
szállítójának garantálnia kell az anyagok biztonsági szempontból fontos
jellemzőit.
3.         TERVEZÉS
ÉS GYÁRTÁS
A berendezésekre vonatkozó kötelezettségeket,
amelyek az e pontban meghatározott alapvető követelményekből erednek,
a szükséges mértékben a részegységekre is alkalmazni kell.
3.1. Általános megjegyzések
3.1.1. A berendezéseket úgy kell megtervezni
és legyártani, hogy rendeltetésszerű használatuk során ne fordulhasson
elő semmiféle, a biztonságukat hátrányosan befolyásoló instabilitás,
alakváltozás, törés vagy elhasználódás.
3.1.2. Az üzembe helyezéskor és/vagy üzem
közben fellépő kondenzációnak nem szabad befolyásolnia a berendezések
biztonságát.
3.1.3. A berendezéseket úgy kell megtervezni
és legyártani, hogy a lehető legkisebbre csökkentsék a robbanás kockázatát
külső eredetű tűz esetén.
3.1.4. A berendezéseket úgy kell megtervezni
és legyártani, hogy víz és nem az égést biztosító levegő ne juthasson be a
gázvezetékbe.
3.1.5. A segédenergia-ellátás szokásos
ingadozása esetén a berendezéseknek továbbra is biztonságosan kell
működniük.
3.1.6. A segédenergia-ellátás rendellenes
ingadozása, hiánya vagy az ellátás helyreállítása nem vezethet a biztonságot
veszélyeztető helyzethez.
3.1.7. A berendezéseket úgy kell megtervezni
és legyártani, hogy elkerülhető legyen minden, elektromos eredetű
veszélyből következő, gázzal kapcsolatos kockázat. A
rádióberendezésekről szóló 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv[1]
biztonsági követelményeivel vagy a meghatározott feszültséghatáron belüli
használatra tervezett elektromos berendezésekről szóló 2006/95/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv[2]
biztonsági célkitűzéseivel kapcsolatos megfelelőségértékelés
eredményeit a szükséges mértékben figyelembe kell venni.
3.1.8. A berendezéseket úgy kell megtervezni
és legyártani, hogy minden, elektromágneses jelenségből eredő, gázzal
kapcsolatos kockázat elkerülhető legyen. Az 1999/5/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelvnek vagy a 2004/108/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek[3]
az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó követelményeivel
kapcsolatos megfelelőségértékelés eredményeit a szükséges mértékben
figyelembe kell venni az elektromágneses összeférhetőség tekintetében.
3.1.9. A berendezés valamennyi nyomás alatt
álló részének a biztonságot veszélyeztető alakváltozás nélkül ellen kell
állnia annak a mechanikai és hőmérsékleti terhelésnek, amelynek ki van
téve.
3.1.10. A berendezéseket úgy kell megtervezni
és legyártani, hogy a biztonsági, ellenőrző vagy szabályozó
szerkezetek meghibásodása ne vezethessen a biztonságot veszélyeztető
helyzethez.
3.1.11. Amennyiben egy berendezést biztonsági
és ellenőrző szerkezetekkel láttak el, az ellenőrző
szerkezetek működése nem befolyásolhatja hátrányosan a biztonsági
szerkezetek működését.
3.1.12. A berendezések minden olyan részét,
amelyet a gyártás során állítanak vagy szabályoznak be, és amelyhez a
felhasználónak vagy az üzembe helyezőnek nem kell hozzányúlnia,
megfelelő védelemmel kell ellátni.
3.1.13. A karokat és az egyéb
ellenőrző, valamint beállító szerkezeteket a kezelésükkel kapcsolatos
hibák megelőzése érdekében egyértelműen meg kell jelölni, és
megfelelő utasításokkal kell ellátni. Ezeket úgy kell tervezni, hogy megakadályozható
legyen a véletlenszerű működtetésük.
3.2. Az el nem égett gázok kiáramlása
3.2.1. A berendezéseket úgy kell megtervezni
és legyártani, hogy a gázszivárgás mértéke ne okozhasson veszélyhelyzetet.
3.2.2. A berendezéseket úgy kell megtervezni
és legyártani, hogy a gázszivárgás minden üzemi állapotban korlátozott legyen,
és így ne fordulhasson elő az el nem égett gáz veszélyes felhalmozódása.
3.2.3. Azokat a berendezéseket, amelyeket zárt
helyiségekben történő használatra szánnak, úgy kell megtervezni és
legyártani, hogy az el nem égett gáz szivárgása ne fordulhasson elő olyan
helyzetekben, amelyek az el nem égett gáz veszélyes felhalmozódását
eredményezhetnék az ilyen helyiségekben.
3.2.4. A mérgező összetevőket
tartalmazó gázok elégetésére tervezett és gyártott berendezések nem
jelenthetnek veszélyt sem az emberek, sem pedig a háziállatok egészségére.
3.3. Gyújtás
A
berendezéseket úgy kell megtervezni és legyártani, hogy rendeltetésszerű
használatuk során a gyújtás és az újragyújtás zavartalan legyen, és a
keresztgyújtás biztosított legyen.
3.4. Égetés
3.4.1. A berendezéseket úgy kell megtervezni
és legyártani, hogy a rendeltetésszerű használat során az égési folyamat
stabil legyen, és az égéstermékek ne tartalmazzák az egészségre káros anyagok
elfogadhatatlan koncentrációját.
3.4.2. A berendezéseket úgy kell megtervezni
és legyártani, hogy a rendeltetésszerű használat során ne szabaduljon fel
véletlenszerűen égéstermék.
3.4.3. Az égéstermék-elvezetővel
felszerelt berendezéseket úgy kell megtervezni és legyártani, hogy nem megfelelő
léghuzat esetén az adott beltéri helyiségekbe ne szökjön ki veszélyes
mennyiségű égéstermék.
3.4.4. A berendezéseket úgy kell megtervezni
és legyártani, hogy a rendeltetésszerű használat során ne okozhassák az
egészségre káros anyagok koncentrálódását, veszélyeztetve ezzel az emberek és a
háziállatok egészségét.
3.5. Ésszerű energiafelhasználás
A berendezéseket úgy kell megtervezni és
legyártani, hogy biztosítsák az energia ésszerű felhasználását a technika
mindenkori állásának megfelelően, figyelembe véve a biztonsági
szempontokat is.
3.6. Hőmérséklet
3.6.1. A berendezéseknek a felületekhez közeli
telepítésre vagy elhelyezésre szánt részei, nem érhetnek el olyan
hőmérsékletet, amely veszélyt jelenthet.
3.6.2. A berendezések rendeltetésszerű
használat esetén kezelőfelületként szolgáló részeinek felületi
hőmérséklete nem jelenthet veszélyt a felhasználóra.
3.6.3. A berendezések külső részeinek
felületi hőmérséklete, a hőátadással kapcsolatos részek felületének
kivételével, üzemelés során nem jelenthet veszélyt az emberekre, és különösen
nem a gyerekekre vagy az idősekre, akik esetében más reakcióidőt kell
figyelembe venni.
3.7. Az emberi fogyasztásra szánt
élelmiszerrel és vízzel történő érintkezés
Az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen
érintkezésbe kerülő anyagokról és tárgyakról szóló 1935/2004/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv[4],
valamint az építési termékekről szóló 305/2011/EU európai parlamenti és
tanácsi irányelv[5]
sérelme nélkül, a berendezés gyártásakor felhasznált azon anyagok és
összetevők, amelyek emberi fogyasztásra szánt élelmiszerrel és vízzel
kerülhetnek érintkezésbe, az emberi fogyasztásra szánt víz
minőségéről szóló 98/83/EK tanácsi irányelv[6] 2. cikkében
meghatározottaknak megfelelően nem ronthatják az élelmiszer vagy a víz
minőségét.
II. MELLÉKLET
A TAGÁLLAMOK GÁZSZOLGÁLTATÁSI FELTÉTELEKKEL
KAPCSOLATOS KÖZLÉSEINEK TARTALMA
(1)
A 4. cikk rendelkezései szerint a tagállamoknak a
Bizottság és a többi tagállam részére irányuló közléseinek tartalmazniuk kell a
következőket:
a)      i.           bruttó fűtőérték
(GCV) MJ/m3-ben   Minimum/Maximum;
ii.       Wobbe-szám MJ/m3-ben           Minimum/Maximum.
b)      Gázösszetétel a teljes tartalom
térfogatszázalékában:
–
C1–C5–tartalom (összege) %-ban         Minimum         Maximum;
–
N2 + CO2–tartalom %-ban         Minimum         Maximum;
–
CO–tartalom %-ban       Minimum         Maximum;
–
Telítetlen CH     Minimum         Maximum;
–
Hidrogéntartalom %-ban           Minimum         Maximum;

c)      A gáznemű tüzelőanyagokban
lévő mérgező összetevőkre vonatkozó információk.
A közlésnek az alábbiak valamelyikét is
tartalmaznia kell:
a)       Hálózati nyomás a berendezések
bemeneténél mbar-ban:         Névleges/Minimum/Maximum;
b)      i. Hálózati nyomás a csatlakozási pontnál
mbar-ban: Névleges/Minimum/Maximum;
ii. A végfelhasználó gázkészülékében
megengedhető nyomásveszteség mbar-ban: Névleges/Minimum/Maximum;
(2)
A Wobbe-index és a bruttó fűtőérték
referenciafeltételei a következők:
a)      Égési referenciahőmérséklet:
15 °C;
b)      Térfogatmérési
referenciahőmérséklet: 15 °C;
c)      Nyomásmérési referenciahőmérséklet:
1013,25 mbar.
III. MELLÉKLET
A BERENDEZÉSEKRE ÉS A RÉSZEGYSÉGEKRE
VONATKOZÓ MEGFELELŐSÉGÉRTÉKELÉSI ELJÁRÁSOK
1. B. MODUL:
EU-TÍPUSVIZSGÁLAT – GYÁRTÁSI TÍPUS
1.1. Az EU-típusvizsgálat a
megfelelőségértékelési eljárásnak azon része, amelynek keretében a
bejelentett szervezet megvizsgálja egy berendezés vagy egy részegység
műszaki tervezését, valamint ellenőrzi és tanúsítja, hogy a
berendezés vagy a részegység műszaki tervezése megfelel ezen rendelet
követelményeinek.
1.2. Az EU-típusvizsgálat elvégzésekor
értékelik a berendezés vagy a részegység megfelelő műszaki tervezését
a műszaki dokumentáció és az 1.3. pontban említett alátámasztó
bizonyítékok vizsgálata, valamint a teljes berendezésnek vagy részegységnek (a
gyártási típus) a tervezett gyártást képviselő valamely mintadarabjának
vizsgálata révén.
1.3. A gyártónak az EU-típusvizsgálatra
vonatkozó kérelmet elég az általa választott egyetlen bejelentett szervezethez
benyújtania.
1.3.1. A kérelemnek a következőket kell
tartalmaznia:
a)      a gyártó neve és címe, és amennyiben a
kérelmet a meghatalmazott képviselő nyújtja be, az ő neve és címe is;
b)      írásbeli nyilatkozat arról, hogy az adott
kérelmet más bejelentett szervezethez nem nyújtották be;
c)      a műszaki dokumentáció. A
műszaki dokumentációnak lehetővé kell tennie annak értékelését, hogy
a berendezés vagy a részegység megfelel-e ezen rendelet alkalmazandó
követelményeinek, valamint tartalmaznia kell a kockázat(ok) megfelelő elemzését
és értékelését. A műszaki dokumentációnak meg kell határoznia az
alkalmazandó követelményeket, és – amennyire ez az értékelés szempontjából
releváns – ismertetnie kell a berendezés vagy a részegység tervét, gyártását és
működését. A műszaki dokumentációnak – megfelelő esetben –
legalább az alábbiakat tartalmaznia kell:
1.       a berendezés vagy a részegység általános
leírása;
2.       az alkatrészek, részegységek, áramkörök
stb. tervezési és gyártási rajzai és tervei;
3.       a berendezés vagy a részegység ezen rajzainak
és terveinek, valamint működésének megértéséhez szükséges leírások és
magyarázatok;
4.       a részben vagy egészben alkalmazott
olyan harmonizált szabványok és/vagy egyéb vonatkozó műszaki leírások
jegyzéke, amelyek hivatkozásait az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétették,
illetve azon esetekben, amikor ezeket a harmonizált szabványokat nem
alkalmazzák, azon megoldások leírása, amelyeket e rendelet alapvető
biztonsági követelményeinek teljesítése érdekében alkalmaztak. A csak részben
alkalmazott harmonizált szabványok esetében a műszaki dokumentációban fel
kell tüntetni, hogy mely részeket alkalmazták;
5.       az elvégzett tervezési számítások,
vizsgálatok stb. eredményei;
6.       a vizsgálati jelentések;
7.       a tervezett gyártás tekintetében
reprezentatív mintadarabok. A bejelentett szervezet további mintákat kérhet, ha
ezt a vizsgálati program elvégzéséhez szükségesnek tartja;
8.       a műszaki tervezésnél alkalmazott
megoldás megfelelőségét alátámasztó bizonyíték. Ennek az alátámasztó
bizonyítéknak minden olyan dokumentumot fel kell sorolnia, amelyet használtak,
különösen, ha a vonatkozó harmonizált szabványokat és/vagy műszaki
előírásokat nem alkalmazták teljes mértékben. Szükség esetén az
alátámasztó bizonyítéknak tartalmaznia kell a gyártó megfelelő
laboratóriumában vagy a gyártó nevében és felelősségére egy másik
vizsgálati laboratóriumban elvégzett vizsgálatok eredményeit;
9.       a berendezés üzembe helyezésére és
használatára vonatkozó utasításokat;
10.     a részegység-megfelelőségi
tanúsítványt, amely tartalmazza a részegység berendezésbe történő
beépítésének vagy berendezéssé történő összeszerelésének módját.
1.3.2. Megfelelő esetben a
tervdokumentációnak tartalmaznia kell az alábbiakat:
a)           a berendezésbe beépített
részegységekre vonatkozó részegység-megfelelőségi tanúsítvány és az
EU-típusvizsgálati tanúsítvány;
b)           a berendezés vagy a részegység
gyártási eljárásaival és/vagy felügyeletével és/vagy ellenőrzésével
kapcsolatos tanúsítványok és igazolások;
c)           bármely más dokumentáció, amely
elősegíti a bejelentett szervezet értékelését.
1.4. A bejelentett szervezet köteles:
A berendezés vagy a részegység vonatkozásában:
1.4.1. megvizsgálni a műszaki
dokumentációt és a berendezés vagy a részegység műszaki tervezése
megfelelőségének értékelésére szolgáló bizonyítékot.
A mintadarab(ok) vonatkozásában:
1.4.2. ellenőrizni, hogy a
mintadarabo(ka)t a műszaki dokumentációnak megfelelően gyártották-e,
és azonosítani a vonatkozó harmonizált szabványok és/vagy műszaki
előírások alkalmazandó rendelkezéseinek megfelelően tervezett elemeket,
továbbá azokat az elemeket, amelyeket e szabványok vonatkozó rendelkezéseinek
alkalmazása nélkül terveztek;
1.4.3. elvégezni vagy elvégeztetni azokat a
megfelelő vizsgálatokat és teszteket, amelyekkel ellenőrizheti, hogy
ahol a gyártó úgy döntött, hogy alkalmazza a vonatkozó harmonizált szabványok
és/vagy műszaki előírások szerinti megoldásokat, azokat
megfelelően alkalmazta;
1.4.4. elvégzi vagy elvégezteti azokat a
megfelelő vizsgálatokat és teszteket, amelyekkel ellenőrizheti, hogy
ahol nem a vonatkozó harmonizált szabványok és/vagy műszaki előírások
szerinti megoldásokat alkalmazták, a gyártó által alkalmazott megoldások
megfelelnek-e e rendelet megfelelő alapvető követelményeinek;
1.4.5. megállapodni a gyártóval a tesztek és a
vizsgálatok elvégzésének helyszínéről.
1.5. A bejelentett szervezetnek el kell
készítenie az 1.4. ponttal összhangban vállalt tevékenységeket és az azok
eredményeit rögzítő értékelő jelentést. A bejelentő hatóságokkal
szembeni kötelezettségeinek sérelme nélkül a bejelentett szervezet e jelentés –
részleges vagy teljes – tartalmát kizárólag a gyártó hozzájárulásával teszi
közzé.
1.6. Amennyiben a berendezés- vagy a
részegységtípus megfelel e rendelet követelményeinek, a bejelentett
szervezetnek a gyártó részére EU-típusvizsgálati tanúsítványt kell kiállítania.
A tanúsítványnak tartalmaznia kell a gyártó nevét és címét, a vizsgálat
eredményeit, érvényességének (esetleges) feltételeit és a jóváhagyott típus
azonosításához szükséges adatokat, valamint adott esetben működésének
leírását. A tanúsítványnak egy vagy több melléklete is lehet.
A tanúsítványnak és mellékleteinek
tartalmazniuk kell az összes olyan lényeges információt, amely lehetővé
teszi annak értékelését, hogy a gyártott a berendezések vagy részegységek
megfelelnek-e a vizsgált típusnak, továbbá amelyek lehetővé teszik az
üzemelés közbeni ellenőrzést.
A tanúsítvány érvényességi ideje a
kiállításától számítva legfeljebb tíz éves időszakra terjedhet ki
Amennyiben a típus nem felel meg e rendelet alkalmazandó követelményeinek, a
bejelentett szervezetnek vissza kell utasítania az EU-típusvizsgálati
tanúsítvány kiállítását, és a visszautasítás részletes indoklása mellett
tájékoztatnia kell erről a kérelmezőt.
1.7. A bejelentett szervezetnek a tudomány
általánosan elismert jelenlegi állásának valamennyi olyan változásáról
tájékozódnia kell, amely azt jelzi, hogy a jóváhagyott típus a továbbiakban nem
felelhet meg e rendelet alkalmazandó követelményeinek, és meg kell állapítania,
hogy ezek a változások igényelnek-e további vizsgálatot. Amennyiben igen, a
bejelentett szervezetnek tájékoztatnia kell erről a gyártót.
A gyártónak értesítenie kell az
EU-típusvizsgálati tanúsítvánnyal kapcsolatos műszaki dokumentációt
őrző bejelentett szervezetet a jóváhagyott típus minden olyan
módosításáról, amely befolyásolhatja a berendezés vagy a részegység e rendelet
alapvető követelményeinek való megfelelőségét vagy a tanúsítvány
érvényességének feltételeit. Az ilyen módosítások az eredeti EU-típusvizsgálati
tanúsítvány kiegészítésének formájában további jóváhagyást igényelnek.
1.8. Minden bejelentett szervezetnek
tájékoztatnia kell a bejelentő hatóságokat és a többi bejelentett
szervezetet az általa kiadott EU-típusvizsgálati tanúsítványokról és/vagy
kiegészítésekről.
Az a bejelentett szervezet, amely elutasítja
az EU-típusvizsgálati tanúsítvány kibocsátását, illetve visszavonja,
felfüggeszti vagy más módon korlátozza azt, döntése indokainak megjelölésével
tájékoztatni köteles erről a bejelentő hatóságait és a többi
bejelentett szervezetet.
Kérésre a Bizottság, a tagállamok és a többi
bejelentett szervezet rendelkezésére bocsátható az EU-típusvizsgálati
tanúsítványok és/vagy kiegészítéseik egy példánya. Kérésre a Bizottság és a
tagállamok rendelkezésére bocsátható a műszaki dokumentáció és a bejelentett
szervezet által végzett vizsgálatok eredményeinek egy példánya. A bejelentett
szervezet a tanúsítvány érvényességének végéig köteles megőrizni az
EU-típusvizsgálati tanúsítvány, illetve a tanúsítvány mellékleteinek és
kiegészítéseinek másolatát, valamint a gyártó által benyújtott dokumentációt
tartalmazó műszaki dokumentációt.
1.9. A gyártó a berendezés vagy a részegység
forgalomba hozatalát követő 10 éven át köteles a nemzeti hatóságok számára
elérhetővé tenni az EU-típusvizsgálati tanúsítványnak a tanúsítvány
mellékleteit és kiegészítéseit is tartalmazó példányát, valamint a műszaki
dokumentációt.
1.10. A gyártó meghatalmazott képviselője
is benyújthatja az 1.3. pontban említett kérelmet, és teljesítheti az 1.7. és
az 1.9. pontban meghatározott kötelezettségeket, amennyiben ez szerepel a
meghatalmazásban.
2. C2. MODUL:
BELSŐ GYÁRTÁSELLENŐRZÉSEN ÉS A BERENDEZÉS VAGY A RÉSZEGYSÉG
RENDSZERTELEN IDŐKÖZÖNKÉNT VÉGZETT, FELÜGYELT VIZSGÁLATAIN ALAPULÓ
TÍPUSMEGFELELŐSÉG
2.1. A belső
gyártásellenőrzésen és a berendezés vagy a részegység véletlenszerű
időközönként végzett felügyelt termékvizsgálatán alapuló
típusmegfelelőség a megfelelőségértékelési eljárásnak az a része,
amellyel a gyártó eleget tesz a 2.2., a 2.3. és a 2.4 vagy a 2.5. pontban
megállapított kötelezettségeknek, továbbá biztosítja azt és saját kizárólagos
felelőssége mellett nyilatkozik arról, hogy a szóban forgó berendezések
vagy részegységek megfelelnek az EU-típusvizsgálati tanúsítványban leírt
típusnak, és eleget tesznek e rendelet követelményeinek.
2.2. Gyártás
A gyártónak minden
szükséges intézkedést meg kell hoznia annak érdekében, hogy a gyártási eljárás
és annak ellenőrzése biztosítsa, hogy a gyártott berendezések vagy
részegységek megfeleljenek az EU-típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak
és e rendelet követelményeinek.
2.3. A berendezés
vagy a részegység termékellenőrzései
A gyártó által választott bejelentett
szervezet köteles a berendezésen vagy a részegységen legalább évenként
termékellenőrzéseket végezni vagy végeztetni a belső termékellenőrzés
minőségének ellenőrzése érdekében, figyelembe véve többek között a
berendezések vagy a részegységek technológiai összetettségét és a gyártási
mennyiséget. A bejelentett szervezet által a forgalomba hozatal előtt a
helyszínen a végtermékből vett megfelelő mintát meg kell vizsgálni,
és el kell végezni rajta a harmonizált szabványok és/vagy a műszaki
előírások vonatkozó részeiben meghatározott megfelelő vizsgálatokat,
illetve az ezekkel egyenértékű vizsgálatokat annak ellenőrzése
érdekében, hogy a berendezés vagy a részegység megfelel-e e rendelet
megfelelő követelményeinek. Abban az esetben, ha a minta nem felel meg az
elfogadható minőségi szintnek, a bejelentett szervezet köteles megtenni a
szükséges intézkedéseket az érintett berendezések vagy részegységek forgalomba
hozatalának megakadályozására.
A berendezés vagy a részegység
megfelelőségének biztosítása érdekében az alkalmazandó elfogadási
mintavételezési eljárás célja annak megállapítása, hogy a berendezés vagy a
részegység gyártási eljárása elvégezhető-e az elfogadható határértékeken
belül.
A gyártó – a
bejelentett szervezet felelőssége mellett – a gyártási folyamat során
köteles feltüntetni a terméken a bejelentett szervezet azonosító számát.
2.4. CE-jelölés és
EU-megfelelőségi nyilatkozat
2.4.1. A gyártó
köteles CE-jelöléssel és a IV. mellékletben meghatározott feliratokkal ellátni
minden egyes olyan berendezést, amely megfelel az EU- típusvizsgálati
tanúsítványban leírt típusnak, valamint e rendelet vonatkozó követelményeinek.
2.4.2. A gyártónak
a berendezésmodellre vonatkozóan írásbeli EU-megfelelőségi nyilatkozatot
kell készítenie, és azt a berendezés forgalomba hozatala után 10 évig a nemzeti
hatóságok számára elérhetővé kell tennie. Az EU-megfelelőségi
nyilatkozatban meg kell nevezni a berendezés azon modelljét, amely tekintetében
a nyilatkozatot kiállították.
Az
EU-megfelelőségi nyilatkozat egy másolatát kérésre hozzáférhetővé
kell tenni az érintett hatóságok számára.
2.5.
Részegység-megfelelőségi tanúsítvány
2.5.1. A gyártó
minden olyan részegységen köteles feltünteti a IV. melléklet 3. pontjában
meghatározott feliratokat, amely megfelel az EU-típusvizsgálati tanúsítványban
leírt típusnak, és amely eleget tesz e rendelet alkalmazandó követelményeinek.
2.5.2. A gyártó a
részegység modelljére vonatkozóan köteles írásbeli
részegység-megfelelőségi tanúsítványt kiállítani, és azt a részegység
forgalomba hozatala után 10 évig a nemzeti hatóságok számára elérhetővé
tenni. A részegység-megfelelőségi tanúsítványnak meg kell neveznie azt a
részegységmodellt, amelyre vonatkozóan kiállították, és szerepelnie kell a
részegységet kísérő dokumentációban.
2.6. A
meghatalmazott képviselő
A gyártón 2.4. és
2.5. pontban meghatározott kötelezettségei a gyártó nevében és
felelősségére eljáró meghatalmazott képviselője révén is
teljesíthetőek, amennyiben ez szerepel a meghatalmazásban.
3. D. MODUL: A
GYÁRTÁSI FOLYAMAT MINŐSÉGBIZTOSÍTÁSÁN ALAPULÓ TÍPUSMEGFELELŐSÉG
3.1. A gyártás
minőségbiztosításán alapuló típusmegfelelőség a
megfelelőségértékelési eljárásnak az a része, amellyel a gyártó eleget
tesz a 3.2. és a 3.5. vagy a 3.6. pontban foglalt kötelezettségeknek, továbbá
biztosítja és saját kizárólagos felelősségére kijelenti, hogy az érintett
berendezések vagy részegységek megfelelnek az EU-típusvizsgálati tanúsítványban
leírt típusnak, és eleget tesznek e rendelet rájuk vonatkozó követelményeinek.
3.2. Gyártás
A gyártó köteles a
3.3. pontban meghatározottak szerinti jóváhagyott minőségbiztosítási
rendszert alkalmazni az érintett berendezések vagy részegységek gyártása,
végső termékellenőrzése és vizsgálata során; ezenkívül a gyártó a
3.4. pontban meghatározottak szerinti felügyelet alá tartozik.
3.3.
Minőségbiztosítási rendszer
3.3.1. A gyártó
köteles az általa választott bejelentett szervezetnél az érintett berendezésekkel
vagy részegységekkel kapcsolatban kérelmezni minőségbiztosítási rendszere
értékelését.
A kérelemnek
tartalmaznia kell:
a)           a gyártó nevét és címét, és
amennyiben a kérelmet a meghatalmazott képviselő nyújtja be, az ő
nevét és címét is;
b)           írásbeli nyilatkozatot arról, hogy a
kérelmet más bejelentett szervezethez nem nyújtották be;
c)           a B. modul keretében jóváhagyott
berendezésre vagy részegységre vonatkozó összes lényeges információt;
d)           a minőségbiztosítási
rendszerrel kapcsolatos dokumentációt;
e)           a jóváhagyott típus műszaki
dokumentációját és az EU-típusvizsgálati tanúsítvány egy példányát.
3.3.2. A minőségbiztosítási rendszernek
biztosítania kell, hogy a berendezések vagy a részegységek megfeleljenek az
EU-típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak, és e rendelet rájuk vonatkozó
követelményeinek.
A gyártó által elfogadott összes elemet,
követelményt és rendelkezést rendszeres és rendezett módon dokumentálni kell
írásbeli iránymutatások, eljárások és utasítások formájában. A
minőségbiztosítási rendszer dokumentációjának lehetővé kell tennie a
minőségbiztosítási programok, tervek, kézikönyvek és feljegyzések egységes
értelmezését.
Különösen a következők megfelelő
leírását kell tartalmaznia:
a)           a minőségügyi
célkitűzések, a szervezeti felépítés, a vállalatirányítás
termékminőségre vonatkozó feladatai és hatásköre;
b)           az ezeknek megfelelő gyártási,
minőség-ellenőrzési és minőségbiztosítási módszerek, eljárások
és módszeres intézkedések, amelyeket használni fognak;
c)           a gyártás előtt, alatt és után
végzett vizsgálatok és tesztek, valamint azok elvégzésének gyakorisága;
d)           a minőségügyi feljegyzések, így
például ellenőrzési jelentések és vizsgálati adatok, beállítási adatok, az
érintett személyzet képesítéséről szóló jelentések stb.; és
e)           a berendezések kívánt
termékminőségének és a minőségbiztosítási rendszer hatékony
működésének ellenőrzését szolgáló eszközök.
3.3.3. A bejelentett szervezet köteles
értékelni a minőségbiztosítási rendszert annak megállapítása érdekében,
hogy az megfelel-e a 3.2. pontban említett követelményeknek.
A vonatkozó harmonizált szabványt és/vagy
műszaki előírásokat végrehajtó nemzeti szabvány megfelelő
előírásait teljesítő minőségbiztosítási rendszer elemei
tekintetében a bejelentett szervezetnek vélelmeznie kell az ezeknek a
követelményeknek való megfelelést.
A minőségirányítási rendszerekkel
kapcsolatos tapasztalatok mellett az ellenőrzést végző csoport
legalább egy tagjának a berendezés vagy a részegység releváns területének
és a berendezés vagy a részegység adott technológiájának értékelésében
kellő tapasztalattal, e rendelet vonatkozó követelményei terén pedig
kellő ismerettel kell rendelkeznie. A gyártó telephelyén tett értékelési
szemlének is az ellenőrzéshez kell tartoznia. Az ellenőrzést végző
csoport köteles felülvizsgálni a 3.3.1.e) pontban említett műszaki
dokumentációt annak ellenőrzése érdekében, hogy a gyártó képes-e
meghatározni e rendelet alkalmazandó követelményeit, és hogy el tudja-e végezni
a szükséges vizsgálatokat a berendezés vagy a részegység e követelményeknek
való megfelelőségének biztosítása tekintetében.
A döntésről értesíteni kell a gyártót. Az
értesítésnek tartalmaznia kell az ellenőrzés alapján levont
következtetéseket és az indokolással ellátott értékelési döntést.
3.3.4. A gyártó
vállalja, hogy teljesíti a jóváhagyott minőségbiztosítási rendszerből
fakadó kötelezettségeit, és hogy fenntartja a rendszert annak érdekében,
hogy az megfelelő és hatékony maradjon.
3.3.5. A gyártónak a minőségbiztosítási
rendszert érintő minden tervezett változtatásról tájékoztatnia kell a
minőségbiztosítási rendszert jóváhagyó bejelentett szervezetet.
A bejelentett
szervezetnek értékelnie kell a javasolt módosításokat, és el kell döntenie,
hogy a módosított minőségbiztosítási rendszer a továbbiakban is megfelel-e
a 3.3.2. pontban említett követelményeknek, vagy újabb értékelés szükséges.
Döntéséről
értesítenie kell a gyártót. Az értesítésnek tartalmaznia kell a vizsgálat
alapján levont következtetéseket és az indokolással ellátott értékelési
döntést.
3.4. A bejelentett
szervezet feladatkörébe tartozó felügyelet
3.4.1. A
felügyelet célja annak biztosítása, hogy a gyártó megfelelően teljesítse a
jóváhagyott minőségbiztosítási rendszerből eredő
kötelezettségeket.
3.4.2. A gyártónak
lehetővé kell tennie, hogy a bejelentett szervezet értékelési célból
beléphessen a gyártás, az ellenőrzés, a vizsgálat és a raktározás
helyszíneire, és rendelkezésre kell bocsátania a szükséges információkat,
különösen a következőket:
a)           a minőségbiztosítási rendszer
dokumentációja;
b)           a minőségügyi feljegyzések,
mint például az ellenőrzési jelentések és vizsgálati adatok, beállítási
adatok és az érintett személyzet képesítéséről szóló jelentések stb.
3.4.3. A bejelentett szervezetnek legalább
kétévente időszakos ellenőrzéseket kell végeznie, hogy
megbizonyosodjon arról, hogy a gyártó fenntartja és alkalmazza-e a
minőségbiztosítási rendszert, továbbá ellenőrzési jelentést a gyártó
rendelkezésére kel bocsátania.
3.4.4. Emellett a bejelentett szervezet
váratlan látogatásokat is tehet a gyártónál. Az ilyen látogatások során a
bejelentett szervezet szükség esetén a minőségbiztosítási rendszer helyes
működésének ellenőrzése érdekében vizsgálatokat végezhet vagy
végeztethet a berendezéseken vagy a részegységeken. A bejelentett szervezetnek
a gyártó rendelkezésére kell bocsátania a látogatási jelentést, valamint –
amennyiben vizsgálatokat is végeztek – a vizsgálati jelentést.
3.5. CE-jelölés és EU-megfelelőségi
nyilatkozat
3.5.1. A gyártó az e rendeletben előírt
módon minden olyan berendezésen köteles feltüntetni a CE-jelölést, a IV. mellékletben meghatározott feliratokat, valamint –
a 3.3.1. pontban említett bejelentett szervezet felelősségére – a
bejelentett szervezet azonosító számát, amely megfelel az EU-típusvizsgálati
tanúsítványban leírt típusnak és eleget tesz e rendelet alkalmazandó
követelményeinek.
3.5.2. A gyártó mindegyik berendezésre
vonatkozóan köteles írásbeli EU-megfelelőségi nyilatkozatot készíteni, és
azt a berendezés forgalomba hozatala után 10 évig a nemzeti hatóságok számára
elérhetővé teszi. Az EU-megfelelőségi nyilatkozatban meg kell nevezni
a berendezés azon modelljét, amely tekintetében a nyilatkozatot kiállították.
Az EU-megfelelőségi nyilatkozat egy
másolatát kérésre hozzáférhetővé kell tenni az érintett hatóságok számára.
3.6. Részegység-megfelelőségi tanúsítvány
3.6.1. A gyártónak
felkell tüntetnie a IV. melléklet 3. pontjában meghatározott feliratokat,
valamint – a 3.3.1. pontban említett bejelentett szervezet felelősségére –
a bejelentett szervezet azonosító számát minden egyes olyan részegységen, amely
megfelel az EU-típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak, és amely eleget
tesz e rendelet alkalmazandó követelményeinek.
3.6.2. A gyártó
köteles a részegységre vonatkozóan írásbeli részegység-megfelelőségi
tanúsítványt kiállítani, és azt a termék forgalomba hozatala után 10 évig a
nemzeti hatóságok számára elérhetővé tenni. A
részegység-megfelelőségi tanúsítványnak meg kell neveznie azt a
részegységmodellt, amelyre vonatkozóan kiállították, és szerepelnie kell a részegységet
kísérő dokumentációban.
3.7. A gyártó
köteles a berendezés vagy a részegység forgalomba hozatala után legalább 10
éven át a nemzeti hatóságok számára elérhetővé tenni a következőket:
a)           a 3.3.1. pontban említett
dokumentáció;
b)           a 3.3.5. pontban említett, jóváhagyott
módosítás;
c)           a bejelentett szervezettől
származó, a 3.3.5., a 3.4.3. és a 3.4.4. pontban említett döntések és
jelentések.
3.8. Minden bejelentett szervezetnek
tájékoztatnia kell bejelentő hatóságait a minőségbiztosítási
rendszerek jóváhagyásának visszavonásáról, továbbá – rendszeres
időközönként vagy kérésre – elérhetővé kell tennie bejelentő
hatóságai számára a minőségbiztosítási rendszerek értékeléseire vonatkozó
információkat.
Mindegyik bejelentett szervezetnek
tájékoztatnia kell a többi bejelentett szervezetet a minőségbiztosítási
rendszerek általa visszautasított, felfüggesztett, visszavont vagy más módon
korlátozott jóváhagyásáról, valamint döntése indoklásáról.
3.9. A meghatalmazott képviselő
A gyártónak a 3.3.1., a 3.3.5., a 3.5. vagy a
3.6. és a 3.7. pontban meghatározott kötelezettségei a gyártó nevében és
felelősségére eljáró meghatalmazott képviselője révén is
teljesíthetők, amennyiben az említett kötelezettségek szerepelnek a
meghatalmazásban.
4. E. MODUL: A
BERENDEZÉS VAGY A RÉSZEGYSÉG MINŐSÉGBIZTOSÍTÁSÁN ALAPULÓ
TÍPUSMEGFELELŐSÉG
4.1. A berendezés
vagy a részegység minőségbiztosításán alapuló típusmegfelelőség a
megfelelőségértékelési eljárásnak azon része, amellyel a gyártó eleget
tesz a 4.2. és a 4.5. vagy a 4.6. pontban megállapított kötelezettségeknek,
továbbá biztosítja és saját kizárólagos felelősségére kijelenti, hogy az
érintett berendezések vagy részegységek megfelelnek az EU-típusvizsgálati
tanúsítványban leírt típusnak, és eleget tesznek e rendelet rájuk vonatkozó
követelményeinek.
4.2. Gyártás
A gyártó a 4.3.
pontban meghatározott módon jóváhagyott minőségbiztosítási rendszert
köteles működtetni az érintett berendezések vagy részegységek
végtermék-ellenőrzésének és -vizsgálatának céljából. A gyártót a 4.4.
pontban meghatározott módon kell felügyelni.
4.3.
Minőségbiztosítási rendszer
4.3.1. A gyártó az
általa választott bejelentett szervezetnél az érintett berendezésekkel vagy
részegységekkel kapcsolatban köteles kérelmezni minőségbiztosítási
rendszere értékelését.
A kérelemnek
tartalmaznia kell:
a)           a gyártó nevét és címét, és
amennyiben a kérelmet a meghatalmazott képviselő nyújtja be, az ő
nevét és címét is;
b)           írásbeli nyilatkozatot arról, hogy a
kérelmet más bejelentett szervezethez nem nyújtották be;
c)           a tervezett berendezéskategóriára
vonatkozó összes lényeges információt;
d)           a minőségbiztosítási
rendszerrel kapcsolatos dokumentációt;
e)           és a jóváhagyott típus műszaki
dokumentációját, valamint az EU-típusvizsgálati tanúsítvány egy másolatát.
4.3.2. A minőségbiztosítási rendszernek
biztosítania kell, hogy a berendezések vagy a részegységek megfeleljenek az
EU-típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak és e rendelet vonatkozó
követelményeinek.
A gyártó által elfogadott összes elemet,
követelményt és rendelkezést rendszeres és rendezett módon dokumentálni kell
írásbeli iránymutatások, eljárások és utasítások formájában. A
minőségbiztosítási rendszer dokumentációjának lehetővé kell tennie a
minőségbiztosítási programok, tervek, kézikönyvek és feljegyzések egységes
értelmezését.
Különösen a következők pontos leírását
kell tartalmaznia:
a)           a minőségügyi célkitűzések
és a szervezeti felépítés, a vezetőség feladatai és hatásköre a
termékminőséget illetően;
b)           a gyártás után elvégzendő
vizsgálatok és tesztek;
c)           a minőségügyi feljegyzések,
mint például az ellenőrzési jelentések és vizsgálati adatok, beállítási
adatok és az érintett személyzet képesítéséről szóló jelentések stb.;
d)           a minőségbiztosítási rendszer
hatékony működésének figyelemmel kísérésére szolgáló eszközök.
4.3.3. A bejelentett szervezetnek értékelnie
kell a minőségbiztosítási rendszert annak megállapítása érdekében, hogy az
megfelel-e a 4.3.2. pontban említett követelményeknek.
A vonatkozó harmonizált szabványt és/vagy
műszaki előírást végrehajtó nemzeti szabvány megfelelő
előírásait teljesítő minőségbiztosítási rendszer elemei
tekintetében a bejelentett szervezetnek vélelmeznie kell az ezeknek a
követelményeknek való megfelelést.
A minőségirányítási rendszerekkel
kapcsolatos tapasztalatok mellett az ellenőrzést végző csoport
legalább egy tagjának a berendezés vagy a részegység releváns területének
és a berendezés vagy a részegység adott technológiájának értékelésében
kellő tapasztalattal, e rendelet vonatkozó követelményei terén pedig
kellő ismerettel kell rendelkeznie. Az ellenőrzésnek a gyártó
telephelyén tett értékelési szemlére is ki kell terjednie. Az ellenőrzést
végző csoport köteles felülvizsgálni a 3.3.1.e) pontban említett
műszaki dokumentációt annak ellenőrzése érdekében, hogy a gyártó
képes-e meghatározni e rendelet alkalmazandó követelményeit, és hogy el tudja-e
végezni a szükséges vizsgálatokat a berendezés vagy a részegység e
követelményeknek való megfelelőségének biztosítása tekintetében.
A döntésről értesíteni kell a gyártót. Az
értesítésnek tartalmaznia kell az ellenőrzés alapján levont
következtetéseket és az indokolással ellátott értékelési döntést.
4.3.4. A gyártó vállalja, hogy teljesíti a
jóváhagyott minőségbiztosítási rendszerből fakadó kötelezettségeit,
és hogy fenntartja a rendszert annak érdekében, hogy az megfelelő és
hatékony maradjon.
4.3.5. A gyártónak a minőségbiztosítási
rendszert érintő minden tervezett változtatásról tájékoztatnia kell a
minőségbiztosítási rendszert jóváhagyó bejelentett szervezetet.
A bejelentett szervezetnek értékelnie kell a
javasolt módosításokat, és el kell döntenie, hogy a módosított
minőségbiztosítási rendszer a továbbiakban is megfelel-e a 4.3.2. pontban
említett követelményeknek, vagy újabb értékelés szükséges.
Döntéséről értesítenie kell a gyártót. Az
értesítésnek tartalmaznia kell a vizsgálat alapján levont következtetéseket és
az indokolással ellátott értékelési döntést.
4.4. A kijelölt
szerv által gyakorolt felügyelet.
4.4.1. A
felügyelet célja annak biztosítása, hogy a gyártó megfelelően teljesítse a
jóváhagyott minőségbiztosítási rendszerből eredő
kötelezettségeket.
4.4.2. A gyártónak
lehetővé kell tennie, hogy a bejelentett szervezet értékelési célból
beléphessen a gyártás, az ellenőrzés, a vizsgálat és a raktározás
helyszíneire, és rendelkezésre kell bocsátania a szükséges információkat,
különösen a következőket:
a)           a minőségbiztosítási rendszer
dokumentációja;
b)           a minőségügyi feljegyzések,
mint például az ellenőrzési jelentések és vizsgálati adatok, beállítási
adatok és az érintett személyzet képesítéséről szóló jelentések stb.;
4.4.3. A bejelentett szervezetnek legalább
kétévente időszakos ellenőrzéseket kell végeznie, hogy
megbizonyosodjon arról, hogy a gyártó fenntartja és alkalmazza-e a
minőségbiztosítási rendszert, továbbá ellenőrzési jelentést a gyártó
rendelkezésére kell bocsátania.
4.4.4. Emellett a
bejelentett szervezet váratlan látogatásokat is tehet a gyártónál. Az ilyen
látogatások során a bejelentett szervezet szükség esetén a
minőségbiztosítási rendszer helyes működésének ellenőrzése
érdekében vizsgálatokat végezhet vagy végeztethet a berendezéseken vagy a
részegységeken. A bejelentett szervezetnek a gyártó rendelkezésére kell
bocsátania a látogatási jelentést, valamint – amennyiben vizsgálatokat
is végeztek – a vizsgálati jelentést.
4.5. CE-jelölés és
EU-megfelelőségi nyilatkozat
4.5.1. A gyártó az
e rendeletben előírt módon minden olyan berendezésen köteles feltüntetni a
CE-jelölést, a IV. mellékletben meghatározott
feliratokat, valamint – a 4.3.1. pontban említett bejelentett szervezet
felelősségére – a bejelentett szervezet azonosító számát, amely megfelel
az EU-típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak, és eleget tesz e rendelet
alkalmazandó követelményeinek.
4.5.2. A gyártó
mindegyik berendezésmodellre vonatkozóan köteles írásbeli EU-megfelelőségi
nyilatkozatot készíteni, és azt a berendezés forgalomba hozatala után 10 évig a
nemzeti hatóságok számára elérhetővé tenni. Az EU-megfelelőségi
nyilatkozatban meg kell nevezni a berendezés azon modelljét, amely tekintetében
a nyilatkozatot kiállították.
Az
EU-megfelelőségi nyilatkozat egy másolatát kérésre hozzáférhetővé
kell tenni az érintett hatóságok számára.
4.6.
Részegység-megfelelőségi tanúsítvány
4.6.1. A gyártó
köteles feltüntetni a IV. melléklet 3. pontjában meghatározott feliratokat, valamint
– a 4.3.1. pontban említett bejelentett szervezet felelősségére – a
bejelentett szervezet azonosító számát minden egyes olyan részegységen, amely
megfelel az EU-típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak, és eleget tesz e
rendelet alkalmazandó követelményeinek.
4.6.2. A gyártónak
a részegység minden egyes modelljére vonatkozóan írásbeli
részegység-megfelelőségi tanúsítványt kell kiállítania, és azt a termék
forgalomba hozatala után 10 évig a nemzeti hatóságok számára elérhetővé
kell tennie. A részegységmeg-felelőségi tanúsítványnak meg kell neveznie
azt a részegységmodellt, amelyre vonatkozóan kiállították, és szerepelnie kell
a részegységet kísérő dokumentációban.
4.7. A gyártó a berendezés vagy a részegység
forgalomba hozatala után legalább 10 éven át köteles a nemzeti hatóságok
számára elérhetővé tenni a következők mindegyikét:
a)           a 4.3.1. pontban említett
dokumentáció;
b)           a 4.3.5. pontban említett,
jóváhagyott módosítás;
c)           a bejelentett szervezettől
származó, a 4.3.5., a 4.4.3. és a 4.4.4. pontban említett döntések és
jelentések.
4.8. Minden bejelentett szervezetnek
tájékoztatnia kell bejelentő hatóságait a minőségbiztosítási
rendszerek általa kiadott vagy visszavont jóváhagyásairól, továbbá –
rendszeres időközönként vagy kérésre – elérhetővé kell tennie
bejelentő hatóságai számára a minőségbiztosítási rendszerek
elutasított, felfüggesztett vagy más módon korlátozott jóváhagyásainak
jegyzékét.
Mindegyik bejelentett
szervezetnek tájékoztatnia kell a többi bejelentett szervezetet
a minőségbiztosítási rendszerek általa kiadott jóváhagyásairól.
Mindegyik bejelentett szervezetnek tájékoztatnia kell a többi bejelentett
szervezetet a minőségbiztosítási rendszerek általa visszautasított,
felfüggesztett vagy visszavont jóváhagyásáról, valamint döntése indoklásáról.
4.9. A meghatalmazott képviselő
A gyártónak a 4.3.1., a 4.3.5., a 4.5. vagy a
4.6. és a 4.7. pontban meghatározott kötelezettségei a gyártó nevében és
felelősségére eljáró meghatalmazott képviselője révén is
teljesíthetők, amennyiben az említett kötelezettségek szerepelnek a
meghatalmazásban.
5. F. MODUL:
TÍPUSMEGFELELŐSÉG A BERENDEZÉS VAGY A RÉSZEGYSÉG ELLENŐRZÉSE ALAPJÁN
5.1. A berendezés
vagy a részegység termékellenőrzésén alapuló típusmegfelelőség a
megfelelőségértékelési eljárásnak az a része, amellyel a gyártó eleget
tesz az 5.2., az 5.5.1. és az 5.6. vagy az 5.7. pontban megállapított
kötelezettségeknek, továbbá biztosítja és saját kizárólagos felelőssége
mellett nyilatkozik arról, hogy az érintett – az 5.3. pont rendelkezéseinek hatálya
alá tartozó – berendezések vagy részegységek megfelelnek az EU-típusvizsgálati
tanúsítványban leírt típusnak, és eleget tesznek e rendelet rájuk vonatkozó
követelményeinek.
5.2. Gyártás
A gyártónak minden
szükséges intézkedést meg kell hoznia annak érdekében, hogy a gyártási eljárás
és annak ellenőrzése biztosítsa, hogy a gyártott berendezések vagy
részegységek megfeleljenek az EU-típusvizsgálati tanúsítványban leírt
jóváhagyott típusnak és e rendelet rájuk vonatkozó követelményeinek.
5.3.
Ellenőrzés
A gyártó által
választott bejelentett szervezetnek el kell végeznie vagy el kell végeztetnie a
megfelelő vizsgálatokat és teszteket annak ellenőrzése érdekében,
hogy a berendezések vagy a részegységek megfelelnek-e az EU-típusvizsgálati
tanúsítványban leírt jóváhagyott típusnak, valamint e rendelet vonatkozó
követelményeinek.
A berendezések
vagy a részegységek megfelelő követelményeknek való megfelelőségét
ellenőrző vizsgálatokat és teszteket a gyártó választása szerint vagy
úgy kell elvégezni, hogy az 5.4. pontban meghatározott módon minden
berendezést vagy részegységet megvizsgálnak és tesztelnek, vagy úgy, hogy az
5.5. pontban meghatározott módon statisztikai alapon vizsgálják és
tesztelik a berendezéseket vagy a részegységeket.
5.4. A
megfelelőség ellenőrzése minden berendezés vagy részegység
vizsgálatával és tesztelésével
5.4.1. Minden
egyes berendezést vagy részegységet külön meg kell vizsgálni, és el kell
végezni rajtuk a vonatkozó harmonizált szabvány(ok)ban és/vagy műszaki
előírásokban előírt vagy ezekkel egyenértékű vizsgálatokat az
EU-típusvizsgálati tanúsítványban ismertetett jóváhagyott típusnak és az e
rendelet megfelelő követelményeinek való megfelelésük ellenőrzése
érdekében.
Harmonizált
szabvány hiányában az érintett bejelentett szervezetnek kell döntenie arról,
hogy mely teszteket kell elvégezni.
5.4.2. A
bejelentett szervezetnek megfelelőségi tanúsítványt kell kiadnia az
elvégzett vizsgálatokra és tesztekre vonatkozóan, és minden egyes jóváhagyott
berendezésen vagy részegységen el kell helyeznie, illetve saját
felelősségére el kell helyeztetnie az azonosító számát.
A gyártónak a
berendezés vagy a részegység forgalomba hozatala után 10 évig meg kell
őriznie a megfelelőségi tanúsítványokat a nemzeti hatóságok által
történő ellenőrzés céljából.
5.5. A megfelelőség
statisztikai ellenőrzése
5.5.1. A gyártónak
minden szükséges intézkedést meg kell tennie annak érdekében, hogy a gyártási
eljárás és annak figyelemmel kísérése biztosítsa az egyes gyártott tételek
homogenitását, továbbá berendezéseit vagy részegységeit homogén tételek
formájában kell benyújtania ellenőrzésre.
5.5.2. E rendelet követelményeinek megfelelően
minden tételből véletlenszerű mintát kell venni. A mintában lévő
valamennyi berendezést vagy részegységet egyenként kell megvizsgálni, és el kell
végezni rajtuk a vonatkozó harmonizált szabvány(ok)ban és/vagy műszaki
előírásokban előírt megfelelő vizsgálatokat vagy az ezekkel
egyenértékű vizsgálatokat annak biztosítására, hogy azok megfeleljenek az
e rendelet alkalmazandó követelményeinek, továbbá annak megállapítása
érdekében, hogy a tétel elfogadható-e vagy visszautasítandó. Harmonizált
szabvány hiányában az érintett bejelentett szervezetnek kell döntenie arról,
hogy mely teszteket kell elvégezni.
5.5.3. Ha egy
tételt elfogadnak, a tételbe tartozó valamennyi berendezést vagy részegységet
jóváhagyottnak kell tekinteni, kivéve azokat a mintába tartozó berendezéseket
vagy részegységeket, amelyekről megállapították, hogy a vizsgálatok
alapján nem felelnek meg.
A bejelentett
szervezetnek megfelelőségi tanúsítványt kell kiadnia az elvégzett
vizsgálatokra és tesztekre vonatkozóan, és minden egyes jóváhagyott
berendezésen vagy részegységen el kell helyeznie, illetve saját
felelősségére el kell helyeztetnie az azonosító számát.
A gyártónak a
berendezés vagy a részegység forgalomba hozatala után 10 évig a nemzeti
hatóságok részére meg kell őriznie a megfelelőségi tanúsítványokat.
5.5.4. Ha egy
tételt visszautasítanak, a bejelentett szervezetnek vagy az illetékes
hatóságnak megfelelő intézkedéseket kell tennie a tétel forgalomba
hozatalának megakadályozására. Abban az esetben, ha a tételeket gyakran
visszautasítják, a bejelentett szervezet felfüggesztheti a statisztikai
ellenőrzést, és megfelelő intézkedéseket tehet.
5.6. CE-jelölés és
EU-megfelelőségi nyilatkozat
5.6.1. A gyártó az
e rendeletben előírt módon minden olyan berendezésen köteles feltüntetni a
CE-jelölést, a IV. mellékletben meghatározott
feliratokat, valamint – az 5.3. pontban említett bejelentett szervezet
felelősségére – a bejelentett szervezet azonosító számát, amely megfelel
az EU-típusvizsgálati tanúsítványban leírt jóváhagyott típusnak, és eleget tesz
e rendelet alkalmazandó követelményeinek.
5.6.2. A gyártónak
mindegyik berendezésmodellre vonatkozóan írásbeli EU-megfelelőségi
nyilatkozatot kell készítenie, és azt a berendezés forgalomba hozatala után 10
évig a nemzeti hatóságok számára elérhetővé kell tennie. Az
EU-megfelelőségi nyilatkozatban meg kell nevezni a berendezés azon
modelljét, amely tekintetében a nyilatkozatot kiállították.
Az EU-megfelelőségi
nyilatkozat egy másolatát kérésre hozzáférhetővé kell tenni az érintett
hatóságok számára.
A gyártó – az 5.3.
pontban említett bejelentett szervezet beleegyezése és felelőssége mellett
– a bejelentett szervezet azonosító számát is elhelyezheti a berendezéseken.
5.7.
Részegység-megfelelőségi tanúsítvány
5.7.1. A gyártó
köteles feltüntetni a IV. melléklet 3. pontjában meghatározott feliratokat,
valamint – az 5.3. pontban említett bejelentett szervezet felelősségére –
a bejelentett szervezet azonosító számát minden egyes olyan részegységen, amely
megfelel az EU-típusvizsgálati tanúsítványban leírt jóváhagyott típusnak, és
eleget tesz e rendelet alkalmazandó követelményeinek.
5.7.2. A gyártó a
termék mindegyik modelljére vonatkozóan köteles írásbeli megfelelőségi
tanúsítványt kiállítani, és azt a termék forgalomba hozatala után 10 évig a
nemzeti hatóságok számára elérhetővé tenni. A részegység
megfelelőségi tanúsítványnak meg kell neveznie azt a részegységet, amelyre
vonatkozóan kiállították, és szerepelnie kell a részegységet kísérő
dokumentációban.
A gyártó – az 5.3.
pontban említett bejelentett szervezet beleegyezése és felelőssége mellett
– a bejelentett szervezet azonosító számát is elhelyezheti a részegységeken.
5.8. A gyártó – a
bejelentett szervezet beleegyezése és felelőssége mellett – a gyártási
eljárás során elhelyezheti a bejelentett szervezet azonosító számát a
berendezéseken vagy a részegységeken.
5.9. A
meghatalmazott képviselő
A gyártó
kötelezettségei a gyártó nevében és felelősségére eljáró meghatalmazott
képviselője révén is teljesíthetőek, amennyiben ez szerepel a
meghatalmazásban. A meghatalmazott képviselő nem teljesítheti a gyártó
5.2. és 5.5.1. pontban említett kötelezettségeit.
6. G. MODUL: AZ
EGYEDI TERMÉKELLENŐRZÉSEN ALAPULÓ MEGFELELŐSÉG
6.1. Az egyedi termékellenőrzésen alapuló
megfelelőség az a megfelelőségértékelési eljárás, amellyel a gyártó
eleget tesz a 6.2., 6.3. és 6.5. pontban megállapított kötelezettségeknek,
továbbá biztosítja és saját kizárólagos felelősségére kijelenti, hogy az
érintett – a 6.4. pont rendelkezései hatálya alá tartozó – berendezés megfelel
e rendelet rá alkalmazandó követelményeinek.
6.2. A műszaki dokumentáció
A gyártónak össze kell állítania a
műszaki dokumentációt, és azt a 6.4. pontban említett bejelentett
szervezet rendelkezésére kell bocsátania. A műszaki dokumentációnak
lehetővé kell tennie annak értékelését, hogy a berendezés megfelel-e ezen
irányelv vonatkozó követelményeinek. A műszaki dokumentációnak meg kell
határoznia az alkalmazandó követelményeket, és – amennyire ez az értékelés
szempontjából szükséges – ismertetnie kell a berendezés tervét, gyártását és
működését.
6.2.1. A műszaki dokumentációnak –
megfelelő esetben – legalább az alábbiakat tartalmaznia kell:
a)           a berendezés általános leírása;
b)           az alkatrészek, részegységek,
áramkörök stb. tervezési és gyártási rajzai és tervei;
c)           a rajzok és tervek megértéséhez
szükséges ismertetők és magyarázatok, a berendezés működésének
ismertetését is beleértve;
d)           a részben vagy egészben alkalmazott
olyan harmonizált szabványok és/vagy egyéb vonatkozó műszaki leírások
jegyzéke, amelyek hivatkozásait az Európai Unió Hivatalos Lapjában
közzétették, illetve azon esetekben, amikor ezeket a harmonizált szabványokat
nem alkalmazzák, azon megoldások leírása, amelyeket e rendelet alapvető
követelményeinek teljesítése érdekében alkalmaztak. A csak részben alkalmazott
harmonizált szabványok esetében a műszaki dokumentációban fel kell
tüntetni, hogy mely részeket alkalmazták;
e)           az elvégzett tervezési számítások,
vizsgálatok stb. eredményei;
f)            a vizsgálati jelentések;
g)           az üzembehelyezési és felhasználói
kézikönyvek.
6.2.2. Megfelelő esetben a
tervdokumentációnak tartalmaznia kell az alábbiakat:
a)           a berendezésbe beépített
részegységekre vonatkozó megfelelőségi tanúsítvány;
b)           a berendezés gyártási eljárásaival,
felügyeletével és ellenőrzésével kapcsolatos igazolások és tanúsítványok;
c)           bármely más dokumentáció, amely a
bejelentett szervezet értékelését elősegítheti.
A gyártónak a műszaki dokumentációt a berendezés
forgalomba hozatala után 10 évig az illetékes nemzeti hatóságok számára
elérhetővé kell tennie.
6.3. Gyártás
A gyártónak minden szükséges intézkedést meg
kell hoznia annak érdekében, hogy a gyártási eljárás és annak nyomon követése
biztosítsa, hogy a gyártott berendezés megfeleljen e rendelet vonatkozó
követelményeinek.
6.4. Ellenőrzés
A gyártó által választott bejelentett
szervezetnek el kell végeznie vagy el kell végeztetnie a vonatkozó harmonizált
szabványokban és/vagy műszaki előírásokban megállapított
megfelelő vizsgálatokat és teszteket vagy az ezekkel egyenértékű
vizsgálatokat annak ellenőrzése érdekében, hogy a berendezés megfelel-e e
rendelet alkalmazandó követelményeinek. Ilyen harmonizált szabvány és/vagy
műszaki előírás hiányában az érintett bejelentett szervezetnek kell
döntenie azokról a megfelelő vizsgálatokról, amelyeket el kell végezni.
Ha a kijelölt szervezet szükségesnek találja,
akkor az ellenőrzéseket és a vizsgálatokat a berendezés üzembe helyezése
után hajtják végre.
A bejelentett szervezet megfelelőségi
tanúsítványt állít ki az elvégzett vizsgálatokra és tesztekre vonatkozóan, és a
jóváhagyott berendezésen elhelyezi, illetve saját felelősségére
elhelyezteti azonosító számát.
A gyártó a megfelelőségi tanúsítványokat
a berendezés forgalomba hozatala után tíz évig a nemzeti hatóságok számára
elérhetővé teszi.
6.5. CE-jelölés és EU-megfelelőségi
nyilatkozat
6.5.1. A gyártónak minden olyan berendezésen
fel kell tüntetnie a CE-jelölést, a IV. mellékletben meghatározott feliratokat,
valamint – a 6.4. pontban említett bejelentett szervezet felelősségére – a
bejelentett szervezet azonosító számát, amely eleget tesz e rendelet
alkalmazandó követelményeinek.
6.5.2. A gyártónak írásbeli megfelelőségi
nyilatkozatot kell készítenie, és azt a berendezés forgalomba hozatala után 10
évig a nemzeti hatóságok számára elérhetővé kell tennie. Az
EU-megfelelőségi nyilatkozatban meg kell nevezni azt a berendezést, amely
tekintetében a nyilatkozatot kiállították.
Az EU-megfelelőségi nyilatkozat egy másolatát
kérésre hozzáférhetővé kell tenni az érintett hatóságok számára.
6.6. A meghatalmazott képviselő
A gyártónak a 6.2. és 6.5. pontban
meghatározott kötelezettségei a gyártó nevében és felelősségére eljáró
meghatalmazott képviselője révén is teljesíthetők, amennyiben ez
szerepel a meghatalmazásban.
IV. MELLÉKLET
            CE-JELÖLÉS ÉS FELIRATOK
(1)
A berendezésen vagy annak adattábláján fel kell
tüntetni a 765/2008/EK rendelet II. mellékletében meghatározott CE-jelölést.
Ezt a gyártásellenőrzési szakaszban részt vevő bejelentett szervezet
azonosító száma és azon év két utolsó számjegye követi, melyben a CE-jelölést
ráhelyezték.
(2)
A berendezésen vagy annak adattábláján fel kell
tüntetni a következő információkat:
a)      A gyártó neve, bejegyzett márkaneve,
bejegyzett védjegye vagy azonosító jele.
b)      A berendezés típus-, tétel- vagy
sorozatszám vagy más, a berendezés azonosítását lehetővé tevő elem.
c)      Adott esetben az áramellátás típusa.
d)      A berendezés kategóriájának megjelölése.
e)      A gáz hálózati nyomása.
f)       A helyes és biztonságos üzembe
helyezéshez szükséges valamennyi információ, a berendezés sajátosságainak
megfelelően.
(3)
A részegységen vagy annak adattábláján a szükséges
mértékben fel kell tüntetni a (2) bekezdésben meghatározott információkat.
V. MELLÉKLET
EU-MEGFELELŐSÉGI
NYILATKOZAT
Az EU-megfelelőségi nyilatkozatnak a
következőket kell tartalmaznia:
a)           Berendezés/berendezés modellje
(termék-, tétel-, típus- vagy sorozatszám).
b)           A gyártó vagy adott esetben
meghatalmazott képviselőjének neve és címe.
c)           Ezt a megfelelőségi
nyilatkozatot a gyártó kizárólagos felelőssége mellett adják ki.
d)           A nyilatkozat tárgya (a berendezés
azonosítása a nyomonkövethetőség biztosítására; ha a berendezés
azonosításához szükséges, fényképet is tartalmazhat):
1.      a berendezés leírása;
2.      az alkalmazott
megfelelőségértékelési eljárás;
3.      a megfelelőségértékelést
elvégző bejelentett szervezet neve és címe;
4.      hivatkozás az EU-típusvizsgálati
tanúsítványra.
e)           A fent ismertetett nyilatkozat
tárgya megfelel a vonatkozó uniós harmonizációs jogszabálynak: …………….
(hivatkozás a többi alkalmazott uniós jogi aktusra):
f)            Az alkalmazott harmonizált
szabványokra vagy az azokra az előírásokra való hivatkozás, amelyekkel
kapcsolatban megfelelőségi nyilatkozatot tettek:
g)           … bejelentett szervezet vagy szervezetek
(név, cím, szám) elvégezte a(z) … (a beavatkozás ismertetése), és a
következő tanúsítvány(oka)t állította ki: …
h)           További információk:
A nyilatkozatot a következő nevében és
megbízásából írták alá: …………………….
(a kiállítás helye és dátuma):
(név, beosztás) (aláírás):
VI. MELLÉKLET
RÉSZEGYSÉG-MEGFELELŐSÉGI
TANÚSÍTVÁNY
A
részegység-megfelelőségi tanúsítványnak a következő elemeket kell
tartalmaznia:
a)           részegység/részegységmodell
(termék-, tétel-, típus- vagy sorozatszám).
b)           A gyártó vagy adott esetben
meghatalmazott képviselőjének neve és címe.
c)           Ezt a részegység-megfelelőségi
tanúsítványt a gyártó kizárólagos felelőssége mellett adják ki.
d)           A nyilatkozat tárgya (a részegység
azonosítása a nyomonkövethetőség biztosítására. Ha a részegység azonosításához
szükséges, fényképet is tartalmazhat):
1.      a részegység leírása és jellemzői;
2.      az alkalmazott
megfelelőségértékelési eljárás;
3.      a megfelelőségértékelést
elvégző bejelentett szervezet neve és címe;
4.      hivatkozás az EU-típusvizsgálati
tanúsítványra.
e)           A fent ismertetett
részegység-megfelelőségi tanúsítvány tárgya összhangban van a a
gázüzemű berendezésekről szóló ……………. rendelettel (hivatkozás e
rendeletre):
f)            Az alkalmazott harmonizált
szabványokra vagy az azokra az előírásokra való hivatkozás, amelyekkel
kapcsolatban megfelelőségi nyilatkozatot tettek.
g)           … bejelentett szervezet vagy
szervezetek (név, cím, szám) elvégezte a(z) … (a beavatkozás ismertetése), és a
következő tanúsítvány(oka)t állította ki: …
h)           Arra vonatkozó utasítások, hogy
hogyan kell a részegységet beépíteni egy berendezésbe, vagy úgy berendezéssé
összeszerelni, hogy az elősegítse a késztermékre vonatkozó alapvető
követelmények teljesítését.

i)            További információk:
A tanúsítványt a következő nevében és
megbízásából írták alá: …………;
(a kiállítás helye és dátuma);
(név, beosztás) és aláírás.
VII. MELLÉKLET
 MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT
 2009/142/EK irányelv || E rendelet
   ||
 1. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés || 1. cikk, (1) bekezdés
 1. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés || 1. cikk, (3) bekezdés, a) pont
 1. cikk, (2) bekezdés || 2. cikk, (1), (2) és (5) bekezdés
 1. cikk, (3) bekezdés || 1. cikk, (2) bekezdés
 ___ || 2. cikk, (3), (4) és (6)–(31) bekezdés
 2. cikk, (1) bekezdés || 3. cikk, (1) bekezdés
 ___ || 3. cikk, (2) bekezdés
 2. cikk, (2) bekezdés || 4. cikk, (1) bekezdés
 ___ || 4. cikk, (2) bekezdés
 3. cikk || 5. cikk
 4. cikk || 6. cikk
 ___ || 7. cikk
 ___ || 8. cikk
 ___ || 9. cikk
 ___ || 10. cikk
 ___ || 11. cikk
 ___ || 12. cikk
 ___ || 13. cikk
 5. cikk, (1) bekezdés, a) pont || ___
 5. cikk, (1) bekezdés, b) pont || ___
 5. cikk, (2) bekezdés || ___
 6. cikk || ___
 7. cikk || ___
 8. cikk, (1)–(4) bekezdés || 14. cikk, (1)–(5) bekezdés
 8. cikk, (5) bekezdés || ___
 ___ || 14. cikk, (6) bekezdés
 8. cikk, (6) bekezdés || 14. cikk, (7) bekezdés
 ___ || 15. cikk
 ___ || 16. cikk
 ___ || 17. cikk
 9. cikk || ___
 10. cikk, (1) bekezdés || 18. cikk, (1) bekezdés
 10. cikk, (2) bekezdés || ___
 11. cikk || ___
 12. cikk || ___
 ___ || 18. cikk, (2)–(5) bekezdés
 ___ || 19. cikk
 ___ || 20. cikk
 ___ || 21. cikk
 ___ || 22. cikk
 ___ || 23. cikk
 ___ || 24. cikk
 ___ || 25. cikk
 ___ || 26. cikk
 ___ || 27. cikk
 ___ || 28. cikk
 ___ || 29. cikk
 ___ || 30. cikk
 ___ || 31. cikk
 ___ || 32. cikk
 ___ || 33. cikk
 ___ || 34. cikk
 ___ || 35. cikk
 ___ || 36. cikk
 ___ || 37. cikk
 ___ || 38. cikk
 ___ || 39. cikk
 ___ || 40. cikk
 13. cikk || __
 14. cikk || __
 15. cikk || __
 16. cikk || __
 ___ || 41. cikk
 I. melléklet || I. melléklet
 ___ || II. melléklet
 II. melléklet || III. melléklet
 III. melléklet || IV. melléklet
 IV. melléklet || __
 V. melléklet || __
 VI. melléklet || __
 ___ || V. melléklet
 ___ || VI. melléklet
 ___ || VII. melléklet
[1]               Az Európai Parlament és a Tanács 1999. március 9-i
1999/5/EK irányelve a rádióberendezésekről és a távközlő
végberendezésekről, valamint a megfelelőségük kölcsönös
elismeréséről (HL L 91., 1999.4.7., 10. o.).
[2]               Az Európai Parlament és a Tanács
2006. december 12-i 2006/95/EK irányelve a meghatározott
feszültséghatáron belüli használatra tervezett elektromos berendezésekre
vonatkozó tagállami jogszabályok összehangolásáról (HL L 374., 2006.12.27., 10.
o.).
[3]               Az Európai Parlament és a Tanács 2004. december 15-i
2004/108/EK irányelve az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó
tagállami jogszabályok közelítéséről és a 89/336/EGK irányelv hatályon
kívül helyezéséről (HL L 390., 2004.12.31., 24. o.).
[4]               Az Európai Parlament és a Tanács
2004. október 27-i 1935/2004/EK irányelve az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen
érintkezésbe kerülő anyagokról és tárgyakról, valamint a 80/590/EGK és a
89/109/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 338., 2004.11.13.,
4. o.).
[5]               Az Európai Parlament és a Tanács 2011. március 9-i
305/2011/EU rendelete az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált
feltételek megállapításáról és a 89/106/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül
helyezéséről (HL L 88., 2011.4.4., 5. o.).
[6]               A Tanács 1998. november 3-i 98/83/EK irányelve az emberi
fogyasztásra szánt víz minőségéről (HL L 330., 1998.12.5., 32. o.).