				|

		52013PC0267

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a károsítókkal szembeni védelmi intézkedésekről /* COM/2013/0267 final - 2013/0141 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
A növény-egészségügy kulcsfontosságú tényező
a mezőgazdaság, kertészet és erdészet fenntarthatósága és versenyképessége
szempontjából. A jövedelmező növényi kultúrákhoz, valamint a
foglalkoztatáshoz, a növénynemesítéshez és az élelmezésbiztonsághoz egészséges
vetőmagok és szaporítóanyagok kellenek. A fák és cserjék esetében a
növények egészségének védelme alapvető fontosságú az Unió erdőinek,
tájainak, valamint a köz- és magántulajdonban lévő zöldfelületeknek a
megőrzése érdekében. A növény-egészségügy a biológiai sokféleség védelme
és az ökoszisztéma-szolgáltatások szempontjából is fontos.
A más kontinensekről származó károsítók
különösen veszélyesek. Az európai növények és fák általában nem elég
rezisztensek genetikailag az idegen károsítókkal szemben, amelyeknek ráadásul
itt gyakran természetes ellenségük sincs. Az Európába bekerülő idegen
károsítók komoly gazdasági károkat okoznak. Megfertőzhetnek korábban
érintetlen fajokat, egész országokban gyorsan elterjedhetnek, és maradandó
hozamcsökkenést okozhatnak, valamint tartósan megnövelhetik a termelési és
ellenőrzési költségeket. A gyakran súlyos gazdasági veszteségek aláássák a
mezőgazdaság és erdészet nyereségességét és versenyképességét. Az új
károsítók betelepülése következtében a harmadik országok kereskedelmi tilalmat
rendelhetnek el, ami káros az uniós exportra nézve. Nem minden károsító ellen
lehet növényvédő szerekkel védekezni, és még ahol lehetséges is, ott sem
mindenhol kívánatos a növényvédő szerek használata.
Szabályozási keret
A hatályos uniós növény-egészségügyi szabályozási
keret célja, hogy az idegen károsítók bejutását és elterjedését megakadályozva
óvja az európai mezőgazdaságot és erdőgazdálkodást. Ennek fő
eszköze a 2000/29/EK tanácsi irányelv[1],
amely egyben az ezen a területen meglévő nemzetközi kereskedelmi
megállapodásokat is tükrözi. Az EU növény-egészségügyi rendszere egyedi abban a
tekintetben, hogy ez egy nyílt rendszer: a növények és növényi termékek Unióba
irányuló és Unión belüli mozgása engedélyezett, amennyiben bizonyos
korlátozások és követelmények teljesülnek (pl. károsítómentes területről
való származás vagy megfelelő kezelés). A más kontinensekről
érkező nagy volumenű behozatal azonban nagyon valószínűvé teszi,
hogy a jövőben járványok törnek ki az idegen károsítók miatt.
A rendszer elengedhetetlen az uniós
növénytermesztési ágazat egészségének, gazdaságának és versenyképességének
védelméhez, valamint az Unió nyitott kereskedelempolitikájának fenntartásához.
Mindazonáltal a meglévő szabályozási keretnek felróják, hogy nem képes
megállítani a veszélyes új károsítóknak a kereskedelem globalizálódása miatt
fokozott beáramlását. Ráadásul az éghajlatváltozás miatt e károsítók most már
életben tudnak maradni Európában, míg a múltban erre nem voltak képesek,
valamint a növények és az ökoszisztémák új károsítókkal szembeni ellenálló
képessége is gyengül. Az elmúlt évtizedben az erdészetet sújtó, a behozatallal
összefüggő veszélyes károsítók okozta jelentős járványkitörések a
társadalom és a politikaformálók figyelmét egyaránt ráirányították a nem
kielégítő védelem költségére és hatásaira.
Problémaelemzés
A rendszer 2010-ben elvégzett értékelése[2]
rávilágított arra, hogy a megnövekedett kockázatok problémájának teljes
körű megoldásához módosítani kell az alapvető jogszabályokat. Az
azonosított fő problémák a következőkhöz kapcsolódnak: a nagy
kockázattal járó áruk megnövekedett behozatalához képest nem kap kellő
figyelmet a megelőzés, mind a 27 tagállamra vonatkozóan uniós szinten
rangsorolni kell a károsítókat, hatékonyabb eszközökre van szükség a károsítók
jelenlétének és természetes elterjedésének visszaszorítására, amennyiben mégis
bejutnának az Unió területére, korszerűsíteni és fejleszteni kell az
Európai Unión belüli mozgásokra vonatkozó eszközöket (növényútlevél és védett
övezetek) és további forrásokat kell előirányozni.
Felmerült továbbá, hogy „zöldebbé” kell tenni a
rendszert, és fontosabbá váltak a természeti környezettel kapcsolatos
célkitűzések. Emiatt módosítani kell a mezőgazdaságban a magántulajdonban
lévő árukra vonatkozó szabályozási rendszerből a mezőgazdaságra,
az erdészetre, a természeti környezetre és a tájra egyaránt alkalmazandó, köz-
és magántulajdonban lévő árukra egyaránt vonatkozó, vegyes szabályozási rendszerré
váló rendszer beavatkozási logikáját, többek között a finanszírozás
vonatkozásában.
Meg kell erősíteni a rendszer tudományos
hátterét (kutatás, laboratóriumok). Az egyetemeken egyre alacsonyabb szinten
oktatják a hagyományos növénykórtant és a károsítók taxonómiáját, ami
veszélyezteti az új károsítók kockázatfelméréséhez és ezen károsítók
megfelelő laboratóriumi diagnosztizálásához nyújtott tudományos
támogatást. Az Európai és Földközi-tenger melléki Növényvédelmi Szervezet e
tekintetben szükségállapotot hirdetett.
Végül pedig új egyensúlyt kell teremteni a
költségek és a felelősség megosztása tekintetében (partnerség
kialakítása), továbbá növelni kell a hatékonyságot, és csökkenteni kell a
szükségtelen költségeket és adminisztratív terheket. Ezenkívül korszerűsíteni
kell a rendszert a szabályoknak való megfelelés ösztönzése szempontjából.
A javaslat célja
A jelen felülvizsgálat célja e problémák
orvoslása, valamint olyan megalapozott, átlátható és fenntartható szabályozási
keret létrehozása, amely „a célnak megfelel”. A javasolt rendelet hatályon
kívül helyezi és felváltja a 2000/29/EK irányelvet.
Kapcsolat a csomaghoz tartozó egyéb
javaslatokkal
A javaslat a növények egészségével, a növényi
szaporítóanyagok minőségével, az állatok egészségével, a növényekre,
állatokra, élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó hatósági
ellenőrzésekkel, valamint az ezen politikákra fordított uniós kiadásokkal
összefüggő felülvizsgálat-csomag részét képezi.
A javaslat megerősíti a növényi
szaporítóanyagokra vonatkozó szabályozással fennálló szinergiákat, ugyanakkor
megszünteti a felesleges átfedéseket és az ilyen átfedésekből fakadó
szükségtelen terheket. Ezt úgy éri el, hogy a jelenleg a vetőmagok és
növényi szaporítóanyagok forgalmazásáról szóló irányelvek által szabályozott
károsítókat a javasolt növény-egészségügyi rendelet hatálya alá helyezi. Ez az
áthelyezés biztosítja a rugalmasságot ahhoz, hogy a vállalkozók és a tagállamok
kérésének megfelelően a széles körben elterjedt zárlati károsító
besorolást a minőséget hátrányosan befolyásoló károsító besorolásra
változtassák annak érdekében, hogy a növény-egészségügyi hatóságok
rendelkezésére álló forrásokat az Unió valódi prioritásaira lehessen fordítani.
Ugyanakkor a javaslat biztosítja, hogy a tagállamokban a növényi
szaporítóanyagoknak a minőséget hátrányosan befolyásoló károsítók
tekintetében való tanúsítására vonatkozó gyakorlati rendelkezések érvényben maradhassanak.
Az uniós növény-egészségügyi szabályozási rendszer és a növényi
szaporítóanyagokra vonatkozó szabályozási rendszer közötti átsorolások
összességében növelik e két rendszer összhangját (a közös tanúsítási
rendszerek, címkék és nyilvántartások révén), és ezáltal csökkentik a
vállalkozók terheit. A javasolt új rendelkezések azonban fokozott koordinációt
igényelnek majd a tagállamoknak a növényegészségügy és a növényi
szaporítóanyagok tekintetében illetékes hatóságai között.
A javaslat a 2000/29/EK irányelvtől
eltérően nem tartalmaz rendelkezéseket az illetékes hatóságok által arra
vonatkozóan végzendő hatósági ellenőrzésekről, hogy a
vállalkozók betartják-e az uniós növény-egészségügyi jogszabályokat. Ilyen
ellenőrzésekről kizárólag a hatósági ellenőrzésekre vonatkozó
javaslat rendelkezik (amely a 882/2004/EK rendeletet[3] váltja fel). Ez az új
vámkódexszel is nagyobb összhangot teremt, és a behozatali eljárásokat is
egyszerűbbé teszi.
A javaslat a 2000/29/EK irányelvtől
eltérően nem tartalmaz rendelkezéseket az uniós pénzügyi hozzájárulással
támogatható kiadásokról. A hatásvizsgálatban előnyben részesített
lehetőségnek megfelelően kidolgozott érintett rendelkezések
szerepelnek az élelmiszerrel és takarmánnyal kapcsolatos kiadásokról szóló rendeletre
irányuló, csatolt jogalkotási javaslatban, amely az élelmiszerlánccal,
állategészségüggyel és állatjóléttel, valamint a növényegészségüggyel és
növényi szaporítóanyagokkal kapcsolatos uniós kiadások kezeléséről szól.
A javaslat kiegészíti az EU biodiverzitási stratégiája
keretében az idegenhonos özönfajokra vonatkozóan tervezett javaslatot.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT
KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI
A konzultációs folyamat
A Tanács 2008. november 21-én felkérte a
Bizottságot, hogy készítse el az EU növény-egészségügyi szabályozásának
értékelését, valamint vizsgálja meg a meglévő jogi keret esetleges
módosításait és az ilyen módosítások hatását[4].
A Bizottság megkezdte a rendszer átfogó értékelését a belső piac
bevezetésétől (1993) kezdődően[5],
és a szükséges tanulmány elkészítésével külső szakértőt bízott meg[6]. Az értékelési munkát irányító
szolgálatközi operatív csoportban a tagállamok szakértői vettek részt.
2010. február 23–24-én konferenciára került sor, amelyen
tájékoztatták az érdekelteket és a tagállamokat az értékelés előrehaladásáról,
és kikérték a véleményüket a tanácsadó által a jövőre vonatkozóan
kidolgozott ideiglenes alternatívákról. A kapott észrevételek alapján
kialakultak a végleges lehetőségek és ajánlások. Az értékelésről[7] szóló jelentés bemutatására a
2010. szeptember 28-án az érdekeltek, a nyilvánosság, valamint a
tagállamok és harmadik országok képviselőinek részvételével megtartott
második konferencián került sor. A konferenciához nyilvános konzultáció
kapcsolódott az értékeléssel összefüggő ajánlásokról és az azt követő
hatásvizsgálat terjedelméről.
A hatásvizsgálat előkészítése során a
külső tanácsadó által ajánlott lehetőségeket számos tárgyalási
fordulóban megvitatták a tagállamokkal a növény-egészségügyi szolgálatok
vezetőinek részvételével tartott Tanács keretében és a növényi
szaporítóanyagokra vonatkozó szabályozási rendszerrel való összhang érdekében a
vonatkozó szolgálatok vezetőivel és az érintett munkacsoporttal. A
változások fő területeinek további megvitatására öt munkacsoport alakult a
tagállamok és a Bizottság szakértőiből.
Az érdekelt felek (ágazati szövetségek és nem
kormányzati szervezetek képviselői) véleményét a felülvizsgálati folyamat
legelejétől fogva, az értékelés megindítása előtt, az értékelési
vizsgálat alatt és a hatásvizsgálat elkészítése során is kikérték. Az
élelmiszerlánc, valamint az állat- és növényegészségügy kérdéseivel foglalkozó
konzultatív csoport keretében létrejött egy ad hoc növény-egészségügyi
munkacsoport. Az előrehaladást bemutatták és megvitatták a fent említett
konzultatív csoport több ülésén, továbbá más konzultatív csoportok[8] ülésein és meghívásra a
COPA-COGECA, a EUROPATAT, az ESA és a UNION FLEURS ülésein. Az érdekeltekkel
folytatott konzultáció kulcsfontosságú elemét képezte az értékelő
tanulmánynak és az azt kiegészítő gazdasági tanulmánynak, amelyek
elkészítésével külső szakértőt bíztak meg. A konzultáció magának az
uniós növény-egészségügyi szabályozási rendszernek a változásaira vonatkozott,
valamint arra, hogy a rendszer mely elemeit kell áthelyezni a növényi szaporítóanyagokra
vonatkozó szabályozási rendszerbe vagy az élelmiszerekre és takarmányra
vonatkozó, állat-egészségügyi, állatjóléti, növény-egészségügyi és növényi
szaporítóanyagokra vonatkozó hatósági ellenőrzések uniós rendszerébe, vagy
onnan átvenni.
A felülvizsgálati folyamat során szervezett
konferenciák biztosították, hogy az érdekeltek szóban, a konferenciákon és az
azokhoz kapcsolódó nyilvános konzultáció során egyaránt kifejthessék
észrevételeiket és véleményüket az ajánlásokra és a hatásvizsgálat terjedelmére
vonatkozóan. A technikai változásra vonatkozó javaslatokról folytatott
konzultáció a növény-egészségügyi munkacsoport 2011. február 18-án
megtartott üléséhez kapcsolódott, és arra irányult, hogy a változásoknak mi az
előnyben részesítendő, egyben a legnagyobb hatással járó iránya. Az
Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Főigazgatóság további konzultációkat is
indított a kifejezetten ennek a témának szentelt internetes oldalán[9]. A stratégiai
lehetőségekről szóló végső konzultáció
2011. május 13-án indult.
Adatgyűjtés
Az adatgyűjtés azzal kezdődött, hogy a
külső tanácsadó 2009–2010-ben átfogó értékelést készített a
rendszerről. Az értékelés magában foglalta a rendszer 1993 és 2008 közötti
időszakra vonatkozó utólagos elemzését, az illetékes hatóságok és az
érdekelt felek számára a rendszerből adódóan felmerülő költségekre és
igazgatási terhekre vonatkozó gazdasági adatok összegyűjtését, a fejlesztését,
valamint a jövőre vonatkozó lehetőségek és ajánlások előzetes
kidolgozását. Az értékelő jelentést 2010 májusában nyújtották be.
A hatásvizsgálat kidolgozását célzó belső
folyamat támogatására egy második szerződést is kötöttek a tanácsadóval.
Ez a szerződés a rendszer módosításából eredő költségek és haszon
számszerűsítését célzó tanulmányra vonatkozott, amely kiegészítette az
értékelés során összegyűjtött adatokat. A tanulmány a szabályozás
felülvizsgálatára vonatkozóan létező konkrét technikai alternatívák
gazdasági hatásának előzetes felmérését tartalmazó modulokból állt. A
kezelendő kérdések köre tekintetében konzultációra került sor az érdekelt
felekkel. A modulokat olyan módon alakították ki, hogy a szóba jöhető
szakpolitikai lehetőségeket összesíteni lehessen. A tanácsadó
2011 júliusában nyújtotta be a tanulmányra vonatkozó végleges jelentést.
Szükség esetén a szakirodalomból, vizsgálati jelentésekből és kérdések
révén gyűjtöttek további információkat a szakpolitikai változás legfontosabb
hatásainak felmérése érdekében. Ezen túlmenően a Bizottság szolgálatai a
szakpolitikai lehetőségek társadalmi és környezeti hatásait is értékelték.

Hatásvizsgálat
A rendszer javítására négy lehetőséget
dolgoztak ki:
1. lehetőség: Csak a rendszer jogi
formájának és átláthatóságának javítása. A jogszabályt
irányelv helyett rendeletté alakítanák, valamint egyszerűsítenék és
egyértelműbbé tennék. A lényeget tekintve a jelenleg helyzet létezne
tovább.
2. lehetőség:
A prioritások meghatározása, korszerűsítés és a megelőzés
fokozása. Az
1. lehetőségnél említetteken túlmenően a prioritások
meghatározása azzal javulna, hogy a szabályozott károsítókat az uniós
prioritásuktól függetlenül a technikai jellemzők szerint felsoroló
jelenlegi I. és II. mellékletet a beavatkozás logikáján és prioritásán
alapuló jegyzékekké alakítanák át. A
növényútlevelet és a védett övezetek rendszerét korszerűsítenék
(felelősség megosztása a vállalkozókkal) és továbbfejlesztenék (a
növényútlevél alkalmazási köre, formátuma, a kötelező költségtérítésen
alapuló növényútlevéldíjak kötelezően fedeznék a költségeket, mint az a
behozatali ellenőrzések esetében már létező dolog, a védett
övezetekben végzendő felügyeletre és felszámolásra vonatkozó szabályok). A hatékonyság növelése és a vállalkozók költségeinek
csökkentése érdekében növelnék a növény-egészségügyi rendszer és a növényi
szaporítóanyagokra vonatkozó rendszer közötti összhangot. A megelőzést erősítené egyrészt egy új
rendelkezés bevezetése, amely az olyan, nagy kockázattal járó növényi szaporítóanyagokra
(ültetésre szánt növényekre) vonatkozna, amelyek Unióba való behozatala nem
engedélyezett, vagy amelyeken a kockázatelemzés befejezéséig különleges,
fokozott fizikai ellenőrzést kell végezni, másrészt az utasok poggyászaira
vonatkozó mentességek megszüntetése (a költségekre vonatkozó hatások minimális
mértékűre csökkentése érdekében csak ritkán ellenőriznék őket).
3. lehetőség: A prioritások
meghatározása, korszerűsítés és a megelőzés fokozása, valamint a
kitörések elleni fellépések megerősítése. A
2. lehetőségnél említett intézkedéseken túlmenően további
kötelezettségeket vezetne be a felügyeletre és a vészhelyzeti tervezésre
vonatkozóan. Az állat-egészségügyi rendszer
rendelkezéseihez hasonlóan felügyeletre és – bizonyos esetekben – a
vállalkozók közvetlen veszteségeinek megtérítésére is rendelkezésre állna uniós
társfinanszírozás. A mentesítés és visszaszorítás jogi eszközeit
továbbfejlesztenék. A természetes terjedéshez kapcsolódó intézkedések kizárását
megszüntetnék.
4. lehetőség: A prioritások
meghatározása, korszerűsítés, a megelőzés fokozása, a kitörések
elleni fellépések megerősítése, valamint a rendszer alkalmazási körének
kiterjesztése az invazív növények körére. A
3. lehetőségnél említett intézkedéseken túlmenően a rendszer az
intézkedésekre vonatkozó jogi rendelkezések és az uniós társfinanszírozás
tekintetében az invazív növényekre is kiterjedne. Az 1., a 2. és a
3. lehetőség nem vonatkozna az invazív növényekre (kivéve az
élősködő növényeket).
A négy lehetőség hatásainak értékelése
kimutatta, hogy a 3. lehetőség jelenti az előrelépés legjobb
módját a célkitűzések legjobb költség-haszon szinten, valamint a
tagállamok, a vállalkozók és az Unió közreműködésének optimális egyensúlya
mellett való eléréséhez. A 3. lehetőség jelentős pozitív hatást
gyakorolna az érintett ágazatok jövedelmezőségére és gazdasági
növekedésére; továbbá ez tükrözte a legjobban az érdekelt felekkel és a
tagállamokkal folytatott konzultáció eredményeit.
A 3. lehetőség végrehajtásához szükséges
uniós költségvetésre fedezetet biztosít a Bizottság által a 2014–2020 közötti
időszakra javasolt többéves pénzügyi keret. A vonatkozó jogi rendelkezések
az élelmiszerlánccal, állategészségüggyel és állatjóléttel, valamint a
növényegészségüggyel és a növényi szaporítóanyagokkal kapcsolatos kiadások
kezelésére vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló rendeletre irányuló
jogalkotási javaslatban szerepelnek.
Kis- és középvállalkozások és mikrovállalkozások
A növény-egészségügyi rendszer jellege nem teszi lehetővé, hogy a
kis- és középvállalkozások (kkv-k) mentességet kapjanak az e rendeletben
foglalt kötelezettségek alól. A rendszer által érintett vállalatok többsége
kkv, ezért alapvetően veszélyeztetné a rendszer célkitűzéseinek
megvalósítását, ha az ilyen vállalatok eleve mentességet kapnának.
Mindazonáltal a javaslat mentességet ad a növényeket és növényi termékeket
kizárólag helyi piacra értékesítő vállalkozásoknak a növényútlevelek
kiadásának kötelezettsége alól, ami a továbbiakban egyébként sem lesz
előírás a nem szakmai végső fogyasztóknak való értékesítés esetén. A
mikrovállalkozások tekintetében az állami támogatási szabályok keretében a
növény-egészségügyi ellenőrzések díjainak lehetséges visszatérítésére
vonatkozó különleges szabályok válnak lehetővé a hatósági ellenőrzésekről
szóló új rendelet értelmében.
Alapvető jogok
Ez a rendelet tiszteletben tartja azokat az
alapvető jogokat és megfelel azoknak az alapelveknek, amelyeket különösen
az Európai Unió Alapjogi Chartája állapít meg. Ezt a rendeletet a tagállamoknak
a nemzeti jogszabályaikba megfelelően bevezetve ezekkel a jogokkal és
alapelvekkel összhangban kell alkalmazniuk. E rendelet egyes rendelkezései
korlátoznak ugyan bizonyos, a Chartában biztosított jogokat, azonban csak olyan
mértékben, amely feltétlenül szükséges az Unió e rendelet által érintett
általános érdekeinek védelméhez, és megőrzik a szóban forgó jogok
lényegét.
Az idegen károsítókat csak akkor lehet sikeresen
felszámolni, ha az összes fertőzési forrást megszüntetik. A zárlati
károsítók a vállalkozók telephelyén kívül a köz- vagy magántulajdonban
lévő zöldterületeken is elterjedhetnek. Ilyen esetben a felszámolási
intézkedések sikere érdekében azokat a köz- és magántulajdonban lévő
zöldterületek fertőzött és potenciálisan fertőzött növényeire is ki
kell terjeszteni (minden olyan növény, amely fertőzött marad, új
fertőzési forrást fog jelenteni). Ez azt jelenti, hogy bizonyos esetekben,
a hatósági ellenőrzések céljából engedélyezni kell a tagállamok illetékes
hatóságainak a magánterületre való belépést, majd adott esetben kezelést vagy
felszámolási intézkedéseket vagy a növények felhasználására vonatkozó bizonyos
korlátozásokat vagy tilalmakat kell előírni. Ez az Alapjogi Chartának a
magán- és a családi élet tiszteletben tartásáról szóló 7. cikkének és a
tulajdonhoz való jogról szóló 17. cikkének korlátozását jelenti. Erre a
korlátozásra szükség van az Unióban a növények egészségének védelme mint
közérdekű célkitűzés eléréséhez. A korlátozás arányos, mivel a
közérdekű célkitűzés nem teljesíthető annak biztosítása nélkül,
hogy a növény-egészségügyi intézkedéseket mindenki egyaránt betartsa (ha a
magánkertekben nem semmisítik meg a fertőzött növényeket, az semmissé
teszi a vállalkozókra kényszerített és a köztulajdonban lévő
zöldterületeken elvégzett felszámolási intézkedések hasznát). A tagállamok
felelőssége, hogy időben tisztességes kártérítést nyújtsanak az
érintett polgároknak az elszenvedett veszteségért. Így lényegében nem sérül a
tulajdonhoz való jog.
Aki zárlati károsító jelenlétéről szerez tudomást,
köteles tájékoztatni az illetékes hatóságokat a zárlati károsító
jelenlétéről, továbbá az érintett anyag származási helyéről és
jellegéről. Ugyanez vonatkozik azokra a laboratóriumokra és
kutatóintézetekre is, amelyek károsítókat találnak a nekik benyújtott
mintákban. Ez egyes esetekben a Chartának a személyes adatok védelméhez való
jogról szóló 8. cikkének korlátozását jelenti. Erre a korlátozásra szükség
van az uniós növényegészségügy közérdekű célkitűzésének eléréséhez,
mivel a betegségek azonnali felszámolásának biztosítása érdekében tájékoztatni
kell az illetékes hatóságokat a zárlati károsítók észleléséről. A
korlátozás arányos, mivel a személyes adatokra a rendelkezés csak annyiban
vonatkozik, amennyiben azok elengedhetetlenek az illetékes hatóságok számára a
betegség kitörésének lokalizálásához és a szükséges lépések megtételéhez. Így
lényegében nem sérül a személyes adatok védelméhez való jog.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
I. fejezet: Tárgy, hatály és
fogalommeghatározások
A rendszer területi hatálya nem terjed ki a
tagállamok Európán kívüli legkülsőbb régióira, mivel azok a régiók a világ
más bioföldrajzi régióihoz tartoznak, ahol éppen azok a károsítók fordulnak
elő, amelyek ellen a tagállamok európai területeit védeni kell. A rendszer
területi hatálya kiterjed a makaronéziai szigetcsoport egy részére (Madeirára
és az Azori-szigetekre), amely a természetes vegetáció tekintetében a
mediterrán régióval, különösen az Ibériai-félszigettel közös bioföldrajzi
régiót alkot. Ezért helyénvaló felvenni a szigetcsoportot a rendszer területi
hatályába. Az I. melléklet felsorolja a tagállamok azon területeit,
amelyek az Európai Unió működéséről szóló szerződés hatálya alá
tartoznak, de e rendelet alkalmazásában harmadik országoknak számítanak.
A hatásvizsgálat eredményével összhangban az
invazív növények – az élősködő növényeket kivéve (amelyek ténylegesen
a gazdanövényekből táplálkoznak) – nem tartoznak bele a hatályba.
A szöveg szükség szerint tartalmazza a
fogalommeghatározásokat.
II. fejezet: Zárlati károsítók
A 2000/29/EK irányelv megfelelő
mellékletei tartalmazzák a károsítók felsorolását. A javaslat ellenben
meghatározza a zárlati károsítók fogalmát, és uniós zárlati károsítóként vagy
védett övezeti zárlati károsítóként besorolva sorolja fel őket végrehajtási
aktusokban. Az uniós zárlati károsítók miatt a felszámolási intézkedéseket az
Unió egész területén végre kell hajtani, a védett övezeti zárlati károsítók
esetében viszont csak a meghatározott védett övezetekben, ahol bizonyos
károsítók nincsenek jelen, míg az Unió területének többi részén ezek a
károsítók ismertek. A javaslat felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy bizonyos
zárlati károsítókat – a jegyzékbe foglalt uniós zárlati károsítók legfeljebb
10 %-áig – kiemelt uniós zárlati károsítóként vegyen jegyzékbe. Az ilyen
károsítókra a készültség és a felszámolás tekintetében fokozott kötelezettségek
fognak vonatkozni, melyeket az Unió által a szükséges intézkedésekhez nyújtott
fokozott pénzügyi támogatás egészít ki. A rendelet II. melléklete tartalmazza
azokat a kritériumokat, amelyek alapján eldönthető, hogy egy károsító
zárlati károsítónak, uniós vagy védett övezeti zárlati károsítónak vagy kiemelt
zárlati károsítónak minősül-e. A tervek szerint a jelenleg a
2000/29/EK irányelv I. és II. mellékletben felsorolt károsítók
átkerülnek a jövőbeni végrehajtási aktusok megfelelő jegyzékeibe. A
továbbiakban nem kell különbséget tenni a jelenleg a 2000/29/EK irányelv
I. és II. mellékletben felsorolt károsítók között.
Ez a fejezet ezenkívül részletes szabályokat
állapít meg a zárlati károsítók jelenlétének bejelentésére, az említett
károsítók felszámolásának érdekében végrehajtandó intézkedésekre, beleértve a
felszámolási intézkedések hatálya alá tartozó területeken bevezetendő
korlátozásokat, a károsítók jelenlétének igazolása érdekében végrehajtandó felmérésekre,
valamint a kiemelt zárlati károsítók okozta betegségek kitörésére vonatkozó
vészhelyzeti tervek és felszámolási tervek kidolgozására.
Az ebben a fejezetben foglalt rendelkezések
felhatalmazzák a Bizottságot arra, hogy végrehajtási aktusokat fogadjon el az
Unió területén megtelepedett zárlati károsítók kezelésére irányuló állandó
intézkedésekről. A Bizottság szükség esetén ilyen aktusokat a jegyzékben
nem szereplő zárlati károsítók esetében ideiglenesen is elfogadhat a
Lisszaboni Szerződés szerint megállapított sürgősségi eljárással. Az
e fejezetben kifejtett eszközök már léteznek a 2000/29/EK irányelv
értelmében, azonban a javaslat kifejezetten továbbfejleszti őket. A
fejezet tartalmaz egy olyan rendelkezést, amely lehetővé teszi a
tagállamok számára, hogy az uniós jogszabályban előírtnál szigorúbb
intézkedéseket hozzanak a károsítók ellen, feltéve, hogy ezek az intézkedések
semmilyen módon nem korlátozzák a növények, növényi termékek és egyéb
szabályozott cikkek szabad mozgását a belső piacon.
A fejezet kitér továbbá a védett övezetekre
vonatkozó rendelkezésekre, amelyek a meglévő rendszert tartják fenn,
azonban kifejezetten megerősítve, annak érdekében, hogy a védett övezetek
kijelölése technikailag indokolt legyen, és a védett övezeti zárlati károsítók
minden kitörését megfelelően és időben felszámolják. Ellenkező
esetben a védett övezeti besorolást visszavonják. Ezekkel a módosításokkal az
Unió védett övezeti rendszere a rendszerben érdekelt felek és a harmadik
országok kérésének megfelelően összhangba kerül a Nemzetközi Növényvédelmi
Egyezmény szerinti károsítómentes területek rendszerével.
III. fejezet: A minőséget hátrányosan
befolyásoló károsítók
Azokat a károsítókat, amelyek káros hatással
vannak az ültetésre szánt növények tervezett felhasználására, de amelyeket nem
kell felszámolni, jelenleg a vetőmagok és növényi szaporítóanyagok
forgalmazásáról szóló irányelvek és részben a 2000/29/EK irányelv
II. melléklete szabályozza. A javaslat ezeket a károsítókat a
minőséget hátrányosan befolyásoló uniós károsítók kategóriájába sorolja. A
javaslat meghatározza az ilyen károsítók fogalmát, és végrehajtási aktusokban
sorolja fel őket. A II. melléklet tartalmazza azokat a kritériumokat,
amelyek alapján eldönthető, hogy egy károsító a minőséget hátrányosan
befolyásoló uniós károsítónak minősül-e. A növényi szaporítóanyagokról
szóló jogalkotási javaslat a minőséget hátrányosan befolyásoló károsítókat
nem, csak adott esetben a tanúsítási rendszerekbe való beillesztésüket fogja
szabályozni.
A javaslatban szereplő különféle
károsítótípusok, a besorolásukra vonatkozó döntési folyamat és az ellenük
szükséges intézkedések vázlatos ábrázolása.
IV. fejezet: A növényekre, növényi
termékekre és egyéb árukra vonatkozó intézkedések
A 2000/29/EK irányelv mellékletei tartalmazzák
az egyes növényekre, növényi termékekre és egyéb árukra vonatkozó tilalmak
(III. melléklet), valamint az Unió területére való behozatalra és az Unión
belüli mozgásra vonatkozó egyedi követelmények (IV. melléklet) jegyzékét.
A javaslat felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy végrehajtási aktusokkal ilyen
jegyzékeket fogadjon el. A IV. fejezet rendelkezései ezenkívül a harmadik
országok intézkedéseinek az uniós intézkedésekkel egyenértékűként való
elismerésére vonatkozó szabályokra, valamint a tilalmaktól való eltérésekre
vonatkoznak. A fejezetben a növények, növényi termékek és egyéb áruk védett
övezetekbe történő behozatalára és azokon belüli mozgására vonatkozó
szabályok is szerepelnek.
Az uniós növény-egészségügyi szabályozási
rendszerben újdonságnak számít az a cikk, amely felhatalmazza a Bizottságot
arra, hogy végrehajtási aktusokat fogadjon el a bizonyos harmadik országokból
származó, ültetésre szánt növényekkel összefüggésben felmerülő,
megelőző intézkedéseket igénylő kockázatok kezelésére. A jegyzékben
szereplő növényi anyagokat fokozottabb mértékű szemrevételezésnek és
vizsgálatnak kell alávetni, vagy karanténba kell helyezni, vagy ideiglenesen
meg kell tiltani az Unióba való behozatalukat. Ezen intézkedések alkalmazási
ideje két év, amely egyszer meghosszabbítható. Ezen időszak alatt el kell
végezni az érintett anyag teljes kockázatértékelését, azt követően pedig
tartósan szabályozni kell azt, vagy meg kell szüntetni az átmeneti
intézkedéseket.
Szintén újnak számít az a cikk, amely meghatározza
a karanténállomásokra vonatkozó alapvető szabályokat arra az esetre, ha a
rendelet vagy a rendeleten alapuló másodlagos jogi aktus előírja az ilyen
állomások létét.
A szabályozott növényeknek az Unióba az utasok
poggyászában való behozatala a továbbiakban nem élvez mentességet a
megfelelő követelmények és tilalmak alól. Ez azért szükséges, mert
megállapítást nyert: az utasok poggyászaiban talált növények egyre nagyobb
kockázatot jelentenek az Unió növény-egészségügyi állapota szempontjából, és
veszélyeztetik a rendszer sikerét.
Végül szintén új egy olyan cikk, amely
előírja, hogy a növények, növényi termékek és egyéb áruk harmadik
országokba történő kivitelének vagy az uniós szabályok szerint, vagy, ha a
harmadik ország szabályai ezt lehetővé teszik, vagy a harmadik ország
kétoldalú megállapodások révén vagy más módon kifejezetten beleegyezik, az
említett harmadik ország szabályai szerint kell történnie.
V. fejezet: A vállalkozók nyilvántartásba
vétele és a nyomonkövethetőség
A javaslat előírja, hogy a megfelelő
vállalkozókat nyilvántartásba kell venni, amely a növényi szaporítóanyagokról
szóló rendeletjavaslat értelmében nyilvántartásba veendő vállalkozókat is
magában foglalja majd. Ez csökkenteni fogja a vállalkozók terheit. A
nyilvántartásba vett vállalkozóknak meg kell felelniük bizonyos, az
ellenőrzésük alatt álló növényi anyagok nyomonkövethetőségére
vonatkozó követelményeknek.
VI. fejezet: A növények, növényi termékek és egyéb áruk tanúsítása
A 2000/29/EK irányelv egyik melléklete
(V. melléklet) tartalmazza az Unióba behozott vagy azon belül mozgatott
növények, növényi termékek és egyéb áruk tanúsítására vonatkozó követelmények
jegyzékét. A javaslat felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy felhatalmazáson
alapuló jogi aktusokkal ilyen jegyzékeket fogadjon el. A fejezetben a védett
övezetekbe behozott vagy azokon belül mozgatott növények, növényi termékek és
egyéb áruk tanúsítására vonatkozó szabályok is szerepelnek.
A javaslat előirányozza, hogy bizonyos
vetőmagok kivételével minden ültetésre szánt növénynek az Unióba való
behozatalhoz növény-egészségügyi bizonyítvánnyal, az Unión belüli mozgáshoz
pedig növényútlevéllel kell rendelkeznie. A vállalkozók közötti minden mozgáshoz
szükséges növényútlevél, a nem üzleti végfelhasználóknak való értékesítéshez
azonban nem. A növényútlevelet egyszerűsíteni és harmonizálni kell. A
növényútlevél a tételszám helyett chip, vonalkód vagy hologram segítségével is
megteremtheti a kapcsolatot a vállalkozók nyomonkövethetőséget biztosító
belső rendszerével.
A növényútlevelet igénylő növényeken, növényi
termékeken és egyéb árukon végzett vizsgálatok szükségessé tehetik a tanúsítási
rendszerek alkalmazását bizonyos zárlati károsítók és/vagy a minőséget
hátrányosan befolyásoló károsítók tekintetében, amennyiben a vegetációs
időszak során nélkülözhetetlen vizsgálatokat végezni a földeken. A
minőséget hátrányosan befolyásoló károsítóknak a növény-egészségügyi
rendelet hatályába való felvételével ezt a lehetőséget meg lehet
teremteni. Olyan esetekben, amikor a növény-egészségügyi rendelet tanúsítási
rendszerek alkalmazását írja elő, a növényi szaporítóanyagokra vonatkozóan
javasolt rendelet értelmében létrehozott tanúsítási rendszereket kell alkalmazni.
Ez eleve kizárja annak a lehetőségét, hogy párhuzamos rendszerek jöjjenek
létre, ami megduplázná a költségeket a vállalkozók számára.
Növényútleveleket az illetékes hatóságok által
erre felhatalmazott, nyilvántartásba vett vállalkozók fognak kiadni, vagy –
kérésükre – az illetékes hatóságok. Amennyiben egy növényi anyagra a
növény-egészségügyi rendelet értelmében növényútlevelet kell kiállítani, a
növényi szaporítóanyagokról szóló rendeletjavaslat pedig tanúsító címkét ír
elő, a növényútlevelet és a tanúsító címkét egységes dokumentumba kell
foglalni. Ez eleve kizárja, hogy a költségek duplán merüljenek fel a
vállalkozók számára, amennyiben a dokumentumot az illetékes hatóságok állítják
ki.
Szabályok lesznek érvényben a növényútleveleket
kiadó vállalkozók engedélyezésére és felügyeletére, valamint az érintett
növényi anyag vizsgálatára vonatkozóan, annak érdekében, hogy az anyag a
rendelet valamennyi rendelkezésének megfeleljen.
Ugyancsak lesznek szabályok a fa csomagolóanyagot
előállító gyártók engedélyezésére és felügyeletére, akik a
növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó, Regulation of wood packaging
material in international trade (Fa csomagolóanyagokra vonatkozó szabályozás
a nemzetközi kereskedelemben) címet viselő 15. számú nemzetközi
szabvány szerinti kezelés után egy bizonyos jelöléssel látják el az anyagot.
Kiviteli célokra a javaslat előzetes
exportbizonyítvány bevezetését írja elő azokra az esetekre, amikor a növényi
anyagot a származási tagállamtól eltérő tagállamból exportálják. Az
előzetes exportbizonyítvány váltja majd fel a jelenleg használatos, a
tagállamok által elfogadott informális útmutatót.
VII. fejezet: A rendelet végrehajtását
támogató intézkedések
A javaslat elektronikus bejelentési rendszer
kialakítását írja elő a bejelentések és jelentések céljára.
VIII. fejezet: Záró rendelkezések
A javaslat szerint a Bizottság munkáját egy új állandó bizottság fogja
segíteni, amely az élelmiszerlánccal, az állat- és növényegészségüggyel,
valamint a növényi szaporítóanyagokkal foglalkozó meglévő bizottságokból
fog állni (a jelenlegi Növényegészségügyi Állandó Bizottság helyett).
A javaslat módosításokat tartalmaz a tervek
szerint a jelen jogalkotási javaslat előtt elfogadásra kerülő, az
élelmiszerlánccal, állategészségüggyel és állatjóléttel, valamint a
növényegészségüggyel és a növényi szaporítóanyagokkal kapcsolatos kiadások
kezelésére vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló rendelethez. Ezek a
módosítások lehetőséget teremtenek arra, hogy az Unió társfinanszírozást
biztosítson a kiemelt zárlati károsítókra (a károsítók e javaslat által
létrehozott kategóriájára) vonatkozó intézkedésekhez, és kártérítést nyújtson a
vállalkozóknak a kiemelt zárlati károsítók felszámolására irányuló intézkedések
részeként megsemmisített növényi anyag értékéért.
A javaslat hatályon kívül helyez hat, az Unióban
tudvalevőleg jelen lévő zárlati károsító (Synchytrium endobioticum,
azaz a burgonyarákot okozó gomba, a burgonya cisztaképző fonálféreg, a
baktériumos barnarothadás, a baktériumos hervadás, a szegfű-sodrómoly és a
kaliforniai pajzstetű) visszaszorítására irányuló úgynevezett
ellenőrzési irányelvet. A jövőben az ilyen jellegű jogi
aktusokat a javasolt rendelet alapján másodlagos jogi aktusként és nem az
együttdöntési eljárás körébe tartozó jogi aktusként kell elfogadni. A burgonya
károsítóiról szóló irányelvek helyébe a most javasolt rendelet alapján
elfogadott, a lényegüket nem módosító másodlagos jogi aktusok lépnek. A szegfű-sodrómolyról
és a kaliforniai pajzstetűről szóló irányelvek helyébe nem lép más
jogszabály.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK
A rendelet 2020. december 31-ig való
végrehajtására vonatkozó pénzügyi rendelkezéseket és előirányzatokat az
élelmiszerlánccal, állategészségüggyel és állatjóléttel, valamint a
növényegészségüggyel és a növényi szaporítóanyagokkal kapcsolatos kiadások
kezeléséről szóló rendeletre irányuló, készülő jogalkotási javaslat
fogja előterjeszteni. Ez a javaslat nem von maga után olyan kiadást, amely
nem fog szerepelni az említett rendeletre irányuló jogalkotási javaslathoz
tartozó pénzügyi kimutatásban, és nem igényel pótlólagos emberi
erőforrást.
2013/0141 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
a károsítókkal szembeni védelmi intézkedésekről
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak
43. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[10],

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[11],
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)       A növényeket vagy növényi
termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a
Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló,
2000. május 8-i 2000/29/EK tanácsi irányelv[12] megállapította a
növény-egészségügyi szabályozást.
(2)       A Tanács
2008. november 21-én felkérte a Bizottságot, hogy készítsen
értékelést az említett növény-egészségügyi szabályozásról[13].
(3)       Az említett értékelés
eredményének és a 2000/29/EK irányelv alkalmazása során nyert tapasztalat
fényében az említett irányelv helyébe új jogszabálynak kell lépnie. Az új
szabályok egységes alkalmazása érdekében az említett irányelvet rendelettel
kell felváltani.
(4)       A növényegészségügy nagyon
fontos az unióbeli növénytermesztés, köz- és magántulajdonban lévő
zöldterületek, természeti ökoszisztémák, ökoszisztéma-szolgáltatások és
biológiai sokféleség szempontjából. A növényegészségügyet veszélyeztetik a
növényekre és növényi termékekre káros fajok (a továbbiakban: károsítók). Az e
fenyegetés elleni küzdelem érdekében intézkedéseket kell elfogadni az említett
károsítók jelentette növény-egészségügyi kockázatok meghatározása és e
kockázatok elfogadható szintre való csökkentése céljából.
(5)       Az ilyen intézkedések
szükségességét már régen felismerték. Számos nemzetközi megállapodás és
egyezmény foglalkozott már velük, köztük az Egyesült Nemzetek Élelmezési és Mezőgazdasági
Szervezete (FAO) keretében 1951. december 6-án kötött Nemzetközi
Növényvédelmi Egyezmény és ez utóbbinak az Élelmezési és Mezőgazdasági
Szervezet Konferenciájának 29. ülésén 1997 novemberében elfogadott
felülvizsgált szövege. Az Unió a Nemzetközi Növényvédelmi Egyezményben részes
fél.
(6)       Megállapítást nyert, hogy e
rendelet hatályának meghatározásához fontos figyelembe venni a bioföldrajzi
tényezőket annak elkerülése érdekében, hogy az Unió európai területén nem
jelenlévő károsítók elterjedjenek ezen a területen. Következésképpen a
tagállamoknak az EUMSZ 355. cikkének (1) bekezdésében említett,
Európán kívüli területeit (a legkülső régiókat) ki kell zárni e rendelet
területi hatályából. Ezeket a területeket jegyzékbe kell foglalni. Amennyiben
egy ilyen terület vagy egy, az EUMSZ 355. cikkének (2) bekezdésében
említett terület jogállása az EUMSZ 355. cikkének (6) bekezdése
szerint módosul, az említett jegyzéket módosítani kell annak érdekében, hogy e
rendelet területi hatálya továbbra is az Unió európai területére korlátozódjon.
A harmadik országokra történő hivatkozásokat úgy kell értelmezni, hogy
azok az említett jegyzékben szereplő területekre is vonatkoznak.
(7)       A 2000/29/EK irányelv
meghatározza az illetékes hatóságok által a növényekre vagy növényi termékekre
ártalmas szervezetek Közösségbe történő bevitele és a Közösségen belüli
elterjedése elleni védelmi intézkedések tekintetében végrehajtott hatósági
ellenőrzésekre vonatkozó szabályokat. Ezeket a szabályokat jelenleg az
élelmiszer- és takarmányjog, az állat-egészségügyi és állatjóléti, a
növény-egészségügyi, a növényi szaporítóanyagokra és a növényvédő szerekre
vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági
ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről, valamint a
999/2001/EK, az 1829/2005/EK, az 1831/2003/EK, az 1/2005/EK, a 396/2005/EK, a
834/2007/EK, az 1099/2009/EK, az 1069/2009/EK, az 1107/2009/EK, az 1151/2012/EU
és a(z) […]/2013/EU rendelet [Office of Publications, please insert number
of Regulation laying down provisions for the management of expenditure relating
to the food chain, animal health and animal welfare, and relating to plant
health and plant reproductive material] és a 98/58/EK, az 1999/74/EK, a
2007/43/EK, a 2008/119/EK, a 2008/120/EK és a 2009/128/EK irányelv
módosításáról szóló …/…/EU rendelet (a hatósági ellenőrzésekről
szóló rendelet)[14]
[Office of Publications, please insert number of Regulation on Official
Controls and, in the footnote, the reference to the Official Journal]
határozza meg, ezért ezek nem alkotják e rendelet részét.
(8)       Kritériumokat kell
megállapítani annak érdekében, hogy a károsítókat azonosítani lehessen, amihez
az Unió egész területére vonatkozó ellenőrzési intézkedéseket kell
elfogadni. Az ilyen károsítók a továbbiakban uniós zárlati károsítók. Az olyan
károsítók azonosításához is meg kell határozni a kritériumokat, amelyek
esetében csupán az említett terület egy vagy több részére vonatkozóan kell
ellenőrzési intézkedéseket elfogadni. Az ilyen károsítók a továbbiakban
védett övezeti zárlati károsítók.
(9)       Annak érdekében, hogy az
uniós zárlati károsítók visszaszorítására tett erőfeszítéseket azokra a
károsítókra lehessen összpontosítani, amelyek a legsúlyosabb gazdasági,
környezeti és társadalmi hatást gyakorolják az Unió egészének területén, meg
kell állapítani az ilyen károsítók (a továbbiakban: kiemelt zárlati károsítók)
szűkített jegyzékét.
(10)     Indokolt rendelkezni az uniós
zárlati károsítók Unió területére való behozatalának és az Unión belüli
mozgásának tilalma alól tudományos tevékenység, kísérletek, fajtaszelekció,
tenyésztés és kiállítások céljára adott mentességről.
(11)     Az uniós zárlati károsító
jelenléte esetén való hatékony és kellő időben történő fellépés
érdekében az állami és a vállalkozókat, valamint a tagállamokat bejelentési
kötelezettség kell, hogy terhelje.
(12)     Amennyiben ez az értesítési
kötelezettség azt jelenti, hogy természetes vagy jogi személyek személyes
adatait az illetékes hatóságok tudomására kell hozni, ez az Alapjogi Charta
8. cikke (A személyes adatok védelme) korlátozásának minősülhet. Ez a
korlátozás azonban szükséges e rendelet közérdekű céljának eléréséhez, és
azzal arányos.
(13)     Amennyiben egy vállalkozó
tudomására jut, hogy uniós zárlati károsító van jelen egy olyan növényben,
növényi termékben vagy egyéb áruban, amely az ellenőrzése alatt áll vagy
állt, köteles kell, hogy legyen megtenni minden szükséges intézkedést a
károsító felszámolása, az érintett növények, növényi termékek és egyéb áruk
kivonása vagy visszahívása, valamint az illetékes hatóság, a kereskedelmi lánc
egyéb szereplői és a nyilvánosság tájékoztatása érdekében.
(14)     A tagállamoknak minden
szükséges intézkedést meg kell tenniük a területükön felfedezett uniós zárlati
károsítók felszámolása érdekében. Helyénvaló megállapítani egyrészt olyan
intézkedéseket, amelyeket a tagállamok ilyen esetben meghozhatnak, másrészt
azokat az elveket, amelyek alapján eldönthetik, hogy mely intézkedéseket kell
meghozni. Az intézkedések közé kell, hogy tartozzon a korlátozás alatt álló
körzetek kijelölése, amelyek a fertőzött körzetből és a pufferzónából
állnak.
(15)     Egyes esetekben a
tagállamoknak magánterületen is elő kell írniuk a növényeken
előforduló zárlati károsítók felszámolására irányuló intézkedéseket, mivel
a károsítók felszámolása csak akkor lehet sikeres, ha az összes fertőzési
forrást felszámolják. E célból a tagállamok illetékes hatóságai számára
biztosítani kell a jogot, hogy belépjenek ezekre a területekre. Ez az Alapjogi
Charta 7. cikkének (A magán- és a családi élet tiszteletben tartása) és
17. cikkének (A tulajdonhoz való jog) korlátozását jelentheti. Ez a
korlátozás szükséges a rendszer közérdekű céljának eléréséhez, és arányos
is azzal, amennyiben a tagállamok megfelelő időben méltányos
kárpótlást nyújtanak a magántulajdonban bekövetkezett veszteségért.
(16)     A károsítók jelenlétének korai
felismerése rendkívül fontos a gyors és eredményes felszámolás szempontjából. A
tagállamoknak ezért azokon a területeken is fel kell mérniük az uniós zárlati
károsítók jelenlétét, ahol ezen károsítók jelenléte nem volt ismeretes. Az
uniós zárlati károsítók számára, valamint a felmérések elvégzéséhez szükséges
idő és erőforrások mennyiségére tekintettel a tagállamoknak többéves
felmérési programokat kell kidolgozniuk.
(17)     A Bizottságot fel kell hatalmazni
arra, hogy meghatározott uniós zárlati károsítók feltételezett vagy
megállapított jelenléte esetén intézkedéseket fogadjon el különösen a
károsítóktól való mentesítés és azok visszaszorítása, valamint a károsítókkal
összefüggésben korlátozás alatt álló területek, felmérések, vészhelyzeti
tervek, szimulációs gyakorlatok és felszámolási tervek kialakítása céljából.
(18)     Az olyan károsítók elleni
gyors és hatékony fellépés érdekében, amelyek nem minősülnek uniós zárlati
károsítónak, de amelyek a tagállamok szerint teljesíthetik az uniós zárlati
károsítók jegyzékébe való felvétel feltételeit, rendelkezni kell arról, hogy a
tagállamok milyen intézkedéseket hozzanak, amennyiben ilyen károsító jelenlétéről
szereznek tudomást. Hasonló rendelkezéseket kell megállapítani a Bizottság
számára.
(19)     Lehetővé kell tenni a
tagállamok számára, hogy bizonyos feltételek mellett az uniós jogszabályok
által előírtaknál szigorúbb felszámolási intézkedéseket hozzanak.
(20)     Különleges rendelkezéseknek
kell vonatkozniuk a kiemelt zárlati károsítókra, különösen a nyilvánosság
tájékoztatása, a felmérések, a vészhelyzeti tervek, a felszámolási tervek és az
uniós társfinanszírozás tekintetében.
(21)     Azokat az Unió területén jelen
lévő, de a terület meghatározott, „védett övezetnek” nevezett
részeiről hiányzó zárlati károsítókat, amelyeknek a jelenléte
elfogadhatatlan gazdasági, társadalmi vagy környezeti hatásokkal járna
kizárólag ezekre a védett területekre nézve, külön meg kell határozni, és mint
„védett övezeti zárlati károsítókat” kell jegyzékbe foglalni. A védett övezeti
zárlati károsítóknak a vonatkozó védett övezetekbe történő behozatalát,
azokon belüli mozgását, és azokba történő kibocsátását meg kell tiltani.
(22)     Szabályokat kell megállapítani
a védett övezetek elismerésére, az elismerés módosítására vagy visszavonására,
a védett övezetekre vonatkozó felmérési kötelezettségekre, valamint az abban az
esetben meghozandó intézkedésekre vonatkozóan, ha egy adott védett övezetben
védett övezeti zárlati károsítót találnak. Abban az esetben, ha egy adott
védett övezetben védett övezeti zárlati károsítót találnak, szigorú szabályokat
kell alkalmazni az érintett védett területek elismerésének módosítására és
visszavonására.
(23)     Uniós zárlati károsítónak nem
minősülő károsítót abban az esetben lehet a minőséget
hátrányosan befolyásoló uniós károsítónak nevezni, ha a károsítót
elsősorban meghatározott, ültetésre szánt növények terjesztik, jelenléte
az adott, ültetésre szánt növényeken elfogadhatatlan gazdasági hatást gyakorol
az adott növények tervezett felhasználására, és szerepel a minőséget
hátrányosan befolyásoló uniós károsítók jegyzékében. Az ilyen károsítók
jelenlétének korlátozása érdekében az érintett, ültetésre szánt növények Unió
területére való behozatalát és az Unión belüli mozgásukat meg kell tiltani,
hacsak a jegyzékben másként nem szerepel.
(24)     Egyes növények, növényi
termékek és egyéb áruk elfogadhatatlan növény-egészségügyi kockázatot
jelentenek amiatt, hogy valószínűleg uniós zárlati gazdaszervezetei.
Közülük néhány esetében rendelkezésre állnak a kockázat mérséklésére irányuló
elfogadható intézkedések, míg mások esetében nem. Attól függően, hogy
rendelkezésre állnak-e a kockázat mérséklésére irányuló elfogadható
intézkedések, az Unió területére való behozatalukat és az Unión belüli
mozgásukat meg kell tiltani, vagy különleges követelményeket kell rájuk
előírni. Az említett növényeket, növényi termékeket és egyéb árukat
jegyzékben kell felsorolni.
(25)     Rendelkezni kell a növények,
növényi termékek és egyéb áruk Unió területére való behozatalára vonatkozó
tilalmaktól vagy különleges követelményektől való eltérésekről. A
Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy harmadik országok bizonyos
intézkedéseit az érintett növények, növényi termékek és egyéb áruk Unió
területén belüli mozgására vonatkozó követelményekkel egyenértékűként
ismerje el.
(26)     E tilalmaknak és
követelményeknek nem kell vonatkozniuk sem a kis mennyiségű, az ültetésre
szánt növényektől eltérő, nem kereskedelmi és nem is szakmai célú
növényekre, növényi termékekre és egyéb árukra, sem a növények, növényi
termékek és egyéb áruk határövezetekbe való behozatalára és azokon belüli
mozgására. Nem kell továbbá vonatkozniuk a növényeknek, növényi termékeknek és
egyéb áruknak az Unió területére tudományos tevékenység, kísérletek,
fajtaszelekció, tenyésztés és kiállítások céljából való behozatalára és az
Unión belüli mozgására. Megfelelő védintézkedéseket kell hozni, és
tájékoztatni kell az érintetteket.
(27)     A továbbított növények,
növényi termékek és egyéb áruk tekintetében rendelkezni kell az Unió területére
való behozatalra és az Unión belüli mozgásra vonatkozó szabályoktól való
eltérésről.
(28)     Az olyan, ültetésre szánt
növényekkel való nemzetközi kereskedelem, amelyekkel kapcsolatban eddig
korlátozottak a növény-egészségügyi tapasztalatok, komoly kockázatot jelenthet
az olyan zárlati károsítók betelepedése szempontjából, amelyekre vonatkozóan
nem fogadtak el intézkedéseket e rendelet alapján. Annak érdekében, hogy
biztosított legyen a gyors és hatékony fellépés az olyan, ültetésre szánt
növényekhez kapcsolódó, újonnan azonosított kockázatok ellen, amelyekre nem
vonatkoznak állandó követelmények vagy tilalmak, de amelyek ilyen állandó
intézkedéseket igényelhetnek, a Bizottságnak rendelkeznie kell annak
lehetőségével, hogy az elővigyázatosság elvével összhangban átmeneti
intézkedéseket fogadjon el.
(29)     Az Unió területére
vonatkozóakhoz hasonló tilalmakat és különleges követelményeket kell
meghatározni az olyan növények, növényi termékek és egyéb áruk védett
övezetekbe való behozatalára és azokon belüli mozgására vonatkozóan, amelyek
elfogadhatatlan mértékű növény-egészségügyi kockázatot jelentenek amiatt,
hogy valószínűleg védett övezeti zárlati károsító gazdaszervezetei.
(30)     Általános követelményeket kell
elfogadni a növények, növényi termékek és egyéb áruk szállítóeszközeire és
csomagolóanyagaira vonatkozóan, annak érdekében, hogy azok mentesek legyenek a
zárlati károsítóktól.
(31)     A tagállamoknak karanténállomásokat
kell kijelölniük. A karanténállomások kijelölésére, működésére és
felügyeletére, valamint a növényeknek, növényi termékeknek és más áruknak az
ilyen karanténállomásokról való szabad forgalomba bocsátására vonatkozó
követelményeket meg kell határozni. Ha az említett követelmények közé tartozik,
hogy listát kell vezetni a karanténállomásokra belépő személyzetről
és látogatókról, ez az Alapjogi Charta 8. cikke (A személyes adatok
védelme) korlátozásának minősülhet. Ez a korlátozás azonban szükséges e rendelet
közérdekű céljának eléréséhez, és azzal arányos.
(32)     Amennyiben egy, az Unió által
harmadik országgal megkötött kétoldalú megállapodás vagy egy harmadik ország
jogszabályai előírják, az Unió területéről az érintett harmadik
országba beszállított növényeknek, növényi termékeknek és egyéb áruknak meg
kell felelniük az adott szabályoknak.
(33)     Amennyiben az Unió
területéről harmadik országokba beszállított egyes növények, növényi
termékek és egyéb áruk tekintetében nincs olyan, az Unió által harmadik
országgal megkötött kétoldalú növény-egészségügyi megállapodás, vagy a harmadik
országnak nincs olyan növény-egészségügyi jogszabálya, amelyet alkalmazni
kellene, a harmadik országok számára védelmet kell biztosítani az uniós zárlati
károsítók ellen azok közismerten káros természete miatt, kivéve, ha hivatalosan
elismert tény, hogy az uniós zárlati károsító jelen van az érintett harmadik
országban, de nem áll hivatalos ellenőrzés alatt, vagy ha okkal
feltételezhető, hogy a szóban forgó uniós zárlati károsító nem felel meg
azoknak a kritériumoknak, amelyek alapján zárlati károsítónak minősülne az
érintett harmadik országban.
(34)     Annak érdekében, hogy e
rendelet hatékony végrehajtása biztosított legyen, azokat a vállalkozókat,
akikre e rendelet értelmében kötelezettségek hárulnak, regisztrálni kell a
tagállamokban létrehozott nyilvántartásokban. Az adminisztratív terhek
csökkentése érdekében az említett nyilvántartásokban a …-ról/-ről szóló
…/…/EU rendelet[15]
[Office of Publications to insert number, title and, in a footnote, the OJ
reference for the Regulation on plant reproductive material] hatálya alá
tartozó vállalkozókat is regisztrálni kell.
(35)     A több telephelyen
működő vállalkozóknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy
minden egyes telephelyet külön vetessenek nyílvántartásba.
(36)     Annak érdekében, hogy
könnyebben felismerhető legyen a zárlati károsító általi fertőzés
forrása, helyénvaló előírni a vállalkozók számára, hogy nyilvántartást
vezessenek a vállalkozók által nekik és az általuk vállalkozóknak szállított
növényekről, növényi termékekről és egyéb árukról. Egyes zárlati
károsítók lappangási idejére és a fertőzés forrásának felismeréséhez
szükséges időre tekintettel a nyilvántartásokat három évig meg kell
őrizni.
(37)     A vállalkozóknak olyan
rendszerekkel és eljárásokkal is rendelkezniük kell, amelyek lehetővé
teszik a növényeik, növényi termékeik és egyéb áruik saját telephelyeiken
belüli mozgásának azonosítását.
(38)     Egyes növényeknek, növényi
termékeknek és egyéb áruknak harmadik országokból az Unió területére és védett
övezetekbe való beviteléhez növény-egészségügyi bizonyítvány meglétét kell
előírni. Az egyértelműség kedvéért az említett növényeket, növényi
termékeket és egyéb árukat jegyzékben kell felsorolni.
(39)     Az említett
növény-egészségügyi bizonyítványoknak meg kell felelniük a Nemzetközi
Növényvédelmi Egyezmény követelményeinek, és az e rendelet értelmében
megállapított követelményeknek és intézkedéseknek való megfelelést kell
tanúsítaniuk. A növény-egészségügyi bizonyítványok hitelességének biztosítása
érdekében szabályokat kell megállapítani az érvényességük és a visszavonásuk
feltételeire vonatkozóan.
(40)     egyes növényeknek, növényi
termékeknek és egyéb áruknak az Unió területén belüli, védett övezetekbe
irányuló és azokon belüli mozgását csak akkor szabad engedélyezni, ha
növényútlevelet mellékelnek hozzájuk, amely tanúsítja, hogy megfelelnek az e
rendelet rendelkezéseinek megfelelően megállapított követelményeknek és
intézkedéseknek. Az egyértelműség kedvéért az említett növényeket, növényi
termékeket és egyéb árukat jegyzékben kell felsorolni.
(41)     A végfelhasználóknak szánt
növények, növényi termékek és egyéb áruk esetében nem kell előírni
növényútlevelet.
(42)     A növényútlevelek
hitelességének biztosítása érdekében szabályokat kell megállapítani a
tartalmukra vonatkozóan.
(43)     Indokolt úgy rendelkezni, hogy
a növényútlevelek kiállítása általában a vállalkozók feladata legyen.
Amennyiben a vállalkozók nem rendelkeznek a növényútlevelek kiadásához
szükséges erőforrásokkal, meg kell lennie a lehetőségnek arra, hogy
kérésükre az illetékes hatóságok bocsássák ki a növényútleveleket.
(44)     Szabályokat kell megállapítani
a növényútlevelek kibocsátására, a kibocsátáshoz előírt vizsgálatokra, a
növényútleveleket kiadó vállalkozók engedélyezésére és felügyeletére, az
engedéllyel rendelkező vállalkozók kötelezettségeire és az engedély
visszavonására vonatkozóan.
(45)     Az engedéllyel rendelkező
vállalkozók terheinek csökkentése érdekében a növényútlevél kiadásához
szükséges vizsgálatokat adott esetben össze kell vonni a(z)
…/…/EU rendelet [Office of Publications to insert number of Regulation
on plant reproductive material law] értelmében előírt vizsgálatokkal.
(46)     Az engedéllyel rendelkező
vállalkozóknak rendelkezniük kell a károsítókra vonatkozó szükséges
ismeretekkel.
(47)     Elképzelhető, hogy egyes vállalkozók
növény-egészségügyi kockázatkezelési tervet kívánnak létrehozni, amellyel
biztosítják, illetve bizonyítják a szakmai tevékenységük kritikus pontjaihoz
kapcsolódó növény-egészségügyi kockázatokkal összefüggő magas szintű
szakértelmet és tudatosságot, és igazolják az illetékes hatóságokkal kötött
különleges ellenőrzési megállapodások jogosságát. Uniós szabályokat kell
megállapítani az ilyen tervek tartalmára vonatkozóan.
(48)     Helyénvaló rendelkezni a
növényútlevelek és a növény-egészségügyi bizonyítványok cseréjéről.
(49)     Az uniós szabályoknak való meg
nem felelés esetén a növényútleveleket be kell vonni, érvényteleníteni kell, és
a nyomonkövethetőség érdekében meg kell őrizni.
(50)     A FAO növény-egészségügyi
intézkedésekre vonatkozó 15. számú nemzetközi szabványa megköveteli, hogy
a fa csomagolóanyagokat a jogszerűen felhatalmazott és felügyelt
vállalkozók egyedi jelöléssel lássák el. E rendeletben meg kell határozni az
említett jel mintáját és tartalmát, valamint az Unió területén a jelet
alkalmazó vállalkozók engedélyezését és felügyeletét.
(51)     Ha ezt a harmadik ország
előírja, az érintett növények, növényi termékek vagy egyéb áruk az Unió
területéről csak kivitelre vagy újrakivitelre vonatkozó
növény-egészségügyi bizonyítvánnyal vihetők be az adott harmadik ország
területére. A Nemzetközi Növényvédelmi Egyezmény vonatkozó rendelkezéseit
illetően az említett bizonyítványokat az illetékes hatóságoknak a
Nemzetközi Növényvédelmi Egyezményben meghatározott kiviteli és újrakiviteli
mintabizonyítványok tartalmának megfelelően kell kiállítaniuk.
(52)     Amennyiben egy növény, növényi
termék vagy egyéb áru a harmadik országba való kivitele előtt több
tagállamon is áthalad, fontos, hogy az a tagállam, amely előállította vagy
feldolgozta a növényeket, növényi termékeket vagy egyéb árukat, információkat
cseréljen a növény-egészségügyi bizonyítványt kiadó tagállammal. Ez az
információcsere lényeges ahhoz, hogy igazolni lehessen a harmadik ország
követelményeinek való megfelelést. Ezért ki kell alakítani egy egységesített
„előzetes exportbizonyítványt” annak érdekében, hogy az információcsere egységes
módon történjen.
(53)     A Bizottságnak létre kell
hoznia egy elektronikus rendszert az e rendeletnek megfelelően előírt
értesítésekhez.
(54)     Annak érdekében, hogy a
tudományos tevékenység, kísérletek, fajtaszelekció, tenyésztés vagy kiállítások
céljára használt uniós zárlati károsítókra vonatkozó kivételeket olyan módon
valósítsák meg, amely nem okoz növény-egészségügyi kockázatot az Unió területén
vagy egyes részein, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ
290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el a tagállamok és a Bizottság közötti, az érintett károsítóknak az
Unió területére való behozatalával és az Unión belüli mozgásával, a
megfelelő értékelésekkel és engedélyezéssel, a megfelelés ellenőrzésével,
a meg nem felelés esetén követendő eljárással és annak bejelentésével
kapcsolatos információcserére vonatkozó szabályokat illetően.
(55)     A bejelentési rendszer
hatékony működésének biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell
hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően
felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el adott uniós zárlati
károsítók feltételezett és hatóságilag még nem megállapított jelenlétével
kapcsolatos bejelentési kötelezettségekre vonatkozó szabályokat illetően.
(56)     A károsítók jelenlétére
vonatkozó felmérésekkel összefüggő műszaki és tudományos
fejlődés figyelembevétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni
arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló
jogi aktusokat fogadjon el a többéves felmérési programok elemeit módosító vagy
kiegészítő szabályokra vonatkozóan.
(57)     A szimulációs gyakorlatok
hatékony működésének biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell
hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően
felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a szimulációs gyakorlatok
gyakoriságát, tartalmát, formáját és a szimulációs gyakorlatokra vonatkozó
egyéb rendelkezéseket meghatározó szabályokra vonatkozóan.
(58)     A védett övezetek megbízható
módon történő kijelölése és működése érdekében a Bizottságot fel kell
hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően
felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a védett övezetek elismerése
céljából végrehajtandó felmérésekre, valamint arra vonatkozó szabályok tekintetében,
hogy a védett övezetek megfelelnek-e a vonatkozó követelményeknek.
(59)     A növények, növényi termékek
vagy egyéb áruk határövezetekbe való behozatalára és azokon belüli mozgására
vonatkozó mentességek arányos és korlátozott alkalmazásának biztosítása érdekében
a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének
megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a harmadik
országok határövezeteinek és a tagállamok határövezeteinek legnagyobb
szélességére, az érintett növények, növényi termékek és egyéb áruk által a
harmadik országok határövezeteiben és a tagállamok határövezeteiben
megtehető legnagyobb távolságra, valamint a növények, növényi termékek és
egyéb áruk tagállamok határövezeteibe való behozatalának és azokon belüli
mozgásának engedélyezésére irányuló eljárásokra vonatkozó szabályok
tekintetében.
(60)     A növények, növényi termékek
és egyéb áruk átszállítása során felmerülő növény-egészségügyi kockázatok
elkerülése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ
290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el a növényeknek, növényi termékeknek és egyéb áruknak az Unió
területén keresztül harmadik országba történő szállítására vonatkozó
nyilatkozat tartalmát meghatározó szabályok tekintetében.
(61)     Annak biztosítása érdekében,
hogy a vállalkozók nyilvántartása arányos legyen a növény-egészségügyi
kockázatok ellenőrzésének céljával, a Bizottságot fel kell hatalmazni
arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló
jogi aktusokat fogadjon el az arra vonatkozó szabályok tekintetében, hogy a
vállalkozók mely kategóriái mentesülhetnek a nyilvántartásba történő
bejegyzés kötelezettsége alól, és ennek mik a feltételei.
(62)     Az Nemzetközi Növényvédelmi
Egyezményben nem részes harmadik országok növény-egészségügyi bizonyítványai
hitelességének biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra,
hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi
aktusokat fogadjon el az említett harmadik országok növény-egészségügyi
bizonyítványainak elfogadására vonatkozó feltételeket kiegészítő szabályok
tekintetében.
(63)     A növényeknek, növényi
termékeknek és egyéb áruknak az Unió területén való mozgásával összefüggésben
felmerülő növény-egészségügyi kockázatok minimálisra csökkentése érdekében
a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének
megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az adott
növények, növényi termékek és egyéb áruk esetében még a növényútlevél kiállításának
kötelezettsége alól mentesülő kis mennyiségnek számító legnagyobb
darabszámot meghatározó szabályok tekintetében.
(64)     A növényeken, növényi
termékeken és egyéb árukon növényútlevél kibocsátása céljából elvégzett
vizsgálatok megbízhatóságának biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell
hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően
felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a szemrevételezésre,
mintavételre és vizsgálatra, valamint a tanúsítási rendszerek alkalmazására
vonatkozó szabályok tekintetében.
(65)     A növényútlevelek
hitelességének fokozása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy
az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi
aktusokat fogadjon el a vállalkozók által a növényútlevelek kiállítására szóló
engedély megszerzéséhez teljesítendő képesítési követelményeket
meghatározó szabályok tekintetében.
(66)     A növény-egészségügyi
kockázatkezelési terv hatályának és hasznosságának javítása érdekében a
Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének
megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a terv
elemeit kiegészítő vagy módosító szabályokra vonatkozóan.
(67)     A nemzetközi szabványok
kidolgozásának figyelembevétele érdekében, a Bizottságot fel kell hatalmazni
arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló
jogi aktusokat fogadjon el a fa csomagolóanyagtól eltérő, olyan sajátos
jellegű árukra kiállított igazolásokra vonatkozó szabályok tekintetében,
amelyek az e rendelet szabályainak való megfelelés sajátos igazolását igénylik.
(68)     A hivatalos igazolások és
előzetes exportbizonyítványok hasznosságának és megbízhatóságának
biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ
290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el a hivatalos igazolások tartalmát, az igazolásokat kiadó vállalkozók
engedélyezését és felügyeletét, valamint az előzetes exportbizonyítvány
tartalmát meghatározó szabályokra vonatkozóan.
(69)     A műszaki és a tudományos
fejlődéshez való alkalmazkodás és az Európai Tanács által az EUMSZ
355. cikkének (6) bekezdése értelmében hozott határozathoz való
alkalmazkodás érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az
EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi
aktusokat fogadjon el az e rendelet mellékleteit módosító szabályokra
vonatkozóan.
(70)     Különösen fontos, hogy a
Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői
szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. A Bizottságnak a
felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során
egyidejűleg, időben és megfelelő módon továbbítania kell a
megfelelő dokumentumokat az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
(71)     A Bizottságra végrehajtási
hatásköröket kell ruházni annak érdekében, hogy e rendelet végrehajtására
egységes feltételek mellett kerüljön sor a következők tekintetében: az
uniós zárlati károsítók jegyzékének megállapítása, a kiemelt zárlati károsítók
jegyzékének megállapítása, adott uniós zárlati károsítók elleni intézkedések megállapítása,
korlátozott időbeli hatályú intézkedések elfogadása az ideiglenesen uniós
zárlati károsítónak minősülő károsítók jelentette növény-egészségügyi
kockázatok tekintetében, a 2000/29/EK irányelv 2. cikke
(1) bekezdése h) pontjának első albekezdése szerint elismert
védett övezetek elismerése és a vonatkozó védett övezeti zárlati károsítók
jegyzékének megállapítása, a védett övezeti besorolás módosítása vagy
visszavonása, a védett övezetek jegyzékének módosítása, a minőséget
hátrányosan befolyásoló uniós károsítók és az érintett, ültetésre szánt
növények jegyzékének megállapítása, azon növények, növényi termékek és egyéb
áruk jegyzékének megállapítása, amelyeknek az Unió területére való behozatalát
és az Unión belüli mozgását meg kell tiltani, valamint az érintett harmadik
országok jegyzékének megállapítása, azon növények, növényi termékek és egyéb
áruk jegyzékének megállapítása, amelyeknek az Unió területére való behozatalára
és az Unión belüli mozgására különleges követelmények vonatkoznak, valamint e követelmények
jegyzékének megállapítása, harmadik országoknak a növények, növényi termékek és
egyéb áruk Unió területén belüli mozgására vonatkozó követelményekkel
egyenértékű követelményeinek a meghatározása, meghatározott növényeknek,
növényi termékeknek és egyéb áruknak a tagállamok határövezeteibe való
behozatalára vonatkozó különleges feltételek vagy intézkedések meghatározása,
harmadik országokból származó, ültetésre szánt növényeknek az Unió területére
való behozatalára és az Unión belüli mozgására vonatkozó ideiglenes
intézkedések elfogadása, azon növények, növényi termékek és egyéb áruk
jegyzékének megállapítása, amelyeknek egyes védett övezetekbe való behozatalát
és azokon belüli mozgását meg kell tiltani, a növények, növényi termékek és
egyéb áruk egyes védett övezetekbe való behozatalára és azokon belüli mozgására
vonatkozó követelmények jegyzékének megállapítása, azon növények, növényi
termékek és egyéb áruk, valamint a származási vagy feladási országnak
minősülő megfelelő harmadik országok jegyzékének megállapítása,
amelyek esetében az Unió területére való behozatalhoz előírás a
növény-egészségügyi bizonyítvány, azon növények, növényi termékek és egyéb
áruk, valamint a származási vagy feladási országnak minősülő
megfelelő harmadik országok jegyzékének megállapítása, amelyek esetében az
adott harmadik országokból az egyes védett övezetekbe való behozatalhoz
előírás a növény-egészségügyi bizonyítvány, azon növények, növényi
termékek és egyéb áruk jegyzékének megállapítása, amelyek esetében az Unión belüli
mozgáshoz előírás a növényútlevél, azon növények, növényi termékek és
egyéb áruk jegyzékének megállapítása, amelyek esetében az egyes védett
övezetekbe való behozatalhoz előírás a növényútlevél, továbbá a
növényútlevél formátumának meghatározása. Az említett hatásköröket a Bizottság
végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési
mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló,
2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi
rendeletnek[16]
megfelelően kell gyakorolni.
(72)     Tanácsadó bizottsági eljárást
kell alkalmazni az uniós zárlati károsítók első jegyzékének elfogadására,
tekintettel arra, hogy az első jegyzéknek módosítás nélkül csupán a
2000/29/EK irányelv I. mellékletének A. részében és II. melléklete
A. részének I. szakaszában felsorolt károsítókat kell tartalmaznia,
egy károsító tudományos nevének módosítására, amennyiben a módosítást a
tudományos ismeretek fejlődése indokolja, a védett övezetek és a védett
övezeti zárlati károsítók első jegyzékének elfogadására, tekintettel arra,
hogy az első jegyzéknek módosítás nélkül csupán a 2000/29/EK irányelv
2. cikke (1) bekezdése h) pontjának első albekezdése
szerint elismert védett övezeteket és a 2000/29/EK irányelv
I. mellékletének B. részében és II. mellékletének
B. részében felsorolt védett övezeti zárlati károsítókat kell
tartalmaznia, a védett övezetek besorolásának módosítására és visszavonására, a
minőséget hátrányosan befolyásoló uniós károsítók első jegyzékének
elfogadására, tekintettel arra, hogy az első jegyzéknek módosítás nélkül
csupán a vetőmagok és növényi szaporítóanyagok előállításáról és
forgalmazásáról szóló egyes irányelvekben jegyzékbe foglalt károsítókat kell
tartalmaznia, azon növények, növényi termékek és egyéb áruk első jegyzékének
elfogadására, amelyeknek az Unió területére való behozatalát és az Unión belüli
mozgását meg kell tiltani, tekintettel arra, hogy az első jegyzéknek
módosítás nélkül csupán a növényeket, növényi termékeket és egyéb árukat,
valamint a tilalmakat és az érintett harmadik országokat kell tartalmaznia a
2000/29/EK irányelv III. mellékletének A. részében szereplő
meghatározás szerint, a Kombinált Nómenklatúra szerinti (KN-) kódokkal együtt,
azon növények, növényi termékek és egyéb áruk első jegyzékének elfogadására,
amelyeknek az Unió területére való behozatalára és az Unión belüli mozgására
különleges követelmények vonatkoznak, tekintettel arra, hogy az első
jegyzéknek módosítás nélkül csupán a növényeket, növényi termékeket és egyéb
árukat, valamint a követelményeket és az érintett harmadik országokat kell
tartalmaznia a 2000/29/EK irányelv IV. mellékletének A. részében
szereplő meghatározás szerint, a Kombinált Nómenklatúra szerinti (KN-)
kódokkal együtt, azon növények, növényi termékek és egyéb áruk első
jegyzékének elfogadására, amelyeknek egyes védett övezetekbe való behozatalát
meg kell tiltani, tekintettel arra, hogy az első jegyzéknek módosítás
nélkül csupán a növényeket, növényi termékeket és egyéb árukat, valamint a
tilalmakat és az érintett harmadik országokat kell tartalmaznia a
2000/29/EK irányelv III. mellékletének B. részében szereplő
meghatározás szerint, a Kombinált Nómenklatúra szerinti (KN-) kódokkal együtt,
azon növények, növényi termékek és egyéb áruk első jegyzékének
elfogadására, amelyeknek egyes védett övezetekbe való behozatalára és azokon
belüli mozgására különleges követelmények vonatkoznak, tekintettel arra, hogy
az első jegyzéknek módosítás nélkül csupán a növényeket, növényi
termékeket és egyéb árukat, valamint a követelményeket kell tartalmaznia a
2000/29/EK irányelv IV. mellékletének B. részében szereplő
meghatározás szerint, a Kombinált Nómenklatúra szerinti (KN-) kódokkal együtt,
azon növények, növényi termékek és egyéb áruk, valamint a megfelelő származási
vagy feladási országnak minősülő harmadik országok első
jegyzékének elfogadására, amelyek esetében az Unió területére való behozatalhoz
előírás a növény-egészségügyi bizonyítvány, tekintettel arra, hogy az
első jegyzéknek módosítás nélkül csupán a 2000/29/EK irányelv
V. melléklete B. részének I. pontjában felsorolt növényeket,
növényi termékeket és egyéb árukat kell tartalmaznia, azon növények, növényi
termékek és egyéb áruk, valamint a megfelelő származási vagy feladási
országnak minősülő harmadik országok első jegyzékének elfogadására,
amelyek esetében az egyes védett övezetekbe való behozatalhoz előírás a
növény-egészségügyi bizonyítvány, tekintettel arra, hogy az első
jegyzéknek módosítás nélkül csupán a 2000/29/EK irányelv
V. melléklete B. részének II. pontjában felsorolt növényeket,
növényi termékeket és egyéb árukat kell tartalmaznia, azon növények, növényi
termékek és egyéb áruk első jegyzékének elfogadására, amelyek esetében az
Unión belüli mozgáshoz előírás a növényútlevél, tekintettel arra, hogy az
első jegyzéknek módosítás nélkül csupán a 2000/29/EK irányelv
V. melléklete A. részének I. pontjában felsorolt növényeket,
növényi termékeket és egyéb árukat kell tartalmaznia, továbbá azon növények,
növényi termékek és egyéb áruk első jegyzékének elfogadására, amelyek esetében
az egyes védett övezetekbe való behozatalhoz előírás a növényútlevél,
tekintettel arra, hogy az első jegyzéknek módosítás nélkül csupán a
2000/29/EK irányelv V. melléklete A. részének II. pontjában
felsorolt növényeket, növényi termékeket és egyéb árukat kell tartalmaznia.
(73)     A szegfű-sodrómoly elleni
védekezésről szóló, 1974. december 9-i 74/647/EGK tanácsi
irányelv[17]
és a kaliforniai pajzstetű elleni védekezésről szóló,
1969. december 8-i 69/466/EGK tanácsi irányelv[18] a vonatkozó károsítók elleni
védekezésre vonatkozó intézkedéseket határoz meg. Az említett irányelvek
hatályba lépését követően az érintett kártevők általánosan
elterjedtek az Unió területén, így a visszaszorításuk már nem lehetséges. Az
említett irányelveket ezért hatályon kívül kell helyezni.
(74)     A burgonyarák elleni
védekezésről szóló, 1969. december 8-i 69/464/EGK tanácsi
irányelvet[19],
a burgonya gyűrűs rothadása elleni védekezésről szóló,
1993. október 4-i 93/85/EGK tanácsi irányelvet[20], a Ralstonia solanacearum
(Smith) Yabuuchi et al. elleni védekezésről szóló,
1998. július 20-i 98/57/EK tanácsi irányelvet[21] és a burgonya-fonálféreg
elleni védekezésről és a 69/465/EGK irányelv hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2007. június 11-i 2007/33/EK tanácsi
irányelvet[22]
hatályon kívül kell helyezni, mivel az érintett károsítókra vonatkozóan új
intézkedéseket kell elfogadni e rendelet rendelkezései szerint. Az új
intézkedések elfogadásának idő- és erőforrás-szükségletére
tekintettek ezeket a jogi aktusokat 2021-ig kell hatályon kívül helyezni.
(75)     A(z) ……-ról/-ről szóló
…/2013/EU rendelet[23]
[Office of Publications, please insert number and title of Regulation laying
down provisions for the management of expenditure relating to the food chain,
animal health and animal welfare, and relating to plant health and plant
reproductive materialand, in the footnote, the reference to the Official
Journal] előírja, hogy a károsítók elleni intézkedésekhez nyújtott
támogatásokat a 2000/29/EK irányelv mellékleteiben felsorolt egyes
károsítókkal, továbbá az említett mellékletekben nem szereplő, de rájuk
vonatkozóan elfogadott ideiglenes uniós intézkedések tárgyát képező egyes
károsítókkal összefüggésben kell biztosítani. Ez a rendelet megállapítja a
kiemelt zárlati károsítók kategóriáját. Helyénvaló, hogy a tagállamok által
kiemelt zárlati károsítók ellen hozott bizonyos intézkedésekre uniós támogatást
lehessen odaítélni, többek között az e rendeletben meghatározott felszámolási
intézkedések nyomán megsemmisített növények, növényi termékek és egyéb áruk
értéke után a vállalkozóknak folyósított kártérítésre. Ezért a(z)
XXX/2013/EU rendeletet módosítani kell.
(76)     Mivel e rendelet célkitűzését,
nevezetesen a károsítókkal szembeni védelmi intézkedésekkel kapcsolatos
összehangolt megközelítés alkalmazását a tagállamok nem képesek
kielégítően megvalósítani, és ezért – a hatása, összetettsége, határokon
átnyúló, valamint nemzetközi jellege miatt – uniós szinten jobban
megvalósítható, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés
5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban
intézkedéseket fogadhat el. Az arányosságnak az említett cikkben kimondott
elvével összhangban ez a rendelet nem haladja meg a cél eléréséhez szükséges
mértéket.
(77)     Ez a rendelet nem ró
aránytalan adminisztratív terhet vagy gazdasági hatást a kis- és
középvállalkozásokra. Az érdekeltekkel folytatott konzultáció alapján ez a
rendelet ahol csak lehetséges, figyelembe veszi a kis- és középvállalkozások
különleges helyzetét. A vállalatok többségét kitevő mikrovállalkozásokra
vonatkozó esetleges egyetemes mentesség lehetőségét a növények
egészségének védelme mint szakpolitikai célkitűzés miatt nem lehet fontolóra
venni.
(78)     Ez a rendelet megfelel a
Nemzetközi Növényvédelmi Egyezménynek, az egészségügyi és növény-egészségügyi
intézkedések alkalmazásáról szóló megállapodásnak (SPS-megállapodásnak),
valamint az ezek értelmében meghatározott iránymutatásoknak.
(79)     Ez a rendelet tiszteletben
tartja az alapvető jogokat, és figyelembe veszi különösen az Európai Unió
Alapjogi Chartája által elismert elveket, nevezetesen a magán- és a családi
élet tiszteletben tartását, a tulajdonhoz való jogot, a személyes adatok
védelmét, a vállalkozás szabadságát, valamint a művészet és a tudomány
szabadságát. E rendeletet a tagállamoknak e jogokkal és elvekkel összhangban
kell alkalmazniuk,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. fejezet
Tárgy, hatály és fogalommeghatározások
1. cikk
Tárgy és hatály
(1)          Ez a rendelet szabályokat állapít
meg a növényekre vagy növényi termékekre ártalmas kórokozók, állatok vagy
élősködő növények (a továbbiakban: károsítók) fajai, törzsei és
biotípusai okozta növény-egészségügyi kockázatok meghatározására, valamint
intézkedéseket ír elő e kockázatok elfogadható szintre való csökkentése
érdekében.
(2)          E rendelet alkalmazásában a harmadik
országokra történő hivatkozásokat harmadik országokra és az I.
mellékletben felsorolt területekre történő hivatkozásként kell értelmezni.
E rendelet alkalmazásában az Unió területére
történő hivatkozásokat az Uniónak az I. mellékletben felsorolt
területek nélkül vett területeként kell értelmezni.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a
98. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el az I. melléklet módosítására vonatkozóan, annak érdekében,
hogy e rendelet hatálya az Unió európai területére korlátozódjon. Az említett
módosítás a következők valamelyike lesz:
a)      az I. melléklet kiegészítése a
Szerződés 355. cikkének (1) bekezdésében említett egy vagy több
területtel;
b)      a Szerződés 355. cikkének
(2) bekezdésében említett egy vagy több terület törlése az
I. mellékletből.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet
alkalmazásában:
1.           „növények”: az élő
növények és a következő élő növényi részek:
a)      a botanikai értelemben vett mag, a nem
elvetésre szántak kivételével;
b)      a botanikai értelemben vett termések;
c)      zöldségek;
d)      gumók, hagymagumók, hagymák, rizómák,
gyökerek, gyökértörzsek, gyökerező fekvőhajtások;
e)      hajtások, szárak, indák;
f)       vágott virágok;
g)      leveles ágak;
h)      a leveleiket megtartó kivágott fák;
i)       levelek, lombozat;
j)       növényi szövettenyészetek, beleértve a
sejttenyészeteket, a csíraplazmát, a merisztémákat, a kiméra klónokat, a
mikroszaporítással előállított anyagokat;
k)      élő pollen;
l)       rügyek, oltóágak, dugványok,
oltóvesszők, oltószemek;
2.           „növényi termékek”:
feldolgozatlan vagy csak egyszerű előkészítésen átesett növényi
eredetű termékek, a növények kivételével.
Eltérő rendelkezés hiányában a fa csak akkor
tekinthető „növényi terméknek”, ha nem végeztek rajta feldolgozást a
növény-egészségügyi kockázatok kiküszöbölése céljából, és a következő
pontok közül egynek vagy többnek is megfelel:
a)      teljes mértékben vagy részben megtartotta
természetes gömbfa formáját, fakéreggel vagy anélkül;
b)      fűrészelés, vágás vagy hasítás miatt
nem tartotta meg természetes gömbfa formáját;
c)      faforgács, apró darabok, fűrészpor,
fahulladék, faforgács vagy más törmelék formáját ölti, és nem dolgozták fel
ragasztó, hő, nyomás segítségével vagy ezek kombinációjával pelletté,
briketté, rétegelt lemezzé vagy faforgácslemezzé;
d)      csomagolóanyagként vagy alátétfaként
használják, vagy annak szánják, függetlenül attól, hogy ténylegesen
áruszállítás céljára használják-e;
3.           „ültetésre szánt növények”:
egész növény előállítására alkalmas és arra szánt növények, amelyeket el
szándékoznak ültetni, át szándékoznak ültetni vagy továbbra is elültetett
állapotban szándékoznak tartani;
4.           „egyéb áru”: olyan anyag vagy
tárgy, a növények és növényi termékek kivételével, amely képes a károsítók
befogadására és terjesztésére, ideértve a talajt és a termesztőközeget;
5.           „illetékes hatóság”: a(z)
…/…/EU rendelet [Office of Publications, please insert number of
Regulation on Official Controls] 2. cikke (5) bekezdésének
meghatározása szerinti illetékes hatóság;
6.           „tétel”: növény-egészségügyi
célból egységes összetétele és eredete alapján azonosítható és egy adott
szállítmány részét képező árucikk több egysége;
7.           „vállalkozó”: a közjog vagy a
magánjog hatálya alá tartozó olyan személy, aki hivatásszerűen végez a
növényekkel, növényi termékekkel és egyéb árukkal összefüggő
következő tevékenységek közül egyet vagy többet:
a)      ültetés;
b)      termesztés;
c)      termelés;
d)      az Unió területére való behozatal, az
azon belüli szállítás, valamint az onnan való kiszállítás;
e)      forgalmazás;
8.           „végfelhasználó”: olyan, a
saját szakmája, üzleti tevékenysége vagy foglalkozása körén kívül eső
célból eljáró személy, aki saját használatra szerez be növényeket vagy növényi
termékeket;
9.           „vizsgálat”: a szemrevételezéstől
eltérő hatósági vizsgálat, amelynek célja annak megállapítása, hogy jelen
vannak-e károsítók, vagy a károsítók azonosítása;
10.         „kezelés”: a károsítók
megölésére, inaktiválására vagy eltávolítására, vagy e károsítók terméketlenné
vagy életképtelenné tételére szolgáló eljárás.
II. fejezet
Zárlati károsítók
1. szakasz
Zárlati károsítók
3. cikk
A zárlati károsítók
meghatározása
Egy károsító a továbbiakban zárlati
károsítónak minősül egy meghatározott terület vonatkozásában, amennyiben
megfelel valamennyi következő feltételnek:
a)           azonosságát a II. melléklet
1. szakasza 1. pontjának értelmében megállapítják;
b)           a II. melléklet
1. szakasza 2. pontja a) alpontjának értelmében nincs jelen az
említett területen, vagy ha jelen van, a II. melléklet 1. szakasza
2. pontja b) és c) alpontjának értelmében csak korlátozott mértékben
van elterjedve az említet területen;
c)           a II. melléklet
1. szakasza 3. pontjának értelmében képes bejutni az említett
területre, a bejutása után a közeljövőben fenntartani a jelenlétét az
említett területen (a továbbiakban: megtelepedni) és elterjedni az említett
területen, vagy ha ott jelen van, annak olyan részein, amelyeken csak
korlátozott mértékben terjedt el;
d)           a II. melléklet
1. szakaszának 4. pontja szerinti bejutása, megtelepedése és
elterjedése elfogadhatatlan gazdasági, társadalmi vagy környezeti hatást
gyakorolna az adott területre, vagy ha ott jelen van, annak olyan részeire,
amelyeken csak korlátozott mértékben terjedt el; és
e)           megvalósítható és eredményes
intézkedések állnak rendelkezésre annak megelőzésére, hogy az említett
károsító bejusson az említett területre, ott megtelepedjen és elterjedjen,
valamint a növény-egészségügyi kockázatok és hatások enyhítésére.
2. szakasz
Uniós zárlati károsítók
4. cikk
Az uniós zárlati károsítók
meghatározása
Egy zárlati károsító a továbbiakban uniós
zárlati károsítónak minősül, amennyiben a 3. cikk bevezető
mondatában említett meghatározott terület az Unió területe, és a károsító
szerepel az 5. cikk (2) bekezdésében említett jegyzékben.
5. cikk
Az uniós zárlati károsító
behozatalának és mozgásának tilalma
(1)
Uniós zárlati károsító nem vihető be az Unió
területére, és ott nem mozgatható.
Szándékosan nem tehető olyan intézkedés,
amely hozzájárulhat ahhoz, hogy egy uniós zárlati károsító bejusson az Unió
területére, ott megtelepedjen és elterjedjen.
(2)
A Bizottság végrehajtási aktus révén megállapítja a
3. cikk b), c) és d) pontjában említett feltételeknek az Unió
területe tekintetében megfelelő károsítók jegyzékét (a továbbiakban: uniós
zárlati károsítók jegyzéke).
Az említett jegyzéknek a 2000/29/EK irányelv
I. mellékletének A. részében és II. melléklete A. részének
I. szakaszában felsorolt károsítókat kell tartalmaznia.
Az Unió területének bármely részén akár
természetesen, akár az Unió területén kívülről való behurcolás
következtében honos károsítókat a jegyzékben az Unió területén közismerten
előforduló károsítóként kell megjelölni.
Az Unió területének semelyik részén nem honos
károsítókat a jegyzékben olyan károsítóként kell megjelölni, amelyről nem
ismert, hogy az Unió területén előfordulna.
Az említett végrehajtási aktust a 99. cikk
(2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell
elfogadni.
(3)
A Bizottság módosítja a (2) bekezdésben
említett végrehajtási aktust, amennyiben egy értékelés azt mutatja, hogy
valamely, az említett aktusban nem szereplő károsító megfelel a
3. cikk b), c) és d) pontjában említett feltételeknek az Unió
területe tekintetében, vagy valamely, az említett aktusban szereplő károsító
már nem felel meg egy vagy több feltételnek. Az első esetben felveszi az
érintett károsítót a (2) bekezdésben említett jegyzékbe, a második esetben
törli az érintett károsítót az említett jegyzékből.
A Bizottság az említett értékelést a tagállamok
rendelkezésére bocsátja.
A (2) bekezdésben említett végrehajtási
aktust módosító végrehajtási aktusok elfogadása a 99. cikk
(3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás szerint történik.
Ugyanez az eljárás vonatkozik a (2) bekezdésben említett végrehajtási
aktus hatályon kívül helyezésére vagy felváltására is.
(4)
A Bizottság a károsító tudományos nevének
módosítása érdekében módosítja a (2) bekezdésben említett végrehajtási
aktust, amennyiben a módosítást a tudományos ismeretek fejlődése
indokolja.
Ezeket a végrehajtási aktusokat a 99. cikk
(2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell
elfogadni.
6. cikk
Kiemelt zárlati károsítók
(5)
Egy uniós zárlati károsító a továbbiakban kiemelt
zárlati károsítónak minősül, amennyiben megfelel valamennyi következő
feltételnek:
a)      az Unió területe tekintetében megfelel a
II. melléklet 1. szakasza 2. pontjának a) vagy
b) alpontjában meghatározott feltételnek;
b)      lehetséges gazdasági, környezeti vagy
társadalmi hatása az Unió területére nézve rendkívül súlyos a
II. melléklet 2. szakaszában leírtaknak megfelelően;
c)      A (2) bekezdésnek megfelelően
szerepel a vonatkozó jegyzékben.
(6)
A Bizottság végrehajtási aktus útján állapítja meg
és módosítja a kiemelt zárlati károsítók jegyzékét (a továbbiakban: kiemelt
zárlati károsítók jegyzéke).
Amennyiben egy értékelés eredménye azt mutatja,
hogy valamely uniós zárlati károsító megfelel az (1) bekezdésben említett
feltételeknek, vagy valamely károsító már nem felel meg egy vagy több
feltételnek, a Bizottság az érintett károsítót a jegyzékbe felvéve vagy onnan
törölve módosítja az első albekezdésben említett végrehajtási aktust.
A Bizottság az említett értékelést a tagállamok
rendelkezésére bocsátja.
A kiemelt zárlati károsítók száma nem haladhatja
meg az 5. cikk (2) és (3) bekezdése szerint a jegyzékbe felvett uniós
zárlati károsítók számának 10 %-át. Amennyiben a kiemelt zárlati károsítók
száma meghaladja az 5. cikk (2) és (3) bekezdése szerint a jegyzékbe
felvett uniós zárlati károsítók számának 10 %-át, a Bizottság a jegyzékben
szereplő károsítók számát a II. melléklet 2. szakaszában leírtak
szerinti lehetséges gazdasági, környezeti vagy társadalmi hatásuk alapján
módosítva megfelelően módosítja az első albekezdésben említett
végrehajtási aktust.
Ezeket a végrehajtási aktusokat a 99. cikk
(3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell
elfogadni.
Súlyos növény-egészségügyi kockázattal kapcsolatos,
kellően indokolt, rendkívül sürgős esetekben a Bizottság a
99. cikk (4) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően
azonnal alkalmazandó végrehajtási aktusokat fogad el uniós zárlati károsítók
kiemelt zárlati károsítóként való besorolásáról.
7. cikk
A II. melléklet
1. szakaszának és 2. szakaszának módosítása
(1)
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a
98. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el a tudományos és műszaki ismeretek fejlődését figyelembe
véve a II. mellékletnek a zárlati károsítónak minősülő károsítók
meghatározására vonatkozó kritériumokról szóló 1. szakaszának a károsító
azonosításának, jelenlétének, a bejutásra, a megtelepedésre és az elterjedésre
vonatkozó képességének, valamint lehetséges gazdasági, társadalmi és környezeti
hatásainak tekintetében történő módosításáról.
(2)
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a
98. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el a tudományos és műszaki ismeretek fejlődését figyelembe
véve a II. mellékletnek a kiemelt zárlati károsítónak minősülő
uniós zárlati károsítók meghatározására vonatkozó kritériumokról szóló
2. szakaszának a károsítók lehetséges gazdasági, társadalmi és környezeti
hatásai tekintetében történő módosításáról.
8. cikk
A tudományos tevékenység,
kísérletek, fajtaszelekció, tenyésztés vagy kiállítások céljára használt uniós
zárlati károsítók
(1)
Az 5. cikk (1) bekezdésétől eltérve
a tagállamok – kérelem alapján – engedélyezhetik a tudományos tevékenység,
kísérletek, fajtaszelekció, tenyésztés vagy kiállítások céljára használt uniós
zárlati károsítóknak a területükre való behozatalát és a területükön belüli
szállítását, amennyiben valamennyi következő követelmény teljesül:
a)      az érintett károsító nem telepedik meg
vagy terjed el az Unió területén az érintett károsító behozatalának,
szállításának és felhasználásának eredményeként, amennyiben megfelelő
korlátozásokat vezetnek be;
b)      a szóban forgó károsítót megfelelő
tárolólétesítményekben tárolják, és az 56. cikkben említett megfelelő
karanténállomásokon használják fel;
c)      a károsítót érintő tevékenységet
megfelelő tudományos és műszaki képesítéssel rendelkező
személyzet végzi.
(2)
Az illetékes hatóság értékeli az érintett károsító
megtelepedésének és elterjedésének az (1) bekezdés a) pontjában
említett kockázatát, figyelembe véve a károsító azonosítását, biológiai
jellemzőit és terjedési módjait, a tervezett tevékenységet, a környezettel
való kölcsönhatást és az adott károsító jelentette kockázattal kapcsolatos
egyéb releváns tényezőket.
Értékeli a tárolólétesítményeket, amelyekben a
szóban forgó károsítót az (1) bekezdés b) pontjának megfelelően
tárolni fogják, valamint a károsítót érintő tevékenységet az
(1) bekezdés c) pontjának megfelelően végző személyzet
tudományos és műszaki képesítését.
Ezen értékelések alapján az illetékes hatóság
engedélyezi a károsítónak az Unió területére való behozatalát és az Unión
belüli mozgását, ha teljesülnek az (1) bekezdésben foglalt követelmények.
(3)
Amennyiben az illetékes hatóság megadja az
engedélyt, az tartalmazza valamennyi következő feltételt:
a)      a károsítót az illetékes hatóságok által
megfelelőnek tekintett és az engedélyben említett tárolólétesítményekben
tárolják;
b)      a károsítót érintő tevékenységet az
illetékes hatóságok által az 56. cikknek megfelelően kijelölt és az
engedélyben említett karanténállomásokon végzik;
c)      a károsítót érintő tevékenységet az
illetékes hatóságok által megfelelőnek minősített és az engedélyben
említett tudományos és műszaki képesítéssel rendelkező személyzet
végzi;
d)      az Unió területére behozott vagy azon
belül szállított károsítót engedély kíséri.
(4)
Az engedély a szóban forgó tevékenységhez
megfelelő mennyiségre korlátozódik, és nem haladhatja meg a kijelölt
karanténállomás kapacitását.
Magában foglalja az érintett uniós zárlati
károsító megtelepedése és elterjedése kockázatának megfelelő mérsékléséhez
szükséges korlátozásokat.
(5)
Az illetékes hatóság ellenőrzi a
(3) bekezdésben említett feltételeknek, valamint a (4) bekezdésben
említett mennyiségi korlátozásnak és korlátozásoknak való megfelelést, és
megteszi a szükséges intézkedéseket, amennyiben ezeket a feltételeket,
mennyiségi korlátozást vagy korlátozásokat nem tartják be. Ez az intézkedés
adott esetben az (1) bekezdésben említett engedély visszavonása.
(6)
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a
98. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el, amelyek részletes szabályokat határoznak meg a következők
tekintetében:
a)      a tagállamok és a Bizottság között az
érintett károsítónak az Unió területére való behozatalára és azon belüli
szállítására vonatkozó információcsere;
b)      a (2) bekezdésben említett
értékelések és engedély; és
c)      a megfelelés ellenőrzése, a meg nem
felelés esetén követett eljárás és annak bejelentése, az (5) bekezdésében
említettek szerint.
9. cikk
Az illetékes hatóságok
értesítése az uniós zárlati károsítókról
(1)
Amennyiben valaki uniós zárlati károsító
jelenlétéről szerez tudomást, vagy okkal feltételezi annak jelenlétét, 10
naptári napon belül írásban értesíti az illetékes hatóságot.
(2)
Az (1) bekezdésben említett személy az
illetékes hatóság kérésére annak rendelkezésére bocsátja a birtokában lévő
információt.
10. cikk
Intézkedések uniós zárlati
károsítók jelenlétének gyanúja esetén
Amennyiben egy illetékes hatóság azt
feltételezi, hogy egy uniós zárlati károsító jelen van a megfelelő
tagállam területének egy olyan részén, ahol a jelenléte korábban nem volt
ismert, haladéktalanul megteszi a szükséges intézkedéseket, hogy hatóságilag
megállapítsa, hogy a károsító jelen van-e vagy sem.
11. cikk
A Bizottság és a többi
tagállam értesítése az uniós zárlati károsítókról
(1)
A tagállamok a 97. cikkben említett
elektronikus értesítési rendszer segítségével értesítik a Bizottságot és a
többi tagállamot, amennyiben teljesül a következő pontok egyike:
a)      illetékes hatóságuk megkapta a(z)
…/…/EU rendelet [Office of Publications, please insert the number of
the Regulation on Official Controls] 36. cikke szerinti hivatalos
laboratórium eredményét, amely megállapítja, hogy az uniós zárlati károsító,
amelynek jelenléte nem volt ismert az adott tagállamban, jelen van annak
területén (a továbbiakban: hatósági megállapítás);
b)      illetékes hatóságuk hatóságilag
megállapította egy uniós zárlati károsító jelenlétét a tagállam területén,
amennyiben az adott károsító jelenléte a területének egy olyan részében nyert
megállapítást, ahol korábban nem volt jelen;
c)      illetékes hatóságuk hatóságilag
megállapította egy uniós zárlati károsító jelenlétét a tagállam területén egy
növényekből, növényi termékekből vagy egyéb árukból álló olyan
szállítmányban, amelyet behoztak az Unió területére, oda be kívánnak hozni,
vagy ott szállítani kívánnak.
(2)
Az (1) bekezdésben említett értesítéseket
három munkanapon belül el kell küldeni azt követően, hogy az illetékes
hatóság hatóságilag megállapította a vonatkozó uniós zárlati károsító
jelenlétét.
(3)
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a
98. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el, amelyek megállapítják, hogy az (1) bekezdésben említett
értesítési kötelezettségek meghatározott uniós zárlati károsítók feltételezett,
hatóságilag még nem megállapított jelenlétére is vonatkoznak. Ezen
felhatalmazáson alapuló jogi aktusok azt a határidőt is előírhatják,
amelyen belül az értesítéseket el kell küldeni.
12. cikk
Az illetékes hatóságok által
vállalkozóknak biztosított tájékoztatás az uniós zárlati károsítókról
Amennyiben a 11. cikk
(1) bekezdésének valamelyik pontjában meghatározott feltételek
teljesülnek, az érintett illetékes hatóság biztosítja, hogy azonnal tájékoztatást
kapjanak az érintett uniós zárlati károsító jelenlétéről azok a
vállalkozók, akiknek a növényeit, növényi termékeit vagy egyéb áruit az
érintheti.
13. cikk
Az illetékes hatóságok
által a nagyközönségnek biztosított tájékoztatás a kiemelt zárlati károsítókról
Amennyiben a 11. cikk (1) bekezdése
a) vagy b) pontjában foglalt feltételek egy kiemelt zárlati károsító
tekintetében teljesülnek, az illetékes hatóság tájékoztatja a nyilvánosságot az
illetékes hatóság által meghozott és meghozandó, és adott esetben meghatározott
vállalkozók vagy más személyek által meghozandó intézkedésekről.
14. cikk
Értesítés fenyegető
veszélyről
(1)
Amennyiben egy tagállam bizonyítékkal rendelkezik
arra, hogy közvetlenül fenyeget annak veszélye, hogy egy uniós zárlati károsító
bejut az Unió területére vagy e terület egy olyan részére, ahol még nincs
jelen, az érintett tagállam írásban haladéktalanul értesíti a Bizottságot és a
többi tagállamot e bizonyítékról.
(2)
A vállalkozók haladéktalanul értesítik az illetékes
hatóságokat minden olyan bizonyítékról, amellyel uniós zárlati károsítókkal
összefüggő, az (1) bekezdésben említett fenyegető veszélyre
vonatkozóan rendelkeznek.
15. cikk
A vállalkozók által haladéktalanul meghozandó intézkedések
(1)
Amennyiben egy vállalkozó tudomására jut, hogy egy
uniós zárlati károsító jelen van az ellenőrzése alatt álló növényekben,
növényi termékekben vagy egyéb árukban, az érintett illetékes hatóság
tájékoztatását és a vele való konzultációt követően azonnal meghozza az
ahhoz szükséges növény-egészségügyi intézkedéseket, hogy a károsítót
eltávolítsa az érintett növényekből, növényi termékekből és egyéb
árukból, valamint adott esetben a telephelyéről, és megelőzze a
szóban forgó károsító elterjedését.
A szóban forgó vállalkozó az érintett illetékes
hatóság tájékoztatását és a vele való konzultációt követően azonnal
tájékoztatja a kereskedelmi lánc azon szereplőit, akiktől beszerezte
az adott növényeket, növényi termékeket vagy egyéb árukat.
Az illetékes hatóság adott esetben gondoskodik
arról, hogy az érintett vállalkozó kivonja a forgalomból azokat a növényeket,
növényi termékeket és egyéb árukat, amelyekben az érintett károsító jelen
lehet.
(2)
Amennyiben az (1) bekezdésben említett
növények, növényi termékek és egyéb áruk már kikerültek az érintett vállalkozó
ellenőrzése alól, a szóban forgó vállalkozó az érintett illetékes hatóság
tájékoztatását és a vele való konzultációt követően azonnal tájékoztatja a
kereskedelmi lánc azon szereplőit, akiktől beszerezte az adott
növényeket, növényi termékeket vagy egyéb árukat, és azokat a szereplőket,
akiknek az adott növényeket, növényi termékeket vagy egyéb árukat szállította,
a károsító jelenlétéről.
(3)
Az illetékes hatóság adott esetben gondoskodik
arról, hogy az érintett vállalkozó visszahívja a forgalomból azokat a
növényeket, növényi termékeket és egyéb árukat, amelyekben az érintett károsító
jelen lehet, és amennyiben a növények, növényi termékek és egyéb áruk már
esetleg eljutottak a végfelhasználóhoz, visszahívja azokat a végfelhasználótól.
(4)
Amennyiben az (1) vagy a (2) bekezdés
alkalmazandó, az érintett vállalkozó megad minden, a nyilvánosság szempontjából
lényeges információt az érintett illetékes hatóságnak. Az említett hatóság
tájékoztatja a nyilvánosságot, amennyiben intézkedéseket kell tenni azon növények,
növényi termékek és egyéb áruk tekintetében, amelyekben az érintett károsító
jelen lehet.
16. cikk
Az uniós zárlati károsítók
felszámolása
(1)
Ha egy uniós zárlati károsító jelenlétét
hatóságilag is megállapítják, az illetékes hatóság haladéktalanul megteszi az
ahhoz szükséges valamennyi intézkedést, hogy az érintett területet mentesítse
az adott károsítótól, és megakadályozza, hogy az az adott területen kívüli
területen elterjedjen (a továbbiakban: mentesít). Ezen intézkedések elfogadása
a károsítók jelentette kockázatok kezelését célzó intézkedésekről és
elvekről szóló IV. mellékletnek megfelelően történik.
(2)
Amennyiben az érintett uniós zárlati károsító
jelenléte növények, növényi termékek vagy egyéb áruk szállításával állhat
összefüggésben, az illetékes hatóság kivizsgálja az adott jelenlét forrását,
valamint annak lehetőségét, hogy az érintett károsító az említett
szállítással további növényekre, növényi termékekre és egyéb árukra is
átterjedt.
(3)
Amennyiben az (1) bekezdésben említett
intézkedések növényeknek, növényi termékeknek és egyéb áruknak az Unió
területére való behozatalára és az Unión belüli mozgására irányulnak, az
érintett tagállam haladéktalanul értesíti ezekről az intézkedésekről
a Bizottságot és a többi tagállamot.
(4)
A polgárok tulajdonában lévő magánterületek
nem mentesülnek az (1) bekezdésben említett intézkedések, valamint a
(2) bekezdésben említett vizsgálatok alól.
17. cikk
Korlátozás alatt álló
területek kijelölése
(1)
A 11. cikk (1) bekezdésének
a) pontjában említett hatósági megállapítást követően az illetékes
hatóság haladéktalanul kijelöli azt a területet, ahol a szóban forgó cikkben
említett intézkedéseket végre kell hajtani (a továbbiakban: korlátozás alatt
álló terület).
A korlátozás alatt álló terület a
(2) bekezdés szerinti fertőzött körzetből és a (3) bekezdés
szerinti pufferzónából áll.
(2)
A fertőzött körzet magában foglalja a
következőket:
a)      valamennyi olyan növény, amelyről
ismeretes, hogy az érintett károsítóval fertőzött;
b)      valamennyi olyan növény, amely az
érintett károsítóval fertőzöttség jeleit vagy tüneteit mutatja;
c)      valamennyi olyan egyéb növény, amely az
adott károsító iránti fogékonysága és fertőzött növényekkel vagy
fertőzött növényekkel a termesztés tekintetében közös forrással
(amennyiben ismert) vagy az azokból termesztett növényekkel való szoros
közelsége miatt valószínűleg az adott károsítóval fertőzött.
(3)
A pufferzóna szomszédos a fertőzött körzettel,
és körülveszi azt.
A pufferzóna megfelelő méretét attól
függően kell meghatározni, hogy mekkora a kockázata annak, hogy az
érintett károsító természetes módon vagy a fertőzött körzetben és annak
környezetében folyó emberi tevékenység révén kikerül a fertőzött
körzetből, a károsítók jelentette kockázatok kezelését célzó
intézkedésekről és elvekről szóló IV. melléklet 2. szakaszának
megfelelően.
Ha azonban természetes vagy mesterséges
akadályokkal kielégítően csökkentik annak kockázatát, hogy a károsító
kikerül a fertőzött körzetből, akkor nem kell pufferzónát kijelölni.
(4)
Az (1) bekezdéstől eltérve, amennyiben az
illetékes hatóság azonnal arra a következtetésre jut, hogy tekintettel az
érintett károsító jellegére és a helyre, ahol felfedezték, az érintett
károsítót azonnal e lehet távolítani, az illetékes hatóság dönthet úgy, hogy
nem jelöl ki korlátozás alatt álló területet.
Ebben az esetben az illetékes hatóság felmérést
végez annak megállapítására, hogy további növények vagy növényi termékek
megfertőződtek-e. Az említett felmérés alapján az illetékes hatóság
meghatározza, hogy szükség van-e korlátozás alatt álló terület kijelölésére. Az
érintett illetékes hatóság tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot a
felmérés eredményéről.
(5)
Amennyiben egy korlátozás alatt álló terület a (2)
és a (3) bekezdés alapján kiterjesztendő egy másik tagállam
területére, az a tagállam, amelyben az érintett károsító jelenlétét észlelték,
haladéktalanul felveszik a kapcsolatot azzal a tagállammal, amelynek a
területére kiterjesztendő a korlátozás alatt álló terület, annak
érdekében, hogy az adott tagállam valamennyi megfelelő intézkedést
megtehessen az (1)–(4) bekezdésben említettek szerint.
(6)
A tagállamok minden év március 31-ig értesítik
a Bizottságot és a többi tagállamot az általuk kijelölt, korlátozás alatt álló
területek számáról és helyéről, valamint az előző év során tett
vonatkozó intézkedésekről.
18. cikk
A korlátozás alatt álló
területek felmérése és módosítása, valamint a korlátozások megszüntetése
(1)
Az illetékes hatóságok évente felmérést végeznek az
egyes, korlátozás alatt álló területeken arra vonatkozóan, hogy miként alakul
az érintett károsító jelenléte.
E felméréseket a 21. cikk (1) és
(2) bekezdésében a felmérésekre vonatkozóan meghatározott rendelkezések
szerint végzik el.
(2)
Amennyiben egy illetékes hatóság az éves felmérés
eredményeként azt állapítja meg, hogy az adott károsító jelen van a
pufferzónában, az érintett tagállam haladéktalanul értesíti a Bizottságot és a
többi tagállamot a jelenlétről, kiemelve azt is, hogy a károsítót
pufferzónában fedezték fel.
(3)
Az illetékes hatóságok az (1) bekezdésben
említett felmérések eredményeire tekintettel adott esetben módosítják a
fertőzött övezetek, pufferzónák és korlátozás alatt álló területek
határait.
(4)
Az illetékes hatóságok dönthetnek úgy, hogy egy
terület esetében feloldják a rá vonatkozó korlátozást, és megszüntetik a
vonatkozó mentesítési intézkedéseket, feltéve, hogy az (1) bekezdésben
említett felmérések során kellően hosszú ideig nem észlelték a szóban
forgó károsító jelenlétét.
(5)
Amikor az illetékes hatóság egy korlátozás alatt
álló terület (3) bekezdésben említett módosításáról vagy
(4) bekezdésben említett megszüntetéséről határoz, legalább a
károsító biológiai sajátosságait és az érintett vektort, a gazdanövények
jelenlétét, a gazdasági-éghajlati feltételeket, valamint annak
valószínűségét figyelembe veszi, hogy a mentesítési intézkedések sikerrel
jártak.
19. cikk
Jelentések a 16., a 17. és a
18. cikk szerint meghozott intézkedésekről
A tagállamok jelentést készítenek a 16., a 17.
és a 18. cikk szerint meghozott intézkedésekről.
Amennyiben a tagállam ezeket az intézkedéseket
egy másik tagállammal közös határával szomszédos területen hozza meg, a szóban
forgó jelentést az utóbbi tagállamnak is eljuttatja.
A szóban forgó jelentést kérésre el kell
juttatni a Bizottsághoz és a többi tagállamhoz.
20. cikk
A IV. melléklet
módosítása
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a
98. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el a tudományos és műszaki ismeretek fejlődését figyelembe
véve a IV. mellékletnek a zárlati károsítók jelentette kockázatok
kezelését célzó intézkedésekről szóló 1. szakaszának a termesztett és
vadon termő növények fertőzésének megelőzését és
fertőzéstől való mentesítését célzó intézkedések, a növények, növényi
termékek és egyéb áruk szállítmányait célzó intézkedések, a zárlati károsítók
egyéb bejutási útvonalát célzó intézkedések tekintetében történő
módosításáról, valamint a szóban forgó mellékletnek a zárlati károsítók
jelentette kockázatok kezelésére vonatkozó elvekről szóló
2. szakaszának a zárlati károsítók jelentette kockázatok kezelésére
vonatkozó elvek tekintetében történő módosításáról.
21. cikk
Az uniós zárlati károsítókra
és az ideiglenesen uniós zárlati károsítónak minősülő károsítókra
vonatkozó felmérések
(1)
A tagállamok meghatározott időszakokban
felmérést végeznek, hogy ellenőrizzék, jelen van-e valamely uniós zárlati
károsító, és felfedezhetők-e a II. melléklet 3. szakasza szerint
ideiglenesen uniós zárlati károsítónak minősülő valamely károsító
jelei vagy tünetei; a felmérést minden olyan területen el kell végezni, ahol a
károsító jelenléte addig nem volt ismeretes.
(2)
Az említett felmérések legalább az illetékes
hatóság által végzett szemrevételezést, adott esetben pedig mintavételt és
vizsgálatok elvégzését foglalják magukban. A felméréseket megalapozott
tudományos és műszaki elvek alapján, olyan megfelelő időpontokban
végzik el, amikor ki lehet mutatni az érintett károsítót.
Ezeknek a felméréseknek figyelembe kell venniük a
tudományos és műszaki bizonyítékokat, valamint az érintett károsítók
jelenlétére vonatkozó minden egyéb információt.
(3)
A tagállamok minden év április 30-ig tájékoztatják
a Bizottságot és a többi tagállamot az előző évben elvégzett, az
(1) bekezdésben említett felmérések eredményeiről.
22. cikk
Többéves felmérési programok
és információgyűjtés
(1)
A tagállamok többéves programokat dolgoznak ki,
amelyekben meghatározzák a 21. cikk értelmében elvégzendő felmérések
tartalmát. E programok rendelkeznek a 21. cikk (2) bekezdésének
második albekezdésben említett, tudományos és műszaki bizonyítékok és
egyéb információk gyűjtéséről és rögzítéséről.
E programok meghatározzák a következő
elemeket: az egyes felmérések egyedi célkitűzése, területi és időbeli
hatálya, a célzott károsítók, növények és áruk, a felmérés módszertana és
minőségbiztosítási módszere, beleértve a szemrevételezési, mintavételi és
vizsgálati eljárások leírását és szakmai indoklását, a tervezett
szemrevételezések, mintavételek és vizsgálatok ütemezése, gyakorisága és száma,
az összegyűjtött információk rögzítési módszerei és beszámolás.
A többéves programok öt évtől hét évig
terjedő időtartamra vonatkoznak.
(2)
Amint kidolgozzák többéves felmérési programjukat,
a tagállamok értesítik arról a Bizottságot és a többi tagállamot.
(3)
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a
98. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el az (1) bekezdésben meghatározott többéves felmérési programok
elemeinek módosítására vagy kiegészítésére.
23. cikk
Kiemelt zárlati károsítókra
vonatkozó felmérések
(1)
A tagállamok minden egyes kiemelt zárlati károsító
esetében évente külön felmérést végeznek a 21. cikk (1) bekezdése
szerint. Ezek a felmérések a meghatározott károsítóknak megfelelő,
elegendő számú szemrevételezést, mintavételt és vizsgálatot foglalnak
magukban ahhoz, hogy nagy valószínűséggel biztosítsák azok időben
történő felfedezését.
(2)
A tagállamok minden év április 30-ig
tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot az előző évben
elvégzett, az (1) bekezdésben említett felmérések eredményeiről.
24. cikk
Kiemelt zárlati károsítókra
vonatkozó vészhelyzeti tervek
(1)
A tagállamok minden olyan kiemelt zárlati károsítóra
vonatkozóan, amely képes bejutni a területükre vagy annak egy részére, és ott
megtelepedni, külön tervet dolgoznak ki és tartanak naprakészen, amely
információkat tartalmaz a döntéshozatali folyamatokról, a követendő
eljárásokról és protokollokról és a rendelkezésre bocsátandó
erőforrásokról arra az esetre, ha megállapítást nyer az érintett károsító
jelenléte, vagy felmerül anak gyanúja (a továbbiakban: vészhelyzeti terv).
(2)
A vészhelyzeti terv tartalmazza a
következőket:
a)      a terv végrehajtásában részt vevő
szervek szerepe és felelőssége, amennyiben feltételezik vagy megállapítják
az érintett károsító jelenlétét, a parancsnoki lánc és eljárások az illetékes
hatóságok, a(z) …/…/EU rendelet [Office of Publications, please insert
number of Regulation of Official Controls] 3. cikkének
(2) bekezdésében említett egyéb közigazgatási szervek, a megbízott szervek
vagy a(z) …/…/EU rendelet [Office of Publications, please insert number
of Regulation of Official Controls] 25. cikkének (1) bekezdésében
említett természetes személyek, a laboratóriumok és a vállalkozók
intézkedéseinek koordinálására, beleértve a szomszédos tagállamokkal és adott
esetben a szomszédos harmadik országokkal folytatott koordinálást;
b)      az illetékes hatóságok joga arra, hogy
belépjenek a vállalkozók telephelyeire és, amennyiben szükséges, természetes
személyek magánterületére, laboratóriumokba, hozzáférjenek berendezésekhez,
személyzethez, külső szakértelemhez és erőforrásokhoz az érintett
kiemelt zárlati károsítóktól való gyors és hatékony mentesítés vagy adott
esetben azok visszaszorítása érdekében;
c)      a Bizottságnak, a többi tagállamnak, az
érintett vállalkozóknak és a nyilvánosságnak az érintett kiemelt zárlati
károsító jelenlétére és az ellene hozott intézkedésekre vonatkozó tájékoztatásával
összefüggésben meghozandó intézkedések, amennyiben az érintett károsító
jelenlétét hatóságilag megállapították, vagy azt feltételezik;
d)      megállapodások az érintett kiemelt
zárlati károsító jelenlétére vonatkozó bizonyítékok rögzítésére;
e)      a rendelkezésre álló értékelések a 6.
cikk (2) bekezdése szerint, és az adott tagállam által készített, az érintett
kiemelt károsítóval összefüggésben a tagállam területét fenyegető
kockázatra vonatkozó értékelések;
f)       a kiemelt zárlati károsító tekintetében
a IV. melléklet 1. szakasza szerint végrehajtandó kockázatkezelési
intézkedések és a követendő eljárások;
g)      a korlátozás alatt álló területek
földrajzi határainak megállapítása;
h)      a szemrevételezési, mintavételi és
laboratóriumi vizsgálati módszereket leíró jegyzőkönyvek; és
i)       az illetékes hatóságok személyzetének
képzésére vonatkozó elvek.
Az a)–i) pontok adott esetben felhasználói
kézikönyvek alakját ölthetik.
(3)
A tagállamok az érintett károsítónak a kiemelt
zárlati károsítók jegyzékébe való felvételétől számított egy éven belül
kidolgozzák az érintett kiemelt zárlati károsítóra vonatkozó vészhelyzeti
tervet.
A tagállamok rendszeresen felülvizsgálják, és
adott esetben naprakész állapotba hozzák vészhelyzeti terveiket.
(4)
A tagállamok kérésre eljuttatják vészhelyzeti
terveiket a Bizottsághoz és a többi tagállamhoz.
25. cikk
Szimulációs gyakorlatok
(1)
A tagállamok az érintett kiemelt zárlati károsító
biológiai jellemzői és növény-egészségügyi kockázata szerint meghatározott
időközönként a vészhelyzeti terveik végrehajtására irányuló szimulációs
gyakorlatokat hajtanak végre.
E gyakorlatokra valamennyi kiemelt zárlati
károsító tekintetében ésszerű határidőn belül sor kerül.
(2)
Olyan kiemelt zárlati károsítók tekintetében,
amelyeknek az egyik tagállamban való jelenléte a szomszédos tagállamokra is
hatást gyakorolhat, a szimulációs gyakorlatokat az érintett tagállamoknak
közösen kell elvégezniük a saját vészhelyzeti terveik alapján.
A tagállamok adott esetben a szomszédos harmadik
országokkal közösen végzik el a szimulációs gyakorlatokat.
(3)
A tagállamok kérésre a Bizottság és a többi
tagállam rendelkezésére bocsátják a szimulációs gyakorlat eredményeiről
szóló jelentést.
(4)
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a
98. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el a következőkre vonatkozóan:
a)      a szimulációs gyakorlatok gyakorisága,
tartalma és formátuma;
b)      a több kiemelt zárlati károsítóra
vonatkozó szimulációs gyakorlatok;
c)      a tagállamok közötti, valamint a
tagállamok és a harmadik országok közötti együttműködés;
d)      a szimulációs gyakorlatokról szóló, a
(3) bekezdés szerinti jelentések tartalma.
26. cikk
Kiemelt zárlati károsítókra
vonatkozó mentesítési tervek
(1)
Amennyiben egy tagállam területén a 11. cikk
(1) bekezdésének a) pontja értelmében hatóságilag megállapítják egy
kiemelt zárlati károsító jelenlétét, az illetékes hatóság haladéktalanul
elfogad egy tervet, amely a 16., a 17. és a 18. cikknek megfelelően
meghatározza az érintett károsítótól való mentesítésre irányuló intézkedéseket,
valamint egy, az említett intézkedések végrehajtására vonatkozó ütemtervet. Ez
a terv a mentesítési terv.
A mentesítési terv ismerteti a végrehajtandó
felmérések tervét és megszervezésük módját, továbbá meghatározza a
szemrevételezések, a mintavételek és az elvégzendő laboratóriumi
vizsgálatok számát.
(2)
A tagállamok kérésre eljuttatják a Bizottsághoz és
a többi tagállamhoz a mentesítési tervet és egy éves jelentést az érintett
mentesítési tervek keretében a 16., a 17. és a 18. cikknek
megfelelően meghozott intézkedésekről.
27. cikk
Meghatározott uniós zárlati
károsítókra vonatkozó uniós intézkedések
(1)
A Bizottság végrehajtási aktusok révén
meghatározott uniós zárlati károsítók ellen irányuló intézkedéseket hozhat.
Ezek az intézkedések kifejezetten egyes érintett károsítókra vonatkozóan
hajtanak végre egy vagy több rendelkezést a következők közül:
a)      a 10. cikk, amely valamely uniós
zárlati károsító feltételezett jelenléte esetén meghozandó intézkedésekre
vonatkozik;
b)      a 15. cikk, amely a vállalkozók
által haladéktalanul megteendő intézkedésekre vonatkozik;
c)      a 16. cikk, amely az uniós zárlati
károsítóktól való mentesítésre vonatkozik;
d)      a 17. cikk, amely a korlátozás alatt
álló területek kijelölésére vonatkozik;
e)      a 18. cikk, amely a korlátozás alatt
álló területek felmérésére és módosítására, valamint a korlátozások
megszüntetésére vonatkozik;
f)       a 21. cikk, amely az uniós zárlati
károsítókkal és az ideiglenesen uniós zárlati károsítónak minősülő
károsítókkal kapcsolatos felmérésekre vonatkozik;
g)      a 23. cikk, amely a kiemelt zárlati
károsítókkal kapcsolatos felmérésekre vonatkozik az egyes kiemelt zárlati
károsítókra vonatkozó szemrevételezések, mintavételek és vizsgálatok száma
tekintetében;
h)      a 24. cikk, amely a kiemelt zárlati
károsítókkal kapcsolatos vészhelyzeti tervekre vonatkozik;
i)       a 25. cikk, amely a szimulációs
gyakorlatokra vonatkozik;
j)       a 26. cikk, amely a kiemelt zárlati
károsítókkal kapcsolatos mentesítési tervekre vonatkozik.
Ezeket a végrehajtási aktusokat a 99. cikk
(3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell
elfogadni.
(2)
Amennyiben a Bizottság egy korlátozás alatt álló
terület tekintetében a 18. cikkben említett felmérések vagy egyéb bizonyítékok
alapján arra a következtetésre jut, hogy az érintett uniós zárlati károsítótól
való mentesítés nem lehetséges, a Bizottság olyan, az (1) bekezdésben
említett végrehajtási aktusokat fogadhat el, amelyeknek az az egyetlen célja,
hogy megelőzzék a szóban forgó károsítók kijutását az érintett
területekről. Az ilyen megelőzés a továbbiakban: visszaszorítás.
(3)
Amennyiben a Bizottság arra a következtetésre jut,
hogy korlátozás alatt álló területeken kívüli helyszíneken megelőző
intézkedésekre van szükség az Unió területe azon részének védelme érdekében,
ahol az érintett uniós zárlati károsító nincs jelen, a Bizottság az
(1) bekezdésben említett végrehajtási aktusokat fogadhat el az ilyen
intézkedések meghatározására.
(4)
Az (1), a (2) és a (3) bekezdésben említett
intézkedéseket a károsítók jelentette kockázatok kezelését célzó
intézkedésekről és elvekről szóló IV. melléklet szerint fogadják
el, figyelembe véve az érintett uniós zárlati károsítókkal járó sajátos
kockázatokat, valamint azt, hogy a szükséges kockázatcsökkentő
intézkedéseket uniós szinten összehangolt módon kell végrehajtani.
(5)
Az (1) bekezdésben említett végrehajtási
aktusok előírhatják, hogy az (1) bekezdés a)–j) pontjában
említett, a tagállamok által hozott intézkedéseket hatályon kívül kell helyezni
vagy módosítani kell. Amíg a Bizottság intézkedést nem fogad el, a tagállam
fenntarthatja az általa alkalmazott intézkedéseket.
(6)
Súlyos növény-egészségügyi kockázattal kapcsolatos,
kellően indokolt, rendkívül sürgős esetekben a Bizottság a
99. cikk (4) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően
azonnal alkalmazandó végrehajtási aktusokat fogad el.
(7)
A tagállamok a 97. cikkben említett
elektronikus értesítési rendszer segítségével értesítik a Bizottságot és a
többi tagállamot minden olyan esetről, amikor vállalkozók nem felelnek meg
az e cikk alapján elfogadott intézkedéseknek.
28. cikk
A tagállamok által az uniós
zárlati károsítók jegyzékében nem szereplő károsítók tekintetében hozott
intézkedések
(1)
Amennyiben hatóságilag megállapítják, hogy egy, az
uniós zárlati károsítók jegyzékében nem szereplő károsító jelen van egy
tagállam területén, és az érintett illetékes hatóság úgy ítéli meg, hogy a
szóban forgó károsító megfelelhet az uniós zárlati károsítók jegyzékébe való
felvételre vonatkozó feltételeknek, haladéktalanul megvizsgálja, hogy a szóban
forgó károsító megfelel-e a II. melléklet 3. szakaszának
1. alszakaszában szereplő kritériumoknak. Ha a hatóság arra a
következtetésre jut, hogy az említett kritériumok teljesülnek, haladéktalanul
megteszi a mentesítési intézkedéseket a károsítók jelentette kockázatok
kezelését célzó intézkedésekről és elvekről szóló
IV. mellékletnek megfelelően. A 16–19. cikket alkalmazni kell.
Amennyiben egy
illetékes hatóság azt feltételezi, hogy egy, az első albekezdésben említett
kritériumoknak megfelelő károsító jelen van a területén, a 10. cikket
kell megfelelően alkalmazni.
(2)
Az (1) bekezdésben említett intézkedések után
a tagállam megvizsgálja, hogy az érintett károsító az Unió területe
tekintetében megfelel-e a II. melléklet 1. szakaszában a zárlati
károsítókra vonatkozóan meghatározott kritériumoknak.
(3)
Az érintett tagállam haladéktalanul értesíti a
Bizottságot és a többi tagállamot az érintett károsító jelenlétéről, az
(1) bekezdésben említett vizsgálatról, a meghozott intézkedésekről és
az ezen intézkedéseket indokoló bizonyítékokról.
A tagállam a károsító jelenlétének hatósági
megállapításától számított 24 hónapon belül értesíti a Bizottságot a
(2) bekezdésben említett vizsgálat eredményéről.
A károsító jelenlétére vonatkozó értesítésekre a
97. cikkben említett elektronikus értesítési rendszer segítségével kerül
sor.
29. cikk
Az Unió által az uniós
zárlati károsítók jegyzékében nem szereplő károsítók tekintetében hozott
intézkedések
(1)
Amennyiben a Bizottság egy, a 28. cikk (3) bekezdésének
első albekezdésében említett értesítést kap, vagy egyéb bizonyítékkal
rendelkezik arra vonatkozóan, hogy egy, az uniós zárlati károsítók jegyzékében
nem szereplő károsító jelen van az Unió területén, vagy közvetlenül
fenyeget annak veszélye, hogy oda bejut, és úgy ítéli meg, hogy a szóban forgó
károsító megfelelhet az említett jegyzékbe való felvételre vonatkozó
feltételeknek, haladéktalanul megvizsgálja, hogy a szóban forgó károsító az
Unió területére vonatkozóan megfelel-e a II. melléklet 3. szakaszának
2. alszakaszában szereplő kritériumoknak.
Amennyiben a Bizottság arra a következtetésre jut,
hogy az említett kritériumok teljesülnek, végrehajtási aktusok révén
haladéktalanul korlátozott időbeli hatályú intézkedéseket fogad el a
szóban forgó károsító jelentette növény-egészségügyi kockázatok tekintetében.
Ezeket a végrehajtási aktusokat a 99. cikk (3) bekezdésében említett
vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
Ezek az intézkedések kifejezetten az egyes
érintett károsítókra vonatkozóan hajtanak végre egy vagy több rendelkezést a
27. cikk (1) bekezdésének a)–f) pontjában említett rendelkezések
közül.
(2)
Amennyiben a Bizottság a 18. cikkben és a
21. cikkben említett felmérések vagy más bizonyítékok alapján arra a
következtetésre jut, hogy egyes korlátozás alatt álló területeket nem lehet
mentesíteni az érintett károsítótól, az (1) bekezdés második
albekezdésében említett végrehajtási aktusok meghatározhatnak olyan
intézkedéseket, amelyeknek az az egyetlen célja, hogy visszaszorítsák a szóban
forgó károsítót.
(3)
Amennyiben a Bizottság arra a következtetésre jut,
hogy korlátozás alatt álló területeken kívüli helyszíneken megelőző
intézkedésekre van szükség az Unió területe azon részének védelme érdekében,
ahol az érintett károsító nincs jelen, az (1) bekezdésben említett
végrehajtási aktusok meghatározhatnak ilyen intézkedéseket.
(4)
Az (1), a (2) és a (3) bekezdésben említett
intézkedéseket a IV. mellékletnek a zárlati károsítók jelentette
kockázatok kezelését célzó intézkedésekről szóló 1. szakasza,
valamint a szóban forgó mellékletnek a károsítók jelentette kockázatok
kezelésére vonatkozó elvekről szóló 2. szakasza szerint fogadják el,
figyelembe véve az érintett károsítókkal járó sajátos kockázatokat, valamint
azt, hogy a szükséges kockázatcsökkentő intézkedéseket uniós szinten
összehangolt módon kell végrehajtani.
(5)
Az (1) bekezdésben említett végrehajtási
aktusok előírhatják, hogy a tagállamok által a 28. cikk értelmében
hozott intézkedéseket hatályon kívül kell helyezni vagy módosítani kell. Amíg a
Bizottság intézkedést nem fogad el, a tagállam fenntarthatja az általa
alkalmazott intézkedéseket.
(6)
Súlyos növény-egészségügyi kockázattal kapcsolatos,
kellően indokolt, rendkívül sürgős esetekben a Bizottság a
99. cikk (4) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően azonnal
alkalmazandó végrehajtási aktusokat fogad el.
(7)
A tagállamok a 97. cikkben említett
elektronikus értesítési rendszer segítségével értesítik a Bizottságot és a
többi tagállamot minden olyan esetről, amikor vállalkozók nem felelnek meg
az e cikk alapján elfogadott intézkedéseknek.
30. cikk
A II. melléklet
3. szakaszának módosítása
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a
98. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el a tudományos és műszaki ismeretek fejlődését figyelembe
véve a II. mellékletnek a károsítók által a 28. és 29. cikk
előírásainak megfelelően teljesítendő kritériumokról szóló
3. szakaszának a károsító azonosítására, jelenlétére, bejutásának,
megtelepedésének és elterjedésének valószínűségére, valamint lehetséges
gazdasági, társadalmi és környezeti hatására vonatkozó kritériumok tekintetében
történő módosításáról.
31. cikk
A tagállamok által elfogadott
szigorúbb követelmények
(1)
Amennyiben a növény-egészségügyi védelmi
célkitűzés indokolja, a tagállamok a károsítók jelentette kockázatok
kezelését célzó intézkedésekről és elvekről szóló IV. melléklet
2. szakasza szerint a 27. cikk (1), (2) és (3) bekezdése, valamint a
29. cikk (1), (2) és (3) bekezdése értelmében elfogadott intézkedéseknél szigorúbb
intézkedéseket is alkalmazhatnak területükön.
Ezek az intézkedések nem írnak elő vagy
eredményeznek semmilyen, a növényeknek, növényi termékeknek és egyéb áruknak az
Unió területére való behozatalára és az Unión belüli mozgására vonatkozó
tilalmat vagy korlátozást a 40–54. cikk és a 67–96. cikk
rendelkezései által előírtakon túl.
(2)
A tagállamok haladéktalanul értesítik a Bizottságot
és a többi tagállamot az általuk az (1) bekezdés értelmében elfogadott
intézkedésekről.
A tagállamok kérésre eljuttatják a Bizottsághoz és
a többi tagállamhoz az (1) bekezdésnek megfelelően hozott
intézkedésekről készített jelentést.
3. szakasz
Védett övezeti zárlati károsítók
32. cikk
A védett övezetek elismerése
(1)
Amennyiben egy zárlati károsító jelen van az Unió
területén, de nincs jelen az érintett tagállamban, és nem uniós zárlati
károsító, a Bizottság a szóban forgó tagállam (4) bekezdés alapján
benyújtott kérelmére elismerheti védett övezetként az adott tagállam területét
a (3) bekezdés szerint.
Amennyiben egy védett övezeti zárlati károsító
nincs jelen egy tagállam területének meghatározott részén, arra a részre is
ugyanaz vonatkozik.
Az ilyen zárlati károsító a továbbiakban: védett
övezeti zárlati károsító.
(2)
Védett övezeti zárlati károsító nem vihető be
az adott védett övezetbe és nem is szállítható azon belül.
Szándékosan senki nem tehet olyan intézkedést,
amely hozzájárulhat ahhoz, hogy egy adott védett övezeti zárlati károsító
bejusson egy védett övezetbe, ott megtelepedjen és elterjedjen.
(3)
A Bizottság végrehajtási aktus útján megállapítja a
védett övezetek és a vonatkozó védett övezeti zárlati károsítók jegyzékét. Ez a
jegyzék tartalmazza a 2000/29/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdése
h) pontja első albekezdésének megfelelően elismert védett
övezeteket, valamint a 2000/29/EK irányelv I. melléklete
B. részében és II. melléklete B. részében felsorolt
megfelelő károsítókat. Az említett végrehajtási aktust a 99. cikk
(2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell
elfogadni.
A Bizottság az első albekezdésben említett
végrehajtási aktust módosítva elismerhet további védett övezeteket, amennyiben
teljesülnek az (1) bekezdésben előírt feltételek. Az ilyen
módosítások elfogadása a 99. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági
eljárás szerint történik. Ugyanez az eljárás vonatkozik az első
albekezdésben említett végrehajtási aktus hatályon kívül helyezésére vagy
felváltására is.
Amennyiben a 35. cikket kell alkalmazni,
végrehajtási aktust kell elfogadni a 99. cikk (2) bekezdésében
említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében.
(4)
Az (1) bekezdésben említett kérelemhez az
érintett tagállam a következőket mellékeli:
a)      az érintett védett övezet határainak
leírása, térképekkel együtt; és
b)      a felmérések eredményei, melyek
bizonyítják, hogy az érintett zárlati károsító az előző három év
során nem volt jelen az érintett területen.
A felméréseket a megfelelő időpontokban
és megfelelő intenzitással végzik el, hogy ki lehessen mutatni az érintett
károsítót. A felmérések megalapozott tudományos és műszaki elveken
alapulnak.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a
98. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el, amelyek részletes szabályokat határoznak meg a védett övezetek
elismerése céljából végzett felmérésekre vonatkozóan.
33. cikk
A védett övezetekre vonatkozó
általános kötelezettségek
(1)
Egy védett övezet esetében a következő
cikkekben meghatározott kötelezettségek vonatkoznak értelemszerűen a
védett övezeti zárlati károsítókra:
a)      a 9–12. cikk, amely az uniós zárlati
károsítók jelenlétének megállapítására, az arról szóló értesítésre és
tájékoztatásra vonatkozik;
b)      a 15. cikk, amely a vállalkozók
által haladéktalanul megteendő intézkedésekre vonatkozik;
c)      a 16., a 17. és a 18. cikk, amelyek
az uniós zárlati károsítóktól való mentesítésre, a korlátozás alatt álló
területek kijelölésére és módosítására és a korlátozás alatt álló területeken
végrehajtott felmérésekre vonatkoznak.
(2)
Az adott védett övezeti zárlati károsító
tekintetében kijelölt védett övezetben a 17. cikk szerint kijelölt
korlátozás alatt álló területről származó növényt, növényi terméket és
egyéb árut nem szabad az adott védett övezeti zárlati károsító tekintetében
kijelölt védett övezetbe bevinni vagy azon belül szállítani. Ha a szóban forgó
növényt, növényi terméket vagy egyéb árut kiszállítják az érintett védett
övezetből, azt olyan módon csomagolják és szállítják, hogy ne merüljön fel
annak a kockázata, hogy az adott védett övezeti zárlati károsító elterjed az
adott védett övezetben.
(3)
A tagállam haladéktalanul értesíti a Bizottságot és
a többi tagállamot a védett övezeten belül kijelölt, korlátozás alatt álló
területekről és az ezeken a területeken a 16., a 17. és a 18. cikk
értelmében hozott mentesítési intézkedésekről.
34. cikk
A védett övezeti zárlati
károsítókra vonatkozó felmérések
(1)
Az illetékes hatóság évente felmérést végez az
egyes védett övezetekben az érintett védett övezeti zárlati károsító
jelenlétére vonatkozóan. A felméréseket a megfelelő időpontokban és
megfelelő intenzitással végzik el, hogy ki lehessen mutatni az érintett
védett övezeti zárlati károsítót. A felmérések megalapozott tudományos és
műszaki elveken alapulnak.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a
98. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon
el, amelyek részletes szabályokat határoznak meg azon felmérésekre vonatkozóan,
melyeket annak megállapítása céljából végeznek, hogy a védett övezetek továbbra
is megfelelnek a 32. cikk (1) bekezdésében meghatározott
feltételeknek.
(2)
A tagállamok minden év április 30-ig
tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot az előző évben
elvégzett, az (1) bekezdésben említett felmérések eredményeiről.
35. cikk
A védett övezetek módosítása
és visszavonása
(1)
A Bizottság módosíthatja a védett övezet méretét azon
tagállam kérelmére, amelynek területét érinti a védett övezet.
Amennyiben a Bizottság módosítja a védett
övezetet, az érintett tagállam térképeket is megadva értesíti a Bizottságot, a
többi tagállamot és az interneten a vállalkozókat a szóban forgó védett övezet
módosításáról.
Amennyiben a módosítás a védett övezet
kiterjesztését jelenti, a 32., a 33. és a 34. cikket kell alkalmazni.
(2)
Az (1) bekezdésben említett tagállam kérelmére
a Bizottság visszavonja a védett övezet elismerését, vagy csökkenti a méretét.
(3)
A Bizottság visszavonja a védett övezet
elismerését, amennyiben a 34. cikkben említett felméréseket nem végezték
el az említett cikknek megfelelően.
(4)
A Bizottság visszavonja a védett övezet
elismerését, amennyiben a vonatkozó védett övezeti zárlati károsítót
felfedezték az adott övezetben, és teljesül az alábbi feltételek egyike:
a)      a szóban forgó károsító jelenlétének
megállapításától számított három hónapon belül nem jelöltek ki korlátozás alatt
álló területet a 33. cikk (1) bekezdésének megfelelően;
b)      egy korlátozás alatt álló területen a
33. cikk (1) bekezdésének megfelelően hozott mentesítési
intézkedések a szóban forgó károsító jelenlétének megállapításától számított
24 hónapon belül nem jártak sikerrel;
c)      a Bizottság rendelkezésére álló információk
azt mutatják, hogy a szóban forgó károsítónak az érintett védett övezetben
felfedezett jelenlétére válaszul, a 33. cikk (1) bekezdése
c) pontjának értelmében a 16., a 17. és a 18. cikknek
megfelelően alkalmazott intézkedéseket gondatlanul hajtották végre.
III. fejezet
A minőséget hátrányosan befolyásoló uniós károsítók
36. cikk
A minőséget hátrányosan
befolyásoló uniós károsítók meghatározása
Egy károsító a továbbiakban a minőséget
hátrányosan befolyásoló uniós károsítónak minősül, ha megfelel a következő
feltételeknek, és szerepel a 37. cikkben említett jegyzékben:
a)           azonosságát a II. melléklet
4. szakasza 1. pontja szerint megállapítják;
b)           jelen van az Unió területén;
c)           nem uniós zárlati károsító;
d)           főként meghatározott, ültetésre
szánt növényekkel vihető át a II. melléklet 4. szakaszának
2. pontja szerint;
e)           a szóban forgó, ültetésre szánt
növényeken való jelenlétének elfogadhatatlan gazdasági hatása van a szóban
forgó, ültetésre szánt növények rendeltetésszerű felhasználására a
II. melléklet 4. szakaszának 3. pontja szerint;
f)            a szóban forgó, ültetésre szánt
növényeken való jelenlétének megelőzésére megvalósítható és eredményes
intézkedések állnak rendelkezésre.
37. cikk
A minőséget hátrányosan
befolyásoló uniós károsítók ültetésre szánt növényeken való behozatalának és
mozgásának tilalma
(1)
Tilos minőséget hátrányosan befolyásoló uniós
károsítót az Unió területére behozni vagy azon belül szállítani a
(2) bekezdésben említett jegyzékben meghatározott olyan ültetésre szánt
növényeken, amelyek átviszik a szóban forgó károsítót.
(2)
A Bizottság végrehajtási aktus révén megállapítja a
minőséget hátrányosan befolyásoló uniós károsítók és a 36. cikk
d) pontjában említett meghatározott ültetésre szánt növények jegyzékét,
adott esetben a (4) bekezdésben említett kategóriákkal és az
(5) bekezdésben említett küszöbértékekkel együtt.
A szóban forgó jegyzék az alábbi jogi aktusok
meghatározása szerinti károsítókat és megfelelő, ültetésre szánt
növényeket tartalmazza:
a)      a 2000/29/EK irányelv
II. melléklete A. részének II. szakasza;
b)      a gabonavetőmagok forgalmazásáról
szóló, 1966. június 14-i 66/402/EGK tanácsi irányelv[24] I. mellékletének 3. és
6. pontja, valamint II. mellékletének 3. pontja;
c)      a 92/34/EGK tanácsi irányelv szerinti
gyümölcstermő növények szaporítóanyagaira, illetve a gyümölcstermesztésre
szánt gyümölcstermő növényekre vonatkozó feltételek jegyzékének
kidolgozásáról szóló, 1993. június 23-i 93/48/EGK bizottsági
irányelv[25]
melléklete;
d)      a 91/682/EGK tanácsi irányelv
értelmében a dísznövények szaporítóanyagaira és a dísznövényekre vonatkozó
feltételek jegyzékének kidolgozásáról szóló, 1993. június 23-i
93/49/EGK bizottsági irányelv[26]
melléklete;
e)      a zöldségvetőmagok forgalmazásáról
szóló, 2002. június 13-i 2002/55/EK tanácsi irányelv[27] II. mellékletének b) pontja;
f)       a vetőburgonya forgalmazásáról
szóló, 2002. június 13-i 2002/56/EK tanácsi irányelv[28] I. mellékletének
6. pontja és és II. mellékletének B. pontja;
g)      az olaj- és rostnövények
vetőmagjának forgalmazásáról szóló, 2002. június 13-i
2002/57/EK tanácsi irányelv[29]
I. mellékletének 4. pontja és II. mellékletének 5. pontja.
Az említett végrehajtási aktust a 99. cikk
(2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell
elfogadni.
(3)
A Bizottság módosítja a (2) bekezdésben
említett végrehajtási aktust, amennyiben egy értékelés azt mutatja, hogy egy,
az említett aktusban nem szereplő károsító megfelel a 36. cikkben
említett feltételeknek, egy, az említett végrehajtási aktusban szereplő
károsító már nem felel meg egy vagy több feltételnek, vagy amennyiben
módosítani kell a szóban forgó jegyzéket a (4) bekezdésben említett
kategóriák vagy az (5) bekezdésben említett küszöbértékek tekintetében.
A Bizottság az említett értékelést a tagállamok
rendelkezésére bocsátja.
(4)
Amennyiben a 36. cikk e) pontja a(z)
…/…/EU rendelet [Office of Publications, please insert number of
Regulation on plant reproductive material law] 12. cikkének
(1) bekezdésében említett kategóriák közül csak egy vagy több esetében
teljesül, az (1) bekezdésben említett jegyzék meghatározza a szóban forgó
kategóriákat, és megállapítja, hogy az (1) bekezdésben előírt
behozatali és szállítási tilalom csak azokra a kategóriákra vonatkozik.
(5)
Amennyiben a 36. cikk e) pontja csak
akkor teljesül, ha az érintett károsító egy bizonyos küszöbérték felett van
jelen, az (1) bekezdésben említett jegyzék meghatározza ezt a
küszöbértéket, és megállapítja, hogy az (1) bekezdésben előírt
behozatali és szállítási tilalom csak az említett küszöbérték felett érvényes.
Küszöbérték megállapítására akkor kerül sor, ha
teljesülnek a következő pontokban foglaltak:
a)      a vállalkozók által hozott
intézkedésekkel biztosítani lehet, hogy a minőséget hátrányosan
befolyásoló uniós károsító a szóban forgó, ültetésre szánt növényeken ne lépje
túl a küszöbértéket; és
b)      az ültetésre szánt növények tételein
ellenőrizni lehet, hogy nem haladják meg a küszöbértéket.
A
IV. mellékletnek a károsítók jelentette kockázatok kezelésére vonatkozó
elvekről szóló 2. szakasza alkalmazandó.
(6)
A (2) bekezdésben említett végrehajtási aktus
olyan módosításai esetében, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a szóban forgó
végrehajtási aktust egy károsító tudományos nevének változásaira tekintettel
kiigazítsák, a 99. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadói eljárást
kel követni.
A (2) bekezdésben említett végrehajtási aktus
minden egyéb módosításának elfogadása a 99. cikk (3) bekezdésében
említett vizsgálóbizottsági eljárás szerint történik. Ugyanez az eljárás
vonatkozik a (2) bekezdésben említett végrehajtási aktus hatályon kívül
helyezésére vagy felváltására is.
38. cikk
A II. melléklet
4. szakaszának módosítása
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a
98. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el a tudományos és műszaki ismeretek fejlődését figyelembe
véve a II. mellékletnek a minőséget hátrányosan befolyásoló uniós
károsítónak minősülő károsítók meghatározására vonatkozó
kritériumokról szóló 4. szakaszának a károsító azonosítására,
relevanciájára, elterjedésének valószínűségére, valamint lehetséges
gazdasági, társadalmi és környezeti hatásaira vonatkozó kritériumok
tekintetében történő módosításáról.
39. cikk
A tudományos tevékenység,
kísérletek, fajtaszelekció, tenyésztés vagy kiállítások céljára használt, a
minőséget hátrányosan befolyásoló uniós károsítók
A 37. cikkben előírt tilalom nem
vonatkozik a tudományos tevékenység, kísérletek, fajtaszelekció, tenyésztés
vagy kiállítások céljára használt, ültetésre szánt növényeken jelen lévő,
a minőséget hátrányosan befolyásoló uniós károsítókra.
IV. fejezet
A növényekre, növényi termékekre és egyéb árukra vonatkozó intézkedések
1. szakasz
Az Unió egész területére vonatkozó intézkedések
40. cikk
Növényeknek, növényi
termékeknek és egyéb áruknak az Unió területére való behozatalára vonatkozó
tilalom
(1)
A Bizottság végrehajtási aktust fogad el, amely
tartalmazza a növényeket, növényi termékeket és egyéb árukat, valamint a
tilalmakat és az érintett harmadik országokat, a 2000/29/EK irányelv
III. mellékletének A. részében található meghatározás szerint.
Az említett végrehajtási aktust az e rendelet
99. cikkének (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás
keretében kell elfogadni.
A végrehajtási aktus által létrehozott jegyzékben
a növényeket, növényi termékeket és egyéb árukat a vám- és a statisztikai
nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló,
1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletben[30] megállapított Kombinált
Nómenklatúra szerinti besorolásnak megfelelő kódjuk (a továbbiakban:
KN-kód) azonosítja.
(2)
Amennyiben egy harmadik országból származó vagy ott
feladott növény, növényi termék vagy egyéb áru elfogadhatatlan mértékű
növény-egészségügyi kockázatot jelent annak valószínűsége miatt, hogy
uniós zárlati károsító gazdaszervezete, és ezt a kockázatot nem lehet a
károsítók jelentette kockázatok kezelését célzó intézkedésekről és
elvekről szóló IV. melléklet 1. szakaszának 2. és
3. pontjában meghatározott intézkedések közül egy vagy több intézkedéssel
elfogadható mértékűre csökkenteni, a Bizottság megfelelően módosítja
az (1) bekezdésben említett végrehajtási aktust, hogy felvegye bele az
érintett növényt, növényi terméket vagy egyéb árut és az érintett harmadik
országot.
Amennyiben egy, a végrehajtási aktusban
szereplő növény, növényi termék vagy egyéb áru nem jelent elfogadhatatlan
mértékű növény-egészségügyi kockázatot, vagy ilyen kockázatot jelent,
azonban ezt a kockázatot a IV. melléklet 1. szakaszának a kockázatok
kezelésére irányuló intézkedésekről és a zárlati károsítók útvonalairól
szóló 2. és 3. pontjában meghatározott intézkedések közül egy vagy több
intézkedéssel elfogadható mértékűre lehet csökkenteni, a Bizottság megfelelően
módosítja a szóban forgó végrehajtási aktust.
A növény-egészségügyi kockázat mértékének
elfogadhatóságát a IV. mellékletnek a károsítók jelentette kockázatok
kezelésére vonatkozó elvekről szóló 2. szakasza szerint kell
értékelni. A növény-egészségügyi kockázat mértékének elfogadhatóságát adott
esetben egy vagy több meghatározott harmadik ország tekintetében kell
értékelni.
Az említett módosítások elfogadása az e rendelet
99. cikkének (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás
szerint történik.
Súlyos növény-egészségügyi kockázattal
kapcsolatos, kellően indokolt, rendkívül sürgős esetekben a Bizottság
a szóban forgó módosításokat a 99. cikk (4) bekezdésében említett
eljárásnak megfelelően azonnal alkalmazandó végrehajtási aktusokkal
fogadja el.
(3)
Egy, az (1) bekezdésben előírt
végrehajtási aktusban felsorolt növény, növényi termék vagy egyéb áru nem
hozható be az Unió területére egy, a szóban forgó jegyzék által érintett
harmadik országból.
(4)
A tagállamok a 97. cikkben említett
elektronikus értesítési rendszer segítségével értesítik a Bizottságot és a
többi tagállamot, amennyiben növényeket, növényi termékeket vagy egyéb árukat a
(3) bekezdést megszegve hoztak be az Unió területére.
Értesíteni kell azt a harmadik országot, ahonnan a
növényeket, növényi termékeket vagy egyéb árukat behozták az Unió területére.
41. cikk
Különleges és
egyenértékű követelmények hatálya alá tartozó növények, növényi termékek
és egyéb áruk
(1)
A Bizottság végrehajtási aktust fogad el, amely
tartalmazza a növényeket, növényi termékeket és egyéb árukat, valamint a
követelményeket és adott esetben az érintett harmadik országokat, a
2000/29/EK irányelv IV. mellékletének A. részében található
meghatározás szerint.
Az említett végrehajtási aktust az e rendelet
99. cikkének (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás
keretében kell elfogadni.
A végrehajtási aktus által létrehozott jegyzékben
a növényeket, növényi termékeket és egyéb árukat a KN-kódjuk azonosítja.
(2)
Amennyiben egy növény, növényi termék vagy egyéb
áru elfogadhatatlan mértékű növény-egészségügyi kockázatot jelent annak
valószínűsége miatt, hogy uniós zárlati károsító gazdaszervezete, és ezt a
kockázatot a károsítók jelentette kockázatok kezelését célzó
intézkedésekről és elvekről szóló IV. melléklet
1. szakaszának 2. és 3. pontjában meghatározott intézkedések közül
egy vagy több intézkedéssel elfogadható mértékűre lehet csökkenteni, a
Bizottság módosítja az (1) bekezdésben említett végrehajtási aktust, hogy
felvegye bele a szóban forgó növényt, növényi terméket vagy egyéb árut és a rá
vonatkozóan végrehajtandó intézkedést. Ezek az intézkedések és az
(1) bekezdésben említett követelmények a továbbiakban: különleges
követelmények.
Ezek az intézkedések olyan, meghatározott
növényeknek, növényi termékeknek vagy egyéb áruknak az Unió területére való
behozatalára vonatkozóan a 42. cikk (1) bekezdésének megfelelően
elfogadott különös követelmények formáját ölthetik, amelyek egyenértékűek
az említett növényeknek, növényi termékeknek vagy egyéb áruknak az Unió
területén belüli mozgására vonatkozó különleges követelményekkel (a
továbbiakban: egyenértékű követelmények).
Amennyiben egy, a végrehajtási aktusban
szereplő növény, növényi termék vagy egyéb áru nem jelent elfogadhatatlan
mértékű növény-egészségügyi kockázatot, vagy ilyen kockázatot jelent,
azonban ezt a kockázatot nem lehet a különleges követelmények révén elfogadható
mértékűre csökkenteni, a Bizottság módosítja a szóban forgó végrehajtási
aktust.
A növény-egészségügyi kockázat mértékének
elfogadhatóságát a IV. mellékletnek a károsítók jelentette kockázatok
kezelésére vonatkozó elvekről szóló 2. szakasza szerint kell
értékelni, és annak megfelelően el kell fogadni a kockázat elfogadható
mértékűre való csökkentéséhez szükséges intézkedéseket. A
növény-egészségügyi kockázat mértékének elfogadhatóságát adott esetben egy vagy
több meghatározott harmadik ország vagy annak/azok részei tekintetében kell
értékelni, majd ugyancsak ezek tekintetében el kell fogadni az említett
intézkedéseket.
Az említett módosítások elfogadása az e rendelet
99. cikkének (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás
szerint történik.
Súlyos növény-egészségügyi kockázattal
kapcsolatos, kellően indokolt, rendkívül sürgős esetekben a Bizottság
a 99. cikk (4) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően
azonnal alkalmazandó végrehajtási aktusokat fogad el.
(3)
Egy, az (1) bekezdésben előírt végrehajtási
aktusban felsorolt növény, növényi termék vagy egyéb áru csak akkor hozható be
az Unió területére és ott csak akkor szállítható, ha a különleges követelmények
vagy az egyenértékű követelmények teljesülnek.
(4)
A tagállamok a 97. cikkben említett elektronikus
értesítési rendszer segítségével értesítik a Bizottságot és a többi tagállamot,
amennyiben növényeket, növényi termékeket vagy egyéb árukat a
(3) bekezdést megszegve hoztak be az Unió területére vagy szállítottak
ott.
Adott esetben azt a harmadik országot is
értesíteni kell, ahonnan a növényeket, növényi termékeket vagy egyéb árukat
behozták az Unió területére.
42. cikk
Az egyenértékű
követelmények megállapítása
(1)
Egy adott harmadik ország kérésére, végrehajtási
aktus révén, a 41. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében
említett egyenértékű követelményeket kell meghatározni, amennyiben
valamennyi következő feltétel teljesül:
a)      az érintett harmadik ország egy vagy több
meghatározott intézkedés hatósági ellenőrzés mellett való végrehajtásával
az érintett növényeknek, növényi termékeknek és egyéb áruknak az Unió területén
belüli szállítása tekintetében a 41. cikk (1) és (2) bekezdése
értelmében elfogadott különleges követelményekkel azonos mértékű
növény-egészségügyi védelmet biztosít;
b)      az érintett harmadik ország objektív
módon igazolja a Bizottságnak, hogy az a) pontban említett meghatározott
intézkedések biztosítják a szóban forgó pontban említett mértékű
növény-egészségügyi védelmet.
(2)
A Bizottság adott esetben a(z) …/…/EU rendelet
[Office of Publications, please insert number of Regulation on Official
Controls] 119. cikkének megfelelően kivizsgálja az érintett
harmadik országban, hogy teljesül-e az a) és a b) pont.
(3)
Az (1) bekezdésben említett végrehajtási
aktusok elfogadása a 99. cikk (3) bekezdésében említett
vizsgálóbizottsági eljárás szerint történik.
43. cikk
Az utazók, postai
szolgáltatásokat igénybe vevő ügyfelek és internetes ügyfelek számára
nyújtandó információk
(1)
A tagállamok és a nemzetközi fuvarozók
információkat bocsátanak az utasok rendelkezésére a növényeknek, növényi
termékeknek és egyéb áruknak az Unió területére való behozatalára vonatkozó, a
40. cikk (3) bekezdése értelmében meghatározott tilalmakról, a
41. cikk (1) bekezdése és a 42. cikk (2) bekezdése
értelmében meghatározott követelményekről és a 70. cikk
(2) bekezdése értelmében meghatározott mentességekről.
Ezeket az információkat plakátok vagy brosúrák
alakjában kell biztosítani, amelyeket adott esetben az interneten kell
közzétenni.
Amennyiben az említett információkat tengeri
kikötőkben és repülőtereken bocsátják az utasok rendelkezésére,
azokat plakátokon kell közzétenni.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
végrehajtási aktust fogadjon el, amely meghatározza az említett plakátokat és
brosúrákat. Az említett végrehajtási aktust az e rendelet 99. cikkének
(2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell
elfogadni.
(2)
Az (1) bekezdésben említett információt a
postai szolgáltatók és a távollevők között kötött szerződések alapján
értékesítéssel foglalkozó vállalkozók az interneten bocsátják az ügyfeleik
rendelkezésére.
(3)
A tagállamok évente jelentést nyújtanak be a
Bizottsághoz, amelyben összefoglalják az e cikk alapján szolgáltatott
információkat.
44. cikk
A tilalmak és követelmények
alól a határövezeteknek biztosított kivétel
(1)
A 40. cikk (3) bekezdésétől és a
41. cikk (3) bekezdésétől eltérve a tagállamok engedélyezhetik
növények, növényi termékek és egyéb áruk behozatalát az Unió területére,
amennyiben a növények, növényi termékek és egyéb áruk megfelelnek a
következő feltételeknek:
a)      azokat a harmadik országoknak a
tagállamokkal határos területein (a továbbiakban: harmadik országbeli határövezetek)
termesztik vagy termelik;
b)      azokat a tagállamoknak közvetlenül a
szóban forgó határ mellett fekvő területeire hozzák be (a továbbiakban:
tagállami határövezet);
c)      azokat a megfelelő tagállami
határövezetekben feldolgozzák oly módon, hogy minden növény-egészségügyi
kockázatot kiküszöbölnek;
d)      nem járnak azzal a kockázattal, hogy a
határövezeten belüli mozgások miatt zárlati károsítók terjednének el.
Az említett növényeket, növényi termékeket és
egyéb árukat csak a tagállami határövezetekbe lehet behozni, és csak ott lehet
szállítani, kizárólag az illetékes hatóság ellenőrzése alatt.
(2)
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a
98. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el, amelyek meghatározzák a következőket:
a)      a harmadik országbeli határövezeteknek és
a tagállami határövezeteknek az adott növényeknek, növényi termékeknek és egyéb
áruknak megfelelően meghatározott legnagyobb szélessége;
b)      a legnagyobb távolság, amelyre az
érintett növényeket, növényi termékeket és egyéb árukat a harmadik országbeli
határövezetekben és a tagállami határövezetekben szállíthatják; és
c)      az (1) bekezdésben említett
növényeknek, növényi termékeknek és egyéb áruknak a tagállami határövezetekbe
való behozatalának engedélyezésére vonatkozó eljárások.
A szóban forgó övezeteknek olyan szélesnek kell
lenniük, hogy biztosítsák, hogy az adott növényeknek, növényi termékeknek és
egyéb áruknak az Unió területére való behozatala és az Unión belüli mozgása ne
jelentsen semmilyen növény-egészségügyi kockázatot az Unió területén vagy annak
részein.
(3)
A Bizottság végrehajtási aktusok révén
megállapíthat az e cikk hatálya alá tartozó meghatározott növényeknek, növényi
termékeknek és egyéb áruknak a tagállami határövezetekbe való behozatalára és
az érintett harmadik országokra vonatkozó sajátos feltételeket vagy
intézkedéseket.
Ezeket a jogi aktusokat a tudományos és
műszaki fejlődést figyelembe véve, a IV. mellékletnek a zárlati
károsítók jelentette kockázatok kezelését célzó intézkedésekről szóló
1. szakasza, valamint a szóban forgó mellékletnek a károsítók jelentette
kockázatok kezelésére vonatkozó elvekről szóló 2. szakasza szerint
fogadják el.
Ezeket a végrehajtási aktusokat a 99. cikk
(3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell
elfogadni és adott esetben hatályon kívül helyezni vagy felváltani.
(4)
A tagállamok a 97. cikkben említett
elektronikus értesítési rendszer segítségével értesítik a Bizottságot és a
többi tagállamot, amennyiben növényeket, növényi termékeket vagy egyéb árukat
az (1) és a (2) bekezdést megszegve hoztak be a szóban forgó bekezdésekben
említett határövezetekbe vagy szállítottak ott.
Azt a harmadik országot is értesíteni kell,
ahonnan a növényeket, növényi termékeket vagy egyéb árukat behozták az érintett
határövezetbe.
45. cikk
A tilalmak és követelmények
alól növény-egészségügyi árutovábbítás céljára biztosított kivétel
(1)
A 40. cikk (3) bekezdésétől és a
41. cikk (3) bekezdésétől eltérve a tagállamok engedélyezhetik
növényeknek, növényi termékeknek és egyéb áruknak az Unió területére való
behozatalát és azon való áthaladását egy harmadik ország felé (a továbbiakban:
növény-egészségügyi árutovábbítás), amennyiben a növények, növényi termékek és
egyéb áruk megfelelnek a következő feltételeknek:
a)      a növényeket, növényi termékeket és egyéb
árukat az azokat ellenőrző vállalkozó aláírt nyilatkozata kíséri,
melyben kijelenti, hogy a szóban forgó növények, növényi termékek vagy egyéb
áruk Unión belüli szállítására növény-egészségügyi árutovábbítás keretében
kerül sor;
b)      úgy vannak csomagolva, és olyan módon
szállítják őket, hogy nem áll fenn annak a kockázata, hogy az Unió
területére való behozataluk és az Unión való átszállításuk alatt uniós zárlati
károsítót terjesszenek el;
c)      az érintett illetékes hatóságok
ellenőrzése mellett hozzák be őket az Unió területére, szállítják át
őket, és haladéktalanul kiszállítják őket az Unió területéről.
Annak a tagállamnak az illetékes hatósága, ahol az
említett növényeket, növényi termékeket vagy egyéb árukat behozzák az Unió
területére, vagy az Unió területén belül az első alkalommal szállítják
őket, tájékoztatja az összes többi olyan tagállam illetékes hatóságát,
amelyeken keresztül az említett növényeket, növényi termékeket vagy egyéb
árukat átszállítják, mielőtt kiszállítják őket az Unió
területéről.
(2)
Amennyiben a 27. cikk (1) és
(2) bekezdése, valamint a 29. cikk (1) és (2) bekezdése
értelmében elfogadott jogi aktusok úgy rendelkeznek, e cikket kell
értelemszerűen alkalmazni.
(3)
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a
98. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el, amelyek meghatározzák az (1) bekezdés a) pontjában
említett nyilatkozat tartalmát.
(4)
A Bizottság végrehajtási aktusok útján formai
előírásokat fogadhat el az (1) bekezdés a) pontjában említett
nyilatkozatra vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 99. cikk
(3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell
elfogadni.
(5)
A tagállamok a 97. cikkben említett
elektronikus értesítési rendszer segítségével értesítik a Bizottságot és a
többi tagállamot, amennyiben növényeket, növényi termékeket vagy egyéb árukat
az (1) bekezdést megszegve hoztak be az Uniónak a szóban forgó bekezdésben
említett területére vagy szállítottak ott.
Azt a harmadik országot is értesíteni kell,
ahonnan a növényeket, növényi termékeket vagy egyéb árukat behozták az Unió
területére.
46. cikk
A tudományos tevékenység,
kísérletek, fajtaszelekció, tenyésztés és kiállítások céljára használt
növények, növényi termékek és egyéb áruk
(1)
A 40. cikk (3) bekezdésétől és a
41. cikk (3) bekezdésétől eltérve a tagállamok – kérelem alapján
– engedélyezhetik a tudományos tevékenység, kísérletek, fajtaszelekció,
tenyésztés és kiállítások céljára használt növényeknek, növényi termékeknek és
egyéb áruknak a területükre való behozatalát és a területükön belüli
szállítását, amennyiben valamennyi következő követelmény teljesül:
a)      az érintett növények, növényi termékek
vagy egyéb áruk jelenléte nem jár uniós zárlati károsító elterjedésének
elfogadhatatlan mértékű kockázatával, amennyiben megfelelő
korlátozásokat vezetnek be;
b)      a szóban forgó növényeket, növényi
termékeket vagy egyéb árukat megfelelő tárolólétesítményekben tárolják, és
az 56. cikkben említett megfelelő karanténállomásokon használják fel;
c)      a növényeket, növényi termékeket vagy
egyéb árukat érintő tevékenységet megfelelő tudományos és
műszaki képesítéssel rendelkező személyzet végzi.
(2)
Az illetékes hatóság értékeli az uniós zárlati
károsítóknak az érintett növények, növényi termékek vagy egyéb áruk által való
elterjedésének az (1) bekezdés a) pontjában említett kockázatát,
figyelembe véve az érintett uniós zárlati károsítók azonosítását, biológiai
jellemzőit és terjedési módjait, a tervezett tevékenységet, a környezettel
való kölcsönhatást és az adott növények, növényi termékek vagy egyéb áruk
jelentette kockázattal kapcsolatos egyéb releváns tényezőket.
Értékeli a tárolólétesítményeket, amelyekben a
szóban forgó növényeket, növényi termékeket vagy egyéb árukat az
(1) bekezdés b) pontjának megfelelően tárolni fogják, valamint a
növényeket, növényi termékeket vagy egyéb árukat érintő tevékenységet az (1) bekezdés
c) pontjának megfelelően végző személyzet tudományos és
műszaki képesítését.
Ezen értékelések alapján az illetékes hatóság
engedélyezi a növényeknek, növényi termékeknek vagy egyéb áruknak az Unió
területére való behozatalát és az Unión belüli mozgását, ha teljesülnek az
(1) bekezdésben foglalt követelmények.
(3)
Amennyiben az illetékes hatóság megadja az
engedélyt, az tartalmazza valamennyi következő feltételt:
a)      a növényeket, növényi termékeket vagy
egyéb árukat az illetékes hatóságok által megfelelőnek tekintett és az
engedélyben említett tárolólétesítményekben tárolják;
b)      a növényeket, növényi termékeket vagy
egyéb árukat érintő tevékenységet az illetékes hatóságok által az
56. cikknek megfelelően kijelölt és az engedélyben említett
karanténállomásokon végzik;
c)      a növényeket, növényi termékeket vagy
egyéb árukat érintő tevékenységet az illetékes hatóságok által
megfelelőnek minősített és az engedélyben említett tudományos és
műszaki képesítéssel rendelkező személyzet végzi;
d)      az Unió területére behozott vagy azon
belül szállított növényeket, növényi termékeket vagy egyéb árukat engedély
kíséri.
(4)
Az engedély a szóban forgó tevékenységhez
megfelelő mennyiségre korlátozódik, és nem haladhatja meg a kijelölt
karanténállomás kapacitását.
Magában foglalja az érintett uniós zárlati
károsító elterjedése kockázatának megfelelő mérsékléséhez szükséges
korlátozásokat.
(5)
Az illetékes hatóság ellenőrzi a
(3) bekezdésben említett feltételeknek, valamint a (4) bekezdésben
említett mennyiségi korlátozásnak és korlátozásoknak való megfelelést, és
megteszi a szükséges intézkedéseket, amennyiben ezeket a feltételeket,
mennyiségi korlátozást vagy korlátozásokat nem tartják be.
(6)
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a
98. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el, amelyek részletes szabályokat határoznak meg a következők
tekintetében:
a)      a tagállamok és a Bizottság között az
érintett növényeknek, növényi termékeknek vagy egyéb áruknak az Unió területére
való behozatalára és azon belüli szállítására vonatkozó információcsere;
b)      a (2) bekezdésben említett
értékelések és engedély; és
c)      a megfelelés ellenőrzése, a meg nem
felelés esetén követett eljárás és annak bejelentése, az (5) bekezdésében
említettek szerint.
(7)
A tagállamok a 97. cikkben említett
elektronikus értesítési rendszer segítségével értesítik a Bizottságot és a
többi tagállamot, amennyiben növényeket, növényi termékeket vagy egyéb árukat
az (1)–(4) bekezdés rendelkezéseit megszegve hoztak be az Unió területére
vagy szállítottak ott.
Az értesítéseknek adott esetben tartalmazniuk kell
továbbá a tagállamok által a növények, növényi termékek és egyéb áruk
tekintetében hozott intézkedéseket, valamint azt, hogy az érintett növényeknek,
növényi termékeknek vagy egyéb áruknak az Unió területére való behozatalát vagy
azon belüli szállítását ezen intézkedések végrehajtása után engedélyezték-e.
Adott esetben azt a harmadik országot is
értesíteni kell, ahonnan a növényeket, növényi termékeket vagy egyéb árukat
behozták az Unió területére.
A tagállamok évente jelentést nyújtanak be a
Bizottsághoz, amelyben összefoglalják az (1) bekezdés értelmében megadott
engedélyekre vonatkozó releváns információkat és az (5) bekezdésben
említett ellenőrzés eredményeit.
47. cikk
Ültetésre szánt növényekre
vonatkozó átmeneti intézkedések
(1)
A Bizottság végrehajtási aktusok révén ideiglenes
intézkedéseket fogadhat el a harmadik országból származó, ültetésre szánt
növényeknek az Unió területére való behozatalára és azon belüli szállítására
vonatkozóan, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:
a)      az érintett harmadik országból származó
vagy ott feladott, érintett, ültetésre szánt növények kereskedelmét
illetően nincs vagy nagyon kevés a növény-egészségügyi tapasztalat;
b)      az érintett harmadik országból származó
szóban forgó, ültetésre szánt növények tekintetében nem került sor az Unió
területét érintő növény-egészségügyi kockázatok értékelésére;
c)      a szóban forgó, ültetésre szánt növények
valószínűleg olyan növény-egészségügyi kockázatokat jelentenek, amelyek
nincsenek összefüggésben vagy még nem hozhatók összefüggésbe az 5. cikk
(2) és (3) bekezdése értelmében jegyzékbe felvett uniós zárlati
károsítókkal vagy olyan károsítókkal, amelyek esetében a 29. cikk értelmében
már intézkedéseket hoztak.
Ezeket a végrehajtási aktusokat a 99. cikk
(3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell
elfogadni és adott esetben hatályon kívül helyezni vagy felváltani.
(2)
A Bizottság az (1) bekezdésben említett
ideiglenes intézkedéseket az Unió területére vonatkozóan növény-egészségügyi
kockázatot jelentő, ültetésre szánt növények azonosítására szolgáló
elemekről szóló III. mellékletnek és a IV. mellékletnek a
károsítók jelentette kockázatok kezelésére vonatkozó elvekről szóló
2. szakaszának megfelelően fogadja el.
Az említett intézkedések az érintett ügytől
függően, szükség szerint előírják a következők valamelyikét:
a)      intenzív mintavétel a beléptetési ponton
az Unió területére behozott, ültetésre szánt növények minden egyes
tételéből, és a minták vizsgálata;
b)      karanténidőszak annak
ellenőrzésére, hogy az ültetésre szánt növények nem jelentenek
növény-egészségügyi kockázatot, amennyiben az Unió területére behozott,
ültetésre szánt növényekből a beléptetési ponton való intenzív
mintavétellel és vizsgálattal nem biztosítható a növény-egészségügyi
kockázattól való mentesség;
c)      a szóban forgó, ültetésre szánt
növényeknek az Unió területére való behozatalára vonatkozó tilalom, amennyiben
az Unió területére behozott, ültetésre szánt növényekből a beléptetési
ponton való intenzív mintavétellel és vizsgálattal, valamint
karanténidőszakkal nem biztosítható a növény-egészségügyi kockázattól való
mentesség.
(3)
Az (1) bekezdésben említett intézkedések
legfeljebb két évig alkalmazandók. Ez az időtartam egy alkalommal,
legfeljebb két évvel meghosszabbítható.
(4)
Súlyos növény-egészségügyi kockázattal kapcsolatos,
kellően indokolt, rendkívül sürgős esetekben a Bizottság a
99. cikk (4) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően
azonnal alkalmazandó végrehajtási aktusokat fogad el.
(5)
Az 1. cikk értelmében elfogadott
intézkedésektől eltérve a 46. cikk vonatkozik az ültetésre szánt
növényeknek az Unió területére tudományos tevékenység, kísérletek, fajtaszelekció,
tenyésztés és kiállítások céljából való behozatalára és az Unión belül e
célokból történő szállítására.
(6)
A tagállamok értesítik a Bizottságot és a többi
tagállamot, amennyiben egy növény, növényi termék vagy egyéb áru tekintetében
végrehajtották a (2) bekezdés a) vagy b) pontjában említett
intézkedéseket.
A tagállamok értesítik a Bizottságot és a többi
tagállamot, amennyiben a (2) bekezdés a) vagy b) pontjában említett
intézkedések alkalmazását követően olyan károsítót fedeztek fel, amely
valószínűleg új növény-egészségügyi kockázatot jelent.
A tagállamok a 97. cikkben említett
elektronikus értesítési rendszer segítségével értesítik a Bizottságot és a
többi tagállamot, amennyiben elutasították egy növénynek, növényi terméknek
vagy egyéb árunak az Unió területére való behozatalát, vagy megtiltották annak
az Unió területén való szállítását, mivel az érintett tagállam úgy ítélte meg,
hogy a (2) bekezdés c) pontjában említett tilalmat megsértették. Az
értesítéseknek adott esetben tartalmazniuk kell a(z) …/…/EU rendelet [Office
of Publications, please insert number of Regulation on Official Controls]
64. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamok által az érintett
növényekre, növényi termékekre vagy egyéb árukra vonatkozóan hozott
intézkedéseket.
Adott esetben azt a harmadik országot is
értesíteni kell, ahonnan a növényeket, növényi termékeket vagy egyéb árukat az
Unió területére való behozatal céljából feladták.
48. cikk
A III. melléklet
módosítása
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a
98. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el a tudományos és műszaki ismeretek fejlődésének
figyelembevétele céljából, az Unió területére vonatkozóan növény-egészségügyi
kockázatot jelentő, ültetésre szánt növények azonosítására szolgáló elemekről
szóló III. mellékletnek a szóban forgó, ültetésre szánt növények
jellemzői és származása tekintetében történő módosításáról.
2. szakasz
Védett övezetekre vonatkozó intézkedések
49. cikk
Növényeknek, növényi
termékeknek és egyéb áruknak védett övezetekbe való behozatalára vonatkozó
tilalom
(1)
A Bizottság végrehajtási aktust fogad el, amely
tartalmazza a növényeket, növényi termékeket és egyéb árukat, valamint a
tilalmakat és az érintett védett övezeteket, a 2000/29/EK irányelv
III. mellékletének B. részében található meghatározás szerint.
Az említett végrehajtási aktust az e rendelet
99. cikkének (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás
keretében kell elfogadni.
A végrehajtási aktus által létrehozott jegyzékben
a növényeket, növényi termékeket és egyéb árukat a KN-kódjuk azonosítja.
(2)
Amennyiben egy, az érintett védett övezeten
kívülről érkező növény, növényi termék vagy egyéb áru elfogadhatatlan
mértékű növény-egészségügyi kockázatot jelent annak valószínűsége
miatt, hogy védett övezeti zárlati károsító gazdaszervezete, és ezt a
kockázatot nem lehet a IV. melléklet 1. szakaszának a kockázatok
kezelésére irányuló intézkedésekről és a zárlati károsítók útvonalairól
szóló 2. és 3. pontjában meghatározott intézkedések közül egy vagy több
intézkedéssel elfogadható mértékűre csökkenteni, a Bizottság
megfelelően módosítja az (1) bekezdésben említett végrehajtási
aktust, hogy felvegye bele az érintett növényt, növényi terméket vagy egyéb
árut és az érintett védett övezetet.
Amennyiben egy, a végrehajtási aktusban
szereplő növény, növényi termék vagy egyéb áru nem jelent elfogadhatatlan
mértékű növény-egészségügyi kockázatot, vagy ilyen kockázatot jelent,
azonban ezt a kockázatot a IV. melléklet 1. szakaszának a kockázatok
kezelésére irányuló intézkedésekről és a zárlati károsítók útvonalairól
szóló 2. és 3. pontjában meghatározott intézkedések közül egy vagy több
intézkedéssel elfogadható mértékűre lehet csökkenteni, a Bizottság
módosítja a szóban forgó végrehajtási aktust.
Az említett módosítások elfogadása az e rendelet
99. cikkének (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás
szerint történik.
A növény-egészségügyi kockázat mértékének
elfogadhatóságát a II. mellékletnek a károsítók jelentette kockázatok
kezelésére vonatkozó elvekről szóló 2. szakasza szerint kell
értékelni.
(3)
Egy, az (1) bekezdésben előírt
végrehajtási aktusban felsorolt növény, növényi termék vagy egyéb áru nem
hozható be a vonatkozó védett övezetbe egy érintett harmadik országból vagy az
Unió érintett területéről.
(4)
Súlyos növény-egészségügyi kockázattal kapcsolatos,
kellően indokolt, rendkívül sürgős esetekben a Bizottság a
99. cikk (4) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően
azonnal alkalmazandó végrehajtási aktusokat fogad el.
(5)
A tagállamok a 97. cikkben említett elektronikus
értesítési rendszer segítségével értesítik a Bizottságot és a többi tagállamot,
amennyiben növényeket, növényi termékeket vagy egyéb árukat az e cikk
értelmében elfogadott tilalmakat megszegve hoztak be az érintett védett
övezetbe vagy szállítottak ott.
Adott esetben azt a harmadik országot is
értesíteni kell, ahonnan a növényeket, növényi termékeket vagy egyéb árukat
behozták az érintett védett övezetbe.
50. cikk
A védett övezetekre vonatkozó
különleges követelmények hatálya alá tartozó növények, növényi termékek és
egyéb áruk
(1)
A Bizottság végrehajtási aktust fogad el, amely
tartalmazza a növényeket, növényi termékeket és egyéb árukat, valamint a
vonatkozó védett övezeteket és a követelményeket, a 2000/29/EK irányelv
IV. mellékletének B. részében található meghatározás szerint.
Az említett végrehajtási aktust az e rendelet
99. cikkének (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás
keretében kell elfogadni.
A végrehajtási aktus által létrehozott jegyzékben
a növényeket, növényi termékeket és egyéb árukat a KN-kódjuk azonosítja.
(2)
Amennyiben egy, az érintett védett övezeten
kívülről érkező növény, növényi termék vagy egyéb áru elfogadhatatlan
mértékű növény-egészségügyi kockázatot jelent a szóban forgó védett
övezetre nézve annak valószínűsége miatt, hogy védett övezeti zárlati
károsító gazdaszervezete, és ezt a kockázatot a IV. melléklet
1. szakaszának a kockázatok kezelésére irányuló intézkedésekről és a
zárlati károsítók útvonalairól szóló 2. és 3. pontjában meghatározott
intézkedések közül egy vagy több intézkedéssel elfogadható mértékűre lehet
csökkenteni, a Bizottság módosítja az (1) bekezdésben említett
végrehajtási aktust, hogy felvegye bele a szóban forgó növényt, növényi
terméket vagy egyéb árut és a rá vonatkozóan végrehajtandó intézkedést. Ezek az
intézkedések és az (1) bekezdésben említett követelmények a továbbiakban:
védett övezetekre vonatkozó különleges követelmények.
Amennyiben egy, a végrehajtási aktusban
szereplő növény, növényi termék vagy egyéb áru nem jelent elfogadhatatlan
mértékű növény-egészségügyi kockázatot a szóban forgó védett övezetre
nézve, vagy ilyen kockázatot jelent, azonban ezt a kockázatot nem lehet a
védett övezetekre vonatkozó különleges követelmények révén elfogadható
mértékűre csökkenteni, a Bizottság módosítja a szóban forgó végrehajtási
aktust.
Az említett módosítások elfogadása az e rendelet
99. cikkének (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás
szerint történik.
A növény-egészségügyi kockázat mértékének
elfogadhatóságát a II. mellékletnek a károsítók jelentette kockázatok
kezelésére vonatkozó elvekről szóló 2. szakasza szerint kell
értékelni, és annak megfelelően el kell fogadni a kockázat elfogadható
mértékűre való csökkentéséhez szükséges intézkedéseket.
Súlyos növény-egészségügyi kockázattal kapcsolatos,
kellően indokolt, rendkívül sürgős esetekben a Bizottság a
99. cikk (4) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően
azonnal alkalmazandó végrehajtási aktusokat fogad el.
(3)
Egy, az (1) bekezdésben előírt
végrehajtási aktusban felsorolt növény, növényi termék vagy egyéb áru csak
akkor hozható be a vonatkozó védett övezetbe és ott csak akkor szállítható, ha
a védett övezetekre vonatkozó különleges követelmények teljesülnek.
(4)
A tagállamok a 97. cikkben említett
elektronikus értesítési rendszer segítségével értesítik a Bizottságot és a
többi tagállamot, amennyiben növényeket, növényi termékeket vagy egyéb árukat
az e cikk értelmében elfogadott intézkedéseket megszegve hoztak be az érintett
védett övezetbe vagy szállítottak ott.
Adott esetben azt a harmadik országot is
értesíteni kell, ahonnan a növényeket, növényi termékeket vagy egyéb árukat
behozták az Unió területére.
51. cikk
Az utazók, postai
szolgáltatásokat igénybe vevő ügyfelek és internetes ügyfelek számára a
védett övezetekre vonatkozóan nyújtandó információk
Az utazók, postai szolgáltatásokat igénybe
vevő ügyfelek és internetes ügyfelek számára nyújtandó információkról
szóló 43. cikk értelemszerűen alkalmazandó a növények, növényi
termékek és egyéb áruk harmadik országokból védett övezetekbe való behozatalára.
52. cikk
A tilalmak és követelmények
alól a határövezeteknek a védett övezetek tekintetében biztosított kivétel
A tilalmak és követelmények alól a
határövezeteknek biztosított kivételről szóló 44. cikk alkalmazandó a
49. cikk (1) és (2) bekezdése és az 50. cikk (1) és
(2) bekezdése értelmében jegyzékbe felvett növények, növényi termékek és
egyéb áruk esetében a harmadik országbeli határövezetekkel határos védett
övezetek tekintetében.
53. cikk
A tilalmak és követelmények
alól növény-egészségügyi árutovábbítás céljára a védett övezetek tekintetében
biztosított kivétel
A tilalmak és követelmények alól
növény-egészségügyi árutovábbítás céljára biztosított kivételről szóló
45. cikk alkalmazandó a 49. cikk (1) és (2) bekezdése és az
50. cikk (1) és (2) bekezdése értelmében jegyzékbe felvett növények,
növényi termékek és egyéb áruk esetében a védett övezeteken keresztül
történő növény-egészségügyi árutovábbítás tekintetében.
54. cikk
A tudományos tevékenység,
kísérletek, fajtaszelekció, tenyésztés és kiállítások céljára használt
növények, növényi termékek és egyéb áruk a védett övezetek tekintetében
A 49. cikk (3) bekezdésében és az
50. cikk (3) bekezdésében előírt tilalmaktól és
kötelezettségektől eltérve a 46. cikk vonatkozik a 49. cikk (1)
és (2) bekezdése és az 50. cikk (1) és (2) bekezdése értelmében
jegyzékbe felvett növények, növényi termékek és egyéb áruk esetében a
növényeknek, növényi termékeknek és egyéb áruknak védett övezetbe tudományos
tevékenység, kísérletek, fajtaszelekció, tenyésztés és kiállítások céljából
való behozatalára és azon belüli mozgására.
3. szakasz
A növényekre, növényi termékekre és egyéb árukra
vonatkozó egyéb intézkedések
55. cikk
A csomagolásra és a
járművekre vonatkozó általános követelmények
(1)
A 27. cikk (1) és (2) bekezdése, a
29. cikk (1) és (2) bekezdése, a 40. cikk (1) bekezdése, a
41. cikk (1) és (2) bekezdése, a 47. cikk (1) bekezdése, a
49. cikk (1) bekezdése és az 50. cikk (1) bekezdése
értelmében elfogadott végrehajtási aktusokban említett, az Unió területére
behozott vagy azon belül szállított növényekhez, növényi termékekhez vagy egyéb
árukhoz felhasznált csomagolóanyag mentes az uniós zárlati károsítóktól.
Ugyanez vonatkozik az ilyen növényeket, növényi
termékeket és egyéb árukat szállító járművekre is.
(2)
Az (1) bekezdésben említett, nem fa
csomagolóanyag olyan módon borítja az érintett növényeket, növényi termékeket
és egyéb árukat, hogy az Unió területére való behozataluk és azon belüli
mozgásuk alatt ne álljon fenn az uniós zárlati károsítók elterjesztésének veszélye.
Az (1) bekezdésben említett járművek
fedettek vagy zártak olyan módon, hogy az Unió területére való behozataluk és
azon belüli mozgásuk alatt ne álljon fenn az uniós zárlati károsítók
elterjesztésének veszélye.
(3)
Az (1) és a (2) bekezdés vonatkozik a védett
övezetekre a megfelelő védett övezeti zárlati károsítók tekintetében is.
56. cikk
A karanténállomások
kijelölése
(1)
A tagállamok karanténállomásokat jelölnek ki a
területükön a növények, növényi termékek és egyéb áruk, valamint a károsítók
vonatkozásában, vagy engedélyezik a másik tagállamban található kijelölt
karanténállomások igénybevételét, feltéve, hogy a szóban forgó
karanténállomások megfelelnek a (2) bekezdésben megállapított
követelményeknek.
Az illetékes hatóság – kérésre – ezen
túlmenően is karanténállomásnak jelölhet ki létesítményt, feltéve, hogy az
megfelel a (2) bekezdésben megállapított követelményeknek.
(2)
A karanténállomások megfelelnek a következő
feltételeknek:
a)      fizikailag elkülönítik azokat a
növényeket, növényi termékeket és egyéb árukat, amelyeket karanténban kell
tartani, és gondoskodnak arról, hogy az illetékes hatóság engedélye nélkül ne
lehessen azokhoz hozzáférni vagy azokat a karanténállomásokról elvinni;
b)      amennyiben a karanténállomásokon
növényeket, növényi termékeket vagy egyéb árukat érintő tevékenységeket
hajtanak végre, olyan alkalmas feltételeket biztosítanak a termesztéshez vagy
az inkubációhoz, amelyek elősegítik, hogy az említett növényeken, növényi
termékeken és egyéb árukon kialakuljanak a zárlati károsítók jelei és tünetei;
c)      felületeik sima, hézagmentes anyagból
készültek, amely hatékony tisztítást és fertőtlenítést tesz lehetővé;
d)      felületeik ellenállnak az
elhasználódásnak, valamint a rovaroknak és más ízeltlábúaknak;
e)      olyan öntöző-,
szennyvízelvezető és szellőztető rendszerekkel rendelkeznek,
amelyek kizárják a zárlati károsítók átadását vagy elszabadulását;
f)       megfelelő rendszerekkel
rendelkeznek a fertőzött növények, növényi termékek és egyéb áruk, a
hulladék és a berendezések sterilizálására, fertőtlenítésére vagy
megsemmisítésére, mielőtt azok elhagynák a karanténállomást;
g)      gondoskodnak védőöltözetről és
cipővédőről;
h)      adott esetben megfelelő
rendszerekkel rendelkeznek a személyzet és a látogatók fertőtlenítésére,
mielőtt azok elhagynák a karanténállomást;
i)       a szóban forgó karanténállomások
feladatainak, valamint azon feltételeknek a meghatározása, amelyek mellett e
feladatokat végzik, rendelkezésre áll;
j)       elegendő számú, megfelelő
végzettségű, képzett és tapasztalt személyzettel rendelkeznek.
(3)
A tagállamok kérésre eljuttatják a területükön
kijelölt karanténállomások jegyzékét a Bizottsághoz és a többi tagállamhoz.
57. cikk
A karanténállomások
működése
(1)
A karanténállomásért felelős személy
ellenőrzi a karanténállomást és annak közvetlen környezetét, hogy megállapítsa,
nincsenek-e jelen zárlati károsítók.
Amennyiben a károsító jelenléte megállapítást
nyer, a karanténállomásért felelős személy meghozza a megfelelő
intézkedést. Értesíti az illetékes hatóságot a jelenlétről és az
intézkedésről.
(2)
A karanténállomásért felelős személy
gondoskodik arról, hogy a személyzet és a látogatók védőruházatot és
cipővédőt viseljenek, és a karanténállomás elhagyásakor adott esetben
fertőtlenítsék őket.
(3)
A karanténállomásért felelős személy
nyilvántartást vezet a következőkről:
a)      az ott dolgozó személyzet;
b)      a karanténállomásra belépő
látogatók;
c)      a karanténállomásra belépő és onnan
kilépő növények, növényi termékek és egyéb áruk;
d)      a szóban forgó növények, növényi termékek
és egyéb áruk származási helye;
e)      az ilyen növényeken, növényi termékeken
és egyéb árukon jelen lévő károsítókra vonatkozó megfigyelések.
Ezeket a nyilvántartásokat három évig meg kell
őrizni.
58. cikk
A karanténállomások
felügyelete és a kijelölés visszavonása
(1)
Az illetékes hatóság megszervezi évente legalább
egyszer a karanténállomások ellenőrzését vagy vizsgálatát, hogy
meggyőződjön arról, hogy a szóban forgó karanténállomások megfelelnek
az 56. cikk (2) bekezdésében és az 57. cikkben említett
feltételeknek.
(2)
Az illetékes hatóság haladéktalanul visszavonja az
56. cikk (1) bekezdésében említett kijelölést, amennyiben:
a)      egy ellenőrzés vagy vizsgálat nyomán
kiderül, hogy a karanténállomás nem felel meg az 56. cikk
(2) bekezdésében vagy az 57. cikkben említett feltételeknek;
b)      a karanténállomásért felelős személy
nem tesz kellő időben megfelelő helyreigazító intézkedéseket.
59. cikk
Növények, növényi termékek és
egyéb áruk kiengedése a karanténállomásokról
(1)
Növények, növényi termékek és egyéb áruk csak akkor
hagyhatják el a karanténállomásokat az illetékes hatóságok engedélyével, ha
megállapítást nyert, hogy azok mentesek az uniós zárlati károsítóktól vagy –
adott esetben – a védett övezeti zárlati károsítóktól.
(2)
Az illetékes hatóságok csak akkor engedélyezhetik a
növények, növényi termékek és egyéb áruk karanténállomásról másik
karanténállomásra vagy valamely más helyre való szállítását, ha intézkedéseket
hoznak annak biztosítása érdekében, hogy uniós zárlati károsítók vagy – adott
esetben – védett övezeti zárlati károsítók nem terjednek el az érintett területen.
60. cikk
Kiszállítás az Unió
területéről
(1)
Amennyiben egy növény, növényi termék vagy egyéb
áru Unióból való kiszállítását egy harmadik országgal kötött
növény-egészségügyi megállapodás szabályozza, az adott szállítás megfelel az
adott megállapodásnak.
(2)
Amennyiben egy növény, növényi termék vagy egyéb
áru Unióból való kiszállítását nem szabályozza harmadik országgal kötött
növény-egészségügyi megállapodás, az adott szállításra azon harmadik ország
növény-egészségügyi szabályai szerint kerül sor, amelyikbe az adott növényt,
növényi terméket vagy egyéb árut szállítják.
(3)
Amennyiben egy növény, növényi termék vagy egyéb
áru Unióból való kiszállítását sem harmadik országgal kötött
növény-egészségügyi megállapodás, sem azon harmadik ország növény-egészségügyi
szabályai nem szabályozzák, amelyikbe az adott növényt, növényi terméket vagy
egyéb árut szállítják, a növények, növényi termékek és egyéb áruk Unión belüli
szállítására vonatkozó követelmények alkalmazandók a 41. cikk (1) és
(2) bekezdésében említett jegyzék szerint.
Ezek a követelmények azonban nem alkalmazandók,
amennyiben olyan károsítóra vonatkoznak, amely megfelel a következő
feltételek valamelyikének:
a)      a szóban forgó harmadik ország elismeri,
hogy a területén jelen van, és nem áll hatósági ellenőrzés alatt;
b)      okkal feltételezhető, hogy nem
minősül zárlati károsítónak a szóban forgó harmadik ország területe
vonatkozásában.
V. fejezet
A vállalkozók nyilvántartásba vétele és a nyomonkövethetőség
61. cikk
A vállalkozók hatósági
nyilvántartása
(1)
Az illetékes hatóság nyilvántartást vezet és tart
naprakészen, amely magában foglalja azon vállalkozókat, akik a második
albekezdésében felsorolt tevékenységeket végzik az érintett tagállam területén,
és akikre vonatkozik a következő pontok egyike:
a)      olyan vállalkozók, amelyeknek a
tevékenysége a 27. cikk (1), (2) vagy (3) bekezdésében, a
29. cikk (1), (2) vagy (3) bekezdésében, a 40. cikk
(1) bekezdésében, a 41. cikk (1) vagy (2) bekezdésében, a
47. cikk (1) bekezdésében, a 49. cikk (1) bekezdésében vagy
az 50. cikk (1) bekezdésében előírt végrehajtási aktus által
szabályozott vagy a 43. cikk (1) vagy (2) bekezdése, a 44. cikk
(1) bekezdése, a 45. cikk (1) bekezdése, az 51. cikk, az
52. cikk vagy az 53. cikk rendelkezéseinek hatálya alá tartozó
növényekre, növényi termékekre vagy egyéb árukra irányul;
b)      a(z) …/…/EU rendelet [Office of
Publications, please insert number of Regulation on plant reproductive material
law] 3. cikke (6) bekezdésének értelmében vett vállalkozók.
Ez a bekezdés a következő tevékenységekre
vonatkozik:
a)      ültetés;
b)      termesztés;
c)      termelés;
d)      behozatal az Unió területére;
e)      az Unió területén belüli szállítás;
f)       kiszállítás az Unió területéről;
g)      a(z) …/…/EU rendelet [Office of
Publications, please insert number of Regulation on plant reproductive material
law] 3. cikke (5) bekezdésének értelmében vett előállítás
és/vagy forgalomba hozatal;
h)      értékesítés távollévők között kötött
szerződések révén.
A szóban forgó nyilvántartás a továbbiakban:
nyilvántartás. Az első albekezdés a) és b) pontja értelmében
nyilvántartásba vett vállalkozók a továbbiakban: nyilvántartásba vett
vállalkozók.
(2)
Egy vállalkozó többször is szerepelhet egy
illetékes hatóság nyilvántartásában, feltéve, hogy minden egyes nyilvántartásba
vétel más, a 62. cikk (2) bekezdésének d) pontjában említett
telephelyre, gyűjtőraktárra és elosztóközpontra vonatkozik. Minden
egyes nyilvántartásba vételre a 62. cikkben előírt eljárás
vonatkozik.
(3)
Az (1) bekezdés nem vonatkozik olyan
vállalkozóra, amelyre a következő pontok közül egy vagy több is érvényes:
a)      növényeket, növényi termékeket és egyéb
árukat kizárólag az érintett növényeknek, növényi termékeknek vagy egyéb
áruknak megfelelő kis mennyiségben szállít a végfelhasználóknak, a
távollévők között kötött szerződésektől eltérő eszközök révén;
b)      a növényekre, növényi termékekre és egyéb
árukra vonatkozó szakmai tevékenysége a szóban forgó növényeknek, növényi
termékeknek vagy egyéb áruknak egy másik vállalkozó megbízásából történő
szállítására korlátozódik;
c)      szakmai tevékenysége kizárólag mindenféle
áruk fa csomagolóanyagban való szállítását jelenti.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a
98. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el, amelyek a következők közül egyet vagy többet is
meghatároznak:
a)      a vállalkozók olyan további kategóriái,
amelyek mentesülnek az (1) bekezdés alkalmazása alól, amennyiben a
nyilvántartásba vétel aránytalan adminisztratív terhet jelentene számukra a
szakmai tevékenységük növény-egészségügyi kockázatához viszonyítva;
b)      a vállalkozók bizonyos kategóriáinak
bejegyzésére vonatkozó különleges követelmények;
c)      az első albekezdés a) pontjában
említett, egyes növények, növényi termékek vagy egyéb áruk kis mennyiségeinek
legnagyobb értéke.
62. cikk
Nyilvántartásba vételi
eljárás
(1)
A 61. cikk (1) bekezdése első
albekezdése a) vagy b) pontjának hatálya alá tartozó vállalkozók
nyilvántartásba vételük érdekében kérelmet nyújtanak be az illetékes
hatóságoknak.
(2)
A kérelem a következő elemeket tartalmazza:
a)      a vállalkozó neve, címe és elérhetőségei;
b)      nyilatkozat a vállalkozó azon
szándékáról, hogy a 61. cikk (1) bekezdésében említett
tevékenységeket végezze növények, növényi termékek és egyéb áruk tekintetében;
c)      nyilatkozat a vállalkozó azon
szándékáról, hogy a következő tevékenységeket végezze:
i.        növényútlevelek kiadása növényekre,
növényi termékekre és egyéb árukra, a 79. cikk (1) bekezdésének
megfelelően;
ii.       jelölés elhelyezése a fa
csomagolóanyagon a 91. cikk (1) bekezdése szerint;
iii.      más igazolás kiadása a 93. cikk
(1) bekezdése szerint;
iv.      hatósági címkék kiadása növényi
szaporítóanyagokhoz a(z) …/…/EU rendelet [Office of Publications,
please insert number of Regulation on plant reproductive material law]
19. cikkének értelmében;
d)      a vállalkozó által az érintett
tagállamban a 61. cikk (1) bekezdésében említett tevékenységek
végzésére használt telephelyek, gyűjtőraktárak és elosztóközpontok
címe a nyilvántartásba vétel céljára;
e)      a növények és növényi termékek nemzetsége
és faja és adott esetben az egyéb áruk jellege, amelyekre a vállalkozó
tevékenysége irányul.
(3)
Az illetékes hatóságok nyilvántartásba veszik a
vállalkozót, amennyiben a nyilvántartásba vétel iránti kérelem tartalmazza a
(2) bekezdésben előírt elemeket.
(4)
A nyilvántartásba vett vállalkozók adott esetben
kérelmet nyújtanak be a (2) bekezdés a), d) és e) pontjában említett
adatok, valamint a (2) bekezdés b) és c) pontjában említett
nyilatkozatok frissítése iránt.
(5)
Amennyiben az illetékes hatóság tudomására jut,
hogy a nyilvántartásba vett vállalkozó már nem folytatja a 61. cikk
(1) bekezdésében felsorolt tevékenységeket, vagy hogy a nyilvántartásba
vett vállalkozó olyan kérelmet nyújtott be, amely már nem felel meg a
(2) bekezdés követelményeinek, felszólítja a vállalkozót, hogy azonnal
vagy meghatározott időn belül teljesítse a szóban forgó követelményeket.
Amennyiben a nyilvántartásba vett vállalkozó nem
teljesíti a szóban forgó követelményeket az illetékes hatóság által előírt
határidőn belül, az illetékes hatóság visszavonja a szóban forgó
vállalkozó nyilvántartásba vételét.
63. cikk
A nyilvántartás tartalma
A nyilvántartás a 62. cikk
(2) bekezdésének a), b), d) és e) pontjában meghatározott elemeket,
valamint a következő elemeket tartalmazza:
a)           a hivatalos nyilvántartási szám;
b)           az ISO 3166-1-alpha-2 szabványban[31] arra a tagállamra megadott
kétbetűs kód, amelyben a vállalkozót nyilvántartásba vették;
c)           annak megjelölése, hogy a vállalkozó
a 62. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett összes
tevékenységre rendelkezik-e engedéllyel.
64. cikk
A hatósági nyilvántartások
adatainak rendelkezésre állása
(1)
A nyilvántartást vezető tagállam kérésre a
többi tagállam és a Bizottság rendelkezésére bocsátja a benne tárolt adatokat.
(2)
A nyilvántartást vezető tagállam kérésre
bármely vállalkozó rendelkezésére bocsátja a 63. cikkben említett
adatokat, kivéve a 62. cikk (2) bekezdésének d) és e) pontjában
említetteket.
65. cikk
Nyomonkövethetőség
(1)
Az olyan vállalkozó, amelynek olyan növényeket,
növényi termékeket vagy egyéb árukat szállítanak, amelyek a 40. cikk
(1) bekezdése, a 41. cikk (1) és (2) bekezdése, a 44. cikk
(1) és (3) bekezdése, a 45. cikk (1) bekezdése, a 46. cikk
(1) és (3) bekezdése, a 47. cikk (1) bekezdése, a 49. cikk
(1) és (2) bekezdése, az 50. cikk (1) és (2) bekezdése, az
52. cikk, az 53. cikk és az 54. cikk értelmében tilalmak,
követelmények vagy feltételek hatálya alá esnek, minden szállított
növényről, növényi termékről és egyéb áruról nyilvántartást vezet,
amely lehetővé teszi, hogy a vállalkozó azonosítani tudja a szállító
vállalkozót.
(2)
Az olyan vállalkozó, amely olyan növényeket,
növényi termékeket vagy egyéb árukat szállít, amelyek a 40. cikk
(1) bekezdése, a 41. cikk (1) és (2) bekezdése, a 44. cikk
(1) és (3) bekezdése, a 45. cikk (1) bekezdése, a 46. cikk
(1) és (3) bekezdése, a 47. cikk (1) bekezdése, a 49. cikk
(1) és (2) bekezdése, az 50. cikk (1) és (2) bekezdése, az
52. cikk, az 53. cikk és az 54. cikk értelmében tilalmak,
követelmények vagy feltételek hatálya alá esnek, nyilvántartást vezet, amely
lehetővé teszi számára, hogy minden általa szállított növényre, növényi
termékre és egyéb árura vonatkozóan azonosítani tudja a vállalkozót, amelynek
azt szállította.
(3)
A vállalkozók az (1) és a (2) bekezdésben
említett nyilvántartásokat három évig őrzik meg attól a naptól számítva,
amikor az érintett növényt, növényi terméket vagy egyéb árut ők vagy nekik
leszállították.
(4)
Az (1) és a (2) bekezdésben említett
nyilvántartások adatait kérésre eljuttatják az illetékes hatóságoknak.
(5)
Az (1)–(4) bekezdés nem vonatkozik a
61. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett vállalkozókra.
66. cikk
Növények, növényi termékek és
egyéb áruk mozgása a vállalkozó telephelyén belül
(1)
A vállalkozóknak olyan nyomonkövethetőségi
rendszerekkel és eljárásokkal kell rendelkezniük, amelyek lehetővé teszik
a növényeik, növényi termékeik és egyéb áruik saját telephelyeiken belüli
mozgásának azonosítását.
Az első albekezdés nem vonatkozik a
61. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett vállalkozókra.
(2)
Az (1) bekezdésben említett rendszerekkel és
eljárásokkal azonosított, a növények, növényi termékek és egyéb áruk adott
telephelyen belüli mozgására vonatkozó adatokat kérésre az illetékes hatóság
rendelkezésére bocsátják.
VI. fejezet
A növények, növényi termékek és egyéb áruk tanúsítása
1. szakasz
Növényeknek, növényi termékeknek és egyéb áruknak az
Unió területére való behozatalához előírt növény-egészségügyi
bizonyítványok
67. cikk
Növény-egészségügyi
bizonyítvány az Unió területére való behozatalhoz
(1)
A növényeknek, növényi termékeknek és egyéb áruknak
az Unió területére való behozatalához szükséges növény-egészségügyi
bizonyítvány olyan, harmadik ország által kiállított dokumentum, amely megfelel
a 71. cikk feltételeinek, az V. melléklet A. részében vagy adott
esetben az V. melléklet B. részében megállapított tartalommal rendelkezik,
és igazolja, hogy az érintett növény, növényi termék vagy egyéb áru megfelel
valamennyi következő előírásnak:
a)      uniós zárlati károsítóktól mentes;
b)      megfelel a 37. cikk
(1) bekezdésének a minőséget hátrányosan befolyásoló uniós károsítók
ültetésre szánt növényeken való jelenlétére vonatkozó rendelkezéseinek;
c)      megfelel a 41. cikk (1) és (2)
bekezdésében említett követelményeknek;
d)      adott esetben megfelel a 27. cikk
(1) és (2) bekezdése és a 29. cikk (1) bekezdése értelmében
elfogadott rendelkezések alapján elfogadott szabályoknak.
(2)
A növény-egészségügyi bizonyítványban adott esetben
a „Kiegészítő nyilatkozat” cím alatt, a 41. cikk (1) és
(2) bekezdése, valamint az 50. cikk (1) és (2) bekezdése
értelmében elfogadott végrehajtási aktusoknak megfelelően szerepel, hogy
mely egyedi követelmény teljesül, amennyiben több lehetőség közül lehet
választani. Az információ hivatkozást tartalmaz az adott jogi aktusokban
szereplő megfelelő választási lehetőségre.
(3)
A növény-egészségügyi bizonyítvány adott esetben
nyilatkozatot tartalmaz, miszerint az érintett növények, növényi termékek vagy
egyéb áruk megfelelnek a 41. cikk (2) bekezdése értelmében elfogadott
végrehajtási aktus követelményeivel a 42. cikk értelmében
egyenértékűként elismert növény-egészségügyi intézkedéseknek.
(4)
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a
98. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el az V. melléklet A. és B. részének a tudományos és
műszaki fejlődéshez, valamint a nemzetközi szabványok alakulásához való
hozzáigazításuk céljából történő módosításáról.
68. cikk
Azon növények, növényi
termékek és egyéb áruk, amelyek esetében előírás a növény-egészségügyi
bizonyítvány
(1)
A Bizottság végrehajtási aktus révén megállapítja
azon növények, növényi termékek és egyéb áruk, valamint a vonatkozó származási
vagy feladó harmadik országok jegyzékét, amelyek esetében az Unió területére
történő behozatalhoz előírás a növény-egészségügyi bizonyítvány.
Ez a jegyzék a következőket tartalmazza:
a)      a 2000/29/EK tanácsi irányelv
V. melléklete B. részének I. pontjában felsorolt növények,
növényi termékek és egyéb áruk;
b)      olyan növények, növényi termékek és egyéb
áruk, amelyek esetében a 27. cikk (1) bekezdésének és a 29. cikk
(1) bekezdésének értelmében az Unió területére való behozatalukra
vonatkozó követelményeket fogadtak el;
c)      a 37. cikk (2) bekezdése
szerint jegyzékbe foglalt vetőmagok;
d)      a 41. cikk (1) és
(2) bekezdésének értelmében jegyzékbe foglalt növények, növényi termékek
és egyéb áruk.
Az a)–d) pontot azonban nem kell alkalmazni,
amennyiben a 27. cikk (1) bekezdése, a 29. cikk
(1) bekezdése vagy a 41. cikk (1) és (2) bekezdése értelmében
elfogadott jogi aktus a megfelelés igazolását írja elő a 91. cikk
(1) bekezdésében említett hatósági jelzés vagy a 93. cikk
(1) bekezdésében említett egyéb hatósági igazolás formájában.
Az említett végrehajtási aktust a 99. cikk
(2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell
elfogadni.
(2)
A Bizottság végrehajtási aktus révén módosítja az
(1) bekezdésben említett végrehajtási aktust a következő esetekben:
(a)
amennyiben egy, az említett végrehajtási aktusban
felsorolt növény, növényi termék vagy egyéb áru nem felel meg az
(1) bekezdés b), c) vagy d) pontjának;
(b)
amennyiben egy, az említett jogi aktusban fel nem
sorolt növény, növényi termék vagy egyéb áru megfelel az (1) bekezdés b),
c) vagy d) pontjának.
Az említett végrehajtási aktust a 99. cikk
(2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell
elfogadni.
(3)
A Bizottság végrehajtási aktus révén módosíthatja
az (1) bekezdésben említett végrehajtási aktust a IV. melléklet
2. szakaszában megállapított elveknek megfelelően, amennyiben fennáll
annak a kockázata, hogy az adott jogi aktusban nem szereplő növény,
növényi termék vagy egyéb áru uniós zárlati károsító gazdaszervezete, vagy
amennyiben egy, az adott jogi aktusban szereplő növény, növényi termék
vagy egyéb áru esetében ez a kockázat már nem áll fenn.
Az említett végrehajtási aktust a 99. cikk
(3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell
elfogadni.
(4)
Az (1), a (2) és a (3) bekezdéstől
eltérve nem előírás a növény-egészségügyi bizonyítvány olyan növények,
növényi termékek vagy egyéb áruk esetében, amelyek a 44., a 45., a 46. és a
70. cikk hatálya alá tartoznak.
69. cikk
Azon növények, növényi
termékek és egyéb áruk, amelyeknek védett övezetbe való behozatalához
előírás a növény-egészségügyi bizonyítvány
(1)
A Bizottság végrehajtási aktus révén megállapítja
azon növények, növényi termékek és egyéb áruk, valamint a vonatkozó származási
vagy feladó harmadik országok jegyzékét, amelyek esetében a 68. cikk (1),
(2) és (3) bekezdésében említett eseteken kívül az adott harmadik
országokból meghatározott védett övezetekbe történő behozatalukhoz
előírás a növény-egészségügyi bizonyítvány.
Ez a jegyzék a következőket tartalmazza:
a)      a 2000/29/EK tanácsi irányelv
V. melléklete B. részének II. pontjában felsorolt növények,
növényi termékek és egyéb áruk;
b)      az 50. cikk (1) és
(2) bekezdésének értelmében felsorolt növények, növényi termékek és egyéb
áruk.
Az a) és b) pontot azonban nem kell
alkalmazni, amennyiben az 50. cikk (1) vagy (2) bekezdése értelmében
elfogadott jogi aktus a megfelelés igazolását írja elő a 91. cikk
(1) bekezdésében említett hatósági jelzés vagy a 93. cikk
(1) bekezdésében említett egyéb hatósági igazolás formájában.
Az említett végrehajtási aktust a 99. cikk
(2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell
elfogadni.
(2)
A Bizottság végrehajtási aktus révén módosítja az
(1) bekezdésben említett végrehajtási aktust a következő esetekben:
a)      amennyiben egy, az említett végrehajtási
aktusban felsorolt növény, növényi termék vagy egyéb áru nem felel meg az
(1) bekezdés b) pontjának;
b)      amennyiben egy, az említett jogi aktusban
fel nem sorolt növény, növényi termék vagy egyéb áru megfelel az
(1) bekezdés b) pontjának.
Az említett végrehajtási aktust a 99. cikk
(2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell
elfogadni.
(3)
A Bizottság végrehajtási aktus révén módosíthatja
az (1) bekezdésben említett végrehajtási aktust a IV. melléklet 2. szakaszában
megállapított elveknek megfelelően, amennyiben fennáll annak a kockázata,
hogy az adott jogi aktusban nem szereplő növény, növényi termék vagy egyéb
áru a vonatkozó védett övezeti zárlati károsító gazdaszervezete, vagy amennyiben
egy, az adott jogi aktusban szereplő növény, növényi termék vagy egyéb áru
esetében ez a kockázat már nem áll fenn.
Az említett
végrehajtási aktust a 99. cikk (3) bekezdésében említett
vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
(4)
Az (1), a (2) és a (3) bekezdéstől
eltérve nem előírás a növény-egészségügyi bizonyítvány olyan növények,
növényi termékek vagy egyéb áruk esetében, amelyek az 52., az 53., az 54. és a
70. cikk hatálya alá tartoznak.
70. cikk
Az utazók poggyászára, a
postai szolgáltatásokat igénybe vevő ügyfelekre és az internetes
ügyfelekre vonatkozó kivételek
(1)
Kis mennyiségű, harmadik országból származó
növények, növényi termékek és egyéb áruk mentességet kaphatnak a 68. cikk
(1) bekezdésében és a 69. cikk (1) bekezdésében előírt
növény-egészségügyi bizonyítvány követelménye alól, amennyiben megfelelnek
valamennyi következő feltételnek:
a)      az Unió területére való behozatalukra
utazók személyes poggyászának részeként, távollévők között kötött
szerződés alapján történő értékesítést követően a végfelhasználóknak
(a továbbiakban: internetes ügyfél) feladott szállítmányként, vagy a
végfelhasználóknak postai szolgáltatás keretében kiszállított szállítmányként
kerül sor;
b)      nem használhatók szakmai vagy
kereskedelmi célra;
c)      a (2) bekezdés értelmében jegyzékben
szerepelnek.
Ez a mentesség nem vonatkozik ültetésre szánt
növényekre, a vetőmagok kivételével.
(2)
A Bizottság végrehajtási aktusok révén megállapítja
az (1) bekezdésben említett növények, növényi termékek és egyéb áruk,
valamint az érintett harmadik országok jegyzékét, továbbá megállapítja az
érintett növények, növényi termékek és egyéb áruk azon megfelelő
legnagyobb mennyiségét, amelyre vonatkozik az említett bekezdésben előírt
mentesség és adott esetben egy vagy több, a IV. melléklet 1. szakaszában
megállapított kockázatkezelési intézkedés.
A jegyzékről és az érintett legnagyobb
mennyiség megállapításáról, valamint adott esetben a kockázatkezelési
intézkedésekről az említett növények, növényi termékek és egyéb áruk kis
mennyiségei jelentette növény-egészségügyi kockázat alapján kell határozni a
IV. melléklet 2. szakaszában meghatározott kritériumok szerint.
Ezt a végrehajtási aktust a 99. cikk
(3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell
elfogadni.
71. cikk
A növény-egészségügyi bizonyítvány
által teljesítendő feltételek
(1)
Az illetékes hatóság csak akkor fogadja el a
harmadik országból behozott növényeket, növényi termékeket vagy egyéb árukat
kísérő növény-egészségügyi bizonyítványt, amennyiben a bizonyítvány
tartalma megfelel az V. melléklet A. részének. Amennyiben a
növényeket, növényi termékeket vagy egyéb árukat a származási országtól
eltérő harmadik országból hozzák be, az illetékes hatóság csak az
V. melléklet B. részének megfelelő növény-egészségügyi bizonyítványt
fogad el.
Az illetékes hatóság nem fogadja el a
növény-egészségügyi bizonyítványt, amennyiben a 67. cikk
(2) bekezdésében említett kiegészítő nyilatkozat hiányzik vagy nem
helyes, és amennyiben a 67. cikk (3) bekezdésében említett
nyilatkozat hiányzik.
(2)
Az illetékes hatóság csak akkor fogadja el a
növény-egészségügyi bizonyítványt, ha az megfelel a következő
követelményeknek:
a)      az Unió hivatalos nyelveinek legalább az
egyikén adták ki;
b)      címzettje az Unió vagy az egyik
tagállama;
c)      a bizonyítványt annál a dátumnál legfeljebb
14 nappal korábban állították ki, amikor a hatálya alá tartozó növények,
növényi termékek vagy egyéb áruk elhagyták a kiállítás helye szerinti harmadik
országot.
(3)
A Nemzetközi Növényvédelmi Egyezményben (IPPC)
részes harmadik ország esetében az illetékes hatóság csak az adott harmadik
ország hivatalos nemzeti növényvédelmi szervezete vagy annak
felelősségével egy szakmailag képzett, az adott hivatalos nemzeti
növényvédelmi szervezet által meghatalmazott köztisztviselő által
kiállított növény-egészségügyi bizonyítványokat fogadja el.
(4)
A Nemzetközi Növényvédelmi Egyezményben (IPPC) nem
részes harmadik ország esetében az illetékes hatóság csak az adott harmadik
ország nemzeti jogszabályai szerint illetékes és a Bizottságnak bejelentett
hatóság által kiállított növény-egészségügyi bizonyítványokat fogadja el. A
Bizottság a(z) …/…/EU rendelet [Office of Publications, please insert
number of Regulation on Official Controls] 131. cikkének
a) pontja értelmében, a 97. cikkben említett elektronikus értesítési
rendszer segítségével tájékozatja a tagállamokat és a vállalkozókat a
beérkezett értesítésekről.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a
98. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el az első albekezdésben említett elfogadási feltételeknek az
említett bizonyítványok megbízhatóságának biztosítása érdekében történő
kiegészítésére.
(5)
Elektronikus növény-egészségügyi bizonyítványok
csak akkor fogadhatók el, ha azokat a(z) …/…/EU rendelet [Office of
Publications, please insert number of Regulation on Official Controls]
130. cikkében említett számítógépes információkezelési rendszer
segítségével vagy azzal történő elektronikus adatcsere révén nyújtják be.
72. cikk
Növény-egészségügyi
bizonyítvány érvénytelenítése
(1)
Amennyiben egy növény-egészségügyi bizonyítványt a
67. cikk (1), (2) és (3) bekezdése szerint bocsátottak ki, és az
érintett illetékes hatóság arra a következtetésre jut, hogy a 71. cikkben
említett feltételek nem teljesülnek, az illetékes hatóság érvényteleníti a növény-egészségügyi
bizonyítványt, és gondoskodik arról, hogy többé ne mellékeljék az érintett
növényekhez, növényi termékekhez vagy egyéb árukhoz. Ebben az esetben az
illetékes hatóság az érintett növények, növényi termékek vagy egyéb áruk
tekintetében végrehajtja a(z) …/…/EU rendelet [Office of Publications,
please insert number of Regulation on Official Controls] 64. cikkének
(3) bekezdésében megállapított intézkedések egyikét.
(2)
A tagállamok a 97. cikkben említett
elektronikus értesítési rendszer segítségével értesítik a Bizottságot és a
többi tagállamot, amennyiben az (1) bekezdés alapján növény-egészségügyi
bizonyítványt érvénytelenítettek.
Azt a harmadik országot is értesítik, amelyik
kiállította az adott növény-egészségügyi bizonyítványt.
2. szakasz
Növényeknek, növényi termékeknek és egyéb áruknak az
Unió területén belül történő szállításához előírt növényútlevelek
73. cikk
A növényútlevelek
A növényútlevél a növényeknek, növényi
termékeknek és egyéb áruknak az Unió területén belül történő szállításához
és adott esetben a védett övezetekbe való behozatalához és azokon belüli
szállításához előírt hatósági címke, amely a 80. cikk és – a védett
övezetekbe irányuló mozgás esetében – a 81. cikk összes követelményének
való megfelelést tanúsítja, és a 78. cikkben meghatározott tartalommal és
formátummal rendelkezik.
74. cikk
Azon növények, növényi
termékek és egyéb áruk, amelyeknek az Unió területén belül történő
szállításához előírás a növényútlevél
(1)
A Bizottság végrehajtási aktus révén megállapítja
azon növények, növényi termékek és egyéb áruk jegyzékét, amelyeknek az Unió
területén belül történő szállításához előírás a növényútlevél.
Ez a jegyzék a következőket tartalmazza:
a)      valamennyi ültetésre szánt növény, a
vetőmagok kivételével;
b)      a 2000/29/EK tanácsi irányelv
V. melléklete A. részének I. pontjában felsorolt növények,
növényi termékek és egyéb áruk;
c)      olyan növények, növényi termékek és egyéb
áruk, amelyek esetében a 27. cikk (1), (2) vagy (3) bekezdésének,
illetve a 29. cikk (1), (2) vagy (3) bekezdésének értelmében az Unió
területén belüli szállításukra vonatkozó követelményeket fogadtak el;
d)      a 37. cikk (2) bekezdése
szerint jegyzékbe foglalt vetőmagok;
e)      a 41. cikk (1) és
(2) bekezdésének értelmében jegyzékbe foglalt növények, növényi termékek
és egyéb áruk.
Az említett végrehajtási aktust a 99. cikk
(2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell
elfogadni.
(2)
A Bizottság végrehajtási aktus révén módosítja az
(1) bekezdésben említett végrehajtási aktust a következő esetekben:
a)      amennyiben egy, az említett jogi aktusban
fel nem sorolt növény, növényi termék vagy egyéb áru megfelel az
(1) bekezdés c), d) vagy e) pontjának.
b)      amennyiben egy, az említett végrehajtási
aktusban felsorolt növény, növényi termék vagy egyéb áru nem felel meg az
(1) bekezdés c), d) vagy e) pontjának.
Az említett végrehajtási aktust a 99. cikk
(3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell
elfogadni.
(3)
A Bizottság végrehajtási aktus révén módosíthatja
az (1) bekezdésben említett végrehajtási aktust a IV. melléklet
2. szakaszában megállapított elveknek megfelelően, amennyiben fennáll
annak a kockázata, hogy az adott jogi aktusban nem szereplő növény,
növényi termék vagy egyéb áru uniós zárlati károsító gazdaszervezete, vagy
amennyiben egy, az adott jogi aktusban szereplő növény, növényi termék
vagy egyéb áru esetében ez a kockázat már nem áll fenn.
Az említett végrehajtási aktust a 99. cikk
(3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell
elfogadni.
(4)
Az (1), a (2) és a (3) bekezdéstől eltérve
nem előírás a növényútlevél olyan növények, növényi termékek vagy egyéb
áruk esetében, amelyek a 44., a 45., a 46. és a 70. cikk hatálya alá
tartoznak.
75. cikk
Azon növények, növényi
termékek és egyéb áruk, amelyeknek a védett övezetekbe irányuló behozatalához
és azokon belüli szállításához előírás a növényútlevél
(1)
A Bizottság végrehajtási aktus révén megállapítja
azon növények, növényi termékek és egyéb áruk jegyzékét, amelyeknek egyes
védett övezetekbe irányuló behozatalához előírás a növényútlevél.
Ez a jegyzék a következőket tartalmazza:
a)      a 2000/29/EK tanácsi irányelv
V. melléklete A. részének II. pontjában felsorolt növények,
növényi termékek és egyéb áruk;
b)      az 50. cikk (2) bekezdésének
értelmében jegyzékbe foglalt egyéb növények, növényi termékek és egyéb áruk.
Az említett végrehajtási aktust a 99. cikk
(2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell
elfogadni.
(2)
A Bizottság végrehajtási aktus révén módosíthatja
az (1) bekezdésben említett végrehajtási aktust a következő esetekben:

a)      amennyiben egy, az említett jogi aktusban
fel nem sorolt növény, növényi termék vagy egyéb áru megfelel az
(1) bekezdés b) pontjának;
b)      amennyiben egy, az említett végrehajtási
aktusban felsorolt növény, növényi termék vagy egyéb áru nem felel meg az
(1) bekezdés a) vagy b) pontjának.
Az említett végrehajtási aktust a 99. cikk
(2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell
elfogadni.
(3)
A Bizottság végrehajtási aktus révén módosíthatja
az (1) bekezdésben említett végrehajtási aktust a IV. melléklet
2. szakaszában megállapított elveknek megfelelően, amennyiben fennáll
annak a kockázata, hogy az adott jogi aktusban nem szereplő növény,
növényi termék vagy egyéb áru a vonatkozó védett övezeti zárlati károsító
gazdaszervezete, vagy amennyiben egy, az adott jogi aktusban szereplő
növény, növényi termék vagy egyéb áru esetében ez a kockázat már nem áll fenn.
Az említett
végrehajtási aktust a 99. cikk (3) bekezdésében említett
vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
(4)
Az (1), a (2) és a (3) bekezdéstől
eltérve nem előírás a növényútlevél olyan növények, növényi termékek vagy
egyéb áruk esetében, amelyek az 52., az 53., az 54. és a 70. cikk hatálya
alá tartoznak.
76. cikk
A végfelhasználókra vonatkozó
kivétel
Nem előírás a növényútlevél abban az
esetben, ha a növényeket, növényi termékeket és egyéb árukat végfelhasználókhoz
szállítják az érintett növényeknek, növényi termékeknek vagy egyéb áruknak
megfelelő kis mennyiségben.
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a
98. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el az egyes növények, növényi termékek vagy egyéb áruk kis mennyiségei
legnagyobb értékének megállapítására.
77. cikk
Vállalkozó telephelyén belüli
és telephelyei közötti szállításra vonatkozó kivételek
Nem előírás a növényútlevél a
növényeknek, növényi termékeknek és egyéb áruknak ugyanazon vállalkozó
telephelyén belüli és telephelyei közötti szállítása esetén.
78. cikk
A növényútlevél tartalma és
formátuma
(1)
A növényútlevél egy különálló címke, amelyet
bármilyen alkalmas hordozóra lehet nyomtatni, feltéve hogy a növényútlevelet
elkülönítik minden más információtól és címkétől, amely rajta kívül fel
lehet tüntetve a hordozón.
A növényútlevél jól olvasható és
eltávolíthatatlan.
(2)
Az Unió területén belüli szállításhoz kiállított
növényútlevél a VI. melléklet A. részében meghatározott elemeket
tartalmazza.
A védett övezetekbe irányuló behozatalhoz és
azokon belüli szállításhoz kiállított növényútlevél a VI. melléklet
B. részében meghatározott elemeket tartalmazza.
(3)
A(z) …/…/EU rendelet [Office of
Publications, please insert number of Regulation on plant reproductive material
law] 10. cikke szerinti prebázis szaporítóanyagként, bázis
szaporítóanyagként vagy tanúsított szaporítóanyagként termelt vagy az említett
rendelet 3. cikkének (5) bekezdése szerint forgalomba hozott
ültetésre szánt növények esetében a növényútlevelet elkülöníthető formában
be kell illeszteni az említett rendelet 22. cikke szerint előállított
hatósági címkébe vagy adott esetben az említett rendelet 122. cikkének
(1) bekezdése szerint kiállított általános bizonyítványba.
E bekezdés alkalmazása esetén az Unió területén
belüli szállításhoz kiállított növényútlevél a VI. melléklet
C. részében meghatározott elemeket tartalmazza.
E bekezdés alkalmazása esetén a védett övezetekbe
irányuló behozatalhoz és azokon belüli szállításhoz kiállított növényútlevél a
VI. melléklet D. részében meghatározott elemeket tartalmazza.
(4)
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a
98. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el a VI. melléklet A., B., C. és D. részének módosításáról
annak érdekében, hogy az említett elemeket adott esetben hozzáigazítsa a
tudományos és műszaki fejlődéshez.
(5)
Az e rendelet hatálybalépésétől számított egy
éven belül a Bizottság a (2) bekezdés első és második albekezdésében,
valamint a (3) bekezdés második és harmadik albekezdésében említett
növényútlevelek tekintetében végrehajtási aktusok révén elfogadja az Unió
területén belüli szállításhoz kiállított növényútlevélre és a védett övezetekbe
irányuló behozatalhoz és azokon belüli szállításhoz kiállított növényútlevélre
vonatkozó formai előírásokat. Ezeket a végrehajtási aktusokat a
99. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében
kell elfogadni.
Amennyiben adott növények, növényi termékek vagy
egyéb áruk jellege megkívánja, a méretükre vonatkozó konkrét előírásokat
is meg lehet határozni.
79. cikk
Meghatalmazott vállalkozó és
illetékes hatóságok általi kiadás
(1)
Növényútlevelet az illetékes hatóságok által a
84. cikk szerint meghatalmazott nyilvántartásba vett vállalkozók (a
továbbiakban: meghatalmazott vállalkozók) állítanak ki az illetékes hatóságok
felügyelete mellett.
A meghatalmazott vállalkozók csak azokhoz a
növényekhez, növényi termékekhez vagy egyéb árukhoz adnak ki növényútlevelet,
amelyekért felelősek.
(2)
Növényútlevelet azonban nyilvántartásba vett
vállalkozó kérésére az illetékes hatóság is kiadhat.
(3)
A meghatalmazott vállalkozók csak a 62. cikk
(2) bekezdésének d) pontjában említett telephelyeken,
gyűjtőraktárakban és elosztóközpontokban adnak ki növényútlevelet.
80. cikk
Az Unió területén belüli
szállításhoz kiállított növényútlevélre vonatkozó lényegi követelmények
Az Unió területén belüli szállításhoz használt
növényútlevelet csak akkor állítanak ki egy növényhez, növényi termékhez vagy
egyéb áruhoz, ha az megfelel a következő követelményeknek:
a)           uniós zárlati károsítóktól mentes;
b)           megfelel a 37. cikk
(1) bekezdésének a minőséget hátrányosan befolyásoló uniós károsítók
ültetésre szánt növényeken való jelenlétére vonatkozó rendelkezéseinek;
c)           megfelel a 41. cikk (1) és (2)
bekezdésében említett követelményeknek;
d)           adott esetben megfelel a
27. cikk (1) és (2) bekezdése és a 29. cikk (1) és
(2) bekezdése értelmében elfogadott rendelkezések alapján elfogadott
szabályoknak; és
e)           adott esetben megfelel az illetékes
hatóságok által a 16. cikk (1) bekezdése értelmében az uniós zárlati
károsítóktól való mentesítés és a 28. cikk (1) bekezdése értelmében
az ideiglenesen uniós zárlati károsítónak minősülő károsítóktól való
mentesítés céljából elfogadott intézkedéseknek.
81. cikk
A védett övezetekbe irányuló
behozatalhoz és azokon belüli szállításhoz kiállított növényútlevélre vonatkozó
lényegi követelmények
(1)
A védett övezetbe irányuló behozatalhoz és azon
belüli szállításhoz használt növényútlevelet csak akkor állítanak ki egy
növényhez, növényi termékhez vagy egyéb áruhoz, ha az megfelel a 80. cikk
valamennyi követelményének, valamint a következő követelményeknek:
a)      a vonatkozó védett övezeti zárlati
károsítóktól mentes; és
b)      megfelel az 50. cikk (1) és
(2) bekezdésében említett követelményeknek.
(2)
Amennyiben a 33. cikk (2) bekezdése
alkalmazandó, az (1) bekezdésben említett növényútlevelet nem állítják ki.
82. cikk
A növényútlevelekhez szükséges
vizsgálatok
(1)
Növényútlevelet csak olyan növényekhez, növényi
termékekhez és egyéb árukhoz lehet kiadni, amelyeknek a (2), (3) és
(4) bekezdés szerint elvégzett alapos vizsgálata azt mutatja, hogy azok
megfelelnek a 80. cikk és adott esetben a 81. cikk követelményeinek.
A növények, növényi termékek és egyéb áruk
vizsgálata történhet egyénileg vagy reprezentatív minták vizsgálatával. A
vizsgálat az érintett növények, növényi termékek és egyéb áruk
csomagolóanyagára is kiterjed.
(2)
A vizsgálatot a meghatalmazott vállalkozó vagy
adott esetben a 79. cikk (2) bekezdése szerint az illetékes hatóságok
végzik el.
(3)
A vizsgálat megfelel a következő
feltételeknek:
a)      azt gyakran, megfelelő
időpontokban és a kockázatokat figyelembe véve végzik el;
b)      a 62. cikk (2) bekezdésének
d) pontjában említett telephelyeken, gyűjtőraktárakban és
elosztóközpontokban végzik el; és
c)      szemrevételezéssel, valamint uniós
zárlati károsító vagy védett övezet esetében védett övezeti zárlati károsító
feltételezett jelenléte esetén mintavétel és vizsgálat útján hajtják végre.
A vizsgálatra a 27. cikk (1), (2) vagy
(3) bekezdésének, a 29. cikk (1), (2) vagy (3) bekezdésének, a
41. cikk (1) és (2) bekezdésének, valamint az 50. cikk (1) és
(2) bekezdésének megfelelően elfogadott egyedi vizsgálati
követelmények vagy intézkedések sérelme nélkül kerül sor.
(4)
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a
98. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el, amelyek adott növények, növényi termékek és egyéb áruk
tekintetében, az általuk jelentett növény-egészségügyi kockázatok alapján
meghatározzák a szemrevételezésre, mintavételre és vizsgálatra vonatkozó
részletes intézkedéseket, valamint az (1), a (2) és a (3) bekezdésben
említett vizsgálatok gyakoriságát és időzítését. A szóban forgó
vizsgálatok adott esetben a(z) …/…/EU rendelet (Office of Publications,
please insert number of Regulation on the production and making available on
the market of plant reproductive material) 12. cikkének
(1) bekezdésében említett kategóriákba tartozó egyes ültetésre szánt
növényekre vonatkoznak, és azokat adott esetben az említett rendelet
II. mellékletének D. részében megállapított egyes elemeken végzik el
értelemszerűen.
Amennyiben a Bizottság ilyen felhatalmazáson
alapuló jogi aktust fogad el egyes ültetésre szánt növényekre vonatkozóan, és
ezek az ültetésre szánt növények a(z) …/…/EU rendelet [Office of
Publications, please insert number of Regulation on the production and making
available on the market of plant reproductive material] 20. cikkének (1) bekezdése
értelmében tanúsítási rendszerek hatálya alá esnek, a vonatkozó vizsgálatokat
egységes tanúsítási rendszerbe vonják össze.
E felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
elfogadásakor a Bizottság figyelembe veszi a műszaki és tudományos
ismereteket és fejlődést.
83. cikk
A növényútlevelek csatolása
A növényútleveleket a meghatalmazott
vállalkozók vagy adott esetben a 79. cikk (2) bekezdése szerint az
illetékes hatóságok csatolják az érintett növények, növényi termékek és egyéb
áruk egyes tételeihez, mielőtt a 74. cikk szerint az Unió területén
belül vagy a 75. cikk szerint védett övezetbe vagy azon belül szállítanák
azokat. Amennyiben az ilyen növényeket, növényi termékeket vagy egyéb árukat
csomagban, kötegben vagy tartályban szállítják, a növényútlevelet az adott
csomaghoz, köteghez vagy tartályhoz kell csatolni.
84. cikk
A vállalkozók meghatalmazása
növényútlevelek kiállítására
(1)
Az illetékes hatóság meghatalmazza a vállalkozót
arra, hogy növényútleveleket állítson ki (a továbbiakban: meghatalmazás növényútlevelek
kiállítására), amennyiben a vállalkozó megfelel a következő feltételeknek:
a)      rendelkezik a szükséges ismeretekkel azon
uniós zárlati károsítókra, védett övezeti zárlati károsítókra és a
minőséget hátrányosan befolyásoló uniós károsítókra vonatkozó, a
82. cikkben említett vizsgálatok elvégzéséhez, amelyek az adott
növényeket, növényi termékeket és egyéb árukat érinthetik, valamint a szóban
forgó károsítók jelenlétére utaló jelekkel és az általuk okozott tünetekkel, a
szóban forgó károsítók jelenlétének és elterjedésének megakadályozására
szolgáló módokkal, valamint a szóban forgó károsítóktól való mentesítés
módjaival kapcsolatos ismeretekkel;
b)      rendelkezik olyan rendszerekkel és
eljárásokkal, amelyek lehetővé teszik számára, hogy teljesítse a
nyomonkövethetőségre vonatkozó kötelezettségeit a 65. és a 66. cikk
szerint.
(2)
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a
98. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el, amelyek meghatározzák, hogy a vállalkozóknak milyen végzettségre
vonatkozó követelményeknek kell megfelelniük ahhoz, hogy eleget tegyenek az
(1) bekezdés a) pontjában előírt feltételeknek.
85. cikk
A felhatalmazott vállalkozók
kötelezettségei
(1)
Amennyiben a meghatalmazott vállalkozó
növényútlevelet szándékozik kiállítani, azonosítja és figyelemmel kíséri
előállítási folyamatának azon pontjait és a növények, növényi termékek és
egyéb áruk adott vállalkozó általi szállításának azon pontjait, amelyek
kritikus jelentőségűek a 27. cikk (1), (2) és
(3) bekezdése, a 29. cikk (1), (2) és (3) bekezdése, a
37. cikk (1) bekezdése, a 41. cikk (3) bekezdése, a
80. cikk, a 82. cikk és – adott esetben – a 33. cikk
(2) bekezdése, az 50. cikk (3) bekezdése és a 81. cikk értelmében
elfogadott szabályoknak való megfelelés szempontjából.
A vállalkozó
nyilvántartást vezet a fenti pontok azonosításáról és nyomon követéséről.
(2)
Az (1) bekezdésben említett meghatalmazott
vállalkozó megfelelő képzést biztosít a 82. cikkben említett
vizsgálatokban részt vevő személyzete számára, annak érdekében, hogy az
említett személyzet az említett vizsgálatok elvégzéséhez szükséges ismeretek
birtokában legyen.
86. cikk
Növény-egészségügyi
kockázatkezelési tervek
(1)
Az illetékes hatóság adott esetben engedélyezheti a
meghatalmazott vállalkozók növény-egészségügyi kockázatkezelési terveit,
amelyek az adott vállalkozók által a 85. cikk (1) bekezdésében
foglalt kötelezettségek teljesítése érdekében végrehajtott intézkedéseket
határozzák meg.
(2)
A növény-egészségügyi kockázatkezelési terv adott
esetben használati utasítások formájában legalább a következőket foglalja
magában:
a)      a meghatalmazott vállalkozó
nyilvántartásba vételére vonatkozó, a 62. cikk (2) bekezdésében
előírt információk;
b)      a növények, növényi termékek és egyéb
áruk nyomonkövethetőségére vonatkozó, a 65. cikk
(3) bekezdésében és a 66. cikk (1) bekezdésében előírt
információk;
c)      a meghatalmazott vállalkozó
előállítási folyamatainak, valamint a növények, növényi termékek és egyéb
áruk szállításával és értékesítésével összefüggő tevékenységeinek a leírása;
d)      a 85. cikk (1) bekezdésében
említett kritikus pontok és a meghatalmazott vállalkozó által az e kritikus
pontokhoz kapcsolódó növény-egészségügyi kockázatok enyhítésére meghozott
intézkedések elemzése;
e)      a zárlati károsítók feltételezett vagy
megállapított jelenlétének esetére érvényben lévő eljárások és tervezett
intézkedések, a feltételezett vagy megállapított jelenlét rögzítése, valamint a
meghozott intézkedések rögzítése;
f)       a 9. cikk (1) bekezdésében
említett értesítésben, a 82. cikk (1) bekezdésében említett
vizsgálatokban, valamint a növényútleveleknek a 79. cikk
(1) bekezdése, a 88. cikk (1) és (2) bekezdése és a
89. cikk értelmében történő kiállításában részt vevő személyzet
szerepe és felelőssége;
g)      az f) pontban említett személyzet
számára biztosított képzés.
(3)
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a
98. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el a (2) bekezdésben említet elemek módosítására.
87. cikk
A meghatalmazás visszavonása
(1)
Amennyiben az illetékes hatóság tudomást szerez
arról, hogy a meghatalmazott vállalkozó nem felel meg a 82. cikk (1), (2),
(3) vagy (4) bekezdésének vagy a 84. cikk (1) bekezdésének, vagy
arról, hogy egy olyan növény, növényi termék vagy egyéb áru, amelyre a vállalkozó
növényútlevelet állított ki, nem felel meg a 80. cikknek vagy adott
esetben a 81. cikknek, a szóban forgó hatóság haladéktalanul meghozza az
annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a rendelkezéseknek való meg
nem felelés ne folytatódjon.
(2)
Amennyiben az illetékes hatóság az
(1) bekezdés szerint nem azt az intézkedést hozta, hogy visszavonja a
növényútlevelek kiállítására szóló meghatalmazást, és a meg nem felelés
továbbra is fennáll, a hatóság haladéktalanul visszavonja a meghatalmazást.
88. cikk
Növényútlevél cseréje
(1)
Egy meghatalmazott vállalkozó, amely növények,
növényi termékek vagy egyéb áruk olyan tételét kapta kézhez, amelyhez
növényútlevelet állítottak ki, vagy egy vállalkozó kérésére eljáró illetékes
hatóság az adott tételhez eredetileg kiállított növényútlevél helyett új
növényútlevelet állíthat ki, feltéve, hogy teljesülnek a (3) bekezdés
feltételei.
(2)
Amennyiben növények, növényi termékek vagy egyéb
áruk olyan tételét, amelyhez már kiállítottak növényútlevelet, két vagy több
tételre osztanak, az új tételekért felelős meghatalmazott vállalkozó vagy
egy vállalkozó kérésére eljáró illetékes hatóság az osztás eredményeként
létrejövő valamennyi új tételhez növényútlevelet állít ki, feltéve, hogy
teljesülnek a (3) bekezdés feltételei. Ezek a növényútlevelek az eredeti
tételhez kiállított növényútlevél helyébe lépnek.
Amennyiben
két olyan tételt, amelyhez már kiállítottak növényútlevelet, egyetlen tétellé
egyesítenek, az új tételért felelős meghatalmazott vállalkozó vagy egy
vállalkozó kérésére eljáró illetékes hatóság növényútlevelet állít ki az adott
tételhez. Ez a növényútlevél az eredeti tételekhez kiállított növényútlevél
helyébe lép, feltéve, hogy teljesülnek a (3) bekezdés feltételei.
(3)
Az (1) és a (2) bekezdés szerinti növényútlevél
csak akkor állítható ki, ha teljesülnek a következő feltételek:
a)      a növények, növényi termékek vagy egyéb
áruk azonossága garantált; és
b)      az érintett növények, növényi termékek
vagy egyéb áruk továbbra is megfelelnek a 80. és a 81. cikk
követelményeinek.
(4)
Amennyiben egy növényútlevelet az (1) vagy a
(2) bekezdés értelmében állítanak ki, a 82. cikk
(1) bekezdésében említett vizsgálat nincs előírva.
(5)
Egy növényútlevél (1) és (2) bekezdés szerinti
cseréje után az érintett meghatalmazott vállalkozó három évig megőrzi a
lecserélt növényútlevelet.
Amennyiben
az illetékes hatóság egy növényútlevél lecserélésére állít ki növényútlevelet,
a vállalkozó, akinek a kérésére a kiállítás történt, három évig megőrzi a
lecserélt növényútlevelet.
89. cikk
Növény-egészségügyi
bizonyítványok helyébe lépő növényútlevelek
(1)
A 82. cikktől eltérve, amennyiben egy, az
Unió területére harmadik országból behozott növénynek, növényi terméknek vagy
egyéb árunak az Unió területén belüli szállításához a 74. cikk
(1) bekezdésében és a 75. cikk (1) bekezdésében említett
végrehajtási aktusok értelmében előírás a növényútlevél, ilyen útlevél
kiadására akkor kerül sor, ha a(z) …/…/EU rendelet [Office of
Publications, please insert number of Regulation on Official Controls]
47. cikkének (1) bekezdése értelmében az adott növény, növényi termék
vagy egyéb áru behozatala tekintetében elvégzett ellenőrzések
kielégítő eredménnyel zárultak.
(2)
Egy növényútlevél (1) bekezdés szerinti
kiállítása után a növényútlevelet kiállító meghatalmazott vállalkozó adott
esetben három évig megőrzi a növény-egészségügyi bizonyítványt.
A
95. cikk (2) bekezdése c) pontjának alkalmazása esetén a szóban
forgó növény-egészségügyi bizonyítványt hitelesített másolattal pótolják.
90. cikk
A növényútlevél bevonására
vonatkozó kötelezettség
(1)
A vállalkozó, amelynek növényekből, növényi
termékekből vagy egyéb árukból álló tétel áll az ellenőrzése alatt,
bevonja az adott tétel növényútlevelét, amennyiben tudomást szerez arról, hogy
a 78–82., a 84. vagy a 85. cikk követelményei nem teljesülnek.
A
vállalkozó a növényútlevelet egy jól látható, kitörölhetetlen piros vonallal
átlósan áthúzva érvényteleníti azt.
(2)
Amennyiben a vállalkozó nem tesz eleget az
(1) bekezdésnek, az illetékes hatóság bevonja az érintett tétel
növényútlevelét, és a növényútlevelet egy jól látható, kitörölhetetlen piros
vonallal átlósan áthúzva érvényteleníti azt.
(3)
Az (1) és a (2) bekezdés alkalmazása esetén az
érintett vállalkozó három évig megőrzi az érvénytelenített
növényútlevelet.
(4)
Az (1) és a (2) bekezdés alkalmazása esetén az
érintett vállalkozó ennek megfelelően tájékoztatja a meghatalmazott
vállalkozót vagy az illetékes hatóságot, amely kiállította az érvénytelenített
növényútlevelet.
(5)
A tagállamok a 97. cikkben említett
elektronikus értesítési rendszer segítségével értesítik a Bizottságot és a többi
tagállamot, amennyiben a (2) bekezdés alapján növényútlevelet vontak be és
érvénytelenítettek.
3. szakasz
Egyéb tanúsítványok
91. cikk
Fa csomagolóanyag jelölése
(1)
A jelölés, amely azt tanúsítja, hogy a fa
csomagolóanyagot a 27. cikk (1) vagy (2) bekezdése, a 29. cikk
(1) vagy (2) bekezdése, a 41. cikk (1) vagy (2) bekezdése vagy
az 50. cikk (1) vagy (2) bekezdése értelmében megállapított
módszerrel kezelték uniós zárlati károsítók és védett övezeti zárlati károsítók
ellen, a VII. mellékletben meghatározott elemeket tartalmazza.
(2)
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a
98. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el a VII. melléklet módosítására, az adott jelölésnek a
nemzetközi szabványok fejlődéséhez való hozzáigazítása érdekében.
(3)
A jelölést csak a 92. cikk szerint
meghatalmazott vállalkozó alkalmazhatja.
(4)
A Bizottság végrehajtási aktusok révén megállapítja
az (1) bekezdésben említett jelölésre vonatkozó formai előírásokat.
Ezeket a végrehajtási aktusokat a 99. cikk (3) bekezdésében említett
vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
92. cikk
A fa csomagolóanyag jelölését
az Unió területén alkalmazó vállalkozók meghatalmazása és felügyelete
(1)
Egy vállalkozó akkor kap meghatalmazást a
91. cikk (3) bekezdésében említett jelölés alkalmazására, ha eleget
tesz a következő feltételeknek:
a)      rendelkezik a fa csomagolóanyagnak a
91. cikk (1) bekezdésében említett jogi aktusok értelmében
előírt kezelésének elvégzéséhez szükséges ismeretekkel;
b)      megfelelő létesítményeket üzemeltet
a kezelés elvégzésére (a továbbiakban: kezelőüzemek).
A Bizottság
felhatalmazást kap arra, hogy a 98. cikknek megfelelően
felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a meghatalmazásra vonatkozó
követelmények módosítására, adott esetben a tudományos és műszaki
ismeretek fejlődését figyelembe véve.
A meghatalmazást
kérelemre az illetékes hatóság adja meg.
(2)
Az (1) bekezdéstől eltérve az adott
bekezdésben említett meghatalmazás a teljes mértékben kezelt fából készült fa
csomagolóanyag jelölése vonatkozásában kiadható, amennyiben a nyilvántartásba
vett vállalkozó eleget tesz valamennyi következő feltételnek:
a)      kizárólag az (1) bekezdés szerint
meghatalmazott, nyilvántartásba vett vállalkozó által üzemeltetett
kezelőüzemekből származó fát használ fel;
b)      gondoskodik arról, hogy az e célra
használt faanyag visszakövethető legyen a szóban forgó
kezelőüzemekig;
c)      amennyiben a 27. cikk (1) és
(2) bekezdése, a 29. cikk (1) és (2) bekezdése, a 41. cikk
(1) és (2) bekezdése és az 50. cikk (1) és (2) bekezdése értelmében
alkalmazandó, kizárólag az a) pontban említett fát használ fel, amelyet
növényútlevél kísér.
(3)
Az illetékes hatóság felügyeli az (1) bekezdés
értelmében meghatalmazott vállalkozókat, hogy ellenőrizze és biztosítsa,
hogy azok a 91. cikk (1) bekezdésének megfelelően kezelik és
jelölik a fa csomagolóanyagot, és eleget tesznek az (1) és (2) bekezdésben
meghatározott feltételeknek.
A
Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 98. cikknek megfelelően
felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek kiegészítik a
vállalkozók illetékes hatóság általi felügyeletére vonatkozó, e bekezdésben
foglalt követelményeket.
(4)
Amennyiben az illetékes hatóság tudomást szerez
arról, hogy a vállalkozó nem tesz eleget az (1), a (2) vagy a
(3) bekezdésben említett követelményeknek, a szóban forgó hatóság
haladéktalanul meghozza az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy
a rendelkezéseknek való meg nem felelés ne folytatódjon.
Amennyiben
az illetékes hatóság nem azt az intézkedést hozta, hogy visszavonja az
(1) bekezdésben említett meghatalmazást, és a meg nem felelés továbbra is
fennáll, a hatóság haladéktalanul visszavonja az (1) bekezdésben említett
meghatalmazást.
93. cikk
Tanúsítványok a fa
csomagolóanyag jelölésén kívül
(1)
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a
98. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el, amelyek meghatározzák a növényekre, növényi termékekre vagy egyéb,
a fa csomagolóanyagoktól eltérő árukra vonatkozó hatósági tanúsítványok
kötelező elemeit, amelyeket a vonatkozó nemzetközi szabványok a
27. cikk (1) vagy (2) bekezdése, a 29. cikk (1) vagy
(2) bekezdése, a 41. cikk (1) vagy (2) bekezdése vagy az 50.
cikk (1) vagy (2) bekezdése értelmében elfogadott intézkedések végrehajtásának
bizonyítékaként előírnak.
(2)
E felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
követelményeket állapíthatnak meg a következők közül egy vagy több elemre
vonatkozóan is:
a)      a vállalkozóknak az (1) bekezdésben
említett hatósági tanúsítványok kiállítására vonatkozó meghatalmazása;
b)      az a) pont értelmében meghatalmazott
vállalkozók illetékes hatóság általi felügyelete;
c)      az a) pontban említett meghatalmazás
visszavonása.
(3)
A Bizottság végrehajtási aktusok révén megállapítja
az (1) bekezdésben említett tanúsítványokra vonatkozó formai
előírásokat. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 99. cikk
(3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell
elfogadni.
4. szakasz
Növények, növényi termékek és egyéb áruk kivitele az
Unió területéről
94. cikk
Export növény-egészségügyi
bizonyítvány
(1)
Amennyiben egy növénynek, növényi terméknek vagy
egyéb árunak az Unió területéről harmadik országba történő
kiviteléhez az adott harmadik ország szabályai növény-egészségügyi
bizonyítványt írnak elő (a továbbiakban: export növény-egészségügyi bizonyítvány),
az említett bizonyítványt az illetékes hatóság állítja ki annak a vállalkozónak
a kérésére, amelyiknek az ellenőrzése alatt áll a kivitelre kerülő
növény, növényi termék vagy egyéb áru.
(2)
Az export növény-egészségügyi bizonyítványt
kiállítják, feltéve, hogy elegendő információ áll rendelkezésre annak
igazolásához, hogy az érintett harmadik ország követelményei teljesülnek. Ez az
információ származhat adott esetben a következők közül egy vagy több
elemből:
a)      a 73. cikkben említett, a növényt,
növényi terméket vagy egyéb árut kísérő növényútlevél;
b)      fa csomagolóanyag jelölése a
91. cikk (1) bekezdése szerint vagy a 93. cikk
(1) bekezdése szerinti tanúsítvány;
c)      a 96. cikkben említett preexport
bizonyítványban szereplő információk;
d)      a 67. cikkben említett növény-egészségügyi
bizonyítványban szereplő hivatalos információk, amennyiben az érintett a
növényt, növényi terméket vagy egyéb árut harmadik országból hozták be az Unió
területére;
e)      az érintett növény, növényi termék vagy
egyéb áru tekintetében elvégzett hatósági ellenőrzés, mintavétel és
vizsgálat.
(3)
Az export növény-egészségügyi bizonyítvány a
VIII. melléklet A. részében meghatározott elemeket tartalmazza.
(4)
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a
98. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el a VIII. melléklet A. részének a tudományos és
műszaki fejlődéshez, valamint a nemzetközi szabványok alakulásához
való hozzáigazítása céljából történő módosításáról.
(5)
A Bizottság végrehajtási aktusok révén megállapítja
az (1) bekezdésben említett növény-egészségügyi bizonyítványra vonatkozó
formai előírásokat. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 99. cikk
(3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell
elfogadni.
(6)
Elektronikus export növény-egészségügyi
bizonyítványok csak akkor érvényesek, ha azokat a(z) …/…/EU rendelet [Office
of Publications, please insert number of Regulation on Official Controls]
130. cikkében említett számítógépes információkezelési rendszer
segítségével vagy azzal történő elektronikus adatcsere révén nyújtják be.
95. cikk
Reexport növény-egészségügyi
bizonyítvány
(1)
Amennyiben egy növény, növényi termék vagy egyéb
áru harmadik országból származik, és abból vagy egy másik harmadik országból
hozták be az Unió területére, az export növény-egészségügyi bizonyítvány
helyett reexport növény-egészségügyi bizonyítvány is kiállítható.
A
reexport növény-egészségügyi bizonyítványt az illetékes hatóság állítja ki
annak a vállalkozónek a kérésére, amelyiknek az ellenőrzése alatt áll a
kivitelre kerülő növény, növényi termék vagy egyéb áru.
(2)
Az illetékes hatóság kiállítja a reexport
növény-egészségügyi bizonyítványt, feltéve, hogy a következő feltételek
mind teljesülnek:
a)      az érintett növényt, növényi terméket
vagy egyéb árut nem abban a tagállamban termesztették, állították elő vagy
dolgozták fel, ahonnan az érintett harmadik országba exportálják;
b)      az érintett növény, növényi termék vagy
egyéb áru nem volt kitéve semmilyen, a rendeltetési hely szerinti harmadik
ország által zárlati károsítóként nyilvántartott károsító általi fertőzés
kockázatának az azon tagállamban való tárolás során, amelyből kivitelre
kerül az adott harmadik országba;
c)      az érintett növényt, növényi terméket
vagy egyéb árut a származás szerinti harmadik országból kísérő
növény-egészségügyi bizonyítványt, amennyiben az rendelkezésre áll, vagy annak
hiteles másolatát mellékelik a reexport növény-egészségügyi bizonyítványhoz.
(3)
A 94. cikk (2) bekezdésének az érintett
harmadik ország követelményeinek való megfelelés igazolásához elegendő
információkra vonatkozó rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.
(4)
A reexport növény-egészségügyi bizonyítvány a
VIII. melléklet B. részében meghatározott elemeket tartalmazza.
(5)
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a
98. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el a VIII. melléklet B. részének a tudományos és
műszaki fejlődéshez, valamint a nemzetközi szabványok alakulásához
való hozzáigazítása céljából történő módosításáról.
(6)
A Bizottság végrehajtási aktusok révén megállapítja
az (1) bekezdésben említett növény-egészségügyi bizonyítványra vonatkozó
formai előírásokat. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 99. cikk
(3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell
elfogadni.
(7)
Elektronikus reexport növény-egészségügyi
bizonyítványok csak akkor érvényesek, ha azokat a(z) …/…/EU rendelet [Office
of Publications, please insert number of Regulation on Official Controls]
130. cikkében említett számítógépes információkezelési rendszer
segítségével vagy azzal történő elektronikus adatcsere révén nyújtják be.
96. cikk
Preexport bizonyítványok
(1)
Az a tagállam, amelyből a 94. cikk
(1) bekezdésében említett növényeket, növényi termékeket és egyéb árukat
kiviszik, és az a tagállam, amelyben a növényeket, növényi termékeket és egyéb
árukat termesztették, előállították vagy feldolgozták, szükség szerint
információkat cserélnek az export növény-egészségügyi bizonyítvány haladéktalan
kiállításához.
(2)
Az (1) bekezdésben említett információcsere
harmonizált dokumentum (a továbbiakban: preexport bizonyítvány) formájában
történik, amelyben az a tagállam, amelyben a növényeket, növényi termékeket és
egyéb árukat termesztették, előállították vagy feldolgozták, tanúsítja,
hogy ezek a növények, növényi termékek vagy egyéb áruk megfelelnek a
meghatározott növény-egészségügyi követelményeknek a következők közül egy
vagy több elemre vonatkozóan:
a)      meghatározott károsítók jelenlétének
hiánya az érintett növényekben, növényi termékekben vagy egyéb árukban;
b)      az érintett növények, növényi termékek
vagy egyéb áruk származása;
c)      az érintett növények, növényi termékek
vagy egyéb áruk előállítása vagy feldolgozása során alkalmazott
növény-egészségügyi eljárások.
(3)
A preexport bizonyítványt a vállalkozó kérésére az
a tagállam állítja ki, amelynek területén a növényeket, növényi termékeket vagy
más árukat termesztették, előállították vagy feldolgozták, amíg az
érintett növények, növényi termékek vagy egyéb áruk az érintett vállalkozó
telephelyén találhatók.
(4)
A preexport bizonyítvány a növényeket, növényi
termékeket és egyéb árukat kíséri az Unió területén belüli szállításuk ideje
alatt, hacsak az abban foglalt információk cseréjére nem elektronikus úton
kerül sor az érintett tagállamok között.
(5)
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a
98. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el, amelyek meghatározzák a preexport bizonyítvány tartalmát.
(6)
A Bizottság végrehajtási aktusok révén megállapítja
a preexport bizonyítványra vonatkozó formai előírásokat. Ezeket a
végrehajtási aktusokat a 99. cikk (3) bekezdésében említett
vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
VII. fejezet
A Bizottság kísérő intézkedései
97. cikk
Elektronikus értesítési
rendszer létrehozása
(1)
A Bizottság elektronikus rendszert hoz létre,
amellyel a tagállamok benyújthatják értesítéseiket.
Ez a rendszer csatlakozik a(z)
…/…/EU rendelet [Office of Publications, please insert number of
Regulation on Official Controls] 130. cikkének (1) bekezdésében
említett számítógépes információkezelési rendszerhez és kompatibilis azzal.
(2)
Amennyiben az értesítés tárgya károsító jelenléte
az Unió területére behozott, az Unió területére való behozatal céljából
hivatalosan bemutatott vagy az Unió területén belül szállított növényekben,
növényi termékekben vagy egyéb árukban, az (1) bekezdésben említett értesítés
tartalmazza az érintett növényekre, növényi termékekre vagy egyéb árukra
vonatkozó hivatkozást, a meg nem felelés jellegét, valamint a meghozott
intézkedéseket.
Amennyiben
az értesítés tárgya károsító jelenléte egy tagállam területén, nem egy, az Unió
területére behozott, az Unió területére való behozatal céljából hivatalosan
bemutatott vagy az Unió területén belül szállított növényben, növényi termékben
vagy egyéb áruban, az (1) bekezdésben említett értesítés tartalmazza az
érintett növényekre, növényi termékekre vagy egyéb árukra vonatkozó
hivatkozást, a károsító nevét, a jelenlétének helyét és GPS-koordinátáit,
valamint a meghozott intézkedéseket.
VIII. fejezet
Záró rendelkezések
98. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1)
A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására
vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e
cikk határozza meg.
(2)
A Bizottság e rendelet hatálybalépését
követően határozatlan időre szóló felhatalmazást kap az 1. cikk
(2) bekezdésében, a 7. cikk (1) és (2) bekezdésében, a
8. cikk (6) bekezdésében, a 11. cikk (3) bekezdésében, a
20. cikkben, a 22. cikk (3) bekezdésében, a 25. cikk
(4) bekezdésében, a 30. cikkben,a 32. cikk
(4) bekezdésében, a 34. cikk (1) bekezdésében, a
38. cikkben, a 44. cikk (2) bekezdésében, a 45. cikk
(3) bekezdésében, a 46. cikk (6) bekezdésében, a
48. cikkben, a 61. cikk (3) bekezdésében, a 67. cikk
(4) bekezdésében, a 71. cikk (4) bekezdésében, a
76. cikkben, a 78. cikk (4) bekezdésében, a 82. cikk
(4) bekezdésében, a 84. cikk (2) bekezdésében, a 86. cikk
(3) bekezdésében, a 91. cikk (2) bekezdésében, a 92. cikk
(1) és (3) bekezdésében, a 93. cikk (1) bekezdésében, a
94. cikk (4) bekezdésében, a 95. cikk (5) bekezdésében és a
96. cikk (5) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi
aktusok elfogadására.
(3)
Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor
visszavonhatja az 1. cikk (2) bekezdésében, a 7. cikk (1) és
(2) bekezdésében, a 8. cikk (6) bekezdésében, a 11. cikk
(3) bekezdésében, a 20. cikkben, a 22. cikk
(3) bekezdésében, a 25. cikk (4) bekezdésében, a
30. cikkben,a 32. cikk (4) bekezdésében, a 34. cikk
(1) bekezdésében, a 38. cikkben, a 44. cikk
(2) bekezdésében, a 45. cikk (3) bekezdésében, a 46. cikk
(6) bekezdésében, a 48. cikkben, a 61. cikk
(3) bekezdésében, a 67. cikk (4) bekezdésében, a 71. cikk
(4) bekezdésében, a 76. cikkben, a 78. cikk
(4) bekezdésében, a 82. cikk (4) bekezdésében, a 84. cikk
(2) bekezdésében, a 86. cikk (3) bekezdésében, a 91. cikk
(2) bekezdésében, a 92. cikk (1) és (3) bekezdésében, a
93. cikk (1) bekezdésében, a 94. cikk (4) bekezdésében, a
95. cikk (5) bekezdésében és a 96. cikk (5) bekezdésében
említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban
meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában
való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi
időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő,
felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4)
A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus
elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az
Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(5)
Az 1. cikk (2) bekezdése, a 7. cikk
(1) és (2) bekezdése, a 8. cikk (6) bekezdése, a 11. cikk
(3) bekezdése, a 20. cikk, a 22. cikk (3) bekezdése, a
25. cikk (4) bekezdése, a 30. cikk, a 32. cikk
(4) bekezdése, a 34. cikk (1) bekezdése, a 38. cikk, a
44. cikk (2) bekezdése, a 45. cikk (3) bekezdése, a
46. cikk (6) bekezdése, a 48. cikk, a 61. cikk (3) bekezdése,
a 67. cikk (4) bekezdése, a 71. cikk (4) bekezdése, a
76. cikk, a 78. cikk (4) bekezdése, a 82. cikk
(4) bekezdése, a 84. cikk (2) bekezdése, a 86. cikk
(3) bekezdése, a 91. cikk (2) bekezdése, a 92. cikk (1) és
(3) bekezdése, a 93. cikk (1) bekezdése, a 94. cikk
(4) bekezdése, a 95. cikk (5) bekezdése és a 96. cikk
(5) bekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak
akkor lép hatályba, ha az értesítést követő két hónapos időtartam
leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a
felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a
Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról
tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a
Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
99. cikk
Bizottsági eljárás
(1)
A Bizottság munkáját a 178/2002/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet 58. cikkének (1) bekezdésével
létrehozott Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága
segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottság.
(2)
Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a
182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.
Ha
a bizottságnak írásbeli eljárásban kell véleményt nyilvánítania, az ilyen
eljárást eredmény nélkül lezárják, amennyiben a véleménynyilvánításra
megállapított határidőn belül az elnök úgy határoz, vagy a bizottsági
tagok többsége ezt kéri.
(3)
Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a
182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
Ha a bizottságnak írásbeli eljárásban kell
véleményt nyilvánítania, az ilyen eljárást eredmény nélkül lezárják, amennyiben
a véleménynyilvánításra megállapított határidőn belül az elnök úgy
határoz, vagy a bizottsági tagok többsége ezt kéri.
(4)
Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a
182/2011/EU rendelet 5. cikkével összefüggésben értelmezett
8. cikkét kell alkalmazni.
100. cikk
Szankciók
A tagállamok megállapítják az e rendelet
rendelkezéseinek megszegése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó
szabályokat, és megtesznek minden szükséges intézkedést azok végrehajtásának
biztosítására. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és
visszatartó erejűnek kell lenniük.
A tagállamok e rendelkezésekről
legkésőbb [Office of Publications, please insert date of application
of this Regulation]-ig tájékoztatják a Bizottságot, és haladéktalanul
értesítik az e rendelkezéseket érintő minden későbbi módosításról is.
101. cikk
Hatályukat vesztő
jogszabályok
(1)
A 2000/29/EK irányelv hatályát veszti.
A
következő jogi aktusok is hatályukat vesztik:
a)      a 69/464/EGK irányelv;
b)      a 69/466/EGK irányelv;
c)      a 74/647/EGK irányelv;
d)      a 93/85/EGK irányelv;
e)      a 98/57/EK irányelv;
f)       a 2007/33/EK irányelv.
(2)
A hatályon kívül helyezett jogi aktusokra
történő hivatkozásokat erre a rendeletre történő hivatkozásként kell
értelmezni, a IX. mellékletben foglalt megfelelési táblázatnak megfelelően.
102. cikk
A(z)
[…]/2013/EU rendelet módosítása
[Office of Publications, please insert number of
Regulation laying down provisions for the management of expenditure relating to
the food chain, animal health and animal welfare, and relating to plant health
and plant reproductive material]
A(z) [.…]/2013/EU rendelet [Office of
Publications, please insert number of Regulation laying down provisions for the
management of expenditure relating to the food chain, animal health and animal
welfare, and relating to plant health and plant reproductive material] a
következőképpen módosul:
1.           az 1. cikk
e) pontjának helyébe a következő szöveg lép:
„e)     a károsítókkal szembeni védelmi
intézkedések;”
2.           a 17. cikk
(1) bekezdésének a), b) és c) pontja helyébe a következő szöveg lép:
„a)     egy fertőzött területnek egy adott
károsítótól való mentesítését célzó, az illetékes hatóságok által [a
károsítókkal szembeni védelmi intézkedésekről szóló]
[…]/[…]/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet* 16. cikkének
(1) bekezdése, 27. cikkének (1) bekezdése vagy 29. cikkének
(1) bekezdése alapján hozott intézkedések;
b)      egy olyan, a(z) […]/[…]/EU rendelet*
6. cikkének (2) bekezdése szerinti jegyzékben szereplő kiemelt
zárlati károsító elterjedésének megakadályozására hozott intézkedések, amely
ellen az adott rendelet 27. cikkének (2) bekezdése vagy
29. cikkének (2) bekezdése alapján az elterjedésének
megakadályozására hozott uniós intézkedéseket fogadtak el egy olyan
fertőzött területre vonatkozóan, amelyet nem lehet az adott kiemelt
zárlati károsítótól mentesíteni, amennyiben ezek az intézkedések
elengedhetetlenek az Unió területének az adott kiemelt zárlati károsító
továbbterjedése elleni védelme érdekében. Ezek az intézkedések a fertőzött
terület körüli pufferzónának az érintett károsítótól való mentesítésére
vonatkoznak, amennyiben az adott pufferzónában észlelték a károsító jelenlétét;
c)      egy olyan, a(z) […]/[…]/EU rendelet*
6. cikkének (2) bekezdése szerinti jegyzékben szereplő kiemelt
zárlati károsító elterjedése ellen hozott megelőző intézkedések,
amely ellen az adott rendelet 27. cikkének (3) bekezdése vagy
29. cikkének (3) bekezdése alapján uniós intézkedéseket fogadtak el,
amennyiben ezek az intézkedések elengedhetetlenek az Unió területének az adott
kiemelt zárlati kártevő továbbterjedése elleni védelme érdekében.
*          HL L […].,
[…], […]. o.” [Office of Publications, please insert this footnote,
referring to the present Regulation, in Regulation (EU) No [.…]/2013 laying
down provisions for the management of expenditure relating to the food chain,
animal health and animal welfare, and relating to plant health and plant
reproductive material]
3.           a 18. cikk a
következőképpen módosul:
a)      az első bekezdés a) és
b) pontja helyébe a következő szöveg lép:
„a)     a(z) […]/[…]/EU rendelet*
5. cikkének (2) bekezdése értelmében jegyzékben szereplő olyan
uniós zárlati károsítókra vonatkoznak, amelyekről nem ismeretes, hogy
előfordulnak az Unió területén;
b)      a(z) […]/[…]/EU rendelet*
6. cikkének (2) bekezdése értelmében jegyzékben szereplő kiemelt
zárlati károsítókra vonatkoznak;
c)       az uniós zárlati károsítók jegyzékében
nem szereplő olyan károsítókra vonatkoznak, amelyek a Bizottság által a(z)
[…]/[…]/EU rendelet* 29. cikkének (1) bekezdése értelmében
elfogadott intézkedés hatálya alá tartoznak.
*          HL L […].,
[…], […]. o.” [Office of Publications, please insert this footnote,
referring to the present Regulation, in Regulation (EU) No [.…]/2013 laying
down provisions for the management of expenditure relating to the food chain,
animal health and animal welfare, and relating to plant health and plant
reproductive material]
b)      a második bekezdés helyébe a
következő szöveg lép:
„Az
első bekezdés c) pontjában foglalt feltételt teljesítő
intézkedések esetében a támogatás nem fedezi a Bizottság által a(z)
[…]/[…]/EU rendelet* 29. cikkének (1) bekezdése alapján
elfogadott intézkedés lejárata után felmerülő költségeket.
*          HL L […].,
[…], […]. o.” [Office of Publications, please insert this footnote,
referring to the present Regulation, in Regulation (EU) No [.…]/2013 laying
down provisions for the management of expenditure relating to the food chain,
animal health and animal welfare, and relating to plant health and plant
reproductive material]
4.           a 19. cikk
(1) bekezdése a következőképpen módosul:
a)      a szöveg a c) pont után a
következő ca) ponttal egészül ki:
„ca)   a(z) […]/[…]/EU rendelet*
2. cikke (7) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett
vállalkozók számára az adott rendelet 6. cikkének (2) bekezdése
szerinti jegyzékben felsorolt kiemelt zárlati károsítók tekintetében az adott
rendelet 16. cikkében említett intézkedések hatálya alá tartozó,
megsemmisített növények, növényi termékek vagy egyéb áruk értéke után
folyósított kártérítés miatt felmerülő tagállami költségek;
*          HL L […].,
[…], […]. o.” [Office of Publications, please insert this footnote,
referring to the present Regulation, in Regulation (EU) No [.…]/2013 laying
down provisions for the management of expenditure relating to the food chain,
animal health and animal welfare, and relating to plant health and plant
reproductive material]
b)      a d) pont helyébe a következő szöveg
lép:
„d)     kivételes és megfelelően indokolt
esetekben, az intézkedések uniós szintű hozzáadott értékét figyelembe
véve, egyéb szükséges intézkedések végrehajtása során felmerülő, az a)–ca)
pontban nem említett költségek, feltéve, hogy az ilyen intézkedések a
35. cikk (3) bekezdésében említett finanszírozási határozatban
kerültek meghatározásra.”
c)      a szöveg a következő második
albekezdéssel egészül ki:
„Az első albekezdés ca) pontja
alkalmazásában a kártérítés nem haladja meg a növények, növényi termékek vagy
egyéb áruk közvetlen megsemmisítésük előtt piaci értékét, és a
maradványértéket, ha van ilyen, le kell vonni a kártérítés összegéből.”
5.           a 20. cikk a
következőképpen módosul:
a)      az első bekezdés a) és
b) pontja helyébe a következő szöveg lép:
„a)     a(z) […]/[…]/EU rendelet*
5. cikkének (2) bekezdése értelmében jegyzékben szereplő olyan
uniós zárlati károsítókra vonatkoznak, amelyekről nem ismeretes, hogy
előfordulnak Unió területén;
b)      a(z) […]/[…]/EU rendelet*
6. cikkének (2) bekezdése értelmében jegyzékben szereplő kiemelt
zárlati károsítókra vonatkoznak;
c)       az uniós zárlati károsítók jegyzékében
nem szereplő olyan károsítókra vonatkoznak, amelyek a Bizottság által a(z)
[…]/[…]/EU rendelet* 29. cikkének (1) bekezdése értelmében
elfogadott intézkedés hatálya alá tartoznak;
*          HL L […].,
[…], […]. o.” [Office of Publications, please insert this footnote,
referring to the present Regulation, in Regulation (EU) No [.…]/2013 laying
down provisions for the management of expenditure relating to the food chain,
animal health and animal welfare, and relating to plant health and plant
reproductive material]
b)      A harmadik bekezdés helyébe a
következő szöveg lép:
„Az első bekezdés c) pontjában foglalt
feltételt teljesítő intézkedések esetében a támogatás nem fedezi a
Bizottság által a(z) […]/[…]/EU rendelet* 29. cikkének
(1) bekezdése alapján elfogadott intézkedés lejárata után felmerülő
költségeket.
*          HL L […].,
[…], […]. o.” [Office of Publications, please insert this footnote,
referring to the present Regulation, in Regulation (EU) No [.…]/2013 laying
down provisions for the management of expenditure relating to the food chain,
animal health and animal welfare, and relating to plant health and plant
reproductive material]
103. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
(1)
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában
való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet [Office of Publications,
please insert date counting 36 months from the entry into force]-tól/-től
kell alkalmazni.
(2)
A 97. cikk (2) bekezdését attól a naptól
kezdve kell alkalmazni, amikor 97. cikk (1) bekezdésben említett
rendszerek létrejönnek.
(3)
A 101. cikk (1) bekezdésének a), d), e)
és f) pontjában említett jogi aktusok 2021. december 31-én
hatályukat vesztik. Az említett jogi aktusok rendelkezései és e rendelet
rendelkezései közötti ütközés esetén e rendelet rendelkezései alkalmazandók.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
Az Európai Parlament részéről                     a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
I. MELLÉKLET
Olyan
területek, amelyek vonatkozásában az e rendelet alkalmazásában a harmadik
országokra történő hivatkozásokat a harmadik országokra és e területekre
történő hivatkozásként, az Unió területére történő hivatkozásokat
pedig az Uniónak e területek nélkül vett területére történő hivatkozásként
kell értelmezni, az 1. cikk (2) bekezdése szerint
A következők területe:
1.           Guadeloupe
2.           Francia Guyana
3.           Martinique
4.           Réunion
5.           Saint-Martin
6.           Mayotte
7.           Ceuta
8.           Melilla
9.           A Kanári–szigetek
II. MELLÉKLET
A károsítóknak az Unió területére
jelentett kockázat alapján történő minősítésére vonatkozó kritériumok
1. szakasz
A zárlati károsítónak minősülő károsítók
azonosításának kritériumai a 3. cikk, a 7. cikk (1) bekezdése és
a 28. cikk (2) bekezdése szerint
(1)
A károsító azonossága
A
károsító rendszertani besorolásának egyértelműnek kell lennie, vagy a
károsítónak egyértelmű tüneteket kell okoznia, és átadhatónak kell lennie.
A
károsító rendszertani besorolását a faj szintjén kell meghatározni, vagy –
további lehetőségként – annál magasabb vagy alacsonyabb rendszertani
szinten, amennyiben az adott rendszertani szint tudományos szempontból
megfelelő a virulencia, a gazdaszervezetek köre vagy a vektorkapcsolatok
nézőpontjából.
(2)
A károsítók jelenléte a szóban forgó területen
A
következő feltételek közül egy vagy több is alkalmazandó:
a)      a károsítóról nem ismeretes, hogy jelen
lenne a szóban forgó területen;
b)      a károsítóról nem ismeretes, hogy jelen
lenne a szóban forgó területen, kivéve annak egy korlátozott részén;
c)      a károsítóról nem ismeretes, hogy jelen
lenne a szóban forgó területen, kivéve néhány rendszertelen, elszigetelt és
ritka előfordulást.
Amennyiben a b) vagy a c) pont érvényes, úgy
tekintendő, hogy a károsító korlátozott mértékben terjedt el.
(3)
A károsító azon képessége, hogy a szóban forgó
területre bejusson, valamint ott megtelepedjen és elterjedjen
a)      Bejutási képesség
A károsító úgy tekintendő, hogy képes bejutni
a szóban forgó területre vagy – ha ott jelen van – annak a területnek azon
részébe, ahol korlátozott mértékben terjedt el (a továbbiakban: veszélyeztetett
terület), természetes úton terjedve vagy ha a következő feltételek mindegyike
teljesül:
i.        a szóban forgó területre beszállított
növények, növényi termékek és egyéb áruk tekintetében azon terület növényeihez,
növényi termékeihez és egyéb áruihoz kapcsolódik, ahonnan származnak vagy
ahonnan azokat a szóban forgó területre beszállították;
ii.       túléli a szállítást vagy tárolást;
iii.      a szóban forgó területen megfelelő
gazdanövényre, növényi termékre vagy egyéb árura átvihető.
b)      Megtelepedési képesség
A károsító úgy tekintendő, hogy képes a
közeljövőben fenntartani a jelenlétét (a továbbiakban: megtelepedni) a
szóban forgó területen vagy – ha ott jelen van – annak a területnek azon
részén, ahol korlátozott mértékben terjedt el, ha a következő feltételek
mindegyike teljesül:
i.        jelen vannak a károsító
gazdaszervezetei és – adott esetben – a károsítót átvivő vektorok;
ii.       a meghatározó környezeti tényezők
kedveznek az érintett károsítónak és adott esetben a vektornak, ami
lehetővé teszi, hogy túlélje az éghajlati viszonyok okozta stresszt, és
végigélje teljes életciklusát;
iii.      az adott területen alkalmazott
művelési gyakorlatok és védelmi intézkedések kedvezőek;
iv.      a károsító túlélési módszerei,
reproduktív stratégiája, genetikai alkalmazkodóképessége és az életképes
populáció legkisebb mérete segíti a megtelepedését.
c)      Elterjedési képesség
A károsító úgy tekintendő, hogy képes
elterjedni a szóban forgó területen vagy – ha ott jelen van – annak a
területnek azon részén, ahol korlátozott mértékben terjedt el, ha a
következő feltételek közül egy vagy több teljesül:
i.        a környezet megfelelő a károsító
természetes terjedéséhez;
ii.       a károsító természetes terjedésének
nincs elegendő akadálya;
iii.      áruk vagy szállítójárművek
lehetővé teszik a károsító mozgását;
iv.      jelen vannak a károsító gazdaszervezetei
és – adott esetben – a vektorok;
v.       a károsító természetes ellenségei vagy
antagonistái nincsenek jelen, vagy nem képesek kellő mértékben
visszaszorítani a károsítót.
(4)
A lehetséges gazdasági, társadalmi és környezeti
hatások
A
károsító bejutása a szóban forgó területre vagy – ha ott jelen van – a terület
azon részébe, ahol korlátozott mértékben terjedt el, valamint ottani
megtelepedése és elterjedése elfogadhatatlan gazdasági, társadalmi és/vagy
környezeti hatást gyakorol az adott területre vagy a terület azon részére, ahol
korlátozott mértékben terjedt el, a következő pontok közül egy vagy több
tekintetében:
a)      a termést érintő veszteségek a
terméshozam és a minőség tekintetében;
b)      a védekezési intézkedések költségei;
c)      az újratelepítés költségei és a
helyettesítő növények kényszerű termesztése miatti veszteségek;
d)      a jelenlegi termelési gyakorlatokra
gyakorolt hatások;
e)      az utcai fákra, parkokra, valamint a köz-
és magántulajdonban lévő zöldterületekre gyakorolt hatások;
f)       az őshonos növényekre, a biológiai
sokféleségre és az ökoszisztéma-szolgáltatásokra gyakorolt hatások;
g)      a többi károsító megtelepedésére,
elterjedésére és hatására gyakorolt hatások az érintett károsító azon képessége
révén, hogy más károsítók vektorának szerepét töltse be;
h)      a termelő költségeinek vagy
inputigényeinek, köztük az ellenőrzési költségek, valamint a mentesítési
és visszaszorítási költségek megváltozása;
i)       a termelő nyereségét érintő
hatások, amelyek az előállítási költségek, a hozamok vagy árszintek
változásainak következményei;
j)       egy termék iránti belföldi vagy külföldi
fogyasztói kereslet változásai a minőségi változások következtében;
k)      a belföldi és exportpiacokra és -árakra
gyakorolt hatások, beleértve az exportpiacra jutásra és annak
valószínűségére gyakorolt hatást, hogy a kereskedelmi partnerek növény-egészségügyi
korlátozásokat vezetnek be;
l)       a további kutatáshoz és tanácsadáshoz
szükséges erőforrások;
m)     a védekezési intézkedések környezeti és
egyéb nem kívánt hatásai;
n)      a Natura 2000 és egyéb védett területekre
gyakorolt hatások;
o)      változások az ökológiai folyamatokban és
az ökoszisztémák szerkezetében, stabilitásában vagy folyamataiban, beleértve a
növényfajokra, az erózióra, a talajvízszint változására, a tűzveszélyre, a
tápanyagkörforgásra gyakorolt további hatásokat;
p)      a környezeti helyreállítás költségei;
q)      az élelmezésbiztonságra gyakorolt
hatások;
r)       a foglalkoztatásra gyakorolt hatások;
s)       a vízminőségre, üdülésre,
turizmusra, legeltetésre, vadászatra, halászatra gyakorolt hatások.
A
fenti a)–g) pontokat illetően a veszélyeztetett területen található
gazdaszervezetekre gyakorolt közvetlen hatást kell figyelembe venni. Ezeket a
hatásokat a gazdaszervezetek fajainak körét felmérve, az említett
gazdaszervezetek által elszenvedett károk típusát, mennyiségét és gyakoriságát
figyelembe véve kell értékelni.
A
h)–s) pontokat illetően a veszélyeztetett területen belül és kívül
érvényesülő közvetett hatásokat kell figyelembe venni.
2. szakasz
A kiemelt zárlati károsítónak minősülő
uniós zárlati károsítók azonosításának kritériumai a 6. cikk (1) bekezdése
és a 7. cikk (2) bekezdése szerint
Egy uniós zárlati károsító igen súlyos
gazdasági, társadalmi és környezeti hatást gyakorol az Unió területére, ha
bejutása, megtelepedése és elterjedése következtében a következő pontok
közül egy vagy több teljesül:
a)           Gazdasági hatások: a károsító az
I. szakasz 4. pontjában említett közvetlen és közvetett hatásait
illetően jelentős veszteségeket okozhat az Unió területén legalább
1 milliárd EUR éves értékben termelt termények esetében.
b)           Társadalmi hatások: a károsító a
következők közül egy vagy több hatással is járhat:
i         jelentősen csökken a
foglalkoztatás az érintett mezőgazdasági, kertészeti vagy erdészeti
ágazatban;
ii.       az élelmezésbiztonsággal vagy az
élelmiszer-biztonsággal kapcsolatos kockázatok;
iii.      az Unió területén növő vagy
termesztett legfontosabb fafajok eltűnése vagy tartós, nagyléptékű
károsodása.
c)           Környezeti hatások: a károsító a
következők közül egy vagy több hatással is járhat:
i.        a természetes élőhelyek, valamint
a vadon élő állatok és növények védelméről szóló,
1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv[32] és a vadon élő madarak
védelméről szóló, 2009. november 30-i 2009/147/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv[33]
rendelkezéseiben felsorolt fajokra és élőhelyekre gyakorolt hatások;
ii.       a növényvédő szerek használatának
jelentős és tartós növekedése az érintett kultúrákon.
3. szakasz
Azon károsítók azonosítására szolgáló előzetes
értékelés kritériumai, amelyek ideiglenesen uniós zárlati károsítónak
minősülnek és átmeneti intézkedéseket igényelnek a 21. cikk
(1) bekezdése, a 28. cikk (1) bekezdése, a 29. cikk
(1) bekezdése és a 30. cikk szerint
1. alszakasz
Azon károsítók azonosítására szolgáló előzetes értékelés kritériumai,
amelyek ideiglenesen uniós zárlati károsítónak minősülnek és átmeneti
intézkedéseket igényelnek a 28. cikk (1) bekezdése szerint
(1)
A károsító azonossága
A károsítónak meg
kell felelnie az 1. szakasz 1. pontjában meghatározott kritériumnak.
(2)
A károsító jelenléte a tagállamok területén
Nem ismeretes, hogy a károsító korábban jelen lett
volna a tagállam területén. Az adott tagállam rendelkezésére álló információk
alapján az sem ismeretes, hogy a károsító korábban jelen lett volna az Unió
területén, vagy úgy tekintik, hogy az az Unió területére vonatkozóan kielégíti
az 1. szakasz 2. pontjának b) vagy c) pontjában meghatározott
feltételeket.
(3)
Annak valószínűsége, hogy a károsító
megtelepedik és elterjed az Unió területén vagy az Unió területének olyan
részén/részein, ahol nincs jelen
A tagállam rendelkezésére álló információk alapján
a károsító az adott tagállam területére és – amennyire ezt a tagállam képes
megítélni – az Unió területére vonatkozóan is kielégíti az 1. szakasz
3. pontjának b) és c) pontjában meghatározott feltételeket.
(4)
A károsító lehetséges gazdasági, társadalmi és
környezeti hatása
A tagállam rendelkezésére álló információk alapján
a károsító az 1. szakasz 4. pontjában meghatározott területek közül
egy vagy több tekintetében is elfogadhatatlan gazdasági, társadalmi és/vagy
környezeti hatást gyakorolna a tagállam területére és – amennyire ezt a
tagállam képes megítélni – az Unió területére, ha megtelepedne és elterjedne a
területén.
Az 1. szakasz 4. pontjának
a)–g) pontjában felsorolt közvetlen hatások közül legalább egy, de akár
több is szerepelhet e hatások között.
2. alszakasz
Azon károsítók azonosítására szolgáló előzetes értékelés kritériumai,
amelyek ideiglenesen uniós zárlati károsítónak minősülnek és átmeneti
intézkedéseket igényelnek a 29. cikk (1) bekezdése szerint
(1)
A károsító azonossága
A károsítónak meg kell felelnie az 1. szakasz
1. pontjában meghatározott kritériumnak.
(2)
A károsító jelenléte az Unió területén
Nem ismeretes, hogy a károsító korábban jelen lett volna az Unió
területén, vagy úgy tekintik, hogy az az Unió területére vonatkozóan kielégíti
az 1. szakasz 2. pontjának b) vagy c) pontjában meghatározott
feltételeket.
(3)
Annak valószínűsége, hogy a károsító
megtelepedik és elterjed az Unió területén vagy az Unió területének olyan
részén/részein, ahol nincs jelen
Az Unió rendelkezésére álló információk alapján a
károsító az Unió területére vonatkozóan kielégíti az 1. szakasz
3. pontjának b) és c) pontjában meghatározott feltételeket.
(4)
A károsító lehetséges gazdasági, társadalmi és
környezeti hatása
Az Unió rendelkezésére álló információk alapján a
károsító az 1. szakasz 4. pontjában meghatározott területek közül egy
vagy több tekintetében is elfogadhatatlan gazdasági, társadalmi és/vagy
környezeti hatást gyakorolna az Unió területére, ha megtelepedne és elterjedne
annak területén.
Az 1. szakasz 4. pontjának
a)–g) pontjában felsorolt közvetlen hatások közül legalább egy, de akár
több is szerepelhet e hatások között.
4. szakasz
A minőséget hátrányosan befolyásoló uniós
károsítónak minősülő károsítók azonosításának kritériumai a
36. cikk és a 38. cikk szerint
(1)
A károsító azonossága
A károsítónak meg kell felelnie az 1. szakasz
1. pontjában meghatározott kritériumnak.
(2)
Annak valószínűsége, hogy a károsító
elterjed az Unió területén
Értékelni kell, hogy a károsító inkább
meghatározott, ültetésre szánt növényekkel terjed-e elsősorban, mint
természetes úton vagy növényi termékek vagy egyéb áruk szállításával.
Az értékelésnek adott esetben ki kell térnie a
következőkre:
a)      a károsító életciklusainak száma az
érintett gazdaszervezeten;
b)      a károsító biológiai jellemzői,
epidemiológiája és túlélése;
c)      a károsítónak az érintett
gazdaszervezetre való átvitelének lehetséges természetes, emberi
közreműködést igénylő vagy egyéb útvonalai és az útvonalak
hatékonysága, beleértve a terjedési mechanizmusokat és a terjedési sebességet;
d)      másodlagos fertőzés és a károsító
átvitele az érintett gazdaszervezetről más növényekre és fordítva;
e)      klimatikus tényezők;
f)       művelési gyakorlatok betakarítás
előtt és után;
g)      talajtípusok;
h)      az érintett gazdaszervezet fogékonysága
és a gazdanövények releváns fejlődési szakaszai;
i)       a károsító vektorainak jelenléte;
j)       a károsító természetes ellenségeinek és
antagonistáinak jelenléte;
k)      a károsítóra fogékony egyéb
gazdaszervezetek jelenléte;
l)       a károsító prevalenciája az Unió
területén;
m)     a növények tervezett felhasználása.
(3)
A károsító lehetséges gazdasági, társadalmi és
környezeti hatása
A(2) bekezdésben említett, ültetésre szánt
növények károsítóval való fertőzöttségének elfogadhatatlan gazdasági
hatása van a szóban forgó, ültetésre szánt növények rendeltetésszerű
felhasználására a következő pontok közül egy vagy több tekintetében:
a)      a termést érintő veszteségek a
terméshozam és a minőség tekintetében;
b)      a védekezési intézkedések
többletköltségei;
c)      a betakarítás és osztályozás többletköltségei;
d)      az újratelepítés költségei;
e)      a helyettesítő növények
kényszerű termesztése miatti veszteségek;
f)       a jelenlegi termelési gyakorlatokra
gyakorolt hatások;
g)      a termelés helyén a többi gazdanövényre
gyakorolt hatások;
h)      a többi károsító megtelepedésére,
elterjedésére és hatására gyakorolt hatások az érintett károsító azon képessége
révén, hogy a szóban forgó többi károsító vektorának szerepét töltse be;
i)       a termelő költségeire vagy
inputigényeire, köztük az ellenőrzési költségekre, valamint a mentesítési
és visszaszorítási költségekre gyakorolt hatások;
j)       a termelő nyereségét érintő
hatások, amelyek az előállítási költségek, a hozamok vagy árszintek
változásainak következményei;
k)      egy termék iránti belföldi vagy külföldi
fogyasztói kereslet változásai a minőségi változások következtében;
l)       a belföldi és exportpiacokra és -árakra
gyakorolt hatások;
m)     a foglalkoztatásra gyakorolt hatások.
A fenti a)–h) pontokat illetően a
veszélyeztetett területen található gazdaszervezetekre gyakorolt közvetlen
hatást kell figyelembe venni. Ezeket a hatásokat az elszenvedett károk típusát,
mennyiségét és gyakoriságát figyelembe véve kell értékelni.
Az i)–m) pontokat illetően a
veszélyeztetett területen belül és kívül érvényesülő közvetett hatásokat
kell figyelembe venni.
III. MELLÉKLET
Az
Unió területére vonatkozóan növény-egészségügyi kockázatot jelentő ,
ültetésre szánt növények azonosítására szolgáló elemek, a 47. cikk
(2) bekezdése és a 48. cikk szerint
Úgy kell tekinteni, hogy a harmadik
országokból származó, ültetésre szánt növények valószínűleg
növény-egészségügyi kockázatot jelentenek az Unió területére nézve, a
47. cikk (1) bekezdése szerint, amennyiben a szóban forgó, ültetésre
szánt növények az alábbi feltételek közül legalább háromnak megfelelnek, az
1. pont a), b) és c) pontjában előírt feltételek közül pedig
legalább egynek:
(1)
Az ültetésre szánt növények jellemzői
a)      Olyan növénynemzetségbe vagy -családba
tartoznak, amely az Unió területén vagy harmadik országokban zárlati
károsítóként besorolt károsítók közismert hordozója.
b)      Olyan növénynemzetségbe vagy -családba
tartoznak, amely közismerten rendszerint olyan polifág károsítók vagy monofág
károsítók hordozója, amelyekről ismert, hogy jelentős hatást
gyakorolnak az Unió területén termesztett, az Unió területe szempontjából nagy
gazdasági, társadalmi és környezeti jelentőségű növényfajokra.
c)      Olyan növénynemzetségbe vagy -családba
tartoznak, amely közismerten rendszerint károsítók hordozója anélkül, hogy az
adott károsítók jelei vagy tünetei megmutatkoznának rajta, vagy ezek a jelek és
tünetek legalább három hónapos lappangási idővel mutatkoznak meg rajta,
aminek következtében az Unió területére való behozatalkor végzett hatósági
ellenőrzések során mintavétel és vizsgálat vagy zárlat elrendelése nélkül
valószínűleg nem fedezik fel a károsítók jelenlétét az adott ültetésre
szánt növényeken.
d)      A származási hely szerinti harmadik
országban szabadban termesztik őket.
e)      Szállítás előtt vagy közben nem
kezelik őket általános növényvédő szerekkel.
f)       A származási hely szerinti harmadik
országban nem esnek át kiviteli hatósági ellenőrzésen és tanúsításon.
g)      Nem zárt tartályokban vagy csomagolásban
szállítják, vagy ha mégis így szállítják, a szállítmányokat a méretük miatt nem
lehet zárt létesítményekben felnyitni az Unió területére való behozatalkor
végzett hatósági ellenőrzések céljából.
(2)
Az ültetésre szánt növények származása
a)      Olyan harmadik országból származnak vagy
szállítják őket, amely gyakran küld értesítést az 5. cikk
(2) bekezdése szerinti jegyzékben nem szereplő zárlati károsítók
felfedezéséről.
b)      Olyan harmadik országból származnak vagy
szállítják őket, amely nem részes a Nemzetközi Növényvédelmi Egyezményben.
IV. MELLÉKLET
A
károsítók jelentette kockázatok kezelését célzó intézkedések és elvek
1. szakasz
A zárlati károsítók jelentette kockázatok kezelését
célzó, a 16. cikk (1) bekezdésében, a 20. cikkben, a
24. cikk (2) bekezdésében, a 27. cikk (4) bekezdésében, a
28. cikk (1) bekezdésében, a 29. cikk (4) bekezdésében, a
40. cikk (2) bekezdésében, a 41. cikk (2) bekezdésében, a
44. cikk (3) bekezdésében, a 49. cikk (2) bekezdésében és
az 50. cikk (2) bekezdésében említett intézkedések
A zárlati károsítók jelentette kockázatok
kezelése a következők közül egy vagy adott esetben több intézkedés végrehajtását
jelenti:
(1)
a termesztett és a vadon termő növények
fertőzésének megelőzését és felszámolását célzó intézkedések
a)      A termesztett növények azonosságára,
jellegére, származására, őseire, eredetére és termelési előzményeire
vonatkozó korlátozások.
b)      A növények termesztésére, betakarítására
és felhasználására vonatkozó korlátozások.
c)      A növényi termékek, a helyiségek, a föld,
a víz, a talaj, a termesztőközegek, a létesítmények, a gépek, a
berendezések és egyéb áruk használatára vonatkozó korlátozások.
d)      A növények, a növényi termékek, a
helyiségek, a föld, a víz, a talaj, a termesztőközegek, a létesítmények, a
gépek, a berendezések és egyéb áruk megfigyelése, szemrevételezése,
belőlük minta vétele és annak laboratóriumi vizsgálata a zárlati károsítók
jelenlétének megállapítása céljából.
e)      Ellenálló növényfajok vagy –fajták
megfigyelése az ellenállóképességük összeomlása vagy hatékonyságának
megváltozása tekintetében, ami a zárlati károsító vagy annak biotípusa,
patotípusa, fajtája vagy virulenciacsoportja megváltozására utal.
f)       A zárlati károsítókkal fertőzött
vagy potenciálisan fertőzött növények, növényi termékek, helyiségek, föld,
víz, talaj, termesztőközegek, létesítmények, gépek, berendezések és egyéb
áruk fizikai, kémiai és biológiai kezelése.
g)      A zárlati károsítókkal fertőzött
vagy potenciálisan fertőzött növények, növényi termékek és egyéb áruk
megsemmisítése vagy megelőzési célból végzett megsemmisítése.
h)      Tájékoztatási, adatrögzítési, közlési és
beszámolási kötelezettségek.
A b) pont alkalmazásában a szóban forgó
intézkedések között szerepelhetnek a növényfajoknak és növényfajtáknak az
érintett zárlati károsítónak való ellenállásuk tekintetében való vizsgálatára
és az érintett zárlati károsítónak ellenállónak bizonyult növényfajoknak és növényfajtáknak
jegyzékben való felsorolására vonatkozó követelmények.
Az f) pont alkalmazásában a szóban forgó
intézkedések között szerepelhetnek a következőkre vonatkozó követelmények:
a)      az érintett kezelést alkalmazó
vállalkozók nyilvántartásba vétele, meghatalmazása és hatósági felügyelete;
b)      növény-egészségügyi bizonyítvány,
növényútlevél, címke vagy más hatósági tanúsítvány kibocsátása a kezelt
növények, növényi termékek vagy egyéb áruk tekintetében, és a 91. cikk
(1) bekezdésében említett jelölés elhelyezése az érintett eljárás
alkalmazása után.
(2)
A növényekből, növényi termékekből és
egyéb árukból álló szállítmányokra vonatkozó intézkedések
a)      A növények, növényi termékek és egyéb
áruk azonosságára, jellegére, származására, eredetére, őseire, termelési
módszereire, termelési előzményeire és nyomonkövethetőségére
vonatkozó korlátozások.
b)      A növények, növényi termékek és egyéb
áruk behozatalára, szállítására, használatára, kezelésére, feldolgozására,
csomagolására, tárolására, forgalmazására és rendeltetési helyére vonatkozó
korlátozások.
c)      A növények, a növényi termékek és egyéb
áruk megfigyelése, szemrevételezése, belőlük minta vétele és annak
laboratóriumi vizsgálata a zárlati károsítók jelenlétének megállapítása
céljából, többek között zárlat elrendelésével.
d)      A zárlati károsítókkal fertőzött
vagy potenciálisan fertőzött növények, növényi termékek és egyéb áruk
fizikai, kémiai és biológiai kezelése és adott esetben megsemmisítése.
e)      Tájékoztatási, adatrögzítési, közlési és
beszámolási kötelezettségek.
Az a)–d) pontok alkalmazásában a szóban forgó
intézkedések között szerepelhetnek a következőkre vonatkozó követelmények:
a)      növény-egészségügyi bizonyítvány,
növényútlevél, címke vagy más hatósági tanúsítvány kibocsátása, és a
91. cikk (1) bekezdésében említett jelölés elhelyezése az
a)–d) pontokban említett rendelkezéseknek való megfelelés tanúsítására.
b)      a d) pontban említett kezelést
alkalmazó vállalkozók nyilvántartásba vétele, meghatalmazása és hatósági
felügyelete.
(3)
A zárlati károsítóknak a növények, növényi
termékek vagy egyéb áruk szállítmányaitól eltérő fertőzési
útvonalaira vonatkozó intézkedések
a)      A zárlati károsítók áruként való
behozatalára és szállítására vonatkozó korlátozások.
b)      A zárlati károsítók mint áruk
megfigyelése, szemrevételezése, belőlük minta vétele és annak
laboratóriumi vizsgálata, adott esetben pedig megsemmisítése.
c)      Az utazók által szállított növényekre,
növényi termékekre és egyéb árukra vonatkozó korlátozások.
d)      Az utazók által szállított növények,
növényi termékek és egyéb áruk megfigyelése, szemrevételezése, belőlük
minta vétele és annak laboratóriumi vizsgálata, adott esetben pedig kezelése
vagy megsemmisítése.
e)      Az áruk szállítására használt
járművekre, csomagolásra és egyéb árukra vonatkozó korlátozások.
f)       Az áruk szállítására használt
járművek, csomagolás és egyéb áruk megfigyelése, szemrevételezése,
belőlük minta vétele és annak laboratóriumi vizsgálata, adott esetben
pedig kezelése vagy megsemmisítése.
g)      Tájékoztatási, adatrögzítési, közlési és
beszámolási kötelezettségek.
2. szakasz
a károsítók jelentette kockázatok kezelésére
vonatkozó, a 16. cikk (1) bekezdésében, a 17. cikk
(2) bekezdésében, a 27. cikk (4) bekezdésében, a 28. cikk
(1) bekezdésében, a 29. cikk (4) bekezdésében, a 31. cikk
(1) bekezdésében, a 37. cikk (5) bekezdésében, a 44. cikk
(3) bekezdésében, a 47. cikk (2) bekezdésében, a 68. cikk
(3) bekezdésében, a 69. cikk (3) bekezdésében, a 70. cikk
(2) bekezdésében, a 74. cikk (3) bekezdésében és a 75. cikk
(3) bekezdésében említett elvek
Az uniós
zárlati károsítók, védett övezeti zárlati károsítók és a minőséget
hátrányosan befolyásoló uniós károsítók jelentette kockázatok kezelése a
következő elveket követi:
(1)          Szükségesség
A károsító jelentette kockázat kezelését célzó
intézkedések csak akkor alkalmazhatók, ha az adott intézkedések szükségesek
annak megakadályozásához, hogy a szóban forgó károsító bejusson, megtelepedjen
és elterjedjen.
(2)          Arányosság
A károsító jelentette kockázat kezelését célzó
intézkedéseknek összhangban kell lenniük az érintett károsító jelentette
kockázattal és a szükséges védelem mértékével.
(3)          Minimális hatás
A károsító jelentette kockázat kezelése érdekében
hozott intézkedéseknek a lehetőségekhez mérten a legkevésbé korlátozó
jellegű intézkedéseknek kell lenniük, és a lehető legkisebb mértékben
akadályozhatják a személyek, az áruk és a szállítóeszközök nemzetközi mozgását.
(4)          A megkülönböztetés tilalma
A károsító jelentette kockázat kezelése érdekében
hozott intézkedések nem alkalmazhatók oly módon, hogy önkényes vagy
indokolatlan hátrányos megkülönböztetés vagy különösen a nemzetközi
kereskedelemre vonatkozó rejtett korlátozás eszközei legyenek. Harmadik
országokkal szemben sem lehetnek szigorúbbak, mint az ugyanazon károsító ellen
hozott intézkedések, ha az az Unió területén van jelen, amennyiben a harmadik
országok bizonyítani tudják, hogy ugyanolyan a növény-egészségügyi helyzetük,
és azonos vagy egyenértékű növény-egészségügyi intézkedéseket alkalmaznak.
(5)          Szakmai indokoltság
A károsító jelentette kockázat kezelése érdekében
hozott intézkedéseknek megfelelő kockázatelemzés vagy adott esetben a
rendelkezésre álló tudományos információk egyéb összehasonlítható vizsgálata és
értékelése révén levont következtetések alapján szakmailag indokoltnak kell
lenniük. Az említett intézkedéseknek mindig az új vagy aktualizált
kockázatelemzési vagy releváns tudományos információkat kell tükrözniük, ezért
ha szükséges, módosítani vagy törölni kell azokat.
(6)          Megvalósíthatóság
A károsító jelentette kockázat kezelése érdekében
hozott intézkedéseknek olyannak kell lenniük, hogy az intézkedések célja nagy
valószínűséggel teljesülhessen.
V. MELLÉKLET
Az
Unió területére való behozatalhoz kiállított növény-egészségügyi bizonyítvány
tartalma
A. rész
Export növény-egészségügyi bizonyítványok a
71. cikk (1) bekezdése szerint
___________________________________________________________________________
Növény-egészségügyi
bizonyítványminta
                                                                                Szám:_______________________
________________________________________________________ növényvédelmi
szervezete
CÍMZETT:_______________________________________________ növényvédelmi
szervezete
I. A szállítmány leírása
Az
exportőr neve és címe:________________________________________________________
A
címzett bejelentett neve és címe:_________________________________________________
A
csomagok száma és leírása:_____________________________________________________
Megkülönböztető
jegyek:________________________________________________________
Származási
hely:_______________________________________________________________
A
bejelentett szállítóeszköz:_______________________________________________________
A
bejelentett beléptetési hely:_____________________________________________________
A
termék neve és bejelentett mennyisége:____________________________________________
A
növények botanikai neve:______________________________________________________
Igazolom, hogy az itt
leírt növények, növényi termékek és egyéb áruk a megfelelő hivatalos
eljárás szerinti ellenőrzésen és/vagy vizsgálaton átestek, és mindezek
alapján mentesnek bizonyultak az importőr szerződő fél által
meghatározott zárlati károsítóktól, valamint megfelelnek az importőr szerződő
fél jelenleg érvényben levő növény-egészségügyi követelményeinek,
beleértve azokat a követelményeket is, amelyek a zárlati károsítónak nem
minősülő szabályozott károsítókra vonatkoznak.
Gyakorlatilag
egyéb károsítóktól is mentesnek tekinthetők.*
II. Kiegészítő nyilatkozat
[szöveg]
III. Kártevő-mentesítő és/vagy fertőtlenítő kezelés
Dátum ________
Kezelés ___________ Vegyi anyag (hatóanyag)_________________________
Időtartam és
hőmérséklet________________________________________________________
Koncentráció_________________________________________________________________
Kiegészítő
információk__________________________________________________________
___________________________________________________________________________
                                                         Kiállítás helye____________________________________
(A szervezet
pecsétje) ________      A meghatalmazott tisztviselő neve______________________
                                                         Dátum__________________________________________
                                                                                (Aláírás)
___________________________________________________________________________
Ez
a bizonyítvány semmiféle pénzügyi felelősséget nem keletkeztet sem a(z)
____________ (a növényvédelmi szervezet neve), sem a tisztviselői vagy
képviselői számára.*
*
Ez a mondat elhagyható.
B. rész
Reexport növény-egészségügyi bizonyítványok a
71. cikk (1) bekezdése szerint
___________________________________________________________________________
Reexport növény-egészségügyi
bizonyítvány mintája
                                                                                Szám:_______________________
_________________________________
növényvédelmi szervezete (reexportőr szerződő fél)
CÍMZETT:
________________________________ növényvédelmi szervezete(i) (importőr
szerződő fél/felek)
I. A szállítmány leírása
Az
exportőr neve és címe:________________________________________________________
A
címzett bejelentett neve és címe:_________________________________________________
A
csomagok száma és leírása:_____________________________________________________
Megkülönböztető
jegyek:________________________________________________________
Származási
hely:_______________________________________________________________
A
bejelentett szállítóeszköz:_______________________________________________________
A
bejelentett beléptetési hely:_____________________________________________________
A
termék neve és bejelentett mennyisége:____________________________________________
A
növények botanikai neve:______________________________________________________
Igazolom, hogy a fent leírt növények, növényi
termékek és egyéb szabályozott árucikkek ________________ behozatalra kerültek
________________-ba/-be (reexportőr szerződő fél)
_________________-ból/-ből (származás szerinti szerződő fél).
Növény-egészségügyi bizonyítványuk száma: __________________, amely
bizonyítványból
 *az eredeti || ¨ || *az ellenjegyzett hiteles másolat || ¨
ezen bizonyítvány mellé csatolva van;
 *be vannak csomagolva || ¨ || *át vannak csomagolva || ¨
 *eredeti || ¨ || *új || ¨
tárolóedényekben találhatók; igazolom, hogy
 *az eredeti növény-egészségügyi bizonyítvány szerint || ¨
és
 *további ellenőrzés alapján || ¨
megfelelnek az importőr
szerződő fél által támasztott jelenlegi növény-egészségügyi
követelményeknek; és hogy a ________________-ban/-ben (reexportőr
szerződő fél) való tárolás ideje alatt a szállítmányt nem érte
kártevőfertőzés vagy egyéb fertőzés veszélye.
 *A megfelelő || ¨ || rubrikát ki kell pipálni
II. Kiegészítő nyilatkozat
[szöveg]
III. Kártevő-mentesítő és/vagy fertőtlenítő kezelés
Dátum ________
Kezelés ___________ Vegyi anyag (hatóanyag)_________________________
Időtartam és
hőmérséklet________________________________________________________
Koncentráció_________________________________________________________________
Kiegészítő
információk__________________________________________________________
___________________________________________________________________________
                                                         Kiállítás helye____________________________________
(A szervezet
pecsétje)   _________   A meghatalmazott tisztviselő neve______________________
                                                         Dátum__________________________________________
                                                                                (Aláírás)
___________________________________________________________________________
Ez
a bizonyítvány semmiféle pénzügyi felelősséget nem keletkeztet sem a(z)
____________ (a növényvédelmi szervezet neve), sem a tisztviselői vagy
képviselői számára.*
*
Ez a mondat elhagyható.
VI. MELLÉKLET
A
növényútlevelek
A. rész
Növényútlevelek az Unió területén belüli szállításhoz
a 78. cikk (2) bekezdésének első albekezdése szerint
1.           Az Unió területén belüli
szállításhoz kiállított növényútlevélnek a következő elemeket kell
tartalmaznia:
(a)
bal felső sarkában a „Növényútlevél” szó;
(b)
jobb felső sarkában az Európai Unió zászlaja;
(c)
egy „A” betű, melyet növények és növényi
termékek esetében a vonatkozó növényfaj vagy taxon botanikai neve követ, vagy –
adott esetben – az érintett áru neve;
(d)
egy „B” betű, melyet annak a tagállamnak a
63. cikk b) pontjában említett kétbetűs kódja követ, amelyben a
növényútlevelet kiadó vállalkozó nyilvántartásba van véve, majd egy
kötőjel és az érintett vállalkozó nyilvántartási száma;
(e)
egy „C” betű, melyet az érintett növény,
növényi termék vagy egyéb áru tételének száma követ;
(f)
egy „D” betű, melyet vagy a származás szerinti
harmadik ország neve, vagy a származás szerinti tagállamnak a 63. cikk
b) pontjában említett kétbetűs kódja követ.
2.           Az 1. pont e) alpontjában
említett tételszám helyett a tételen elhelyezett, egyedi
nyomonkövethetőséget biztosító vonalkódra, hologramra, chipre vagy egyéb
adathordozóra való hivatkozás is alkalmazható.
B. rész
Növényútlevelek a védett övezetekbe irányuló és
azokon belüli szállításhoz a 78. cikk (2) bekezdésének második
albekezdése szerint
(1)
A védett övezetekbe irányuló és azokon belüli
szállításhoz kiállított növényútlevélnek a következő elemeket kell
tartalmaznia:
(a)
bal felső sarkában a „Növényútlevél ─
ZP” jelölés;
(b)
közvetlenül alatta a vonatkozó védett övezeti
zárlati károsító(k) tudományos megnevezése;
(c)
a jobb felső sarokban az Európai Unió
zászlaja;
(d)
egy „A” betű, melyet növények és növényi
termékek esetében a vonatkozó növényfaj vagy taxon botanikai neve követ, vagy –
adott esetben – az érintett áru neve;
(e)
egy „B” betű, melyet annak a tagállamnak a
63. cikk b) pontjában említett kétbetűs kódja követ, amelyben a
növényútlevelet kiadó vállalkozó nyilvántartásba van véve, majd egy
kötőjel és az érintett vállalkozó nyilvántartási száma;
(f)
egy „C” betű, melyet az érintett növény,
növényi termék vagy egyéb áru tételének száma követ;
(g)
egy „D” betű, melyet vagy a származás szerinti
harmadik ország neve, vagy a származás szerinti tagállamnak a 63. cikk
b) pontjában említett kétbetűs kódja követ.
(2)
Az 1. pont f) alpontjában említett
tételszám helyett a tételen elhelyezett, egyedi nyomonkövethetőséget
biztosító vonalkódra, hologramra, chipre vagy egyéb adathordozóra való
hivatkozás is alkalmazható.
C. rész
Tanúsító címkével kombinált növényútlevelek az Unió
területén belüli szállításhoz a 78. cikk (3) bekezdésének második
albekezdése szerint
(1)          A közös címkén a(z)
…/…/EU rendelet [Office of Publications, please insert number of
Regulation on plant reproductive material law] 19. cikkében említett
hatósági címkével vagy az adott rendelet 122. cikkében említett általános
bizonyítvánnyal kombinált, az Unió területén belüli szállításhoz kiállított
növényútlevélnek a következő elemeket kell tartalmaznia:
(a)
a közös címke bal felső sarkában a
„Növényútlevél” szó;
(b)
a közös címke jobb felső sarkában az Európai
Unió zászlaja.
A növényútlevelet a
közös címkén közvetlenül a hatósági címke vagy adott esetben az általános
bizonyítvány fölött kell elhelyezni, és ugyanolyan szélesnek kell lennie.
Amennyiben az
A. rész 1. pontjában említett c), d), e) vagy f) pontot az adott
hatósági címke vagy adott esetben általános bizonyítvány nem tartalmazza, az
adott pontot az első albekezdésben említett növényútlevélben kell
feltüntetni.
(2)          Az A. rész 2. pontját
értelemszerűen kell alkalmazni.
D. rész
Tanúsító címkével kombinált növényútlevelek a védett
övezetekbe irányuló és azokon belüli szállításhoz a 78. cikk
(3) bekezdésének harmadik albekezdése szerint
(1)          A közös címkén a(z)
…/…/EU rendelet [Office of Publications, please insert number of
Regulation on plant reproductive material law] 19. cikkében említett
hatósági címkével, vagy az adott rendelet 122. cikkében említett általános
bizonyítvánnyal kombinált, a védett övezetekbe irányuló és azokon belüli
szállításhoz kiállított növényútlevélnek a következő elemeket kell
tartalmaznia:
(c)
a közös címke bal felső sarkában a
„Növényútlevél ─ ZP” jelölés;
(d)
közvetlenül alatta a vonatkozó védett övezeti
zárlati károsító(k) tudományos megnevezése;
(e)
a közös címke jobb felső sarkában az Európai
Unió zászlaja.
A növényútlevelet a
közös címkén közvetlenül a hatósági címke vagy adott esetben az általános
bizonyítvány fölött kell elhelyezni, és ugyanolyan szélesnek kell lennie.
Amennyiben a
B. rész 1. pontjában említett d), e), f) vagy g) pontot az adott
hatósági címke vagy adott esetben az általános bizonyítvány nem tartalmazza, az
adott pontot az első albekezdésben említett növényútlevélben kell
feltüntetni.
(2)          A B. rész 2. pontját
értelemszerűen kell alkalmazni.
VII. MELLÉKLET
Fa
csomagolóanyag jelölése a 91. cikk (1) bekezdése szerint
A fa csomagolóanyag esetében a 91. cikk
(1) bekezdése értelmében alkalmazott jelölésnek a következő elemeket
kell tartalmaznia:
a)           bal oldalon a Nemzetközi
Növényvédelmi Egyezmény (IPPC) logóját;
b)           jobb oldalon annak a tagállamnak a
63. cikk b) pontjában említett kétbetűs kódja, amelyben a
jelölést alkalmazó vállalkozó nyilvántartásba van véve, majd egy kötőjel
és az érintett vállalkozó nyilvántartási száma, valamint a „HT” betűk;
A jelölés szélén belül nem szerepelhet egyéb
információ.
A jelölést nem lehet kézzel rajzolni.
VIII. MELLÉKLET
Az
export és a reexport növény-egészségügyi bizonyítványok tartalma a
94. cikk (3) bekezdése és a 95. cikk (4) bekezdése szerint
A. rész
Export növény-egészségügyi bizonyítványok a
94. cikk (3) bekezdése szerint
(1)          A harmadik országba való export
céljából az Unió területéről való kivitelhez kiállított
növény-egészségügyi bizonyítványnak a következő elemeket kell
tartalmaznia:
(a)
a „Növény-egészségügyi bizonyítvány” szavak,
melyeket a következők követik:
i.        az „EU” betűk;
ii.       annak a tagállamnak a 63. cikk
b) pontjában említett kétbetűs kódja, amelyben az export
növény-egészségügyi bizonyítvány kiállítását kérő vállalkozó
nyilvántartásba van véve;
iii.      egy perjel;
iv.      a bizonyítvány egyedi azonosító kódja,
amely számokból vagy betűk és számok kombinációjából áll; a betűk a
tagállam azon megyéjét és körzetét jelentik, ahol a bizonyítványt kiállítják;
(b)
„Az exportőr neve és címe” szavak, melyeket az
export növény-egészségügyi bizonyítvány kiállítását kérő, nyilvántartásba
vett vállalkozó neve és címe követ;
(c)
„A címzett bejelentett neve és címe” szavak,
melyeket a címzett bejelentett neve és címe követ;
(d)
a „növényvédelmi szervezete” szavakat megelőzi
annak a tagállamnak a neve, amelynek a növényvédelmi szervezete kiállítja a
bizonyítványt, ezt követően pedig a „növényvédelmi szervezete(i)” szavakat
megelőzi a rendeltetési ország vagy – adott esetben – rendeltetési
országok neve;
(e)
a „Származási hely” szavak, melyeket az azon
szállítmányban foglalt növények, növényi termékek vagy egyéb áruk származási
helye követ, amelyre a bizonyítványt kiállítják;
(f)
„A bejelentett szállítóeszköz” szavak, melyeket az
adott szállítmány bejelentett szállítóeszköze követ;
(g)
„A bejelentett beléptetési hely” szavak, melyeket
az adott szállítmány rendeltetési országba való beléptetésének bejelentett
helye követ;
(h)
a „Megkülönböztető jegyek: a csomagok száma és
leírása; a termék neve; a növények botanikai neve” szavak, melyeket a
szállítmányban található csomagok száma és típusa követ;
(i)
a „bejelentett mennyisége” szavak, melyeket az
adott szállítmányban foglalt növények, növényi termékek vagy egyéb áruk
mennyisége követ számban vagy tömegben kifejezve;
(j)
az „Igazolom, hogy az itt leírt növények, növényi
termékek és egyéb szabályozott áruk a megfelelő hivatalos eljárás szerinti
ellenőrzésen és/vagy vizsgálaton átestek, és mindezek alapján mentesnek
bizonyultak az importőr szerződő fél által meghatározott zárlati
károsítóktól, valamint megfelelnek az importőr szerződő fél jelenleg
érvényben levő növény-egészségügyi követelményeinek, beleértve azokat a
követelményeket is, amelyek a zárlati károsítónak nem minősülő
szabályozott károsítókra vonatkoznak. Gyakorlatilag egyéb károsítóktól is
mentesnek tekinthetők.” szavak;
(k)
a „Kiegészítő nyilatkozat” szavak, melyeket a 67. cikk
(2) bekezdésében említett kiegészítő nyilatkozat és a 67. cikk
(3) bekezdésében említett nyilatkozat, valamint opcionálisan minden
további, a szállítmánnyal kapcsolatos releváns növény-egészségügyi információ
követ. Ha a kiegészítő nyilatkozathoz rendelkezésre álló hely nem
elegendő, a szöveget az űrlap hátoldalán kell folytatni;
(l)
a „Kártevő-mentesítő és/vagy
fertőtlenítő kezelés” szavak;
(m)
a „Kezelés” szó, melyet az adott szállítmányon
alkalmazott kezelés követ;
(n)
a „Vegyi anyag (hatóanyag)” szavak, melyeket az
m) pontban említett kezeléshez használt vegyi anyag hatóanyaga követ;
(o)
az „Időtartam és hőmérséklet” szavak,
melyeket a kezelés időtartama és adott esetben hőmérséklete követ;
(p)
a „Koncentráció” szó, melyet az adott vegyi anyag
kezelés alatt elért koncentrációja követ;
(q)
a „Dátum” szó, melyet a kezelés dátuma követ;
(r)
a „Kiegészítő információk” szavak, melyeket
minden olyan kiegészítő információ követ, amelyet az illetékes hatóság a
bizonyítványban fel kíván tüntetni;
(s)
a „Kiállítás helye” szavak, melyeket a
növény-egészségügyi bizonyítvány kiállítási helye követi;
(t)
a „Dátum” szó, melyet a növény-egészségügyi
bizonyítvány kiállításának dátuma követi;
(u)
„A meghatalmazott tisztviselő neve és
aláírása” szavak, melyeket a növény-egészségügyi bizonyítványt kiállító és
aláíró tisztviselő neve és aláírása követ;
(v)
„A szervezet pecsétje” szavak, melyeket a
növény-egészségügyi bizonyítványt kiállító illetékes hatóság hivatalos pecsétje
követ.
(2)          A felhasznált papíron szerepelnie
kell a bizonyítványt aláíró illetékes hatóság szárazbélyegzőjének.
B. rész
Reexport növény-egészségügyi bizonyítványok a
95. cikk (4) bekezdése szerint
(1)          A harmadik országba való reexport
céljából az Unió területéről való kivitelhez kiállított
növény-egészségügyi bizonyítványnak a következő elemeket kell
tartalmaznia:
(a)
a „Reexport növény-egészségügyi bizonyítvány”
szavak, melyeket a következők követik:
i.        az „EU” betűk;
ii.       annak a tagállamnak a 63. cikk
b) pontjában említett kétbetűs kódja, amelyben a reexport
növény-egészségügyi bizonyítvány kiállítását kérő vállalkozó
nyilvántartásba van véve;
iii.      egy perjel;
iv.      a bizonyítvány egyedi azonosító kódja,
amely számokból vagy betűk és számok kombinációjából áll; a betűk a
tagállam azon megyéjét és körzetét jelentik, ahol a bizonyítványt kiállítják;
(b)
„Az exportőr neve és címe” szavak, melyeket a
reexport növény-egészségügyi bizonyítvány kiállítását kérő,
nyilvántartásba vett vállalkozó neve és címe követ;
(c)
„A címzett bejelentett neve és címe” szavak,
melyeket a címzett bejelentett neve és címe követ;
(d)
a „növényvédelmi szervezete” szavakat megelőzi
annak a tagállamnak a neve, amelynek a növényvédelmi szervezete kiállítja a
bizonyítványt, ezt követően pedig a „növényvédelmi szervezete(i)” szavakat
megelőzi a rendeltetési ország vagy – adott esetben – rendeltetési
országok neve;
(e)
a „Származási hely” szavak, melyeket az azon
szállítmányban foglalt növények, növényi termékek vagy egyéb áruk származási
helye követ, amelyre a bizonyítványt kiállítják;
(f)
„A bejelentett szállítóeszköz” szavak, melyeket az
adott szállítmány bejelentett szállítóeszköze követ;
(g)
„A bejelentett beléptetési hely” szavak, melyeket
az adott szállítmány rendeltetési országba való beléptetésének bejelentett
helye követ;
(h)
a „Megkülönböztető jegyek: a csomagok száma és
leírása; a termék neve; a növények botanikai neve” szavak, melyeket a
szállítmányban található csomagok száma és típusa követ;
(i)
a „bejelentett mennyisége” szavak, melyeket az
adott szállítmányban foglalt növények, növényi termékek vagy egyéb áruk
mennyisége követ számban vagy tömegben kifejezve;
(j)
a következő szöveg:
„Igazolom,
–
hogy a fent leírt növények vagy növényi termékek
behozatalra kerültek …….………-ba/-be (reexport országa) ……………….-ból/-ből
(származási ország). Növény-egészségügyi bizonyítványuk száma: ………………., amely
bizonyítványból
 ¨ || *az eredeti || ¨ || *az ellenjegyzett hiteles másolat ezen bizonyítvány mellé csatolva van;
–
hogy azok
 ¨ || *be vannak csomagolva || ¨ || *át vannak csomagolva
 ¨ || *eredeti || ¨ || *új tárolóedényekbe,
–
hogy
 ¨ || *az eredeti növény-egészségügyi bizonyítvány szerint
és
 ¨ || *további ellenőrzés alapján
megfelelnek az importőr ország hatályos
növény-egészségügyi követelményeinek; és
–
hogy a(z) ………………-ban/-ben (reexportőr ország)
való tárolás ideje alatt a szállítmányt nem érte kártevőfertőzés vagy
egyéb fertőzés veszélye.
*        A megfelelő rovatot ki kell
pipálni!”,
mely szöveget a kért információkkal ki kell
tölteni, és a vonatkozó rovatokat ki kell pipálni;
(k)
a „Kiegészítő nyilatkozat” szavak, melyeket a
67. cikk (2) bekezdésében említett kiegészítő nyilatkozat és a
67. cikk (3) bekezdésében említett nyilatkozat, valamint opcionálisan
minden további, a szállítmánnyal kapcsolatos releváns növény-egészségügyi
információ követ. Ha a kiegészítő nyilatkozathoz rendelkezésre álló hely
nem elegendő, a szöveget az űrlap hátoldalán kell folytatni;
(l)
a „Kártevő-mentesítő és/vagy
fertőtlenítő kezelés” szavak;
(m)
a „Kezelés” szó, melyet az adott szállítmányon
alkalmazott kezelés követ;
(n)
a „Vegyi anyag (hatóanyag)” szavak, melyeket az
m) pontban említett kezeléshez használt vegyi anyag hatóanyaga követ;
(o)
az „Időtartam és hőmérséklet” szavak,
melyeket a kezelés időtartama és adott esetben hőmérséklete követ;
(p)
a „Koncentráció” szó, melyet az adott vegyi anyag
kezelés alatt elért koncentrációja követ;
(q)
a „Dátum” szó, melyet a kezelés dátuma követ;
(r)
a „Kiegészítő információk” szavak, melyeket
minden olyan kiegészítő információ követ, amelyet az illetékes hatóság a
bizonyítványban fel kíván tüntetni;
(s)
a „Kiállítás helye” szavak, melyeket a
növény-egészségügyi bizonyítvány kiállítási helye követi;
(t)
a „Dátum” szó, melyet a növény-egészségügyi
bizonyítvány kiállításának dátuma követi;
(u)
„A meghatalmazott tisztviselő neve és
aláírása” szavak, melyeket a növény-egészségügyi bizonyítványt kiállító és
aláíró tisztviselő neve és aláírása követ;
(v)
„A szervezet pecsétje” szavak, melyeket a
növény-egészségügyi bizonyítványt kiállító illetékes hatóság hivatalos pecsétje
követ.
(2)          A felhasznált papíron szerepelnie
kell a bizonyítványt aláíró illetékes hatóság szárazbélyegzőjének.
IX. MELLÉKLET
Megfelelési
táblázat
 A Tanács 69/464/EGK irányelve || Ez a rendelet || A(z) …/…/EU rendelet [Office of Publications, please insert number of Regulation on Official Controls]
 1. cikk || 27. cikk, (1) bekezdés || ─
 2. cikk || 27. cikk, (1) bekezdés, d) pont || ─
 3., 4. és 5. cikk || 27. cikk, (1) bekezdés, c) pont || ─
 6. cikk || 27. cikk, (1) bekezdés, e) pont || ─
 7. cikk || ─ || ─
 8. cikk || 8. cikk || ─
 9. cikk || 31. cikk, (1) bekezdés || ─
 10. és 11. cikk || 27. cikk, (1) bekezdés, c) pont || ─
 12. és 13. cikk || ─ || ─
 A Tanács 93/85/EGK irányelve || Ez a rendelet || A(z) …/…/EU rendelet [Office of Publications, please insert number of Regulation on Official Controls]
 1. cikk || 27. cikk, (1) bekezdés || ─
 2. cikk || 27. cikk, (1) bekezdés, f) pont, || ─
 3. cikk || 9. cikk || ─
 4–8. cikk || 27. cikk, (1) bekezdés, a), b) és c) pont || ─
 9. cikk || ─ || ─
 10. cikk || 8. cikk || ─
 11. cikk || 31. cikk, (1) bekezdés || ─
 12. cikk || 27. cikk, (1) bekezdés || ─
 13–15. cikk || ─ || ─
 I–V. melléklet || 27. cikk, (1) bekezdés || ─
 A Tanács 98/57/EK irányelve || Ez a rendelet || A(z) …/…/EU rendelet [Office of Publications, please insert number of Regulation on Official Controls]
 1. cikk || 27. cikk, (1) bekezdés || ─
 2. cikk || 27. cikk, (1) bekezdés, f) pont, || ─
 3. cikk || 9. cikk || ─
 4–7. cikk || 27. cikk, (1) bekezdés, a), b) és c) pont || ─
 8. cikk || ─ || ─
 9. cikk || 8. cikk || ─
 10. cikk || 31. cikk, (1) bekezdés || ─
 11. cikk || 27. cikk, (1) bekezdés || ─
 12–14. cikk || ─ || ─
 I–VII. melléklet || 27. cikk, (1) bekezdés || ─
 A Tanács 2007/33/EK irányelve || Ez a rendelet || A(z) …/…/EU rendelet [Office of Publications, please insert number of Regulation on Official Controls]
 1. cikk || 27. cikk, (1) bekezdés || ─
 2. és 3. cikk || 27. cikk, (1) és (2) bekezdés || ─
 4–8. cikk || 27. cikk, (1) bekezdés, f) pont, || ─
 9–13. cikk || 27. cikk, (1) és (2) bekezdés || ─
 14. cikk || 8. cikk || ─
 15. cikk || 31. cikk, (1) bekezdés || ─
 16. cikk || 27. cikk, (1) bekezdés || ─
 17. cikk || 99. cikk || ─
 18–20. cikk || ─ || ─
 I–IV. melléklet || 27. cikk, (1) bekezdés || ─
 A Tanács 2000/29/EK irányelve || Ez a rendelet || A(z) …/…/EU rendelet [Office of Publications, please insert number of Regulation on Official Controls]
 1. cikk, (1), (2) és (3) bekezdés || 1. cikk || ─
 1. cikk, (4) bekezdés || ─ || 3. cikk
 1. cikk, (5) és (6) bekezdés || ─ || ─
 2. cikk, (1) bekezdés, a) pont || 2. cikk, (1) bekezdés || ─
 2. cikk, (1) bekezdés, b) pont || 2. cikk, (2) bekezdés || ─
 2. cikk, (1) bekezdés, c) pont || ─ || ─
 2. cikk, (1) bekezdés, d) pont || 2. cikk, (3) bekezdés || ─
 2. cikk, (1) bekezdés, e) pont || 1. cikk, (1) bekezdés || ─
 2. cikk, (1) bekezdés, f) pont, || 73. cikk || ─
 2. cikk, (1) bekezdés, g) pont || ─ || 3. cikk; 25. cikk; 36. cikk
 2. cikk, (1) bekezdés, h) pont || 32–35. cikk || ─
 2. cikk, (1) bekezdés, i) pont, első albekezdés || 71. cikk || 4. cikk
 2. cikk, (1) bekezdés, i) pont, második albekezdés || ─ || 4. cikk; 19. cikk
 2. cikk, (1) bekezdés, i) pont, harmadik albekezdés || ─ || 129. cikk
 2. cikk, (1) bekezdés, j) pont || ─ || 2. cikk, (28) bekezdés
 2. cikk, (1) bekezdés, k) pont || ─ || 3. cikk
 2. cikk, (1) bekezdés, l) pont || ─ || 3. cikk
 2. cikk, (1) bekezdés, m) pont || ─ || 3. cikk
 2. cikk, (1) bekezdés, n) pont || ─ || 3. cikk
 2. cikk, (1) bekezdés, o) pont || 2. cikk, (6) bekezdés || ─
 2. cikk, (1) bekezdés, p) pont || ─ || 2. cikk, (26) bekezdés
 2. cikk, (1) bekezdés, q) pont || ─ || ─
 2. cikk, (1) bekezdés, r) pont || ─ || 2. cikk, (48) bekezdés
 2. cikk, (2) bekezdés || 2. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés || ─
 3. cikk, (1) bekezdés || 5. cikk, (1) bekezdés || ─
 3. cikk, (2) és (3) bekezdés || 5. cikk, (1) bekezdés; 37. cikk, (1) bekezdés; 41. cikk, (3) bekezdés || ─
 3. cikk, (4) bekezdés || ─ || ─
 3. cikk, (5) bekezdés || 32. cikk, (2) bekezdés; 50. cikk, (3) bekezdés || ─
 3. cikk, (6) bekezdés || 5. cikk, (2) bekezdés; 32. cikk, (3) bekezdés || ─
 3. cikk, (7) bekezdés || 5. cikk, (3) bekezdés; 27. cikk, (1) bekezdés; 37. cikk, (1) bekezdés || ─
 3. cikk, (8) és (9) bekezdés || 8. cikk; 46. cikk; 54. cikk || ─
 4. cikk, (1) bekezdés || 40. cikk, (1) bekezdés || ─
 4. cikk, (2) bekezdés || 49. cikk, (1) bekezdés || ─
 4. cikk, (3) bekezdés || ─ || ─
 4. cikk, (4) bekezdés || ─ || ─
 4. cikk, (5) bekezdés || 8. cikk; 46. cikk; 54. cikk || ─
 4. cikk, (6) bekezdés || 44. cikk || ─
 5. cikk, (1) bekezdés || 40. cikk, (3) bekezdés || ─
 5. cikk, (2) bekezdés || 49. cikk, (3) bekezdés || ─
 5. cikk, (3) bekezdés || 40. cikk, (2) bekezdés; 49. cikk, (2) bekezdés || ─
 5. cikk, (4) bekezdés || 51. cikk; 70. cikk || ─
 5. cikk, (5) bekezdés || 8. cikk; 46. cikk; 54. cikk || ─
 5. cikk, (6) bekezdés || 44. cikk || ─
 6. cikk, (1)–(4) bekezdés || 82. cikk, (1), (2) és (3) bekezdés || ─
 6. cikk, (5) bekezdés, első és második albekezdés || 82. cikk, (1), (2) és (3) bekezdés || ─
 6. cikk, (5) bekezdés, harmadik albekezdés || 61. cikk; 64. cikk || ─
 6. cikk, (5) bekezdés, negyedik albekezdés || 10. cikk || ─
 6. cikk, (5) bekezdés, ötödik albekezdés || 76. cikk || ─
 6. cikk, (6) bekezdés || 61. cikk; 65. cikk || ─
 6. cikk, (7) bekezdés || 76. cikk || ─
 6. cikk (8) bekezdés, első franciabekezdés || ─ || ─
 6. cikk, (8) bekezdés, második francia bekezdés || 53. cikk || ─
 6. cikk, (8) bekezdés, harmadik franciabekezdés || 82. cikk, (4) bekezdés || ─
 6. cikk, (8) bekezdés, negyedik francia bekezdés || 62. cikk; 65. cikk; 85. cikk || ─
 6. cikk, (8) bekezdés, ötödik francia bekezdés || ─ || ─
 6. cikk, (8) bekezdés, hatodik francia bekezdés || 76. cikk || ─
 6. cikk, (9) bekezdés || 62. cikk || ─
 10. cikk, (1) bekezdés || 78. cikk, (3) bekezdés; 80. cikk; 81. cikk; 82. cikk || ─
 10. cikk, (2) bekezdés || 74. cikk; 75. cikk; 76. cikk || ─
 10. cikk, (3) bekezdés || 88. cikk || ─
 10. cikk, (4) bekezdés || 82. cikk, (4) bekezdés || ─
 11. cikk, (1) bekezdés || 82. cikk, (1) bekezdés || ─
 11. cikk, (2) bekezdés || ─ || ─
 11. cikk, (3) bekezdés ||  ─ || 19. cikk, d) pont
 11. cikk, (4) bekezdés || 87. cikk || ─
 11. cikk, (5) bekezdés || 87. cikk || ─
 12. cikk, (1) bekezdés || ─ || 43. cikk; 134. cikk; 135. cikk; 136. cikk
 12. cikk, (2) bekezdés || 65. cikk, (3) bekezdés; 88. cikk, (5) bekezdés; 90. cikk, (2) bekezdés || 4. cikk, (1) bekezdés, g) és h) pont
 12. cikk, (3) bekezdés || ─ || 115. cikk
 12. cikk, (4) bekezdés || 41. cikk, (4) bekezdés; 90. cikk, (1) és (5) bekezdés || 19. cikk, d) pont; 103. cikk; 130. cikk; 134. cikk; 135. cikk; 136. cikk
 13. cikk, (1) és (2) bekezdés || 71. cikk, (5) bekezdés || 45. cikk; 89. cikk, (1) bekezdés, f) pont
 13. cikk, (3) és (4) bekezdés || ─ || ─
 13a. cikk, (1) bekezdés || ─ || 47. cikk
 13a. cikk, (2) bekezdés || ─ || 52. cikk
 13a. cikk, (3) bekezdés || 71. cikk || ─
 13a. cikk, (4) bekezdés || 71. cikk || ─
 13a. cikk, (5) bekezdés || ─ || 50. cikk; 52. cikk
 13b. cikk, (1) bekezdés || ─ || 63. cikk
 13b. cikk, (2) bekezdés || ─ || 49. cikk
 13b. cikk, (3) bekezdés || ─ || 46. cikk
 13b. cikk, (4) bekezdés || ─ || 46. cikk
 13b. cikk, (5) bekezdés || ─ || 46. cikk
 13b. cikk, (6) bekezdés || ─ || ─
 13c. cikk, (1) bekezdés, a) pont || ─ || 55. cikk
 13c. cikk, (1) bekezdés, b) pont || 61. cikk || ─
 13c. cikk, (1) bekezdés, c) pont || ─ || 54. cikk; 55. cikk; 56. cikk
 13c. cikk, (2) bekezdés, a) pont || ─ || 47. cikk
 13c. cikk, (2) bekezdés, b) pont || ─ || 51. cikk
 13c. cikk, (2) bekezdés, c) pont || ─ || 51. cikk
 13c. cikk, (2) bekezdés, d) pont || ─ || 51. cikk
 13c. cikk, (2) bekezdés, e) pont || ─ || 49. cikk; 50. cikk; 51. cikk
 13c. cikk, (2) bekezdés, f) pont || ─ || 47. cikk
 13c. cikk, (3) bekezdés || ─ || 55. cikk; 130. cikk
 13c. cikk, (4) bekezdés || ─ || 55. cikk; 58. cikk; 62. cikk
 13c. cikk, (5) bekezdés || ─ || ─
 13c. cikk, (6) bekezdés || 89. cikk || ─
 13c. cikk, (7) bekezdés || 72. cikk || 134. cikk; 135. cikk; 136. cikk
 13c. cikk, (8) bekezdés || 40. cikk, (4) bekezdés; 41. cikk, (4) bekezdés; 49. cikk, (5) bekezdés; 50. cikk, (4) bekezdés; 97. cikk || 130. cikk
 13d. cikk, (1) bekezdés || ─ || 77. cikk; 78. cikk
 13d. cikk, (2) bekezdés || ─ || 79. cikk
 13d. cikk, (3) bekezdés || ─ || 79. cikk; 83. cikk
 13d. cikk, (4) bekezdés || ─ || 80. cikk
 13d. cikk, (5) bekezdés || ─ || 78. cikk; 79. cikk
 13d. cikk, (6) bekezdés || ─ || ─
 13d. cikk, (7) bekezdés || ─ || ─
 13e. cikk || 94. cikk; 95. cikk || ─
 14. cikk || 5. cikk, (3) és (4) bekezdés; 32. cikk, (3) bekezdés; 37. cikk, (2) és (3) bekezdés; 40. cikk, (2) bekezdés; 41. cikk, (2) bekezdés; 49. cikk, (2) bekezdés; 50. cikk, (2) bekezdés; 68. cikk, (2) és (3) bekezdés; 69. cikk, (2) és (3) bekezdés; 74. cikk, (2) és (3) bekezdés; 75. cikk, (2) és (3) bekezdés || ─
 15. cikk, (1) bekezdés || 41. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés || ─
 15. cikk, (2) bekezdés || 41. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés || ─
 15. cikk, (3) bekezdés || 67. cikk, (3) bekezdés || ─
 15. cikk, (4) bekezdés || ─ || ─
 16. cikk, (1) bekezdés || 10. cikk (1) és (2) bekezdés; 16. cikk || ─
 16. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés || 28. cikk || ─
 16. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés || 14. cikk, (1) bekezdés || ─
 16. cikk, (2) bekezdés, harmadik albekezdés || 14. cikk, (1) bekezdés || ─
 16. cikk, (2) bekezdés, negyedik albekezdés || ─ || ─
 16. cikk, (3) bekezdés || 29. cikk || ─
 16. cikk, (4) bekezdés || 27. cikk, (1) bekezdés; 29. cikk, (1) bekezdés; 47. cikk, (1) bekezdés || ─
 16. cikk, (5) bekezdés || 27. cikk, (6) bekezdés; 29. cikk, (6) bekezdés; 47. cikk, (4) bekezdés || ─
 18. cikk || 99. cikk || ─
 20. cikk || ─ || ─
 21. cikk, (1) bekezdés || ─ || 115. cikk, (1) és (2) bekezdés
 21. cikk, (2) bekezdés || ─ || 115. cikk, (4) bekezdés
 21. cikk, (3) bekezdés || ─ || 115. cikk, (1) és (3) bekezdés
 21. cikk, (4) bekezdés || ─ || 115. cikk, (1) és (3) bekezdés
 21. cikk, (5) bekezdés || ─ || 117. cikk; 118. cikk
 21. cikk, (6) bekezdés || 97. cikk || 130. cikk
 21. cikk, (7) bekezdés || ─ || ─
 21. cikk, (8) bekezdés || ─ || ─
 22. cikk || ─ || ─
 23. cikk, (1) bekezdés || ─ || ─
 23. cikk, (2) bekezdés || ─ || ─
 23. cikk, (3) bekezdés || 102. cikk || ─
 23. cikk, (4) bekezdés || ─ || ─
 23. cikk, (5) bekezdés, első albekezdés || ─ || ─
 23. cikk, (5) bekezdés, második albekezdés || ─ || ─
 23. cikk, (5) bekezdés, harmadik albekezdés || ─ || ─
 23. cikk, (5) bekezdés, negyedik albekezdés || ─ || ─
 23. cikk, (5) bekezdés, ötödik albekezdés || ─ || ─
 23. cikk, (6) bekezdés, első albekezdés || ─ || ─
 23. cikk, (6) bekezdés, második albekezdés || ─ || ─
 23. cikk, (6) bekezdés, harmadik albekezdés || ─ || ─
 23. cikk, (6) bekezdés, negyedik albekezdés || ─ || ─
 23. cikk, (7) bekezdés || ─ || ─
 23. cikk, (8) bekezdés || ─ || ─
 23. cikk, (9) bekezdés || ─ || ─
 23. cikk, (10) bekezdés || ─ || ─
 24. cikk, (1) bekezdés || ─ || ─
 24. cikk, (2) bekezdés || ─ || ─
 24. cikk, (3) bekezdés || ─ || ─
 25. cikk || ─ || ─
 26. cikk || ─ || ─
 27. cikk || ─ || 87. cikk, (2) bekezdés
 27a. cikk || ─ || 107–110. cikk
 28. cikk || ─ || ─
 29. cikk || ─ || ─
 I. melléklet, A. rész, I. szakasz || 5. cikk, (2) bekezdés || ─
 I. melléklet, A. rész, II. szakasz || 5. cikk, (2) bekezdés || ─
 I. melléklet, B. rész || 32. cikk, (3) bekezdés || ─
 II. melléklet, A. rész, I. szakasz || 5. cikk, (2) bekezdés || ─
 II. melléklet, A. rész, II. szakasz || 37. cikk, (2) bekezdés || ─
 II. melléklet, B. rész || 32. cikk, (3) bekezdés || ─
 III. melléklet, A. rész || 40. cikk, (1) bekezdés || ─
 III. melléklet, B. rész || 49. cikk, (1) bekezdés || ─
 IV. melléklet, A. rész || 41. cikk, (1) bekezdés || ─
 IV. melléklet, B. rész || 50. cikk, (1) bekezdés || ─
 V. melléklet, A. rész, I. pont || 74. cikk, (1) bekezdés || ─
 V. melléklet, A. rész, II. pont || 75. cikk, (1) bekezdés || ─
 V. melléklet, B. rész, I. pont || 68. cikk, (1) bekezdés || ─
 V. melléklet, B. rész, II. pont || 69. cikk, (1) bekezdés || ─
 VI. melléklet || ─ || ─
 VII. melléklet || VIII. melléklet || ─
 VIII. melléklet || ─ || ─
 VIIIa. melléklet || ─ || ─
 IX. melléklet || ─ || ─
[1]               HL L 169., 2000.7.10., 1. o.
[2]               http://ec.europa.eu/food/plant/plant_health_biosafety/rules/index_en.htm
[3]               HL L 191., 2004.5.28., 1. o.
[4]               Az Európai Unió Tanácsa, a Gazdasági és
Pénzügyi/Költségvetési Tanács 2906. ülése, 2008. november 21. A
Tanács következtetései az EU növény-egészségügyi szabályozásának
felülvizsgálatáról. 104228. sz. dokumentum.
[5]               Figyelembe véve a rendszer pénzügyi szempontjainak
korábbi, 2008-ban lezárult értékelését.
[6]               Az élelmiszerlánc-értékelő konzorcium (Food Chain
Evaluation Consortium, FCEC) tagjai: Civic Consulting, Agra CEAS Consulting
(projektvezető), Van Dijk Management Consultants és Arcadia International.

[7]               http://ec.europa.eu/food/plant/plant_health_biosafety/rules/index_en.htm
[8]               A vetőmaggal foglalkozó tanácsadó csoport, a
gyapottal foglalkozó tanácsadó csoport, a virág- és dísznövénytermesztéssel
foglalkozó tanácsadó csoport, a citrusfélékkel foglalkozó tanácsadó csoport és
a burgonyával foglalkozó tanácsadó csoport.
[9]               http://ec.europa.eu/food/plant/plant_health_biosafety/rules/index_en.htm

[10]             HL C […]., […], […]. o.
[11]             HL C […]., […], […]. o.
[12]             HL L 169., 2000.7.10., 1. o.
[13]             Az Európai Unió Tanácsa, a Gazdasági és
Pénzügyi/Költségvetési Tanács 2906. ülése, 2008. november 21. A
Tanács következtetései az EU növény-egészségügyi szabályozásának
felülvizsgálatáról. 104228. sz. dokumentum.
[14]             OJ L …, ……, p. …
[15]             HL L […]., […]., […]. o.
[16]             HL L 55., 2011.2.28., 13. o.
[17]             HL L 352., 1974.12.28., 41. o.
[18]             HL L 323., 1969.12.24., 5. o.
[19]             HL L 323., 1969.12.24., 1. o.
[20]             HL L 259., 1993.10.18., 1. o.
[21]             HL L 235., 1998.8.21., 1. o.
[22]             HL L 156., 2007.6.16., 12. o.
[23]             HL L […]., […]., […]. o.
[24]             HL L 125., 1966.7.11., 2309. o.
[25]             HL L 250., 1993.10.7., 1. o.
[26]             HL L 250., 1993.10.7., 9. o.
[27]             HL L 193., 2002.7.20., 33. o.
[28]             HL L 193., 2002.7.20., 60. o.
[29]             HL L 193., 2002.7.20., 74. o.
[30]             HL L 256., 1987.9.7., 1. o.
[31]             ISO 3166-1:2006, Országok és igazgatási egységeik nevének
kódjai – 1. rész: Országkódok. Nemzetközi Szabványügyi Szervezet, Genf.
[32]             HL L 206., 1992.7.22., 7. o.
[33]             HL L 20., 2010.1.26., 7. o.