               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.3.17.
            COM(2017) 132 final
            2017/0058(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezmény részes feleinek nyolcadik konferenciája alkalmával az A. és a C. melléklet módosítására irányuló javaslatok kapcsán az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról (POP) szóló Stockholmi Egyezményt
                     1
                   az Egyesült Nemzetek Környezetvédelmi Programja (UNEP) keretében 2001 májusában fogadták el. Az Európai Unió és tagállamai
                     2
                   részes felei az Egyezménynek
                     3
                  , amelynek rendelkezéseit a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról és a 79/117/EGK irányelv módosításáról szóló, 2004. április 29-i 850/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
                     4
                   (a POP-rendelet) ültette át az európai uniós jogba.

                  A Stockholmi Egyezmény általános célkitűzése óvni az emberi egészséget és a környezetet a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagoktól. Az egyezmény konkrét utalást tesz a környezetről és a fejlődésről szóló 1992. évi Riói Nyilatkozat 15. elvében kifejtett elővigyázatossági megközelítésre. Ezt az elvet az egyezmény 8. cikke hajtja végre, amely rögzíti az egyezmény mellékleteinek újabb vegyi anyagokkal történő kiegészítésére vonatkozó szabályokat.

                  A Stockholmi Egyezmény részes feleinek 2017 áprilisában/májusában megtartandó nyolcadik konferenciáján (COP8) döntést kell hozni a dekabróm-difenil-éternek (kereskedelmi forgalomban lévő keverék, c-dekaBDE) és a rövid láncú klórozott paraffinoknak az A. mellékletbe (Kiküszöbölés), valamint a hexaklór-butadiénnek a C. mellékletbe (Nem szándékos gyártás) való felvételéről. A hexaklór-butadién az A. mellékletben már szerepel, de A Környezetben Tartósan Megmaradó Szerves Szennyező Anyagokat Felülvizsgáló Bizottság (POPRC) ajánlása alapján a C. mellékletbe való felvételét is fontolóra kellene venni, mivel számos nem szándékos kibocsátásra sor kerül.

                  A három anyag gyártása, forgalomba hozatala, felhasználása vagy nem szándékos kibocsátása az Unióban már nem zajlik, vagy jelentősen csökkent, ugyanakkor nem zárható ki, hogy ezen anyagokat más országokban még mindig gyártják, forgalomba hozzák, felhasználják és/vagy azok nagy mennyiségben való nem szándékos kibocsátására kerül sor. Tekintettel arra, hogy ezek a vegyi anyagok a környezetben nagy távolságokra képesek eljutni, a nemzeti vagy uniós szinten hozott intézkedések nem elegendőek a környezet és az emberi egészség magas szintű védelmének biztosításához, ehhez szélesebb körű nemzetközi fellépésre van szükség.

               A Környezetben Tartósan Megmaradó Szerves Szennyező Anyagokat Felülvizsgáló Bizottság (POPRC) ajánlásai

               Dekabróm-difenil-éter (kereskedelmi forgalomban lévő keverék, c-dekaBDE)

               A POPRC a 11. ülésén elfogadta a dekabróm-difenil-éter (kereskedelmi forgalomban lévő keverék, c-dekaBDE) kockázatkezelési értékelését. Ez az értékelés többek között a következőket emelte ki:

               –A c-dekaBDE olyan szándékosan előállított vegyi anyag, amely (legalább 90–97 %-ban) a teljes mértékben brómozott dekaBDE kongénerből vagy BDE-209-ből, valamint kis mennyiségben nona- és oktabróm-difenil-éterből áll. A c-dekaBDE lehetséges egészségügyi és környezeti hatásait már több mint egy évtizede vizsgálják; egyes országokban és régiókban, valamint egyes vállalatoknál korlátozásokat és önkéntes kockázatkezelési intézkedéseket is bevezettek ezen anyagra vonatkozóan. A c-dekaBDE-t azonban még mindig gyártják a világ néhány országában.

               –A c-dekaBDE környezetbe való kibocsátása az életciklusa minden szakaszában előfordul, de feltehetőleg a hasznos élettartam és a hulladékfázis során a legmagasabb. A nyomonkövetési adatok azt mutatják, hogy a c-dekaBDE szintje általában szennyvízkibocsátás közelében, valamint elektronikai hulladékot újrafeldolgozó üzemek környezetében a legnagyobb. Az elektromos és elektronikai berendezések átlagos élettartama mintegy 10 év, így a c-dekaBDE a használatban lévő árucikkeken keresztül még évekig be fog kerülni a környezetbe. A c-dekaBDE, valamint fő összetevője, a BDE-209 kibocsátásának csökkentésére szolgáló leghatékonyabb szabályozó intézkedés az lenne, ha a BDE-209 (c-dekaBDE) speciális kivételek nélkül bekerülne az egyezmény A. mellékletében szereplő jegyzékbe.

               A POPRC a 12. ülésén az egyezmény 8. cikkének (9) bekezdésével összhangban úgy határozott, azt az ajánlást fogalmazza meg a részes felek konferenciája számára, hogy vegye fontolóra a c-dekaBDE-ben található dekabróm-difenil-éternek (BDE-209; dekaBDE) az egyezmény A. mellékletébe való felvételét a gépjármű-, valamint a repülőgép- és ürrepülőgép-ipar néhány, még további pontosításra szoruló kritikus pótalkatrészére vonatkozó különleges kivételekkel.

               A gépjárműipar esetében a POPRC azt ajánlja, hogy a c-dekaBDE előállítását és felhasználását korlátozzák a régi járművek bizonyos pótalkatrészeire. A régi járművek olyan járművek, amelyek tömeggyártását már beszüntették, a pótalkatrészek pedig az alábbiak közül egy vagy több kategóriába tartoznak:

               a) erőátviteli rendszerbeli és motortérbeli alkalmazások, mint például az akkumulátor-testelővezeték, az akkumulátor-csatlakozóvezeték, a mobil légkondicionáló csövei, az erőátviteli rendszer, a kipufogó-gyűjtőcső hüvelye, a motortér-szigetelés, a motortér vezetékrendszerei (a motor vezetékei stb.), a sebességérzékelők, a tömlők, a ventilátormodulok és a kopogásérzékelők;

               b) a tüzelőanyag-rendszerrel összefüggő alkalmazások, mint például a tüzelőanyagcsövek, a tüzelőanyag-tartályok és az alváz alatti tüzelőanyag-tartályok;

               c) pirotechnikai eszközök és a pirotechnikai eszközök által érintett alkalmazások, mint például a légzsákgyújtókábelek, az üléshuzatok/szövetek (csak ha a légzsák szempontjából jelentősek) és a légzsákok (elöl és oldalt).

               A repülőgép- és űrrepülőgép-ipar tekintetében széles körű támogatást kapott a c-dekaBDE 2018-ig történő kivezetése az új légi járművek esetében, ugyanakkor Európában és Észak-Amerikában a repülőgép- és űrrepülőgép-ipar és a védelmi ipar egymásnak ellentmondó információkat bocsátott rendelkezésre a dekaBDE-nek a meglévő légijárműtípusok és a meglévő légijárműtípusokhoz való pótalkatrészek esetében történő kivonásának időzítése tekintetében. Egyes információk szerint a c-dekaBDE 2018-ig való kivonása lehetséges, másrészt mentességre vonatkozó kérelmet nyújtottak be annak érdekében, hogy a meglévő légijárműtípusok valamennyi pótalkatrészének hasznos élettartamából hátralévő időben tovább lehessen használni a c-dekaBDE-t. A POPRC arra a következtetésre jutott, hogy a meglévő légijárműtípusokhoz való, c-dekaBDE-t tartalmazó pótalkatrészekre vonatkozó információk alapján nem tudja részletesebben meghatározni a kritikus pótalkatrészeket.

               Rövid láncú klórozott paraffinok (SCCP-k)

               A POPRC a tizenkettedik ülésén elfogadta a rövid láncú klórozott paraffinokra (SCCP-kre) vonatkozó kockázatkezelési értékelést. Ez az értékelés többek között a következőket emelte ki:

               –SCCP-k az életciklus valamennyi szakaszában, azaz az SCCP-k és az SCCP-ket tartalmazó termékek előállítása, tárolása, szállítása, használata és ártalmatlanítása során is a környezetbe kerülhetnek. Bár a rendelkezésre álló adatok mennyisége korlátozott, az SCCP-k kibocsátásának valószínűleg az SCCP-ket tartalmazó termékek, például a PVC-k előállítása és gyártása, valamint a fémmegmunkáló folyadékokban való felhasználás a jelentős forrása.

               –Az SCCP-knek a termelésük és felhasználásuk kiküszöbölése vagy korlátozása céljából az egyezmény A. vagy B. mellékletbe való felvétele  várhatóan előnyös lesz az emberi egészség, a környezet, a mezőgazdaság és az élővilág számára. Amennyiben az SCCP-k előállítása és felhasználásafolytatódik, az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt jelentős káros hatásokkal kapcsolatos költségekre tekintettel az SCCP-k kiküszöbölésének vagy korlátozásának előnyei jelentősnek tekinthetők.

               A POPRC a 12. ülésén az egyezmény 8. cikkének (9) bekezdésével összhangban úgy határozott, azt az ajánlást fogalmazza meg a részes felek konferenciája számára, hogy vegye fontolóra a rövid láncú klórozott paraffinoknak az egyezmény A. mellékletébe való felvételét speciális kivételekkel vagy anélkül, beleértve az SCCP-k más klórozott paraffinkeverékekben való előfordulásának korlátozását célzó szabályozó intézkedéseket. A POPRC úgy vélte, hogy az a tény, hogy az EU intézkedéseket hozott az SCCP-k más klórozott paraffinkeverékekben jelen lévő mennyiségének korlátozására, azt bizonyítja, hogy a nem szándékos gyártás szabályozása műszakilag megvalósítható. Az EU-ban csak az SCCP-ket 1 tömegszázalék alatti koncentrációban tartalmazó anyagok vagy készítmények, illetve az SCCP-ket 0,15 tömegszázalék alatti koncentrációban tartalmazó árucikkek felhasználása engedélyezett. A POPRC azonban a 12. ülésén elfogadott határozatában nem állapított meg konkrét határértékeket.

               Hexaklór-butadién (HCBD)

               A POPRC a kilencedik ülésén elfogadta a hexaklór-butadiénre (HCBD) vonatkozó kockázatkezelési értékelést. Ez az értékelés többek között a következőket emelte ki:

               –A HCBD bizonyos ipari gyártási folyamatok nem szándékolt melléktermékeként keletkezik (különösen más klórozott szénhidrogének és magnézium előállítása közben). Ismertek olyan intézkedések, amelyek révén a gyártás során minimalizálható a HCBD-kibocsátás, és ezeket a Stockholmi Egyezmény részes felei alkalmazzák is.

               –HCBD nem szándékoltan keletkezik egyes égetési és egyéb termikus folyamatok, valamint ipari eljárások során. Az ilyen tevékenységek során keletkező POP-k nem szándékos kibocsátásának csökkentésére szolgáló intézkedések egyúttal a HCBD-kibocsátásokat is csökkentik. A HCBD monitoringja többletköltségekkel járhat.

               A HCBD ismeretlen mennyiségben szabadul fel a régi hulladéklerakókból. E kibocsátások minimalizálására is rendelkezésre állnak szabályozó intézkedések. 2013. októberi kilencedik ülésén a POPRC javasolta a HCBD felvételét az egyezmény A. és C. mellékletébe kivételek meghatározása nélkül.

               Az egyezmény 8. cikkének (9) bekezdésével összhangban a POPRC ezen ajánlásokat megfontolásra a részes felek hetedik konferenciájának 2015. májusi ülése elé terjesztette. A részes felek hetedik konferenciája úgy határozott, hogy a HCBD-t felveszi az egyezmény A. mellékletébe, és további információgyűjtést kért a HCBD nem szándékos kibocsátásának forrásairól, hogy a részes felek nyolcadik konferenciáján megalapozottabb határozatot lehessen hozni a C. mellékletbe való felvételről. A POPRC felkérést kapott arra, hogy értékelje az említett információkat, és a 12. ülésén arra a következtetésre jutott, hogy bár az elmúlt évtizedekben csökkent a nem szándékos gyártás és kibocsátás mértéke, a meglévő és fennmaradó források még mindig jelentősek a HCBD nem szándékos gyártása és kibocsátása szempontjából. Az elérhető legjobb technikák (BAT) és a legjobb környezeti gyakorlat (BEP) alkalmazása jelentős kedvező hatást gyakorol a kibocsátások további szabályozására és csökkentésére. A HCBD kibocsátásának csökkentésére irányuló intézkedések végrehajtásának, érvényesítésének és felügyeletének költségei alacsonynak tekinthetők, mivel az egyéb, nem szándékosan kibocsátott POP-kra vonatkozó szabályozó intézkedéseket már alkalmazzák.

               A felek konferenciájának egyéb lehetséges intézkedései

               Perfluoroktán-szulfonsav (PFOS)

               A perfluoroktán-szulfonsav (PFOS), annak sói és a perfluoroktán-szulfonil-fluorid (PFOS-F) szerepelnek az egyezmény B. mellékletében olyan elfogadható célokra, amelyekre a gyártás és a felhasználás továbbra is engedélyezett. A POPRC a tizenkettedik ülésén elfogadta a perfluoroktán-szulfonsav (PFOS) és a kapcsolódó vegyi anyagok alternatíváira vonatkozó egységes iránymutatást. A szóban forgó iránymutatás ajánlásokat tartalmaz a PFOS azon felhasználásaira vonatkozó alternatívák alkalmazására vonatkozóan, amelyek az egyezmény alapján továbbra is elfogadható céloknak számítanak.

               Az útmutató szerint fluortartalmú és fluort nem tartalmazó alternatívák a PFOS csaknem minden jelenlegi felhasználása esetében léteznek. Lehet, hogy az alternatívák kezdetben kissé drágábbak és kevésbé hatékonyak, de kevésbé veszélyesek is lehetnek, amit azonban megfelelően értékelni kell. Mivel az értékelés meglehetősen összetett, a POPRC úgy vélte, szükség lehet az egyezmény 9. cikke (1) bekezdése b) pontjának gyakoribb alkalmazására, amely kimondja, hogy minden részes fél elősegíti vagy vállalja a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok alternatíváira vonatkozó információk, köztük a kockázati tényezőikre, valamint a gazdasági és a szociális költségeikre vonatkozó információk cseréjét.

               Az alternatívák értékelésekor figyelembe kell venni, hogy a felsorolt PFOS-anyagokhoz hasonló szerkezettel rendelkező vegyi anyagok is hasonló aggályokat vethetnek fel. A POPRC ezért hangsúlyozta, hogy fokozott erőfeszítésre lesz szükség az alternatívák toxikológiai és környezeti tulajdonságainak tanulmányozásához, valamint az ebből származó információk nyilvánosságra hozatalához és megbízhatóságuk biztosításához. A nemzetközi együttműködés és a magánszektor átláthatóságának fokozása forrásmegtakarítást és a folyamatok felgyorsítását eredményezheti.

               A POPRC azt a következtetést vonta le, hogy a PFOS elfogadható célokra való felhasználására a fényképfelfolgozás, a tűzoltóhabok, bizonyos orvostechnikai eszközök (például etilén-tetrafluor-etilén (ETFE) kopolimer rétegek és sugárátlátszatlan ETFE gyártása, in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök és CCD színszűrők) és a fémbevonatok (keményfémbevonatok) esetében csak zárt hatásláncú rendszerekben állnak rendelkezésre alternatívák.

               A POPRC a PFOS következő elfogadható felhasználási céljai esetében nem vont le következtetést arról, hogy műszakilag kivitelezhető-e alternatívák alkalmazása, mivel az alternatívákról nem álltak rendelkezésre részletes kémiai adatok: a légi közlekedésben használt hidraulikus folyadékok, fotorezisztens és visszaverődés-gátló bevonatok félvezetőkhöz, maratóanyag összetett félvezetőkhöz és kerámiaszűrőkhöz.

               A PFOS-nek az Atta spp. és az Acromyrmex spp. fajhoz tartozó levélvágó hangyáknak szánt csapdákban való felhasználását illetően a POPRC azt a következtetést vonta le, hogy az alternatívák alkalmazása egyes országok esetében lehetségesnek tűnik, de még nem mindegyik számára.

               Az egyezmény titkársága az SC-7/5 számú határozatban felkérést kapott arra, hogy készítsen egy, a részes felek konferenciájának nyolcadik ülésén megvitatásra kerülő dokumentumot, amely a részes felek konferenciája által meghozható lehetséges intézkedéseket tartalmazza arra az esetre, ha a konferencia arra a következtetésre jut, hogy a továbbiakban nincs szükség a B. mellékletben szereplő perfluoroktán-szulfonsav, annak sói és a perfluoroktán-szulfonil-fluorid különböző elfogadott felhasználási céljaira.

               •Összhang az uniós szakpolitikákkal

               A dekaBDE és az uniós jog

               A 2011/65/EU irányelv
                  5
                (ROHS irányelv) korlátozza a dekabróm-difenil-éter elektromos és elektronikus berendezésekben való felhasználását. Az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (REACH)
                  6
                XVII. mellékletébe új 67. tételt beillesztő (EU) 2017/227 bizottsági rendelet korlátozza a dekabróm-difenil-éter (dekaBDE) gyártását és forgalomba hozatalát, valamint önmagában vagy más vegyi anyagok összetevőjeként, keverékekben és árucikkekben való felhasználását. A 67. pont értelmében a dekabróm-difenil-éter gyártása, forgalomba hozatala és felhasználása csak légi járművek
                  7
                gyártásához engedélyezett 2027. március 2-ig, továbbá a szóban forgó határidő lejárta előtt gyártott légi járművek pótalkatrészeihez, valamint a 2019. március 2. előtt gyártott gépjárművek, valamint mezőgazdasági és erdészeti járművek és gépek
                  8
                pótalkatrészeinek gyártásához. Emellett az ROHS irányelv hatálya alá tartozó elektromos és elektronikus berendezések, valamint a 2019. március 2. előtt forgalomba hozott árucikkek szintén mentességet élveznek. A korlátozást 2017. február 10-én tették közzé a Hivatalos Lapban
                  9
               .

               A dekaBDE-nek az egyezmény A. mellékletébe a POPRC által javasolt alkalmazási körrel való felvétele szükségessé tenné a POP-rendelet A. mellékletének módosítását, és hatással lenne az uniós jogra, mivel a REACH szerinti egyes eltéréseket törölni kellene. Noha az egyezmény értelmében valamennyi ágazatnak lehetősége volt részt venni a felülvizsgálati folyamatban, nem feltételezhető, hogy a mezőgazdasági és erdészeti járműveket és gépeket előállító ágazattól származó észrevételek hiánya arra utalna, hogy a REACH-rendelet alapján a közelmúltban ezen ágazatok tekintetében biztosított eltérésekre már ne lenne szükség. A Bizottság ezért a részes felek nyolcadik konferenciája előtt konzultálni fog a REACH-rendeletnek megfelelően a folyamatban részt vevő érdekelt felekkel annak érdekében, hogy lehetővé tegye számukra a további pontosítást. Amennyiben igazolható a REACH-rendelet értelmében biztosított mentességek szükségessége, az Uniónak e mentességekre vonatkozó kérelmet kell benyújtania a részes felek nyolcadik konferenciájához.

               Az SCCP-k és az uniós jog

               Az SCCP-k szerepelnek a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezmény POP-jegyzőkönyvében, így a feleknek meg kell szüntetniük előállításukat és felhasználásukat. Az 850/2004/EK rendeletet módosító (EU) 2015/2030 bizottsági rendelet
                  10
                megtiltja az SCCP-k előállítását, fogalomba hozatalát és felhasználását az Unióban.

               Eltérésként azonban továbbra is engedélyezett az SCCP-ket 1 tömegszázalék alatti koncentrációban tartalmazó anyagok és készítmények és az SCCP-ket 0,15 tömegszázalék alatti koncentrációban tartalmazó árucikkek előállítása, forgalomba hozatala és felhasználása. Ezenkívül engedélyezett a felhasználás a következők tekintetében: a) SCCP-ket tartalmazó olyan, bányászatban használt szállítószalagok, illetve gáttömítőanyagok, amelyek 2015. december 4-én vagy az előtt már használatban voltak; és b) az a) pontban említettektől eltérő, SCCP-ket tartalmazó olyan árucikkek, amelyek 2012. július 10-én vagy az előtt már használatban voltak.

               Az SCCP-knek az A. mellékletbe a POPRC által javasolt alkalmazási körrel való felvétele várhatóan nem igényel változtatásokat az uniós jogban, mivel az SCCP-k gyártása, forgalomba hozatala és felhasználása már tilos, és az SCCP-knek más, a gyártási folyamatból származó klórozott paraffinkeverékekben való jelenlétére vonatkozó határértékeket már meghatároztak.

               A HCBD és az uniós jog

               A HCBD a víz-keretirányelv (2000/60/EK irányelv)
                  11
                értelmében elsőbbségi veszélyes anyag. Szerepel továbbá az ENSZ EGB nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezményéhez csatolt POP-jegyzőkönyvben, ezért a feleknek meg kell szüntetniük előállítását és felhasználását. Az uniós jogba a tilalmat az 519/2012/EU bizottsági rendelet
                  12
                vezeti be. A hulladékok és a szennyezett talaj kérdése azonban továbbra is megoldatlan, és meg kell fontolni az újbóli bevezetés megelőzésére alkalmas intézkedések meghozatalát.

               Noha az Unióban a HCBD gyártása tilos, vannak olyan ipari folyamatok, amelyekben nem szándékoltan létrejöhet. Az ipari kibocsátásokról szóló irányelv (2010/75/EU irányelv
                  13
               ) szerinti küszöbértékeket elérő tevékenységek végzésekor az elérhető legjobb technikákat (BAT) kell alkalmazni a kibocsátás és a környezet egészére gyakorolt hatás megelőzése és csökkentése érdekében. Ipari létesítmények csak valamely tagállam illetékes hatóságának engedélyével működhetnek. Az ilyen engedélyeknek meg kell határozniuk a kibocsátási határértékeket a 2010/75/EU irányelv II. mellékletben felsorolt szennyező anyagok és más olyan szennyező anyagok tekintetében, amelyeket valószínűleg jelentős mértékben bocsát ki a létesítmény, figyelemmel azok természetére és az okozott szennyezés azon képességére, hogy a környezeti elemek között terjedjen.

               A HCBD-nek a C. mellékletbe a POPRC által javasolt alkalmazási körrel való felvétele várhatóan nem igényel változtatásokat az uniós jogban, mivel a HCBD nem szándékos kibocsátásainak megelőzését és csökkentését a 2010/75/EU irányelv már szabályozza.

               A PFOS és az uniós jog

               A PFOS előállítása, forgalomba hozatala és felhasználása a 850/2004/EK rendelet értelmében tilos, de bizonyos eltéréseket az egyezmény B. mellékletében meghatározott elfogadható célokkal összhangban engedélyeztek, és az egyezmény alapján nyilvántartásba vettek. Az elfogadható célok további szükségességét felül fogja vizsgálni a részes felek nyolcadik konferenciája, amely azt is fontolóra fogja venni, hogy az Unióban továbbra is szükség van-e az elfogadható célokra; e felülvizsgálat eredményétől függően szükség lehet az uniós jog felülvizsgálatára és azon eltérések törlésére, amelyek már nem állnak rendelkezésre, mivel már nem szükségesek a felek, többek között az Unió számára.

               Az elmúlt években a Bizottság az egyezményben előírtaknak megfelelően, a tagállamokkal együttműködve folyamatosan elemezte, hogy az Unióban továbbra is szükség van-e az eltérésekre, annak érdekében, hogy azonosítsa azokat, amelyek már nem szükségesek. A legfrissebb (még nem közzétett) tanulmány azt a következtetést vonja le, hogy az Unióban a következő három elfogadható célra még mindig szükség van, mivel az ipar még nem vezette ki azokat: fotorezisztens és visszaverődés-gátló bevonatok félvezetőkhöz, maratóanyag összetett félvezetőkhöz és kerámiaszűrőkhöz, valamint fémbevonatok (keményfémbevonatok) csak zárt hatásláncú rendszerekben. Az e felhasználásokra vonatkozó mentességeknek továbbra is rendelkezésre kell állniuk az elkövetkező években.

               A PFOS-nek a fényképfelfolgozáshoz és a légi közlekedésben használt hidraulikus folyadékokban való felhasználására mint elfogadható célokra, amelyeket az EU az egyezmény alapján a jelenlegi állapot szerint nyilvántartásba vett, már nincs szükség, mivel az ipar alternatív megoldásokat alkalmaz.

               A PFOS-nek az Atta spp. és az Acromyrmex spp. fajhoz tartozó levélvágó hangyáknak szánt csapdákban, a tűzoltóhabokban és bizonyos orvostechnikai eszközökben (például etilén-tetrafluor-etilén (ETFE) kopolimer rétegek és sugárátlátszatlan ETFE gyártásához, in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökben és CCD színszűrőkben) való felhasználását mint elfogadható célokat, amelyeket az EU az egyezmény alapján nem vett nyilvántartásba, törölni kell, mivel léteznek megvalósítható alternatívák.

               Az új POP-anyagok felvételére és az egyezmény mellékleteinek módosítására szolgáló eljárás

               Az egyezmény 8. cikke értelmében bármelyik részes fél terjeszthet javaslatot az egyezmény titkársága elé egy vegyi anyagnak az A., a B. és/vagy a C. mellékletbe történő felvételére. A Környezetben Tartósan Megmaradó Szerves Szennyező Anyagokat Felülvizsgáló Bizottság (POPRC) megvizsgálja a javaslatot.

               Amennyiben a bizottság e felülvizsgálat alapján arra a következtetésre jut, hogy a vegyi anyag – a környezetben való nagyfokú terjedési képessége folytán – olyan jelentős károkat okozhat az emberi egészségben és/vagy a környezetben, hogy ezért indokolt a globális fellépés, a javaslatot tovább kell engedni, és el kell készíteni egy kockázatkezelési értékelést, amelyben szerepel az adott vegyi anyagra vonatkozó lehetséges szabályozó intézkedések és a rendelkezésre álló alternatívák elemzése. Ennek alapján a bizottság ajánlást tesz arra vonatkozóan, hogy a részes felek konferenciája megfontolja-e a vegyi anyagnak az A., a B. és/vagy a C. mellékletbe való felvételét. A végső döntést a részes felek konferenciája hozza meg.

               Az Unió tekintetében az A., B. és/vagy C. mellékletek módosításai egy évvel az után lépnek hatályba, hogy a letéteményestől megérkezik a részes felek konferenciája általi elfogadásukról szóló értesítés.

               A POPRC ajánlásai és az uniós jog

               Amennyiben a részes felek konferenciája 2017 áprilisában/májusában elfogadja a POPRC ajánlásait, nemzetközi tilalom lép érvénybe a c-dekaBDE és az SCCP-k előállítására, forgalomba hozatalára, importjára/exportjára és felhasználására vonatkozóan, kivéve a c-dekaBDE gépjárművek és esetleg légi járművek pótalkatrészeihez való előállítását és felhasználását. Felmerülhet az igény, hogy a részes felek konferenciája fontolóra vegye egyéb speciális kivételek szükségességét, mivel a részes felek a konferenciájukon kérelmeket nyújthatnak be.

               A c-dekaBDE-nek az egyezmény A. mellékletébe a POPRC által javasolt alkalmazási körrel való felvétele szükségessé teszi a POP-rendelet I. mellékletének módosítását, és hatással lehet a hatályos uniós jogszabályokra.

               Az SCCP-knek az egyezmény A. mellékletébe és a HCBD-nek az egyezmény C. mellékletébe a POPRC által javasolt alkalmazási körrel való felvétele várhatóan nem igényli a POP-rendelet mellékleteiben szereplő bejegyzések módosítását, de szükségessé teszi e vegyi anyagoknak a POP-rendelet megfelelő mellékletébe való átvételét.

               A rendelet 14. cikkének (1) bekezdése alapján, ha egy anyagot felvesznek az egyezménybe, akkor a rendelet mellékleteinek megfelelő módosítása az 1999/468/EK határozat
                  14
                5a. cikkében említett bizottsági eljárások szerint történhet, figyelemmel a 182/2011/EU rendelet
                  15
                10. és 11. cikkére is.

               Az Európai Unió álláspontja

               A fentiek fényében a Stockholmi Egyezmény részes feleinek 8. konferenciáján az Európai Uniónak támogatnia kell a következőket:

               a dekaBDE felvétele az A. mellékletbe a gépjárműipar, valamint a repülőgép- és űrrepülőgép-ipar pótalkatrészeire vonatkozó különleges kivételekkel, továbbá a légi járművekre, valamint a mezőgazdasági és erdészeti járművek és egyes gépek pótalkatrészeire vonatkozó különleges kivételekkel, az uniós jogszabályokkal összhangban. A POPRC ajánlásaival összhangban a légi járművekre, valamint a mezőgazdasági és erdészeti járművek és egyes gépek pótalkatrészeire vonatkozó „különleges kivételek” nélküli felvétel támogatható, amennyiben a REACH szerinti folyamatban érintett érdekelt felek nem tudják bizonyítani a részes felek nyolcadik konferenciája megelőzően, hogy még mindig szükség van a kivételekre,

               az SCCP-k felvétele az A. mellékletbe, az uniós jogszabályokkal összhangban álló felhasználási feltételekkel és kivételekkel,

               a HCBD felvétele a C. mellékletbe, amelyet a részes felek 7. konferenciája már elfogadott, az uniós jogszabályokkal összhangban.

               Továbbá az Uniónak támogatnia kell a PFOS és származékai azon elfogadható céljainak törlését, amelyek a felek számára már nem szükségesek, kivéve a félvezetőkhöz való fotorezisztens és visszaverődés-gátló bevonatokat, az összetett félvezetőkhöz és kerámiaszűrőkhöz való maratóanyagokat, valamint a csak zárt hatásláncú rendszerekben alkalmazott fémbevonatokat (keményfémbevonatokat).

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               A tanácsi határozatra irányuló javaslat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése, amely megfelelő alapot nyújt egy „nemzetközi megállapodással létrehozott szervben” (mint amilyen a Stockholmi Egyezmény Részes Feleinek Konferenciája) az Európai Unió által képviselendő álláspontot meghatározó aktus tekintetében, ha e szervnek joghatással bíró aktust kell elfogadnia.

               Az anyagi jogalap az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése, mivel a Stockholmi Egyezmény értelmében elfogadott intézkedések túlnyomórészt környezetvédelmi célkitűzéseket szolgálnak (például a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok kiküszöbölését).

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

               Mivel az SCCP-k már szerepelnek a 850/2004/EK rendeletben (POP-rendelet), az Unión belül további konzultációkra nincs szükség. Mivel a HCBD már szerepel a Stockholmi Egyezmény A. mellékletében és a 850/2004/EK rendeletben (POP-rendelet), az Unión belül további konzultációkra nincs szükség.

               Mivel az 1907/2006/EK rendelet (REACH) XVII. mellékletének 67. pontja értelmében a c-dekaBDE forgalomba hozatala és használata az Unióban korlátozott, és eltérések vannak a POPRC ajánlásaihoz képest, további konzultációra van szükség annak tisztázása érdekében, hogy a közelmúltban a REACH alapján a légi járművekre, valamint a mezőgazdasági és erdészeti járművek és egyes gépek pótalkatrészeire biztosított eltérésekre valóban nincs szükség a továbbiakban.

               Az elmúlt években a Bizottság a tagállamokkal együttműködve és az érdekelt felekkel konzultálva – többek között az Unió számára továbbra is folyamatosan szükséges elfogadható célokat elemző tanulmányok, valamint az érintett felek részvételével tartott illetékes hatósági üléseken folytatott megbeszélések révén – folyamatosan elemezte, hogy az Uniónak továbbra is folyamatosan szüksége van-e az FPOS felhasználásának elfogadható céljaira. A tagállamok és az érdekelt felek egyetértettek az elemzéssel, beleértve a következtetéseket is, amely az Unió által a részes felek korábbi konferenciáin képviselt álláspontban is tükröződik.

               Valamennyi anyag kapcsán világszerte nyílt konzultációk zajlottak az érdekelt felekkel a POPRC értékelésének készítése idején, és a POPRC megbeszélésein az érdekeltek is részt vehettek.

               •Hatásvizsgálat

                  Mielőtt a Stockholmi Egyezmény 8. cikkének (9) bekezdésével összhangban ajánlásokat tenne egy vegyi anyagra vonatkozóan, a POPRC minden egyes vegyi anyag esetében elkészíti a kockázati profilt és a kockázatkezelési értékelést.

                  A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok (POP-ok) kockázatot jelentenek az emberi egészségre és a környezetre, és tekintettel arra, hogy nagy távolságokra képesek eljutni, globális fellépésre van szükség a POP-ok kibocsátásának csökkentése vagy megszüntetése érdekében. E célkitűzés és a Stockholmi Egyezmény 8. cikke (7) bekezdése a) pontjának követelményei fényében a POPRC elvégzi az egyezménybe való felvétel céljából vizsgált vegyi anyagok tekintetében a lehetséges ellenőrzési intézkedésekkel kapcsolatos kockázatkezelési értékelést, amely magában foglalja a vegyi anyaggal kapcsolatos lehetőségek teljes skáláját, beleértve a kezelést és a kiküszöbölést is. Ennek az értékelésnek az előkészítése céljából az egyezményben részes felek és a megfigyelők egyaránt felkérést kapnak arra, hogy bocsássák a POPRC rendelkezésére a releváns információkat az adott vegyi anyagra vonatkozó lehetséges ellenőrző intézkedésekhez kapcsolódó társadalmi-gazdasági megfontolásokról.

                  A Stockholmi Egyezmény F. mellékletével összhangban a rendelkezésre bocsátott információknak megfelelően figyelembe kell venniük a felek között a képességek és feltételek tekintetében fennálló különbségeket, és magukban kell foglalniuk a következő, tájékoztató jellegű felsorolás elemeihez kapcsolódó megfontolásokat:

                  a) a kockázat csökkentését célzó lehetséges szabályzó intézkedések hathatósága és hatékonysága;

                  b) alternatívák (termékek és eljárások);

                  c) a lehetséges szabályzó intézkedések végrehajtásának a társadalomra gyakorolt pozitív és/vagy negatív hatásai;

                  d) a hulladék és lerakásának következményei (különösen a felhasználatlan növényvédőszer-készletek és a szennyezett területek megtisztítása);

                  e) az információk elérhetősége és a nyilvánosság tájékoztatása;

                  f) a szabályozó és monitoring lehetőségek helyzete; valamint

                  g) bármely foganatosított nemzeti vagy regionális szabályozó tevékenység, beleértve az alternatívákra vonatkozó információkat és egyéb vonatkozó kockázatkezelési információkat.

                  A részes felek nyolcadik konferenciáján a Stockholmi Egyezmény mellékleteibe való felvételre javasolt három vegyi anyagról elkészített kockázati profilok és kockázatkezelési értékelések alapján a POPRC a 12. ülésén ajánlásokat fogalmazott meg arra vonatkozóan, hogy az egyes vegyi anyagok tekintetében milyen intézkedéseket kellene meghozni (lásd fent) az egyezmény célkitűzéseinek elérése érdekében, figyelembe véve ugyanakkor ezen intézkedések társadalmi-gazdasági hatásait.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Az Uniónak mint részes félnek éves hozzájárulást kell fizetnie a Stockholmi Egyezmény vagyonkezelői alapjába. A hozzájárulás mértéke a részes felek konferenciájának nyolcadik ülése alkalmával sorra kerülő, a 2018–2019. évi költségvetésre vonatkozó egyeztetések eredményeitől függően alakul majd. Az Unió éves hozzájárulása a 2016-os év vonatkozásában körülbelül 113 000 EUR volt, amelyet a meglévő kereteken belül finanszíroztak.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  A Stockholmi Egyezmény előírja, hogy a részes feleknek végrehajtási tervet kell készíteniük, amelyet az újonnan jegyzékbe vett vegyi anyagok tekintetében rendszeresen felül kell vizsgálniuk. Az egyezmény a nyomon követésre, a hatékonyság értékelésére és a jelentéstételre vonatkozó követelményeket is tartalmaz. Mindezen elemek tükröződnek az egyezményt végrehajtó 850/2004/EK rendeletben.

               2017/0058 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezmény részes feleinek nyolcadik konferenciája alkalmával az A. és a C. melléklet módosítására irányuló javaslatok kapcsán az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)2004. október 14-én a 2006/507/EK tanácsi határozat
                  16
                az Európai Közösség nevében jóváhagyta a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezményt (a továbbiakban: egyezmény).

               (2)Az egyezményből fakadó jogi kötelezettségeinek az Unió a 850/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  17
                elfogadásával tett eleget.

               (3)Az Európai Unió nagy hangsúlyt fektet arra, hogy az egyezmény A., B. és/vagy C. melléklete fokozatosan bővüljön olyan új anyagokkal, amelyek esetében teljesülnek a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagként (POP) való besorolás kritériumai, figyelembe véve az elővigyázatosság elvét, és szem előtt tartva az egyezmény célkitűzésének teljesítését, valamint a 2002-es johannesburgi fenntartható fejlődési csúcstalálkozón a kormányok által tett azon kötelezettségvállalást, amely szerint 2020-ra minimálisra kell csökkenteni a vegyi anyagok által okozott káros hatásokat.

               (4)Az egyezmény 22. cikke értelmében a részes felek konferenciája (COP) határozhat az egyezmény A., B. és/vagy C. mellékletének módosításáról. E határozatok egy évvel az után lépnek hatályba, hogy a letéteményestől megérkezik a módosításról szóló értesítés; ám a módosítás nem lép hatályba azon részes felek számára, amelyek azt nem fogadták el.

               (5)A kereskedelmi forgalomban lévő dekabróm-difenil-éter (c-dekaBDE) felvételére vonatkozó, Norvégia által 2013-ban benyújtott javaslat nyomán az egyezmény által létrehozott, az egyezmény által létrehozott, A Környezetben Tartósan Megmaradó Szerves Szennyező Anyagokat Felülvizsgáló Bizottság (POPRC) elvégezte a c-dekaBDE-vel kapcsolatos vizsgálatokat. A POPRC arra a megállapításra jutott, hogy a c-dekaBDE megfelel azon kritériumoknak, amelyek alapján egy anyag felvehető az egyezmény A. mellékletébe. A részes felek nyolcadik konferenciája várhatóan határoz a c-dekaBDE-nek az egyezmény A. mellékletébe való felvételéről.

               (6)Az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (REACH)
                  18
                XVII. mellékletébe a 67. tételt beillesztő (EU) 2017/227 bizottsági rendelet
                  19
                korlátozza a dekabróm-difenil-éter gyártását és forgalomba hozatalát, valamint önmagában vagy más vegyi anyagok összetevőjeként, keverékekben és árucikkekben való felhasználását. A 67. bejegyzés alapján a dekabróm-difenil-éter gyártása, forgalomba hozatala vagy használata új légi járművekhez, valamint légi járművek, gépjárművek, mezőgazdasági és erdészeti járművek és bizonyos gépek pótalkatrészeihez korlátozott időre megengedett.

               (7)A rövid láncú klórozott paraffinok (SCCP-k) felvételére vonatkozó, 2006-ban benyújtott uniós javaslat nyomán a POPRC megállapította, hogy a rövid láncú klórozott paraffinok (SCCP-k) megfelelnek azon kritériumoknak, amelyek alapján egy anyag felvehető az egyezmény A. mellékletébe. A részes felek nyolcadik konferenciája várhatóan határoz az SCCP-knek az egyezmény A. mellékletébe való felvételéről.

               (8)Az SCCP-k előállítása, forgalomba hozatala és felhasználása az (EU) 2015/2030 bizottsági rendelettel
                  20
                módosított 850/2004/EK rendelet alapján – bizonyos, a már használatban lévő termékekre vonatkozó mentességek mellett – tilos az Unióban. Az említett rendelet az SCCP-knek a gyártási folyamat során létrejövő más klórozott paraffin keverékekben való jelenlétére vonatkozó határértékeket is meghatároz. Mivel az SCCP-k a környezetben nagy távolságra képesek terjedni, az Unió lakossága szempontjából előnyösebb világszinten megszüntetni használatát, mint csupán az Unióban tiltani a 850/2004/EK rendelet értelmében.

               (9)A hexaklór-butadién (HCBD) felvételére vonatkozó, 2011-ben benyújtott uniós javaslat nyomán a POPRC úgy értékelte, hogy a HCBD megfelel azon kritériumoknak, amelyek alapján egy anyag felvehető az egyezmény A. és C. mellékletébe. A részes felek hetedik konferenciája határozott a HCBD-nek az A. mellékletébe való felvételéről. A részes felek konferenciája azonban elfogadta az SC-7/11 határozatot, amelyben felkérte a POPRC-t, hogy a HCBD-nek a C. mellékletbe való felvételével kapcsolatban újonnan rendelkezésre álló információk alapján folytassa az HCBD értékelését, és a HCBD-nek a C. mellékletbe való felvételére vonatkozóan fogalmazzon meg ajánlást, amelyet a részes felek a nyolcadik konferenciájukon mérlegelnek.

               (10)A HCBD előállítása, forgalomba hozatala és felhasználása az 519/2012/EU bizottsági rendelettel
                  21
                módosított 850/2004/EK rendelet alapján tilos az Unióban, azonban egyes ipari tevékenységek során nem szándékosan létrejöhet. Az ilyen tevékenységekre alkalmazandó a 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv
                  22
               , amely megköveteli bizonyos kibocsátáskorlátozási intézkedések megtételét. Mivel a HCBD a környezetben nagy távolságra képes terjedni, az Unió lakossága szempontjából előnyösebb világszinten fellépni a nem szándékos kibocsátások ellen, mint csupán az Unióban hozni intézkedéseket a 850/2004/EK rendelet értelmében.

               (11)A perfluoroktán-szulfonsav (PFOS) és származékai néhány elfogadható céllal együtt szerepelnek az egyezmény B. mellékletében. A részes felek konferenciája felkérést kap arra, hogy felülvizsgálja, hogy továbbra is szükség van-e a szóban forgó elfogadható célokra. A 850/2004/EK rendelet tiltja a PFOS előállítását, forgalomba hozatalát és felhasználását, de mentességet biztosít bizonyos, az Unióban még szükséges felhasználásoknak. Következésképpen az Uniónak támogatnia kell a PFOS és származékai azon „elfogadható céljainak” törlését, amelyek a felek számára már nem szükségesek, kivéve a félvezetőkhöz való fotorezisztens és visszaverődés-gátló bevonatokat, az összetett félvezetőkhöz és kerámiaszűrőkhöz való maratóanyagokat, valamint a csak zárt hatásláncú rendszerekben alkalmazott fémbevonatokat (keményfémbevonatokat).

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1) A Stockholmi Egyezmény részes feleinek nyolcadik konferenciája alkalmával az Európai Unió nevében képviselendő álláspont a Környezetben Tartósan Megmaradó Szerves Szennyező Anyagokat Felülvizsgáló Bizottság (POPRC) ajánlásaival
                  23
                összhangban támogatni a következőket:

               –a kereskedelmi forgalomban lévő dekabróm-difenil-éterben megtalálható dekabróm-difenil-éter (BDE-209) felvétele az egyezmény A. mellékletébe. Az Unió a dekaBDE gyártására és a gépjárműipar, valamint a repülőgép- és űrrepülőgép-ipar számára gyártott pótalkatrészekben, a légi járművekben, valamint a mezőgazdasági és erdészeti járművek és egyes gépek pótalkatrészeiben való felhasználására vonatkozó „különleges kivételekkel” támogatja a felvételt. A POPRC ajánlásaival összhangban az Unió támogathatja a légi járművekre, valamint a mezőgazdasági és erdészeti járművek és egyes gépek pótalkatrészeire vonatkozó „különleges kivételek” nélküli felvételt, amennyiben más részes felek vagy közvetlenül érintett érdekelt felek nem tudják bizonyítani, hogy szükségük van a kivételekre;

               –a rövid láncú klórozott paraffinok (SCCP-k) felvétele az egyezmény A. mellékletébe;

               –a hexaklór-butadién (HCBD) felvétele az egyezmény C. mellékletébe;

               –az egyezmény B. mellékletében a perfluoroktán-szulfonsavra (PFOS) és származékaira vonatkozó bejegyzésből a következő elfogadható célok törlése: a fényképfelfolgozás, a légi közlekedésben használt hidraulikus folyadékok, bizonyos orvostechnikai eszközök (például etilén-tetrafluor-etilén (ETFE) kopolimer rétegek és sugárátlátszatlan ETFE gyártása, in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök és CCD színszűrők), a tűzoltóhabok és a levélvágó hangyáknak (Atta spp. és Acromyrmex spp. fajok) szánt csapdák.

               (2) A Stockholmi Egyezmény részes felei konferenciája nyolcadik ülésének fejleményei fényében az álláspontot érintő kismértékű változásokat az Unió képviselői a Tanács további határozata nélkül is elfogadhatják.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                     http://www.pops.int/documents/convtext/convtext_en.pdf

                     (2)
                  Egy uniós tagállam (Olaszország) még nem ratifikálta az egyezményt.

                     (3)
                  A Tanács 2006/507/EK határozata (2004. október 14.) a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezménynek az Európai Közösség részéről való megkötéséről (HL L 209., 2006.7.31., 1. o.).

                     (4)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 850/2004/EK rendelete (2004. április 29.) a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról és a 79/117/EGK irányelv módosításáról (HL L 158., 2004.4.30., 7. o.).

                     (5)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/65/EU irányelve (2011. június 8.) egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról (HL L 174., 2011.7.1., 88. o.).

                     (6)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).

                     (7)
                  A „légi jármű” fogalma a bejegyzés céljából külön meghatározásra kerül.

                     (8)
                  A 2007/46/EK irányelv hatálya alá tartozó gépjárművek, a 167/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatálya alá tartozó mezőgazdasági és erdészeti járművek és a 2006/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatálya alá tartozó gépek.

                     (9)
                  A Bizottság (EU) 2017/227 rendelete (2017. február 9.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XVII. mellékletének a bisz(pentabróm-fenil)éter tekintetében történő módosításáról (HL L 35., 2017.2.10., 6. o.).

                     (10)
                  A Bizottság (EU) 2015/2030 rendelete (2015. november 13.) a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló 850/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról (HL L 298., 2015.11.14., 1. o.).

                     (11)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (2000. október 23.) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

                     (12)
                  A Bizottság 519/2012/EU rendelete (2012. június 19.) a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló 850/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az I. melléklete tekintetében történő módosításáról (HL L 159., 2012.6.20., 1. o.).

                     (13)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2010/75/EU irányelve (2010. november 24.) az ipari kibocsátásokról (a környezetszennyezés integrált megelőzése és csökkentése) (HL L 334., 2010.12.17., 17. o.).

                     (14)
                  A Tanács 1999/468/EK határozata (1999. június 28.) a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 184., 1999.7.17., 23. o.).

                     (15)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

                     (16)
                  A Tanács 2006/507/EK határozata (2004. október 14.) a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezménynek az Európai Közösség részéről való megkötéséről (HL L 209., 2006.7.31., 1. o.).

                     (17)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 850/2004/EK rendelete (2004. április 29.) a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról és a 79/117/EGK irányelv módosításáról (HL L 158., 2004.4.30., 7. o.).

                     (18)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).

                     (19)
                  A Bizottság (EU) 2017/227 rendelete (2017. február 9.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XVII. mellékletének a bisz(pentabróm-fenil)éter tekintetében történő módosításáról (HL L 35., 2017.2.10., 6. o.).

                     (20)
                  A Bizottság (EU) 2015/2030 rendelete (2015. november 13.) a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló 850/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról (HL L 298., 2015.11.14., 1. o.).

                     (21)
                  A Bizottság 519/2012/EU rendelete (2012. június 19.) a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló 850/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az I. melléklete tekintetében történő módosításáról (HL L 159., 2012.6.20., 1. o.).

                     (22)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2010/75/EU irányelve (2010. november 24.) az ipari kibocsátásokról (a környezetszennyezés integrált megelőzése és csökkentése) (HL L 334., 2010.12.17., 17. o.).

                     (23)
                  A POPRC-12/3., a POPRC-12/4. és a POPRC-12/5. sz. határozat.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0772

Javaslat: a Tanács határozata Portugália számára a Madeira autonóm régióban előállított sör tekintetében kedvezményes jövedékiadó-mérték alkalmazásának engedélyezéséről  /* COM/2007/0772 végleges - CNS 2007/0273 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 6.12.2007COM(2007) 772 végleges2007/0273 (CNS)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAPortugália számára a Madeira autonóm régióban előállított sör tekintetében kedvezményes jövedékiadó-mérték alkalmazásának engedélyezéséről(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁS1) A JAVASLAT HÁTTERE-  A javaslat indokai és célkitűzéseiPortugália 2007. május 30-án az EK-Szerződés 299. cikkének (2) bekezdésére hivatkozva engedélyt kért arra, hogy a Szerződés 90. cikkétől eltérve, az alkohol és az alkoholtartalmú italok jövedékiadó-mértékének közelítéséről szóló, 1992. október 19-i 92/84/EGK tanácsi irányelv[1] alapján megállapított nemzeti jövedékiadó-mértéknél alacsonyabb jövedékiadó-mértéket alkalmazhasson a Madeirán előállított sör tekintetében amennyiben a sörfőzde éves termelése nem haladja meg a 300 000 hektolitert. A kérelemnek megfelelően a 200 000 hektolitert meghaladó termelés csak addig a mértékig részesülhet a kedvezményben, ameddig helyi fogyasztásra szánják.Portugália azzal érvelt, hogy az adókedvezmény további alkalmazása az olyan madeirai helyi sörfőzdék által termelt sör esetében, amelyek éves termelése nem haladja meg a 300 000 hektolitert, alapvető jelentőségű a helyi söripar fennmaradása szempontjából. Megjegyzendő, hogy a 92/83/EGK tanácsi irányelv 4. cikkének rendelkezései lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy kedvezményes jövedékiadó-mérték alkalmazását írják elő, amely legfeljebb a rendes nemzeti jövedékiadó-mértéknél 50%-kal lehet alacsonyabb a független kisüzemi – azaz az évente 200 000 hektoliternél kisebb termeléssel rendelkező – sörfőzdék által termelt sör tekintetében. A vonatkozó nemzeti előírások értelmében a Madeirán működő sörfőzdék esetében a teljes, 50%-kal csökkentett mérték érvényesül. Főként a megnövekedett turizmus eredményeként azonban a Madeirán működő két sörfőzde közül az egyik majdnem eléri az évi 200 000 hektoliteres termelést, amelynek következtében a hatályban lévő rendelkezések alapján jogosultsága a jövedékiadó-kedvezményre meg fog szűnni.A szóban forgó sörfőzdék esetében a fő hátrányt elszigetelt elhelyezkedésük, a szétszabdalt területek és a szűk helyi piacok jelentik. Ezekhez a problémákhoz társul a más tagállamokból származó sörfajták miatti kiélezett verseny, mivel elszigetelt elhelyezkedésük miatt a nagy raktárkészlet tartásából, az alapanyag, másodlagos anyagok és a csomagolóanyagok portugál szárazföldről történő szállításából eredően többletköltségeket kell viselniük. Így, még ha ezek a sörfőzdék nem is számítanak többé az említett 4. cikk meghatározása értelmében kisüzemnek, miután éves termelésük elérte a 200 000 hektolitert, a versenyben résztvevő nagy nemzeti és multinacionális sörfőzdékkel összehasonlítva továbbra is kisüzemek maradnak.Egy példával illusztrálva, a verseny növekedése ellenére egy madeirai sör kiskereskedelmi ára (128 EUR/hektoliter) jelenleg körülbelül 7,5%-kal magasabb, mint a portugál szárazföldön előállított és Madeira piacán értékesített sör (119 EUR/hektoliter). Ezért, ha a szóban forgó sörfőzdék elveszítik az adókedvezmény miatti előnyüket, a kiskereskedelmi árak eltérése legalább 15%-ra emelkedne (137 EUR/hektoliter).Ezen sörfőzdék további fennmaradásának biztosításához ezért nagyon fontos, hogy megkaphassák az adókedvezményt abban az esetben, ha éves termelésük meghaladja a 200 000 hektolitert, de nem éri el a 300 000 hektolitert. Ahhoz azonban, hogy mindez ne veszélyeztesse a belső piacot, a 200 000 hektoliter fölé eső termelés tekintetében az adókedvezményre való jogosultsága csak a helyi fogyasztásra szánt sörre alkalmazandó.A kedvezményes adómértéknek a rendes nemzeti jövedékiadó-mértéknél 50%-kal kell kevesebbnek lennie. A portugál szárazföldön és más tagállamokban levő, 200 000 hektolitert meghaladó termelésű sörfőzdékből Madeirára importált sör nem lenne jogosult az adókedvezményre. Portugália kérelme az EK-Szerződés 299. cikkének (2) bekezdésén alapul.A helyi gazdasági szereplők kereskedelmi tevékenységének fejlesztéséhez szükséges jogbiztonság fontosságát és annak szükségességét mérlegelve, hogy meg kell határozni az adóeltérés időtartamát, a Bizottság javasolja, hogy a határozatban foglalt engedély hatéves időtartamra terjedjen ki, azzal a feltétellel, hogy Portugália időközi jelentést nyújt be a Bizottságnak annak vizsgálatához, hogy fennállnak-e még az adókedvezményt indokolttá tevő okok.-  Általános háttérAz alkoholra és az alkoholtartalmú italokra kivetett jövedéki adóra vonatkozó közösségi keretet két irányelv határozza meg. Az alkohol és az alkoholtartalmú italok jövedéki adója szerkezetének összehangolásáról szóló, 1992. október 19-i 92/83/EGK tanácsi irányelv megállapítja az adó hatálya alá tartozó termékek egységes fogalommeghatározását, meghatározza az adó kiszámításának módszerét és a kritériumokat, amelyek alapján egyes termékek mentességben vagy kedvezményes adómértékben részesülhetnek. Az alkohol és az alkoholtartalmú italok jövedékiadó-mértékének közelítéséről szóló, 1992. október 19-i 92/84/EGK tanácsi irányelv valamennyi termékkategória vonatkozásában meghatározza a minimális jövedékiadó-mértékeket.Különösen a 92/83/EGK tanácsi irányelv 4. cikke tartalmaz olyan előírásokat, amelyek lehetővé teszik kedvezményes jövedékiadó-mérték alkalmazását, amely kedvezmény legfeljebb 50%-kal lehet kevesebb a rendes nemzeti jövedékiadó-mértékénél a független, kis sörfőzdék által termelt sör tekintetében, amelyeknek az éves termelése nem haladja meg a 200 000 hektolitert. A vonatkozó nemzeti előírások értelmében a Madeirán működő sörfőzdék esetében már érvényesül a teljes, 50%-kal csökkentett adómérték. Főként a megnövekedett turizmus eredményeként azonban a Madeirán működő két sörfőzde közül az egyik termelése majdnem eléri az évi 200 000 hektolitert, amelynek következtében a hatályban lévő rendelkezések alapján adókedvezmény-jogosultsága meg fog szűnni.-  Meglévő rendelkezések a javaslat által szabályozott területenAz EK-Szerződés 299. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a szerződés rendelkezéseit alkalmazni kell Franciaország tengerentúli megyéire, az Azori-szigetekre, Madeirára és a Kanári-szigetekre (legkülső régiók). Figyelembe véve azonban Franciaország tengerentúli megyéi, az Azori-szigetek, Madeira és a Kanári-szigetek strukturális, gazdasági és társadalmi helyzetét, amit távoli fekvésük, szigetjellegük, kis méretük, kedvezőtlen domborzati és éghajlati viszonyaik és néhány terméktől való gazdasági függésük súlyosbít, amely tényezők állandósága és együttes hatása jelentősen hátráltatja fejlődésüket, a Tanács a Bizottság javaslata alapján és az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően minősített többséggel egyedi intézkedéseket fogad el, amelyek célja különösen az, hogy meghatározza az EK-Szerződés – így a közös politikák – alkalmazásának feltételeit ezekben a régiókban.-  Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivelAz EK-Szerződés 299. cikkének (2) bekezdésében előírt egyedi intézkedéseknek figyelembe kell venniük a legkülső régiók sajátos jellemzőit és korlátait anélkül, hogy veszélyeztetnék a közösségi jogrend – így a belső piac és a közös politikák – integritását és koherenciáját. Ezt a követelményt a portugál hatóságok kérelmének igen alapos vizsgálatával vették figyelembe. Azért, hogy ne kerüljön veszélybe a belső piac, különösen a 200 000 hektoliter fölötti termelés adókedvezményre való jogosultsága csak a Madeirán helyi fogyasztásra szánt sörre alkalmazandó.2) KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT-  Konzultáció az érdekelt felekkelA portugál hatóságok a kérelmet az érintett gazdasági szereplők kérelmei nyomán nyújtották be.-  Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználásaKülső szakértők bevonására nem volt szükség.-  HatásvizsgálatA javaslat gazdasági és szociális hatása csak Madeirát és a két, jelenleg ott működő sörfőzde egyikét érinti, és ezért minimálisnak tekinthető.A növekvő verseny nyomása ellenére egy madeirai sör kiskereskedelmi ára (128 EUR/hektoliter) jelenleg körülbelül 7,5%-kal magasabb, mint a portugál szárazföldön előállított és Madeira piacán értékesített sör (119 EUR/hektoliter). Ezért ha a szóban forgó sörfőzdék elveszítik az adókedvezmény miatti előnyüket, a kiskereskedelmi árak eltérése legalább 15%-ra emelkedne (137 EUR/hektoliter).Ezen sörfőzdék további fennmaradásának biztosításához ezért nagyon fontos, hogy megkaphassák az adókedvezményt abban az esetben, ha a sörfőzde éves termelése a 200 000 hektolitert meghaladja, de nem éri el a 300 000 hektolitert. Ahhoz azonban, hogy mindez ne veszélyeztesse az egységes piacot, a 200 000 hektoliter feletti termelésre vonatkozóan az adókedvezményre való jogosultság csak a helyi fogyasztásra szánt sörre alkalmazandó.Az adókedvezmény a rendes nemzeti jövedékiadó-mérték 50%-a. A portugál szárazföldön és más tagállamokban levő, 200 000 hektolitert meghaladó termelésű sörfőzdékből Madeirára importált sör nem lenne jogosult az adókedvezményre.3) A JAVASLAT JOGI ELEMEI-  A javasolt intézkedés összefoglalásaA javasolt határozat engedélyezi Portugália számára kedvezményes mértékű jövedékiadó-mérték alkalmazását 2013. december 31-ig, amely a minimális adómértéknél alacsonyabb lehet, de a Portugáliában hatályban lévő rendes nemzeti jövedékiadó-mértéknél legfeljebb 50 %-kal a Madeira autonóm régióban az olyan független sörfőzdék által termelt sör tekintetében, amelyek teljes éves termelése nem haladja meg a 300 000 hektolitert; a 200 000 hektoliter fölötti termelés csak akkor részesül adókedvezményben, ha helyi fogyasztásra szánják.-  Jogalap:A Szerződés 299. cikkének (2) bekezdése.-  A szubszidiaritás elveA Szerződés előírásaitól való eltérés annak 299. cikke (2) bekezdésével összhangban a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ezért nem alkalmazható.-  Az arányosság elveA javaslat megfelel az arányosság elvének. A javaslat nem lépi túl a Madeira autonóm régióban termelt sörhöz kapcsolódó magas költségek kompenzálásához szükséges mértéket.-  Az eszközök megválasztásaA Szerződés 299. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a legkülső régióknak kedvező egyedi intézkedéseket tanácsi határozattal kell meghozni.4) KÖLTSÉGVETÉSI KIHATÁSOKA javaslat nincs kihatással a Közösség költségvetésére.5) TOVÁBBI INFORMÁCIÓK-  A meglévő jogszabályok hatályon kívül helyezéseNem alkalmazandó.-  Megfelelési táblázatNem alkalmazandó.2007/0273 (CNS)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAPortugália számára a Madeira autonóm régióban előállított sör tekintetében kedvezményes jövedékiadó-mérték alkalmazásának engedélyezésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 299. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára[2],tekintettel az Európai Parlament véleményére[3],mivel:(1) Portugália 2007. május 30-án az EK-Szerződés 299. cikkének (2) bekezdésére hivatkozva kérelmezte, hogy a Szerződés 90. cikkétől eltérve, az alkohol és az alkoholtartalmú italok jövedékiadó-mértékének közelítéséről szóló, 1992. október 19-i 92/84/EGK tanácsi irányelv[4] alapján megállapított nemzeti jövedékiadó-mértéknél alacsonyabb mértéket alkalmazhasson a Madeirán előállított sör tekintetében azokban az esetekben, amikor a sörfőzde éves termelése nem haladja meg a 300 000 hektolitert. a 200 000 hektoliter fölötti termelés csak akkor részesül adókedvezményben, ha helyi fogyasztásra szánják.(2) Kérésének indokolása során Portugália azzal érvelt, hogy az alkohol és az alkoholtartalmú italok jövedéki adója szerkezetének összehangolásáról szóló, 1992. október 19-i 92/83/EGK tanácsi irányelv[5] 4. cikke által kínált lehetőségek nem elegendőek a madeirai sörfőzdék elszigetelt elhelyezkedéséből, a szétszabdalt területekből és a szűk helyi piacokból adódó hátrányok ellentételezéséhez. Az EK-Szerződés e rendelkezése alapján azok a sörfőzdék, amelyeknek éves termelése nem haladja meg a 200 000 hektolitert, jogosultak a kedvezményes jövedékiadó-mértékre, feltéve, hogy ez a kedvezmény legfeljebb 50%-kal alacsonyabb a rendes nemzeti jövedékiadó-mértéknél. Portugália alkalmazta ezt a rendelkezést, 50%-os kedvezményt érvényesítve azokra a sörfőzdékre, amelyek éves termelése nem haladja meg a 200 000 hektolitert. Ha azonban a Madeirán levő sörfőzdék elérik ezt a termelési küszöböt, ez nem azt jelzi, hogy pozíciójuk kellően erős ahhoz, hogy megbirkózzanak a portugál szárazföldről (vagy Európa más területeiről) származó sörök által teremtett versennyel. A helyi piac részesedése tovább fog csökkenni, mivel továbbra is szembesülnek a megjelenő külföldi sörök erős versenyével, és mivel elszigetelt elhelyezkedésük miatt a nagy raktárkészlet tartásából, az alapanyag, másodlagos anyagok és a csomagolóanyagok portugál szárazföldről történő szállításából eredően többletköltségeket kell viselniük. Így, még ha ezek a sörfőzdék, miután éves termelésük elérte a 200 000 hektolitert, nem is számítanak többé az említett 4. cikk meghatározása értelmében kisüzemnek, a versenyben résztvevő nagy nemzeti és multinacionális sörfőzdékkel összehasonlítva továbbra is azok maradnak. Ezen sörfőzdék további fennmaradásának biztosításához ezért nagyon fontos, hogy megkaphassák az adókedvezményt abban az esetben, ha a sörfőzde éves termelése a 200 000 hektolitert meghaladja, de nem kerül a 300 000 hektoliter fölé.(3) Portugália ezért kérelmezi a rendes nemzeti adómérték 50%-át nem meghaladó mértékű adókedvezményre való jogosultság biztosítását a madeirai független sörfőzdék által helyben termelt sör tekintetében, amelyek éves termelése nem haladja meg a 300 000 hektolitert. Amennyiben azonban az éves termelés meghaladja a 200 000 hektolitert, az ezt meghaladó mennyiség vonatkozásában az adókedvezményre való jogosultság csak a helyi fogyasztásra szánt sör esetében alkalmazható.(4) A helyzet alapos vizsgálata azt mutatja, hogy eleget kell tenni Portugália kérelmének, azért, hogy fenntarthassák Madeira legkülső régióinak söriparát. Egyértelmű, hogy a szóban forgó körülmények között és a vonatkozó feltételek alapján az adókedvezmény kiterjesztése azzal a hatással jár, hogy Madeira söripara portugál szárazföldön és más tagállamokban levő versenytársaival egyenlő helyzetbe kerül. Az így szerzett adóelőny mindössze az iparág elszigetelt fekvéséből szükségszerűen eredő többletköltségek ellentételezését jelenti.(5) Annak biztosításához, hogy a belső piac ne kerüljön veszélybe, az adókedvezményre való jogosultság a 200 000 hektoliter feletti termelés esetében csak a Madeirán termelt és helyi fogyasztásra szánt sör esetében alkalmazandó.(6) Bár a Szerződés 90. cikkétől való eltérésre vonatkozó kérelem indokolt azért, hogy Madeira legkülső régióinak fejlődése ne kerüljön veszélybe, meg kell állapítani az adóeltérés időtartamát is. Másrészt azonban biztosítani kell, hogy a helyi gazdasági szereplők megfelelő biztonsággal rendelkezzenek kereskedelmi tevékenységük fejlesztéséhez. Ezért helyénvaló az eltérés engedélyezése hatéves időtartamra.(7) Elő kell írni továbbá egy időközi jelentés készítését, amely alapján a Bizottság értékelheti, hogy továbbra is fennállnak-e az adóügyi eltérés indokai.(8) Az e határozatban előírt intézkedések nem sértik a Szerződés 87. és 88. cikkének alkalmazását.ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA Szerződés 90. cikkétől eltérve engedélyezni kell Portugália számára a 92/84/EGK irányelv alapján meghatározott nemzeti adómértéknél alacsonyabb jövedékiadó-mérték alkalmazását a Madeira autonóm régióban működő független sörfőzdék által előállított sör tekintetében, amelyeknek az éves termelése nem haladja meg a 300 000 hektolitert. Az éves 200 000 hektoliter fölötti termelés esetében az adókedvezmény csak a helyi fogyasztásra szánt sörre alkalmazandó.A „független kisüzemi sörfőzde” az a sörfőzde, amely jogi és gazdasági szempontból független minden más sörfőzdétől, amely minden más sörfőzde telephelyétől fizikailag elkülönült telephelyet használ és amely nem licencia alapján működik. Amennyiben azonban két vagy több kisüzemi sörfőzde együttműködik, és az összesített éves termelésük nem haladja meg a 300 000 hektolitert, akkor azok a sörfőzdék egyetlen független, kisüzemi sörfőzdeként kezelhetők.A kedvezményes jövedékiadó-mérték alacsonyabb lehet a minimális mértéknél, de a Portugáliában hatályban levő rendes nemzeti jövedékiadó-mértékénél legfeljebb 50%-kal.2. cikkPortugáliának legkésőbb 2010. december 31-ig jelentést kell benyújtania a Bizottsághoz, amely alapján az értékelheti, hogy fennállnak-e az 1. cikkben előírt eltérést indokló okok.3. cikkEzt a határozatot 2013. december 31-ig kell alkalmazni.4. cikkEnnek a határozatnak a Portugál Köztársaság a címzettje.Kelt Brüsszelben, -án/-én.a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 316, 1992.10.31., 29.o.[2] HL C […]., […]., […]. o.[3] [5] HL C […], […], […]. o.[4] HL L 316, 1992.10.31., 29.o.[5] HL L 316, 1992.10.31., 21.o. A 2003. évi csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.


|

52011PC0620

/* COM/2011/0620 végleges - 2011/0264 (NLE) */  Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a géntechnológiával módosított 281-24-236x3006-210-23 fajtájú gyapotot (DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről

	INDOKOLÁSA tanácsi határozatra irányuló mellékelt javaslat a géntechnológiával módosított 281-24-236x3006-210-23 (DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5) gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozik, amelyek forgalomba hozatala érdekében a Dow AgroSciences Europe 2005. június 22-én a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK rendelet alapján kérelmet nyújtott be Hollandia illetékes hatóságához.A mellékelt javaslat kiterjed a 281-24-236x3006-210-23 gyapotot tartalmazó vagy abból álló, de élelmiszernek vagy takarmánynak nem minősülő olyan termékek forgalomba hozatalára is, amelyeket a termesztés kivételével ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más gyapotot.Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság 2010. június 15-én az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikkének megfelelően kedvező véleményt adott ki. Ebben úgy ítélte meg, hogy az emberi és állati egészségre, illetve a környezetre gyakorolt potenciális hatások szempontjából a 236x3006-210-23 gyapot ugyanolyan biztonságos, mint géntechnológiával nem módosított megfelelője. Ezért arra a következtetésre jutott, hogy valószínűtlen, hogy a kérelemben szereplő, 236x3006-210-23 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának – a termékek tervezett felhasználási körében – káros hatása lenne az emberi vagy az állati egészségre, illetve a környezetre.Ezek alapján a Bizottság 2011. február 9-én az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságnál szavazásra terjesztette elő a géntechnológiával módosított 281-24-236x3006-210-23 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek uniós piacon való forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló határozattervezetét. Az Állandó Bizottság nem nyilvánított véleményt: 14 tagállam (192 szavazat) támogatta a határozattervezetet, 10 tagállam ellenezte (87 szavazat) és 3 tagállam tartózkodott (66 szavazat).Ezért az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkének (2) bekezdése értelmében és a 2006/512/EK tanácsi határozattal módosított 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikkének megfelelően a Bizottságnak javaslatot kell benyújtania a Tanácshoz a meghozandó intézkedésekről, amelyről a Tanácsnak három hónapon belül minősített többséggel döntést kell hoznia, valamint tájékoztatnia kell a Parlamentet.2011/0264 (NLE)JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa géntechnológiával módosított 281-24-236x3006-210-23 fajtájú gyapotot (DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)(EGT-vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke (3) bekezdésére,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,mivel:1.  2005. június 22-én a Dow AgroSciences Europe az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikke szerint kérelmet nyújtott be (a továbbiakban: kérelem) Hollandia illetékes hatóságához a 281-24-236x3006-210-23 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan.2.  A kérelem kiterjed a 281-24-236x3006-210-23 gyapotot tartalmazó vagy abból álló, de élelmiszernek vagy takarmánynak nem minősülő olyan termékek forgalomba hozatalára is, amelyeket – a termesztésen kívül – ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más gyapotot. Ezért az 1829/2003/EK rendelet 5. cikkének (5) bekezdésével és 17. cikkének (5) bekezdésének megfelelően a kérelem tartalmazza a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[2] III. és IV. mellékletében előírt adatokat és információkat, valamint a 2001/18/EK irányelv II. mellékletében megállapított elvekkel összhangban végzett kockázatértékelésről szóló információkat és következtetéseket. Magában foglalja továbbá a 2001/18/EK irányelv VII. mellékletének megfelelő, a környezeti hatások megfigyelésére irányuló felügyeleti tervet is.3.  Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) 2010. június 15-én az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikkének megfelelően kedvező véleményt adott ki. Ebben úgy ítélte meg, hogy az emberi és állati egészségre, illetve a környezetre gyakorolt lehetséges hatások szempontjából a 281-24-236x3006-210-23 gyapot ugyanolyan biztonságos, mint géntechnológiával nem módosított megfelelője. Ezért arra a következtetésre jutott, hogy valószínűtlen, hogy a kérelemben szereplő, 281-24-236x3006-210-23 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek (a továbbiakban: termékek) forgalomba hozatalának – a termékek tervezett felhasználási körében – káros hatása lenne az emberi vagy az állati egészségre, illetve a környezetre[3].4.  Véleményében az EFSA figyelembe vette az illetékes nemzeti hatóságokkal az említett rendelet 6. cikkének (4) bekezdésében és 18. cikkének (4) bekezdésében előírtak szerint folytatott konzultáció keretében a tagállamok által felvetett összes konkrét kérdést és aggályt.5.  Véleményében az EFSA továbbá arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmező által benyújtott, a környezeti hatások megfigyelésére irányuló, általános felügyeleti tervből álló terv összhangban áll a termékek tervezett felhasználásával. A gyapotmag fizikai tulajdonságai és szállítási módozatai miatt ugyanakkor az EFSA azt ajánlotta, hogy az általános megfigyelés keretében külön intézkedések bevezetésével is ellenőrizzék azon területeket, amelyeken valószínűsíthető a vad gyapotnövény magjainak elszóródása és a növény megtelepedése.6.  A felügyeleti követelmények jobb meghatározása, valamint az EFSA-ajánlásnak való megfelelés érdekében a kérelmező által benyújtott felügyeleti tervet módosították. Külön intézkedéseket vezettek be a gyapotmagok nem szándékolt kiszóródásának vagy elszóródásának korlátozása és a véletlenül megtelepedett populációk felszámolása érdekében.7.  E megfontolásokat figyelembe véve a termékekre vonatkozó engedélyt meg kell adni.8.  A géntechnológiával módosított szervezetek egyedi azonosítóinak kialakítására és hozzárendelésére szolgáló rendszer létrehozásáról szóló, 2004. január 14-i 65/2004/EK bizottsági rendeletben[4] előírtaknak megfelelően minden egyes géntechnológiával módosított szervezethez (a továbbiakban: GMO) egyedi azonosítót kell hozzárendelni.9.  Az EFSA által kiadott vélemény alapján úgy tűnik, hogy a 281-24-236x3006-210-23 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerekre, élelmiszer-összetevőkre és takarmányokra vonatkozóan nincs szükség különleges címkézési előírásokra azokon kívül, amelyeket az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdése és 25. cikkének (2) bekezdése előír. Annak biztosítására azonban, hogy a termékeket az e határozatban előírt engedélynek megfelelően használják fel, az engedélyre irányuló kérelem tárgyát képező, GMO-t tartalmazó vagy abból álló takarmány, illetve az e GMO-t tartalmazó vagy abból álló, élelmiszeren és takarmányon kívüli egyéb termék címkézésének egyértelműen utalnia kell arra, hogy a szóban forgó termékeket nem szabad termesztésre használni.10.  A géntechnológiával módosított szervezetek g és címkézéséről, és a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított élelmiszer- és takarmánytermékek nyomonkövethetőségéről, valamint a 2001/18/EK irányelv módosításáról szóló, 2003. szeptember 22-i 1830/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[5] 4. cikkének (6) bekezdése meghatározza a GMO-ból álló vagy azt tartalmazó termékek címkézésére vonatkozó követelményeket. A GMO-ból álló vagy azt tartalmazó termékekre vonatkozó nyomonkövethetőségi követelmények az említett rendelet 4. cikkének (1)-(5) bekezdésében, a GMO-ból előállított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó nyomonkövethetőségi követelmények pedig az 5. cikkében vannak meghatározva.11.  Az engedély jogosultjának évente jelentést kell benyújtania a környezetre gyakorolt hatások felügyeletére vonatkozó tervben meghatározott tevékenységek végrehajtásáról és eredményeiről. Ezeket az eredményeket a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[6] alapján a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásával, illetve forgalomba hozatalra szánt termékekben vagy termékekként való felhasználásával kapcsolatos felügyeleti eredmények ismertetésére szolgáló egységes jelentéstételi formanyomtatványok létrehozásáról szóló, 2009. október 13-i 2009/770/EK bizottsági határozatnak megfelelően kell benyújtani. Az EFSA véleménye a forgalomba hozatalra és/vagy a felhasználásra és a kezelésre vonatkozóan – beleértve az élelmiszer vagy takarmány forgalomba hozatalát követő felügyeleti követelményeket is – nem indokolja semmilyen, az 1829/2003/EK rendelet 6. cikke (5) bekezdésének e) pontjában, illetve 18. cikke (5) bekezdésében előírt különleges feltétel vagy korlátozás, vagy különleges ökológiai rendszerek/környezet és/vagy földrajzi területek védelmére irányuló különleges feltételeket bevezetését.12.  A termékek engedélyezésére vonatkozó minden információt be kell jegyezni a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok 1829/2003/EK rendeletben előírt közösségi nyilvántartásába.13.  E határozatról a biológiai biztonsággal foglalkozó információs központon keresztül értesíteni kell a Biológiai Biztonságról szóló Biológiai Sokféleség Egyezmény Cartagena Jegyzőkönyvében részes feleket, a géntechnológiával módosított szervezetek országhatárokon történő átviteléről szóló, 2003. július 15-i 1946/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[7] 9. cikke (1) bekezdésének és 15. cikke (2) bekezdése c) pontjának megfelelően.14.  A kérelmezővel konzultáltak az e határozatban előírt intézkedésekről.15.  Az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt.ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikk Géntechnológiával módosított szervezet és egyedi azonosítóA 65/2004/EK rendelet értelmében a géntechnológiával módosított 281-24-236x3006-210-23 gyapotot ( Gossypium hirsutum ) e határozat melléklete b) pontjának megfelelően a DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 egyedi azonosítóval látják el.2. cikkEngedélyezésAz 1829/2003/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének és 16. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában az e határozatban megállapított feltételeknek megfelelően a következő termékeket engedélyezik:a) DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és élelmiszer-összetevők;b) DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított takarmányok;c) DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 gyapotot tartalmazó vagy abból álló élelmiszeren és takarmányon kívüli olyan termékek, amelyeket a termesztés kivételével ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más gyapotot.3. cikk Címkézés1. Az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében és 25. cikkének (2) bekezdésében, illetve az 1830/2003/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdésében megállapított címkézési előírások alkalmazásában a „szervezet neve”: „gyapot”.2. A címkén, valamint a 2. cikk b) és c) pontjában említett, DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 gyapotot tartalmazó vagy abból álló termékeket kísérő dokumentumokon fel kell tüntetni a „nem termesztésre” feliratot.4. cikk A környezeti hatások felügyelete1. Az engedély jogosultja köteles gondoskodni a melléklet h) pontjában meghatározott, a környezeti hatások megfigyelésére irányuló felügyeleti terv kidolgozásáról és végrehajtásáról.2. Az engedély jogosultja a 2009/770/EK bizottsági határozatnak megfelelően évente jelentést nyújt be a Bizottsághoz a felügyeleti tervben meghatározott tevékenységek végrehajtásáról és eredményeiről.5. cikkKözösségi nyilvántartásAz e határozat mellékletében szereplő információkat be kell jegyezni a géntechnológiával módosított élelmiszereknek és takarmányoknak az 1829/2003/EK rendelet 28. cikkében előírt közösségi nyilvántartásába.6. cikkAz engedély jogosultjaAz engedély jogosultja a Dow AgroSciences Europe (Egyesült Királyság), a Mycogen Seeds (Egyesült Államok) képviseletében.7. cikkÉrvényességE határozat az értesítés napjától számított tíz évig alkalmazandó.8. cikk CímzettE határozat címzettje a Dow AgroSciences Europe, European Development Centre, 3 Milton Park, Abingdon, Oxon OX14 4RN, Egyesült Királyság.Kelt Brüsszelben, …-án/-én.a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETa) A kérelmező és az engedély jogosultja:Név: Dow AgroSciences Europe,Cím : European Development Centre, 3 Milton Park, Abingdon, Oxon OX14 4RN, Egyesült Királyságb) A termékek megjelölése és leírása:(1) DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és élelmiszer-összetevők.(2) DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított takarmányok;(3) DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 gyapotot tartalmazó vagy abból álló élelmiszeren és takarmányon kívüli olyan termékek, amelyeket a termesztés kivételével ugyanarra a felhasználásra szánnak mint bármely más gyapotot.A kérelemben leírt, géntechnológiával módosított DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 gyapot ( Gossypium hirsutum ) tartalmazza a Cry1Ac és a Cry1F fehérjét, melyek védelmet biztosítanak egyes, a Lepidoptera rendbe tartozó kártevők ellen, valamint a szelekciós markerként használt PAT proteint, mely ellenállást biztosít a glufozinát-ammónium tartalmú gyomirtókkal szemben.c) Címkézés:(1) Az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében és 25. cikkének (2) bekezdésében, illetve az 1830/2003/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdésében megállapított, címkézésre vonatkozó különleges követelmények alkalmazásában a „szervezet neve”: „gyapot”.(2) A 2. cikk b) és c) pontjában említett, DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 gyapotot tartalmazó vagy abból álló termékek címkéjén, valamint e termékeket kísérő dokumentumokon fel kell tüntetni a „nem termesztésre” feliratot.d) Kimutatási módszer:-  Eseményspecifikus, valós idejű polimeráz láncreakcióra épülő módszer a DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 gyapot kvantitatív azonosítására;-  Magvakon hitelesítette az 1829/2003/EK rendelet alapján létrehozott közösségi referencialaboratórium; a hitelesítési jelentés az alábbi internetcímen olvasható: http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm;-  Referenciaanyag: ERM®-BF422, amely hozzáférhető az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontján (Joint Reserach Centre, JRC) és az Etalonanyag- és Mérésügyi Intézeten (Institute of Reference Materials and Measurements, IRMM) keresztül, az alábbi internetcímen: https://irmm.jrc.ec.europa.eu/rmcataloguee) Egyedi azonosító:DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5f) A Biológiai Sokféleség Egyezmény Biológiai Biztonságról szóló Cartagena Jegyzőkönyvének II. melléklete szerint előírt információ:Biológiai biztonsággal foglalkozó információs központ, a bejegyzés azonosítószáma: [ értesítéskor kell kitölteni ].g) A termékek forgalomba hozatalának, felhasználásának vagy kezelésének feltételei vagy korlátozásai:Nem szükséges.h) Felügyeleti tervA 2001/18/EK irányelv VII. mellékletének megfelelően a környezeti hatások felügyeletét célzó terv.[Hivatkozás: az interneten közzétett terv ]i) Forgalomba hozatal utáni felügyeleti követelmények az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerek felhasználása tekintetébenNem szükséges.Megjegyzés: idővel szükségessé válhat a vonatkozó dokumentumok internetes hivatkozásainak módosítása. Ezeket a módosításokat a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok közösségi nyilvántartásának frissítése útján teszik közzé. [1] HL L 268., 2003.10.18., 1. o.[2] HL L 106., 2001.4.17., 1. o.[3] http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2010-00863[4] HL L 10., 2004.1.16., 5. o.[5] HL L 268., 2003.10.18., 24. o.[6] HL L 275., 2009.10.21., 9. o.[7] HL L 287., 2003.11.5., 1. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0239

Javaslat: a Tanács határozata az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó vámegyezmény (1975. évi TIR-egyezmény) módosítására irányuló javaslatot illetően a Közösség által képviselendő álláspontról  /* COM/2009/0239 végleges - ACC 2009/0069 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 26.5.2009COM(2009) 239 végleges2009/0069 (ACC)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó vámegyezmény (1975. évi TIR-egyezmény) módosítására irányuló javaslatot illetően a Közösség által képviselendő álláspontrólINDOKOLÁS1. A JAVASLAT HÁTTERE1.1. A javaslat okai és céljaiAz áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó 1975. november 14-i vámegyezményt (TIR-egyezmény) az Európai Gazdasági Közösség részéről a 2112/78/EGK tanácsi rendelettel hagyták jóvá. Az egyezmény 1983. június 20-án lépett hatályba a Közösségben.A javasolt határozat arra irányul, hogy a Közösség elfogadja a TIR-egyezménynek a fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó ENSZ EGB-munkacsoport által jóváhagyott legújabb módosításait.1.2. Háttér-információkA TIR-egyezmény, amellyel kapcsolatban az Egyesült Nemzetek Szervezetének genfi székhelyű Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ EGB) látja el az igazgatási feladatokat, vámtranziteljárást határozott meg az áruk nemzetközi közúti forgalmának lebonyolítására. Az egyezmény lehetővé teszi, hogy a vám- és adófelfüggesztés hatálya alatt lévő áruk fuvarozásuk közben a vámhatóságok minimális beavatkozása mellett jussanak át az országhatárokon. A TIR-rendszer a nemzetközi árumozgás hagyományos akadályainak mérséklésével elősegíti a nemzetközi kereskedelem fejlődését. Az árutovábbítás során elszenvedett késések csökkentésével jelentős megtakarítás érhető el a szállítási költségek terén. A rendszer legfontosabb előnye, hogy a TIR-egyezmény a nemzetközi garanciavállalási láncon keresztül viszonylag egyszerű hozzáférést biztosít az előírt garanciákhoz.A fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó ENSZ EGB-munkacsoport egyetért abban, hogy a TIR-egyezmény bizonyos módosításokra szorul. Ezek a módosítások elsősorban a pénzügyi felelősségre és a vámtartozás behajtására vonatkozó cikkeket érintik. A szóban forgó cikkek átdolgozása és egyértelműsítése könnyebbé teszi az eljárás megértését és alkalmazását. További javasolt módosítás, hogy az egyezmény szövege egészüljön ki a „nemzetközi szervezet” fogalommeghatározásával, és egyértelműen határozza meg az eljárást, amellyel ez a szervezet a nemzetközi garanciavállalási lánc megszervezésére meghatalmazást kaphat.1.3. Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területenA TIR-egyezmény 1., 6., 8., 10. és 11. cikke.1.4. Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivelA javasolt határozat összhangban van a közös kereskedelem- és közlekedéspolitikával. A közúti fuvarozást megkönnyítő TIR-rendszernek köszönhetően az áruk a vámhatóságok minimális beavatkozásával szállíthatók át a 66 Szerződő Fél területén, és a nemzetközi garanciavállalási láncon keresztül viszonylag egyszerű hozzáférés nyílik az előírt garanciákhoz. A TIR-egyezmény révén elért egyszerűsítések összhangban vannak a felülvizsgált lisszaboni stratégiával.2. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT2.1. Konzultáció az érdekeltekkelA konzultáció módja, a legfontosabb célterületek és a válaszadók köreA javaslatról konzultációk folytak a Közúti Fuvarozók Nemzetközi Egyesületével. A konzultációkra a Vámkódex Bizottság és a fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó ENSZ EGB-munkacsoport ülésein került sor.Az észrevételek és felhasználásuk rövid ismertetéseKedvező vélemény.2.2. Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználásaKülső szakértők bevonására nem volt szükség.2.3. HatásvizsgálatA javasolt módosítások a TIR-rendszeren belüli behajtási eljárást meghatározó cikkek érdemét nem módosítják, csupán az eljárás könnyebb érthetősége és alkalmazása érdekében átdolgozzák őket. Ezenkívül, mivel a TIR-rendszerben egy nemzetközi szervezet is részt vesz, az egyezménynek ezt a szervezetet egyértelműen meg kell határoznia, és ki kell fejtenie, milyen eljárás alkalmazandó e szervezet meghatalmazására.E módosítások révén az egyezmény egyértelműen meghatározza a behajtási eljárás pontos menetét, és részletesen ismerteti a TIR-rendszer valamennyi résztvevőjének felelősségi körét. Ezáltal kiküszöbölhetők a 8. cikk és a 11. cikk jelenleg hatályos változatának alkalmazásából esetlegesen adódó problémák.3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI3.1. A javaslat összefoglalásaA javasolt határozat a Közösség részéről elfogadja a TIR-egyezmény módosításait.3.2. JogalapAz Európai Közösséget létrehozó szerződés 133. cikke, valamint 300. cikke (2) bekezdésének második albekezdése.3.3. A szubszidiaritás elveA javaslat megfelel a szubszidiaritás elvének. A javaslat nemzetközi egyezményt módosít, az pedig természeténél fogva tiszteletben tartja a szubszidiaritás elvét.A javasolt módosításokat a fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó ENSZ EGB-munkacsoport előzetesen elfogadta.3.4. Az arányosság elveA javaslat megfelel az arányosság elvének. A javaslat nemzetközi egyezményt módosít, az pedig természeténél fogva tiszteletben tartja az arányosság elvét.3.4. A jogi aktus típusának megválasztásaJavasolt aktus: határozat.A nemzetközi egyezményeket és azok módosításait általában határozat vezeti be a közösségi jogrendszerbe.4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOKA javaslatnak nincsenek a közösségi költségvetést érintő vonzatai.2009/0069 (ACC)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó vámegyezmény (1975. évi TIR-egyezmény) módosítására irányuló javaslatot illetően a Közösség által képviselendő álláspontrólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével,mivel:1.  Az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó 1975. november 14-i vámegyezmény (TIR-egyezmény) az Európai Gazdasági Közösség részéről az 1978. július 25-i 2112/78/EGK tanácsi rendelettel[1] került jóváhagyásra, és 1983. június 20-án lépett hatályba[2] a Közösségben.2.  A fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó ENSZ EGB-munkacsoport 2009 februárjában úgy döntött, hogy a TIR-egyezmény bizonyos módosításokra szorul. Ezek a módosítások elsősorban a pénzügyi felelősségre és a vámtartozás behajtására vonatkozó cikkeket érintik. A szóban forgó cikkek átdolgozása és egyértelműsítése könnyebbé teszi az eljárás megértését és alkalmazását. További javasolt módosítás, hogy az egyezmény szövege egészüljön ki a „nemzetközi szervezet” fogalommeghatározásával, és egyértelműen határozza meg az eljárást, amellyel ez a szervezet a nemzetközi garanciavállalási lánc megszervezésére meghatalmazást kaphat.3.  A cikkek javasolt átdolgozása, valamint a behajtási eljárás keretében teendő lépéseknek a javaslat szerinti pontos ismertetése megkönnyíti ezen eljárás megértését és alkalmazását. A TIR-rendszerben érintett valamennyi fél felelősségének részletesebb kifejtése átláthatóvá teszi a TIR-rendszert.4.  Minden tagállam kedvező véleményét fejezte ki a módosító javaslatról. A fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoport által készített tervezetet a Vámkódex Bizottság már megtárgyalta és előzetesen jóváhagyta.5.  A TIR-egyezmény intézőbizottsága 2009 szeptemberére tervezi következő ülését, és várhatóan valamennyi Szerződő Fél kész lesz a TIR-egyezmény javasolt módosításainak hivatalos elfogadására.6.  Ezért meg kell határozni a javasolt módosítással kapcsolatos közösségi álláspontot,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA Közösség által az intézőbizottságban képviselendő álláspont a mellékelt módosítástervezeten alapul.2. cikkEnnek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLET1. Az 1. cikk q) pontja a következőképpen módosul:A „meghatalmazott” szó helyébe a „felhatalmazott” szó lép.2. Az 1. cikk q) pontja a következőképpen módosul:A „kezességet” szó helyébe a „garanciát” szó lép.3. Az 1. cikk a következő r) ponttal egészül ki:„r) »nemzetközi szervezet«: olyan szervezet, amelyet az intézőbizottság felhatalmazott, hogy vállalja egy nemzetközi garanciarendszer hatékony megszervezésének és működtetésének feladatát.”4. A 6. cikk (2a) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„(2a) Az intézőbizottság felhatalmaz egy nemzetközi szervezetet, hogy vállalja egy nemzetközi garanciarendszer hatékony megszervezésének és működtetésének feladatát. A felhatalmazás addig hatályos, ameddig a szervezet teljesíti a 9. melléklet III. részében foglalt feltételeket és követelményeket. Az intézőbizottság a felhatalmazást visszavonhatja, ha e feltételek és követelmények már nem teljesülnek.”5. A 8. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„(1) A garanciavállaló egyesület kötelezettséget vállal, hogy a garanciavállalás összeghatáráig megfizeti a TIR-eljárással kapcsolatos, a garanciavállaló egyesülettel szembeni követeléshez vezető szabálytalanság megállapításának helye szerinti Szerződő Fél vámjogszabályai és rendelkezései alapján teljesítendő behozatali és kiviteli vámokat és illetékeket, az esetleges késedelmi kamatokkal együtt. Az egyesület a fent említett összegekért az azok kifizetésére kötelezett személyekkel egyetemlegesen felelős.”6. A 8. cikk (7) bekezdését el kell hagyni.7. A 10. cikk (2) bekezdése a következőképpen módosul:Az „ország” szó helyébe a „Szerződő Fél” kifejezés lép.8. A 11. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„(1) Ha egy TIR-eljárás mentesítése nem történt meg, az illetékes hatóságok:a) a TIR-igazolvány birtokosát a TIR-igazolványon feltüntetett címén értesítik a mentesítés elmaradásáról;b) a garanciavállaló egyesületet értesítik a mentesítés elmaradásáról.Az illetékes hatóságok a TIR-igazolványnak a szóban forgó hatóságok általi elfogadásának időpontjától számított egy éven belül, illetőleg – ha a TIR-eljárás befejezésének igazolását meghamisították, illetőleg szabálytalanul vagy csalárd módon szerezték meg – két éven belül értesítik a garanciavállaló egyesületet.”9. A 11. cikk a következő (2) bekezdéssel egészül ki:„(2) Ha a 8. cikk (1) és (2) bekezdésében említett összegek esedékessé válnak, az illetékes hatóságoknak azok kifizetését – a lehetőségekhez mérten – a fizetésre kötelezett személytől vagy személyektől kell követelniük, mielőtt a garanciavállaló egyesülethez fordulnának követelésükkel.”10. A 11. cikkben a (2) bekezdés számozása (3) bekezdésre változik.11. A 11. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„(3) A 8. cikk (1) és (2) bekezdésében említett összegek kifizetésére irányuló követelést a garanciavállaló egyesülethez legkevesebb három hónap, de nem több mint két év elteltével kell benyújtani attól az időponttól számítva, amikor az egyesületet értesítették arról, hogy a TIR-eljárást nem mentesítették, vagy hogy a TIR-eljárás befejezésének igazolását meghamisították, illetőleg szabálytalanul vagy csalárd módon szerezték meg. Abban az esetben azonban, ha a TIR-eljárás tárgyában a fent említett kétéves időszak folyamán közigazgatási vagy bírósági eljárás indul az e cikk (2) bekezdésében említett személy vagy személyek fizetési kötelezettségét illetően, a fizetési felszólításnak az illetékes hatóságok, illetve bíróságok döntésének végrehajthatóvá válását követő egy éven belül kell megtörténnie.”12. A 11. cikkben a (3) bekezdés számozása (4) bekezdésre változik.13. A 11. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„(4) A garanciavállaló egyesület a követelt összegeket a hozzá intézett fizetési felszólítás keltétől számított három hónapos határidőn belül kiegyenlíti.”14. A 11. cikk a következő (5) bekezdéssel egészül ki:„(5) A kifizetett összegeket a garanciavállaló egyesület részére vissza kell téríteni, ha a hozzá intézett fizetési felszólítás keltétől számított kétéves határidőn belül az illetékes hatóság részére kielégítő módon igazolást nyert, hogy a szóban forgó TIR-eljárással kapcsolatosan nem történt szabálytalanság. A kétéves határidő a nemzeti joggal összhangban meghosszabbítható.”15. A 6. mellékletben a 0.8.3. magyarázó megjegyzés a következőképpen módosul:A „vámhatóságok” szó helyébe a „Szerződő Felek” szöveg lép.16. A 6. mellékletben a 0.8.5. magyarázó megjegyzés a következőképpen módosul:A „vonatkozó garancia kérdéses” szövegrész helyébe a „vonatkozóan fizetési felszólítást intéznek a garanciavállaló egyesülethez” szöveg lép.17. A 6. mellékletben a 0.8.7. magyarázó megjegyzést el kell hagyni.18. A 6. mellékletben a 0.10. magyarázó megjegyzés számozása 0.10-1. magyarázó megjegyzésre változik.19. A 6. melléklet a következő 0.10-2. magyarázó megjegyzéssel egészül ki:„0.10-2. A »vagy az eljárás befejezése nem történt meg« megfogalmazás magában foglalja azon eseteket, amikor a befejezésre vonatkozó igazolást meghamisították.”20. A 6. melléklet 0.11-1. magyarázó megjegyzése helyébe a következő szöveg lép:„0.11-1. Az értesítés módjáról a nemzeti jog rendelkezhet.”21. A 6. melléklet a következő 0.11-2. magyarázó megjegyzéssel egészül ki:„0.11-2. A felelős személytől vagy személyektől való behajtás érdekében tett erőfeszítéseik keretében az illetékes hatóságok kötelesek legalább a TIR-igazolvány birtokosának a TIR-igazolványban feltüntetett címre, illetőleg – ha más a fizetésre kötelezett – a nemzeti szabályozás szerint fizetésre kötelezett személynek vagy személyeknek fizetési felszólítást küldeni. A fizetési felszólításnak a TIR-igazolvány birtokosa részére történő megküldésére sor kerülhet a cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett értesítéssel egyidejűleg.”22. A 6. mellékletben a 0.11-2. magyarázó megjegyzés számozása 0.11-3-1. magyarázó megjegyzésre változik.23. A 6. melléklet 0.11-3-1. magyarázó megjegyzése a következőképpen módosul:A „vámhatóságokat” szó helyébe az „illetékes hatóságokat” szöveg lép.24. A 6. melléklet a következő 0.11-3-2. magyarázó megjegyzéssel egészül ki:„0.11-3-2. Az illetékes hatóságok a garanciavállaló egyesületet tájékoztathatják arról, hogy a fizetési kötelezettség kapcsán közigazgatási vagy bírósági eljárás indult. Az esetlegesen a kétéves határidőn túl lezáruló eljárásokról az illetékes hatóságoknak minden esetben még a kétéves határidőn belül tájékoztatniuk kell a garanciavállaló egyesületet.”25. A 6. mellékletben a 0.11-3. magyarázó megjegyzés számozása 0.11-4. magyarázó megjegyzésre változik.26. A 6. melléklet 0.11-4. magyarázó megjegyzése a következőképpen módosul:Az „a 11. cikkben” szövegrész helyébe az „a cikkben” szöveg lép.27. A 6. melléklet 0.11-4. magyarázó megjegyzése a bekezdés végén a következő mondattal egészül ki:„Ez a határidő akkor is alkalmazandó, ha a garanciavállaló egyesület a felszólítás kézhezvételét követően a követelésről kikéri a 6. cikk (2) bekezdésében említett nemzetközi szervezet véleményét.”28. A 6. mellékletben a 0.28. magyarázó megjegyzés számozása 0.28-1. magyarázó megjegyzésre változik.29. A 6. melléklet a következő 0.28-2. magyarázó megjegyzéssel egészül ki:0.28.2. A cikk értelmében a TIR-eljárás befejezése azt feltételezi, hogy az áru más vámeljárás vagy más vámfelügyeleti rendszer hatálya alá kerül. Ez lehet az árunak a hazai használatra történő (teljes vagy feltételes) vámkezelése, a határon való átszállítása harmadik országba (exportálás) vagy vámszabad területre, illetőleg egy másik vámeljárás alá helyezéséig történő tárolása a vámhatóságok által engedélyezett helyen.”[1] HL L 252., 1978.9.14.[2] HL L 31., 1983.2.2., 13. o.