               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.5.13.
            COM(2019) 221 final
            2019/0107(COD)
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            Németországnak a Svájccal kötött, közúti szállításról szóló meglévő kétoldalú megállapodásának a két ország között a határ menti régiókban végzett, nemzetközi autóbuszos közúti személyszállítási szolgáltatások során folytatott kabotázsműveletek engedélyezése céljából történő módosítására való felhatalmazásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  A tárgyról

                  Németország és Svájc határ menti régiói szorosan integráltak. Sok német állampolgár ingázik svájci munkahelyére, és fordítva, és a határon átkelő közúti utasforgalom is élénk. Számos autóbuszos fuvarozó kínál határon átkelő szolgáltatásokat, összekötve ezáltal a két ország határ menti régióit.

                  Az Európai Unió és Svájc közötti kétirányú közúti személyszállítást az EU és Svájc közötti közúti személyszállításról szóló megállapodás
                     1
                   (a továbbiakban: az uniós megállapodás) szabályozza.

                  Az uniós megállapodás 20. cikkének (1) bekezdésével összhangban „[e] megállapodás értelmében az ugyanazon Szerződő Fél területén található két pont között a másik Szerződő Fél területén letelepedett szolgáltatók által végzett szállítás nem megengedett”. Ez azt jelenti, hogy a határon át személyszállítást végző fuvarozók csak a határon át vagy a letelepedési helyük szerinti szerződő fél területén szállíthatnak utasokat. A Svájcban letelepedett autóbusz-üzemeltetők nem szállíthatnak utasokat a határ német oldalának két pontja között, az EU-ban letelepedett autóbusz-üzemeltetők pedig nem szállíthatnak utasokat a határ svájci oldalának két pontja között.

                  Az uniós megállapodás 20. cikkének (2) bekezdése lehetővé teszi az uniós megállapodás megkötésekor már hatályban lévő, az egyes uniós tagállamok és Svájc között létrejött kétoldalú megállapodásokban biztosított jogok folyamatos gyakorlását, feltéve, hogy az uniós szolgáltatók azonos bánásmódban részesülnek, és a verseny nem torzul. Az autóbuszos személyszállítás terén kabotázs Svájc viszonylatában tehát akkor lehetséges, ha azt egy uniós tagállam és Svájc közötti, 1999. június 21-én hatályos megállapodás kilátásba helyezte. A gyakorlatban a tagállamok és Svájc között a fenti időben hatályos egyetlen releváns kétoldalú megállapodás sem helyezett kilátásba kabotázsjogokat az autóbuszos személyszállításra vonatkozóan.
                     2

                  2017. május 11-én kelt levelében Németország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nagyra értékelné, ha az Unió az EUMSZ 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban felhatalmazná arra, hogy módosítsa a Svájccal 1953-ban kötött, közúti szállításról szóló kétoldalú megállapodását
                     3
                   a célból, hogy kabotázsműveleteket engedélyezzen a két ország között a határ menti régiókban autóbusszal végzett személyszállítás során. Az uniós megállapodással létrehozott Uniós/Svájci Belföldi Szállítási Bizottság 2018. júniusi találkozója során Svájc tájékoztatta a Bizottságot, hogy szintén módosítani kívánja a megállapodást e célból.

                  Az autóbusszal végzett személyszállítást érintő kabotázs hatékonyabbá teheti a fuvarozási műveleteket, mivel lehetővé teszi a jármű kihasználtsági tényezőjének növelését. Az EU ezért általánosságban támogatja a kabotázspiac megnyitását, ahogyan azt az autóbusszal végzett személyszállítás nemzetközi piacához való hozzáférés közös szabályairól szóló 1073/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel
                     4
                   (a továbbiakban: az 1073/2009/EK rendelet) összhangban az EU-n belül is megtette. A Németország és Svájc közötti, a határ menti régiókban autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítási szolgáltatások összefüggésében a kabotázsműveletek engedélyezése lehetővé tenné, hogy az érintett fuvarozók versenyképesebbé és hatékonyabbá váljanak.

                  Az Unió hatásköréről:

                  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 3. cikkének (2) bekezdése szerint „[a]z Unió szintén kizárólagos hatáskörrel rendelkezik nemzetközi megállapodás megkötésére, ha annak megkötését valamely uniós jogalkotási aktus írja elő, vagy ha az hatásköreinek belső gyakorlásához szükséges, illetve annyiban, amennyiben az a közös szabályokat érintheti, vagy azok alkalmazási körét megváltoztathatja”.

                  Az 1073/2009/EK rendelet alapján Unión belül kabotázsműveleteket kizárólag a közösségi engedéllyel rendelkező fuvarozók végezhetnek bizonyos feltételek mellett. A más fuvarozók – különösen a harmadik országbeli fuvarozók – számára ilyen műveletek végzését engedélyező nemzetközi kötelezettségvállalások az EUMSZ 3. cikkének (2) bekezdése értelmében érintik a fenti rendeletet.
                     5

                  Továbbá, az ilyen nemzetközi kötelezettségvállalások az uniós megállapodást – különösen annak 20. cikkét – is érintik. Azokat a fenti cikk (1) bekezdése nem engedélyezi, kivéve a (2) bekezdésben foglaltak szerint.

                  Következésképpen az olyan kötelezettségvállalások, mint amilyeneket Németország tervez, az Unió kizárólagos hatáskörébe tartoznak. Ugyanakkor az EUMSZ 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban az Unió felhatalmazhatja a tagállamokat arra, hogy fellépjenek a kizárólagos hatáskörébe tartozó területeken.

                  E javaslat célja, hogy felhatalmazza Németországot arra, hogy módosítsa a Svájccal kötött, közúti szállításról szóló meglévő bilaterális megállapodását a célból, hogy kabotázsműveleteket engedélyezzen a két ország határ menti régióiban autóbusszal végzett, nemzetközi személyszállítási szolgáltatások során.

                  Az eljárásról

                  Az 1073/2009/EK rendelet szerinti közösségi engedéllyel nem rendelkező harmadik országbeli fuvarozók által az Unión belül végzett kabotázsműveletek érintik az autóbusz-szolgáltatások belső piacának működését, amelyet az uniós jogalkotó az 1073/2009/EK rendelettel hozott létre. Ezért az EUMSZ 2. cikkének (1) bekezdése szerinti valamennyi felhatalmazást az uniós jogalkotónak kell megadnia, az EUMSZ 91. cikkében említett jogalkotási eljárással összhangban.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  Az uniós megállapodás jelenleg nem engedélyez kabotázsműveleteket az autóbusszal végzett közúti személyszállítás terén. Az uniós megállapodás 20. cikkének (2) bekezdése azonban kifejezetten lehetővé teszi a már meglévő kabotázsjogok további gyakorlását, feltéve, hogy az uniós szolgáltatók azonos bánásmódban részesülnek, és a verseny nem torzul. Svájc uniós megállapodásból fakadó jogait nem változtatná meg egy Németország és Svájc közötti olyan megállapodás, amely kabotázsműveleteket engedélyez az autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítási szolgáltatások terén. Továbbá, egy már meglévő kétoldalú megállapodásnak az érintett határ menti régiókban végzett kabotázsra korlátozódó és – a megkülönböztetésmentesség és a torzulásoktól mentes verseny tekintetében – az uniós megállapodás 20. cikkének (2) bekezdésében megállapított feltételekkel azonos feltételekhez kötött módosítása összhangban áll a fenti rendelkezésben meghatározott kivétel mögötti elvvel.

                  Az EU-n belül az autóbusszal végzett közúti személyszállítási szolgáltatások terén kabotázsműveletek az 1073/2009/EK rendelet rendelkezéseinek megfelelően végezhetők. A fenti rendelet 15. cikke kabotázsműveleteket engedélyez az EU-n belül az alábbiak céljából: (1) különjárat; (2) menetrend szerinti különcélú járat, amennyiben a szervező és a fuvarozó egymással szerződést kötött; valamint (3) nemzetközi menetrend szerinti járat keretében lebonyolított menetrend szerinti járat, kivéve egy városközpont vagy agglomeráció szállítási igényeinek és egy ilyen központ és a vonzáskörzete között felmerülő szállítási igényeknek a kielégítését szolgáló járatokat. A kétoldalú közúti személyszállítási megállapodás Németország által kérelmezett módosítása érintené ugyan a rendelet működését, de kellően korlátozott mértékben, amennyiben az engedélyt a fenti feltételek mellett adják meg.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  A Németország és Svájc között meglévő, közúti személyszállításról szóló kétoldalú megállapodásnak a két ország érintett határ menti régióiban az autóbusszal történő nemzetközi személyszállítási szolgáltatások során végzett kabotázsműveletek engedélyezése céljából történő módosítása nem lenne összeegyeztethetetlen más uniós szakpolitikával.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  E javaslat jogalapja az EUMSZ 2. cikkének (1) bekezdése és az EUMSZ 91. cikke.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  A javaslat az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik.

               •Arányosság

                  E javaslat egyetlen célja, hogy az EUMSZ 2. cikkének (1) bekezdése alapján felhatalmazza Németországot arra, hogy módosítsa a Svájccal kötött, közúti személyszállításról szóló meglévő bilaterális megállapodását a célból, hogy kabotázsműveleteket engedélyezzen a két ország között a határ menti régiókban autóbusszal végzett, nemzetközi személyszállítási szolgáltatások során. Következésképpen a javasolt európai parlamenti és tanácsi határozat nem lépi túl az e célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Az 1073/2009/EK rendelet szerinti közösségi engedéllyel nem rendelkező harmadik országbeli fuvarozók által az Unión belül végzett kabotázsműveletek érintik az autóbusz-szolgáltatások belső piacának működését, amelyet az uniós jogalkotó az 1073/2009/EK rendelettel hozott létre. Ezért az EUMSZ 2. cikkének (1) bekezdése szerinti valamennyi felhatalmazást az uniós jogalkotónak kell megadnia, az EUMSZ 91. cikkében említett jogalkotási eljárással összhangban. A javasolt aktust – amely jellegénél fogva egyéni felhatalmazás – Németország kapcsolódó kérelmének megválaszolásaként kell elfogadni, Németországnak címzett határozat formájában. Következésképpen a javasolt európai parlamenti és tanácsi határozat megfelelő eszköz ahhoz, hogy az EUMSZ 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban felhatalmazza Németországot arra, hogy e kérdésben eljárjon.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  A javaslat alapját a Németország által benyújtott kérelem képezi, és az csak ezt a tagállamot érinti. Hasonló kérelem érkezett Olaszország részéről, amely párhuzamos eljárás tárgyát képezi.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A javaslat nincs hatással az uniós költségvetésre.

               2019/0107 (COD)

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               Németországnak a Svájccal kötött, közúti szállításról szóló meglévő kétoldalú megállapodásának a két ország között a határ menti régiókban végzett, nemzetközi autóbuszos közúti személyszállítási szolgáltatások során folytatott kabotázsműveletek engedélyezése céljából történő módosítására való felhatalmazásáról

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére és 91. cikkére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

               tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére
                  6
               ,

               tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére
                  7
               ,

               rendes jogalkotási eljárás keretében,

               mivel:

               (1)Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a vasúti és közúti áru- és személyszállításról szóló megállapodás
                  8
                (a továbbiakban: az uniós megállapodás) 20. cikkének (1) bekezdésével összhangban az ugyanazon Szerződő Fél területén található két pont között a másik Szerződő Fél területén letelepedett szolgáltatók által végzett, autóbusszal történő személyszállítás, ún. kabotázs nem megengedett.

               (2)Az uniós megállapodás 20. cikkének (2) bekezdésével összhangban az uniós megállapodás megkötésekor – azaz 1999. június 21-én – hatályban lévő, az uniós tagállamok és Svájc között létrejött kétoldalú megállapodásokból fakadó meglévő kabotázsjogok továbbra is gyakorolhatók, feltéve, hogy az Unióban letelepedett szolgáltatók azonos bánásmódban részesülnek, és a verseny nem torzul. A Németország és Svájc között 1953-ban létrejött, közúti személyszállításról szóló kétoldalú megállapodás
                  9
                nem engedélyez kabotázsműveleteket a két ország közötti, autóbusszal végzett személyszállítási szolgáltatások során. Ezért a megállapodás esetleges módosításából fakadó, ilyen műveletek végzéséhez való jog nem szerepel az uniós megállapodás 20. cikkének (2) bekezdésében felsorolt jogok között.

               (3)Azon nemzetközi kötelezettségvállalások, amelyek engedélyezik, hogy a svájci fuvarozók az Unión belül kabotázsműveleteket végezzenek, érinthetik az uniós megállapodás 20. cikkét, mivel e rendelkezés nem engedélyez ilyen műveleteket.

               (4)Továbbá, az 1073/2009/EK rendelet
                  10
                alapján az Unión belül kabotázsműveleteket kizárólag a közösségi engedéllyel rendelkező fuvarozók végezhetnek bizonyos feltételek mellett. Az ilyen engedéllyel nem rendelkező harmadik országbeli fuvarozók számára ilyen műveletek végzését engedélyező nemzetközi kötelezettségvállalások érinthetik a fenti rendeletet.

               (5)Következésképpen az ilyen kötelezettségvállalások az Unió kizárólagos külső hatáskörébe tartoznak. A tagállamok csak akkor tárgyalhatnak ilyen kötelezettségvállalásokról és tehetnek ilyen kötelezettségvállalásokat, ha arra az EUMSZ 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban az Uniótól felhatalmazást kapnak.

               (6)Az 1073/2009/EK rendelet szerinti közösségi engedéllyel nem rendelkező harmadik országbeli fuvarozók által az Unión belül végzett kabotázsműveletek érintik az autóbusz-szolgáltatások belső piacának működését, amelyet az uniós jogalkotó az 1073/2009/EK rendelettel hozott létre. Ezért az EUMSZ 2. cikkének (1) bekezdése szerinti valamennyi felhatalmazást az uniós jogalkotónak kell megadnia, az EUMSZ 91. cikkében említett jogalkotási eljárással összhangban.

               (7)2017. május 11-én kelt levelében Németország az Unió felhatalmazását kérte ahhoz, hogy módosíthassa Svájccal kötött, közúti személyszállításról szóló megállapodását a célból, hogy kabotázsműveleteket engedélyezzen a két ország határ menti régióiban autóbusszal végzett személyszállítási szolgáltatások során.

               (8)A kabotázsműveletek növelik a járművek kihasználtsági tényezőjét, ami gazdaságilag hatékonyabbá teszi a szolgáltatásokat. Ezért helyénvaló engedélyezni az ilyen műveleteket a Svájc és Németország határ menti régióiban folytatott, autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítási szolgáltatások során. Ez tovább erősítheti e határ menti régiók szoros integrációját.

               (9)Annak biztosítása érdekében, hogy az érintett kabotázsműveletek ne változtassák meg túlzott mértékben az autóbusszal végzett szolgáltatásoknak az 1073/2009/EK rendelettel létrehozott belső piacát, engedélyezésüket azon feltételekhez kell kötni, hogy az uniós szolgáltatók azonos bánásmódban részesüljenek, és a verseny ne torzuljon.

               (10)Ugyanezen okból a kabotázsműveleteket csak Németország határ menti régióiban, a Németország és Svájc közötti autóbusz-szolgáltatások során szabad engedélyezni. E célból úgy kell meghatározni Németország e határozat értelmében vett határ menti régióit, hogy az kellőképpen figyelembe vegye az 1073/2009/EK rendelet működését, ugyanakkor pedig lehetővé tegye az érintett műveletek hatékonyabbá tételét,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Németország felhatalmazást kap arra, hogy módosítsa a Svájccal kötött, közúti személyszállításról szóló meglévő kétoldalú megállapodását a célból, hogy kabotázsműveleteket engedélyezzen Németország és Svájc határ menti régióiban a két ország közötti, autóbusszal végzett szolgáltatások során, feltéve hogy az uniós szolgáltatók azonos bánásmódban részesülnek, és a verseny nem torzul.

               Az első bekezdés értelmében Németország határ menti régiójának tekintendő a baden-württembergi Freiburg és Tübingen járás, valamint a bajorországi Schwaben járás.

               2. cikk

               Németország tájékoztatja a Bizottságot a Svájccal kötött, közúti személyszállításról szóló kétoldalú megállapodás e határozat 1. cikke szerinti módosításáról, és bejelenti az említett megállapodás szövegét. A Bizottság arról tájékoztatja a Tanácsot és az Európai Parlamentet.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a Németországi Szövetségi Köztársaság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

                     (1)

                        Megállapodás az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a vasúti és közúti áru- és személyszállításról, HL L 114., 2002.4.30., 91. o.

                     (2)

                        Jóllehet az uniós megállapodás 20. cikke (2) bekezdésének utolsó mondata szerint a kapcsolódó jogokat a megállapodás 8. melléklete tartalmazza, a 8. melléklet jelenleg csak a háromszögforgalmú személyszállításra vonatkozó jogokat tartalmaz (az uniós megállapodás 19. cikkének (2) bekezdése alapján), kabotázsra vonatkozó jogokat nem.
                     2007-ben Franciaország módosította a Svájccal 1951-ben kötött kétoldalú közúti szállításról szóló megállapodását, hogy a két ország közötti, határon átnyúló, menetrend szerinti szolgáltatásnyújtás során kabotázst tegyen lehetővé a két ország határ menti régióiban. Jelenleg Franciaország az egyetlen olyan ország, amelynek olyan megállapodása van Svájccal, amely kabotázst tesz lehetővé az autóbusszal végzett közúti személyszállítást illetően.

                     (3)

                        A megállapodás szövege „0.741.619.136” számon online lekérhető a szövetségi jogszabályok rendszerezett gyűjteményéből (
                  https://www.admin.ch/gov/de/start/bundesrecht/systematische-sammlung.html
                  ).

                     (4)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1073/2009/EK rendelete (2009. október 21.) az autóbusszal végzett személyszállítás nemzetközi piacához való hozzáférés közös szabályairól és az 561/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 300., 2009.11.14., 88. o.).

                     (5)

                        Egy hasonló helyzettel kapcsolatban vö. az Európai Unió Bíróságának 2017. május 16-i 2/15. sz. véleményét, EU:C:2017:376, (189) és (190) bekezdés.

                     (6)

                        HL C , ,  o.

                     (7)

                        HL C , ,  o.

                     (8)

                        HL L 114., 2002.4.30., 91. o.

                     (9)

                        A megállapodás szövege „0.741.619.136” számon elérhető a svájci szövetségi jogszabályok rendszerezett gyűjteményéből.

                     (10)

                        HL L 300., 2009.11.14., 88. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.5.13.
            COM(2019) 223 final
            2019/0108(COD)
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            Olaszországnak a Svájccal a két ország között a határ menti régiókban végzett nemzetközi autóbuszos közúti személyszállítási szolgáltatások során folytatott kabotázsműveletek engedélyezéséről kötendő megállapodásról szóló tárgyalásokra, valamint egy ilyen megállapodás megkötésére való felhatalmazásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  A tárgyról

                  Olaszország és Svájc határ menti régiói szorosan integráltak. Sok olasz állampolgár ingázik svájci munkahelyére, és fordítva, és élénk a határon átkelő közúti utasforgalom is. Számos autóbuszos fuvarozó kínál határon átkelő szolgáltatásokat, összekötve ezáltal a két ország határ menti régióit.

                  Az Európai Unió és Svájc közötti kétirányú közúti személyszállítást az EU és Svájc közötti közúti személyszállításról szóló megállapodás
                     1
                   (a továbbiakban: az uniós megállapodás) szabályozza.

                  Az uniós megállapodás 20. cikkének (1) bekezdésével összhangban „[e] megállapodás értelmében az ugyanazon Szerződő Fél területén található két pont között a másik Szerződő Fél területén letelepedett szolgáltatók által végzett szállítás nem megengedett”. Ez azt jelenti, hogy a határon át személyszállítást végző fuvarozók csak a határon át vagy a letelepedési helyük szerinti szerződő fél területén szállíthatnak utasokat. A Svájcban letelepedett autóbusz-üzemeltetők nem szállíthatnak utasokat a határ olasz oldalának két pontja között, az EU-ban letelepedett autóbusz-üzemeltetők pedig nem szállíthatnak utasokat a határ svájci oldalának két pontja között.

                  Az uniós megállapodás 20. cikkének (2) bekezdése lehetővé teszi az uniós megállapodás megkötésekor már hatályban lévő, az egyes uniós tagállamok és Svájc között létrejött kétoldalú megállapodásokban biztosított jogok folyamatos gyakorlását, feltéve, hogy az uniós szolgáltatók azonos bánásmódban részesülnek, és a verseny nem torzul. Az autóbuszos személyszállítás terén kabotázs Svájc viszonylatában tehát akkor lehetséges, ha azt egy uniós tagállam és Svájc közötti, 1999. június 21-én hatályos megállapodás kilátásba helyezte. A gyakorlatban a tagállamok és Svájc között a fenti időben hatályos egyetlen releváns kétoldalú megállapodás sem helyezett kilátásba kabotázsjogokat az autóbuszos személyszállításra vonatkozóan.
                     2

                  2018. február 7-én kelt levelében Olaszország értesítette a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kíván folytatni Svájccal egy olyan megállapodás megkötése céljából, amely kabotázsműveleteket tesz lehetővé a két ország között a határ menti régiókban végzett nemzetközi autóbuszos személyszállítási szolgáltatások során. Az uniós megállapodással létrehozott Uniós/Svájci Belföldi Szállítási Bizottság 2018. júniusi találkozója során Svájc tájékoztatta a Bizottságot, hogy ő is hasonló megállapodást kíván kötni.

                  Az autóbusszal végzett személyszállítást érintő kabotázs hatékonyabbá teheti a fuvarozási műveleteket, mivel lehetővé teszi a jármű kihasználtsági tényezőjének növelését. Az EU ezért általánosságban támogatja a kabotázspiac megnyitását, ahogyan azt az autóbusszal végzett személyszállítás nemzetközi piacához való hozzáférés közös szabályairól szóló 1073/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel
                     3
                   (a továbbiakban: az 1073/2009/EK rendelet) összhangban az EU-n belül is megtette. Az Olaszország és Svájc közötti, a határ menti régiókban autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítási szolgáltatások összefüggésében a kabotázsműveletek engedélyezése lehetővé tenné, hogy az érintett fuvarozók versenyképesebbé és hatékonyabbá váljanak.

                  Az Unió hatásköréről:

                  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 3. cikkének (2) bekezdése szerint „[a]z Unió szintén kizárólagos hatáskörrel rendelkezik nemzetközi megállapodás megkötésére, ha annak megkötését valamely uniós jogalkotási aktus írja elő, vagy ha az hatásköreinek belső gyakorlásához szükséges, illetve annyiban, amennyiben az a közös szabályokat érintheti, vagy azok alkalmazási körét megváltoztathatja”.

                  Az 1073/2009/EK rendelet alapján Unión belül kabotázsműveleteket kizárólag a közösségi engedéllyel rendelkező fuvarozók végezhetnek bizonyos feltételek mellett. A más fuvarozók – különösen a harmadik országbeli fuvarozók – számára ilyen műveletek végzését engedélyező nemzetközi kötelezettségvállalások az EUMSZ 3. cikkének (2) bekezdése értelmében érintik a fenti rendeletet.
                     4

                  Továbbá, az ilyen nemzetközi kötelezettségvállalások az uniós megállapodást – különösen annak 20. cikkét – is érintik. Azokat a fenti cikk (1) bekezdése nem engedélyezi, kivéve a (2) bekezdésben foglaltak szerint.

                  Következésképpen az olyan kötelezettségvállalások, mint amilyeneket Olaszország tervez, az Unió kizárólagos hatáskörébe tartoznak. Ugyanakkor az EUMSZ 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban az Unió felhatalmazhatja a tagállamokat arra, hogy fellépjenek a kizárólagos hatáskörébe tartozó területeken.

                  E javaslat célja, hogy felhatalmazza Olaszországot arra, hogy tárgyalásokat folytasson Svájccal egy olyan megállapodás megkötése céljából, amely kabotázsműveleteket engedélyez a két ország határ menti régióiban autóbusszal végzett, határon átnyúló személyszállítási szolgáltatásnyújtás terén.

                  Az eljárásról

                  Az 1073/2009/EK rendelet szerinti közösségi engedéllyel nem rendelkező harmadik országbeli fuvarozók által az Unión belül végzett kabotázsműveletek érintik az autóbusz-szolgáltatások belső piacának működését, amelyet az uniós jogalkotó az 1073/2009/EK rendelettel hozott létre. Ezért az EUMSZ 2. cikkének (1) bekezdése szerinti valamennyi felhatalmazást az uniós jogalkotónak kell megadnia, az EUMSZ 91. cikkében említett jogalkotási eljárással összhangban.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  Az uniós megállapodás jelenleg nem engedélyez kabotázsműveleteket az autóbusszal végzett közúti személyszállítás terén. Az uniós megállapodás 20. cikkének (2) bekezdése azonban kifejezetten lehetővé teszi a már meglévő kabotázsjogok további gyakorlását, feltéve, hogy az uniós szolgáltatók azonos bánásmódban részesülnek, és a verseny nem torzul. Az Olaszország és Svájc közötti, az autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítási szolgáltatások terén kabotázsműveleteket engedélyező megállapodás nem változtatná meg Svájcnak az uniós megállapodásból fakadó jogait. Továbbá, az érintett határ menti régiókban végzett kabotázsra korlátozódó és – a megkülönböztetésmentesség és a torzulásoktól mentes verseny tekintetében – az uniós megállapodás 20. cikkének (2) bekezdésében megállapított feltételekkel azonos feltételekhez kötött kétoldalú megállapodás megkötése összhangban áll a fenti rendelkezésben meghatározott kivétel mögötti elvvel.

                  Az EU-n belül az autóbusszal végzett közúti személyszállítási szolgáltatások terén kabotázsműveletek az 1073/2009/EK rendelet rendelkezéseinek megfelelően végezhetők. A fenti rendelet 15. cikke kabotázsműveleteket engedélyez az EU-n belül az alábbiak céljából: (1) különjárat; (2) menetrend szerinti különcélú járat, amennyiben a szervező és a fuvarozó egymással szerződést kötött; valamint (3) nemzetközi menetrend szerinti járat keretében lebonyolított menetrend szerinti járat, kivéve egy városközpont vagy agglomeráció szállítási igényeinek és egy ilyen központ és a vonzáskörzete között felmerülő szállítási igényeknek a kielégítését szolgáló járatokat. Az Olaszország által kérelmezett kétoldalú közúti személyszállítási megállapodás megkötése érintené ugyan a rendelet működését, de kellően korlátozott mértékben, amennyiben az engedélyt a fenti feltételek mellett adják meg.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  Egy Olaszország és Svájc közötti, a két ország határ menti régióiban végzett, nemzetközi autóbuszos személyszállítási szolgáltatások során folytatott kabotázsműveleteket engedélyező megállapodás nem lenne összeegyeztethetetlen más uniós szakpolitikával.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  E javaslat jogalapja az EUMSZ 2. cikkének (1) bekezdése és az EUMSZ 91. cikke.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  A javaslat az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik.

               •Arányosság

                  E javaslat célja, hogy az EUMSZ 2. cikkének (1) bekezdése alapján felhatalmazza Olaszországot arra, hogy tárgyalásokat folytasson egy Olaszország és Svájc közötti olyan bilaterális megállapodás megkötése céljából, amely kabotázsműveleteket engedélyez a két ország között a határ menti régiókban autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítási szolgáltatások során. Következésképpen a javasolt európai parlamenti és tanácsi határozat nem lépi túl az e célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Az 1073/2009/EK rendelet szerinti közösségi engedéllyel nem rendelkező harmadik országbeli fuvarozók által az Unión belül végzett kabotázsműveletek érintik az autóbusz-szolgáltatások belső piacának működését, amelyet az uniós jogalkotó az 1073/2009/EK rendelettel hozott létre. Ezért az EUMSZ 2. cikkének (1) bekezdése szerinti valamennyi felhatalmazást az uniós jogalkotónak kell megadnia, az EUMSZ 91. cikkében említett jogalkotási eljárással összhangban. A javasolt aktust – amely jellegénél fogva egyéni felhatalmazás – Olaszország kapcsolódó kérelmének megválaszolásaként kell elfogadni, Olaszországnak címzett határozat formájában. Következésképpen a javasolt európai parlamenti és tanácsi határozat megfelelő eszköz ahhoz, hogy az EUMSZ 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban felhatalmazza Olaszországot arra, hogy e kérdésben eljárjon.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  A javaslat alapját az Olaszország által benyújtott kérelem képezi, és az csak ezt a tagállamot érinti. Hasonló kérelem érkezett Németország részéről, amely párhuzamos eljárás tárgyát képezi.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A javaslat nincs hatással az uniós költségvetésre.

               2019/0108 (COD)

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               Olaszországnak a Svájccal a két ország között a határ menti régiókban végzett nemzetközi autóbuszos közúti személyszállítási szolgáltatások során folytatott kabotázsműveletek engedélyezéséről kötendő megállapodásról szóló tárgyalásokra, valamint egy ilyen megállapodás megkötésére való felhatalmazásáról

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére és 91. cikkére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

               tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére
                  5
               ,

               tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére
                  6
               ,

               rendes jogalkotási eljárás keretében,

               mivel:

               (1)Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a vasúti és közúti áru- és személyszállításról szóló megállapodás
                  7
                (a továbbiakban: az uniós megállapodás) 20. cikkének (1) bekezdésével összhangban az ugyanazon Szerződő Fél területén található két pont között a másik Szerződő Fél területén letelepedett szolgáltatók által végzett, autóbusszal történő személyszállítás, ún. kabotázs nem megengedett.

               (2)Az uniós megállapodás 20. cikkének (2) bekezdésével összhangban az uniós megállapodás megkötésekor – azaz 1999. június 21-én – hatályban lévő, az uniós tagállamok és Svájc között létrejött kétoldalú megállapodásokból fakadó meglévő kabotázsjogok továbbra is gyakorolhatók, feltéve, hogy az Unióban letelepedett szolgáltatók azonos bánásmódban részesülnek, és a verseny nem torzul. Olaszországnak nincs olyan kétoldalú megállapodása Svájccal, amely kabotázsműveleteket engedélyezne a két ország közötti, autóbusszal végzett személyszállítási szolgáltatások során. Ezért egy ilyen megállapodás esetleges megkötéséből fakadó, ilyen műveletek végzéséhez való jog nem szerepel az uniós megállapodás 20. cikkének (2) bekezdésében felsorolt jogok között.

               (3)Azon nemzetközi kötelezettségvállalások, amelyek engedélyezik, hogy a svájci fuvarozók az Unión belül kabotázsműveleteket végezzenek, érinthetik az uniós megállapodás 20. cikkét, mivel e rendelkezés nem engedélyez ilyen műveleteket.

               (4)Továbbá, az 1073/2009/EK rendelet
                  8
                alapján az Unión belül kabotázsműveleteket kizárólag a közösségi engedéllyel rendelkező fuvarozók végezhetnek bizonyos feltételek mellett. Az ilyen engedéllyel nem rendelkező harmadik országbeli fuvarozók számára ilyen műveletek végzését engedélyező nemzetközi kötelezettségvállalások érinthetik a fenti rendeletet.

               (5)Következésképpen az ilyen kötelezettségvállalások az Unió kizárólagos külső hatáskörébe tartoznak. A tagállamok csak akkor tárgyalhatnak ilyen kötelezettségvállalásokról és tehetnek ilyen kötelezettségvállalásokat, ha arra az EUMSZ 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban az Uniótól felhatalmazást kapnak.

               (6)Az 1073/2009/EK rendelet szerinti közösségi engedéllyel nem rendelkező harmadik országbeli fuvarozók által az Unión belül végzett kabotázsműveletek érintik az autóbusz-szolgáltatások belső piacának működését, amelyet az uniós jogalkotó az 1073/2009/EK rendelettel hozott létre. Ezért az EUMSZ 2. cikkének (1) bekezdése szerinti valamennyi felhatalmazást az uniós jogalkotónak kell megadnia, az EUMSZ 91. cikkében említett jogalkotási eljárással összhangban.

               (7)2018. február 7-én kelt levelében Olaszország az Unió felhatalmazását kérte ahhoz, hogy megállapodást kössön Svájccal a két ország határ menti régióiban autóbusszal történő nemzetközi személyszállítási szolgáltatások során végzett kabotázsműveletek engedélyezéséről.

               (8)A kabotázsműveletek növelik a járművek kihasználtsági tényezőjét, ami gazdaságilag hatékonyabbá teszi a szolgáltatásokat. Ezért helyénvaló engedélyezni az ilyen műveleteket a Svájc és Olaszország határ menti régióiban folytatott, autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítási szolgáltatások során. Ez tovább erősítheti e határ menti régiók szoros integrációját.

               (9)Annak biztosítása érdekében, hogy az érintett kabotázsműveletek ne változtassák meg túlzott mértékben az autóbusszal végzett szolgáltatásoknak az 1073/2009/EK rendelettel létrehozott belső piacát, engedélyezésüket azon feltételekhez kell kötni, hogy az uniós szolgáltatók azonos bánásmódban részesüljenek, és a verseny ne torzuljon.

               (10)Ugyanezen okból a kabotázsműveleteket csak Olaszország határ menti régióiban, az Olaszország és Svájc közötti autóbusz-szolgáltatások során szabad engedélyezni. E célból úgy kell meghatározni Olaszország e határozat értelmében vett határ menti régióit, hogy az kellőképpen figyelembe vegye az 1073/2009/EK rendelet működését, ugyanakkor pedig lehetővé tegye az érintett műveletek hatékonyabbá tételét,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Olaszország felhatalmazást kap arra, hogy tárgyalásokat folyatasson Svájccal egy olyan megállapodás megkötése céljából, amely kabotázsműveleteket engedélyez Olaszország és Svájc határ menti régióiban a két ország közötti, autóbusszal végzett szolgáltatások során, feltéve hogy az uniós szolgáltatók azonos bánásmódban részesülnek, és a verseny nem torzul.

               Az első bekezdés értelmében Olaszország határ menti régiójának tekintendő Piemonte és Lombardia régió, valamint Valle d'Aosta és Trentino-Alto Adige autonóm régió.

               2. cikk

               Olaszország tájékoztatja a Bizottságot az e határozat 1. cikke szerinti megállapodás megkötéséről, és bejelenti az említett megállapodás szövegét. A Bizottság arról tájékoztatja a Tanácsot és az Európai Parlamentet.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak az Olasz Köztársaság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

                     (1)

                        Megállapodás az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a vasúti és közúti áru- és személyszállításról, HL L 114., 2002.4.30., 91. o.

                     (2)

                        Jóllehet az uniós megállapodás 20. cikke (2) bekezdésének utolsó mondata szerint a kapcsolódó jogokat a megállapodás 8. melléklete tartalmazza, a 8. melléklet jelenleg csak a háromszögforgalmú személyszállításra vonatkozó jogokat tartalmaz (az uniós megállapodás 19. cikkének (2) bekezdése alapján), kabotázsra vonatkozó jogokat nem.
                     2007-ben Franciaország módosította a Svájccal 1951-ben kötött kétoldalú közúti szállításról szóló megállapodását, hogy a két ország közötti, határon átnyúló, menetrend szerinti szolgáltatásnyújtás során kabotázst tegyen lehetővé a két ország határ menti régióiban. Jelenleg Franciaország az egyetlen olyan ország, amelynek olyan megállapodása van Svájccal, amely kabotázst tesz lehetővé az autóbusszal végzett közúti személyszállítást illetően.

                     (3)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1073/2009/EK rendelete (2009. október 21.) az autóbusszal végzett személyszállítás nemzetközi piacához való hozzáférés közös szabályairól és az 561/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 300., 2009.11.14., 88. o.).

                     (4)

                        Egy hasonló helyzettel kapcsolatban vö. az Európai Unió Bíróságának 2017. május 16-i 2/15. sz. véleményét, EU:C:2017:376, (189) és (190) bekezdés.

                     (5)

                        HL C , ,  o.

                     (6)

                        HL C , ,  o.

                     (7)

                        HL L 114., 2002.4.30., 91. o.

                     (8)

                        HL L 300., 2009.11.14., 88. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.7.9.
            COM(2019) 298 final
            2019/0143(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) Műszaki Szakértői Bizottsága által a nemzeti járműnyilvántartás és az FTA egységes műszaki előírás módosításának elfogadása céljából indítandó írásbeli eljárásban az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               A Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) Műszaki Szakértői Bizottságának 12. ülésére 2019. június 12–13-án Bernben kerül sor. Az ülés napirendje a következő:

               –határozatra irányuló javaslat „Az OTIF nyilvántartási rendszere – járművek, Nemzeti járműnyilvántartások” (a továbbiakban: nemzeti járműnyilvántartás) módosításáról; valamint

               –határozatra irányuló javaslat az OTIF egységes műszaki előírásai – fuvarozási szolgáltatások telematikai alkalmazásai (FTA egységes műszaki előírás) 1. mellékletének módosításáról.

               a)Az OTIF-szabályok értelmében alkalmazandó, a nemzeti járműnyilvántartásra vonatkozó jelenlegi előírások egyenértékűek a 2007/756/EK bizottsági határozat
                  1
                előírásaival.

               A Bizottság a negyedik vasúti csomag keretében elfogadta az (EU) 2018/1614 bizottsági végrehajtási határozatot
                  2
               , amely frissíti az uniós nemzeti járműnyilvántartásokra vonatkozó előírásokat és meghatározza a 2021-től az uniós nemzeti járműnyilvántartások helyébe lépő európai járműnyilvántartásra vonatkozó előírásokat, valamint hatályon kívül helyezi a 2007/756/EK bizottsági határozatot.

               A Műszaki Szakértői Bizottság határozatának célja a nemzeti járműnyilvántartás módosítása és az (EU) 2018/1614 bizottsági végrehajtási határozattal való egyenértékűségének fenntartása.

               b)Az OTIF egységes műszaki előírásai a Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény (COTIF) vasúti vagy villamosvasúti pályaépítő anyagok építésére és üzemeltetésére vonatkozó alapelveiből, célkitűzéseiből és eljárásaiból adódó műszaki leírások, amelyek átfogó célkitűzése a lehető legmagasabb fokú átjárhatóság elérése. Következésképpen az OTIF-on belül kidolgozott egységes műszaki előírások egyenértékűek az Európai Unió átjárhatósági műszaki előírásaival (ÁME-k).

               Az FTA egységes műszaki előírás meghatározza a vasúti társaságok és a pályahálózat-működtetők közötti kommunikációs folyamatra, a vonatok és a kocsik mozgásának nyomon követésére szánt adatbázisokra, illetve a fuvaroztatóknak nyújtandó tájékoztatásra vonatkozó alap- és kiegészítő követelményeket, amelyek hiányában az FTA alrendszer nem lenne működőképes. Ezek jelenleg egyenértékűek az 1305/2014/EU bizottsági rendeletben
                  3
                és az (EU) 2018/278 bizottsági végrehajtási rendeletben
                  4
                meghatározott FTA ÁME-vel.

               A Bizottság 2019. május 27-én elfogadta az 1305/2014/EU bizottsági rendelet módosítását
                  5
               .

               Az FTA egységes műszaki előírás módosításáról szóló határozat célja, hogy fenntartsa annak egyenértékűségét a nemrég módosított 1305/2014/EU bizottsági rendelettel.

               A Műszaki Szakértői Bizottság által elfogadandó fent említett határozatok tekintetében az Unió által képviselendő álláspontot az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése alapján tanácsi határozattal kell meghatározni.

               2.A javaslat háttere

               2.1.A Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény (COTIF)

               A COTIF egyezmény az OTIF alapító okirata. A COTIF 2. cikkének (1) bekezdése értelmében az OTIF célja a nemzetközi vasúti fuvarozás előmozdítása, fejlesztése és megkönnyítése minden szempontból, különösen egységes jogrendszer kialakítása révén a nemzetközi vasúti fuvarozással összefüggő egyes jogterületeken. A COTIF emellett szabályozza az OTIF működését, illetve meghatározza célkitűzéseit, hatáskörét, a szerződő államokkal fennálló kapcsolatát, valamint általában véve a tevékenységeit.

               A COTIF tehát különféle jogi és műszaki jellegű vasúti ügyekkel kapcsolatos vasúti jogszabályokat tartalmaz, amelyek két részre oszthatók: az egyik maga az egyezmény, amely az OTIF működését szabályozza, a másik pedig a nyolc függelék (ideértve az OTIF közelgő, 13. Közgyűlésén elfogadandó H. függeléket is), amely egységes vasúti jogszabályokat határoz meg.

               –A. függelék: Nemzetközi vasúti személy- és poggyászfuvarozási szerződések (CIV),

               –B. függelék: Nemzetközi vasúti árufuvarozási szerződések (CIM),

               –C. függelék: Veszélyes áruk nemzetközi vasúti fuvarozása (RID),

               –D. függelék: Nemzetközi vasúti forgalomban engedélyezett járművekre vonatkozó szerződések (CUV),

               –E. függelék: Nemzetközi vasúti forgalomban kiépített infrastruktúra használatára vonatkozó szerződések (CUI),

               –F. függelék: Nemzetközi vasúti forgalomban történő felhasználásra szánt vasúti vagy villamosvasúti pályaépítő anyagra alkalmazandó műszaki szabványok ellenőrzése és egységes műszaki előírások elfogadása (APTU egységes szabályok),

               –G. függelék: Nemzetközi forgalomban használt vasúti vagy villamosvasúti pályaépítő anyag műszaki engedélye (ATMF egységes szabályok),

               –H. függelék: A nemzetközi forgalomban részt vevő vonatok biztonságos üzemeltetése (EST egységes szabályok).

               A COTIF F. és G. függeléke alapján 12 egységes műszaki előírás foglalkozik a műszaki átjárhatósággal.

               A COTIF hatálya 46 államra, köztük 26 uniós tagállamra (kivéve Máltát és Ciprust) terjed ki.

               2.2.Az Európai Unió és a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) közötti megállapodás

               2011. június 16-án a Tanács elfogadta az Európai Uniónak az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezményhez (COTIF) való csatlakozásáról szóló, az Európai Unió és az OTIF közötti megállapodás aláírásáról és megkötéséről szóló 2013/103/EU tanácsi határozatot
                  6
               . A megállapodás 2011. július 1-jén lépett hatályba.

               Az Unió a megállapodás részese, csakúgy, mint az összes tagállam, Ciprus és Málta kivételével. A 2013/103/EU tanácsi határozat kimondja, hogy az OTIF ülésein az Uniót a Bizottság képviseli. Tartalmaz továbbá egy uniós nyilatkozatot a hatáskör gyakorlásáról (I. melléklet), valamint meghatározza a Tanács, a tagállamok és a Bizottság által az OTIF szerinti eljárások során alkalmazandó belső megállapodásokat (III. melléklet).

               2.3.Az OTIF Műszaki Szakértői Bizottsága

               A Műszaki Szakértői Bizottság az OTIF szerve, amelyet a COTIF 8. cikke hozott létre. Tagságát a COTIF F. és G. függelékét (APTU és ATMF) alkalmazó OTIF-tagállamok adják.

               A Műszaki Szakértői Bizottság hatáskörébe tartoznak a vasúti vonatkozású átjárhatósági és műszaki harmonizációs ügyek, valamint a műszaki jóváhagyási eljárások. Ez a bizottság gondozza az APTU és az ATMF függeléket és a bennük foglalt, a nemzetközi vasúti forgalomban történő felhasználásra szánt anyagokra vonatkozó egységes szabályokat, különösen az alábbiakat:

               ·járművekre és infrastruktúrára vonatkozó műszaki előírások elfogadása és szabványok ellenőrzése;

               ·a járművek megfelelőségének értékelésével kapcsolatos eljárások;

               ·a járművek karbantartásával kapcsolatos rendelkezések;

               ·a vonatok összeállításával és a járművek biztonságos használatával kapcsolatos feladatok;

               ·kockázatelemzéssel és -értékeléssel kapcsolatos rendelkezések;

               ·nyilvántartásokra vonatkozó előírások.

               A Műszaki Szakértői Bizottság jelenleg egy állandó munkacsoporttal (WG TECH) rendelkezik, amelynek feladata a bizottság döntéseinek előkészítése.

               2.4.Jogi aktusok Műszaki Szakértői Bizottság általi elfogadása

               Az egységes műszaki előírások elfogadására vonatkozó szokványos eljárást az APTU 6. és 8. cikke ismerteti, időtartama megközelítőleg másfél év lehet.

               2.5.Az OTIF Műszaki Szakértői Bizottsága által írásbeli eljárás útján elfogadandó tervezett jogi aktusok

               A Műszaki Szakértői Bizottság az alábbi módosítások írásbeli eljárás útján történő elfogadását terjesztette elő határozathozatalra:

               –határozatra irányuló javaslat a nemzeti járműnyilvántartás módosításáról; valamint

               –határozatra irányuló javaslat az FTA egységes műszaki előírás 1. mellékletének módosításáról.

               2.5.1.A nemzeti járműnyilvántartásra vonatkozó előírások módosítása

               A nemzeti járműnyilvántartásra vonatkozó előírások módosításáról szóló határozat célja, hogy fenntartsa azok egyenértékűségét az (EU) 2018/1614 bizottsági végrehajtási határozattal.

               A módosítások ezért a nyilvántartásokkal és a nyilvántartási bejegyzésekkel kapcsolatos eljárásokra vonatkoznak, a nemzeti járműnyilvántartás szoftverét, illetve működését nem érintik.

               Összefoglalva, a módosítások a következőket foglalják magukban:

               ·új követelmény bevezetése, amelynek értelmében a nem uniós szerződő államok tájékoztatják az OTIF főtitkárát a nyilvántartó szervek elérhetőségi adatairól, amelyeket majd az OTIF főtitkára tesz közzé (az újonnan beillesztett 2.3. pont);

               ·határidő bevezetése (20 munkanap) a módosítások nemzeti járműnyilvántartásban való rögzítésére (a 3.2.3. pontban);

               ·a nemzeti járműnyilvántartásban, illetve az európai központi virtuális járműnyilvántartáshoz (EC VVR) kapcsolódó járműnyilvántartásban nem szereplő járművek további nyilvántartásba vételére irányuló eljárás pontosabb meghatározása (3.2.5. pont);

               ·annak pontosabb meghatározása, hogy miként kell a nyilvántartásba vételt a nemzeti járműnyilvántartások között átvezetni és az európai járműszámot (EJSZ) megváltoztatni (3.2.6. pont);

               ·a hozzáférési jogokat tartalmazó táblázatok (3.3. pont) és a harmonizált korlátozási kódok jegyzékének (1. függelék – Korlátozási kódok) frissítése;

               ·az európai azonosító szám (EIN) felépítésének és tartalmának frissítése [2. függelék: országkód (1. mező) és dokumentum típusa (2. mező)];

               ·szerkesztési módosítások a teljes szövegben.

               A COTIF 20. cikke 1. §-ának e) pontjával és az ATMF egységes szabályok 13. cikkének 1., 4. és 5. §-ával összhangban a Műszaki Szakértői Bizottság hatáskörébe tartozik az e módosításokról szóló határozatok meghozatala.

               2.5.2.Az FTA egységes műszaki előírás módosítása

               A FTA egységes műszaki előírás módosításáról szóló határozat célja, hogy fenntartsa annak egyenértékűségét a nemrég módosított 1305/2014/EU bizottsági rendeletben szereplő FTA ÁME-vel.

               Az FTA ÁME-hez hasonlóan az FTA egységes műszaki előírás is az Európai Unió Vasúti Ügynökségének honlapján közzétett és rendszeresen (általában legalább évente egyszer) frissített műszaki dokumentumokra hivatkozik. E műszaki dokumentumok legutóbbi frissítései kisebb kiigazítások, amelyek kifejezetten a vasúttársaságok és a pályahálózat-működtetők közötti információcsere adat- és üzenetformátumára vonatkoznak.

               E hivatkozások módosítása formálisan az FTA egységes műszaki előírás módosításának minősül, ezért a COTIF 20. cikke 1. §-ának b) pontjával és az APTU 6. cikkével összhangban a Műszaki Szakértői Bizottság határozatának hatálya alá kell tartoznia.

               A tervezett jogi aktusok az OTIF-tagállamok és a COTIF-hoz csatlakozott regionális gazdasági integrációs szervezetek – különösen az Európai Unió – számára jogilag kötelező erejűek lesznek.

               2.6.Uniós hatáskör és szavazati jog

               Az Európai Unió és az OTIF közötti megállapodás 6. cikkének értelmében:

               „1. Az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozó ügyekre vonatkozó döntések során az Unió tagállamainak az Egyezmény szerinti szavazati jogát az Unió gyakorolja.

               2. Az Unió és tagállamai megosztott hatáskörébe tartozó ügyekre vonatkozó döntések esetén vagy az Unió, vagy annak tagállamai szavaznak.

               3. Az Egyezmény 26. cikkének (7) bekezdésére is figyelemmel, az Unió az Egyezmény feleinek is minősülő tagállamaival egyenlő számú szavazattal rendelkezik. Amennyiben az Unió él szavazati jogával, tagállamai nem szavazhatnak.”

               Az uniós jog alapján az Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a vasúti közlekedéssel kapcsolatos ügyekben, amennyiben a COTIF, illetve az ez alapján elfogadott jogi aktusok ezen meglévő uniós szabályok hatályát érinthetik vagy megváltoztathatják. Az említett módosítások elfogadása egyértelműen érinti az uniós szabályok hatályát, mivel az intézkedés célja a nemzeti járműnyilvántartás és az FTA egységes műszaki előírás összehangolása az (EU) 2018/1614 bizottsági végrehajtási határozattal és a nemrég módosított 1305/2014/EU bizottsági rendelettel.

               A Műszaki Szakértői Bizottság fent említett két határozatában érintett ügyek az Unió kizárólagos hatáskörébe tartoznak, ezért a Bizottság által képviselt Unió gyakorolja a szavazati jogát az említett két határozat elfogadása tekintetében.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               A fentiekben ismertetett okokból az Uniónak meg kell szavaznia a módosításokat.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése attól függetlenül alkalmazandó, hogy az Unió tagja-e a szervnek, vagy részes fele-e a megállapodásnak
                  7
               .

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog értelmében nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által elfogadott szabályozás tartalmát”
                  8
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A Műszaki Szakértői Bizottság által elfogadandó jogi aktusok joghatással bíró jogi aktusok. A tervezett jogi aktusok azért bírnak joghatással, mert a COTIF egységes műszaki előírásainak az alrendszerekre vonatkozó uniós ÁME-kkel való összehangolása révén módosítják az OTIF jogi keretét, és kötelező erejűek az Unióra nézve.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik csak járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen anyagi jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt anyagi jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a vasúti fuvarozással kapcsolatos.

               A javasolt határozat anyagi jogalapja ezért az EUMSZ 91. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 91. cikke, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2019/0143 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) Műszaki Szakértői Bizottsága által a nemzeti járműnyilvántartás és az FTA egységes műszaki előírás módosításának elfogadása céljából indítandó írásbeli eljárásban az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Unió a 2013/103/EU tanácsi határozattal
                  9
                összhangban csatlakozott az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezményhez (a továbbiakban: COTIF).

               (2)Ciprus és Málta kivételével valamennyi tagállam a COTIF részes fele.

               (3)A COTIF 8. cikke szerint létrejött a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) Műszaki Szakértői Bizottsága. A COTIF 20. cikke (1) bekezdésének e) pontja, valamint G. függeléke (ATMF) 13. cikkének (1), (4) és (5) bekezdése szerint a Műszaki Szakértői Bizottság hatáskörébe tartozik „Az OTIF nyilvántartási rendszere – járművek, Nemzeti járműnyilvántartások” (a továbbiakban: nemzeti járműnyilvántartás) elfogadásáról vagy módosításáról szóló határozatok meghozatala. A COTIF 20. cikke (1) bekezdésének b) pontja, valamint F. függelékének (APTU) 6. cikke szerint a Műszaki Szakértői Bizottság hatáskörébe tartozik az egységes műszaki előírások – fuvarozási szolgáltatások telematikai alkalmazásai (FTA egységes műszaki előírás) vagy a COTIF egyezmény F. és G. függelékén (APTU és ATMF) alapuló egységes műszaki előírásokat módosító rendelkezések elfogadásáról szóló határozatok meghozatala.

               (4)A Műszaki Szakértői Bizottság írásbeli eljárás útján fogadja majd el a nemzeti járműnyilvántartás módosításáról szóló határozatra irányuló javaslatot és az FTA egységes műszaki előírás 1. mellékletének módosításáról szóló határozatra irányuló javaslatot.

               (5)Mivel a javasolt módosítások kötelező érvényűek lesznek az Unióra nézve, helyénvaló meghatározni az Unió által a Műszaki Szakértői Bizottságban képviselendő álláspontot.

               (6)E módosítások célja a nemzeti járműnyilvántartás és az FTA egységes műszaki előírás összehangolása az (EU) 2018/1614 bizottsági végrehajtási határozattal
                  10
                és az (EU) 2019/778 bizottsági végrehajtási rendelettel
                  11
               .

               (7)A javasolt módosítások összhangban állnak az Unió jogrendjével és stratégiai célkitűzéseivel, mivel hozzájárulnak az OTIF jogszabályainak a megfelelő uniós rendelkezésekkel való összehangolásához, ezért helyénvaló, hogy az Unió támogassa őket,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az 1980. május 9-i Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény alapján létrehozott Műszaki Szakértői Bizottság által a nemzeti járműnyilvántartásnak és az FTA egységes műszaki előírás 1. mellékletének a módosítása céljából indítandó írásbeli eljárásban az Európai Unió által képviselendő álláspont a következő:

               1.Meg kell szavazni a nemzeti járműnyilvántartás Műszaki Szakértői Bizottság által javasolt, a Műszaki Szakértői Bizottság TECH-19001-CTE12-5.1. számú munkadokumentuma szerinti módosításait.

               2.Meg kell szavazni az FTA egységes műszaki előírásnak a Műszaki Szakértői Bizottság által javasolt, a Műszaki Szakértői Bizottság TECH-18037-CTE12-5.2. számú dokumentuma szerinti módosítását.

               3. cikk

               A Műszaki Szakértői Bizottság jogi aktusát az elfogadását követően – hatálybalépésének napját megjelölve – ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               Ennek a határozatnak a Bizottság címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Bizottság 2007/756/EK határozata (2007. november 9.) a 96/48/EK és a 2001/16/EK irányelv 14. cikkének (4) és (5) bekezdésében előírt nemzeti járműnyilvántartás közös előírásainak elfogadásáról (HL L 305., 2007.11.23., 30. o.).

                     (2)

                        A Bizottság (EU) 2018/1614 végrehajtási határozata (2018. október 25.) a 2007/756/EK bizottsági határozat módosításáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 268., 2018.10.26., 53. o.).

                     (3)

                        A Bizottság 1305/2014/EU rendelete (2014. december 11.) az Európai Unió vasúti rendszerének a fuvarozási szolgáltatások telematikai alkalmazásai elnevezésű alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásokról (HL L 356., 2014.12.12., 438. o).

                     (4)

                        A Bizottság (EU) 2018/278 végrehajtási rendelete (2018. február 23.) az 1305/2014/EU rendelet mellékletének az üzenetek szerkezete, az adat- és üzenetmodell, illetve a kocsik és intermodális egységek üzemeltetési adatbázisa tekintetében történő módosításáról, valamint a közös interfész kommunikációs rétegére vonatkozó informatikai szabvány elfogadásáról (HL L 54., 2018.2.24.).

                     (5)

                        A Bizottság (EU) 2019/778 végrehajtási rendelete (2019. május 16.) az 1305/2014/EU rendelet mellékletének a változáskezelés tekintetében történő módosításáról (HL L 139I. , 2019.5.27., 356–359. o.).

                     (6)

                        A Tanács 2013/103/EU határozata (2011. június 16.) az Európai Uniónak az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i nemzetközi vasúti fuvarozási egyezményhez (COTIF) való csatlakozásáról szóló, az Európai Unió és a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet közötti megállapodás aláírásáról és megkötéséről (HL L 51., 2013.2.23., 1. o.).

                     (7)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. pont.

                     (8)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (9)

                        A Tanács 2013/103/EU határozata (2011. június 16.) az Európai Uniónak az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i nemzetközi vasúti fuvarozási egyezményhez (COTIF) való csatlakozásáról szóló, az Európai Unió és a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet közötti megállapodás aláírásáról és megkötéséről (HL L 51., 2013.2.23., 1. o.).

                     (10)

                        A Bizottság (EU) 2018/1614 végrehajtási határozata (2018. október 25.) a 2007/756/EK bizottsági határozat módosításáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 268., 2018.10.26., 53. o.).

                     (11)

                        A Bizottság (EU) 2019/778 végrehajtási rendelete (2019. május 16.) az 1305/2014/EU rendelet mellékletének a változáskezelés tekintetében történő módosításáról (HL L 139I., 2019.5.27., 356–359. o.).