|

52010PC0246

 Javaslat: a Tanács határozata az Európai Unió és az Indonéz Köztársaság között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról  /* COM/2010/0246 végleges - NLE 2010/0131 */

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2010.5.26.COM(2010)246 végleges2010/0131 (NLE)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Unió és az Indonéz Köztársaság között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásárólINDOKOLÁS1. A javaslat háttere |110 | A javaslat okai és céljai Az Európai Bíróság úgynevezett „nyitott égbolt” ügyekben hozott ítéletei nyomán a Tanács 2003. június 5-én harmadik országokkal folytatandó tárgyalások megkezdésére hatalmazta fel a Bizottságot annak érdekében, hogy a meglévő megállapodások egyes rendelkezéseinek helyébe uniós szintű megállapodás lépjen[1] („horizontális felhatalmazás”). Ennek célja, hogy az Európai Unió valamennyi légi fuvarozója hátrányos megkülönböztetés nélkül férhessen hozzá az Európai Unió tagállamai és harmadik országok közötti légi útvonalakhoz, és a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú légiközlekedési megállapodások összhangba kerüljenek az európai uniós joggal. |120 | Háttér-információk Az Európai Unió tagállamai és harmadik országok közötti nemzetközi légiközlekedési kapcsolatokat ez idáig az Európai Unió tagállamai és harmadik országok között létrejött kétoldalú légiközlekedési megállapodások, azok mellékletei és egyéb, kapcsolódó kétoldalú vagy többoldalú szerződések szabályozták. A tagállamok kétoldalú légiközlekedési megállapodásainak a kijelölésre vonatkozó hagyományos záradékai ellentétesek az európai uniós joggal. Lehetővé teszik ugyanis egy harmadik ország számára, hogy az megtagadja, visszavonja vagy felfüggessze egy tagállam által kijelölt azon légi fuvarozó jogosítványait vagy engedélyeit, amelynek többségi tulajdona és tényleges felügyelete felett nem az adott tagállam vagy a tagállamban illetőséggel rendelkező személy vagy jogalany rendelkezik. Ez a tagállamok egyikében székhellyel rendelkező, de más tagállamban illetőséggel rendelkező személy vagy jogalany tulajdonában lévő és általa irányított európai uniós légi fuvarozókkal szembeni hátrányos megkülönböztetésnek minősül. Ez ellentétes az Európai Unió működéséről szóló szerződés 49. cikkével, amely kimondja, hogy az Európai Unió egy adott tagállamának állampolgárait a szabad letelepedés jogának gyakorlásakor azzal azonos bánásmód illeti meg a fogadó tagállam területén, amelyben az adott tagállam állampolgárai részesülnek. További aggályokat vet fel a légi járművek üzemanyagára kivetett illetékek vagy a harmadik országok légi fuvarozói által az Európai Unión belüli légi útvonalakra kiszabott viteldíjak kérdése, melyekkel kapcsolatban indokolt lenne biztosítani az európai uniós jognak való megfelelést az Európai Unió tagállamai és a harmadik országok közötti kétoldalú légiközlekedési megállapodások meglévő rendelkezéseinek módosítása vagy kiegészítése révén. |130 | Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A megállapodás rendelkezései az Európai Unió tagállamai és az Indonéz Köztársaság között létrejött 18 kétoldalú légiközlekedési megállapodás esetében váltják fel vagy egészítik ki a hatályos rendelkezéseket. |140 | Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel A megállapodás az Európai Unió légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikájának alapvető célkitűzését szolgálja oly módon, hogy hatályos kétoldalú légiközlekedési megállapodásokat hoz összhangba az európai uniós joggal. |2. Konzultáció az érdekeltekkel; hatásvizsgálat |Konzultáció az érdekeltekkel |211 | A konzultáció módja, a legfontosabb célterületek és a válaszadók köre A tárgyalások során mindvégig egyeztetés folyt az Európai Unió tagállamaival és az ágazat képviselőivel. |212 | Az észrevételek és felhasználásuk rövid ismertetése A tagállamok és az ágazat képviselőinek észrevételeit kellően figyelembe vették. |3. A javaslat jogi elemei |305 | A javaslat összefoglalása A Bizottság a „horizontális felhatalmazás” mellékletében foglalt mechanizmusokkal és irányelvekkel összhangban egy olyan megállapodás megkötéséről folytatott tárgyalásokat az Indonéz Köztársasággal, amely az Európai Unió tagállamai és az Indonéz Köztársaság közötti kétoldalú légiközlekedési megállapodások egyes rendelkezéseinek helyébe lép. A megállapodás 2. cikke a kijelölésre vonatkozóan a hagyományos záradékok helyébe közösségi záradékot léptet, amely az Európai Unió valamennyi légi fuvarozója számára lehetővé teszi, hogy éljen letelepedési jogával. A 4. cikk a légi járművek tüzelőanyagára kivetett adók szabályozását érinti, melyet az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló 2003/96/EK tanácsi irányelv és különösen 14. cikkének (2) bekezdése harmonizált. Az 5. cikk feloldja az Európai Unió versenyjogi szabályaival való esetleges ellentmondásokat. |310 | Jogalap Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikkének (2) bekezdése, 218. cikkének (5) bekezdése és 218. cikke (6) bekezdésének a) pontja. |329 | A szubszidiaritás elve A javaslat teljes mértékben a Tanács által adott „horizontális felhatalmazáson” alapul, figyelembe véve az európai uniós jog és a kétoldalú légiközlekedési megállapodások tárgyát képező problémaköröket. |Az arányosság elve A megállapodás csak az európai uniós jognak való megfeleléshez szükséges mértékben módosítja vagy egészíti ki a kétoldalú légiközlekedési megállapodások rendelkezéseit. |A jogi aktus típusának megválasztása |342 | Az Európai Unió és az Indonéz Köztársaság közötti megállapodás a leghatékonyabb eszköz a tagállamok és az Indonéz Köztársaság közötti hatályos kétoldalú légiközlekedési megállapodásoknak az európai uniós joggal való összehangolására. |4. Költségvetési vonzatok |409 | A javaslat nincs hatással az Európai Unió költségvetésére. |5. Kiegészítő információk |510 | Egyszerűsítés |511 | A javaslat eredményeképpen egyszerűsödik a jogi szabályozás. |512 | Az Európai Unió tagállamai és az Indonéz Köztársaság közötti kétoldalú légiközlekedési megállapodások rendelkezéseit egyetlen, egységes európai uniós megállapodás vonatkozó rendelkezései egészítik ki vagy váltják fel. |570 | A javaslat részletes magyarázata A Tanácsot a nemzetközi megállapodások aláírásának és megkötésének szokványos eljárásával összhangban felkérik, hogy egyrészt hagyja jóvá az Európai Unió és az Indonéz Köztársaság közötti, a légi közlekedés bizonyos kérdéseit érintő megállapodás aláírásáról és megkötéséről szóló határozatot, másrészt jelölje ki az Unió részéről a megállapodás aláírására jogosult személyeket. |2010/0131 (NLE)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Unió és az Indonéz Köztársaság között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (5) bekezdésével,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[2],mivel:1.  A Tanács 2003. június 5-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdeményezzen harmadik országokkal a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek uniós szintű megállapodással való felváltásáról.2.  A Bizottság – a 2003. június 5-i tanácsi határozat mellékletében foglalt mechanizmusokkal és irányelvekkel összhangban – az Unió nevében tárgyalásokat folytatott az Indonéz Köztársasággal annak érdekében, hogy megállapodás jöjjön létre a légi közlekedés bizonyos kérdéseit érintően (a továbbiakban: „a megállapodás”).3.  A Bizottság által megtárgyalt megállapodást – annak későbbi időpontban való megkötésére is figyelemmel – indokolt aláírni és ideiglenesen alkalmazni,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkAz Európai Unió és az Indonéz Köztársaság között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás aláírása az Unió nevében jóváhagyásra kerül, figyelemmel a megállapodás megkötésére.A megállapodás szövegét mellékletként csatolták e határozathoz.2. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t, figyelemmel a megállapodás megkötésére.3. cikkA megállapodást hatálybalépéséig a felek ideiglenesen alkalmazzák az utolsó olyan értesítés időpontját követő hónap első napjától kezdve, amelyben a felek értesítették egymást a megállapodás ideiglenes alkalmazásához szükséges eljárások befejezéséről[3].4. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy a megállapodás 8. cikkének (2) bekezdésében előírt értesítést megküldje.5. cikkEz a határozat elfogadásának napján lép hatályba.6. cikkEzt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök [1] A 2003. június 5-i 11323/03 tanácsi határozat (korlátozott terjesztésű dokumentum).[2] HL C […]., […]., […]. o.[3] A megállapodás ideiglenes alkalmazásának kezdőnapját a Tanács Főtitkársága hirdeti ki az Európai Unió Hivatalos Lapjában .


Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0619

Javaslat: a Tanács határozata a tagállamok által az Európai Fejlesztési Alapba 2010-ben és 2011-ben fizetendő pénzügyi hozzájárulásról  /* COM/2009/0619 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 2009.11.4.COM(2009)619 véglegesJavaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa tagállamok által az Európai Fejlesztési Alapba 2010-ben és 2011-ben fizetendő pénzügyi hozzájárulásrólINDOKOLÁSA 10. Európai Fejlesztési Alapra (a továbbiakban: EFA) vonatkozó belső megállapodás és pénzügyi szabályzat új eljárást határoz meg azon hozzájárulások lehívására, amelyeket a tagállamok az EFA finanszírozására fizetnek be. A pénzügyi szabályzat 157. cikke szerint ez az új eljárás első alkalommal a 2009-es hozzájárulásokra alkalmazandó.A pénzügyi szabályzat 57. cikke (2) bekezdésének megfelelően ez a javaslat a következőt tartalmazza:-  a 2011. évre szóló hozzájárulás éves összegének felső határát,-  a 2010. évre szóló hozzájárulás éves összegét, valamint-  a 2010. évre szóló hozzájárulás első részletének összegét.A pénzügyi szabályzat 57. cikkének (7) bekezdése szerint a fenti összegek tekintetében minden esetben külön meg kell határozni a Bizottság, illetve az EBB által kezelt összeget.A pénzügyi szabályzat 145. cikke szerint az EBB megküldte a Bizottságnak az általa kezelt eszközök kötelezettségvállalásaira és kifizetéseire vonatkozó frissített becsléseket.A pénzügyi szabályzat 57. cikkének (2) bekezdése szerint a Tanács 2009. november 15-ig határoz e javaslatról, és a tagállamok a hozzájárulás első részletét legkésőbb 2010. január 21-ig befizetik.A pénzügyi szabályzat 58. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a hozzájárulások lehívása során először a korábbi EFA-kra meghatározott összegeket kell felhasználni egymás után. Így az e javaslatban szereplő lehívások a 9. EFA összegeire vonatkoznak.Végül emlékeztetni kell arra, hogy a pénzügyi szabályzat 60. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy amennyiben a befizetendő hozzájárulások egy adott részletét határidőre nem fizetik be, az érintett tagállamnak a be nem fizetett összeg után kamatot kell fizetnie a 60. cikkben foglaltaknak megfelelően.Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa tagállamok által az Európai Fejlesztési Alapba 2010-ben és 2011-ben fizetendő pénzügyi hozzájárulásrólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között, az afrikai, a karibi és a csendes-óceáni államok (a továbbiakban AKCS-országok), valamint az Európai Közösség és tagállamai között Cotonou-ban (Benin) 2000. június 23-án aláírt partnerségi megállapodás pénzügyi jegyzőkönyve értelmében a közösségi támogatás finanszírozásáról és kezeléséről és az EK-Szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról létrejött belső megállapodásra[1] és különösen annak 10. cikke (1) bekezdésére,tekintettel a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között az AKCS–EK partnerségi megállapodással összhangban a 2008–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó közösségi támogatás finanszírozásáról és az EK-Szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról szóló belső megállapodásra[2] és különösen annak 7. cikkére,tekintettel a 10. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó 2008. február 18-i pénzügyi szabályzatra (a továbbiakban: a 10. EFA pénzügyi szabályzata)[3] és különösen annak 57. cikkére, 58. cikkének (2) bekezdésére és 157. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[4],mivel:1) A 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 157. cikke úgy rendelkezik, hogy az 57–61. cikkében rögzített eljárás első alkalommal a 2009. pénzügyi évre alkalmazandó. Ezen eljárás szerint a Bizottság 2009. október 15-ig javaslatot tesz a) a 2011. évre szóló hozzájárulások éves összegének felső határára; b) a 2010. évre szóló hozzájárulások éves összegére; valamint c) a 2010. évre szóló hozzájárulások első részletének összegére. A Tanács 2009. november 15-ig határoz e javaslatról, és a tagállamok a 2010. pénzügyi évre szóló hozzájárulás első részletét legkésőbb 2010. január 21-ig befizetik.(2) Ugyanakkor a 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 58. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a hozzájárulások lehívása során először a korábbi EFA-kra meghatározott összegeket kell felhasználni. Következésképpen a 9. EFA belső megállapodása 10. cikkének (1) bekezdése szerint a 9. EFA-ból is pénzeszközöket kell lehívni.(3) A 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 145. cikkének (1) bekezdésével összhangban az Európai Beruházási Bank megküldte a Bizottságnak az általa kezelt eszközök kötelezettségvállalásaira és kifizetéseire vonatkozó frissített becsléseket.ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA 2011. évre szóló hozzájárulások éves összegének felső határa 3 950 000 000 EUR a Bizottság esetében, és 220 000 000 EUR az Európai Beruházási Bank esetében.2. cikkA 2010. évre szóló hozzájárulások éves összege 3 500 000 000 EUR a Bizottság esetében, és 240 000 000 EUR az Európai Beruházási Bank esetében.3. cikkA 2010. évre szóló hozzájárulások első részleteként a tagállamok által a Bizottságnak és az Európai Beruházási Banknak fizetendő összegeket a mellékletben található táblázat tartalmazza.4. cikkEzt a határozatot elfogadásának napjától kell alkalmazni.5. cikkEnnek a határozatnak a 9. EFA-hoz hozzájáruló tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETA 2010. évre szóló hozzájárulások első részlete (euróban)[pic][1] HL L 317., 2000.12.15., 355. o.[2] HL L 247., 2006.9.9., 32. o.[3] HL L 78., 2008.3.19., 1. o.[4] HL C […]., [ …]., […]. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.7.13.
            COM(2016) 462 final
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            az Ión-szigeteket 2015 novemberében ért földrengést követően Görögországnak szóló segítségnyújtás céljából az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               Ez a határozat az Európai Unió Szolidaritási Alapjának 1 651 834 EUR összegű igénybevételére vonatkozik egy görögországi földrengést követően. Az igénybevétel teljes összegét azáltal fogják finanszírozni, hogy részben felhasználják a 2016. évi költségvetésben már szereplő, 50 000 000 EUR kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatot, így nincs szükség költségvetés-módosításra.

               2.INFORMÁCIÓK ÉS FELTÉTELEK

               A Bizottság 2016. február 5-én kérelmet kapott az alapból történő pénzügyi segítségnyújtás iránt egy 2015. november 17-i görögországi katasztrófával (az Ión-szigeteket – különösen Lefkadát és Kefalóniát – érintő földrengés) kapcsolatban. A Bizottság részletesen megvizsgálta a kérelmet az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendelet
                  1
                (a továbbiakban: a rendelet) és különösen annak 2., 3. és 4. cikke alapján. Az értékelés főbb elemeit az alábbiakban ismertetjük.

               (1)Görögország 2016. február 5-én – a 2015. november 17-én regisztrált első károktól (Lefkada-sziget) számított 12 hetes határidőn belül – nyújtotta be pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmét. A kérelmet a rendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerinti „regionális katasztrófa” címén nyújtották be. A Bizottságtól érkezett megkeresést követően 2016. március 9-én frissített információkat nyújtottak be.

               (2)Görögország kérelmének benyújtáskor előleg kifizetését kérte az alap megelőlegezett hozzájárulásaiból. A kérelem előzetes vizsgálatát követően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy teljesülnek a rendelet 4a. cikkében foglalt feltételek.

               (3)A 2016. március 18-i C(2016) 1772 bizottsági határozat alapján 164 798 EUR összegű előleget nyújtottak, ami az alap megelőlegezett pénzügyi hozzájárulásai 10 %-ának felelt meg.

               (4)A görög hatóságok a teljes közvetlen kárt eredetileg 65 919 000 EUR-ra becsülték. A görög hatóságok 2016. március 9-én frissített kérelmet nyújtottak be, amelyben a teljes közvetlen kár összege elérte a 66 073 345 EUR-t. A frissített kárösszeg az érintett NUTS II régió (Ión-szigetek) regionális GDP-jének 2,1 %-át teszi ki (3 137 millió EUR az EL62-re vonatkozó 2014. évi Eurostat-adatok
                  2
                alapján), így meghaladja a rendeletben foglalt – a regionális katasztrófának minősítéshez szükséges – küszöbértéket, azaz a regionális GDP 1,5 %-át.

               (5)Az alapból nyújtott pénzügyi hozzájárulás összegét a teljes közvetlen kár alapján határozzák meg. A pénzügyi hozzájárulás csak a rendelet 3. cikkében meghatározott, elengedhetetlen veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedésekre fordítható.

               (6)Ami a katasztrófa hatását és következményeit illeti, 2015. november 17-én reggel a Richter-skála szerinti 6,1 erősségű földrengéssorozat rázta meg Lefkadát. Károkat jeleztek Ithaki és Kefalónia északi részein is. A földrengést több utórengés követte. Két ember életét vesztette és nyolcan megsérültek. A szakértő szeizmológusok szerint a földrengés következtében Lefkada szigete 36 cm-rel délebbre mozdult el. A görög polgári védelmi műveleti központot azonnal mozgósították, és az érintett lakosság részére ideiglenes elhelyezést, menedéket és élelmiszert nyújtottak. A földrengésben 120 lakóegység sérült meg, ebből 20-at lakhatásra alkalmatlannak minősítettek. Beszámolók szerint továbbá jelentős károk érték nemcsak a vidéki és önkormányzati infrastrukturális hálózatokat, a magán- és középületeket (köztük a helyi kórházat) és egyéb infrastruktúrákat (kikötőket, biológiai hálózatokat), hanem kulturális helyszíneket (elsősorban templomokat) is. A sziget nyugati részén a földcsuszamlások több, idegenforgalmi szempontból a legfontosabbak közé tartozó strandot is betemettek és megsemmisítettek.

               (7)A görög hatóságok a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti elengedhetetlen veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedések elszámolható költségeit 52,374 millió EUR-ra becsülték és intézkedéstípusokra bontották. A költségek legnagyobb része a közlekedési ágazatot érinti több mint 38 millió EUR összegben. A költségek második legnagyobb része a kulturális örökség megóvását érinti 7 millió EUR-t meghaladó összegben.

               (8)Az érintett régió az európai strukturális és beruházási alapok (2014–2020) besorolása szerint „kevésbé fejlett régió”. A görög hatóságok nem jelezték a Bizottságnak, hogy a helyreállítási intézkedésekhez forrásokat szándékoznak átcsoportosítani az európai strukturális és beruházási alapok programjaiból.

               (9)A katasztrófakockázat-megelőzésre és -kezelésre vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtása tekintetében jelenleg nincs folyamatban kötelezettségszegési eljárás. Görögország – amely Európa szeizmikusan egyik legaktívabb országa – igyekezett természeti katasztrófákra vonatkozó kockázatmegelőzési és -kezelési keretet kidolgozni A földrengésekre vonatkozó első görög rendelet (EAK-2000) 1959-ben lépett hatályba, és a rendeletet azóta számos alkalommal módosították. A rendeletet 2003-ben egy térképpel egészítették ki, amely a szeizmikus szempontból kockázatos zónákat tüntette fel. A földrengésekkel kapcsolatos tervezési és védelmi szervezet (OASP) a közjog hatálya alá tartozó jogi személy, amely az Infrastrukturális, Közlekedési és Hálózati Minisztérium felügyelete alá tartozik, és amelynek célja a földrengések pusztító hatásainak a minimálisra csökkentése.

               (10)A kérelem benyújtásának idején nem folytattak Görögország ellen kötelezettségszegési eljárást természeti katasztrófához kapcsolódó uniós jogszabályok tekintetében.

               (11)A görög hatóságok megerősítették, hogy az elszámolható költségeknek nincs biztosítási fedezete.

               3.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  3
                és különösen annak 10. cikke a pénzügyi keret megfelelő fejezeteinek felső határát túllépve évi – 2011. évi árakon – 500 000 000 EUR-s felső határig engedélyezi az Európai Unió Szolidaritási Alapjának (a továbbiakban: az alap) igénybevételét. A támogathatósági feltételeket a 2014. május 15-i 661/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított, az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló 2012/2002/EK tanácsi rendelet tartalmazza. A támogatásnyújtás módozatait az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás
                  4
                (a továbbiakban: intézményközi megállapodás) 11. pontja tárgyalja.

               Mivel az alap létrehozásának meghatározó oka a szolidaritás, a Bizottság azt az álláspontot képviseli, hogy az alap támogatásait progresszív alapon kell nyújtani. Ez azt jelenti, hogy – a korábbi gyakorlatnak megfelelően – az alap igénybevételét kiváltó „jelentős kár” küszöbértékét (azaz a 2011-es árakon számított GNI 0,6 %-a, illetve 3 milliárd EUR közül az alacsonyabbik értéket) meghaladó kárrészre magasabb támogatási intenzitást kell alkalmazni, mint a küszöbérték alatti kárrészre. A jelentős katasztrófák esetén odaítélt segély meghatározásához eddig az alap igénybevételére szabott küszöbérték alatt a teljes közvetlen kár 2,5 %-át, a küszöbérték feletti részre pedig a teljes közvetlen kár 6 %-át használták. A regionális katasztrófák és a „szomszédos országokra” vonatkozó rendelkezés alapján elfogadott katasztrófák esetében az arány 2,5 %.

               A hozzájárulás nem haladhatja meg a támogatható intézkedések becsült összes költségét. A Szolidaritási Alapból nyújtandó támogatást a Szolidaritási Alapról szóló 2002–2003-as éves jelentésben meghatározott, és a Tanács és az Európai Parlament által elfogadott módszer alapján számítják ki.

               A Görögország által benyújtott kérelem alapján az alapból nyújtandó támogatás az okozott összes kárra vonatkozó becslés alapján a következő:

                        Katasztrófa

                        Közvetlen kár
                        (millió EUR)

                        A küszöbértékbe eső közvetlen kár 2,5 %-a
                        (EUR)

                        A küszöbérték feletti közvetlen kár 6 %-a

                        A javasolt támogatás teljes összege
                        (EUR)

                        GÖRÖGORSZÁG

                        66,073

                        1 651 834

                        –

                        1 651 834

                        ÖSSZESEN

                        1 651 834

               A 2016. évi költségvetés elfogadása idején 50 000 000 EUR összeget mozgósítottak előlegfizetések céljára, és az ehhez kapcsolódó kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokat belefoglalták a költségvetésbe. A kérelem
                  5
                mérlegelését követően, valamint figyelembe véve az alapból nyújtható maximális támogatást, a Bizottság javaslatot tesz az alap 1 651 834 EUR összegű igénybevételére az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésében kifejezetten előlegek céljából igénybe vett 50 000 000 EUR-ból.

               A rendelet 4a. cikkének (2) bekezdésével összhangban 164 798 EUR-t már kifizettek a 10 %-ot kitevő előlegekre, a fennmaradó kifizetendő egyenleg EUR 1 487 036.

               A fent említett előlegek kifizetését követően a költségvetésben előlegfizetésre rendelkezésre álló egyenleg EUR 49 835 202. Az intézményközi megállapodás 11. pontja lehetővé teszi az előirányzatok átcsoportosítását. Ezzel összhangban a Bizottság javasolja, hogy a rendelkezésre álló egyenlegből vegyék igénybe a Görögország számára szükséges 1 487 036 EUR-t. A fennmaradó egyenleg kifizetése után 48 348 166 EUR összeg marad a 2016-ban szükség esetén kifizetendő további előlegek céljára. A jelenleg rendelkezésre álló információk alapján ez elegendőnek tűnik az év hátralévő részében érkező új kérelmek esetén.

               Nézeteltérés esetén háromoldalú egyeztető eljárást fognak kezdeményezni az intézményközi megállapodás
                  6
                11. pontjának megfelelően.

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               az Ión-szigeteket 2015 novemberében ért földrengést követően Görögországnak szóló segítségnyújtás céljából az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre
                  7
                és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra
                  8
                és különösen annak 11. pontjára,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának (a továbbiakban: az alap) célja, hogy az Unió gyors, hatékony és rugalmas módon legyen képes a vészhelyzetekre reagálni és kifejezni szolidaritását a katasztrófa sújtotta régiók lakosságával.

               (2)Az alap éves maximális összege (2011-es árakon számítva) az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  9
                10. cikkében meghatározottaknak megfelelően 500 000 000 EUR.

               (3)Görögország az Ión-szigeteket 2015 novemberében ért földrengés miatt 2016. február 5-én kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére.

               (4)Görögország kérelme eleget tesz a 2012/2002/EU rendelet 4. cikkében az alapból származó pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek.

               (5)Az alapot tehát a Görögországnak nyújtandó pénzügyi hozzájárulás érdekében igénybe kell venni.

               (6)Az (EU) 2016/252 európai parlament és tanácsi határozattal
                  10
                igénybevették az Európai Unió Szolidaritási Alapját, hogy 50 000 000 EUR összeget nyújtsanak kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában előlegfizetés céljára a 2016-os pénzügyi évre vonatkozóan. Az említett előirányzatokat csak nagyon korlátozott mértékben használták fel. Következésképpen lehetőség van arra, hogy ezen igénybevétel teljes összegét finanszírozzák az Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének keretein belül előlegfizetés céljából rendelkezésre álló előirányzatok átcsoportosítása révén.

               (7)Az alap igénybevételéhez szükséges idő minimálisra csökkentése érdekében ez a határozat az elfogadásának napjától alkalmazandó,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió 2016. évi általános költségvetésének keretein belül az Európai Unió Szolidaritási Alapjából 1 651 834 EUR összeg igénybevételére kerül sor Görögország részére kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában.

               Az első bekezdésben említett igénybevétel teljes összegét az Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének keretein belül előlegfizetés céljából igénybe vett előirányzatokból kell finanszírozni, az előlegekre rendelkezésre álló összeget pedig ennek megfelelően kell csökkenteni.

               2. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

               Ezt a határozatot ... [az elfogadás dátuma]-tól/-től kell alkalmazni.*

                  11Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

                     (1)
                  A Tanács 2002. november 11-i 2012/2002/EK rendelete az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról, HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

                     (2)
                  Ez a 2016. májusban kapott legfrissebb Eurostat-adatokon alapul. A kérelem beérkezésekor a küszöbértéket előzetes (magasabb) adatok alapján számították ki, és ennek eredményeképpen az előzetesen kiszámított 48,7 millió EUR-s küszöbértéket 47,1 millió EUR-ra csökkentették. A küszöbértéket mindkét esetben teljesítették és ez nem gyakorol hatást a javasolt támogatási összegre.

                     (3)
                  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

                     (4)
                  HL C 373., 2013.12.20., 1. o

                     (5)
                  Közlemény a Bizottságnak C(2016) 3872.

                     (6)
                  HL C 373., 2013.12.20., 1. o

                     (7)
                  HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

                     (8)
                  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (9)
                  A Tanács 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom rendelete a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

                     (10)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2015. november 25-i (EU) 2016/252 határozata az Európai Unió Szolidaritási Alapjának előlegfizetések céljára történő igénybevételéről (HL L 47., 2016.2.24., 5. o.)

                     (11)
                  A dátumot a Parlament illeszti be a határozatnak a Hivatalos Lapban való kihirdetését megelőzően.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.11.25.
            COM(2015) 582 final
            2015/0265(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti, a polgári globális műholdas navigációs rendszerről (GNSS) szóló együttműködési megállapodás megkötéséről

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               A Koreai Köztársaság megfelelő képességekkel rendelkezik az űrtechnológia és alkalmazásai terén. A különböző ágazatokban, többek között a közlekedés, a flottakezelés, valamint a tudományos és geodéziai alkalmazások terén is aktívan alkalmazza a műholdas navigációs szolgáltatásokat.

               Az Európai Bizottság a Tanács által 2005. július 18-án adott meghatalmazás alapján tárgyalásokat folytatott egy, a polgári globális műholdas navigációs rendszerről (GNSS) szóló, egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti együttműködési megállapodásról (a továbbiakban: megállapodás). Az aláírásról szóló 2006. szeptember 1-jei tanácsi határozat értelmében 2006. szeptember 9-én sor került a megállapodás aláírására.

               Az Európai Unió aláíró félként szereplő tagállamai, valamint a Koreai Köztársaság befejezték a megállapodás hatálybalépésével kapcsolatos belső eljárásaikat.

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság javaslatot tesz a Tanácsnak arra, hogy az Európai Parlament egyetértését követően az Európai Unió nevében fogadja el a megállapodás megkötéséről szóló határozatot.

               Bulgária, Horvátország és Románia a Bolgár Köztársaság és Románia, illetve a Horvát Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmányok 6. cikke (2) bekezdésének megfelelően jegyzőkönyv elfogadásával a megállapodás részes felévé válnak.

               2015/0265 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti, a polgári globális műholdas navigációs rendszerről (GNSS) szóló együttműködési megállapodás megkötéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 172. cikkére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament egyetértésére
                  1
               ,

               mivel:

               (1)A 2006. szeptember 1-jei 2006/700/EK tanácsi határozatnak
                  2
                megfelelően 2006. szeptember 9-én sor került az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti, a polgári globális műholdas navigációs rendszerről (GNSS) szóló együttműködési megállapodás aláírására, feltételezve annak egy későbbi időpontban való megkötését.

               (2)A megállapodás célja, hogy ösztönözze, elősegítse és erősítse a polgári navigációs műholdrendszerben részt vevő felek közötti együttműködést.

               (3)A megállapodást az Európai Unió nevében jóvá kell hagyni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Tanács az Európai Unió nevében jóváhagyja az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött, a polgári globális műholdas navigációs rendszerről (GNSS) szóló együttműködési megállapodást.

               A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

               2. cikk

               A Tanács elnöke kijelöli azt a személyt, aki jogosult a megállapodás 18. cikkének (1) bekezdésében meghatározott értesítést az Európai Unió nevében elküldeni annak kifejezésére, hogy az Európai Unió a megállapodást magára nézve jogilag kötelező erejűnek ismeri el, és a következő értesítést teszi:

               „A Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépésének következményeként az Európai Unió az Európai Közösség helyébe lépett, és annak jogutódja lett, valamint ezen időponttól kezdve gyakorolja az Európai Közösség jogait, és terhelik annak kötelezettségei. Ezért a megállapodás szövegében az »Európai Közösség«-re való hivatkozásokat »Európai Unió«-ként kell értelmezni.”

               3. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában
                  3
                ki kell hirdetni.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  Egyetértés kelte [201.. …].

                     (2)
                  HL L 288., 2006.10.19., 30. o.

                     (3)
                  A megállapodás hatálybalépésének időpontját az Európai Unió Hivatalos Lapjában a Tanács Főtitkársága teszi közzé.


title: Javaslat a Tanács határozata az állat-egészségügyi kiadásokról szóló 90/424/EGK határozat módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0273

Javaslat a tanács határozata az állat-egészségügyi kiadásokról szóló 90/424/EGK határozat módosításáról  /* COM/2006/0273 végleges - CNS 2006/0098 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 6.6.2006COM(2006) 273 végleges2006/0098 (CNS)JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAaz állat-egészségügyi kiadásokról szóló 90/424/EGK határozat módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁS1. A javaslat indokai és célkitűzéseiA javaslat nem kíván változtatni az állatbetegségek és a zoonózisok felszámolása, az ellenük való védekezés és figyelemmel kísérésük szakpolitikai vonatkozásain. A Bizottság ezzel a javaslattal meg kíván újítani egyes, az állategészségügyre vonatkozó közösségi politikát segítő eszközöket. Ennek érdekében javasolja:-  módosítani az állatbetegségek felszámolására, figyelemmel kísérésére és az ellenük való védekezésre szolgáló nemzeti programok finanszírozása érdekében biztosított közösségi hozzájárulásra vonatkozóan az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 1990. június 26-i 90/424/EGK tanácsi határozat[1] 24. cikkében előírt eljárást;-  bevezetni annak lehetőségét, hogy a Közösség többéves programokat is jóváhagyhasson és támogathasson az állatbetegségek és a zoonózisok felszámolása, az ellenük való védekezés és figyelemmel kísérésük terén;-  megújítani az állategészségüggyel és az állati eredetű termékek körében az élelmiszer-biztonsággal kapcsolatos információs politika, illetőleg az integrált számítógépes állat-egészségügyi rendszerek (TRACES) használata előmozdítását célzó meglévő finanszírozási intézkedések tárgyi hatályát.A 90/424/EGK határozat módosítását célzó mellékelt javaslat ezért arra a három kérdéskörre összpontosít, amelyek haladéktalan módosítást igényelnek annak érdekében, hogy a Bizottság és a tagállamok hatékonyan elláthassák feladataikat:-  a határozat 24. cikkének módosításai lehetővé teszik az állatbetegségek és a zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló többéves programok finanszírozását, és emellett egyszerűsítik a finanszírozás és a programjóváhagyás eljárásait;-  a határozat 37a. cikkének megújítása módot ad annak figyelembevételére, hogy az ANIMO rendszer műszakilag átalakult, és beépült az új TRACES integrált számítógépes állat-egészségügyi rendszerbe (amely az élő állatok mozgását és az EU-ba irányuló behozatalt kíséri figyelemmel);-  a határozat 16. cikkének módosításai az állatvédelemmel kapcsolatos információs politika tárgyi hatályának kiterjesztését célozzák oly módon, hogy az magában foglalja az állategészségügy és az állati eredetű termékek körében az élelmiszer-biztonság valamennyi vonatkozását.1.1. Az állatbetegségek és a zoonózisok felszámolását, az ellenük való védekezést és figyelemmel kísérésüket célzó többéves programokra vonatkozó javaslat általános összefüggéseiA 90/424/EGK tanácsi irányelv 24. cikke értelmében a tagállamok közösségi pénzügyi hozzájárulást kaphatnak az állatbetegségek felszámolását, az ellenük való védekezést és figyelemmel kísérésüket szolgáló programjaikhoz. A 29. cikk a 24. cikkben előírtakkal megegyező eljárási keretek között lehetővé teszi a zoonózisok figyelemmel kísérése és az ellenük való védekezés finanszírozását. A tagállamok mindkét esetben beadhatnak ugyan egyévesnél hosszabb programokat is, a Bizottság azonban ezek finanszírozását is csak egyetlen évre hagyhatja jóvá.Az ilyen programok közösségi jóváhagyása és pénzügyi támogatása jelenleg komitológiai eljárás keretében zajlik évente, az adott év május 31-éig a tagállamoktól beérkező programok alapján.A 90/424/EGK tanácsi határozat melléklete 23 olyan endemikus állatbetegséget, továbbá 8 olyan zoonózist és állatjárványt sorol fel, amelyekkel összefüggésben közösségi pénzügyi támogatás nyújtható.1.2. A TRACES integrált számítógépes állat-egészségügyi rendszerre vonatkozó javaslat általános összefüggéseiA 90/424/EGK tanácsi határozat 37. cikke jelen formájában közösségi pénzügyi támogatást irányoz elő az állat-egészségügyi importeljárások számítógépesítéséhez. Az élő állatok és az állati eredetű termékek kereskedelmét és importját egyaránt figyelemmel kísérő TRACES rendszer 2004. április 1. óta üzemel, és használata a 2004/292/EK bizottsági határozat értelmében 2005. január 1. óta kötelező valamennyi tagállamban.1.3. Az állategészségüggyel kapcsolatos információs politikára vonatkozó javaslat általános összefüggéseiAz élelmiszer-biztonságról szóló fehér könyvben[2] javasolt átfogó és integrált megközelítésmód azt tűzte ki céljául, hogy egységesebb és hatékonyabb keretet, egyúttal pedig nagyobb átláthatóságot biztosítson az élelmiszer-biztonságra vonatkozó szakpolitikának.A jogszabályok kidolgozása és végrehajtása színvonalának növelése érdekében elkerülhetetlen az információk gyűjtése és terjesztése. Egyre sürgetőbb az az igény, hogy az állategészségügy és az élelmiszer-biztonság sok mindent átfogó területén minél célirányosabb, minél könnyebben használható jogszabályaink legyenek. Ezzel egyben a Bizottság és a tagállamok nemzetközi színtéren folytatott tevékenysége is támogatást nyer, hiszen kereskedelmi partnereink, ezen belül is különösen a tagjelölt országok számára érthetőbb és átláthatóbb lesz a jogszabályi környezet.A 16. cikk jelenlegi szövege szerint „a Közösség pénzügyi hozzájárulást nyújt egy állatvédelmi információs politika kialakításához”. Az állat-egészségügyi követelmények harmonizálása és az állategészségüggyel és az állati eredetű termékek körében az élelmiszer-biztonsággal összefüggő információs politika könnyebben megvalósítható az érintett információk összegyűjtését, tárolását és terjesztését végző informatikai eszközök, jelesül egy adatbázis révén.2. Összhang más politikákkalA Bizottság megkezdte a teljes közösségi állat-egészségügyi politika elemzését, amelynek keretében megvizsgálja az állatbetegségek megfigyelésére, az ellenük való védekezésre és felszámolásukra jelenleg használt pénzügyi eszközök költséghatékonyságát, és áttekinti, hogyan tehetők érdekeltté a gyártók valamennyi szükséges intézkedés meghozatalában. Az elemzés eredményeitől függően a Bizottság a későbbiekben alternatív megoldásokat javasolhat a tagállamok pénzügyi támogatásának mikéntjére.A közösségi állat-egészségügyi politika elemzését szükségessé tevő aggályokat a Bizottság a többéves programokra, a TRACES-re és az állategészségügy és az élelmiszer-biztonság területén folytatott információs politikára vonatkozó javaslataiban teljes mértékben figyelembe vette.3. Indokok és várt hatások3.1. A többéves programokra vonatkozó javaslat várt hatásaiA javaslat lehetővé kívánja tenni, hogy a Bizottság többéves programokat is jóváhagyhasson és finanszírozhasson.Egyszerűsödnek a jóváhagyás és a finanszírozás eljárási szabályai, különösképp azáltal, hogy a jelenlegi eljárásban előírt két határozat egyikére a továbbiakban nem lesz szükség.A több évre kiterjedő szemléletmóddal javul a gazdálkodás színvonala. A legfeljebb 6 évre jóváhagyható többéves programok révén világosabbá és ellenőrizhetőbbé válnak a felszámolási programok célkitűzései, és hatékonyabbá és átláthatóbbá válik a közösségi pénzeszközök felhasználása.A betegséglistára felvett betegségek számának csökkentése hozzájárul ahhoz, hogy az erőforrások az igazán fontos kérdésekre összpontosuljanak. A Közösségben a felszámolási, védekezési és figyelemmel kísérési politikák eredményeinek átlátható, ugyanakkor hatékony és eredményes javítása érdekében jobban meg kell határozni az elsőbbséget élvező területeket. Az új jegyzék, amelyben tükröződnek a Közösség prioritásai, annak alapján készült, hogy milyen hatással vannak az egyes betegségek a közegészségügyre, illetőleg a nemzetközi és a Közösségen belüli kereskedelemre.Az egyöntetűség és a hatékonyság biztosítása érdekében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy célszerű összevonni az eddigi két (a betegségekre, illetve a zoonózisokra vonatkozó) listát, és ugyanazt az eljárást előírni a közösségi pénzügyi hozzájárulás odaítélésére.A betegséglista lerövidítésével célirányosabban összpontosítható a közösségi pénzügyi támogatás, és ezáltal garantálható a közösségi pénzeszközök hatékonyabb és eredményesebb felhasználása. A Közösség költségvetésében rendelkezésre álló források szabta keretek között társfinanszírozás akkor adható, ha a tagállam és a Közösség prioritásai egybeesnek, továbbá ha az egyes tagállami programok – a konkrét esetnek megfelelően – igazodnak a más tagállamokban finanszírozott programokhoz.3.2. A TRACES integrált számítógépes állat-egészségügyi rendszerre vonatkozó javaslat várt hatásaiA 90/424/EGK tanácsi határozat 37a. cikke pénzügyi támogatást irányoz elő az állat-egészségügyi importeljárások számítógépesítéséhez, amely a 92/438/EGK határozat ( Shift program) alapján folyik. A Shift , valamint a 91/398/EGK bizottsági határozattal létrehozott, az állat-egészségügyi hatóságokat összekapcsoló Animo rendszert felváltotta a Traces integrált rendszer.A javaslat az említett fejlemény figyelembevétele érdekében korszerűsíteni kívánja a 37a. cikk megfogalmazását, és egyértelműen rendelkezik az integrált rendszer üzemeltetésével és fenntartásával kapcsolatos költségek finanszírozásáról.3.3. Az állategészségüggyel és az állati eredetű termékek körében az élelmiszer-biztonsággal kapcsolatos információs politikára vonatkozó javaslat várt hatásaiAz élelmiszer-biztonságról szóló fehér könyvben[3] javasolt átfogó és integrált megközelítésmód azt tűzte ki céljául, hogy egységesebb és hatékonyabb keretet, egyúttal pedig nagyobb átláthatóságot biztosítson az élelmiszer-biztonságra vonatkozó szakpolitikának.Az állategészségügy és az élelmiszer-biztonság sok mindent átfogó területén a jogszabályok kidolgozása és végrehajtása színvonalának növelése érdekében elkerülhetetlen az információk gyűjtése és terjesztése. Az információgyűjtés és -terjesztés jobbításával egyben a Bizottság és a tagállamok nemzetközi fórumokon folytatott tevékenysége is támogatást nyer, hiszen kereskedelmi partnereink, ezen belül is különösen a tagjelölt országok számára érthetőbb és átláthatóbb lesz a jogszabályi környezet.A határozat 16. cikkének jelenlegi szövege szerint „a Közösség pénzügyi hozzájárulást nyújt egy állatvédelmi információs politika kialakításához”.A javaslattervezet a jelenlegi rendelkezések tárgyi hatályát az állategészségügy és az állati eredetű termékek körében az élelmiszer-biztonság valamennyi vonatkozására ki kívánja terjeszteni.4. Konzultáció az érdekeltekkel és hatásvizsgálat4.1. Konzultáció az érdekeltekkelA többéves programozásról a Bizottság számos munkacsoportban, köztük az országos főállatorvosok 2004. szeptember 22-i találkozóján egyeztetett a tagállamokkal. A megbeszélések tanulsága, hogy az állatbetegségek és a zoonózisok felszámolása, az ellenük való védekezés és figyelemmel kísérésük terén a többéves programozás a célkitűzések hatékonyabb és eredményesebb megvalósítását eredményezi. Az állatbetegségek és a zoonózisok felszámolását, az ellenük való védekezést és figyelemmel kísérésüket célzó programok vonatkozásában a több évre kiterjedő szemléletmód gazdálkodási szempontból is kedvezőbb.A TRACES-szel összefüggésben a klasszikus sertéspestis 1997/98-as kitörésével kapcsolatos 2000/1. sz. számvevőszéki különjelentésre[4] reagáló A5-0396/2000. európai parlamenti állásfoglalás arra szólított fel, hogy az Animo (az állatorvosi hatóságokat összekapcsoló számítógépes hálózat) fenntartása és fejlesztése teljes mértékben a Bizottság ellenőrzése alatt történjen, valamint arra, hogy a projekt igazgatását a Számvevőszék észrevételeinek megfelelően módosítani kell. Az Európai Unióban a száj- és körömfájás elleni védekezés érdekében 2001-ben meghozott intézkedésekről és az Európai Unióban az állatbetegségek megelőzése és az ellenük való védekezés érdekében a jövőben meghozandó intézkedésekről szólóA5-0405/2002. európai parlamenti jelentés 123. pontja kimondja továbbá, hogy a Bizottságnak haladéktalanul intézkedéseket kell hoznia az élő állatok EU-n belüli mozgását nyomon követő meglévő rendszer (az Animo rendszer) fejlesztésére, és mihamarabb be kell vezetni az EU-ba irányuló import nyomon követését lehetővé tévő rendszert (a Shift rendszert).4.2. Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználásaA többéves felszámolási, védekezési és figyelemmel kísérési programok vonatkozásában: az elmúlt években számba vettük, hogyan lehetne javítani e programok igazgatását; ez azonban a közösségi állat-egészségügyi politika fent említett elemzésétől függetlenül történt. A munka során figyelembe vettük az élelmiszer-biztonságról szóló fehér könyvben előírt 29. tennivaló alapján létrehozott, a tagállamokban a betegségek felszámolását figyelemmel kísérő munkacsoportban összegyűlt tapasztalatokat is.4.3. HatásvizsgálatA javaslat nem gyakorol jelentős gazdasági, környezeti vagy szociális hatást egyetlen ágazatban sem, mint ahogy egyetlen érdekeltre nézve sincsenek jelentős következményei. A javaslat nem szakpolitikai reformot testesít meg, hanem korszerűsíti a területen meglévő rendelkezéseket, és ezáltal a rendelkezésre álló erőforrások jobb kihasználását célozza.A javaslatban szereplő kisebb technikai módosítások csak az illetékes hatóságokat és más állami szerveket érintik, amelyek nyernek a meglévő eljárások általános egyszerűsödésével.5. A javaslat jogi elemei5.1. JogalapAz Európai Közösséget létrehozó szerződés és különösen annak 37. cikke.5.2. A szubszidiaritás és az arányosság elveA javaslatban előírt állat-egészségügyi intézkedések a Közösség hatáskörébe tartoznak. Az emberek és az állatok egészségének védelmére vonatkozó alapvető követelmények összehangolása a szubszidiaritás elvével is összhangban van.A javasolt módosítások arra a minimumra korlátozódnak, amely elengedhetetlen a meglévő rendelkezések aktuálissá vált korszerűsítéséhez. A 24. cikk javasolt új szövege értelmében a tagállamokra háruló jelentéstételi kötelezettség nem jelent többletterhet a tagállamokra nézve. Ez a jelentéstétel mindenképpen szükséges ahhoz, hogy a Bizottság szemmel tarthassa a közösségi finanszírozásban részesülő programok helyes végrehajtását, és biztosíthassa, hogy a kérdéses intézkedések végrehajtása érdekében elfogadott tagállami rendelkezések valóban hozzájáruljanak e programok célkitűzéseinek megvalósításához.5.3. A jogi eszköz megválasztásaA javasolt jogi eszköz: határozat . A javaslat az állat-egészségügyi kiadásokra vonatkozóan tanácsi határozatban előírt rendelkezéseket módosít. Ezért az e rendelkezések módosítására választott jogi eszköz is a tanácsi határozat.6. Költségvetési kihatások6.1. Az állatbetegségek és a zoonózisok felszámolását, az ellenük való védekezést és figyelemmel kísérésüket célzó többéves programokra vonatkozó javaslat költségvetési kihatásaiA tervezett módosítások sem a tagállamok, sem a Közösség költségvetésére nem rónak többletterheket.6.2. A TRACES-re vonatkozó javaslat költségvetési kihatásaiA 2004/675/EGK bizottsági határozat[5] 15 hónapos kezdeti időszakra már korábban előirányzott 300 000 eurót a közösségi költségvetés terhére a TRACES rendszer logisztikai támogatása érdekében, a rendszer felhasználóinak segítésére.2006-tól kezdődően a közösségi költségvetést évente terhelő többletkiadások várhatóan a következőképpen alakulnak:-  üzemeltetés: 500 000 €;-  fejlesztés: 100 000 €.6.3. Az állategészségüggyel és az állati eredetű termékek körében az élelmiszer-biztonsággal kapcsolatos információs politikára vonatkozó javaslat költségvetési kihatásaiA közösségi költségvetésre háruló költségek az „egyéb állat-egészségügyi kiadások” terhére évente 200 000 eurós többletterhet jelentenek.7. További információk7.1. Meglévő jogszabályok hatályon kívül helyezéseA javaslat elfogadása az egyes állatbetegségek felszámolására és folyamatos ellenőrzésére vonatkozó közösségi szempontok megállapításáról szóló 90/638/EGK tanácsi határozat[6] hatályon kívül helyezését eredményezi. E határozat technikai mellékletei előírják azokat a kritériumokat, amelyekhez a Bizottságnak benyújtott tagállami programoknak igazodniuk kell ahhoz, hogy a 90/424/EGK határozat 24. cikkében előírt intézkedések keretében jóváhagyhatók legyenek.Ezek a kritériumok pusztán technikai jellegűek, és a programokban lefektetett intézkedések eredményességét szolgálják. Ezért kívánatos, hogy ezeket a technikai kritériumokat, valamint a programok és a jelentések formátumára vonatkozó végrehajtási szabályokat egyetlen bizottsági határozat tartalmazza, amelyet komitológiai eljárással kell elfogadni.A Bizottságnak az az elképzelése, hogy komitológiai eljárás keretében a jelen javaslatban szereplő tanácsi határozatéval megegyező hatálybalépési nappal bizottsági határozatot fogad el, amelyben előírja a programok tartalmával szemben támasztott kritériumokat és egységes követelményeket, és egységes jelentéstételi követelményeket határoz meg.Ezáltal egyszerűsödik a meglévő szabályozás, és csökken mind a tagállamok, mind a Bizottság jogalkotási terhe.7.2. Európai Gazdasági TérségMivel a 90/424/EGK határozat hatálya alá tartozó pénzügyi eszközök nem EGT-vonatkozásúak, a javasolt jogi aktus nem érint az EGT érdekkörébe eső területet.2006/0098 (CNS)JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAaz állat-egészségügyi kiadásokról szóló 90/424/EGK határozat módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,[7]tekintettel az Európai Parlament véleményére,[8]tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,[9]mivel:(1) A Közösség az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 1990. június 26-i 90/424/EGK tanácsi határozat[10] 24. cikkében előírt követelményeknek és eljárásnak megfelelően jóváhagyott éves programok alapján társfinanszírozást nyújt a tagállamoknak az állatbetegségekkel és a zoonózisokkal összefüggő felszámolási, védekezési és figyelemmel kísérési tevékenységükhöz .(2) Az állatbetegségek és a zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre vonatkozó programok közösségi társfinanszírozása eljárásainak felülvizsgálata során, különösen az élelmiszer-biztonságról szóló fehér könyvben[11] megjelölt 29. tennivaló alapján létrehozott, a tagállamokban a betegségek felszámolását figyelemmel kísérő munkacsoportban szerzett tapasztalatokat is figyelembe véve kiderült, hogy az egyszerre több évet felölelő programozással, valamint a betegségek és a zoonózisok jegyzékének átdolgozásával jobb eredmény érhető el. Az állatbetegségek és a zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre vonatkozó programok több évre történő kiterjesztése biztosítja e programok célkitűzéseinek hatékonyabb és eredményesebb valóra váltását, jobb és átláthatóbb gazdálkodást és fokozottabb ellenőrizhetőséget eredményez, és ezáltal hozzájárul a közösségi pénzeszközök hatékonyabb felhasználásához. Ezért indokolt módosítani az ezekre a programokra irányadó rendelkezéseket, és lehetővé tenni több évet átfogó programok finanszírozását.(3) A felülvizsgálat során az is kiderült, hogy a társfinanszírozás szempontjából figyelembe vehető állatbetegségek és zoonózisok körének szűkítése fokozhatja a felszámolási, védekezési és figyelemmel kísérési programok hatékonyságát és eredményességét. A felszámolás tekintetében közösségi pénzügyi hozzájárulásban részesíthető betegségeknek és zoonózisoknak a Közösség prioritásait tükröző jegyzékét e betegségeknek és zoonózisoknak a közegészségügyre, valamint az állatok és az állati eredetű termékek nemzetközi és Közösségen belüli kereskedelmére gyakorolt hatása figyelembevételével kell összeállítani. A zoonózisok elleni védekezésre irányadó különös rendelkezéseket ezért el kell hagyni.(4) A Bizottságnak benyújtott tagállami felszámolási, védekezési és figyelemmel kísérési programok jóváhagyási eljárásának egyszerűsítése érdekében a közösségi pénzügyi hozzájárulásban részesítendő programok jóváhagyására jelenleg érvényes két – a pénzügyi hozzájárulásban részesíthető programok jegyzékének megállapításáról, illetve a programok jóváhagyásáról rendelkező – határozat helyett egyetlenegyet kell előírni.(5) Annak érdekében, hogy a Bizottság folyamatosan ellenőrizhesse a programok végrehajtását, a tagállamoknak rendszeres jelleggel jelentést kell benyújtaniuk a Bizottságnak az elvégzett tevékenységekről, az elért eredményekről és a kiadásokról.(6) Az egyes állatbetegségek felszámolására és folyamatos ellenőrzésére vonatkozó közösségi szempontok megállapításáról szóló, 1990. november 27-i 90/638/EGK tanácsi határozat[12] előírja a közösségi finanszírozásra előterjesztett felszámolási, védekezési és figyelemmel kísérési programokra irányadó technikai és információs követelményeket. A műszaki és a tudományos fejlődés, valamint a programok végrehajtása során szerzett tapasztalatok figyelembevétele érdekében ezek a technikai és információs követelmények rendszeres és esetenként gyors korszerűsítést igényelnek. Ezért kívánatos, hogy ezeket a technikai kritériumokat a Bizottság fogadja el és szükség esetén korszerűsítse. A 90/638/EGK tanácsi határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni.(7) A Traces rendszer bevezetéséről és a 92/486/EGK határozat módosításáról szóló, 2004. március 30-i 2004/292/EK bizottsági határozat[13] rendelkezik a korábbi Animo és Shift számítógépes rendszereknek az új rendszerbe történő integrálásáról. Ezért kívánatos figyelembe venni az állat-egészségügyi eljárások számítógépesítése terén bekövetkezett műszaki fejlődést, és biztosítani az integrált számítógépes állat-egészségügyi rendszerek üzemeltetéséhez, fenntartásához és karbantartásához szükséges forrásokat.(8) Az állategészségügy és az élelmiszer-biztonság területén a jogszabályok kidolgozása és végrehajtása színvonalának növelése érdekében információgyűjtési és -terjesztési tevékenységet kell folytatni. Egyre erősebb igény mutatkozik emellett az állat-egészségügyi és az élelmiszer-biztonsági jogszabályokkal kapcsolatban az információk teljes Közösséget lefedő, minél szélesebb körű terjesztésére. Ezért az állatvédelemmel kapcsolatban folytatott információs politika érdekében a 90/424/EGK határozatban előírt finanszírozást kívánatos kiterjeszteni az állategészségügy és az állati eredetű termékek körében az élelmiszer-biztonság teljes területére.(9) A 90/424/EGK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA 90/424/EGK határozat a következőképpen módosul:(1) Az 1. cikk harmadik francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„− az állatbetegségek és a zoonózisok felszámolását, az ellenük való védekezést és figyelemmel kísérésüket célzó programokhoz történő pénzügyi hozzájárulására irányadó eljárásokat.”(2) A 16. cikk helyébe a következő szöveg lép:„16. cikkA Közösség pénzügyi hozzájárulást nyújt információs politika létrehozásához az állategészségügy, az állatok jóléte, valamint az állati eredetű termékek körében az élelmiszer-biztonság területén, ezen belül különösen:a) informatikai eszközök telepítéséhez és fejlesztéséhez, ezen belül egy olyan adatbázishoz, amely:i. összegyűjti és tárolja az állategészségügyre, az állatok jólétére és az állati eredetű termékek körében az élelmiszer-biztonságra irányadó közösségi jogszabályokra vonatkozó valamennyi információt;ii. lehetővé teszi az i. alpontban meghatározott információk terjesztését a kérdésben hatáskörrel rendelkező hatóságok, a termelők és a fogyasztók felé;b) az állatok jólétével összefüggő jogszabályok előkészítéséhez és kidolgozásához szükséges tanulmányok elkészítéséhez.”(3) A II. cím címe helyébe a következő szöveg lép:„Az állatbetegségek és a zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló programok”(4) A 24. cikk helyébe a következő szöveg lép:„24. cikk1. Közösségi pénzügyi intézkedést kell bevezetni a mellékletben felsorolt állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló nemzeti programok (a továbbiakban: programok) finanszírozásával összefüggésben a tagállamoknál felmerülő kiadások visszatérítésére.A mellékletben található jegyzék – különösen az újonnan kialakuló vagy jelentőssé váló, az állatok egészsége és közvetett módon a közegészségügy szempontjából kockázatot jelentő állatbetegségek tekintetében – a 41. cikkben előírt eljárással módosítható.2. A tagállamok minden évben legkésőbb március 31-én benyújtják a Bizottságnak a következő évben kezdődő azon éves vagy többéves programjaikat, amelyekre közösségi pénzügyi hozzájárulást kívánnak kapni.A március 31. után benyújtott programok a következő évben nem részesülhetnek finanszírozásban.A tagállamok által benyújtott programoknak ki kell elégíteniük a 41. cikkben előírt eljárással elfogadott kritériumokat. Többéves programok esetében ezen albekezdésben említett kritériumokkal kapcsolatban előírt információkat a program időtartamának minden évére meg kell adni.3. A Bizottság esetenként felkérheti a tagállamokat többéves program benyújtására vagy a benyújtott éves program időtartamának kiterjesztésére, ha úgy ítéli meg, hogy különösen az állatok egészsége és közvetetten a közegészségügy fenyegetettségére tekintettel egy adott betegség felszámolása, az ellene való védekezés vagy figyelemmel kísérése többéves programozással hatékonyabban és eredményesebben valósítható meg.4. A Bizottság a tagállamok által benyújtott programokat állat-egészségügyi és pénzügyi szempontból egyaránt megvizsgálja.A tagállamok minden olyan további információt kötelesek megadni a Bizottságnak, amelyet az a program értékeléséhez kér.A programokkal kapcsolatos információk összegyűjtésére fenntartott időszak minden évben szeptember 15-én ér véget.5. Minden évben legkésőbb november 30-ig a 42. cikkben előírt eljárással jóvá kell hagyni:a) a programokat, szükség szerint a (4) bekezdésben előírt értékelés alapján módosított formában;b) a közösségi pénzügyi hozzájárulás intenzitását;c) a közösségi pénzügyi hozzájárulás felső határát;d) a közösségi pénzügyi hozzájárulás nyújtásához kapcsolódó esetleges feltételeket.A programok legfeljebb hat évre hagyhatók jóvá.6. A programok módosításait a 42. cikkben előírt eljárással kell jóváhagyni.7. Minden jóváhagyott programhoz kapcsolódóan a tagállamok kötelesek a Bizottságnak benyújtani:a) időközi technikai és pénzügyi jelentéseket;b) minden évben legkésőbb március 31-én részletes éves technikai jelentést, amelyben értékelik az elért eredményeket, és részletesen számot adnak az előző évben felmerült kiadásokról.8. Az előző év egy adott programja tekintetében felmerülő tagállami kiadásokhoz kapcsolódó kifizetési igényeket legkésőbb március 31-éig kell a Bizottsághoz benyújtani.Késve beérkező kifizetési igény esetén a közösségi pénzügyi hozzájárulást az adott év május 1-jén 25%-kal, június 1-jén 50%-kal, július 1-jén 75%-kal, szeptember 1-jén 100%-kal csökkenteni kell.A közösségi kifizetésről a (7) bekezdésnek megfelelően benyújtott tagállami technikai és pénzügyi jelentések figyelembevételével a Bizottság minden évben legkésőbb október 30-án határoz.9. A Bizottság szakértői a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[14] 45. cikkével összhangban, az e határozat egységes alkalmazásának biztosításához szükséges terjedelemben, a kérdésben hatáskörrel rendelkező hatósággal együttműködve helyszíni ellenőrzéseket végezhetnek.Ezen ellenőrzések során a Bizottság szakértőit a 41. cikkben előírt eljárással összhangban létrehozott szakértői csoport segítheti.10. E cikk részletes alkalmazási szabályait a 41. cikkben előírt eljárással kell elfogadni.”(5) A 26. cikk helyébe a következő szöveg lép:„26. cikkA programok társfinanszírozására vonatkozó közösségi költségvetési kötelezettségvállalásokat évente kell teljesíteni. A többéves programokkal összefüggő kiadásokra vonatkozó kötelezettségvállalásokat az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet[15] 76. cikkének (3) bekezdésével összhangban kell elfogadni. Többéves programok esetén az első költségvetési kötelezettségvállalást a program jóváhagyása után kell megtenni. A további kötelezettségvállalásokat a Bizottság a 24. cikk (5) bekezdése értelmében a hozzájárulás odaítéléséről hozott határozat alapján teszi meg.”(6) A 29., 29a., 32. és 33. cikket el kell hagyni.(7) A 37a. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„Közösségi pénzügyi hozzájárulás nyújtható a következő tevékenységekkel összefüggő állat-egészségügyi eljárások számítógépesítéséhez:a) az élő állatok és az állati eredetű termékek Közösségen belüli kereskedelme és behozatala;b) integrált számítógépes állat-egészségügyi rendszerek üzemeltetése, fenntartása és karbantartása.”(8) A melléklet helyébe az e határozat mellékletében megállapított szöveg lép.2. cikkA 90/638/EGK tanácsi határozat a 90/424/EGK határozat 24. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésében említett kritériumok és az ugyanezen határozat 24. cikkének (10) bekezdésében említett részletes szabályok megállapításáról szóló határozat hatálybalépésének napján hatályát veszti.3. cikkAz e határozat hatálybalépését megelőzően jóváhagyott programokra a 90/424/EGK határozat vonatkozó rendelkezéseit továbbra is alkalmazni kell.4. cikkEnnek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETÁllatbetegségek és zoonózisok-  Szarvasmarha-tuberkolózis-  Szarvasmarha-brucellózis-  Juh- és kecskebrucellózis ( B. melitensis )-  Kéknyelvbetegség az endemikus vagy nagy fertőzési kockázatot jelentő területeken-  Afrikai sertéspestis-  Sertések hólyagos betegsége-  Klasszikus sertéspestis-  Fertőző vérképzőszervi elhalás-  Lazacok fertőző anémiája-  Lépfene-  Szarvasmarhák ragadós tüdőlobja-  Madárinfluenza-  Veszettség-  Hólyagférgesség (echinococcosis)-  Fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE)-  Campylobakteriosis-  Listeriosis-  Szalmonellózis (zoonózist okozó szalmonellák)-  Trichinellosis-  Verotoxintermelő E. coli”PÉNZÜGYI KIMUTATÁS1. A JAVASLAT CÍME: Javaslat tanácsi határozatra az állat-egészségügyi kiadásokról szóló 90/424/EGK tanácsi határozat módosításáról2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ GAZDÁLKODÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERETSzakpolitikai terület: EGÉSZSÉGÜGY ÉS FOGYASZTÓVÉDELEMTevékenység: ÉLELMISZER-BIZTONSÁG, ÁLLATEGÉSZSÉGÜGY, ÁLLATJÓLÉT ÉS NÖVÉNYEGÉSZSÉGÜGY3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK3.1. Költségvetési tételek( 17.0401: Az állatbetegségek felszámolására és felügyeletére, valamint a külső tényezőhöz kapcsolódó közegészségügyi kockázatot jelentő állatok fizikai állapotának ellenőrzésére irányuló programok( 17.0402: Egyéb intézkedések az állategészségügy, az állatjólét és a közegészségügy területén3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartamaNYITOTT VÉGŰ FELLÉPÉS3.3. Költségvetési jellemzők ( a táblázat szükség szerint további sorokkal bővíthető )Költség-vetési tétel | A kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Tagjelölt országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete |17.0401 | kötelező | nem diff. | IGEN | NEM | NEM | [1A] sz. |17.0402 | kötelező | nem diff. | IGEN | NEM | NEM | [1A] sz. |17.0403 | kötelező | nem diff. | NEM | NEM | NEM | [1A] sz. |4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE4.1. Pénzügyi források4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintésemillió EUR (három tizedesjegyig)Kiadás típusa | Szakasz száma | 2006. év | n + 1. év | n + 2. év | n + 3. év | n + 4. év | n + 5. év és később | Összesen |Működési kiadások |Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1. | a | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 4,8 |Kifizetési előirányzatok | b | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 4,8 |A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások |Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | 8.2.4. | c | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |TELJES REFERENCIAÖSSZEG |Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 4,8 |Kifizetési előirányzatok | b+c | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 4,8 |A referenciaösszegbe nem beletartozó igazgatási kiadások |Személyi és kapcsolódó kiadások | 8.2.5. | d | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,648 |A referenciaösszegbe nem beletartozó, a személyi és kapcsolódó kiadásoktól eltérő kiadások | 8.2.6. | e | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |A fellépés indikatív összköltségeTELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 5,448 |TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 5,448 |A társfinanszírozás részletezése – –Ha a javaslat tagállamok vagy más szervek (kérjük, nevezze meg) által biztosított társfinanszírozást tartalmaz, az alábbi táblázatban adja meg a társfinanszírozás becsült szintjét (a táblázat további sorokkal bővíthető, ha a társfinanszírozást várhatóan több szerv nyújtja):millió EUR (három tizedesjegyig)Társfinanszírozó szerv | n. év | n + 1. év | n + 2. év | n + 3. év | n + 4. év | n + 5. év és később | Összesen |…………………… | f |TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT társfinanszírozással | a+c+d+e+f |4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőségX A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.( A javaslat miatt a pénzügyi terv vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.( A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás rendelkezéseinek alkalmazására (azaz rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi terv módosítására).4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatásX A javaslatnak nincs kihatása a bevételre.( A javaslatnak van pénzügyi kihatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:Megjegyzés: Minden, a bevételre gyakorolt hatás kiszámításával kapcsolatos részletet és észrevételt külön mellékletben kell megadni.millió EUR (egy tizedesjegyig)A fellépést megelőzően [n–1. év] | A fellépés után |A személyi állomány teljes létszáma | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK5.1. A jelenlegi szabályozás javasolt módosításával rövid, illetve hosszú távon kielégíteni kívánt igények5.1.1. Többéves felszámolási programokAz évesről a többéves programokra való áttérés e programok céljainak hatékonyabb és eredményesebb megvalósítását biztosítja.5.1.2. A felszámolásuk tekintetében közösségi hozzájárulásban részesíthető betegségek és zoonózisok jegyzékének módosításaA társfinanszírozással érintett állatbetegségek és zoonózisok körének szűkítése fokozza a felszámolási, védekezési és figyelemmel kísérési programok hatékonyságát és eredményességét.5.1.3. Integrált számítógépes állat-egészségügyi rendszerAz élő állatok és az állati eredetű termékek kereskedelmét és behozatalát nyomon követő integrált számítógépes állat-egészségügyi rendszer bevezetéséhez, fejlesztéséhez, fenntartásához, üzemeltetéséhez és karbantartásához nyújtott pénzügyi hozzájárulás hozzájárul e rendszerek megfelelő működtetéséhez.5.1.4. Információgyűjtés és -terjesztésAdatbázis létrehozása révén az állat-egészségügyi, az állatjóléti és az élelmiszer-biztonsági követelmények hatékonyabban hangolhatók össze.5.2. A közösségi részvétel által képviselt hozzáadott érték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiája5.2.1. Többéves felszámolási programokAz évesről a többéves programokra való áttéréssel javul a gazdálkodás színvonala: világosabbak és ellenőrizhetőbbek lesznek a felszámolási programok célkitűzései, és hatékonyabban használhatók fel a rendelkezésre álló pénzeszközök.5.2.2. A felszámolásuk tekintetében közösségi hozzájárulásban részesíthető betegségek és zoonózisok jegyzékének módosításaA betegségek körének szűkítése hozzájárul a források jobb összpontosításához és a rendelkezésre álló források hatékonyabb felhasználásához.5.2.3. Integrált számítógépes állat-egészségügyi rendszerAz integrált számítógépes állat-egészségügyi rendszer csak akkor lehet hosszabb távon is hasznos, ha a fejlesztést megfelelő fenntartás és folytatódó támogatások kísérik.5.2.4. Információgyűjtés és -terjesztésAz állatok egészségére, az állatjólétre és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó információk gyűjtése és terjesztése hozzájárul az állat-egészségügyi követelmények összehangolására és az állat-egészségügyi információs politika megerősítésére irányuló célkitűzés megvalósításához.5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, illetve az azzal összefüggő mutatók a tevékenységalapú irányítás keretében1. célkitűzés: a többéves rendszerű programfinanszírozás lehetőségének bevezetése2. célkitűzés: a felszámolásuk és figyelemmel kísérésük tekintetében pénzügyi hozzájárulásban részesíthető betegségek jegyzékének módosítása3. célkitűzés: a kereskedelemmel foglalkozó számítógépes állat-egészségügyi eljárások üzemeltetése, karbantartása és támogatása4. célkitűzés: az információs politikára vonatkozó rendelkezések tárgyi hatályának kiterjesztése.AZ EU-KÖLTSÉGVETÉS SZEMPONTJÁBÓL CSAK A 3. ÉS A 4. CÉLKITŰZÉS MEGVALÓSÍTÁSA JELENT KÖZVETLEN TÖBBLETKIADÁST.5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)Jelölje meg a fellépés végrehajtásához választott módszert (módszereket).X Központosított irányításX közvetlenül a Bizottság általٱ közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:ٱ végrehajtó hivatalokٱ a Közösségek által létrehozott, a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerinti szervekٱ tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervekٱ Megosztott vagy decentralizált irányításٱ a tagállamokkalٱ harmadik országokkalٱ Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)Megjegyzés:6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS6.1. Felügyeleti rendszerA Bizottság már jelenleg is rendelkezik a felügyelet alapvető eszközeivel: ilyen az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság, az országos főállatorvosok, valamint a közösségi referencialaboratóriumok hálózata.6.2. Értékelés6.2.1. Előzetes értékelés és az időközi/utólagos értékelés nyomán hozott intézkedések (hasonló, korábbi tapasztalatok tanulsága)A betegségek és a zoonózisok felszámolásával kapcsolatban javasolt, többéves programozásra vonatkozó elképzelést a Bizottság több munkacsoportban, köztük az országos főállatorvosok 2004. szeptember 22-i találkozóján is egyeztette a tagállamokkal.Az állatok EU-n belüli mozgásának és EU-ba irányuló importjának nyomon követését a Számvevőszék egyik jelentésére reagálva az Európai Parlament javasolta.6.2.2. A jövőbeni értékelések feltételei és gyakoriságaMint már említettük, a Bizottság rendelkezik azokkal az eszközökkel (az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság, az országos főállatorvosok, valamint a közösségi referencialaboratóriumok hálózata), amelyek bármikor lehetővé teszik a 90/424/EGK tanácsi határozat hatálya alatt végzett tevékenység értékelését.7. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEKA 90/424/EGK tanácsi határozat hatálya alá tartozó valamennyi kiadásra alkalmazni kell a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1258/1999/EK tanácsi rendelet 7. és 8. cikkét. Ennek megfelelően a határozat hatálya alá tartozó valamennyi ügylet utólagos pénzügyi ellenőrzésnek vethető alá.8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségeiKötelezettségvállalási előirányzatok millió euróban (három tizedesjegyig)n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év |Tisztvise-lők vagy ideiglenes alkalma-zottak[16] (17 01 01.) | A*/ad-minisz-trátor | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 |B*,C*/ asszisz-tens |A 17 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány[17] |A 17 01 04/05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány[18] |ÖSSZESEN | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 |8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírásaA technikai és pénzügyi jelentések ellenőrzése, a kötelezettségvállalások előkészítése és a kifizetés engedélyezése8.2.3. A – jogszabályban meghatározott – állomány származási helye(Több származási hely megjelölése esetén kérjük az álláshelyek számát minden származási helyre vonatkozóan megadni.)X A cserére vagy meghosszabbításra kerülő program irányításához jelenleg hozzárendelt álláshelyek( Az n. évi politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek( A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárásának keretében igénylendő álláshelyek( Az érintett szolgálaton belül meglévő állomány felhasználásával átcsoportosítandó álláshelyek (belső áthelyezés)( Az n. évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben az adott évre nem előirányozott álláshelyek8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05. – Igazgatási kiadások) – –millió EUR (három tizedesjegyig)Költségvetési tétel (szám és megnevezés) | n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év és később | ÖSSZESEN |Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás |belső |külső |Teljes technikai és igazgatási segítségnyújtás |8.2.5. A referenciaösszegbe nem beletartozó személyi és kapcsolódó költségekmillió EUR (három tizedesjegyig)A személyi állomány fajtája | n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év és később |Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (17 01 01) | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 |A 17 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (adja meg a költségvetési tételt) |Személyi és kapcsolódó - a referenciaösszegbe NEM beletartozó - költségek összesen | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 |Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak – –Adott esetben a 8.2.1. pontra kell hivatkozni – –Számítás – A 17 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány – –Adott esetben a 8.2.1. pontra kell hivatkozni – –8.2.6. A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások – –millió EUR (három tizedesjegyig) – –n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év és késő-bb | ÖSS-ZESEN |17 01 02 11 01. – Kiküldetések |17 01 02 11 02. – Ülések és konferenciák |17 01 02 11 03. – Bizottságok[20] |17 01 02 11 04. – Tanulmányok és konzultációk |17 01 02 11 05. – Információs rendszerek |2. Egyéb irányítási kiadások összesen (17 01 02 11.) |3. Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) |A személyi és kapcsolódó költségeken kívüli – a referenciaösszegbe NEM beletartozó – igazgatási kiadások összesen | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |Számítás – A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások [1] HL L 224., 1990.8.18., 19. o. A legutóbb a 2006/53/EK határozattal (HL L 29., 2006.2.2., 37. o.) módosított határozat.[2] KOM(1999) 719 végleges.[3] KOM(1999) 719 végleges.[4] HL C 85, 2000.3.23., 1. o.[5] HL L 309., 2004.10.6., 26. o.[6] HL L 347., 1990.12.12., 27. o. A 92/65/EGK irányelvvel (HL L 268., 1992.9.14., 54. o.) módosított határozat.[7] HL C […]., […]., […]. o.[8] HL C […]., […]., […]. o.[9] HL C […]., […]., […]. o.[10] HL L 224., 1990.8.18., 19. o. A legutóbb a 2006/53/EK határozattal (HL L 29., 2006.2.2., 37. o.) módosított határozat.[11] KOM(1999) 719 végleges.[12] HL L 347., 1990.12.12., 27. o. A 92/65/EGK irányelvvel (HL L 268., 1992.9.14., 54. o.) módosított határozat.[13] HL L 94., 2004.3.31., 63. o. A 2005/123/EK határozattal (HL L 39., 2005.2.11. 53. o.) módosított határozat.[14] HL L 165., 2004.4.30., 1.o. Helyesbített változat: HL L 191., 2004.5.28., 1. o.[15] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.[16] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.[17] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.[18] Amelyek költségét tartalmazza a referenciaösszeg.[19] Hivatkozni kell az érintett végrehajtó hivatal(ok)ra vonatkozó pénzügyi kimutatásra.[20] adja meg a bizottság típusát és a csoportot, amelyhez tartozik.