Fontos jogi nyilatkozat

|

52004PC0779

Javaslat a Tanács rendelete a Kínai Népköztársaságból származó kumarin behozatalára a 769/2002/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak az Indiából vagy Thaiföldről szállított kumarin behozatalára – függetlenül attól, hogy Indiából vagy Thaiföldről származóként jelentik-e be – történő kiterjesztéséről  /* COM/2004/0779 végleges */

	Brüsszel, 8.12.2004COM(2004) 779 véglegesJavaslatA TANÁCS RENDELETEa Kínai Népköztársaságból származó kumarin behozatalára a 769/2002/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak az Indiából vagy Thaiföldről szállított kumarin behozatalára – függetlenül attól, hogy Indiából vagy Thaiföldről származóként jelentik-e be – történő kiterjesztéséről(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁS2002 májusában a Tanács a 769/2002/EK rendelettel tonnánként 3479 EUR összegű dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (KNK) származó kumarin behozatalára.Az egyetlen közösségi termelő nevében az Európai Vegyipari Tanács (CEFIC) által benyújtott kérelem alapján a Bizottság 2004 áprilisában vizsgálatot indított a KNK-ból származó kumarin behozatalára vonatkozó intézkedéseknek Indiából vagy Thaiföldről szállított kumarin behozatalával történő állítólagos megkerülése ügyében.A vizsgálat az Indiából és Thaiföldről a Közösségbe érkező kumarinbehozatal jelentős növekedését tárta fel. Az ilyen gyakorlatok esetében nem lehet más gazdasági indoklást vagy kielégítő okot találni, mint hogy a kumarinra vonatkozó dömpingellenes vámot megkerülik.Ezért azt javasolják, hogy a Tanács fogadja el a csatolt rendeletjavaslatot a KNK-ból származó kumarin behozatalára kivetett tonnánként 3479 EUR összegű vámnak az Indiából vagy Thaiföldről szállított kumarin behozatalára – függetlenül attól, hogy azt Indiából vagy Thaiföldről származóként jelentik-e be – történő kiterjesztéséről, a ténylegesen az Atlas Fine Chemicals Pvt. Ltd által termelt és értékesített kumarin behozatalainak mentesítésével. A rendeletet a Hivatalos Lapban legkésőbb 2005. január 7-én ki kell hirdetni.JavaslatA TANÁCS RENDELETEa Kínai Népköztársaságból származó kumarin behozatalára a 769/2002/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak az Indiából vagy Thaiföldről szállított kumarin behozatalára – függetlenül attól, hogy Indiából vagy Thaiföldről származóként jelentik-e be – történő kiterjesztésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre[1] (az alaprendelet), és különösen annak 13. cikkére,tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,mivel:A. ELJÁRÁS1. Fennálló intézkedésekEgy lejárati felülvizsgálatot követően a Tanács a 769/2002/EK rendelettel[2] (az eredeti rendelet) tonnánként 3479 EUR összegű végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (KNK) származó, az ex 2932 21 00 KN-kód alá tartozó kumarin behozatalára.2. Kérelem2004. február 24-én a Bizottság az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése alapján egy kérelmet kapott a KNK-ból származó kumarin behozatalára bevezetett dömpingellenes intézkedések állítólagos megkerülésének kivizsgálására (a kérelem). A kérelmet az egyetlen közösségi termelő nevében az Európai Vegyipari Tanács (CEFIC) (a kérelmező) nyújtotta be.A kérelem azt állította, hogy a KNK-ból származó kumarin behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések bevezetését követően változás történt a kereskedelmi mintában, amit ugyanezen termék Indiából és Thaiföldről származó behozatalának jelentős növekedése mutatott.A kereskedelmi minta e változásáról azt állították, hogy a KNK-ból származó kumarin Indián és Thaiföldön keresztül történő átszállításából ered. Azt is állították, hogy e gyakorlatokat a KNK-ból származó kumarin behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések meglétén kívül semmilyen más megfelelő ok vagy gazdasági indoklás nem támasztja alá.A kérelmező végül azt állította, hogy ezáltal a KNK-ból származó kumarinra vonatkozó fennálló dömpingellenes intézkedések korrekciós hatását mind mennyiségek, mind árak terén aláásták. A KNK-ból érkező kumarinbehozatalt látszólag az Indiából és Thaiföldről érkező kumarinbehozatal jelentős mennyiségei váltották fel. Ezen túlmenően elegendő bizonyíték állt rendelkezésre arról, hogy a behozatalok növekedése olyan árak mellett történt, amelyek jóval alatta maradtak a jelenlegi intézkedésekhez vezető vizsgálatban megállapított, kárt nem okozó árnak, és a KNK-ból származó kumarin esetében korábban megállapított rendes értékekhez viszonyítva dömping történt.3. KezdeményezésA Bizottság a 661/2004/EK rendelettel[3] („a kezdeményező rendelet”) a KNK-ból származó kumarin behozatalára bevezetett dömpingellenes intézkedéseknek az Indiából vagy Thaiföldről szállított kumarin behozatala által – függetlenül attól, hogy Indiából vagy Thaiföldről származóként jelentik-e be – történő állítólagos megkerülésére irányuló vizsgálatot indított az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése alapján, és utasította a vámhatóságokat az Indiából vagy Thaiföldről szállított, az ex 2932 21 00 KN-kód (2932 21 00 11 és 2932 21 00 15 TARIC-kód) alá tartozó kumarin behozatalainak 2004. április 9-től kezdődő nyilvántartásba vételére, függetlenül attól, hogy azokat Indiából vagy Thaiföldről származóként jelentik-e be. A Bizottság értesítette a KNK, India és Thaiföld hatóságait a vizsgálat megkezdéséről.4. VizsgálatA Bizottság a vizsgálat megkezdéséről hivatalosan értesítette a KNK, India és Thaiföld hatóságait, a termelőket/exportőröket, az ismerten érintett közösségi importőröket és a kérelmezőt. Kérdőíveket küldtek a KNK és India termelőinek/exportőreinek (Thaiföldön nem volt ismert termelő), valamint a kérelemben megnevezett, illetve a Bizottság számára a jelenlegi intézkedések bevezetéséhez vezető vizsgálatból ismert közösségi importőröknek. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosítottak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és a kezdeményező rendeletben megjelölt határidőn belül meghallgatást kérjenek. A felek mindegyikét tájékoztatták arról, hogy az együttműködés elmaradása az alaprendelet 18. cikkének alkalmazásához és a rendelkezésre álló tényeken alapuló megállapításokhoz vezethet.A KNK-ból és Thaiföldről egy termelő vagy exportőr sem adott választ a kérdőívre. A kitűzött határidőn belül egy indiai exportáló termelőtől és egy független közösségi importőrtől érkezett válasz. A Bizottság ellenőrző látogatást tett a következő indiai exportáló termelő telephelyein:Atlas Fine Chemicals Pvt. Ltd, Nasik, India5. Vizsgálati időszakA vizsgálati időszak a 2003. április 1-jétől 2004. március 31-ig tartó időszakot foglalta magában (VI). A 2000-től a VI végéig tartó időszakról adatokat gyűjtöttek a kereskedelmi minta változásának vizsgálatához.B. A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI1. Általános megfontolások/az együttműködés mértéke(a) ThaiföldThaiföldről a kumarin egy termelője vagy exportőre sem jelentkezett, illetve működött együtt a vizsgálatban. A Thaiföldről a Közösségbe szállított kumarinkivitelre vonatkozó megállapításokat ennek megfelelően a rendelkezésre álló tények alapján kellett megtenni, az alaprendelet 18. cikke szerint. A vizsgálat megkezdésekor Thaiföld hatóságait tájékoztatták az együttműködés elmulasztásának az alaprendelet 18. cikke (6) bekezdésében meghatározott következményeiről.(b) IndiaIndiában egy exportáló termelő, az Atlas Fine Chemicals Pvt. Ltd, India („Atlas”), működött együtt, amely az Indiából a VI során behozott kumarin teljes mennyiségét és értékét tekintve több mint 90%-ot képviselt.Az Atlas a kérdőívre adott válaszában azt állította, hogy a vele kapcsolatban álló vállalatok közül egy sem vesz részt – sem közvetve, sem közvetlenül – a kumarin forgalmazásában és gyártásában. Az ellenőrző látogatás azonban azt tárta fel, hogy az Atlas két kapcsolatban álló vállalata – az indiai Monolith Chemicals Pvt. Ltd. és Aims Impex Pvt. Ltd. a KNK-ból származó kumarint importált Indiába, majd az importált termékeket eladta az Atlasnak.(c) KNKEgy kínai termelő vagy exportőr sem működött együtt a vizsgálatban.E vállalatokat felvilágosították arról, hogy az együttműködés elmulasztása az alaprendelet 18. cikkének alkalmazásához vezethet. Tájékoztatták őket ezenkívül az együttműködés elmaradásának következményeiről is.2. Az érintett termék és a hasonló termékAz intézkedések állítólagos megkerülésében érintett termék az eredeti rendelet meghatározása szerint a jelenleg az ex 2932 21 00 KN-kód alá sorolható kumarin. A kumarin fehéres kristályos por, a frissen kaszált széna jellegzetes illatával. Fő felhasználása szerint aroma vegyszer, valamint tisztítószerek, kozmetikumok és finom parfümök előállításában használt illatösszetevők állandósító anyaga.A kumarint két különböző gyártási eljárással lehet előállítani: a Perkin-reakcióval járó fenol útvonalon és a Rasching-reakcióval járó o-krezol útvonalon. A két eljárás végeredményeképpen kapott kumarin azonban azonos fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkezik, és a felhasználása is megegyező.Az egyetlen együttműködő indiai termelőtől a vizsgálat során nyert információk alapján és a többi indiai exportőr, illetve bármilyen thaiföldi fél együttműködésének hiányában azt kell feltételezni – ellenkező bizonyíték hiányában –, hogy a KNK-ból a Közösségbe exportált kumarin és az Indiából és Thaiföldről szállított kumarin azonos fizikai és kémiai jellemzőkkel és azonos fő felhasználásokkal rendelkezik. Ezeket ezért az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekintik.3. A kereskedelmi minta megváltozásaA fent megállapítottak szerint a kereskedelmi minta megváltozásának gyökerei állítólag az Indián és Thaiföldön keresztül történő átszállításban keresendők.ThaiföldMivel egy thaiföldi vállalat sem működött együtt a vizsgálatban, a Thaiföldről a Közösségbe történő kivitelt az alaprendelet 18. cikke szerint a rendelkezésre álló tények alapján kellett megállapítani. Ezért a Thaiföldről érkező behozatalok exportárainak és mennyiségeinek megállapításához a legmegfelelőbb rendelkezésre álló információt, az Eurostat adatait használták fel.A Thaiföldről érkező kumarinbehozatal a 2000. évi 0 tonnáról a VI-ben 211 tonnára nőtt. Ezek a Thaiföldről érkező behozatalok 2001 októberében kezdődtek meg, néhány hónappal a 2002-ben lezárult lejárat előtti felülvizsgálat (az előző vizsgálat) megkezdése után, amikor nem volt kizárt, hogy a 600/96/EK tanácsi rendelettel[4] bevezetett intézkedéseket fenn fogják tartani. A Thaiföldről szállított behozatalok részesedése a Közösségbe érkező kumarinbehozatal összmennyiségében a 2000-es 0%-ról a VI-re 50%-ra nőtt, miközben a KNK-ból a Közösségbe érkező kumarinbehozatal részesedése ugyanezen időszak során stabilan 7% körül maradt. Ezenkívül a kínai KN-kód szintű kiviteli statisztika azt mutatja, hogy ugyanebben az időszakban a KNK-ból Thaiföldre történő kumarinkivitel a 2000. évi 1 tonnáról a VI-ben 270 tonnára emelkedett. Azt is megjegyezték, hogy az eredeti intézkedéseknek a 600/96/EK rendelettel történt bevezetése óta a Thaiföldről érkező behozatalok némileg ellensúlyozták a KNK-ból érkező behozatalok csökkenését.Együttműködés és ellenkező bizonyíték hiányában azt a következtetést vonták le, hogy a 2000 és a VI közötti időszakban a KNK, Thaiföld és a Közösség közötti kereskedelmi mintában változás történt, amely a KNK-ból származó kumarin Thaiföldön keresztül történő átszállításából eredt.IndiaAz Indiából szállított behozatalok részesedése a Közösségbe irányuló kumarinbehozatal összmennyiségében a 2000. évi 11%-ról a VI-ben 35%-ra nőtt, miközben a KNK-ból a Közösségbe érkező kumarinbehozatal részesedése ugyanezen időszak során stabilan 7% körül maradt. Ezenkívül a kínai KN-kód szintű kiviteli statisztika azt mutatja, hogy ugyanebben az időszakban a KNK-ból Indiába történő kumarinkivitel a 2000. évi 88 tonnáról a VI-ben 687 tonnára emelkedett. Azt is megjegyezték, hogy az eredeti intézkedéseknek a 600/96/EK rendelettel történt bevezetése óta az Indiából érkező behozatalok némileg ellensúlyozták a KNK-ból érkező behozatalok csökkenését.(a) Az indiai együttműködő exportáló termelőAz Atlas folyamatosan jelentős mértékben növelte a Közösségbe irányuló kiviteleit, a 2000/2001-es pénzügyi évben[5] (PÉ) érvényes 100-ról[6] a VI időszakára 1957-re. Ugyanezen időszak során a KNK-ból származó kumarin vásárlásai is jelentősen nőttek az Atlasnál, a 2000/2001-es PÉ 100-as értékéről 1411-re a VI idejére. Ebből azt a következtetést vonták le, hogy az Atlas kínai származású kumarint kívánt importálni, majd kis módosítás után a Közösségbe reexportálni, ezáltal jelentős mértékben növelve az Indiából a Közösségbe szállított behozatalok részesedését.(b) Nem együttműködő vállalatokA kérelemben megemlítettek egy másik indiai termelőt. Ezt a nem együttműködő vállalatot, illetve bármely más meglévő, de az együttműködést nem vállaló vállalatot illetően az exportmennyiséget és az értéket az alaprendelet 18. cikke szerint a rendelkezésre álló tények alapján kellett megállapítani. A nem együttműködő vállalatok exportárainak és mennyiségeinek megállapításához ezért a legmegfelelőbb rendelkezésre álló információt, az Eurostat adatait használták. Ezek alapján azt állapították meg, hogy a nem együttműködő vállalatoktól származó behozatalok kismértékben csökkentek. Meg kell jegyezni ezenkívül, hogy a nem együttműködő vállalatoktól származó behozatalok a VI során Indiából érkező teljes kumarinbehozatal mennyiségében és értékében mindössze 4–7%-ot[7] jelentettek. Az együttműködés elmaradásának és a nem együttműködő vállalatok kis piaci részesedésének figyelembevételével azt állapították meg, hogy a nem együttműködő vállalatokról rendelkezésre álló információ nem cáfolja a kereskedelmi minta megváltozása tekintetében tett megállapítást.(c) Összefoglalás India tekintetébenA fenti megállapítások alapján azt a következtetést vonják le, hogy a 2000 és a VI közötti időszakban az India, a KNK és a Közösség közötti kereskedelmi mintában változás történt, amely az együttműködő termelő részéről a KNK-ból származó kumarin kismértékű módosítás után, Indián keresztül végzett reexportjából és a nem együttműködő vállalatok által a KNK-ból származó kumarin Indián keresztül történő átszállításából eredt.4. Elégtelen ok vagy gazdasági indoklásThaiföldA Thaiföldről érkező behozatalokat illetően, az együttműködés és ellenkező értelmű bizonyítékok hiányában azt a következtetést vonják le, hogy mivel a behozatalok néhány hónappal az előző vizsgálat megkezdését követően kezdődtek meg, feltételezhetően a fennálló dömpingellenes intézkedések újabb bevezetésére készülve, a kereskedelmi minta változása a dömpingellenes intézkedések meglétéből, és nem más, az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének értelmében vett elégséges okból vagy gazdasági indoklásból eredt.IndiaAz együttműködő indiai exportáló termelő, az Atlas esetében azt állapították meg, hogy két, kapcsolatban álló indiai vállalaton keresztül importált az o-krezol útvonalon előállított kumarint a KNK-ból. Az importált terméket az Atlas tovább tisztította, majd ezt a tovább tisztított kumarint reexportálta a Közösségbe. Az ebben a termelési eljárásban érintett kumarin mennyisége a VI-ben az Atlas teljes termelési mennyiségének 75%-át[8] tette ki. A fennmaradó 25%-nyi[9] mennyiség valódi, a fenol útvonallal előállított indiai termelést jelentett. Mivel a KNK-ból importált kumarinhoz bejelentett KN-kód és az Atlas által a Közösségbe újraexportált, tovább tisztított kumarin bejelentéséhez használt KN-kód azonos, azt a következtetést vonták le, hogy a két termék azonos, ezért a Közösségbe reexportált termék megtartja kínai származását.Az Atlas azt állította, hogy a KN-kód csak egy indikatív elem a termék származásának megállapításában, és a kumarin további tisztítását úgy kell tekinteni, hogy az az utolsó lényeges feldolgozás, amelyet egy erre a célra felszerelt vállalkozás végez, és amelynek eredményeképpen egy új termék jön létre. Az Atlas véleménye szerint ezért a vállalat által tovább tisztított kumarin indiai származást nyer.Azt állapították meg, hogy a kozmetikai ipar számára már alkalmassá tett kumarin további finomítása nem változtatja meg az említett kumarin származását.A vizsgálat azt is feltárta, hogy a kumarin további finomításának költsége nem magas, ezért azt a következtetést vonták le, hogy ez az eljárás csak a kumarin tisztasági fokának javítását célzó kismértékű módosítását jelentette, nem pedig egy új termék előállítását. A tovább finomított kumarin változatlanul az érintett termék meghatározása alá esik. Az Atlas ezt a megállapítást nem kifogásolta.Az Atlas azt állította, hogy annak mérlegelésekor, hogy a feldolgozás jelentősnek minősül-e, a KNK-ból importált kumarin azon részének értékét, amely a további finomítási eljárás során elvész, a tisztítási eljárással képződő költségként kell kezelni. A tisztítási eljárással elvesztett kumarin értéke azonban az ilyen kumarin megvásárlásának pillanatában merül fel. Ezért nem lehet úgy tekinteni, hogy ezt a költséget maga a tisztítási eljárás idézi elő.A vállalat azzal is érvelt, hogy a KNK-ból származó kumarin kivitelének fő oka az indiai sztrájkveszély keltette bizonytalanság volt. Ha azonban a sztrájk veszélyét még el is fogadnánk a vállalat döntéseinek lehetséges indokaként, a sztrájknak az Atlas által alkalmazott mindkét termelési eljárást – azaz a fenol útvonalon előállított indiai kumarin termelését és az o-krezol úton előállított, a KNK-ból származó kumarin finomítását – egyformán kellene érintenie. A sztrájk ezért nem ad megfelelő magyarázatot arra a tényre, hogy az Atlas által a gyártási folyamatban felhasznált, a KNK-ból származó kumarin aránya a 2000. évi 25% körüli mennyiségről a VI-ben 70%[10] fölé nőtt.Ezért azt a következtetést vonták le, hogy a kereskedelmi mintában bekövetkezett változás sokkal inkább a dömpingellenes intézkedések hatásának tulajdonítható, semmint az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének értelmében vett bármely más megfelelő oknak vagy gazdasági alapú magyarázatnak.A nem együttműködő indiai vállalatokról azt állapították meg, hogy kiviteleik a 2001/2002 pénzügyi évtől csökkentek az Atlas piaci részesedésének határozott növekedésével párhuzamosan, de az érintett mennyiségek csekélységére tekintettel ez nem befolyásolta a kereskedelmi minta változásáról tett megállapítást.5. A vám korrekciós hatásainak aláásása a hasonló termékek árai és/vagy mennyiségei terénThaiföldA kereskedelmi forgalom fent végzett elemzése alapján azt állapították meg, hogy a közösségi behozatalok mintájában bekövetkezett változás összefügg azzal a ténnyel, hogy dömpingellenes intézkedések vannak hatályban. Miközben a Thaiföldről származóként bejelentett behozatalok a Közösség piacán 2001 októberéig egyáltalán nem jelentek meg, a VI során 211 tonnát tettek ki. Ez a mennyiség az előző vizsgálat VI-je során megállapított teljes közösségi fogyasztás 30,7%-ának felel meg.A vizsgálat azt mutatta ki, hogy a Thaiföldről érkező behozatalok átlagárai még alacsonyabbak voltak, mint az előző vizsgálatban a KNK-ból érkező behozatalok árai, ilyenformán a közösségi iparág árainál is alacsonyabbak voltak. A Thaiföldről érkező behozatalok átlagárai a jelenlegi vizsgálat VI-je során megállapított kínai exportáraknál is 20%-kal alacsonyabbak voltak.A fentiek alapján azt a következtetést vonták le, hogy a kereskedelmi áramlatok megváltozása, a Thaiföldről érkező kivitelek természetellenesen alacsony árával párosulva a dömpingellenes intézkedések korrekciós hatásait mind a hasonló termékek árai, mind azok mennyiségei terén aláásta.IndiaA kereskedelmi forgalom fent végzett elemzése alapján azt állapították meg, hogy a közösségi behozatalok mintájában bekövetkezett változás összefügg azzal a ténnyel, hogy dömpingellenes intézkedések vannak hatályban. Miközben az Indiából szállított behozatalok 2000-ben a Közösségbe történő kumarinbehozatalnak mindössze 11%-át képviselték, a VI során már 35%-ot tettek ki. Ez a mennyiség az előző vizsgálat VI-je során megállapított teljes közösségi fogyasztás 18–22%-ának[11] felel meg.A vizsgálat azt mutatta ki, hogy az Indiából érkező behozatalok átlagárai még alacsonyabbak voltak, mint az előző vizsgálatban a KNK-ból érkező behozatalok árai, ilyenformán a közösségi iparág árainál is alacsonyabbak voltak. Az Indiából érkező behozatalok átlagárai a jelenlegi vizsgálat VI-je során megállapított kínai exportáraknál is 14%-kal alacsonyabbak voltak.A fentiek alapján azt a következtetést vonták le, hogy a kereskedelmi áramlatok megváltozása, az Indiából érkező kivitelek természetellenesen alacsony árával párosulva a dömpingellenes intézkedések korrekciós hatásait mind a hasonló termékek árai, mind azok mennyiségei terén aláásta.Az Atlas azt állította, hogy ésszerűtlen volt az az összehasonlítás, amelyben a Közösségbe irányuló kínai export 1994-es árait (ugyanis az eredeti intézkedések 1996 évi bevezetését eredményező vizsgálat VI-je ez az év volt) az ugyanezen piacra irányuló jelenlegi indiai export áraival állították szembe, mivel a két VI között tíz év telt el.Valójában azonban az indiai exportárakat a 2002-ben lezárt lejárat előtti felülvizsgálat VI-jében megállapított exportárakkal vetették össze.6. A dömping bizonyítéka az azonos vagy hasonló termékek tekintetében korábban megállapított rendes értékekkel kapcsolatbanThaiföldAnnak meghatározása céljából, hogy a VI során Thaiföldről a Közösségbe exportált érintett termék tekintetében felfedezhető-e a dömping bizonyítéka, az alaprendelet 18. cikke alapján az Eurostat adatokat használták.Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése megköveteli a dömping bizonyítékát az azonos vagy hasonló termékek tekintetében korábban megállapított rendes értékkel kapcsolatban.A rendes érték és az exportár közötti tisztességes összehasonlítás céljából az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek után kiigazításokat biztosítottak. Ezeket a kiigazításokat a szállítás és a biztosítás tekintetében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban végezték el, az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló adatok, azaz a kérelemben megadottak alapján.Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének és 2. cikke (12) bekezdésének megfelelően, a korábbi vizsgálatban megállapított súlyozott átlag rendes érték és az e vizsgálat VI-je során regisztrált, a közösségi határparitáson vett, vámfizetés előtti CIF-ár százalékában kifejezett súlyozott átlag exportár összehasonlítása kimutatta a dömpinget a Thaiföldről a Közösségbe történő kumarinbehozatal tekintetében. A közösségi határparitáson vett, vámfizetés előtti CIF-ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözetet 100% felett állapították meg.IndiaAnnak meghatározása érdekében, hogy a VI során Indiából a Közösségbe exportált érintett termék tekintetében felfedezhető-e a dömping bizonyítéka, az alaprendelet 18. cikke alapján az indiai együttműködő termelő által megadott exportárakat, a nem együttműködő vállalatok esetében pedig az Eurostat adatokat használták.(a) Együttműködő exportáló termelőA rendes érték és az Atlas exportára közötti tisztességes összehasonlítás érdekében az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek után kiigazítás formájában megfelelő engedményeket biztosítottak. Ezeket a kiigazításokat az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a szállítási, biztosítási, anyagmozgatási és járulékos költségek, valamint a csomagolás és az átváltás költségei után biztosították, az Atlas által megadott adatok alapján.Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének és 2. cikke (12) bekezdésének megfelelően, az előző vizsgálatban megállapított súlyozott átlag rendes érték és az e vizsgálat VI-je során a közösségi határparitáson vett, vámfizetés előtti CIF-ár százalékában kifejezett súlyozott átlag exportár összehasonlítása kimutatta a dömpinget az Atlas által szállított kumarinbehozatalok esetében. A közösségi határparitáson vett, vámfizetés előtti CIF-ár százalékában kifejezett, dömpingkülönbözetet 80% felett állapították meg.Az Atlas azt kifogásolta, hogy az előző vizsgálatban megállapított súlyozott átlag rendes értéknek az e vizsgálat VI-je során feljegyzett exportárak súlyozott átlagával való összehasonlítása téves következtetéshez vezetett, mert a két vizsgálat VI-je között eltelt idő tíz év.A Bizottság azonban a 2002-ben lezárt lejárat előtti felülvizsgálatban kapott súlyozott átlag rendes értékeket használta, így tehát a két vizsgálat VI-je között csupán két év telt el. Ez pedig összhangban van az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének követelményeivel.(b) Nem együttműködő vállalatokA rendes érték és az exportár közötti tisztességes összehasonlítás érdekében az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek után kiigazítás formájában megfelelő engedményeket biztosítottak. Ezeket a kiigazításokat az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a szállítási, biztosítási, anyagmozgatási és járulékos költségek, valamint a csomagolás és az átváltás költségei után biztosították, az Atlas által megadott adatok alapján.Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének és 2. cikke (12) bekezdésének megfelelően, az előző vizsgálatban megállapított súlyozott átlag rendes érték és az e vizsgálat VI-je során a közösségi határparitáson vett, vámfizetés előtti CIF-ár százalékában kifejezett súlyozott átlag exportár összehasonlítása kimutatta a dömpinget a nem együttműködő indiai vállalatoktól a Közösségbe történő kumarinbehozatalok esetében. A közösségi határparitáson vett, vámfizetés előtti CIF-ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözetet 60% felett állapították meg.C. INTÉZKEDÉSEKTekintettel a fenti megállapításokra az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdése értelmében vett kijátszásról, az érintett terméknek a KNK-ból származó behozatalaira vonatkozó fennálló dömpingellenes intézkedéseket ki kell terjeszteni az Indiából és Thaiföldről szállított azonos termékre, függetlenül attól, hogy azt Indiából vagy Thaiföldről származóként jelentik-e be.A kiterjesztett vámnak az eredeti rendelet 1. cikke (2) bekezdésében megállapított vámnak kell lennie.Az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése alapján, amelyek előírják, hogy a kiterjesztett vámot a nyilvántartás napjától kezdődően a nyilvántartott behozatalokkal szemben kell alkalmazni, a dömpingellenes vámot az Indiából és Thaiföldről szállított azon kumarinbehozatalok után kell beszedni, amelyek a Közösségbe a kezdeményező rendelettel bevezetett nyilvántartásba vétel mellett léptek be. Figyelembe véve azonban a termék felcserélhetőségét és az eset sajátos körülményeit, nem lehetett teljes bizonyossággal elkülöníteni a valóban Indiában termelt kumarint érintő tranzakciókat a Kínából importált, tovább tisztított, majd a Közösségbe reexportált kumarinra vonatkozóktól. Következésképpen az Indiából szállított kumarin behozatalaira kiterjesztett dömpingellenes vámot nem lehet visszamenőleges hatállyal alkalmazandóvá tenni az Atlas által a nyilvántartásba vételi időszak során exportált kumarinbehozatalokra.D. A NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL VAGY A VÁM KITERJESZTÉSE ALÓLI MENTESSÉG IRÁNTI KÉRELEMAz egyetlen együttműködő exportáló termelő, az Atlas az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése alapján a nyilvántartásba vétel és a kiterjeszteni kívánt dömpingellenes intézkedések alóli mentesség iránti kérelmet nyújtott be.A vizsgálat azt tárta fel, hogy az Atlas a KNK-ból származó kumarin kismértékű módosítást követő reexportja útján kijátszotta a hatályos dömpingellenes intézkedéseket. Azt is megállapították, hogy az Atlas exportált a Közösségbe valóban Indiában előállított kumarint is, amelyet a fenol útvonal segítségével állítottak elő (lásd a (27) preambulumbekezdést). Az a tény, hogy az Atlas részt vett az intézkedések kijátszását célzó gyakorlatokban, az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdésével összhangban kizárja annak lehetőségét, hogy mentességben részesüljön.E. KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSTekintve azonban a termék felcserélhetőségét és az Atlas az irányú erőfeszítéseit a VI során, hogy megkülönböztesse a fenol útvonalon Indiában gyártott termékeket a tovább finomított és a Közösségbe reexportált kínai származású kumarintól, kivételesen helyénvalónak tekintették, hogy elfogadják az Atlas kötelezettségvállalását, amelynek értelmében a vállalat a ténylegesen Indiában előállított kumarint egy mennyiségi plafonértékig adhatja el a Közösségbe, amely érték megfelel a VI során az ilyen termékből a Közösség részére eladott mennyiségnek. A kötelezettségvállalás szerint értékesített kumarinra a kiterjesztett vám megfizetésének kötelezettsége nem vonatkozik.Az Atlas erre vonatkozó kötelezettségvállalását a Bizottság egy bizottsági határozattal fogadhatja el.Ebben az összefüggésben az Atlas kötelezettséget vállalt arra, hogy a Közösségbe irányuló kiviteleiről rendszeres és részletes információkat közöl a Bizottsággal, ezáltal lehetővé téve a Bizottság számára a kötelezettségvállalás hatékony ellenőrzését.Annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a Bizottság számára a vállalat részéről a kötelezettségvállalás betartásának fokozottan hatékony ellenőrzését, amikor a szabad forgalomba bocsátás iránti kérelmet benyújtják az illetékes vámhatósághoz, a dömpingellenes vám alóli mentesség feltételéül kell szabni egy legalább a mellékletben felsorolt elemeket tartalmazó kereskedelmi számla bemutatását. Az információ ezen szintje ahhoz is szükséges, hogy lehetővé tegye a vámhatóságok számára, hogy kellő pontossággal megbizonyosodhassanak a szállítmányok megfeleléséről a kereskedelmi okmányoknak. Amennyiben ilyen számlát nem mutatnak be, illetve az nem felel meg a vámon bemutatott terméknek, a dömpingellenes vám megfelelő tételét meg kell fizetni.Ennek fényében a kötelezettségvállalás felajánlását elfogadhatónak tekintették, és az érintett vállalatot tájékoztatták az elfogadás alapjául szolgáló az alapvető tényekről, megfontolásokról és kötelezettségekről.Amennyiben az Atlas megsérti a kötelezettségvállalást, illetve az más okból működésképtelennek bizonyul, az elfogadást a Bizottság visszavonhatja,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikk1. A Kínai Népköztársaságból származó, az ex 2932 21 00 KN-kód alá tartozó kumarin behozatalára a 769/2002/EK tanácsi rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámot kiterjesztik az Indiából vagy Thaiföldről szállított – függetlenül attól, hogy Indiából vagy Thaiföldről származóként jelentik- e be –, az ex 2932 21 00 KN-kód alá tartozó kumarin behozatalára (2932 21 00 11 és 2932 21 00 15 TARIC-kód).2. Az e cikk (1) bekezdésével kiterjesztett vámot a 661/2004/EK bizottsági rendelet 2. cikkének és a 384/96/EK tanácsi rendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően szedik be, az Atlas Fine Chemicals Pvt Ltd, Debhanu Mansion, Nasik-Pune Highway, Nasik Road, MS 422 101, India (kiegészítő TARIC-kód: A579) által exportált áruk kivételével.3. A fenti (1) bekezdés ellenére a végleges dömpingellenes vámot nem kell alkalmazni a 2. cikknek megfelelően szabad forgalomba bocsátott behozatalokra.4. A vámokra vonatkozóan hatályban lévő rendelkezéseket alkalmazni kell.2. cikk1. A szabad forgalomba bocsátásra bejelentett behozatalok mentesülnek az 1. cikkel kivetett dömpingellenes vám alól, amennyiben azokat olyan vállalatok állították elő, amelyektől a Bizottság kötelezettségvállalást fogadott el, és amelyek neve szerepel a rendszeresen módosított vonatkozó bizottsági határozatban, és feltéve, hogy az árukat ugyanazon bizottsági határozat rendelkezéseinek megfelelően importálták.2. Az (1) bekezdésben említett behozatalok a következő feltételek mellett mentesülnek a dömpingellenes vám alól:(a) a szabad forgalomba bocsátási nyilatkozat benyújtásakor a tagállamok vámhatóságainak bemutatnak egy kereskedelmi számlát, amely legalább a mellékletben felsorolt elemeket tartalmazza;(b) a bejelentett és a vámon bemutatott áruk pontosan megfelelnek a kereskedelmi számlán szereplő megnevezésnek.3. cikk1. Az 1. cikkel kiterjesztett vám alóli mentesség iránti kérelmeket a Közösség hivatalos nyelveinek egyikén, írásban kell benyújtani, és a kérelmező képviseletére felhatalmazott személy aláírásával kell ellátni. A kérelmet a következő címre kell küldeni:European CommissionDirectorate-General for TradeDirectorate BOffice: J-79 05/17B - 1049 BrusselsFax (32 2) 295 65 05Telex COMEU B 21877.2. A Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően határozat útján engedélyezheti az 1. cikkel kiterjesztett vám alóli mentességet azon vállalatok behozatalai számára, amelyek ilyen kérelmet nyújtottak be.4. cikkA vámhatóságokat utasítják a behozataloknak a 661/2004/EK bizottsági rendelet 2. cikkének megfelelően megkezdett nyilvántartásba vétele megszüntetésére.5. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETA kötelezettségvállalás alá tartozó kumarinnak a vállalat által a Közösség felé történő értékesítését kísérő kereskedelmi számlán a következő adatokat kell feltüntetni:1. A „KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS ALÁ TARTOZÓ ÁRUKAT KÍSÉRŐ KERESKEDELMI SZÁMLA” cím;2. A kereskedelmi számlát kiállító, a 2. cikk (1) bekezdésében említett vállalat neve;3. A kereskedelmi számla száma;4. A kereskedelmi számla kiállításának napja;5. Az a kiegészítő TARIC-kód, amely szerint a számlán megnevezett árukat a közösségi határon vámkezelni kell;6. Az áruk pontos megnevezése, beleértve a következőket:-  a vizsgálat és a kötelezettségvállalás alkalmazásában használt termékkód (TK),-  az adott TK-nak megfelelő áruk köznapi megnevezése (pl. „… TK),-  vállalati termékkód (VTK) (ha van),-  KN-kód,-  mennyiség (kg).7. A Közösségben importőrként eljáró vállalat neve, amely részére a vállalat az árukat kísérő kereskedelmi számlát közvetlenül kiállítja;8. A számlát kiállító vállalat tisztviselőjének neve és a következő, az aláírásával ellátott nyilatkozat:„Alulírott igazolom, hogy az e számla alá tartozó árukat az Európai Közösségbe történő közvetlen kivitelre a [vállalat neve és címe], [kiegészítő Taric-kód] által felajánlott és az Európai Bizottság által a [SZÁM] határozattal elfogadott kötelezettségvállalás hatályán belül és feltételei szerint értékesítették. Kijelentem, hogy az ezen a számlán megadott információ teljes és megfelel a valóságnak.”[1] HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77, 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.[2] HL L 123., 2002.5.9., 1. o. A legutóbb az 1854/2003/EK rendelettel (HL L 272., 2003.10.23., 1. o.) módosított rendelet.[3] HL L 104., 2004.4.8., 99. o.[4] HL L 86., 1996.4.4., 1. o.[5] PÉ = pénzügyi év, azaz az adott év április 1-jétől a következő év március 31-ig tartó időszak.[6] A pontos adatokat azok bizalmas jellege miatt nem adjuk meg.[7] Bizalmassági okokból tartományt adtunk meg.[8] A pontos adatokat azok bizalmas jellege miatt nem adjuk meg.[9] A pontos adatokat azok bizalmas jellege miatt nem adjuk meg.[10] A pontos adatokat azok bizalmas jellege miatt nem adjuk meg.[11] Bizalmassági okokból tartományt adtunk meg.


title: Javaslat az Európai parlament és a Tanács rendelete a vállalkozások statisztikai célú nyilvántartása közös keretének létrehozásáról és a 2186/93/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52005PC0112

Javaslat az Európai Parlament és a Tanács rendelete a vállalkozások statisztikai célú nyilvántartása közös keretének létrehozásáról és a 2186/93/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről  /* COM/2005/0112 végleges - COD 2005/0032 */

	Brüsszel, 5.4.2005COM(2005) 112 végleges2005/0032 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa vállalkozások statisztikai célú nyilvántartása közös keretének létrehozásáról és a 2186/93/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁS1. HÁTTÉRA vállalkozások nyilvántartásairól szóló meglévő rendelet (2186/93), amely harmonizálta a tagállamok által statisztikai célból alkalmazott, a vállalkozások által vezetett nyilvántartásokat, 1993-ban keletkezett, és mára részben már elavulttá vált. Az elmúlt években a helyzet jelentősen megváltozott, és a statisztikai követelmények is továbbfejlődtek.Három további követelmény vált különösen kiemelkedővé:-  a gazdasági globalizáció megteremtette a gazdasági egységek csoportjaira vonatkozó információ összegyűjtésének szükségességét,-  a különféle ágazatok tevékenységeinek integrációja az egész gazdaság teljes lefedettségét igényli,-  a közös piac fokozott statisztikai összehasonlíthatóságot követel meg, amely főképpen az EU-ban működő vállalkozások populációjára vonatkozó harmonizált források elérhetőségétől függ.A javaslat célja a vállalkozások nyilvántartásairól szóló meglévő rendeletet oly módon naprakésszé tenni, hogy figyelembe vegye ezeket az új követelményeket.E cél elérése érdekében a vállalkozások nyilvántartásairól szóló jelenlegi rendeletre vonatkozóan a következő bekezdésekben számos módosításra található javaslat és összefoglalás.2. A RENDELET TARTALMAA fent bemutatott, adatokra vonatkozó új követelményekre tekintettel a javasolt új rendelettervezet két jelentős változást vezet be.-  Minden olyan gazdasági egységet, amely a bruttó hazai termékhez hozzájáruló gazdasági tevékenységet végez, valamint telepeiket és a megfelelő jogi egységeket kötelezően nyilvántartásba kell venni (a rendelet jelenlegi változatában a tevékenység néhány ágazata választható jellegű).-  A rendeletet ki kell terjeszteni a pénzügyi kapcsolatokra és a gazdasági egységek csoportjaira is, valamint a multinacionális csoportokra és az alkotóegységeikre vonatkozó adatokat az országok és az Eurostat között ki kell majd cserélni.2.1. A gazdaság teljes lefedéseA teljes gazdaságot lefedő közösségi statisztikai jogszabályok léte, valamint a nemzeti számlák céljából a vállalkozások nyilvántartásai növekvő szintű alkalmazása elengedhetetlenné teszi, hogy a vállalkozások nyilvántartásai a teljes gazdaságot lefedjék. A kötelezően lefedésre váró további ágazatok a „közigazgatás” és a „mezőgazdaság és halászat”.A közigazgatás bevonásaA közszektor szerepe változóban van. Egyes, korábban a közszektor által irányított tevékenységeket most állami vagy magánvállalkozások irányítanak. A helyzetről alkotott egyértelmű kép érdekében az e tevékenységekre vonatkozó összehasonlítható forrásokra van szükség. Mindezt csak a közszektornak a közösen megállapított előírásoknak megfelelően megvalósuló, a vállalkozások statisztikai célú nemzeti nyilvántartásába történő kötelező jellegű bevonásával lehet elérni.A mezőgazdaság és a halászat bevonásaA vidékfejlesztést érintő komoly politikai érdek nemcsak a mezőgazdaságra, hanem annak az egyéb tevékenységekkel megvalósuló, egyre növekvő összefonódására vonatkozó információt is megköveteli, amely információkra a főképpen termékalapú mezőgazdasági statisztikák nem terjednek ki. A mezőgazdaságnak a vállalkozások nyilvántartásaiban megvalósuló harmonizált kezelése fogja biztosítani a vidékfejlesztés számára szükséges, alapvető információkat.2.2. A gazdasági egységek csoportjaira vonatkozó adatokA gazdasági egységek csoportjaira vonatkozó információra egyre nagyobb az igény – nemzeti szinten a gazdaság koncentrálódásának értékelése, nemzetközi szinten pedig a globalizációval kapcsolatos statisztikák miatt. Ezen igény kielégítése érdekében számos statisztika létezik már e témával kapcsolatosan, ezek közül néhányat a közösségi statisztikai jog (a külföldi leányvállalatokra, a fizetési mérlegre és a külkereskedelemre vonatkozó statisztikák) szabályozza, de továbbiakra van szükség. A jelenlegi helyzet, amikor a gazdasági egységek csoportjainak mindössze a nemzeti területen található csonka részeit veszik nyilvántartásba, nem kielégítő, és a multinacionális csoportokra vonatkozó adatokat európai szinten kell összehangolni.A rendelettervezet megköveteli, hogy a vállalkozások nemzeti nyilvántartásai rögzítsék a jogi egységek közötti pénzügyi kapcsolatokat, valamint hogy eljuttassák a nemzetek közötti kapcsolatokra vonatkozó információkat a Bizottságnak (Eurostat).Ennek eredményeképpen-  harmonizált mintakeretek jönnek létre a meglévő felmérések számára, amelyek alkalmazzák a pénzügyi kapcsolatok koncepcióját,-  javul a számos jelenlegi statisztika összehasonlíthatósága ott, ahol a különböző országok gazdasági egységei közötti pénzügyi kapcsolatok fontos szerepet játszanak, pl. a termelékenységre vonatkozó adatoknál,-  a gazdasági egységek csoportjainak populációjára vonatkozó további információ jön létre, mivel a nyilvántartásokat a globalizációra vonatkozó statisztikák közvetlen forrásaiként is lehet használni. Ez felbecsülhetetlen értékkel bírna a különböző közösségi verseny-, és kutatási politikák, valamint a kereskedelmi tárgyalások számára.Ez a javaslat továbbá a gazdasági egységek multinacionális csoportjaira vonatkozó adatok érvényességét és minőségét sokkal közelebb viszi az USA-beli szinthez.3. A JAVASLAT HATÁSAA legtöbb tagállam már részben végrehajtotta az új követelményeketMajdnem minden tagállamban már legalább részben lefedték a három választható NACE-ágazatot, és a vállalkozói csoportokra vonatkozó egyes információk elérhetők vagy előkészítés alatt állnak. Az esetek többségében így már létezik egy keret, és az általuk megvalósított lefedettség vagy minőség – például a további források lehetséges használata által megvalósuló – javítására irányuló további rendelkezésekről a tagállamok határoznak. Az eltérő nemzeti helyzetekből kiindulva a valamennyi tagállam között megvalósuló harmonizációt csak a közös módszer elfogadásából lehet eredeztetni, ahogyan ezt a javasolt rendelet bemutatja.A kis gazdasági egységek nyilvántartásba vétele nem követelményMivel a nemzetközi érdek a multinacionális csoportokra összpontosít, nincsenek szigorú követelmények abban a tekintetben, hogy a teljesen honos csoportokat lefedjék. A legkisebb, alkalmazottat nem foglalkoztató vállalkozásokra vonatkozó lefedettség is szubszidiárius hatáskörben marad, mivel ez a nemzeti szinten elérhető közigazgatási forrásoktól függ. Így a nemzeti helyzetet és a források eltérő elérhetőségét – ahol lehetséges – figyelembe vették.Néhány változó választható a végrehajtási költségek ésszerű szinten tartása érdekébenEgyes változók nyilvántartásba vétele az egyes tagállamok közigazgatási forrásaira támaszkodó információk elérhetőségének függvénye, továbbá egyes, a gazdasági egységek csoportjaira vonatkozó változók is választható jellegűek, amíg az Eurostat felé megvalósuló adattovábbítás – az adatok összevonása az Eurostatnál, valamint az összetartozó javított adatok visszajuttatása a tagállamokhoz – létre nem jön. Jelentős például szolgál erre a külföldi leányvállalatokra vonatkozó statisztikákban szereplő, az ellenőrzést végző ország meghatározása, ahol is a nemzeti szinten elérhető információ lehet ellentmondó vagy hiányos, és a következetességet csak európai szinten lehet biztosítani.A forgalom választható a mezőgazdaság, a halászat és a közszektor esetén.4. A TAGÁLLAMOKKAL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓA rendelettervezet a tagállamokkal folytatott kiterjedt konzultációk eredménye, valamint hosszasan megvitatták a különféle érdekelt felekkel, több alkalommal az üzleti nyilvántartások – statisztikai egységek munkacsoportjában és az üzleti statisztikák és a statisztikai programbizottság igazgatóinak ülésén. Figyelembe vették a tagállamok, az EFTA, a tagjelölt országok és a Bizottság fő felhasználói és más érdekelt felek nézeteit. E javaslat kiegyensúlyozott álláspontot képvisel a fő felhasználók által igényelt részletek szintje és a nemzeti statisztikai hivatalok munkaterhe között.2005/0032 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa vállalkozások statisztikai célú nyilvántartása közös keretének létrehozásáról és a 2186/93/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 285. cikke (1) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára[1],tekintettel az Európai Parlament véleményére[2],a Szerződés 251. cikkében szabályozott eljárásnak[3] megfelelően,mivel:(1) Az 1993. július 22-i 2186/93/EGK tanácsi rendelet[4] a vállalkozások statisztikai célú nyilvántartására közös keretet hozott létre harmonizált fogalommeghatározásokkal, jellemzőkkel, hatállyal és a frissítésre vonatkozó eljárásokkal. Annak érdekében, hogy a harmonizált kereten belül fennmaradjon a vállalkozások nyilvántartásának fejlődése, új rendeletet kell elfogadni.(2) A közösségi termelési rendszer megfigyelésére és elemzésére szolgáló statisztikai egységekről szóló, 1993. március 15-i 696/93/EGK tanácsi rendelet[5] tartalmazza a statisztikai egységek alkalmazandó meghatározásait. A közösségi igények kielégítése érdekében a közös piac fokozott statisztikai összehasonlíthatóságot követel meg. E javulás elérése érdekében közös meghatározásokat és leírásokat kell elfogadni a gazdasági egységek és más jelentős statisztikai egységek lefedése érdekében.(3) A vállalkozások szerkezeti statisztikáiról szóló, 1996. december 20-i 58/97/EK, Euratom[6] és a rövid távú statisztikákról szóló, 1998. május 19-i 1165/98/EK tanácsi rendelet[7] közös keretet teremtett a Közösségben található vállalkozások szerkezetére, tevékenységére, versenyképességére és teljesítményére vonatkozó közösségi statisztikák összegyűjtése, összeállítása, átadása és értékelése számára. A vállalkozások statisztikai célú nyilvántartásai a közös keret alapvető alkotóelemét képezik, és a harmonizált mintavételi keret biztosításával lehetővé teszik a statisztikai célú felmérések megszervezését és összehangolását.(4) A vállalkozások nyilvántartásai csak egy elemét képezik a gazdasági egységekre vonatkozó fokozott mennyiségű információ tekintetében felmerülő, egymással ütköző követelmények összeegyeztetésében és a miattuk keletkező adminisztratív teher könnyítésében, különösen a közigazgatási és jogi nyilvántartásokban már meglévő információ felhasználásával, főként a mikro-, kis- és középvállalkozások esetében, a 2003/361/EK bizottsági ajánlás[8] értelmében.(5) A vállalkozások statisztikai célú nyilvántartásai továbbá a vállalkozások demográfiája számára is fő forrást képviselnek, mivel nyomon követik a vállalkozások létrehozását és megszüntetését, csakúgy mint a gazdaság koncentrációk és dekoncentrációk által megvalósuló szerkezeti változásait, amelyeket olyan műveletek idéznek elő, mint az egyesülések, bekebelezések, felszámolások, vállalkozások több vállalkozásra szakadása és a vállalkozások populációjának újrastrukturálása.(6) Az állami vállalkozások által a tagállamok nemzeti gazdaságában játszott fontos szerep elismerést nyert. A tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról szóló, 1980. június 25-i 80/723/EGK bizottsági irányelv[9] kiterjed az állami vállalkozások egyes típusaira. Az állami vállalkozásokat és közvállalatokat azonosítani kell a vállalkozások nyilvántartásaiban; ezt a gazdasági szektor szerinti besorolás biztosíthatja.(7) Szükség van a jogi egységek közötti ellenőrzési kapcsolatokra a gazdasági egységek csoportjai meghatározásánál, a gazdasági egységek helyes megjelölésénél, a nagy és összetett egységek jellegének meghatározásánál, valamint a gazdasági koncentráció tanulmányozásánál. A gazdasági egységek csoportjaira vonatkozó információ javítja a vállalkozások nyilvántartásainak minőségét, valamint felhasználható a bizalmas adatok felfedése kockázatának csökkentéséhez. Egyes pénzügyi adatok gyakran jelentőségteljesebbek a gazdasági egységek csoportja vagy alcsoportja szintjén, mint a gazdasági egység szintjén, és esetleg csak a csoport vagy alcsoport szintjén hozzáférhetők. A gazdasági egységek csoportjainak nyilvántartása – amennyiben szükséges – lehetővé teszi a csoportot érintő – az alkotóegységek helyetti – közvetlen felméréseket, és így jelentősen csökkentheti a válaszadásból eredő terheket. A gazdasági egységek csoportjainak nyilvántartása érdekében a vállalkozások nyilvántartásait tovább kell harmonizálni.(8) A gazdaság fokozódó globalizációja kihívásokat támaszt számos statisztika jelenlegi előállítása elé. A gazdasági egységek multinacionális csoportjainak nyilvántartása által a vállalkozások nyilvántartásai a globalizációval kapcsolatos számos statisztika fejlesztéséhez szolgálnak alapvető eszközként: ezek az áruk és szolgáltatások nemzetközi kereskedelme, a fizetési mérlegek, a közvetlen külföldi befektetések, a külföldi leányvállalatok, a kutatás, a fejlesztés és innováció és a munkapiac statisztikái. E statisztikák többsége felöleli a teljes gazdaságot, és megköveteli, hogy a vállalkozások nyilvántartásai lefedjék a gazdaság minden ágazatát.(9) A titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló, 1990. június 11-i 1588/90/Euratom, EGK tanácsi rendelet[10] 3. cikkének (2) bekezdése értelmében nem lehet a statisztikai adatok bizalmas kezeléséről szóló nemzeti szabályokra hivatkozni a bizalmas statisztikai adatoknak a Közösség hatósága (Eurostat) számára történő továbbítása megakadályozása érdekében akkor, ha valamely közösségi jogszabály előírja az ilyen adatok továbbítását.(10) Az e rendeletben meghatározott kötelezettségek teljesítésének garantálása érdekében a tagállamokban megvalósuló adatgyűjtésért felelős nemzeti intézményeknek hozzáférésre lehet szüksége a közigazgatás – mint például az adó- és társadalombiztosítási hatóságok, a központi bankok, más közintézmények – adatforrásaihoz, és más olyan adatbázisokhoz, amelyek határokon átnyúló ügyletekre és pozíciókra vonatkozó információt tartalmaznak, amennyiben a közösségi statisztikák előállításához ilyen adatokra van szükség.(11) Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[11] összhangban kell elfogadni.(12) A 2186/93/EGK rendeletet ezért hatályon kívül kell helyezni.(13) A statisztikai programbizottsággal konzultációt folytattak,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkCélE rendelet a vállalkozások statisztikai célú nyilvántartása számára közös keretet teremt a Közösségben.A tagállamok egy vagy több harmonizált statisztikai célú nyilvántartást hoznak létre, amelyek eszközként szolgálnak felmérések előkészítéséhez és összehangolásához, információforrásként működnek a vállalkozások populációjának és demográfiájának statisztikai elemzése, a közigazgatási adatok mobilizációja, valamint a statisztikai egységek kimutatása és létrehozása számára.2. cikkFogalommeghatározásokE rendelet alkalmazásában a következő meghatározások alkalmazandók:„Jogi egység” a 696/93/EGK rendelet[12] melléklete II. szakasza A. részének 3. pontjában meghatározott jogi egységet jelent.„Gazdasági egység” az említett rendelet III. szakaszának A. pontjában meghatározott gazdasági egységet jelent.„Telep” az említett rendelet melléklete III. szakaszának F. pontjában meghatározott gazdasági egységet jelent.„Gazdasági egységek csoportja” a 696/93/EGK rendelet melléklete III. szakaszának C. pontjában meghatározott gazdasági egységek csoportját jelenti.„Gazdasági egységek multinacionális csoportja” olyan gazdasági egységek csoportját jelenti, amely legalább két, különböző országban található gazdasági egységet vagy jogi egységet foglal magába.„Gazdasági egységek csonka csoportja” a gazdasági egységek csoportjának azon gazdasági egységeit és jogi egységeit jelenti, amelyek ugyanazon országban honosak. Állhat mindössze egy egységből is, ha a többi egység nem honos. Egy gazdasági egység képezheti a gazdasági egységek csonka csoportját vagy annak egy részét.3. cikkHatály1. A 2. cikkben lefektetett meghatározásokkal összhangban és az e cikkben előírt korlátozások tiszteletben tartásával a nyilvántartásokat a következőkből állítják össze:minden olyan vállalkozás, amely a bruttó hazai termékhez (GDP) hozzájáruló gazdasági tevékenységet végez, valamint annak telepei;azok a jogi egységek, amelyekből ezek a gazdasági egységek állnak;a gazdasági egységek csonka csoportja és a gazdasági egységek multinacionális csoportjaira vonatkozó információ a melléklet meghatározása alapján;gazdasági egységek teljesen honos csoportja.2. E követelményt nem alkalmazzák azonban a háztartásokra mindaddig, amíg az általuk előállított áruk és szolgáltatások saját fogyasztásukat elégítik ki, illetve saját tulajdonuk bérbeadását foglalja magába.3. Az önálló jogi személyiséggel nem rendelkező telepeket (fióktelepeket), amelyek külföldi gazdasági egységektől függenek, és az ESA95 és SNA93 elv alapján „kvázi vállalatokként” kerülnek besorolásra, a vállalkozások nyilvántartásaiban gazdasági egységként kezelik.4. A gazdasági egységek csoportját a jogi egységek között megvalósuló ellenőrzési kapcsolatokon keresztül lehet megfigyelni. Az irányításnak a számlák ESA95 európai rendszerének (2223/96/EK rendelet) 2.26. pontjában található meghatározását alkalmazzák a gazdasági egységek csoportjainak leírására.5. E rendeletet csak olyan egységek esetén alkalmazzák, amelyek egészben vagy részben gazdasági tevékenységet végeznek. Bármely, az adott piacon áruk vagy szolgáltatások kínálásából álló tevékenység gazdasági tevékenységnek minősül. A bruttó hazai termékhez hozzájáruló nem-piaci szolgáltatásokat, valamint az aktív jogi egységek közvetlen vagy közvetett működtetését a vállalkozások nyilvántartásai szempontjából gazdasági tevékenységnek tekintik. A gazdaságilag inaktív jogi egységek csak a gazdaságilag aktív jogi egységekkel összekapcsolva képezik a gazdasági egység részét.6. Hogy milyen mértékig foglalják bele a nyilvántartásba a kevesebb mint fél alkalmazottat foglalkoztató gazdasági egységeket, valamint a tagállamok számára statisztikai jelentőséggel nem bíró, teljesen honos gazdasági egységek csoportjait, a 14. cikkben meghatározott eljárással kell meghatározni.4. cikkAdatforrások1. A tagállamok – a 6. cikkben említett, a minőségre vonatkozó feltételek teljesítése mellett – az e rendeletben megkövetelt információt az általuk a tárgyhoz tartozónak ítélt bármely forrásból gyűjthetik. A nemzeti hatóságokat hatáskörükön belül fel kell hatalmazni az e rendelet körébe tartozó, a közigazgatási és jogi ügyiratokban található statisztikai célú információ összegyűjtésére.2. Ahol a kívánt adatokat nem lehet ésszerű költségek árán összegyűjteni, statisztikai becslési eljárásokat lehet alkalmazni a pontosság és minőség szintjének tiszteletben tartásával.5. cikkA nyilvántartások jellemzőiA nyilvántartásokban felsorolt egységeket a mellékletben meghatározott azonosító számmal és a leírásukat biztosító részletekkel kell jellemezni.A jellemzők felsorolásának frissítése, valamint a jellemzők és a folytonossági szabályok megállapítása a 14. cikkben leírt eljárással összhangban valósul meg.6. cikkMinőségi előírások és jelentések1. A tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek a vállalkozások nyilvántartásai minőségének biztosítása érdekében.2. A tagállamok a Bizottság (Eurostat) kérésére megküldik a vállalkozások nyilvántartásai minőségéről szóló jelentést (a továbbiakban: a minőségi jelentés).3. A közös minőségi előírásokat, valamint a minőségi jelentések tartalmát és elkészítésük gyakoriságát a Bizottság (Eurostat) határozza meg a 14. cikkben említett eljárással összhangban, figyelembe veszi továbbá az adatok összeállítása költségeinek vonatkozásait.4. A tagállamok az olyan lényeges módszerbeli vagy egyéb változásokról, amelyek hatással lehetnek a vállalkozások nyilvántartásainak minőségére, amint előttük ezek ismertté válnak és legkésőbb a bármely ilyen változás hatálybalépését követő hat hónapon belül értesítik a Bizottságot (Eurostat).7. cikkAjánlások kézikönyveA Bizottság közzéteszi a vállalkozások nyilvántartásaira vonatkozó ajánlások kézikönyvét. A kézikönyvet a tagállamokkal folytatott szoros együttműködésben fogják frissíteni.8. cikkÜtemezés és gyakoriság1. A nyilvántartásba történő bejegyzéseket és az onnan való törléseket legalább évente egyszer frissíteni kell.2. A frissítés gyakorisága az egység jellegétől, az érintett változótól, az egység méretétől és a frissítéséhez általában alkalmazott forrástól függ.3. Az frissítésre vonatkozó szabályokat a 14. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően kell elfogadni.4. A tagállamok évente készítenek egy, a nyilvántartás év végi állapotát tükröző másolatot, és ezt elemzés céljából 30 évig megőrzik.9. cikkAdattovábbítás1. A tagállamok elvégzik a nyilvántartások statisztikai elemzéseit, majd a Bizottságnak (Eurostat) az információt a Bizottság által a 14. cikkben található eljárással összhangban meghatározott formátumban és eljárásnak megfelelően adják át.2. A tagállamok a Bizottság (Eurostat) kérésére az e rendelet tagállamokban megvalósuló végrehajtására tekintettel minden jelentős információt átadnak.10. cikkBizalmas adatok cseréje a tagállamok közöttA bizalmas adatok cseréje a 322/97/EK rendelet 13. cikkének megfelelően akkor megengedett a tagállamok között, amennyiben a csere annak érdekében szükséges, hogy biztosítsák az Európai Unióban a gazdasági egységek multinacionális csoportjaira vonatkozó információ minőségi voltát. A másik tagállamoktól kapott bizalmas adatokat a tagállamok bizalmasan kezelik.11. cikkA gazdasági egységek multinacionális csoportjaira vonatkozó adatok átadása1. A tagállamok a gazdasági egységek multinacionális csoportjaira és azok alkotóegységeire vonatkozó egyéni adatokat a mellékletben meghatározottaknak megfelelően átadják a Bizottságnak (Eurostat), hogy biztosítsák az Európai Unióban található gazdasági egységek multinacionális csoportjaira vonatkozó statisztikai célú információt.2. Az adatok következetes rögzítésének biztosítása érdekében a Bizottság (Eurostat) minden tagállamnak átadja a gazdasági egységek multinacionális csoportjaira vonatkozó adatokat, beleértve a csoportok alkotóegységeire vonatkozó adatokat is, ha a csoport legalább egy jogi egysége a tagállam területén található.3. Az egyéni adatoknak a Bizottsághoz (Eurostat), valamint a gazdasági egységek multinacionális csoportjaira vonatkozó adatok tagállamokhoz történő eljuttatásának alkalmazási körét, formátumát és eljárási rendjét a 14. cikkben meghatározott eljárással összhangban fogadják el.12. cikkÁtmeneti időszak és eltérésekAmikor a vállalkozások nyilvántartásai jelentősebb átdolgozást igényelnek, a Bizottság egy adott tagállam kérésére átmeneti időszakra eltérést engedélyezhet, amely időszak az e rendelet alkalmazásának dátumától számított két évet nem haladhatja meg.A mezőgazdaság, a halászat, a közszektor és a védelem, továbbá a kötelező társadalombiztosítás esetében az átmeneti időszak nem lépheti át a három évet.13. cikkVégrehajtási intézkedésekAz e rendelet végrehajtását biztosító intézkedéseket a 14. cikkben megállapított eljárással összhangban határozzák meg. Az ilyen intézkedések a következőkre vonatkoznak:a nagyon kicsi gazdasági egységeknek és a teljesen honos gazdasági egységek csoportjainak a 3. cikkben meghatározott lefedése;a nyilvántartások információinak és a minőségi jelentéseknek a 6. és 9. cikkben meghatározott átadása;a nyilvántartások frissítésének a 8. cikkben meghatározott szabályai;a 11. cikkben meghatározottaknak megfelelően a gazdasági egységek multinacionális csoportjaira vonatkozó egyéni adatoknak a Bizottság (Eurostat) felé, valamint a gazdasági egységek multinacionális csoportjaira vonatkozó adatoknak a tagállamok felé történő átadása;a mellékletben található nyilvántartási jellemzők felsorolásának, meghatározásaiknak és folytonossági szabályaiknak az 5. cikkben meghatározott frissítése mindaddig, amíg az ilyen frissítés a mennyiségi értékelés után az elérni kívánt eredménnyel aránytalanul meg nem terheli az egységeket vagy a tagállamokat.14. cikkBizottság1. A Bizottságot a 89/382/EGK, Euratom határozat[13] által létrehozott statisztikai programbizottság segíti.2. Abban az esetben, ha e bekezdésre történik hivatkozás, az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel az említett határozat 8. cikkének rendelkezéseire.Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében említett időszak három hónap.15. cikkHatályon kívül helyezésA 2186/93/EGK tanácsi rendelet hatályát veszti.A hatályon kívül helyezett rendeletre való hivatkozást az e rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni.16. cikkHatálybalépésEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.Ezt a rendeletet 2007. január 1-jétől kell alkalmazni.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, -án/-én.az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnökMELLÉKLETA vállalkozások nyilvántartásai egységenként tartalmazzák a következő információkat. Az információt nem kell minden egyes egységre vonatkozóan elkülönítve tárolni, ha más egység(ek)től származtatni lehet.1. JOGI EGYSÉG |AZONOSÍTÓ JELLEMZŐK | 1.1. | Azonosító szám |1.2.a | Név |1.2.b | Cím (irányítószámmal) a lehető legrészletesebben |1.2.c | Választható: Telefon- és faxszámok, e-mail cím, és az elektronikus adatgyűjtést lehetővé tevő információ |1.3. | Hozzáadottérték-adó (HÉA) nyilvántartási szám vagy ennek hiányában más, adminisztratív azonosító szám |DEMOGRÁFIAI JELLEMZŐK | 1.4. | Jogi személyeknél az alapítás dátuma, természetes személyeknél a gazdasági szereplőként történő hivatalos elismerés dátuma |1.5. | Az a dátum, amikor a jogi egység megszűnt a gazdasági egység részeként létezni (a 3.3. meghatározása szerint) |GAZDASÁGI/ RÉTEGZÉSI JELLEMZŐK | 1.6. | Jogi forma |KAPCSOLÓDÁS MÁS NYILVÁNTARTÁSOKHOZ | Utalás kapcsolódó nyilvántartásokhoz, amelyekben a jogi egység szerepel, és amelyek statisztikai célokra felhasználható információt tartalmaznak |1.7.a | Utalás a Közösségen belüli szereplők nyilvántartásaira a 638/2004/EK rendelettel[14] összhangban, valamint utalás a vámügyiratokra vagy a Közösségen kívüli szereplők nyilvántartásaira |1.7.b | Választható: Utalás a mérlegadatokra (a számlák közlésére kötelezett egységekre vonatkozóan), továbbá Utalás a fizetésimérleg-nyilvántartásra vagy a közvetlen külföldi befektetések nyilvántartására, továbbá Utalás a gazdaság nyilvántartására |További jellemzők azon jogi egységek vonatkozásában, amelyek gazdasági egységek csoportjához tartozó gazdasági egység részét képezik:KAPCSOLAT A GAZDASÁGI EGYSÉGEK CSOPORTJÁVAL | 1.8. | Azon honos/csonka gazdasági egységek csoportjának azonosító száma (4.1.), amelyhez az egység tartozik |1.9. | A honos/csonka gazdasági egységek csoportjához történt társulás dátuma |1.10. | A honos/csonka gazdasági egységek csoportjától történt leválás dátuma |AZ EGYSÉGEK ELLENŐRZÉSE | A honos ellenőrzési kapcsolatokat vagy fentről lefelé (1.11.a) vagy lentről felfelé (1.11.b) lehet rögzíteni. A közvetett vagy közvetlen ellenőrzésnek csak az első szintjét tüntetik fel az egyes egységek esetében (a teljes ellenőrzési láncolat levezethető ezek egyesítésével). |1.11.a | Azon honos jogi egységek azonosításai száma(i), amely(ek)et a jogi egység ellenőriz |1.11.b | Azon honos jogi egység azonosítási száma, amely a jogi egységet ellenőrzi |1.12. | a) A nyilvántartási országa/országai, továbbá b) azonosítási száma vagy neve, címe és HÉA-száma azon nem-honos jogi egység(ek)nek, amely(ek)et a jogi egység ellenőriz |1.13. | a) A nyilvántartási országa, és b) azonosítási száma vagy neve, címe és HÉA-száma azon nem-honos jogi egységnek, amely a jogi egységet ellenőrzi |AZ EGYSÉGEK TULAJDONJOGA | A honos tulajdonviszonyokat vagy fentről lefelé (1.14.a) vagy lentről felfelé (1.14.b) lehet rögzíteni. Az információ rögzítése és a részesedési arányokra vonatkozóan alkalmazott határérték ezen információnak a közigazgatási forrásokban való hozzáférhetőségétől függ. Az ajánlott küszöbérték a közvetlen tulajdon legalább 10 %-a. |1.14.a | a) Azonosító száma, és b) részesedése (%) azon honos jogi egység(ek)nek, amely(ek) a jogi egység tulajdonában áll(nak) |1.14.b | a) Azonosító száma, és b) részesedése (%) azon honos jogi egység(ek)nek, amely(ek) a jogi egység tulajdonjogával bír(nak) |1.15. | a) A nyilvántartási országa/országai, továbbá b) azonosítási száma vagy neve, címe és HÉA-száma, továbbá c) részesedése (%) azon nem-honos jogi egység(ek)nek, amely(ek) a jogi egység tulajdonában áll(nak) |1.16. | a) A nyilvántartási országa/országai, továbbá b) azonosító száma vagy neve, címe és HÉA-száma, továbbá c) részesedése (%) azon nem-honos jogi egység(ek)nek, amely(ek) a jogi egység tulajdonjogával bír(nak) |2. TELEP |AZONOSÍTÓ JELLEMZŐK | 2.1. | Azonosító szám |2.2.a | Név |2.2.b | Cím (irányítószámmal) a lehető legrészletesebben |2.2.c | Választható: Telefon- és faxszámok, e-mail cím, és az elektronikus adatgyűjtést lehetővé tevő információ |2.3. | Azon gazdasági egység azonosító száma (3.1.), amelyhez a telep tartozik |DEMOGRÁFIAI JELLEMZŐK | 2.4. | A tevékenységek megkezdésének dátuma |2.5. | A tevékenységek végső beszüntetésének dátuma |GAZDASÁGI/ RÉTEGZÉSI JELLEMZŐK | 2.6. | Fő tevékenység kód a négyjegyű NACE-szinten |2.7. | Másodlagos tevékenységek (amennyiben vannak) kódja a négyjegyű NACE-szinten; e pont csak azokra a telepre vonatkozik, amelyekre a felmérés kiterjed |2.8. | Választható: A telepen végzett olyan tevékenység, amely azon gazdasági egység kiegészítő tevékenységét képezi, amelyhez a telep tartozik (Igen/Nem) |2.9. | Alkalmazott személyek száma |2.10.a | Alkalmazottak száma: |2.10.b | Választható: Alkalmazottak száma teljesidő-egyenértékesben kifejezve |2.11. | Földrajzi elhelyezkedés kódja |KAPCSOLÓDÁS MÁS NYILVÁNTARTÁSOKHOZ | 2.12. | Utalás kapcsolódó nyilvántartásokra, amelyekben a telep szerepel, és amelyek statisztikai célokra felhasználható információt tartalmaznak (amennyiben létezik ilyen kapcsolódó nyilvántartás) |3. GAZDASÁGI EGYSÉG |AZONOSÍTÓ JELLEMZŐK | 3.1. | Azonosító szám |3.2.a | Név |3.2.b | Választható: Postai, elektronikus és webcímek |3.3. | Azon jogi egység(ek) azonosító száma, amely(ek)ből a gazdasági egység áll |DEMOGRÁFIAI JELLEMZŐK | 3.4. | A tevékenységek megkezdésének dátuma |3.5. | A tevékenységek végső beszüntetésének dátuma |GAZDASÁGI/ RÉTEGZÉSI JELLEMZŐK | 3.6. | Fő tevékenység kód a négyjegyű NACE-szinten |3.7. | Másodlagos tevékenységek (amennyiben vannak) kódja a négyjegyű NACE-szinten; e pont csak azokra a gazdasági egységekre vonatkozik, amelyekre felmérések terjednek ki |3.8. | Alkalmazott személyek száma |3.9.a | Alkalmazottak száma: |3.9b | Választható: Alkalmazottak száma teljesidő-egyenértékesben kifejezve |3.10. | Forgalom; választható a mezőgazdaság, a halászat és a közszektor esetén |3.11. | Intézményi ágazat és alágazat a számlák európai rendszerének megfelelően |Gazdasági egységek csoportjához tartozó gazdasági egységek további jellemzőiKAPCSOLAT A GAZDASÁGI EGYSÉGEK CSOPORTJÁVAL | 3.12. | Azon honos/csonka gazdasági egységek csoportjának azonosító száma (4.1.), amelyhez a gazdasági egység tartozik |4. GAZDASÁGI EGYSÉGEK CSOPORTJA |AZONOSÍTÓ JELLEMZŐK | 4.1. | A honos/csonka csoport azonosító száma |4.2.a | A honos/csonka csoport neve |4.2.b | Választható: A honos/csonka csoport székhelyének postai, elektronikus és webcímei |4.3. | A honos/csonka csoport székhelyének azonosító száma (megegyezik azon jogi egység azonosító számával, amely a honos csoport székhelye). Amennyiben az ellenőrző egység olyan természetes személy, aki nem gazdasági szereplő, a rögzítés ezen információnak a közigazgatási forrásokban való hozzáférhetőségétől függ |4.4. | A gazdasági egységek csoportjának típusa: 1. teljesen honos csoport; 2. hazai ellenőrzésű csonka csoport; 3. külföldi ellenőrzésű csonka csoport; |DEMOGRÁFIAI JELLEMZŐK | 4.5. | A honos/csonka gazdasági egységek csoportja kezdetének dátuma |4.6. | A honos/csonka gazdasági egységek csoportja megszűnésének dátuma |GAZDASÁGI/ RÉTEGZÉSI JELLEMZŐK | 4.7. | A honos/csonka csoport fő tevékenységének kódja a kétjegyű NACE-szinten |4.8. | Választható: A honos/csonka csoport másodlagos tevékenységei a kétjegyű NACE-szinten |4.9. | A honos/csonka csoportnál alkalmazott személyek száma |4.10. | Választható: Mérleg szerinti forgalom |További jellemzők gazdasági egységek multinacionális csoportjai vonatkozásában (4.4. pont 2. és 3. típusa)A 4.11. és 4.12.a. változó rögzítése mindaddig választható, amíg a multinacionális csoportokra vonatkozó információ 11. cikkben foglaltak szerinti átadása meg nem valósult.AZONOSÍTÓ JELLEMZŐK | 4.11. | A teljes csoport azonosító száma |4.12.a | A teljes csoport neve |4.12.b | Választható: A teljes csoport székhelyének nyilvántartási országa, postai, elektronikus és webcímei |4.13. | A teljes csoport székhelyének azonosító száma, amennyiben a csoport székhelye honos (megegyezik azon jogi egység azonosító számával, amely a csoport székhelye). Amennyiben a teljes csoport székhelye nem honos, a nyilvántartási ország, továbbá választhatóan: azonosító száma vagy neve és címe. |GAZDASÁGI/ RÉTEGZÉSI JELLEMZŐK | 4.14. | Választható: Az összesen alkalmazott személyek száma |4.15. | Választható: Mérleg szerinti teljes forgalom |4.16. | Választható: A teljes csoport határozathozatali központjának országa |4.17. | Választható: Azok az országok, ahol a gazdasági egységek és a telepek találhatók |[1] HL C […]., […].,[…]. o.[2] HL C […]., […].,[…]. o.[3] HL C […]., […].,[…]. o.[4] HL L 196., 1993.8.5., 1. o.[5] HL L 76., 1993.3.30., 1. o.[6] HL L 14., 1997.1.17., 1. o.[7] HL L 162., 1998.6.5., 1. o.[8] HL L 124., 2003.5.20., 36. o.[9] HL L 195., 1980.7.29., 35. o.[10] HL L 151., 1990.6.15., 1. o.[11] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.[12] HL L 76., 1993.3.30., 1. o.[13] HL L 181., 1989.6.28., 47. o.[14] HL L 102., 2004.4.7., 1. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52008PC0074

Javaslat: a Tanács rendelete az Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól szóló 1210/2003/EK rendelet módosításáról  /* COM/2008/0074 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 8.2.2008COM(2008) 74 véglegesJavaslat:A TANÁCS RENDELETEaz Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól szóló 1210/2003/EK rendelet módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁS1.  Az 1210/2003/EK tanácsi rendelet bizonyos korlátozó intézkedéseket foganatosított Irakkal szemben, összhangban a 2003/495/KKBP tanácsi közös állásponttal és az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1483 (2003) számú határozatával. Az 1210/2003/EK tanácsi rendelet 2. illetve 10. cikke különleges rendelkezéseket foganatosított az Irakból származó kőolaj, kőolajtermékek és földgáz kiviteléből származó bevételekről, valamint bizonyos iraki források bírósági eljárás alóli mentességéről.2.  Az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2007. december 18.-i 1790 számú határozatában többek között arról határozott, hogy e különleges rendelkezések 2008. december 31.-ig maradjanak érvényben, valamint kinyilvánította szándékát, hogy a bírósági eljárás alóli mentességről szóló rendelkezéseket legkésőbb 2008. június 15-ig felülvizsgálja. Ezért a 1210/2003/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.3.  Szintén helyénvaló a 1210/2003/EK rendelet összehangolása a szankcionálási gyakorlatban az illetékes hatóságok meghatározására, a jogsértésekkel kapcsolatos felelősségre, valamint a hatáskörre vonatkozóan nemrégiben életbe lépett változásokkal.Javaslat:A TANÁCS RENDELETEaz Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól szóló 1210/2003/EK rendelet módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 60. és 301. cikkére,tekintettel az Irakról szóló 2003/495/KKBP közös álláspontot módosító 2008/…/KKBP közös álláspontra[1],tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:(1) Az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1483 (2003) számú határozatával összhangban az Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól és a 2465/96/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 1210/2003/EK tanácsi rendelet[2] 2. cikke különleges rendelkezéseket foganatosít az Irakból származó kőolaj, kőolajtermékek és földgáz kiviteléből származó bevételekről, továbbá e rendelet 10. cikke bizonyos iraki források bírósági eljárás alóli mentességéről tartalmaz különleges rendelkezéseket. A mentességekre vonatkozó különleges rendelkezések 2007. december 31-ig voltak érvényben. A bevételekre vonatkozó különleges rendelkezések továbbra is érvényben vannak.(2) Az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1483 (2003) számú határozata és a 2003/495/KKBP tanácsi közös álláspont úgy rendelkezik, hogy e különleges rendelkezéseket mindkét esetben 2008. december 31-ig kell alkalmazni. A 1210/2003/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.(3) Szintén helyénvaló a 1210/2003/EK rendelet összehangolása a szankcionálási gyakorlatban az illetékes hatóságok meghatározására, a jogsértésekkel kapcsolatos felelősségre, valamint a hatáskörre vonatkozóan nemrégiben életbe lépett változásokkal. E rendelet alkalmazásában a Közösség területe kifejezés azon tagállamok területét jelenti, amelyekre a Szerződésben meghatározott feltételeknek megfelelően a Szerződést alkalmazni kell.(4) Az e rendeletben foglalt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében a rendeletnek azonnal hatályba kell lépnie,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz 1210/2003/EK rendelet a következőképpen módosul:4.  A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:„2. cikkAz I. mellékletben felsorolt, Irakból származó kőolaj, kőolajtermékek és földgáz kiviteléből származó valamennyi bevételt 2003. május 22-től az Iraki Fejlesztési Alapban kell elhelyezni, az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1483 (2003) számú határozatában, különösen annak (20) és (21) bekezdésében megállapított feltételek mellett.”5.  A rendelet a következő 4a. cikkel egészül ki:„4a. cikkA 4. cikk (3) bekezdésében és (4) bekezdésében meghatározott tilalmak nem vonják maguk után az érintett természetes vagy jogi személyek vagy jogalanyok felelősségét, amennyiben nem volt tudomásuk arról, és nem volt alapos okuk arra gyanakodni, hogy eljárásuk megsérti ezeket a tilalmakat.”6.  A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:„6. cikk1. A 4. cikktől eltérve, az V. mellékletben feltüntetett internetes honlapokon felsorolt illetékes hatóságok engedélyezhetik egyes befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások felszabadítását, amennyiben az alábbi feltételek teljesülnek:a) a pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások 2003. május 22. előtt keletkezett bírósági, közigazgatási vagy választottbírósági zálogjog, vagy azon időpont előtt hozott bírósági, közigazgatási vagy választottbírósági ítélet hatálya alá tartoznak,b) a pénzeszközöket vagy gazdasági forrásokat kizárólag ilyen zálogjoggal biztosított vagy ilyen ítéletben érvényesként elismert követelések kielégítésére fogják használni, az ilyen követelésekkel rendelkező személyek jogait szabályozó hatályos törvényekben és rendelkezésekben meghatározott korlátokon belül,c) a követelés kielégítése nem ütközik a 3541/92/EK rendeletbe, valamintd) az ilyen zálogjog vagy ítélet elismerése nem ellentétes az érintett tagállam közrendjével.2. Minden más körülmények között a 4. cikk értelmében befagyasztott pénzeszközök, gazdasági erőforrások és az azokból származó bevételek befagyasztása csak azzal a céllal oldható fel, hogy azokat az iraki központi bank által kezelt Iraki Fejlesztési Alapba utalják át, az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1483 (2003) számú határozatában megállapított feltételek mellett.”7.  A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:„7. cikk1. Tilos az olyan cselekményekben való tudatos és szándékos részvétel, amelyeknek közvetett vagy közvetlen célja vagy következménye a 4. cikk megkerülése, illetve a 2. és 3. cikkben említett tranzakciók elősegítése.2. Az V. mellékletben feltüntetett internetes honlapokon felsorolt illetékes hatóságokat, illetve közvetlenül vagy ezen illetékes hatóságokon keresztül a Bizottságot értesíteni kell minden arra utaló információról, hogy az e rendeletben foglalt rendelkezéseket megkerülik, illetve megkerülték.”8.  A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:„8. cikk1. A Szerződés 284. cikkének rendelkezései, valamint a beszámolásra, a bizalmas adatkezelésre és a szakmai titoktartásra vonatkozó szabályok sérelme nélkül a természetes és jogi személyek, szervezetek és intézmények kötelesek:a) minden olyan információt eljuttatni az állandó lakóhelyük vagy a székhelyük szerinti tagállamban az V. mellékletben feltüntetett internetes honlapokon felsorolt illetékes hatóságokhoz és közvetlenül vagy ezen illetékes hatóságokon keresztül a Bizottsághoz, amely elősegíti e rendelet betartását, többek között a 4. cikknek megfelelően befagyasztott számlákra és pénzösszegekre vonatkozóan;b) együttműködni az V. mellékletben feltüntetett internetes honlapokon felsorolt illetékes hatóságokkal ezen információk ellenőrzésében.2. Az e cikkel összhangban átadott és átvett információkat kizárólag azokra a célokra lehet felhasználni, amelyekre azokat átadták vagy átvették.”9.  A rendelet a következő 15a. cikkel egészül ki:„15a. cikk1. A tagállamok kijelölik az e rendelet 6., 7. és 8. cikkében említett illetékes hatóságokat és megnevezik azokat az V. mellékletben feltüntetett honlapokon, illetve azok segítségével.2. A tagállamok a Bizottságot 2008. március 15-ig értesítik illetékes hatóságaikról, és ezt követően bármilyen későbbi módosításról is.”10.  A 16. cikk helyébe a következő szöveg lép:„16. cikkE rendeletet alkalmazni kell:a) a Közösség területén, annak légterét is beleértve,b) valamely tagállam joghatósága alá tartozó légi vagy vízi jármű fedélzetén,c) bármely olyan, a Közösség területén vagy azon kívül tartózkodó személyre, aki valamely tagállam állampolgára,d) minden olyan jogi személyre, jogalanyra vagy szervre, amely valamely tagállam területén jegyeztek be vagy valamely tagállam joga szerint hozták létre, valaminte) minden olyan jogi személyre, jogalanyra vagy szervre, amely üzleti tevékenységét teljes egészében vagy részben a Közösségen belül folytatja.”11.  Az 18. cikkben a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:“3. A 2. és a 10. cikket 2008. december 31-ig kell alkalmazni.”12.  Az V. melléklet helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLET„V. MELLÉKLETA 6. 7. és 8. cikkben említett illetékes hatóságokra vonatkozó információkat tartalmazó honlapok és az Európai Bizottság értesítési címeA. Az illetékes hatóságokra vonatkozó információkat tartalmazó honlapok(a tagállamok töltik ki)BELGIUMBULGÁRIACSEHORSZÁGDÁNIANÉMETORSZÁGÉSZTORSZÁGÍRORSZÁGGÖRÖGORSZÁGSPANYOLORSZÁGFRANCIAORSZÁGOLASZORSZÁGCIPRUSLETTORSZÁGLITVÁNIALUXEMBOURGMAGYARORSZÁGMÁLTAHOLLANDIAAUSZTRIALENGYELORSZÁGPORTUGÁLIAROMÁNIASZLOVÉNIASZLOVÁKIAFINNORSZÁGSVÉDORSZÁGEGYESÜLT KIRÁLYSÁGB. Az Európai Bizottság értesítési címe:Commission of the European Communities (Az Európai Közösségek Bizottsága)Directorate-General for External Relations (Külkapcsolati Főigazgatóság)Directorate A. Crisis Platform and Policy Coordination in CFSP (A. Igazgatóság – Válságplatform és közös kül- és biztonságpolitikai koordináció)Unit A.2. Crisis Management and Peace Building (Válságkezelés és béketeremtés)CHAR 12/106B-1049 BrusselsTel. (32-2) 295 5585Fax (32-2) 299 0873”[1] HL L ..., …. 2008. …, ... o. .[2] HL L 169., 2003.7.8., 6. o. A legutóbb az 1791/2006/EK rendelettel (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) módosított rendelet.


title: Javaslat a Tanács rendelete az 1785/2003/EK rendeletnek a rizsre vonatkozó behozatali szabályok tekintetében történő módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0098

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 03.03.2006COM(2006) 98 végleges2006/0028 (CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEaz 1785/2003/EK rendeletnek a rizsre vonatkozó behozatali szabályok tekintetében történő módosításáról(ELőTERJESZTő: A BIZOTTSÁG)INDOKLÁS1.  2003. június 26-án a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy értesítse a WTO-t arról, hogy az Európai Közösség módosítani kívánja a GATT-hoz mellékelt közösségi CXL. jegyzékben szereplő, 1006 20 (barnarizs) és 1006 30 (hántolt rizs) HR-kódú termékekre vonatkozó engedményeket. Erre az értesítésre 2003. július 2-án került sor.2.  A Bizottság tárgyalásokat folytatott az Amerikai Egyesült Államokkal, amelynek elsődleges szállítói érdeke fűződik az 1006 20 HR-kód (barnarizs) alá tartozó és jelentős szállítói érdeke az 1006 30 HR-kód (hántolt rizs) alá tartozó termékekhez, Thaifölddel, amelynek elsődleges szállítói érdeke fűződik az 1006 30 HR-kód (hántolt rizs) alá tartozó és jelentős szállítói érdeke az 1006 20 HR-kód (barnarizs) alá tartozó termékekhez, valamint Indiával és Pakisztánnal, amelyek mindegyikének jelentős szállítói érdeke fűződik az 1006 20 HR-kód (barnarizs) alá tartozó termékekhez.3.  A megállapodások a következő határozatokkal kerültek a Közösség nevében jóváhagyásra:4.  az Indiával kötött megállapodás a 2004. augusztus 11-i 2004/617/EK tanácsi határozattal[1],5.  a Pakisztánnal kötött megállapodás a 2004. augusztus 11-i 2004/618/EK tanácsi határozattal[2],6.  az Amerikai Egyesült Államokkal kötött megállapodás a 2005. június 21-i 2005/476/EK tanácsi határozattal[3],7.  a Thaifölddel kötött megállapodás a 2005. december 20-i 2005/953/EK tanácsi határozattal[4],.8.  A fent említett határozatok megállapították a behozatalra a termék jellege, illetve a behozott mennyiségek alapján alkalmazandó vámok meghatározására vonatkozó feltételeket, továbbá gondoskodtak egy átmeneti időszakról, amely alatt a Bizottság eltérhet a rizs piacának közös szervezéséről szóló 1785/2003/EK rendelettől. Ez az átmeneti időszak azonban nem tarthat tovább 2006. június 30-nál.9.  Következésképpen módosítani kell az 1785/2003/EK rendeletet abból a célból, hogy az tartalmazza a rizsre vonatkozó behozatali szabályoknak a fent említett megállapodásokból eredő módosításait.2006/0028 (CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEaz 1785/2003/EK rendeletnek a rizsre vonatkozó behozatali szabályok tekintetében történő módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 36. cikkére és 37. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére[5],mivel:10.  A rizs piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1785/2003/EK tanácsi rendelet[6] 10. cikkének (1) bekezdése értelmében az említett rendelet 1. cikkében foglalt termékek bármelyikének a Közösségbe történő behozatala vagy az onnan történő kivitele behozatali vagy kiviteli engedély bemutatásához kötött. A gazdasági szereplőkre alkalmazandó eljárások egyszerűsítése érdekében lehetővé kell tenni a behozatali engedély bemutatására vonatkozó kötelezettség alóli mentességet az olyan esetekben, amikor ilyen engedély nem szükséges a rizsbehozatalhoz kapcsolódó vámügyintézéshez Ezért helyénvaló engedélyezni, hogy a Bizottság eltekinthessen ettől a kötelezettségtől.11.  Az EK-nak az 1994-es GATT-hoz mellékelt CXL. listájában megadott, rizsre vonatkozó engedmények módosítása tekintetében az 1994-es GATT XXVIII. cikke szerint az Európai Közösség és India között levélváltás formájában létrejött és a 2004/617/EK tanácsi határozattal[7] jóváhagyott megállapodás[8] értelmében az Indiából származó basmati rizs egyes fajtáihoz tartozó barnarizs behozatalára alkalmazandó kötött vámtarifa nulla.12.  Az EK-nak az 1994-es GATT-hoz mellékelt CXL. listájában megadott, rizsre vonatkozó engedmények módosítása tekintetében az 1994-es GATT XXVIII. cikke szerint az Európai Közösség és Pakisztán között levélváltás formájában létrejött és a 2004/618/EK tanácsi határozattal[9] jóváhagyott megállapodás[10] értelmében a Pakisztánból származó basmati rizs egyes fajtáihoz tartozó barnarizs behozatalára alkalmazandó kötött vámtarifa nulla.13.  Az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között a barnarizsre alkalmazott vámok kiszámítási módszeréről levélváltás formájában létrejött és a 2005/476/EK tanácsi határozattal[11] jóváhagyott megállapodás[12] megállapítja az 1006 20 KN-kód alá tartozó barnarizs behozatalára alkalmazandó vám kiszámításának és meghatározott időszakonként történő rögzítésének a mechanizmusát.14.  Az EK-nak az 1994-es GATT-hoz mellékelt CXL. listájában megadott, rizsre vonatkozó engedmények módosítása tekintetében az 1994-es GATT XXVIII. cikke szerint az Európai Közösség és Thaiföld között levélváltás formájában létrejött és a 2005/953/EK tanácsi határozattal[13] jóváhagyott megállapodás[14] megállapítja az 1006 30 KN-kód alá tartozó, félig vagy teljesen hántolt rizs behozatalára alkalmazandó vámok kiszámításának és meghatározott időszakonként történő rögzítésének a mechanizmusát, és tonnánként 65 euróban határozza meg az 1006 40 00 KN-kód alá tartozó törmelékrizs behozatali vámját.15.  E megállapodások teljes körű alkalmazása érdekében a négy fent említett határozat lehetőséget biztosít a Bizottság számára az 1785/2003/EK rendelettől való eltérésre. Ezen eltérések alkalmazásának időszaka nem terjedhet tovább 2006. június 30-nál.16.  Következésképpen az 1785/2003/EK rendelet rendelkezéseit ki kell igazítani az említett megállapodások tárgyát képező különböző rizsfajtákra alkalmazandó vámok meghatározása tekintetében.17.  Ahhoz, hogy a basmati rizs nulla vámtétel mellett legyen importálható, a megállapodásokban szereplő fajták valamelyikéhez kell tartoznia. A Bizottságnak különleges szabályokat kell elfogadnia annak biztosítására, hogy a nulla vámtétel mellett behozott basmati rizs az e fajtákra jellemző tulajdonságokkal rendelkezzen.18.  Következésképpen helyénvaló módosítani az 1785/2003/EK rendeletet. Annak érdekében, hogy garantálni lehessen a gazdasági szereplők számára az új behozatali szabályok fenntartását az eltérések alkalmazásának határidejét követően, e módosítást 2006. július 1-jétől kell alkalmazni,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz 1785/2003/EK rendelet a következőképpen módosul:1. A 10. cikk a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:„1a Amennyiben az egyes rizsfajták behozatalához kapcsolódó vámügyintézéshez nincs szükség behozatali engedélyre, a Bizottság a 26. cikk (2) bekezdésében foglalt eljárás szerint eltérhet az e cikk (1) bekezdésének első albekezdésében előírt kötelezettségtől.”2. A 11. cikk (2) bekezdését el kell hagyni.3. A rendelet a következő 11a. – 11d. cikkekkel egészül ki:„11a. cikk1) A 11. cikk (1) bekezdésétől eltérve az 1006 20 KN-kód alá tartozó barnarizs behozatali vámját a Bizottság határozza meg az érintett referencia-időszak leteltét követő tíz napon belül. A behozatali vám:a) tonnánként 30 euro az alábbi esetekben:-  amennyiben megállapítást nyer, hogy a közelmúltban véget ért gazdasági év során behozott barnarizs mennyisége több mint 15 %-kal kevesebb a (3) bekezdés első albekezdésében megállapított éves referenciamennyiségnél,-  amennyiben megállapítást nyer, hogy a gazdasági év első hat hónapja során behozott barnarizs mennyisége több mint 15 %-kal kevesebb a (3) bekezdés második albekezdésében említett részleges referenciamennyiségnél,b) tonnánként 42,5 euro az alábbi esetekben:-  amennyiben megállapítást nyer, hogy a közelmúltban véget ért gazdasági év során behozott barnarizs mennyisége nem marad el több mint 15 %-kal a (3) bekezdés első albekezdésében megállapított éves referenciamennyiségtől, de azt nem is haladja meg több mint 15 %-kal,-  amennyiben megállapítást nyer, hogy a gazdasági év első hat hónapja során behozott barnarizs mennyisége nem marad el több mint 15 %-kal a (3) bekezdés második albekezdésében megállapított részleges referenciamennyiségtől, de azt nem is haladja meg több mint 15 %-kal,c) tonnánként 65 euro az alábbi esetekben:-  amennyiben megállapítást nyer, hogy a közelmúltban véget ért gazdasági év során behozott barnarizs mennyisége több mint 15 %-kal meghaladja a (3) bekezdés első albekezdésében megállapított éves referenciamennyiséget,-  amennyiben megállapítást nyer, hogy a gazdasági év első hat hónapja során behozott barnarizs mennyisége több mint 15 %-kal meghaladja a (3) bekezdés második albekezdésében említett részleges referenciamennyiséget.A Bizottság csak abban az esetben határoz meg új vámtételt, amennyiben az e bekezdésben foglaltak szerint végrehajtott számítások eredménye az érvényben lévő vámtétel módosításának szükségességét jelzi. Az alkalmazandó új vámtétel meghatározásáig az előzőleg meghatározott vámtételt kell alkalmazni.2) Az (1) bekezdés szerinti behozott mennyiségek kiszámításánál azokat a mennyiségeket veszik figyelembe, amelyekre a 10. cikk (1) bekezdésével összhangban, a megfelelő referenciaidőszak során bocsátottak ki az 1006 20 KN-kód alá tartozó barnarizsre vonatkozó behozatali engedélyeket. Nem veszik azonban figyelembe azokat a mennyiségeket, amelyekre a 11b. cikkben említett basmati rizsre vonatkozó behozatali engedélyek vonatkoznak.3) A 2005/2006-os gazdasági évre megállapított éves referenciamennyiség 437 678 tonna. A 2006/2007-es és a 2007/2008-as gazdasági évben ezt a mennyiséget évente 6000 tonnával növelni kell.A részleges referenciamennyiség minden egyes gazdasági év esetében az első albekezdésben meghatározott éves referenciamennyiség felének felel meg.11b. cikkA 11. cikk (1) bekezdésétől eltérve a IIIa. mellékletben felsorolt, az 1006 20 17 és az 1006 20 98 KN-kód alá tartozó hántolt basmati rizsfajták nulla vámtétel mellett importálhatók, a Bizottság által a 26. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban megállapított feltételek szerint.11c. cikk1) A 11. cikk (1) bekezdésétől eltérve az 1006 30 KN-kód alá tartozó félig vagy teljesen hántolt rizs behozatali vámját a Bizottság határozza meg az érintett referencia-időszak leteltét követő tíz napon belül. A behozatali vám:a) tonnánként 175 euro az alábbi esetekben:-  amennyiben megállapítást nyer, hogy a közelmúltban véget ért gazdasági év során behozott félig hántolt vagy teljesen hántolt rizs mennyisége meghaladja a 387 743 tonnát,-  amennyiben megállapítást nyer, hogy a gazdasági év első hat hónapja során behozott félig hántolt vagy teljesen hántolt rizs mennyisége meghaladja a 182 239 tonnát;b) tonnánként 145 euro az alábbi esetekben:-  amennyiben megállapítást nyer, hogy a közelmúltban véget ért gazdasági év során behozott félig hántolt vagy teljesen hántolt rizs mennyisége nem haladja meg a 387 743 tonnát,-  amennyiben megállapítást nyer, hogy a gazdasági év első hat hónapja során behozott félig hántolt vagy teljesen hántolt rizs behozatala nem haladja meg a 182 239 tonnát.A Bizottság csak abban az esetben határoz meg új vámtételt, amennyiben az e bekezdésben foglaltak szerint végrehajtott számítások eredménye az érvényben lévő vámtétel módosításának szükségességét jelzi. Az alkalmazandó új vámtétel meghatározásáig az előzőleg meghatározott vámtételt kell alkalmazni.2) Az (1) bekezdés szerinti behozott mennyiségek kiszámításánál azokat a mennyiségeket veszik figyelembe, amelyekre a 10. cikk (1) bekezdésével összhangban, a megfelelő referenciaidőszak során bocsátottak ki az 1006 30 KN-kód alá tartozó, félig hántolt vagy hántolt rizsre vonatkozó behozatali engedélyeket.11d. cikkA 11. cikk (1) bekezdésétől eltérve az 1006 40 00 KN-kód alá tartozó törmelékrizs behozatali vámja tonnánként 65 euro.”4. E rendelet mellékletét IIIa. mellékletként be kell illeszteni az 1785/2003/EK rendeletbe.2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.Ezt a rendeletet 2006. július 1-jétől kell alkalmazni.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLET„IIIa. MELLÉKLETA 11b. cikkben említett basmati rizsfajtákBasmati 217Basmati 370Basmati 386Kernel (Basmati)Pusa BasmatiRanbir BasmatiSuper BasmatiTaraori Basmati (HBC-19)Type-3 (Dehradun)”[1] HL L 279., 2004.8.28., 17. o.[2] HL L 279., 2004.8.28., 23. o.[3] HL L 170., 2005.7.1., 67. o.[4] HL L 364., 2005.12.29., 24. o.[5] HL C …, …, … o.[6] HL L 270., 2003.10.21., 96. o.[7] HL L 279., 2004.8.28., 17. o. A 2005/476/EK határozattal (HL L 170., 2005.7.1. 67. o.) módosított határozat.[8] HL L 279., 2004.8.28., 19. o.[9] HL L 279., 2004.8.28., 23. o. A 2005/476/EK határozattal módosított határozat.[10] HL L 279., 2004.8.28., 25. o.[11] HL L 170., 2005.7.1., 67. o.[12] HL L 170., 2005.7.1., 69. o.[13] HL L 346., 2005.12.29., 24. o.[14] HL L 346., 2005.12.29., 26. o.