title: Javaslat: a Tanács rendelete az egyes, Libériával szembeni korlátozó intézkedésekről és az 1030/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 234/2004/EK rendelet módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0296

Javaslat: a Tanács Rendelete az egyes, Libériával szembeni korlátozó intézkedésekről és az 1030/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 234/2004/EK rendelet módosításáról

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 31.5.2007COM(2007) 296 véglegesJavaslat:A TANÁCS RENDELETEaz egyes, Libériával szembeni korlátozó intézkedésekről és az 1030/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 234/2004/EK rendelet módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁS1.  A Libériával kapcsolatos 234/2004/EK módosított tanácsi rendelet a 2007/193/KKBP és egyéb kapcsolódó közös álláspontokkal, valamint az 1521/2003 és egyéb vonatkozó ENSZ biztonsági tanácsi határozatokkal összhangban megtiltja a fegyverekkel és katonai felszerelésekkel kapcsolatos bizonyos szolgáltatások nyújtását, valamint a nyersgyémántok behozatalát.2.  A 2007. április 27-i 1753/2007 határozattal az ENSZ Biztonsági Tanácsa többek között a gyémántokra vonatkozó intézkedések megszüntetéséről határozott.3.  Ezek után 2007. május 4-én Libériát felvették a kimberley folyamat tanúsítási rendszerébe. Ennek megfelelően Libériát egy bizottsági határozattal résztvevőként felsorolják a nyersgyémántok nemzetközi kereskedelmében a kimberley folyamat tanúsítási rendszere végrehajtásáról szóló 2368/2202/EK tanácsi rendelet II. mellékletében.4.  Tekintettel erre, a Bizottság javasolja a 234/2004/EK rendelet azon rendelkezéseinek hatályon kívül helyezését, amely érvényre juttatja a nyersgyémántok behozatali tilalmát és a tilalom kijátszásának megtiltását.JavaslatA TANÁCS RENDELETEaz egyes, Libériával szembeni korlátozó intézkedésekről és az 1030/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 234/2004/EK rendelet módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 60. és 301. cikkére,tekintettel a 2007/…/KKBP közös állásponttal módosított, az egyes, Libériával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2007/193/KKBP közös álláspontra[1],tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:(1) A Libériával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2004. február 10-i 2004/137/KKBP közös álláspont gondoskodott a Libériáról szóló 1521/2003/ENBT-határozatban ismertetett intézkedések végrehajtásáról, többek között a nyersgyémántok Libériából történő behozatalának tilalmáról. Ezt a tilalmat legutóbb a 2007/193/KKBP[2] közös álláspont újította meg hat hónapos időszakra. 2007. április 27-én az ENSZ Biztonsági Tanácsa elfogadta az 1753/2007 határozatot. Határozott, többek között a gyémántokra vonatkozó intézkedések megszüntetéséről. Ezek után 2007. május 4-én Libériát felvették a kimberley folyamat tanúsítási rendszerébe. Ennek megfelelően Libériát egy bizottsági határozattal résztvevőként fel kell sorolni a nyersgyémántok nemzetközi kereskedelmében a kimberley folyamat tanúsítási rendszere végrehajtásáról szóló 2368/2202/EK tanácsi rendelet II. mellékletében.(2) A 234/2004/EK tanácsi rendelet[3] megtiltja, többek között a nyersgyémántok behozatalát Libériából.(3) Ennélfogva a 234/2004/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdését, amely megtiltja a Közösség területére a Libériából származó nyersgyémántok behozatalát, valamint a 6. cikkének (3) bekezdését, amely megtiltja e tilalom kijátszását, hatályon kívül kell helyezni 2007. április 27-i visszamenőleges hatállyal,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 234/2004/EK rendelet 6.cikkének (1) és (3) bekezdéseit el kell hagyni.2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Ezt a rendeletet 2007. április 27-tõl kell alkalmazni.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L [ ], [ .2007], [ ].o.[2] HL L 41., 2007.2.13., 17.o.[3] HL L 40., 2004.2.12., 1. o. A legutóbb az 1791/2006/EK tanácsi rendelettel (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) módosított rendelet.


				|

		52014PC0613

			Javaslat A TANÁCS RENDELETE az uniós halászhajók egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó halászati lehetőségeinek a 2015. és 2016. évre történő meghatározásáról /* COM/2014/0613 final - 2014/0284 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
 A javaslat okai és céljai A mélytengeri halállományok a kontinentális talapzat fő halászterületein kívül eső vizekből kifogott halállományok. A kontinentális lejtő mentén, illetve fenékhegyek környékén élnek. E fajok többsége lassú növekedésű és hosszú életű, ezért a halászati tevékenység kifejezetten veszélyezteti őket. A mélytengeri fajok halászattal szembeni sérülékenységében fontos tényező, hogy halászhatók-e helyi csoportosulásaik, különösen ívás idején. Példaként említhetők az atlanti tükörhal, a kék menyhal és a tízujjú nyálkásfejűhalak. A halászat korlátozásának hiánya a mélytengeri fajok halászatában – minden vadon élő halállomány halászatához hasonlóan – ahhoz vezet, hogy a halászati vállalkozások versengenek egymással a szabadon hozzáférhető erőforrás kisajátításáért, kellő tekintet nélkül a fenntartható kiaknázás szintjére. Egyes mélytengeri fajok esetében egyértelműen ez volt a helyzet azelőtt, hogy az Európai Unió 2003-ban megkezdte ezen állományok szabályozását. Példának okáért mostanra kimerült halállománynak számít az atlanti tükörhal északnyugati állománya, csakúgy mint a nagyszemű vörösdurbincs állománya a Vizcayai-öbölben. A halászati tevékenység korlátozása ezért nélkülözhetetlen intézkedés, amelynek célja a halászok bevételcsökkenésének megelőzése és a halászatnak a hosszú távon magas hozamot biztosító gazdálkodáshoz való közelítése, valamint az, hogy csökkenteni lehessen az ökoszisztémát és az élelmiszerhálót a halpopuláció-méretek hirtelen csökkenése miatt érő káros hatásokat. A mélytengeri fajok tekintetében a szakpolitikai szintű beavatkozás azért különösen fontos, mert az állományok kimerítése esetén a populáció helyreállása, amennyiben arra egyáltalán mód van, rendkívül sok időt vehet igénybe. A Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) kétévente alapos áttekintést biztosít a mélytengeri halállományok biológiai helyzetéről. Az ICES legutóbbi szakvéleményét 2014 májusában tették közzé. A halászati lehetőségek megállapítására vonatkozó jelenlegi javaslat a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) által az ICES munkája nyomán 2014 júniusában elvégzett további vizsgálaton alapszik. Az ICES és a HTMGB ajánlásai egyaránt kiemelik, hogy a mélytengeri állományok többségének halászata továbbra sem fenntartható, valamint hogy a szóban forgó állományok fenntarthatóságának biztosítása érdekében a rájuk vonatkozó halászati lehetőségeket mindaddig csökkenteni kell, amíg az állományok méretének alakulása nem mutat pozitív tendenciát.  Ez a vizsgálat képezi a mélytengeri állományokra vonatkozó halászati lehetőségek rögzítésének kiindulópontját, az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikkének c) pontjában előírt azon elvnek megfelelően, amely szerint a közös halászati politika keretében a döntéshozatali folyamatnak többek között tudományos szakvéleményen kell alapulnia.
 Általános háttér A mélytengeri állományok halászatát az Európai Unió 2003 óta szabályozza a teljes kifogható mennyiségek (TAC) és az Atlanti-óceán északi részén alkalmazható halászati erőkifejtés meghatározása révén. A mélytengeri halállományokra vonatkozó 2013-es és 2014-es halászati lehetőségeket az uniós halászhajók egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó halászati lehetőségeinek a 2013. és 2014. évre történő meghatározásáról szóló, 2012. december 20-i 1262/2012/EU tanácsi rendelet[1] határozta meg. A halászati lehetőségek rögzítése és elosztása az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik. Az élő vízi erőforrások fenntartható kiaknázására vonatkozó kötelezettséget a 1380/2013/EU rendelet 2. cikke állapítja meg. Az említett rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében (az annak 4. cikke (1) bekezdésének 8. pontjának meghatározása szerinti) elővigyázatossági megközelítést kell alkalmazni a halászati gazdálkodás vonatkozásában, továbbá a közös halászati politikának a maximális fenntartható hozam helyreállítására és szinten tartására kell irányulnia. Az említett rendelet 16. cikkének (4) bekezdése szerint a halászati lehetőségeket a szóban forgó rendelet 2. cikk (2) bekezdésében megállapított célkitűzésekkel összhangban kell meghatározni. A mélytengeri halászati lehetőségeket ezenfelül a nemzetközi megállapodásokkal , többek között a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló, 1995. évi ENSZ-megállapodással (a továbbiakban: a halállományokról szóló 1995. évi ENSZ-megállapodás) összhangban kell megállapítani. Különösen elővigyázatosság indokolt abban az esetben, amikor az információk bizonytalanok, nem megbízhatók vagy pontatlanok. A halállományokról szóló 1995. évi ENSZ-megállapodás 6. cikkének (2) bekezdése értelmében a megfelelő tudományos információk hiányára nem lehet hivatkozni a védelmi és gazdálkodási intézkedések elhalasztásának vagy elmulasztásának okaként. A javasolt teljes kifogható mennyiségek összhangban vannak a 2008. évi, a nyílt tengeren folytatott mélytengeri halászat kezelésére vonatkozó nemzetközi ENSZ FAO-iránymutatásokkal, amelyeket az ENSZ Közgyűlése több egymást követő határozattal is megerősített (2007-ben a 61/105. sz. határozattal, 2009-ben a 64/72. sz. határozattal és legutóbb 2011-ben a 66/231. sz. határozattal). Habár bizonyos mélytengeri fajokat más halászó nemzetek is halásznak, különösen Norvégia, Izland, a Feröer szigetek és Oroszország, és noha az említett nemzetekkel (illetve amennyiben ezek az állományok nemzetközi vizekben fordulnak elő, az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság [NEAFC] keretében) törekedni kell a megállapodásra és az összehangolt gazdálkodási intézkedések kidolgozására, a szóban forgó megállapodások megkötéséig egyoldalú intézkedések meghozatalára van szükség az uniós hajókra vonatkozóan. Az intézkedések célja elkerülni a szabályozatlan halászat és az állományok kimerítése fentiekben ismertetett káros következményeit.
 Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A javaslat által szabályozott területen a meglévő rendelkezéseket az 1262/2012/EU tanácsi rendelet állapítja meg, amely 2014. december 31-ig alkalmazandó. A rendelkezések kapcsolódnak a mélytengeri állományok halászatára vonatkozó különleges hozzáférési követelmények és kapcsolódó feltételek megállapításáról szóló 2347/2002/EK tanácsi rendelethez[2].
 Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel A javasolt intézkedések a közös halászati politika célkitűzéseivel és szabályaival összhangban kerültek kidolgozásra, és összeegyeztethetők az Unió fenntartható fejlődési politikájával.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL
FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI
Konzultáció az érdekeltekkel
A javaslat a 2015.évi halászati
lehetőségekkel kapcsolatban a Közös Halászati Politika keretében
folytatott konzultációról szóló bizottsági közleményben (COM(2014) 388
végleges) megfogalmazott elvek és iránymutatások alapján került kidolgozásra. A
közleményben a Bizottság kifejti nézeteit és szándékait az egyes állományokra
vonatkozóan a 2015. évre javasolt halászati lehetőségekkel kapcsolatban. A
Bizottság az említett közlemény alapján széles körű egyeztetést folytat az
érdekeltekkel, a civil társadalom képviselőivel, a tagállamokkal és a
széles nyilvánossággal.
A javaslat részletes magyarázata
Az e javaslat tárgyát képező mélytengeri
állományokról rendelkezésre álló ismeretek – a gránátoshal egy állományától
eltekintve – sem a populációméret, sem a halászati mortalitás tekintetében nem
teszik lehetővé a kutatók számára az állományok állapotának teljes
körű értékelését. Ennek számos oka van: a kérdéses fajok gyakran hosszú
életűek és lassú növekedésűek, ami rendkívül megnehezíti az adott
állomány korcsoportok szerinti tanulmányozását, valamint a kifogott egyedek
hossza vagy a zsákmány korszerkezete alapján annak felmérését, hogy a halászat
milyen hatást gyakorolt az állományra. Nem ismert az állományok fiatal
egyedekkel való pótlódásának gyakorisága. Az állományok nagy elterjedési
területeken olyan mélységekben fordulnak elő, amelyek gyakorlati okokból
nehezen vizsgálhatók. Ezen állományok csekély kereskedelmi értéke miatt gyakran
nem állnak rendelkezésre tudományos adatok, illetve azok nem fedik le az elterjedési
terület egészét. A halászati tevékenységek esetenként csak részben irányulnak e
fajokra, és egyes tevékenységek viszonylag új keletűek.
A javasolt fogási korlátozások összhangban
állnak az EU halászatában a fenntarthatóság elvének a legnagyobb fenntartható
hozamon keresztül történő végrehajtásáról szóló bizottsági közleménnyel
(COM(2006) 360 végleges).  A javasolt korlátozások összhangban állnak
továbbá a közösségi halászati gazdálkodással kapcsolatos konzultáció
javításáról szóló bizottsági közleményben (COM(2006) 246 végleges), illetve a
2015. évi halászati halászati lehetőségekkel kapcsolatban folytatott
konzultációról szóló, fent említett bizottsági közleményben meghatározott, a
döntések előrehozatalának folyamatára vonatkozó alapelvekkel. Az utóbbi közlemény
ismerteti a Bizottságnak a teljes kifogható mennyiségek meghatározására
vonatkozó módszerét, és a Bizottság e javaslat kidolgozása során – a
javaslatban foglalt 22 TAC-érték meghatározásakor – szintén ezeket a
szabályokat követte, mégpedig az alábbiak szerint:
·
Ha a tudományos szakvélemények széles körű
adatgyűjtésen és kvantitatív elemzésen, valamint a legnagyobb fenntartható
hozamra vonatkozó ICES-keretrendszer szerinti előrejelzéseken alapulnak, a
teljes kifogható mennyiségeket a tudományos szakvélemények szerint kell
megállapítani. Ez áll fenn az északnyugati vizekben élő gránátoshal
javasolt teljes kifogható mennyiségére vonatkozó bejegyzésre.
·
Ha az indikatív tudományos szakvélemények a
rendelkezésre álló információk kvalitatív elemzésén alapulnak (még ha nem is
teljesek vagy szakértői véleményt tartalmaznak), indokolt őket
felhasználni a teljes kifogható mennyiségére vonatkozó döntések meghozatalakor.
Ennek fényében a javaslatban öt esetben TAC-csökkentés, négy esetben a TAC
növelése, két esetben pedig a TAC szintjének fenntartása szerepel.
·
Ha a tudományos szakvélemény nem mindenre
kiterjedő, és nem lehet mennyiségi javaslattal élni a fogásokra nézve, az
elővigyázatossági megközelítés szerint kell eljárni; ez hat TAC-bejegyzést
érint a javaslatban, közülük három esetében nulla értékben megállapított
elővigyázatossági TAC-kal.
·
Végül a fekete abroncshal egy állománya esetében a
Bizottság még várja a HTMGB szakvéleményét. A mélytengeri cápák esetében az
ICES tudományos szakvéleménye csak 2014 októberére várható. Ennélfogva a
mélytengeri cápákra vonatkozó három, valamint a fekete abroncshal egy
állományára vonatkozó TAC-bejegyzésnél a jelen javaslatban „pm” jelölés
szerepel, és aktualizálásukra a javaslat Bizottság általi elfogadását
követően fog majd sor kerülni. Ezenfelül a HTMGB a mélytengeri cápák védelmére hozott megfelelő
gazdálkodási intézkedéseknek az állományok teljes elterjedési területére
vonatkozó kiterjesztését javasolja[3],
és ezért a Bizottság az V, VI, VIII és IX. övezet uniós és nemzetközi vizeiben
élő mélytengeri cápákra vonatkozó TAC-területnek a CECAF
(Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság) Madeira körüli vizeivel, azaz a
34.1.1, 34.1.2 és 34.2. CECAF-övezet uniós vizeivel történő
kibővítését javasolja.
Végül az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság
legfrissebb tudományos szakvéleménye és megbeszélései alapján úgy tűnik,
hogy a gránátoshal jelentős mennyiségű fogását más gránátoshal-fajok
fogásaiként, főleg észak-atlanti gránátoshalként jelentik. Az
észak-atlanti gránátoshalra nincs érvényben fogási korlátozás. Ezért ebben az
összefüggésben indokolt kiterjeszteni a gránátoshalra vonatkozó TAC-ot az
észak-atlanti gránátoshal fogásaira, ugyanakkor előírva, hogy a két faj
fogásait külön kell jelenteni. Ezáltal javulni fognak a két faj tényleges éves
fogásaira vonatkozó ismeretek, és megfelelőbb fogási korlátozásokat lehet
majd meghatározni e rendelettervezet későbbi módosításai vagy külön
rendeletek keretében.
A JAVASLAT JOGI ELEMEI
Az EUMSZ 43. cikkének (3) bekezdése
előírja, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján intézkedéseket fogad
el „a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan”.
Ez a javaslat az említett lehetőségek igénybevételével funkcionálisan
összefüggő halászati lehetőségek és feltételek meghatározására és
elosztására korlátozódik.
Ez a tanácsi rendeletre irányuló javaslat az
Atlanti-óceán északkeleti részének uniós és nemzetközi vizeiben élő,
kereskedelmi szempontból legjelentősebb mélytengeri fajok tekintetében
megállapítja az uniós halászflottákra vonatkozó fogási korlátozásokat annak
érdekében, hogy teljesüljön a közös halászati politika célkitűzése,
nevezetesen az, hogy a halászat környezeti, gazdasági és társadalmi szempontból
is fenntartható legyen. A javaslat az EUMSZ 3. cikke (1) bekezdésének d) pontja
szerint az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve
nem alkalmazható.
A javaslat megfelel az arányosság elvének a
következő miatt: a közös halászati politika közös politika. Az EUMSZ 43.
cikke (3) bekezdésének megfelelően a Tanács feladata, hogy intézkedéseket
fogadjon el a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására
vonatkozóan.
Az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkének (6)
bekezdésére tekintettel minden tagállam maga dönti el, hogy a részére kiosztott
és az átruházható halászati koncessziók rendszerének hatálya alá nem tartozó
halászati lehetőségeket – a 16. cikk (7) bekezdésének és a 17. cikkben
meghatározott feltételek figyelembe vétele mellett –hogyan osztja ki a régiók
és a halászati ágazat szereplői között. Ennélfogva a tagállamoknak
elegendő mozgástér áll rendelkezésükre az odaítélt halászati
lehetőségek kiaknázásának céljára általuk kiválasztott
társadalmi-gazdasági modellre vonatkozó döntések meghozatalában.
A javaslatnak a tagállamokra nézve nincsenek
új pénzügyi vonzatai. Ezt a rendeletet a Tanács fogadja el kétévente,
végrehajtásának állami és magánszektorbeli eszközei pedig már adottak.
2014/0284 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS RENDELETE
az uniós halászhajók egyes mélytengeri
halállományokra vonatkozó halászati lehetőségeinek a 2015. és 2016. évre
történő meghatározásáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (3)
bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)       A Szerződés 43. cikkének
(3) bekezdése előírja, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján
intézkedéseket fogadjon el a halászati lehetőségek meghatározására és
elosztására vonatkozóan.
(2)       A közös halászati politikáról
szóló, 2013. december 11-i 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[4] előírja, hogy a
védelmi intézkedéseket a rendelkezésre álló tudományos, műszaki és
gazdasági szakvélemények, többek között – amennyiben releváns – a Halászati
Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottságtól (HTMGB) kapott szakvélemények
figyelembevételével kell elfogadni.
(3)       A Tanács feladata, hogy
intézkedéseket fogadjon el a halászati lehetőségek meghatározására és
elosztására vonatkozóan, beleértve – adott esetben – bizonyos, azokkal
funkcionálisan összefüggő feltételeket is. A halászati lehetőségeket
úgy kell elosztani a tagállamok között, hogy az valamennyi tagállamnak
viszonylagos stabilitást biztosítson minden állomány halászata, illetve minden
halászati tevékenység végzése tekintetében, továbbá kellően figyelembe vegye
a közös halászati politikának az 1380/2013/EU rendeletben meghatározott
célkitűzéseit.
(4)       A teljes kifogható
mennyiségeket (TAC-ok) a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények alapján,
a biológiai és társadalmi-gazdasági vonatkozások figyelembevételével kell
meghatározni, biztosítva ugyanakkor az egyes halászati ágazatokkal szembeni
méltányos bánásmódot; ezenkívül figyelembe kell venni az érdekeltekkel
folytatott konzultációk során megfogalmazott véleményeket is, különös
tekintettel az érintett regionális tanácsadó testületek ülésein elhangzottakra.

(5)       A halászati
lehetőségeknek összhangban kell lenniük a nemzetközi megállapodásokkal és
a nemzetközileg elfogadott elvekkel – ilyenek például a kizárólagos gazdasági
övezeteken túlnyúló halállományok, valamint a hosszú távon vándorló
halállományok védelmére és kezelésére vonatkozó 1995. évi ENSZ-megállapodás[5] és a nyílt tengeren
folytatott mélytengeri halászat kezelésére vonatkozó 2008. évi nemzetközi ENSZ
FAO-iránymutatásokban részletesen meghatározott gazdálkodási elvek –, amelyek
szerint a szabályozó hatóságoknak különösen óvatosan kell eljárniuk olyan
esetekben, amikor a rendelkezésre álló információ bizonytalan, nem megbízható
vagy pontatlan. A megfelelő tudományos információk hiányára mindenestre
nem lehet hivatkozni a védelmi és gazdálkodási intézkedések elhalasztásának
vagy elmulasztásának okaként.
(6)       A Nemzetközi Tengerkutatási
Tanács (ICES) és a HTMGB által kibocsátott legutóbbi szakvélemények kiemelik,
hogy a mélytengeri állományok többségének halászata nem fenntartható, valamint
hogy a szóban forgó állományok fenntarthatóságának biztosítása érdekében a
rájuk vonatkozó halászati lehetőségeket tovább kell csökkenteni mindaddig,
amíg az állományok méretének alakulása nem mutat pozitív tendenciát. Az ICES
ezenkívül azt is javasolta, hogy az atlanti tükörhal célzott halászatát
valamennyi területen be kell tiltani, és ugyanez a helyzet a nagyszemű
vörösdurbincs és a gránátoshal bizonyos állományainak esetében is.
(7)       A gránátoshal négy állománya
tekintetében az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság legfrissebb tudományos
szakvéleménye és megbeszélései alapján úgy tűnik, hogy e faj fogásait
gyakran tévesen, észak-atlanti gránátoshalként jelentik. Ezért ebben az
összefüggésben indokolt egyetlen TAC-ot meghatározni a két faj fogásaira úgy,
hogy a fogások jelentése mindazonáltal fajonként történjen.
(8)       A mélytengeri cápák vándorló
életmódjára, valamint az Atlanti-óceán egész északkeleti részén való széles
elterjedtségére figyelemmel a HTMGB  javasolta az ezen fajokra vonatkozó
gazdálkodási intézkedéseknek a CECAF (Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság)
Madeira körüli uniós vizeire történő kiterjesztését.
(9)       A mélytengeri állományok
halászatára vonatkozó különleges hozzáférési követelmények és kapcsolódó feltételek
megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2347/2002/EK tanácsi rendelet[6] 2. cikkének a)
pontjában meghatározott mélytengeri fajokra vonatkozó halászati
lehetőségek megállapítására kétévente kerül sor. Kivételt képeznek ez alól
az aranylazac és a kék menyhal állományai. Ami az utóbbit illeti, a kék menyhal
fő halászatát a Norvégiával folytatott éves tárgyalások függvényében
határozzák meg; az egyszerűsítés érdekében a kék menyhalra vonatkozó
valamennyi TAC-ot az előbb említett tárgyalás szerint és ugyanazon
jogszabály keretében kell meghatározni. Ennélfogva az fent említett aranylazac-
és kékmenyhal-állományokat érintő halászati lehetőségeket egy, a
halászati lehetőségeket évente megállapító másik vonatkozó rendeletben
kell meghatározni.
(10)     A teljes kifogható mennyiség
és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek
bevezetéséről szóló, 1996. május 6-i 847/96/EK tanácsi rendelettel[7] összhangban az abban
említett intézkedések alá tartozó halállományokat meg kell határozni.
Elővigyázatossági teljes kifogható mennyiség vonatkozik azokra az
állományokra, amelyek esetében nem áll rendelkezésre a halászati
lehetőségek tudományosan megalapozott értékelése arra az évre vonatkozóan,
amelyre a teljes kifogható mennyiségeket meghatározzák; más esetekben az
analitikai teljes kifogható mennyiséget kell alkalmazni. Figyelemmel az ICES és
a HTMGB mélytengeri állományokra vonatkozó szakvéleményére, azon mélytengeri
állományokat, amelyek esetében nem áll rendelkezésre a vonatkozó halászati
lehetőségek tudományosan megalapozott értékelése, e rendelet keretében
elővigyázatossági TAC hatálya alá kell vonni.
(11)     A halászati tevékenység
megszakadásának elkerülése és az uniós halászok megélhetésének biztosítása
érdekében ezt a rendeletet 2015. január 1-jétől kell alkalmazni. A
sürgősségre tekintettel e rendeletnek a kihirdetését követően azonnal
hatályba kell lépnie,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet meghatározza a 2015. és 2016.
évre az uniós vizeken, illetve egyes, fogási korlátozások hatálya alá tartozó
nem uniós vizeken az uniós halászhajók rendelkezésére álló éves halászati
lehetőségeket bizonyos mélytengeri halfajok állományai tekintetében.
2. cikk
Fogalommeghatározások
1.           E rendelet alkalmazásában:
a)      „uniós halászhajó”: olyan halászhajó,
amely tagállami lobogó alatt hajózik, és nyilvántartásba vételére az Unióban
került sor;
b)      „uniós vizek”: a tagállamok
felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizek, kivéve a Szerződés
II. mellékletében felsorolt területekkel szomszédos vizeket;
c)      „teljes kifogható mennyiség” (TAC) : az
egyes halállományokból évente kifogható és kirakodható mennyiség;
d)      „kvóta” a teljes kifogható mennyiségnek
az Európai Unió vagy valamely tagállam részére kiosztott hányada;
e)      „nemzetközi vizek”: az egyetlen állam
felségterületéhez vagy joghatóságához sem tartozó vizek;
2.           E rendelet alkalmazásában a
következő övezeti meghatározásokat kell alkalmazni:
a)      „ICES-övezetek” (ICES, Nemzetközi
Tengerkutatási Tanács): a 218/2009/EK rendelet[8]
III. mellékletének meghatározása szerinti földrajzi területek;
b)      „CECAF-övezetek” (CECAF,
Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság): a 216/2009/EK rendelet[9] II. mellékletének
meghatározása szerinti földrajzi területek.
3. cikk
A teljes kifogható mennyiségek és elosztásuk
Az uniós halászhajók által az uniós vizeken
vagy egyes, nem uniós vizeken halászott mélytengeri fajokra vonatkozó teljes
kifogható mennyiségeket, azok tagállamok közötti elosztását és – adott esetben
– a teljes kifogható mennyiségekkel funkcionálisan összefüggő feltételeket
e rendelet melléklete állapítja meg.
4. cikk
A halászat lehetőségek elosztására vonatkozó egyedi rendelkezések
(1)
A halászati lehetőségeknek az e rendeletben
meghatározott, tagállamok közötti elosztása nem érinti a következőket:
a)      az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkének (8)
bekezdése alapján végrehajtott cserék;
b)      az 1224/2009/EK tanácsi rendelet[10] 37. cikke, illetve az
1006/2008/EK tanácsi rendelet[11]
10. cikkének (4) bekezdése szerinti levonások és újraelosztások;
c)      a 847/96/EK rendelet 4. cikke szerint
engedélyezett további kirakodások;
d)      az 1224/2009/EK rendelet 105., 106. és
107. cikke alapján végrehajtott levonások.
(2)
Az e rendelet mellékletében foglalt eltérő
rendelkezés hiányában a 847/96/EK rendelet 3. cikke az elővigyázatossági
TAC hatálya alá tartozó állományokra, az említett rendelet 3. cikkének (2) és
(3) bekezdése, valamint 4. cikke pedig az analitikai TAC hatálya alá tartozó
állományokra alkalmazandó.
5. cikk
A fogások és a járulékos fogások kirakodásának feltételei
A megállapított teljes kifogható mennyiségek
hatálya alá tartozó állományokból származó halakat csak akkor lehet a
fedélzeten tárolni, illetve kirakodni, ha a fogásokat kvótával rendelkező
tagállam lobogója alatt közlekedő hajók ejtették, és az érintett kvóta még
nincs kimerítve.
6. cikk
Adatküldés
Amikor a tagállamok az 1224/2009/EK rendelet
33. és 34. cikke alapján a Bizottsághoz benyújtják a halászott állományok
kirakodott mennyiségeire vonatkozó adatokat, az e rendelet mellékletében
meghatározott állománykódokat használják.
7. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2015. január 1-jétől
kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL L 356., 2012.12.22., 22. o.
[2]               HL L 351., 2002.12.28., 6-11. o.
[3]               Jelentés a 2014 júliusában tartott 46. plenáris
ülésről,
http://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/812327/2014-07_STECF+PLEN+14-02_Final+Report_JRCxxx.pdf
[4]               HL L 356., 2012.12.22., 22. o.
[5]               Megállapodás az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982.
december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági
övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről
és kezeléséről szóló rendelkezések végrehajtásáról (HL L 189., 1998.7.3.,
16. o.).
[6]               HL L 351., 2002.12.28., 6. o.
[7]               HL L 115., 1996.5.9., 3. o.
[8]               Az Európai Parlament és a Tanács 2009. március 11-i
218/2009/EK rendelete az Atlanti‑óceán északkeleti részén halászatot
folytató tagállamok névleges fogási statisztikájának benyújtásáról (HL L 87.,
2009.3.31., 70. o.).
[9]               Az Európai Parlament és a Tanács 2009. március 11-i
216/2009/EK rendelete az Atlanti-óceán északi részén kívüli egyes területeken
halászatot folytató tagállamok által a névleges fogási statisztikák
benyújtásáról (HL L 87., 2009.3.31., 1. o.).
[10]             A Tanács 2009. november 20-i 1224/2009/EK rendelete a
közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi
ellenőrző rendszer létrehozásáról (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.)
[11]             A Tanács 2008. szeptember 29-i 1006/2008/EK rendelete a
közösségi halászhajók közösségi vizeken kívül folytatott halászati
tevékenységeinek engedélyezéséről és a harmadik országok hajóinak
közösségi vizekhez való hozzáféréséről (HL L 286., 2008.10.29., 33. o.).
MELLÉKLET
a következőhöz:
Javaslat
A Tanács rendelete
az uniós halászhajók egyes
mélytengeri halállományokra vonatkozó halászati lehetőségeinek a 2015. és
2016. évre történő meghatározásáról
Eltérő rendelkezés hiányában a halászati
övezetekre vonatkozó utalást ICES-övezetekre való utalásként kell értelmezni.
1. RÉSZ
A fajok és fajcsoportok meghatározása
1.           Az e melléklet 2. részében foglalt
jegyzékben a halállományokra a fajok latin nevének betűrendi sorrendjében
történik utalás; ez alól egyedül a mélytengeri cápák jelentenek kivételt,
amelyek a jegyzék elején szerepelnek. A következő táblázat e rendelet
alkalmazásában a fajok latin neve és közönséges neve közötti megfeleléseket
tartalmazza:
 Közhasználatú név || Hárombetűs kód || Tudományos név
 Fekete abroncshal || BSF || Aphanopus carbo
 Tízujjú nyálkásfejűhalak || ALF || Beryx spp.
 Gránátoshal || RNG || Coryphaenoides rupestris
 Észak-atlanti gránátoshal || RHG || Macrourus berglax
 Nagyszemű vörösdurbincs || SBR || Pagellus bogaraveo
 Ezüstös tengericompó || GFB || Phycis blennoides
2.           E rendelet
alkalmazásában a „mélytengeri cápák” az alábbi felsorolásban található fajokat
jelölik:
 Közhasználatú név || Hárombetűs kód || Tudományos név
 Mélyvízi macskacápák || API || Apristurus spp.
 Galléros cápa || HXC || Chlamydoselachus anguineus
 Nyelőcápa || CWO || Centrophorus spp.
 Portugál cápa || CYO || Centroscymnus coelolepis
 Hosszúorrú tüskéscápa || CYP || Centroscymnus crepidater
 Szürke tüskéscápa || CFB || Centroscyllium fabricii
 Madárcsőrű tüskéscápa || DCA || Deania calcea
 Búvárcápa || SCK || Dalatias licha
 Nagy lámspáscápa || ETR || Etmopterus princeps
 Bársonyoshasú lámpáscápa || ETX || Etmopterus spinax
 Egércápa || GAM || Galeus murinus
 Hatkopoltyús szürkecápa || SBL || Hexanchus griseus
 Vitorlás disznócápa || OXN || Oxynotus paradoxus
 Spanyol tüskéscápa || SYR || Scymnodon ringens
 Grönlandi cápa || GSK || Somniosus microcephalus
2. RÉSZ
A teljes kifogható mennyiségek hatálya alá tartozó területeken
az uniós hajókra alkalmazandó éves halászati lehetőségek fajok és
területek szerinti bontásban (élőtömegtonnában kifejezve)
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Faj: || Mélytengeri cápák ||   || Övezet: || Az V, VI, VII, VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizei; a 34.1.1., 34.1.2. és 34.2. CECAF-övezetek uniós vizei ||
   ||   ||   ||   ||   || (DWS/ 56789-) ||   ||   ||
 Tárgyév || 2015 || 2016 ||   || Analitikai TAC ||   ||   ||
 Németország || p.m. || p.m. ||   || A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó ||
 Észtország || p.m. || p.m. ||   || A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó ||
 Írország || p.m. || p.m. ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spanyolország || p.m. || p.m. ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Franciaország || p.m. || p.m. ||   ||   ||   ||   ||
 Litvánia || p.m. || p.m. ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lengyelország || p.m. || p.m. ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Portugália || p.m. || p.m. ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyesült Királyság || p.m. || p.m. ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Unió || p.m. || p.m. ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TAC || p.m. || p.m. ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Faj: || Mélytengeri cápák ||   || Övezet: || A X övezet uniós és nemzetközi vizei ||
   ||   ||   ||   ||   || (DWS/10-) ||   ||   ||
 Tárgyév || 2015 || 2016 ||   || Analitikai TAC ||   ||   ||
 Portugália || p.m. || p.m. ||   || A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó ||
 Unió || p.m. || p.m. ||   || A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó ||
 TAC || p.m. || p.m. ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Faj: || Mélytengeri cápák, Deania hystricosa és Deania profundorum || Övezet: || A XII övezet nemzetközi vizei ||   ||
   ||   ||   ||   ||   || (DWS/12INT-) ||   ||   ||
 Tárgyév || 2015 || 2016 ||   || Analitikai TAC ||   ||   ||
 Írország || p.m. || p.m. ||   || A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó ||
 Spanyolország || p.m. || p.m. ||   || A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó ||
 Franciaország || p.m. || p.m. ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyesült Királyság || p.m. || p.m. ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Unió || p.m. || p.m. ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TAC || p.m. || p.m. ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Faj: || Fekete abroncshal ||   || Övezet: || Az I, II, III és IV övezet uniós és nemzetközi vizei ||
   || Aphanopus carbo ||   ||   || (BSF/1234-) ||   ||   ||
 Tárgyév || 2015 || 2016 ||   || Elővigyázatossági TAC ||   ||   ||
 Németország ||  3 ||  3 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Franciaország ||  3 ||  3 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyesült Királyság ||  3 ||  3 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Unió ||  9 ||  9 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TAC ||  9 ||  9 ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Faj: || Fekete abroncshal ||   || Övezet: || Az V, VI, VII és XII övezet uniós és nemzetközi vizei ||
   || Aphanopus carbo ||   ||   || (BSF/56712-) ||   ||   ||
 Tárgyév || 2015 || 2016 ||   || Analitikai TAC ||   ||   ||
 Németország ||  37 ||  29 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Észtország ||  18 ||  14 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Írország ||  91 ||  73 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spanyolország ||  180 ||  144 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Franciaország || 2 538 || 2 030 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lettország ||  118 ||  94 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Litvánia ||  1 ||  1 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lengyelország ||  1 ||  1 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyesült Királyság ||  180 ||  144 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb (1) ||  9 ||  8 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Unió || 3 173 || 2 538 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TAC || 3 173 || 2 538 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 (1)  Kizárólag a járulékos halfogásokra. E kvóta keretében nem engedélyezett a halfaj célzott halászata. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Faj: || Fekete abroncshal ||   || Övezet: || A VIII, IX és X övezet uniós és nemzetközi vizei ||
   || Aphanopus carbo ||   ||   || (BSF/8910-) ||   ||   ||
 Tárgyév || 2015 || 2016 ||   || Analitikai TAC ||   ||   ||
 Spanyolország ||  10 ||  9 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Franciaország ||  25 ||  22 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Portugália || 3 165 || 2 737 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Unió || 3 200 || 2 768 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TAC || 3 200 || 2 768 ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Faj: || Fekete abroncshal ||   || Övezet: || A CECAF 34.1.2 övezet uniós és nemzetközi vizei ||
   || Aphanopus carbo ||   ||   || (BSF/C3412-) ||   ||   ||
 Tárgyév || 2015 || 2016 ||   || Elővigyázatossági TAC ||   ||   ||
 Spanyolország || p.m. || p.m. ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Portugália || p.m. || p.m. ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Unió || p.m. || p.m. ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TAC ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Faj: || Tízujjú nyálkásfejűhalak ||   ||   || Övezet: || A III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei ||
   || Beryx spp. ||   ||   ||   || (ALF/3X14-) ||   ||   ||
 Tárgyév || 2015 || 2016 ||   || Analitikai TAC ||   ||   ||
 Írország ||  9 ||  9 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spanyolország ||  63 ||  63 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Franciaország ||  17 ||  17 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Portugália ||  182 ||  182 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyesült Királyság ||  9 ||  9 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Unió ||  280 ||  280 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TAC ||  280 ||  280 ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Faj: || Gránátoshal és észak-atlanti gránátoshal ||   || Övezet: || Az I, II és IV övezet uniós és nemzetközi vizei (RNG/124-) a gránátoshal tekintetében, ||
   || Coryphaenoides rupestris és Macrourus berglax ||   ||   ||  (RHG/124-) az észak-atlanti gránátoshal tekintetébenr ||   ||   ||
 Tárgyév || 2015 || 2016 ||   || Elővigyázatossági TAC ||   ||   ||
 Dánia ||  1 ||  1 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Németország ||  1 ||  1 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Franciaország ||  10 ||  10 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyesült Királyság ||  1 ||  1 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Unió ||  13 ||  13 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TAC ||  13 ||  13 ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Faj: || Gránátoshal és észak-atlanti gránátoshal ||   || Övezet: || A III övezet uniós és nemzetközi vizei (RNG/03-) ||
   || Coryphaenoides rupestris és Macrourus berglax ||   ||   || a gránátoshal tekintetében, (RHG/03-) az észak-atlanti gránátoshal tekintetében || (1) ||   ||
 Tárgyév || 2015 || 2016 ||   || Elővigyázatossági TAC ||   ||   ||
 Dánia ||  412 ||  329 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Németország ||  2 ||  2 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Svédország ||  21 ||  17 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Unió ||  435 ||  348 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TAC ||  435 ||  348 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 (1)  Az EU és Norvégia közötti konzultációk lezárultáig az ICES IIIa övezetben nem folytatható gránátoshalra irányuló célzott halászat.    ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Faj: || Gránátoshal és észak-atlanti gránátoshal ||   || Övezet: || Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei (RNG/5B67-) a gránátoshal tekintetében, ||
   || Coryphaenoides rupestris és Macrourus berglax ||   ||   || (RHG/5B67-) az észak-atlanti gránátoshal tekintetében ||   ||   ||
 Tárgyév || 2015(1) || 2016(1) ||   || Analitikai TAC ||   ||   ||
 Németország ||  7 ||  7 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Észtország ||  56 ||  57 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Írország ||  246 ||  250 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spanyolország ||  61 ||  62 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Franciaország || 3 126 || 3 178 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Litvánia ||  72 ||  73 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lengyelország ||  36 ||  37 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyesült Királyság ||  183 ||  187 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb (2) ||  7 ||  7 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Unió || 3 794 || 3 858 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TAC || 3 794 || 3 858 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 (1)  Minden egyes kvóta legfeljebb 10 %-a halászható a VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizein (RNG/*8X14-). ||   ||
 (2)  Kizárólag a járulékos halfogásokra. E kvóta keretében nem engedélyezett a halfaj célzott halászata. ||   ||
   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Faj: || Gránátoshal és észak-atlanti gránátoshal   || Övezet: || A VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei ||
   || Coryphaenoides rupestris és Macrourus berglax   ||   || (RNG/8X14-) a gránátoshal tekintetében, (RHG/8X14-) az észak-atlanti gránátoshal tekintetében ||   ||   ||
 Tárgyév || 2015(1) || 2016(1) ||   || Analitikai TAC ||   ||   ||
 Németország ||  17 ||  13 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Írország ||  4 ||  3 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spanyolország || 1 851 || 1 482 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Franciaország ||  85 ||  68 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lettország ||  30 ||  24 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Litvánia ||  4 ||  3 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lengyelország ||  579 ||  463 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyesült Királyság ||  8 ||  6 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Unió || 2 578 || 2 062 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TAC || 2 578 || 2 062 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 (1)  Minden egyes kvóta legfeljebb 10 %-a halászható az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizein (RNG/*5B67-). ||   ||
   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Faj: || Atlanti tükörhal ||   ||   || Övezet: || A VI övezet uniós és nemzetközi vizei ||
   || Hoplostethus atlanticus ||   ||   || (ORY/06-) ||   ||   ||
 Tárgyév || 2015 || 2016 ||   || Analitikai TAC ||   ||   ||
 Írország ||  0 ||  0 ||   || A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó ||
 Spanyolország ||  0 ||  0 ||   || A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó ||
 Franciaország ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyesült Királyság ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Unió ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TAC ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Faj: || Atlanti tükörhal ||   ||   || Övezet: || A VII övezet uniós és nemzetközi vizei ||
   || Hoplostethus atlanticus ||   ||   || (ORY/07-) ||   ||   ||
 Tárgyév || 2015 || 2016 ||   || Analitikai TAC ||   ||   ||
 Írország ||  0 ||  0 ||   || A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó ||
 Spanyolország ||  0 ||  0 ||   || A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó ||
 Franciaország ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyesült Királyság ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Unió ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TAC ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Faj: || Atlanti tükörhal ||   ||   || Övezet: || Az I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei ||
   || Hoplostethus atlanticus ||   ||   || (ORY/1CX14) ||   ||   ||
 Tárgyév || 2015 || 2016 ||   || Analitikai TAC ||   ||   ||
 Írország ||  0 ||  0 ||   || A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó ||
 Spanyolország ||  0 ||  0 ||   || A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó ||
 Franciaország ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Portugália ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyesült Királyság ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Unió ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TAC ||  0 ||  0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Faj: || Nagyszemű vörösdurbincs ||   ||   || Övezet: || A VI, VII és VIII övezet uniós és nemzetközi vizei ||
   || Pagellus bogaraveo ||   ||   || (SBR/678-) ||   ||   ||
 Tárgyév || 2015 || 2016 ||   || Analitikai TAC ||   ||   ||
 Írország ||  4 ||  3 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spanyolország ||  115 ||  92 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Franciaország ||  6 ||  5 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyesült Királyság ||  14 ||  11 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb (1) ||  4 ||  3 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Unió ||  143 ||  114 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TAC ||  143 ||  114 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 (1)  Kizárólag a járulékos halfogásokra. E kvóta keretében nem engedélyezett a halfaj célzott halászata. ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Faj: || Nagyszemű vörösdurbincs ||   ||   || Övezet: || A IX övezet uniós és nemzetközi vizei ||
   || Pagellus bogaraveo ||   ||   || (SBR/09-) ||   ||   ||
 Tárgyév || 2015(1) || 2016(1) ||   || Analitikai TAC ||   ||   ||
 Spanyolország ||  236 ||  90 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Portugália ||  64 ||  25 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Unió ||  300 ||  115 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TAC ||  300 ||  115 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 (1)  Minden egyes kvóta legfeljebb 8 %-a halászható a VI, VII és VIII övezet uniós és nemzetközi vizein. (SBR/*678-). ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Faj: || Nagyszemű vörösdurbincs ||   ||   || Övezet: || A X övezet uniós és nemzetközi vizei ||
   || Pagellus bogaraveo ||   ||   || (SBR/10-) ||   ||   ||
 Tárgyév || 2015 || 2016 ||   || Analitikai TAC ||   ||   ||
 Spanyolország ||  5 ||  4 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Portugália ||  600 ||  392 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyesült Királyság ||  5 ||  4 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Unió ||  610 ||  400 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TAC ||  610 ||  400 ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Faj: || Ezüstös tengericompó ||   || Övezet: || Az I, II, III és IV övezet uniós és nemzetközi vizei ||
   || Phycis blennoides ||   ||   || (GFB/1234-) ||   ||   ||
 Tárgyév || 2015 || 2016 ||   || Analitikai TAC ||   ||   ||
 Németország ||  9 ||  9 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Franciaország ||  9 ||  9 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyesült Királyság ||  16 ||  16 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Unió ||  34 ||  34 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TAC ||  34 ||  34 ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Faj: || Ezüstös tengericompó ||   || Övezet: || Az V, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei ||
   || Phycis blennoides ||   ||   || (GFB/567-) ||   ||   ||
 Tárgyév || 2015(1) || 2016(1) ||   || Analitikai TAC ||   ||   ||
 Németország ||  11 ||  11 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Írország ||  287 ||  287 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spanyolország ||  649 ||  649 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Franciaország ||  393 ||  393 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyesült Királyság ||  899 ||  899 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Unió || 2 239 || 2 239 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TAC || 2 239 || 2 239 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 (1)  Minden egyes kvóta legfeljebb 8 %-a halászható a VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizein (GFB/*89-). ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Faj: || Ezüstös tengericompó ||   || Övezet: || A VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizei ||
   || Phycis blennoides ||   ||   || (GFB/89-) ||   ||   ||
 Tárgyév || 2015(1) || 2016(1) ||   || Analitikai TAC ||   ||   ||
 Spanyolország ||  267 ||  267 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Franciaország ||  17 ||  17 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Portugália ||  11 ||  11 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Unió ||  295 ||  295 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TAC ||  295 ||  295 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 (1)  Minden egyes kvóta legfeljebb 8 %-a halászható az V, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizein (GFB/*567-). ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Faj: || Ezüstös tengericompó ||   || Övezet: || A X és XII övezet uniós és nemzetközi vizei ||
   || Phycis blennoides ||   ||   || (GFB/1012-) ||   ||   ||
 Tárgyév || 2015 || 2016 ||   || Analitikai TAC ||   ||   ||
 Franciaország ||  10 ||  10 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Portugália ||  40 ||  40 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyesült Királyság ||  10 ||  10 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Unió ||  60 ||  60 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TAC ||  60 ||  60 ||   ||   ||   ||   ||   ||


title: Javaslat a Tanács rendelete a közös agrárpolitika keretében kidolgozott távérzékelési alkalmazások segítségével a Bizottság által a 2008–2013 közötti időszakban meghozandó intézkedésekről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0383

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 5.7.2007COM(2007) 383 végleges2007/0132 (CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa közös agrárpolitika keretében kidolgozott távérzékelési alkalmazások segítségével a Bizottság által a 2008–2013 közötti időszakban meghozandó intézkedésekről(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSAz Európai Parlament és a Tanács 2066/2003/EK határozata egyebek mellett a távérzékelés technikáinak a 2003-2007 közötti időszakban az agrárpiacok nyomon követésében történő alkalmazására vonatkozó kísérleti projektre terjed ki. Az ezen időszak során megszerzett tapasztalatok lehetővé tették, hogy a terméshozamok előrejelzésére és a termőföldek, illetve a termés állapotának felmérésére szolgáló agrometeorológiai rendszer működési szakaszba jusson. A távérzékelés emellett bizonyította, hogy megfelelő válaszokat képes adni a közös agrárpolitika (KAP) irányításának elvárásaira, illetve hogy a klasszikus agrárstatisztikai és előrejelzési rendszerek többé nem képesek eleget tenni a valós igényeknek.Ezért helyénvaló az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) finanszírozásának keretében gondoskodni e működési szakaszba jutott intézkedések folytatásáról.2007/0132 (CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa közös agrárpolitika keretében kidolgozott távérzékelési alkalmazások segítségével a Bizottság által a 2008–2013 közötti időszakban meghozandó intézkedésekrőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára[1],tekintettel az Európai Parlament véleményére[2],mivel:(1) A Szerződés 33. cikke szerint a közös agrárpolitikának (KAP) különösen figyelembe kell vennie a mezőgazdasági tevékenységnek a mezőgazdaság társadalmi szerkezetéből és a különböző mezőgazdasági régiók közötti szerkezeti és természeti egyenlőtlenségekből adódó sajátos természetét. E kontextusban nagy jelentőséget kap a termőföldek és a termés állapotára vonatkozó információk iránt mutatkozó igény, különös tekintettel a közös piacszervezés (KPSZ) irányítására. A távérzékelési alkalmazások részben lehetővé tehetik a szükséges információk biztosítását, feltéve, hogy minden, az agrárpiacok irányítása szempontjából jelentős övezetre kiterjednek.(2) Az 1999–2003 közötti agrárstatisztikákhoz a légi felmérés és a távérzékelés technikáinak alkalmazásáról szóló, módosított 2000. május 22-i 1445/2000/EK parlamenti és tanácsi rendelet[3], illetve az azt megelőző határozatok[4] alkalmazása keretében a 2004–2007 közötti időszak során megszerzett tapasztalatok lehetővé tették, hogy a terméshozamok előrejelzésére és a termőföldek, illetve a termés állapotának felmérésére szolgáló agrometeorológiai rendszer működési szakaszba és magas fejlettségi szintre jusson, és bizonyíthassa hatékonyságát.(3) A távérzékelés ily módon bizonyította, hogy megfelelő válaszokat képes adni a KAP irányításával kapcsolatos elvárásokra, illetve azt is, hogy a klasszikus agrárstatisztikai és előrejelzési rendszerek többé nem képesek eleget tenni a valós igényeknek. Egyúttal lehetővé tette a megfigyelések pontosságának, objektivitásának, gyorsaságának és gyakoriságának növelését, valamint az agrár-előrejelzési modellek tökéletesítését, nevezetesen régióspecifikus modellek létrehozása által. Végezetül lehetővé tette az agrárstatisztikák kidolgozását és összegyűjtését szolgáló egyedi vagy kiegészítő alkalmazások kialakítását, és megtakarításokhoz vezetett az agrárkiadások nyomon követésével és ellenőrzésével kapcsolatos költségek terén. Következésképpen gondoskodni kell arról, hogy a szóban forgó alkalmazási intézkedések a 2008–2013 közötti időszakban is folytatódjanak az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból történő finanszírozás keretében, a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendelet[5] 3. cikke (2) bekezdése e) pontjának megfelelően.(4) Ugyanakkor ki kell igazítani és át kell szervezni a Bizottság által a KAP keretében a távérzékelés felhasználásával meghozandó intézkedések részletes végrehajtási szabályait, és szét kell választani a fenti rendszer keretében kezdeményezett operatív intézkedéseket azoktól, amelyek további kutatási és fejlesztési tevékenységet tesznek szükségessé. Ez utóbbiakat tehát külön, a kutatási és fejlesztési keretprogram keretein belül kell folytatni.(5) Gondoskodni kell továbbá arról is, hogy a megvalósult intézkedések során keletkezett és a Bizottság birtokában lévő információkat és becsléseket a Bizottság köteles legyen a tagállamok rendelkezésére bocsátani, valamint hogy időközi és záró jelentés keretében tájékoztassa az Európai Parlamentet és a Tanácsot a távérzékeléssel kapcsolatos megvalósult intézkedések végrehajtásának körülményeiről és a Bizottság rendelkezésére bocsátott források felhasználásáról, szükség esetén csatolva a szóban forgó intézkedéseknek a jelen rendeletben meghatározott időszakon túl történő folytatására vonatkozó javaslatát,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikk(1) A 2008. január 1-jétől kezdődő hatéves időszakban a Bizottság által a közös agrárpolitika keretében a távérzékelési alkalmazások segítségével meghozandó intézkedéseket az 1290/2005/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének e) pontja alapján az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból kell finanszírozni, amennyiben ezek az intézkedések segítik a Bizottságot a következő célok elérésében:a) az agrárpiacok irányítása;b) a mezőgazdasági felhasználású termőföldek és a termés állapotának agroökonómiai nyomon követése becslések készítése révén, különös tekintettel a terméshozamokra és a mezőgazdasági termelésre;c) a b) pontban említett információkhoz való hozzáférés elősegítése;d) az agrometeorológiai rendszer technológiai támogatásának biztosítása.(2) Az (1) bekezdésben említett intézkedések elsősorban a következők:a) a közös agrárpolitika megvalósításához és ellenőrzéséhez szükséges információk – nevezetesen a műholdak útján szerzett adatok, illetve a meteorológiai adatok – összegyűjtése vagy megvásárlása;b) a területi adatok infrastruktúrájának és egy internetes oldalnak a létrehozása;c) az éghajlati körülményekhez kapcsolódó egyedi tanulmányok készítése;d) az agrometeorológiai és ökonometriai modellek frissítése.Szükség esetén ezeket az intézkedéseket a nemzeti laboratóriumokkal és szervezetekkel szoros együttműködésben kell megvalósítani.2. cikkA Bizottság az 1. cikk (1) bekezdésében említett intézkedésekből származó információkat és becsléseket elektronikus úton bocsátja a tagállamok rendelkezésére.3. cikkAz e rendelet alkalmazásához szükséges intézkedéseket az 1290/2005/EK rendelet 41. cikke (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni, különös tekintettel az e rendeletben említett információk és becslések rendelkezésre bocsátására.4. cikkA Bizottság legkésőbb 2010. július 31-éig és 2013. július 31-éig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a távérzékeléssel kapcsolatban tett intézkedések végrehajtásáról és a jelen rendelet címén rendelkezésre bocsátott források felhasználásáról, szükség esetén a második jelentés alkalmával csatolva a szóban forgó intézkedéseknek a közös agrárpolitika keretében történő folytatására vonatkozó javaslatát.5. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.Ezt a rendeletet 2008. január 1-jétől 2013. december 31-éig kell alkalmazni.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-éna Tanács részérőlaz elnökPÉNZÜGYI KIMUTATÁS |1. | KÖLTSÉGVETÉSI MEGNEVEZÉS: 05 08 03 – A mezőgazdasági felmérések rendszereinek átalakítása. | ELŐIRÁNYZATOK (2007): 1,78 millió EUR (kötelezettségvállalási előirányzat, CE) 4,03 millió EUR (kifizetési előirányzat, CP) |2. | AZ INTÉZKEDÉS CÍME: A Tanács rendelete a közös agrárpolitika keretében kidolgozott távérzékelési alkalmazások segítségével a Bizottság által a 2008–2013 közötti időszakban meghozandó intézkedésekről. |3. | JOGALAP: A Szerződés 37. cikke |4. | CÉLKITŰZÉSEK: Megfelelő eszközök teremtése az agrárpiacok irányításához a mezőgazdasági felhasználású területek, illetve a termés állapotára irányuló nyomonkövetési rendszer biztosítása becslések révén, különös tekintettel a terméshozamokra és a mezőgazdasági termelésre, valamint az agrometeorológiai rendszer technológiai támogatásának biztosítása. |5. | PÉNZÜGYI KIHATÁSOK | FOLYÓ PÉNZÜGYI ÉV 2007 (millió EUR) | KÖVETKEZŐ PÉNZÜGYI ÉV 2008 (előzetes költségvetési tervezet) (millió EUR) | 2009-ES PÉNZÜGYI ÉV (millió EUR) |5.0 | KIADÁSOK – AZ EK-KÖLTSÉGVETÉS TERHÉRE (VISSZATÉRÍTÉSEK/BEAVATKOZÁSOK) – A NEMZETI KÖLTSÉGVETÉSEK TERHÉRE – EGYÉB SZEKTOROK | – | CE 1,90 CP 1,14 | CE 1,46 CP 1,64 |5.1 | BEVÉTELEK – AZ EK SAJÁT FORRÁSAI (LEFÖLÖZÉSEK/VÁMOK) – NEMZETI SZINTŰ BEVÉTELEK | – | – | – |2010 | 2011 | 2012 | 2013 |5.0.1 | KIADÁSI ELŐIRÁNYZATOK | CE 1,46 CP 1,46 | CE 1,46 CP 1,46 | CE 1,46 CP 1,46 | CE 1,46 CP 2,04 |5.1.1 | BEVÉTELI ELŐIRÁNYZATOK | – | – | – | – |5.2 | SZÁMÍTÁS MÓDJA: – |6.0 | FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS VONATKOZÓ ALCÍMÉBEN SZEREPLŐ ELŐIRÁNYZATOKBÓL? | IGEN NEM |6.1 | FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS ALCÍMEI KÖZÖTTI ÁTCSOPORTOSÍTÁSSAL? | IGEN NEM |6.2 | SZÜKSÉG LESZ-E PÓTKÖLTSÉGVETÉSRE? | IGEN NEM |6.3 | SZÜKSÉGES LESZ-E ELŐIRÁNYZATOK BEVEZETÉSÉRE A JÖVŐBENI KÖLTSÉGVETÉSEKBE? | IGEN NEM |ÉSZREVÉTELEK: Az intézkedés a jelenlegihez képest nem jár adminisztrációs többletköltséggel. |[1] HL C …, …, ... o.[2] HL C …, …, ... o.[3] HL L 163., 2000.7.4., 1. o. A legutóbb a 786/2004/EK határozattal (HL L 138., 2004.4.30., 7. o.) módosított határozat.[4] Különös tekintettel a 88/503/EGK tanácsi határozatra (HL L 273., 1988.10.5., 12. o.).[5] HL L 209., 2005.8.11., 1. o. A 378/2007/EK rendelettel (HL L 95., 2007.4.5., 1. o.) módosított rendelet.


title: Javaslat: a Tanács rendelete a 974/98/EK rendeletnek az euro Cipruson való bevezetése tekintetében történő módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0257

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 16.5.2007COM(2007) 257 végleges2007/0091 (CNB)Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa 974/98/EK rendeletnek az euro Cipruson való bevezetése tekintetében történő módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁS1. A javaslat háttere2007. május 16-án a Bizottság – a Szerződés 122. cikkének (2) bekezdésével összhangban – tanácsi határozatra vonatkozó javaslatot fogadott el, amelyben megállapítja, hogy Ciprus teljesíti a közös valuta bevezetéséhez szükséges feltételeket, és javasolja, hogy 2008. január 1-jei hatállyal szüntessék meg a Ciprusra vonatkozó eltérést.Kedvező döntés esetén a Tanácsnak ezután más intézkedéseket is meg kell hoznia, amelyek az euro ciprusi bevezetéséhez szükségesek.Az euro bevezetéséről szóló 974/98/EK tanácsi rendelet[1] szabályozza az euro kezdeti bevezetését az euroövezet első hullámbeli tagállamaiban és Görögországban[2]. Az említett rendeletet módosították a 2169/2005/EK rendelettel az euroövezet későbbi bővítéseinek előkészítése végett és az 1647/2006/EK rendelettel a Szlovéniára való kitejesztése végett, amely 2007. január 1-jén vezette be az eurót. Ahhoz azonban, hogy a 974/98/EK rendelet hatálya Ciprusra is kiterjedjen, az említett rendeletet ki kell egészíteni az érintett tagállamra való hivatkozással. Ez a javaslat tartalmazza a rendelet szükséges módosításait.Ciprus átállási terve szerint az úgynevezett „big bang” forgatókönyv valósulna meg, tehát egyszerre válna Ciprus pénznemévé az euro és vezetnék be az eurobankjegyek és -érmék használatát a szóban forgó tagállamban.2. Jogi szempontok2.1. JogalapE javaslat jogalapjául az EK-Szerződés 123. cikkének (5) bekezdése szolgál, amely lehetőséget ad azon egyéb intézkedések meghozatalára, amelyek ahhoz szükségesek, hogy bevezessék az eurót abban a tagállamban, amelyre vonatkozóan az EK-Szerződés 122. cikkének (2) bekezdése szerint megszüntették az eltérést.A Tanács az eltérésben nem részesülő tagállamok és az érintett tagállam egyhangú szavazatával határoz, a Bizottság javaslata alapján, az EKB-vel folytatott konzultációt követően.2.2. Szubszidiaritás és arányosságA javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ennélfogva nem alkalmazandó.Ez a kezdeményezés nem lép túl azon a mértéken, mint ami célkitűzésének eléréséhez szükséges, tehát összhangban van az arányosság elvével.2.3. A rendelkezésre álló jogi eszközökAz euro bevezetéséről szóló, 974/98/EK tanácsi rendelet módosításának egyetlen megfelelő jogi eszköze a rendelet.3. Költségvetési vonatkozásokA javaslatnak nincs kihatása a Közösség költségvetésére.4. az egyes cikkekre vonatkozó megjegyzések4.1. 1. cikkA 974/98/EK rendelet 1. cikkének a) pontja és 1a. cikke szerint ugyanezen rendelet melléklete sorolja fel a részt vevő tagállamokat és határozza meg mindezen tagállamok tekintetében az euro bevezetésének időpontját, a készpénzcsere időpontját, valamint – adott esetben – a fokozatos kivonás időszakát. A 974/98/EK rendelet 1. cikkének i) pontja értelmében a fokozatos kivonás időszaka csak azokban a tagállamokban alkalmazható, amelyekben az euro bevezetésének időpontja és a készpénzcsere időpontja azonos napra esik. Ez nem így történt azon tizenegy tagállam esetében, amelyek 1999. január 1-jén vezették be az eurót, valamint Görögország esetében, amely 2001. január 1-jén vezette be az eurót. Szlovéniában az euró bevezetésének és a készpénzcserének az időpontja egybeesett (2007. január 1.), de az ország úgy döntött, hogy nem alkalmaz fokozatos kivonási időszakot. Ciprus és Málta átállási tervei is ugyanazt az időpontot határozzák meg az euro bevezetésére és a készpénzcserére (2008. január 1.), és mindkét tagállam úgy döntött, nem lesz fokozatos kivonási időszak.A szóban forgó cikk a 974/98/EK rendelet mellékletét egészíti ki Ciprussal és a vonatkozó adatokkal, a protokoll szerinti sorrendet betartva.Tagállam | Az euro bevezetésének dátuma | Készpénz átállás dátuma | „Fokozatos kivonási időszakot” alkalmazó tagállam |„Ciprus | 2008. január 1. | 2008. január 1. | nem” |4.2. 2. cikkEz a cikk 2008. január 1-jében állapítja meg a rendelet hatálybalépésének időpontját, ezzel biztosítva, hogy alkalmazása összhangban legyen az euro ciprusi bevezetésével összefüggő többi tanácsi jogalkotási aktus időpontjával, nevezetesen az eltérés megszüntetésének időpontjával és a ciprusi font átváltási árfolyamának hatálybalépési időpontjával.2007/0091 (CNB)Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa 974/98/EK rendeletnek az euro Cipruson való bevezetése tekintetében történő módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 123. cikke (5) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára[3],tekintettel az Európai Központi Bank véleményére[4],mivel:(1) Az euro bevezetéséről szóló, 1998. május 3-i 974/98/EK tanácsi rendelet[5] rendelkezik azon tagállamok valutájának az euróval történő felváltásáról, amelyek teljesítették a közös valuta bevezetésének feltételeit, amikor a Közösség a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszába lépett.(2) A 2596/2000/EK tanácsi rendelet[6] módosította a 974/98/EK rendeletet, hogy Görögország valutáját felválthassa az euro.(3) A 2169/2005/EK tanácsi rendelet[7] módosította a 974/98/EK rendeletet, előkészítve az euro bevezetését olyan tagállamokban, amelyek még nem vezették be közös valutaként az eurót.(4) Az 1647/2006/EK tanácsi rendelet[8] módosította a 974/98/EK rendeletet, hogy Szlovénia valutáját felválthassa az euro.(5) A 2003. évi csatlakozási okmány 4. cikkének megfelelően Ciprus a Szerződés 122. cikke szerinti eltérésben részesülő tagállam.(6) Az EK-Szerződés 122. cikkének (2) bekezdése szerinti, a közös valuta Ciprus általi, 2008. január 1-jén történő bevezetéséről szóló 2007. ...-i/-jei 2007/.../EK tanácsi határozat[9] szerint Ciprus teljesíti a közös valuta bevezetéséhez szükséges feltételeket, és 2008. január 1-jei hatállyal megszüntetendő a Ciprusra vonatkozó eltérés.(7) Az euro ciprusi bevezetéséhez Ciprusra is ki kell terjeszteni a 974/98/EK rendeletnek az euro bevezetésével kapcsolatos rendelkezéseit.(8) Ciprus átállási tervében az szerepel, hogy az eurobankjegyek és -érmék attól a naptól minősülnek törvényes fizetőeszköznek a szóban forgó tagállamban, amelyen az euro annak valutájává válik. Az euro bevezetésének és a készpénzcserének az időpontja tehát egyaránt 2008. január 1. „Fokozatos kivonási időszak” alkalmazására nem kerül sor.(9) Ezért az 974/98/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 974/98/EK rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.2. cikkEz a rendelet 2008. január 1-jén lép hatályba.E rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban, az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek megfelelően.Kelt Brüsszelben, -án/-én.a Tanács részérőlaz elnökMellékletA 974/98/EK rendelet melléklete a következő sorral egészül ki az Olaszországra és a Luxemburgra vonatkozó bejegyzések közé beszúrva.Tagállam | Az euro bevezetésének dátuma | Készpénz átállás dátuma | „Fokozatos kivonási időszakot” alkalmazó tagállam |- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -„Ciprus | 2008. január 1. | 2008. január 1. | nem” |[1] HL L 139., 1998.5.11., 1. o. A legutóbb a 2006. november 7-i 1647/2006/EK tanácsi rendelettel (HL L 309., 2006.11.9., 2. o.) módosított rendelet.[2] Vö.: Az euro bevezetéséről szóló 974/98/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2000. november 27-i 2596/2000/EK tanácsi rendelet (HL L 300., 2000.11.29., 2. o.)[3] HL C[4] HL C[5] HL L 139., 1998.5.11., 1. o. A legutóbb az 1647/2006/EK tanácsi rendelettel (HL L 309., 2006.11.9., 2. o.) módosított rendelet.[6] HL L 300., 2000.11.29., 2. o.[7] HL L 346., 2005.12.29., 1. o.[8] HL L 309., 2006.11.9., 2. o.[9] HL L