               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.8.28.
            COM(2015) 410 final
            2015/0183(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az ICCO székhelyének Londonból Abidjanba történő esetleges áthelyezéséről

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  A Nemzetközi Kakaószervezet (ICCO) tanácsa 2002 májusában úgy döntött, hogy 2003. január 1-jei hatállyal székhelyét Londonból az elefántcsontparti Abidjanba helyezi át. Az Elefántcsontparton kialakult biztonsági helyzet miatt az Abidjanba történő áthelyezés végrehajtását többször elhalasztották, legutoljára 2012 márciusában, amikor az ICCO tanácsa megállapodott abban, hogy végleges döntését a 2015. szeptemberi ülésén hozza meg.

                  Jelen határozattal az Európai Unió elfogadja az ICCO tanácsának a 2015. szeptemberi 92. rendes ülésén (vagy szeptember után 2015 végéig bármely rendkívüli ülésen) képviselendő álláspontot, az ICCO székhelyének Londonból Abidjanba történő áthelyezésével kapcsolatosan.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  A 2012. március 26-i 2012/189/EU tanácsi határozattal (HL L 102, 2012.4.12., 1.o.), az Európai Unió elfogadta az Unió nevében a nemzetközi kakaómegállapodást.

                  A 2012. március 13-án elfogadott tanácsi következtetésekben az Európai Unió elfogadta az ICCO tanácsa 85. ülésén (2012. március) képviselendő álláspontot az ICCO székhelyének Abidjanba történő áthelyezésével kapcsolatosan.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  A Tanács alapanyag-munkacsoportja 2015-ben több ülésen is megvitatta e határozat tartalmát.

               •Hatásvizsgálat

                  2002 óta Elefántcsontparton kívül egyetlen ország sem ajánlotta fel, hogy otthont adna az ICCO-nak. Mivel Elefántcsontpart a világ legnagyobb kakaótermelője, ezért – amennyiben a helyi körülmények lehetővé teszik – helyén való az ICCO székhelyének áthelyezése Londonból Abidjanba.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Elefántcsontpart jelezte, hogy fedezi az áthelyezés szükséges költségeit, amelyek a becslések szerint 1 949 944 angol fontot tesznek ki.

                  Az ICCO éves igazgatási költségvetése az Abidjanba történő áthelyezést követően többé-kevésbé hasonló lesz a londoni költségvetésekhez.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  Az ICCO székhelyének Londonból Abidjanba történő áthelyezéséről szóló döntést 2015. szeptemberben, de legkésőbb 2015 vége előtt meg kell hozni.

                  Az áthelyezésnek 2016 szeptemberében, de legkésőbb 2017 márciusáig kell megtörténnie.

               2015/0183 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az ICCO székhelyének Londonból Abidjanba történő esetleges áthelyezéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (9) bekezdésével együtt értelmezett 207. cikkére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az EU a 2010. évi nemzetközi kakaómegállapodás részes fele, valamint a Nemzetközi Kakaószervezet (ICCO) tagja.

               (2)Az ICCO tanácsának a 2015. szeptemberi 92. rendes ülésén határozatot kell hoznia az ICCO székhelyének Londonból Abidjanba történő áthelyezésével kapcsolatosan,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az ICCO tanácsának 92. rendes ülésén (2015. szeptember 21–25.) képviselendő európai uniós álláspont a Nemzetközi Kakaószervezet székhelyével kapcsolatosan a következő:

               Amennyiben az ICCO tanácsának 2015. szeptemberi 92. rendes üléséig vagy azt követően 2015 végéig megrendezendő bármely rendkívüli ülésig

               Elefántcsontpart eléri az ENSZ biztonsági besorolásának kettes vagy annál magasabb szintjét;

               aláírnak vagy kicserélnek egy aktualizált székhely-megállapodást, egyetértési megállapodást vagy az ICCO és Elefántcsontpart közötti ezzel egyenértékű leveleket, amely rögzíti a kölcsönös kötelezettségeket és felelősségi köröket az áthelyezést illetően;

               jóváhagyják az ICCO tanács határozatát az áthelyezés költségeinek (Elefántcsontpart által fizetendő 1 949 944 GBP) és a felelősségi köröknek a megosztását Elefántcsontpart és az ICCO között, az áthelyezés költségeinek kifizetésére vonatkozó módozatokat és határidőket, szem előtt tartva, hogy az áthelyezés becsült költségeinek 100 %-a Elefántcsontpart által fizetendő 2016 márciusáig az ICCO felé;

               jóváhagyják az ICCO tanácsának határozatát, amely megállapítja az áthelyezés határidejét;

               jóváhagyják az ICCO tanácsának határozatát az ICCO iroda esetleges felállításáról 10 évvel az Abidjanba történő áthelyezést követően, beleértve a finanszírozás megfelelő módozatait (például az ICCO tagok halmozott hozzájárulása ezen specifikus költségvetési tételhez az elkövetkezendő 10 évben);

               akkor az ICCO székhelye áthelyezhető Abidjanba.

               Az EU nem támogatja e döntés 2015 utánra való halasztását.

               Amennyiben arról születik döntés, hogy az ICCO székhelyét Abidjanba helyezik át, az EU egy fogyasztó országból érkező jelölt megválasztását fogja támogatni az ügyvezető igazgatói tisztségre.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadását követő első napon lép hatályba.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök


				|

		52013PC0696

			Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a tagállamok által az Európai Fejlesztési Alapba fizetendő pénzügyi hozzájárulás 2013. évi harmadik részletéről /* COM/2013/0696 final - 2013/0335 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
A 10. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó
pénzügyi szabályzat 57. cikkének (3) bekezdése értelmében ez a javaslat a 2013.
évi hozzájárulások harmadik részletének összegére vonatkozik („n+1” az említett
cikkben megállapított eljárások értelmében). A Tanácsnak legkésőbb 21
naptári nappal a bizottsági javaslat előterjesztését követően döntést
kell hoznia erről a javaslatról, és a tagállamoknak legkésőbb 21
naptári nappal a tanácsi határozatról szóló értesítés kézhezvételét követően
be kell fizetniük hozzájárulásuk harmadik részletét.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
A 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 57.
cikkének (7) bekezdése szerint a fenti összegek tekintetében minden esetben
külön meg kell határozni a Bizottság, illetve az EBB által kezelt összeget.
Az EBB a 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi
szabályzat 145. cikkével összhangban megküldte a Bizottságnak az általa kezelt
eszközök kötelezettségvállalásaira és kifizetéseire vonatkozó aktualizált
becsléseket.
A 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 58.
cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a hozzájárulások lehívása során
először a korábbi EFA-kra meghatározott összegeket kell felhasználni
egymás után. Így az e javaslatban szereplő lehívások a Bizottság esetében
a 10. EFA, az EBB esetében pedig a 9. EFA összegeire vonatkoznak.
A 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 60.
cikke úgy rendelkezik, hogy amennyiben egy tagállam a befizetendő
hozzájárulások egy adott részletét a határidőig nem fizeti be, az érintett
tagállamnak a be nem fizetett összeg után kamatot kell fizetnie a
60. cikkben foglaltaknak megfelelően.
2013/0335 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS HATÁROZATA
a tagállamok által az Európai Fejlesztési
Alapba fizetendő pénzügyi hozzájárulás 2013. évi harmadik részletéről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a tagállamok kormányainak a Tanács
keretében ülésező képviselői között az AKCS–EK partnerségi
megállapodással összhangban a 2008–2013 közötti időszakra vonatkozó
többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó közösségi támogatás
finanszírozásáról és az EK-Szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó
tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás
elosztásáról szóló belső megállapodásra és különösen annak 7. cikkére,
tekintettel a 10. Európai Fejlesztési Alapra
alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló, 2008. február 18-i
215/2008/EK tanácsi rendeletre (a továbbiakban: 10. EFA pénzügyi szabályzata)
és különösen annak 57. cikke (5) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)       A Tanács a Bizottság
javaslata alapján 2012. november 19-én elfogadta határozatát, amely a 2013.
évre vonatkozó tagállami EFA-hozzájárulások éves összegét a Bizottság esetében
3 100 000 000 EUR-ban, az EBB esetében pedig
250 000 000 EUR-ban állapította meg.
(2)       A Tanács a Bizottság
javaslata alapján 2013. július 1-jén módosítást fogadott el ehhez a
határozathoz, amely a 2013. évre vonatkozó tagállami EFA-hozzájárulások éves
összegét a Bizottság esetében 2 950 000 000 EUR-ban, az EBB
esetében pedig 250 000 000 EUR-ban állapította meg.
(3)       A 10. EFA-ra alkalmazandó
pénzügyi szabályzat 58. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a
hozzájárulások lehívása során először a korábbi EFA-kra meghatározott
összegeket kell felhasználni. Következésképpen az EBB számára a 9. EFA-ból kell
forrásokat lehívni.
(4)       A Tanácsnak legkésőbb 21
naptári nappal a bizottsági javaslat előterjesztését követően döntést
kell hoznia, és a tagállamoknak legkésőbb 21 naptári nappal a tanácsi
határozatról szóló értesítés kézhezvételét követően be kell fizetniük
hozzájárulásuk harmadik részletét,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A mellékletben található táblázat tartalmazza
az egyes tagállamok által a 2013. évre szóló EFA-hozzájárulások harmadik
részleteként a Bizottságnak és az Európai Beruházási Banknak fizetendő
összegeket.
2. cikk
Ennek a határozatnak a tagállamok a
címzettjei.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
MELLÉKLET
Az EFA-hozzájárulások 2013. évi harmadik
részlete (EUR-ban)
 TAGÁLLAM || 9. EFA-ra vonatkozó kulcs || 10. EFA-ra vonatkozó kulcs || 3. részlet || 3. részlet összesen
   || % || % || az EBB-nek || a Bizottságnak
   ||   ||   || fizetve || fizetve
   ||   ||   || 9. EFA || 10. EFA
 BELGIUM || 3,92 || 3,53 || 1 960 000 || 8 825 000 || 10 785 000
 DÁNIA || 2,14 || 2,00 || 1 070 000 || 5 000 000 || 6 070 000
 NÉMETORSZÁG || 23,36 || 20,50 || 11 680 000 || 51 250 000 || 62 930 000
 GÖRÖGORSZÁG || 1,25 || 1,47 || 625 000 || 3 675 000 || 4 300 000
 SPANYOLORSZÁG || 5,84 || 7,85 || 2 920 000 || 19 625 000 || 22 545 000
 FRANCIAORSZÁG || 24,30 || 19,55 || 12 150 000 || 48 875 000 || 61 025 000
 ÍRORSZÁG || 0,62 || 0,91 || 310 000 || 2 275 000 || 2 585 000
 OLASZORSZÁG || 12,54 || 12,86 || 6 270 000 || 32 150 000 || 38 420 000
 LUXEMBURG || 0,29 || 0,27 || 145 000 || 675 000 || 820 000
 HOLLANDIA || 5,22 || 4,85 || 2 610 000 || 12 125 000 || 14 735 000
 AUSZTRIA || 2,65 || 2,41 || 1 325 000 || 6 025 000 || 7 350 000
 PORTUGÁLIA || 0,97 || 1,15 || 485 000 || 2 875 000 || 3 360 000
 FINNORSZÁG || 1,48 || 1,47 || 740 000 || 3 675 000 || 4 415 000
 SVÉDORSZÁG || 2,73 || 2,74 || 1 365 000 || 6 850 000 || 8 215 000
 EGYESÜLT KIRÁLYSÁG || 12,69 || 14,82 || 6 345 000 || 37 050 000 || 43 395 000
 BULGÁRIA ||   || 0,14 ||   || 350 000 || 350 000
 CSEH KÖZTÁRSASÁG ||   || 0,51 ||   || 1 275 000 || 1 275 000
 ÉSZTORSZÁG ||   || 0,05 ||   || 125 000 || 125 000
 CIPRUS ||   || 0,09 ||   || 225 000 || 225 000
 LETTORSZÁG ||   || 0,07 ||   || 175 000 || 175 000
 LITVÁNIA ||   || 0,12 ||   || 300 000 || 300 000
 MAGYARORSZÁG ||   || 0,55 ||   || 1 375 000 || 1 375 000
 MÁLTA ||   || 0,03 ||   || 75 000 || 75 000
 LENGYELORSZÁG ||   || 1,30 ||   || 3 250 000 || 3 250 000
 ROMÁNIA ||   || 0,37 ||   || 925 000 || 925 000
 SZLOVÉNIA ||   || 0,18 ||   || 450 000 || 450 000
 SZLOVÁKIA ||   || 0,21 ||   || 525 000 || 525 000
 EU-27 ÖSSZESEN || 100,00 || 100,00 || 50 000 000 || 250 000 000 || 300 000 000


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.6.27.
            COM(2016) 421 final
            2016/0194(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és Kanada kormánya közötti versenyjogi szabályaik alkalmazásáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  A javaslat a Tanács 2008. október 9-i tárgyalási meghatalmazásán alapul, melynek értelmében a Bizottság felhatalmazást kapott arra, hogy tárgyalásokat kezdjen az EU és Kanada között meglévő együttműködési megállapodás versenypolitikával kapcsolatos kérdéseinek naprakésszé tétele céljából. A tárgyalások célja, hogy a megállapodás olyan rendelkezésekkel egészüljön ki, amelyek lehetővé teszik a két fél versenyhatóságai számára a vizsgálataik során gyűjtött bizonyítékok egymással való megosztását.

                  A Kanadával meglévő együttműködési megállapodás 1999 júniusában született, és akkor még nem tekintették szükségesnek a bizonyítékok felek közötti cseréjét. Időközben az Európai Bizottság és a Kanadai Versenyhivatal közötti kétoldalú együttműködés gyakoribbá és tartalmát tekintve mélyrehatóbbá vált. A hatékony együttműködés jelentős akadályának tekintik azt, hogy nincs lehetőség információcserére a kanadai versenyhatósággal. A meglévő megállapodás javasolt módosításai lehetővé teszik, hogy az Európai Bizottság és a Kanadai Versenyhivatal kicseréljék egymás között a vizsgálataik során szerzett bizonyítékokat. Ez különösen hasznos lesz minden olyan esetben, amikor az állítólagos versenyellenes magatartás a transzatlanti piacot vagy a világpiacot érinti. Számos világszintű vagy transzatlanti kartellnek van kanadai tagja, és Kanadán keresztül a Bizottságnak alkalma nyílik arra, hogy további információkhoz férjen hozzá e kartellek tekintetében.

               •A javaslatnak a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel való összhangja

                  A nemzetközi versenypolitikai vizsgálatok során manapság bevett gyakorlat a harmadik országok versenyhatóságaival folytatott együttműködés. A Kanadával fennálló megállapodáson kívül az Európai Unió együttműködési megállapodásokat kötött az USA-val, Japánnal, Koreával és Svájccal. A leghaladóbb szemléletű a Svájccal kötött megállapodás, amely már tartalmaz a bizonyítékok cseréjéről szóló rendelkezéseket, és a javasolt frissítés a Kanadával kötött megállapodást is a svájci szintjére emelné.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  A versenypolitikának az a célja, hogy a piacok több előnyhöz juttassák a fogyasztókat, a vállalkozásokat és a társadalom egészét. Ezért a versenypolitika hozzájárul a Bizottság szélesebb célkitűzéseinek eléréséhez, különös tekintettel a munkahelyek, a növekedés és a beruházások előmozdítására. A Bizottság e célkitűzését a versenyszabályok érvényesítése, a szabályok megszegésének szankcionálása és a versenykultúra nemzetközi szintű előmozdítása útján valósítja meg.

                  A javasolt megállapodás javítja majd az Európai Bizottság és a Kanadai Versenyhivatal közötti igazgatási együttműködést. Végső soron az EU és Kanada fogyasztói számára is előnyös, ha jobban feltárható és szankcionálható a versenyszabályok megsértése, ami az elrettentő hatást is erősíti. A versenyszabályok hatékonyabb érvényesítése nyíltabb és jobban versenyző piacokat eredményez, amelyeken a vállalkozások szabadabban versenyeznek érdemeik alapján, ezáltal jólétet és munkahelyeket tudnak teremteni. A fogyasztók is több termékből választhatnak alacsonyabb árakon.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  Az uniós fellépés jogalapja az EUMSZ 103. és 352. cikke. A 103. cikk képezi a 101. és 102. cikk végrehajtásának jogalapját. A 352. cikk a 139/2004/EK tanácsi rendelet (az összefonódás-ellenőrzési rendelet) jogalapja, és a javasolt megállapodás kiterjed az összefonódásokkal kapcsolatos vizsgálatok során folytatott együttműködésre is.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  A kezdeményezés az EUMSZ 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az EU kizárólagos hatáskörébe tartozik, mivel a belső piac működéséhez szükséges versenyszabályokra vonatkozik. A szubszidiaritás elve ezért nem alkalmazandó.

               •Arányosság

                  Az EU nem haladja meg az Európai Bizottság és a Kanadai Versenyhivatal közti nemzetközi együttműködés javítására irányuló szakpolitikai célkitűzés megvalósításához szükséges mértéket. Ez a fokozott igazgatási együttműködés kizárólag az EU és Kanada közötti nemzetközi megállapodás útján valósítható meg.

                  A javasolt megállapodás az Európai Bizottság és a Kanadai Versenyhivatal közötti igazgatási együttműködést szabályozza, és csupán az Európai Bizottság által kezelt ügyekre vonatkozik. A javasolt együttműködés nem érinti a versenyjog tagállamok általi érvényesítését, mivel nem alkalmazandó az általuk kezelt ügyekre.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  A Bizottságnak kifejezett jogi felhatalmazásra van szüksége ahhoz, hogy jogilag védett információt továbbíthasson a Kanadai Versenyhivatalnak. Az egyetértési nyilatkozathoz hasonló „puha” jogi eszköz nem lenne elég ahhoz, hogy felülírja az 1/2003/EK rendelet 28. cikkének és a 139/2004/EK rendelet (az összefonódás-ellenőrzési rendelet) 17. cikkének szakmai titoktartásra vonatkozó rendelkezéseit. A kitűzött cél ezért csak hivatalos nemzetközi megállapodás útján valósítható meg.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan.

               •Konzultációk az érdekelt felekkel

                  A tagállamokat rendszeresen tájékoztatták a tárgyalások előrehaladásáról, és az Európai Parlamentet is tájékoztatták a kezdeményezésről.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  A kezdeményezés a 2008. októberi tanácsi meghatalmazást hajtja végre. A meghatalmazás az 1999. évi megállapodás gyakorlati végrehajtása során a két fél versenyhatóságai által gyűjtött információkon alapul.

               •Hatásvizsgálat

                  Hatásvizsgálatra nem volt szükség. A javasolt megállapodás a tanácsi maghatalmazás utasításait követi, és utóbbi végrehajtására nem volt más lehetőség.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  Tárgytalan.

               •Alapvető jogok

                  A javasolt megállapodás nyelvezetét úgy igazították ki, hogy figyelembe vegye az 1999. évi meglévő megállapodás hatálybalépése óta az európai adatvédelmi jogszabályokban bekövetkezett változásokat. Továbbá, mivel a kicserélendő bizonyítékok személyes adatokat is tartalmazhatnak, részletes adatvédelmi rendelkezéseket foglaltak a megállapodás mellékletébe (C. melléklet).

                  Annak biztosítása érdekében, hogy a védelemhez való jogot mindig tiszteletben tartsák, a megállapodástervezet szerint az információt átadó hatóságnak ellenőriznie kell, hogy az általa küldött információkat csak saját eljárásaiban, saját eljárási jogának és jogosultságainak megfelelően használhatják-e fel (VII. cikk (7) bekezdés).

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A javasolt megállapodásnak nincsenek költségvetési vonzatai.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  Mivel a megállapodás csak a Bizottság és a Kanadai Versenyhivatal közötti igazgatási együttműködést érinti, nem lesz szükség a tagállamok általi végrehajtásra.

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

                  Tárgytalan.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  A tárgyaló felek elvben változatlanul hagyták a meglévő megállapodás szövegét, és azt csupán a jogilag védett információk megvitatása, átadása és felhasználása keretének meghatározásához szükséges rendelkezésekkel egészítették ki. Ahol arra szükség volt, a szöveget a jogalkotási fejleményeknek megfelelően frissítették (új versenypolitikai jogszabályok hatálybalépése, az EUMSZ új számozása), valamint elhagyták az elavult rendelkezéseket. A változások a megállapodás hatálybalépése óta az európai adatvédelmi jogszabályok terén végbement fejleményeket is tükrözik.

                  Az I. cikk f) pontja meghatározza a „vizsgálati eljárás során szerzett információk” fogalmát, amelyek az újonnan megállapított információcsere-mechanizmus tárgyát képezik majd.

                  A VII. cikk meghatározza az információátadás körülményeit és feltételeit.

               A felek megoszthatják egymással nézeteiket és megvitathatják egymással a vizsgálati eljárás során szerzett információkat (VII. cikk (2) bekezdés).

               Ha mindkét hatóság ugyanazon vagy kapcsoló magatartások kapcsán folytat vizsgálatot, átadhatják egymásnak a már birtokukban lévő, vizsgálati eljárás során szerzett információkat, a másik hatóság kérésére, bizonyítékként való esetleges felhasználás céljából (VII. cikk (4) bekezdés).

               A felek semmilyen esetben sem adhatnak át olyan bizonyítékot, amelyet a felek vonatkozó jogszabályai szerint jogok vagy jogosultságok védenek (pl. az önvádra kötelezés tilalma vagy ügyvédi titoktartási kötelezettség, VII. cikk (7) bekezdés), vagy amelyeket a bírság alóli mentesség vagy engedékenység hatálya alá tartozó eljárásaik során szereztek (kivéve, ha az információkat szolgáltató fél ehhez beleegyezését adja) (VII. cikk (9) bekezdés).

               Az információ továbbítására vonatkozó határozat minden esetben a továbbító hatóság mérlegelési jogkörébe tartozik; arra nincs jogi kötelem (VII. cikk (8) bekezdés).

                  A VIII. cikk rögzíti a titoktartási kötelezettségeket és azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén a fogadó fél felhasználhatja a VII. cikk szerint átadott információkat:

               A megvitatott vagy kézhez kapott információkat bizalmasan kezelik, és csak korlátozott körülmények esetén tehetik őket közzé (VIII. cikk (2) bekezdés).

               A VIII. cikk rögzíti, hogy a az információkat a fogadó hatóság csak a kérelemben megjelölt célra, valamint a versenyszabályok alkalmazása céljából használhatja fel (VIII. cikk (8) bekezdés).

               A (Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i) 1/2003/EK tanácsi rendelet szabályai szerint a Bizottság nem adhat át olyan információt tagállami versenyhatóságoknak, melynek egyénekkel szembeni potenciális felhasználása szabadságvesztést eredményezhet. Mivel Kanada kartellekre vonatkozó büntetőjogi érvényesítési rendszerrel rendelkezik, alapvetően fontos volt annak biztosítása, hogy a megállapodás ne mutasson túl az Európai Unió versenyhatóságai közötti információcsere szabályain. A megállapodástervezet ezért úgy rendelkezik, hogy a megállapodás alapján átadott információk nem használhatók fel egyénekkel szemben szabadságvesztés elrendeléséhez (VIII. cikk (9) bekezdés).

               Mivel az átadásra kerülő információk személyes adatokat is tartalmazhatnak, a VIII. cikk (5) bekezdése és a C. melléklet részletes rendelkezéseket tartalmaz a személyes adatok védelméről.

                  A IX. cikk kimondottan az EU-ra alkalmazandó, és a dokumentumoknak a Bizottság és a tagállamok nemzeti versenyhatóságai, valamint a Bizottság és az EFTA Felügyeleti Hatóság közötti átadását szabályozza.

                  Bár a megállapodás meglévő szerkezete érintetlen maradt, a változások száma olyan nagy, hogy nem lett volna praktikus a változásokat felsoroló, „módosító megállapodást” összeállítani. Ezért technikailag új megállapodás elfogadására lesz szükség, amely nem csupán módosítja a meglévő megállapodást, hanem annak helyébe lép. A XIV. cikk (5) bekezdése ezért arról rendelkezik, hogy a javasolt megállapodás a meglévő 1999. évi megállapodás helyébe lép.

               2016/0194 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió és Kanada kormánya közötti versenyjogi szabályaik alkalmazásáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 103. és 352. cikkére, összefüggésben 218. cikkének (5) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)2008. október 9-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen Kanada kormányával a versenyjogi szabályaik alkalmazásáról szóló megállapodásról.

               (2)A Kanada kormányával folytatott tárgyalások lezárultak.

               (3)A megállapodást – annak későbbi megkötésére is figyelemmel – alá kell írni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Tanács felhatalmazást ad az Európai Unió és Kanada kormánya közötti, versenyjogi szabályaik alkalmazásáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírására – annak későbbi megkötésére is figyelemmel
                  1
               .

               2. cikk

               A Tanács Főtitkársága – a megállapodás megkötésére is figyelemmel – kibocsátja a megállapodás aláírására vonatkozó jó és kellő alakú meghatalmazást a megállapodás főtárgyalója által kijelölt személy(ek) részére.

               3. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben,

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  A megállapodás szövegét a megkötéséről szóló határozattal együtt hirdetik ki.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.6.27.
            COM(2016) 421 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Európai Unió és Kanada kormánya közötti versenyjogi szabályaik alkalmazásáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról

               MELLÉKLET

               a következőhöz:

               Javaslat
                  A Tanács határozata

               az Európai Unió és Kanada kormánya közötti versenyjogi szabályaik alkalmazásáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról

               Megállapodás az Európai Unió és Kanada kormánya között a versenyjogi szabályaik alkalmazásáról

               Egyrészről AZ EURÓPAI UNIÓ, valamint másrészről KANADA KORMÁNYA (a továbbiakban: Kanada) (a továbbiakban együttesen: a felek):

               figyelembe véve a közöttük fennálló szoros gazdasági kapcsolatokat;

               felismerve, hogy a világgazdaság szereplői, így a felek gazdasága is egyre inkább kölcsönösen összekapcsolódnak;

               tudomásul véve, hogy a felek osztják azt az álláspontot, hogy az érintett piacaik hatékony működtetése és kereskedelmi kapcsolataik szempontjából fontos szerepe van a versenyjogi szabályok következetes és hatékony érvényesítésének;

               megerősítve elkötelezettségüket aziránt, hogy együttműködés révén előmozdítsák versenyjogi szabályaik következetes és hatékony érvényesítését, valamint – adott esetben – az ilyen jogszabályok alkalmazásának egymás közötti összehangolását;

               tudomásul véve, hogy jogérvényesítési tevékenységük összehangolása következtében egyes esetekben a felek adott versenyjogi követelményei hatékonyabban megvalósulhatnak, mint ezt a felek önálló jogérvényesítési tevékenysége lehetővé tenné;

               elismerve a felek elkötelezettségét arra nézve, hogy gondosan értékeljék egymás fontos érdekeit versenyjogi szabályaik alkalmazása területén, és hogy mindent megtegyenek ezeknek az érdekeknek az összeegyeztetése érdekében;

               tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet 1995. július 27-én és 28-án a tagállamoknak a nemzetközi kereskedelmet érintő korlátozó jellegű üzleti magatartások tekintetében folytatott együttműködésről elfogadott ajánlására, valamint

               tekintettel a Kanada és az Európai Közösségek között 1976. július 6-án elfogadott gazdasági együttműködési megállapodásra, az Európai Közösségek és Kanada közötti kapcsolatokról 1990. november 22-én elfogadott nyilatkozatra, valamint a Kanada és az EU közötti kapcsolatokról, úgyszintén az ehhez tartozó cselekvési tervre vonatkozó, 1996. december 17-én elfogadott közös politikai nyilatkozatra,

               felismerve, hogy a fokozott információcsere – ideértve a felek vizsgálati eljárásai során szerzett információk megosztását – javítja majd az együttműködést, és hozzájárul az egyes felek versenyjogának hatékony és eredményes érvényesítéséhez;

               felismerve a felek – jogszabályaikban is tükröződő – közös értékeit a személyes adatok védelme tekintetében, valamint hogy a felügyeletet független közigazgatási szerv, Kanada által pedig – Kanadában nem jelenlévő személyek érintettsége esetén – adminisztratív eszközök útján létrehozott hatóság fogja ellátni,

               A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

               I. Célkitűzés és fogalommeghatározások

               1. E megállapodás célja, hogy előmozdítsa a felek versenyhatóságai közötti együttműködést és összehangolást, csökkentve a felek versenyjogi szabályainak alkalmazása során közöttük felmerülő eltérések lehetőségét, illetve azok hatásait.

               2. E megállapodásban:

               (a) „versenyellenes tevékenység”: olyan magatartás vagy ügylet, amely az egyik fél versenyjogi szabályai szerint büntetéssel, tilalommal vagy más kártérítési kötelezettséggel járhat;

               (b) „tagállam illetékes hatósága” a tagállamnak az A. mellékletben meghatározott hatósága. Az A. mellékletet az Európai Unió bármikor kiegészítheti vagy módosíthatja. Az újonnan felvett hatóság bármilyen tájékoztatását megelőzően, Kanadát írásban tájékoztatni kell az ilyen kiegészítésről vagy módosításról;

               (c) „versenyhatóság” és „versenyhatóságok”:

               (i) Kanadában a Versenytörvény (R.S.C. 1985, c. C-34, a továbbiakban: Versenytörvény) alapján kinevezett versenybiztos,

               (ii) az Európai Unióban az Európai Bizottság, az Európai Unió versenyjogi szabályai szerinti hatáskörrel;

               (d) „versenyjog vagy jogszabályok”:

               (i) Kanadában a Versenytörvény, kivéve e törvény 52–62. szakaszát és VII.1. részét, valamint az annak keretébe tartozó jogszabályok;

               (ii) az Európai Unióban az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101., 102. és 105. cikke, a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: az összefonódás-ellenőrzési rendelet, EU HL L 24., 2004.1.29., 1. o.), – azok végrehajtási rendeletei, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (a továbbiakban: EGT-megállapodás) (EU HL L 1., 1994.1.3., 3. o.) 53. és 54. cikke, amikor az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. és 102. cikkével összefüggésben alkalmazzák, és végrehajtási rendeleteik,

               valamint ezek módosításai, továbbá azok a jogszabályok és rendeletek, amelyek tekintetében a felek kölcsönösen írásban megegyeznek arról, hogy e megállapodás alkalmazásában „versenyjognak” minősülnek;

               (e) „jogérvényesítési tevékenység(ek)”: a versenyjog bármilyen alkalmazása a fél versenyhatósága által végzett vizsgálat vagy eljárás keretében;

               (f) „vizsgálati eljárás során szerzett információ”:

               (i) Kanada esetében a Versenytörvény 11., 15., 16., és 114. szakasza alapján szerzett információ; és

               (ii) az Unió esetében olyan információ, amely a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet
                  1
                (EU HL L 1., 2003.1.4., 1. o.) (a továbbiakban: az 1/2003/EK rendelet) 18. cikke szerinti információkérésre nyújtott információ, az 1/2003/EK rendelet 19. cikke szerinti szóbeli nyilatkozatokból és a Bizottság által, illetve a Bizottság nevében az 1/2003/EK rendelet 20., 21. vagy 22. cikke szerint végzett vizsgálatokból eredő információ, vagy a 139/2004/EK rendelet alkalmazásának eredményeként szerzett információ;

               (g) „bírság alóli mentességre vonatkozó kérelem vagy engedékenységre vonatkozó kérelem során szerzett információ”:

               (i) Kanada esetében a kérelmezők által, a büntetőeljárás tárgyalási szakaszában, bírság alóli mentessé iránti kérelem vagy az ügyészség igazgatója általi ítélkezés során engedékenység iránti kérelem kapcsán a versenyhatósághoz benyújtott információk; és

               (ii) az Európai Unió részéről a kartellügyek esetében a bírságok alóli mentességről és a bírságok csökkentéséről szóló bizottsági közlemény szerint szerzett információk (EU HL C 298., 2006.12.8., 17. o.).

               (h) „vitarendezési eljárás során szerzett információ”: az Európai Unió esetében a Bizottság által az EK-Szerződés 81. és 82. cikke alapján folytatott eljárásokról szóló, 2004. április 7-i 773/2004/EK bizottsági rendelet
                  2
                (EUHL L 123., 2004.4.27., 18. o.) 10a. cikke szerint szerzett információ;

               (i) „személyes adat”: az azonosított vagy azonosítható természetes személyre (érintettre) vonatkozó, bármely formában rögzített információ.

               3. Ebben a megállapodásban valamely fél versenyjogának meghatározott rendelkezésére vonatkozó bármely hivatkozást úgy kell értelmezni, hogy az az adott rendelkezés későbbi módosítására, valamint bármely, helyébe lépő rendelkezésre is vonatkozik.

               II. Értesítés

               1. Az e cikkben, valamint a IX. cikkben előírt módon a felek értesítik egymást jogérvényesítési tevékenységükről, amennyiben azok a másik fél jelentős érdekeit érinthetik.

               2. A másik fél jelentős érdekeit esetlegesen érintő és ezért rendesen értesítést igénylő körülménynek tekinthetők az alábbi jogérvényesítési tevékenységek:

               (i) azok, amelyek a másik fél jogérvényesítési tevékenységei tekintetében jelentősek;

               (ii) azok, amelyek egészben vagy részben a másik fél területén kifejtett versenyellenes tevékenységgel járnak, ide nem értve az összeolvadásokat vagy felvásárlásokat;

               (iii) azok, amelyek olyan magatartással járnak, amelyről feltehető, hogy azt a másik fél vagy annak tartománya, illetve a tagállamok igényelték, ösztönözték vagy jóváhagyták;

               (iv) azok, amelyek olyan összeolvadással vagy felvásárlással járnak, amelyben:

               –az ügyletben részt vevő egy vagy több fél, illetve

               –olyan társaság gyakorol irányítást az ügyletben részt vevő egy vagy több fél felett, amelyet

               olyan társaság, amelyet a másik fél vagy annak tartománya, illetve a tagállamok joga alapján hoztak létre vagy szerveztek;

               (v) azok, amelyek során a versenyhatóság olyan jogorvoslatot alkalmaz vagy igényel, amelynek következtében szükségessé válik, hogy a másik fél területén valamely magatartást írjanak elő vagy tiltsanak meg; vagy

               (vi) azok, amelyek során az egyik fél olyan információt kér, amely a másik fél területén férhető hozzá.

               3. E cikk alapján a szokásos értesítést haladéktalanul meg kell tenni azt követően, hogy a versenyhatóság tudomást szerez az értesítés tárgyát képező körülmények fennállásáról, és annak minden esetben meg kell felelnie e cikk (4)–(7) bekezdésében foglalt előírásoknak.

               4. Összeolvadások és felvásárlások esetén fennálló, értesítést igénylő körülmények tekintetében értesíteni kell a másik felet:

               (a) az Európai Unió esetében akkor, amikor a 139/2004/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése szerinti értesítés megjelenik a Hivatalos Lapban; és

               (b) Kanada esetében legkésőbb akkor, amikor versenyhatósága írásos kérelmet nyújt be eskü alatt vagy egyébként megerősített információ iránt, vagy a versenytörvény 11. szakasza szerinti utasítást kap az ügylet tekintetében.

               5. (a) Amennyiben a fél versenyhatósága azt igényli egy személytől, hogy az olyan információt, dokumentumokat vagy más adatokat szolgáltasson, amelyek a másik fél területén lelhetők fel, vagy az eljárásban tanúként kíván meghallgatni, illetve személyesen megkérdezni egy olyan személyt, aki a másik fél területén tartózkodik, akkor legkésőbb az igény bejelentésével egy időben értesítést kell küldeni a másik félnek.

               (b) Az e bekezdés a) pontja szerinti értesítést annak ellenére meg kell tenni, hogy az információkérés alapjául szolgáló jogérvényesítési tevékenységről szóló értesítésre előzetesen sor került a II. cikk (1)–(3) bekezdése alapján. Mindazonáltal nincs szükség külön értesítésre a jogérvényesítési tevékenység során ugyanazon személytől származó későbbi információkérések esetén, kivéve, ha az értesített fél erre igényt tart, vagy az információt kérő fél az értesített fél fontos érdekeit érintő új tényekről szerez tudomást.

               6. Értesítést igénylő körülmények fennállása esetén az alábbi esetekben az értesítést úgy kell megtenni, hogy a másik félnek elegendő idő álljon rendelkezésére álláspontja kialakítására:

               (a) az Európai Unió esetében

               (i) amennyiben versenyhatósága összefonódással kapcsolatos eljárás indításáról dönt a 139/2004/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja alapján;

               (ii) összeolvadások és felvásárlások kivételével más ügyekben a kifogásközlés megtételével; vagy

               (iii) döntés vagy egyezség elfogadása esetén;

               (b) Kanada esetében,

               (i) a Versenyjogi Döntőbírósághoz benyújtott kérelem esetén;

               (ii) büntetőeljárás kezdeményezése esetén; vagy

               (iii) amennyiben az ügy rendezésére kötelezettségvállalással vagy elrendelt egyezséggel kerül sor.

               7. (a) A felek értesítik egymást abban az esetben, ha versenyhatóságuk beavatkozóként vagy más módon szabályozási vagy bírósági eljárásban vesz részt, amennyiben a beavatkozás vagy részvétel során felmerült kérdések a másik fél jelentős érdekeit érinthetik. Az e bekezdés alapján tett értesítés csak az alábbi esetekre vonatkozik:

               (i) a nyilvános szabályozási vagy bírósági eljárásokra; valamint

               (ii) a nyilvános és az alaki eljárási követelményeknek megfelelő beavatkozásra vagy részvételre.

               (b) Az értesítést a beavatkozáskor vagy részvételkor, illetve azt követően haladéktalanul meg kell tenni.

               8. Az értesítésnek kellően részletesnek kell lennie ahhoz, hogy az értesített fél előzetesen értékelni tudja a jogérvényesítési tevékenység saját jelentős érdekeire gyakorolt hatását. Az értesítésnek tartalmaznia kell – a nemzeti jogi követelmények függvényében – az érintett természetes és jogi személyek nevét és címét, a vizsgálat tárgyát képező tevékenységek megjelölését és a vonatkozó jogi előírásokat.

               9. Az e cikk alapján tett értesítéseket a IX. cikknek megfelelően kell közölni.

               III. Konzultációk

               1. Bármelyik fél kezdeményezhet konzultációkat ezzel a megállapodással összefüggő bármely kérdéssel kapcsolatban. A konzultáció iránti kérelemben meg kell jelölni a kérelem indokait és azt, hogy van-e olyan eljárási határidő vagy egyéb a konzultáció sürgősségét igénylő megszorítás. A felek vállalják, hogy ilyen kérelem esetén haladéktalanul készen állnak a konzultációra, és törekednek arra, hogy olyan eredményt érjenek el, amely megfelel az ebben a megállapodásban előírt alapelveknek.

               2. Az (1) bekezdés alapján folytatott konzultációk során mindkét fél versenyhatósága:

               (a) az e megállapodásban foglalt alapelvek figyelembevételével gondosan megvizsgálja a másik fél előterjesztéseit, és készen áll a másik fél számára magyarázattal szolgálni arról, hogy milyen konkrét eredményekkel jár az alapelvek adott ügyre történő alkalmazása; és

               (b) minden jogszerűen megadható információt megad a másik versenyhatóságnak, hogy a lehető legszélesebb körű eszmecserét mozdítsa elő egy adott tranzakció érintett szempontjairól.

               IV. A jogérvényesítési tevékenységek összehangolása

               1. Mindkét fél versenyhatósága segíti a másik fél versenyhatóságát annak jogérvényesítési tevékenységeiben, a segítséget nyújtó fél jogszabályaival és jelentős érdekeivel összeegyeztethető módon.

               2. Azokban az esetekben, amikor mindkét fél versenyhatósága érdekelt az egymással összefüggő helyzetekben alkalmazandó jogérvényesítési tevékenységekben, a felek megegyezhetnek abban, hogy kölcsönös érdekükben áll jogérvényesítési tevékenységeik összehangolása. Annak vizsgálata során, hogy az adott jogérvényesítési tevékenységek egészben vagy részben történő összehangolása szükséges-e, mindkét fél versenyhatósága figyelembe veszi – többek között – az alábbi tényezőket:

               (i) az ilyen összehangolás hatásait a felek versenyhatóságainak azon képességére, hogy jogérvényesítési tevékenységeik elérjék céljukat;

               (ii) a felek versenyhatóságainak tényleges képességét arra nézve, hogy beszerezzék a jogérvényesítési tevékenységek megvalósításához szükséges információkat;

               (iii) azt, hogy a felek versenyhatóságai milyen mértékben képesek biztosítani az érintett versenyellenes magatartások elleni megelőző jellegű vagy tartós jogorvoslatot;

               (iv) a források hatékonyabb kihasználásának lehetőségét; és

               (v) a jogérvényesítési tevékenységekkel érintett személyekkel kapcsolatos költségek lehetséges csökkentését.

               3. (a) A felek versenyhatóságai összehangolhatják jogérvényesítési tevékenységeiket azáltal, hogy megállapodnak e tevékenységek időbeli ütemezésében egy adott ügy tekintetében, miközben saját jogszabályaikat és fontos érdekeiket teljes mértékben tiszteletben tartják. Az ilyen összehangolás a felek versenyhatóságainak megegyezése szerint azt eredményezheti, hogy – céljaik elérését szem előtt tartva – az egyik vagy mindkét fél versenyhatósága végez jogérvényesítési tevékenységet.

               (b) Az összehangolt jogérvényesítési tevékenységek során mindkét fél versenyhatósága arra törekszik, hogy a másik fél jogérvényesítési céljai is a lehető legnagyobb mértékben megvalósuljanak.

               (c) A felek bármikor értesíthetik egymást arról, hogy az összehangolt tevékenységet korlátozni vagy megszüntetni szándékoznak, és önállóan kívánják jogérvényesítési tevékenységeiket végezni ennek a megállapodásnak az egyéb rendelkezéseire is figyelemmel.

               V. Együttműködés az egyik fél területén a másik fél érdekeinek sérelmére folytatott versenyellenes tevékenység esetében

               1. A felek megállapítják, hogy előfordulhatnak olyan versenyellenes tevékenységek az egyik fél területén, amelyek – azon túl, hogy sértik a fél versenyjogi szabályait – hátrányosan érintik a másik fél jelentős érdekeit is. A felek megegyeznek, hogy az ilyen jellegű versenyellenes tevékenységekkel szembeni fellépés mindkettőjük érdeke.

               2. Amennyiben az egyik fél alapos okkal feltételezi, hogy a másik fél területén megvalósuló versenyellenes tevékenységek hátrányosan érintik vagy érinthetik jelentős érdekeit, akkor kérheti, hogy a másik fél versenyhatósága kezdeményezzen megfelelő jogérvényesítési tevékenységeket. A kérelemnek a lehető legrészletesebben meg kell határoznia a versenyellenes tevékenységek természetét és a kérelmező fél érdekeire gyakorolt hatását, valamint fel kell ajánlania olyan további információkat és más együttműködést, amelyeket a kérelmező fél versenyhatósága nyújtani képes.

               3. A megkeresett fél köteles konzultálni a megkereső féllel, a megkeresett fél versenyhatósága pedig alaposan és együttműködésre készen köteles megvizsgálni a kérelmet, hogy eldöntse, kezdeményezzen-e vagy sem, illetve terjesszen-e ki jogérvényesítési tevékenységeket a megkeresésben megjelölt versenyellenes tevékenységek vonatkozásában. A megkeresett fél versenyhatósága döntéséről és annak indokairól haladéktalanul tájékoztatja a másik felet. jogérvényesítési tevékenységek kezdeményezése esetén a megkeresett fél versenyhatósága a jelentős fejleményekről és a jogérvényesítési tevékenységek eredményéről tájékoztatja a megkereső felet.

               4. E cikk egyik rendelkezése sem korlátozza a megkeresett fél versenyhatóságát abban, hogy a rá vonatkozó versenyjogi szabályok és jogérvényesítési elvek szerint a megkeresésben megjelölt versenyellenes tevékenységek tekintetében jogérvényesítési tevékenységeket végezzen vagy azoktól eltekintsen, a megkereső fél versenyhatóságát pedig nem akadályozza abban, hogy jogérvényesítési tevékenységeket végezzen az ilyen versenyellenes tevékenységek tekintetében.

               VI. Konfliktusmegelőzés

               1. Saját jogszabályainak keretei között és saját jelentős érdekeinek szem előtt tartásával mindkét fél – e megállapodásnak az I. cikkben meghatározott rendeltetését figyelembe véve – a másik fél jelentős érdekeit a versenyjog érvényesítésére irányuló tevékenységek minden szakaszában körültekintően mérlegeli, ideértve a vizsgálat vagy eljárás kezdeményezésére irányuló döntéseket, a vizsgálat vagy eljárás tárgyának meghatározására vonatkozó döntéseket, valamint meghatározza az egyes ügyekben kiszabott jogkövetkezményeket vagy büntetéseket.

               2. Amennyiben felmerül, hogy az egyik fél jogérvényesítési tevékenységei hátrányosan érinthetik a másik fél jelentős érdekeit, mindkét fél – a fenti alapelvekkel összhangban – mindent megtesz annak érdekében, hogy megfelelően érvényesüljenek a felek egymással szemben álló érdekei, és ennek során mindkét fél minden figyelembe vehető tényezőt mérlegel, ideértve:

               (i) az egyik fél területén megvalósuló versenyellenes tevékenységek viszonylagos jelentőségét a másik fél területén megvalósuló tevékenységekkel történő összehasonlításban;

               (ii) a versenyellenes tevékenységek az egyik fél fontos érdekeire gyakorolt hatásainak viszonylagos jelentőségét és valószínűsíthetőségét a másik fél jelentős érdekeire gyakorolt hatásukkal történő összehasonlításban;

               (iii) a versenyellenes tevékenységet megvalósítók részéről tapasztalható-e olyan célzat, hogy hatást gyakoroljanak a jogérvényesítő fél területén a fogyasztókra, szállítókra vagy versenytársakra;

               (iv) milyen szintű az összeütközés vagy megfelelés a jogérvényesítési tevékenységek és a másik fél jogszabályai vagy kinyilvánított gazdasági célkitűzései között, ideértve azokat, amelyeket megjelölt a vonatkozó versenyjogi szabályainak alkalmazása során vagy az azok alapján hozott döntésekben;

               (v) magánszemélyek – akár természetes, akár jogi személyek – alanyai lesznek-e a felek összeütköző követelményeinek;

               (vi) léteznek-e olyan megalapozott elvárások, amelyeket a jogérvényesítési tevékenységek megerősítenek vagy meghiúsítanak;

               (vii) a szóban forgó vagyontárgyak elhelyezkedése;

               (viii) a hatékonyság érdekében milyen mértékben szükséges az, hogy a másik fél területén alkalmazzanak jogorvoslatot;

               (ix) szükséges-e, hogy minimalizálják a másik fél fontos érdekeire gyakorolt negatív hatásokat, különös tekintettel a másik fél területén jelentkező versenyellenes hatásokkal szembeni jogorvoslat alkalmazására; és

               (x) milyen mértékű hatást gyakorolnak a másik fél azonos személyeket érintő jogérvényesítési tevékenységére, ideértve az ilyen tevékenységekből eredő ítéleteket vagy kötelezettségvállalásokat is.

               VII. Eszmecsere és információátadás

               1. Az e megállapodás I. cikkében meghatározott alapelvek szerint a felek egyetértenek abban, hogy közös érdekük megosztani egymással nézeteiket, valamint – az e cikkben, továbbá a VIII. és XI. cikkben foglaltak szerint – megvitatni és átadni egymásnak információikat vonatkozó versenyjogszabályaik hatékony alkalmazásának elősegítése, valamint egymás jogérvényesítési elveinek és tevékenységeinek jobb megismerése érdekébent.

               2. A felek versenyhatóságai szükség szerint megoszthatják egymással nézeteiket és megvitathatják egymással az e megállapodás szerint biztosított együttműködés és koordináció végrehajtásához szükséges, birtokukban lévő információkat, ideértve a vizsgálati eljárás során szerzett információkat is.

               3. A versenyhatóságok továbbíthatják egymásnak a birtokukban lévő információkat, amennyiben az információt nyújtó egyén vagy vállalkozás írásban kifejezett beleegyezését adta. Amennyiben a versenyhatóság birtokában lévő információk személyes adatokat tartalmaznak, ezek az adatok csak abban az esetben adhatók át, ha mindkét versenyhatóság ugyanazon vagy kapcsolódó magatartás vagy ügylet kapcsán folytat vizsgálatot.

               4. A (3) bekezdésben említett beleegyezés hiányában a versenyhatóság csak abban az esetben adhatja át a másik versenyhatóságnak annak kérésére a vizsgálati eljárás során szerzett információkat, ha:

               (a) az információ már a birtokában van; és

               (b) az információ olyan vizsgálatra vonatkozik, amelyet ugyanazon vagy kapcsolódó magatartás vagy ügylet kapcsán folytat mindkét versenyhatóság.

               5. A 4. cikkben említett kérelmet írásban kell benyújtani, és tartalmaznia kell azon jogérvényesítési tevékenység tárgyának általános leírását és a tevékenység jellegét, amelyre a kérelem vonatkozik, továbbá az esetlegesen érintett jogi rendelkezéseket.

               6. A (4) bekezdésben említett kérelmet átvevő versenyhatóság a kérelmet benyújtó versenyhatósággal konzultálva meghatározza, hogy a birtokában lévő mely információk relevánsak és továbbíthatók.

               7. E cikk (2), (3) és (4) bekezdésétől függetlenül valamely fél versenyhatósága nem osztja meg nézeteit, és nem vitatja meg vagy adja át a vizsgálati eljárás során szerzett információkat, ha ezen információknak a végrehajtási tevékenység során történő felhasználását tiltják a fél jogszabályai alapján biztosított eljárási jogok és jogosultságok, ideértve a következőket is:

               (a) az önvádra kötelezés tilalma; és

               (b)

               (i) Kanada esetében az ügyvéd-ügyfél titoktartási kötelezettség; és

               (ii) az Európai Unió esetében az ügyvédi titoktartási kötelezettség.

               8. Egyik versenyhatóság sem kötelezhető arra, hogy információkat adjon át a másik versenyhatóságnak, különösen, ha ez az információközlés nem összeegyeztethető a fél fontos érdekeivel, vagy ha a kérelem időpontjában nem áll rendelkezésre elegendő forrás.

               9. A versenyhatóság nem osztja meg nézeteit, és nem vitatja meg vagy adja át a bírság alóli mentesség iránti kérelem vagy engedékenység iránti kérelem során szerzett információkat, vagy az Európai Unió esetében a vitarendezési eljárás során szerzett információkat, kivéve, ha az információkat szolgáltató egyén vagy vállalkozás ehhez kifejezett írásos beleegyezését adja a versenyhatóságnak.

               10. Amennyiben egy versenyhatóság tudomására jut, hogy valamely e cikk értelmében továbbított dokumentum helytelen információkat tartalmaz, az ésszerűen lehetséges legrövidebb időn belül értesíti erről a másik versenyhatóságot, és az a versenyhatóság korrekciós intézkedéseket tesz.

               11. Az e megállapodás alapján átadott vagy cserélt bármilyen információ átadására közvetlenül a versenyhatóságok között sor kerülhet.

               12. Amennyiben ellentmondás tapasztalható a minősített adatok átadásával vagy cseréjével kapcsolatos, Kanada és az Európai Unió között a minősített adatok cseréjére és védelmére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodás alapján létrejött megállapodás vagy intézkedés tekintetében, e megállapodás rendelkezései az irányadóak.

               VIII. Titoktartás és információhasználat

               1. A felek eltérő megegyezésének hiányában mindkét fél jogszabályai keretein belül a lehető legnagyobb mértékben arra törekszenek, hogy megőrizzék a részükre a másik fél által e megállapodás keretében bizalmasan átadott bármely információ titkosságát, ideértve azt is, hogy információ iránti kérelmet adtak át vagy kaptak.

               2. Az egyes felek versenyhatóságai a jogszabályaik biztosította lehető legnagyobb mértékben megakadályozzák bármely harmadik fél (1) bekezdésben említett információk átadására vonatkozó igényének teljesülését, kivéve a versenyhatóság e megállapodás szerinti jogérvényesítési tevékenységét célzó kérelmek esetében, hacsak ez az átadás nem:

               (a) olyan egyének vagy vállalkozások részére történik, amelyekre annak a félnek a versenyjoga szerinti jogérvényesítési tevékenység irányul, amelynek versenyhatósága az információt kapta, és akik ellen az információ felhasználható, ha annak a félnek a jogszabályai előírják az ilyen átadást;

               (b) bírósági felülvizsgálati eljárás során bíróságok részére történik, szükség esetén; vagy

               (c) a fél joga szerint elengedhetetlen a dokumentumokhoz való hozzáférés alapvető jogának gyakorlásához.

               3. Az (1) bekezdésben említett információközléskor az információt átvevő versenyhatóság biztosítja, hogy az üzleti titkok az adott fél alkalmazandó jogszabályainak megfelelő lehető legnagyobb mértékű védelemben részesülnek.

               4. Ha a másik versenyhatóság által e megállapodás keretében átadott, az (1) bekezdésben említett, információ közzétételét jogszabály írja elő, az információt átvevő versenyhatóság ésszerű időn belül tájékoztatja a másik versenyhatóságot e közzétételről.

               5. Személyes adatok átadása esetén a C. mellékletben rögzített elvek alkalmazandók.

               6. E megállapodás keretében valamely féllel megvitatott vagy valamely fél versenyhatósága részére átadott információ – eltekintve a II. cikk alapján átadott információtól – csak az adott fél versenyjogszabályainak érvényesítése céljából használható fel. A II. cikk alapján átadott információ kizárólag e megállapodás céljaira használható fel.

               7. A vizsgálati eljárás során szerzett és e megállapodás szerint a másik versenyhatósággal megvitatott, illetve annak továbbított információkat a kérelmező versenyhatóság csak a célból használhatja fel, hogy ugyanazon vagy kapcsolódó magatartást, illetve ügyletet illetően saját versenyjogi szabályait végrehajtassa.

               8. A VII. cikk (4) bekezdése szerint továbbított információt a kérelmező versenyhatóság csak a VII. cikk (4) bekezdése szerinti kérelemben meghatározott célokra használja fel.

               9. Az e megállapodás szerint átadott információ nem használható fel egyének elleni szabadságvesztéssel járó büntetés kiszabásához.

               10. Bármely versenyhatóság kérheti, hogy az e megállapodás alapján általa szolgáltatott információt kizárólag az általa meghatározott feltételek és kikötések szerint használják fel. Az átvevő versenyhatóság a továbbító versenyhatóság előzetes beleegyezése nélkül nem használja fel az információt az említett feltételekkel ellentétes módon.

               11. Amennyiben az egyik versenyhatóság tudomást szerez arról, hogy minden igyekezete ellenére véletlenül információt használtak fel vagy fedtek fel e cikkel ellentétes módon, az említett versenyhatóság haladéktalanul értesíti a másik versenyhatóságot. A versenyhatóságok haladéktalanul konzultálnak az ilyen felhasználás vagy felfedés által okozott károk minimalizálását, valamint az ilyen helyzetek újabb bekövetkeztének megakadályozását célzó lépésekről.

               IX. Az európai uniós tagállamok versenyhatóságai és az EFTA Felügyeleti Hatóság tájékoztatása

               1. Az Európai Bizottság

               (a) a kanadai versenyhatóságnak küldött értesítést követően tájékoztatja azon tagállam illetékes hatóságait, amelynek fontos érdekeit érintik a kanadai versenyhatóság által a II. cikk szerint az Európai Bizottságnak küldött értesítések;

               (b) a kanadai versenyhatóságokkal való konzultációt követően tájékoztatja azon tagállam illetékes hatóságait, amelynek fontos érdekeit érinti a IV. és V. cikk szerinti jogérvényesítési tevékenységekkel kapcsolatos együttműködés és koordináció, az ilyen együttműködésről vagy koordinációról;

               (c) csak olyan információt tehet közzé, amelyet a kanadai hatóság a VII. cikk alapján adott át:

               (i) a tagállamok illetékes hatóságainak az 1/2003/EK rendelet 11. és 14. cikke, valamint a 139/2004/EK rendelet 19. cikke szerinti kötelezettségei teljesítése érdekében; és

               (ii) az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EGT-megállapodás felügyeleti hatóságok közötti együttműködésről szóló 23. jegyzőkönyvének 6. és 7. cikke szerinti kötelezettségei teljesítése érdekében.

               2. Az Európai Bizottság gondoskodik arról, hogy az e cikk (1) bekezdése szerint a tagállamok illetékes hatóságainak vagy az EFTA Felügyeleti Hatóságnak megküldött információkat –kivéve a nyilvánosan elérhető információkat – kizárólag az európai uniós versenyjog Európai Bizottság általi érvényesítésének céljára használják, és azokat a kanadai versenyhatóság kifejezett írásbeli hozzájárulása nélkül ne szolgáltassák ki harmadik fél számára

               X. Féléves találkozók

               1. Annak érdekében, hogy a jogérvényesítési tevékenységeiket érintő együttműködést és azok összehangolását szolgáló közös érdekeiket előmozdítsák, a felek versenyhatóságainak illetékes tisztviselői évente két alkalommal, illetve a felek versenyhatóságai közötti megegyezés szerinti időben találkozót tartanak abból a célból, hogy: (a) információt cseréljenek aktuális jogérvényesítési tevékenységeikről és prioritásaikról; (b) információt cseréljenek a közös érdeklődésre számot tartó gazdasági ágazatokról; (c) megvitassák célkitűzéseik tervezett változtatásait; és (d) megvitassanak más, kölcsönös érdeklődésre számot tartó, a versenyjogszabályok alkalmazásával kapcsolatos ügyeket.

               2. Az ezekről a féléves találkozókról készült jelentéseket el kell küldeni az Európai Közösségek és Kanada közötti Kereskedelmi és Gazdasági Együttműködési Keretmegállapodás alapján létrejött Együttműködési Vegyes Bizottsághoz.

               XI. Tájékoztatások e megállapodás alapján

               Az e megállapodás alapján adott tájékoztatások, ideértve a II. cikk szerinti értesítést, valamint a III. és V. cikk szerinti megkereséseket is, megtehetők a felek versenyhatóságai között közvetlen szóbeli tájékoztatás, telefonbeszélgetés vagy telefaxüzenet útján is, ha e megállapodás máshogy nem rendelkezik. A II. cikk szerinti értesítéseket, valamint a III. és V. cikk szerinti megkereséseket haladéktalanul vissza kell igazolni írásban a szokásos diplomáciai csatornák útján.

               XII. Területi hatály

               Ezt a megállapodást egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni, amelyeken az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés alkalmazandó, az azokban a szerződésekben meghatározott feltételekkel, másrészről Kanada területén.

               XIII. Hatályos jog

               Ez a megállapodás nem követeli meg, hogy a felek hatályos jogszabályaikkal ellentétes tevékenységet folytassanak, és nem teszi szükségessé a felek – illetve tartományaik vagy tagállamaik – jogszabályainak semmilyen megváltoztatását; ez alól kivételt képez a VII. és VIII. cikk, mivel azok az Európai Unióra alkalmazandók. Az egyértelműség kedvéért e megállapodás egyik része sem követeli meg, hogy a felek saját személyes adatokra vonatkozó jogszabályaikkal ellentétes tevékenységet folytassanak.

               XIV. Záró rendelkezések

               1. A megállapodást a felek saját eljárásaiknak megfelelően hagyják jóvá. A felek értesítik egymást az adott eljárásaik lezárásáról. E megállapodás az utolsó jóváhagyási értesítést követő második hónap első napján lép hatályba.

               2. Ez a megállapodás az egyik fél által a másik félnek küldött, a megállapodás felmondásának szándékát közlő írásbeli tájékoztatás időpontját követő 60 napig marad hatályban.

               3. A felek megállapodhatnak e megállapodás módosításáról. Ilyen megállapodás, valamint az egyes felek alkalmazandó jogi eljárásainak megfelelően történt jóváhagyás esetén a módosítás e megállapodás szerves részét képezi.

               4. A felek konzultálnak a megállapodás módosítása céljából, ha valamelyik fél meglévő jogszabályaiban bekövetkező változások kihatnak a felek közötti együttműködésre.

               5. Ez a megállapodás hatályon kívül helyezi az Európai Közösségek és Kanada kormánya közötti, a versenyjogi szabályaik alkalmazásáról szóló, 1999. június 17-én Bonnban aláírt megállapodást, és annak helyébe lép.

               FENTIEK HITELÉÜL az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.

               Kelt ................-ban/ben, a .... év ….. havának .. napján, angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven, két-két eredeti példányban, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

               A. MELLÉKLET

               AUSZTRIA

               Bundeswettbewerbsbehörde (szövetségi versenyhatóság)

               BELGIQUE/BELGIË (BELGIUM)

               Autorité belge de la concurrence/ Belgische Mededingingsautoriteit (belga versenyhatóság)

               BULGÁRIA

               Комисията за защита на конкуренцията (a verseny védelmével foglalkozó bizottság)

               HORVÁTORSZÁG

               Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja (horvát versenyügynökség)

               CIPRUS

               Επιτροπή Προστασίας του Ανταγωνισμού -ΕΠΑ (a verseny védelmével foglalkozó bizottság–CPC)

               CSEH KÖZTÁRSASÁG

               Úřad pro ochranu hospodářské soutěže (a verseny védelmével foglalkozó hivatal)

               DÁNIA

                Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen (a dán verseny- és fogyasztóvédelmi hatóság)

               ÉSZTORSZÁG

               Konkurentsiamet (ész versenyügyi testület)

               FINNORSZÁG

               Kilpailu- ja kuluttajavirasto (a finn verseny- és fogyasztóvédelmi hatóság – KKV)

               FRANCIAORSZÁG

               Autorité de la concurrence (francia versenyhatóság)

               NÉMETORSZÁG

               Bundeskartellamt (szövetségi kartellhivatal)

               GÖRÖGORSZÁG

               Ετητροπή ανταγωνισμού (hellén versenybizottság)

               MAGYARORSZÁG

               Gazdasági Versenyhivatal (GVH)

               ÍRORSZÁG

               A versenyhatóság

               OLASZORSZÁG

               Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato

               LETTORSZÁG

               Konkurences padome (A Lett Köztársaság versenytanácsa)

               LITVÁNIA

               Lietuvos Respublikos konkurencijos taryba (A Litván Köztársaság versenytanácsa)

               LUXEMBURG

               Conseil de la concurrence

               MÁLTA

               Malta Competition and Consumer Affairs Authority / L-Awtorità ta’ Malta għall-Kompetizzjoni u għall-Affarijiet tal-Konsumatur (máltai verseny- és fogyasztóvédelmi hatóság)

               HOLLANDIA

               Autoriteit Consument & Markt (ACM)

               LENGYELORSZÁG

               Urząd Ochrony Konkurencji i Konsumentów (verseny- és fogyasztóvédelmi hivatal)

               PORTUGÁLIA

               Autoridade da Concorrência

               ROMÁNIA

               Consiliul Concurenţei (versenytanács)

               SZLOVÁKIA

               Protimonopolný úrad Slovenskej republiky (AMO – a Szlovák Köztársaság monopóliumellenes hivatala)

               SZLOVÉNIA

               Javna Agencija Republike Slovenije za varstvo konkurence (szlovén versenyvédelmi ügynökség)

               SPANYOLORSZÁG

               Comisión Nacional de la Competencia (CNMC)

               SVÉDORSZÁG

               Konkurrensverket (svéd versenyhatóság)

               EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

               Competition and Markets Authority (verseny- és piachatóság)

               B. MELLÉKLET

               A BIZOTTSÁG NYILATKOZATA

               (a tagállamok részére szolgáltatandó információk tárgyában)

               A Bizottság és a tagállamok közötti kapcsolatra vonatkozó versenyjogszabályok alkalmazása tekintetében irányadó alapelvekkel összhangban, amint azt például az 1/2003/EK rendelet és a 139/2004/EK rendelet tartalmazza, valamint összhangban az Európai Unió és Kanada között létrejött, versenyjogi szabályaik alkalmazásáról szóló megállapodás IX. cikkével,

               –a Bizottság által küldött értesítéseket és a kanadai versenyhatóságtól érkező értesítéseket a Bizottság továbbítja azon tagállam, illetve tagállamok részére amely(ek)nek jelentős érdekeit az ügy érinti. A tagállamok az elvárható és lehetséges legrövidebb időn belül értesítést kapnak a levélváltás nyelvén. Amennyiben a Bizottság információt küld a kanadai hatóságoknak, a tagállamokat erről egyidejűleg tájékoztatja,

               –a Bizottság szintén az elvárható és lehetséges legrövidebb időn belül értesíti azon tagállamot vagy tagállamokat, amely(ek)nek jelentős érdekeit érinti a jogérvényesítési tevékenységek bármilyen összehangolása vagy az azokban való együttműködés.

               Ennek a nyilatkozatnak az alkalmazásában egy tagállam jelentős érdekeit akkor érinti az ügy, amennyiben a kérdéses jogérvényesítési tevékenységek:

               (i) jelentőséggel bírnak a tagállam jogérvényesítési tevékenységeivel kapcsolatban;

               (ii) olyan versenyellenes tevékenységgel járnak, ide nem értve az összeolvadásokat és felvásárlásokat, amelyek egészben vagy részben a tagállam területén történnek;

               (iii) olyan magatartással járnak, amelyet feltételezhetően a tagállam írt elő, ösztönzött vagy hagyott jóvá;

               (iv) olyan összeolvadással vagy felvásárlással jár, amelyben:

               –az ügyletben részt vevő egy vagy több fél, illetve

               –olyan társaság gyakorol irányítást az ügyletben részt vevő egy vagy több fél felett, amelyet

               a tagállam joga alapján hoztak létre vagy szerveztek;

               (v) olyan jogorvoslat előírásával vagy alkalmazásával járnak, amely a másik fél területén valamely magatartás előírását vagy megtiltását teszi szükségessé; vagy

               (vi) a kanadai versenyhatóság részéről olyan információkérést tartalmaznak, amely a tagállam területén fellelhető információra vonatkozik.

               Ezen túl, évente legalább kétszer a kormányzati versenyjogi szakértők ülésén a Bizottság tájékoztatja a tagállamokat a megállapodás végrehajtásáról, különös tekintettel a kanadai versenyhatósággal fenntartott kapcsolatokra és a Bizottság által e megállapodás alapján kapott információknak a tagállamok részére történő továbbítására.

               C. MELLÉKLET

               A megállapodás értelmében átadott személyes adatokra alkalmazandó védelmi elvek

               Felügyelet

               1. A megállapodás értelmében átadott személyes adatok feldolgozására vonatkozó adatvédelmi biztosítékok betartását egy független közigazgatási szerv, illetve egy adminisztratív eszközökkel létrehozott olyan hatóság felügyeli, amely a feladatait részrehajlás nélkül látja el, és bizonyítottan függetlenül jár el. A hatóság tényleges hatáskörrel rendelkezik arra, hogy megvizsgálja a megállapodás értelmében átadott személyes adatok gyűjtésével, felhasználásával, közzétételével, megőrzésével vagy megsemmisítésével kapcsolatos alkalmazandó szabályoknak való megfelelést. Megfelelőségi felülvizsgálatokat és vizsgálatokat végezhet, illetve a megállapításairól jelentést küldhet és javaslatokat tehet a megfelelő versenyhatóságnak. A felügyeleti hatóság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy az e megállapodással kapcsolatos jogszabálysértések esetén büntetőeljárás vagy fegyelmi eljárás megindítása érdekében eljárjon.

               2. Az érintett hatóság gondoskodik arról, hogy a megállapodás értelmében átadott személyes adatok nem megfelelő kezelésével kapcsolatos panaszokat fogadják, megvizsgálják, megválaszolják, és megfelelően orvosolják.

               Átláthatóság

               3. A versenyhatóságok honlapjukon közzéteszik a következőket:

               (a) azon jogszabályaik jegyzékét, amelyek felhatalmazást adnak a személyes adatok e megállapodás céljából történő gyűjtésére;

               (b) a személyes adatok gyűjtésének okai;

               (c) a személyes adatok védelmének módja;

               (d) a személyes adatok közzétételének módja és mértéke;

               (e) a hozzáférésre, helyesbítésre, megjegyzéstételre és jogorvoslatra vonatkozó információk;

               (f) a kapcsolatfelvételhez szükséges adatok; és

               (g) a közigazgatási és bírósági jogorvoslatra vonatkozó információk.

               Az egyének hozzáférési joga

               4. A versenyhatóságok biztosítják, hogy bármely egyén hozzáférhessen a megállapodás értelmében átadott személyes adataihoz, és

               (a) az egyén írásbeli kérésére az egyén rendelkezésére bocsátják személyes adatainak másolatát;

               (b) bármilyen kérelemre írásban válaszolnak;

               (c) hozzáférést biztosítanak az adott személy számára a rögzített információkhoz, és az adott személy kérésére igazolják, hogy az adott személy személyes adatait közzétették;

               (d) megállapítják azokat a jogi vagy ténybeli okokat, amelyek miatt az adott egyén személyes adataihoz való hozzáférést megtagadják;

               (e) értesítik az adott személyt, amennyiben a személyes adatok nem léteznek;

               (f) értesítik az adott személyt arról, hogy panaszt tehet, és tájékoztatják a panasztételi eljárásról.

               Az egyének helyesbítési és megjegyzéstételre vonatkozó joga

               5. A versenyhatóságok gondoskodnak arról, hogy bármely egyén kérhesse a megállapodás értelmében átadott személyes adatainak helyesbítését.

               6. A versenyhatóságok ésszerű időn belül megvizsgálnak minden helyesbítés iránti írásbeli kérelmet:

               (a) helyesbítik a személyes adatokat, és értesítik az adott személyt arról, hogy a helyesbítés megtörtént; vagy

               (b) megtagadják a helyesbítést vagy annak egy részét, és:

               (i) a személyes adatok mellé megjegyzést fűznek, amely feltünteti a kért és megtagadott helyesbítést;

               (ii) értesítik az adott személyt arról, hogy:

               (A) a helyesbítés iránti kérelmet elutasították és közlik az elutasítás jogi vagy ténybeli okait; és

               (B) az (i) pontban említett megjegyzést csatolták a személyes adatokhoz; és

               (c) értesítik az adott személyt arról, hogy panaszt tehet, és tájékoztatják a panasztételi eljárásról.

               A hozzáférés, helyesbítés és megjegyzéstétel korlátozása

               7. A versenyhatóságok korlátozhatják a (4)–(6) bekezdés rendelkezéseinek alkalmazását, amennyiben azt jogszabály írja elő a következők védelme érdekében:

               (a) e megállapodásban említett illetékes hatóság által végzett, folyamatban lévő vizsgálat integritása;

               (b) a megállapodás tárgyát képező tevékenységekkel kapcsolatos bűncselekmények és polgári jogi jogsértések megelőzése, vizsgálata, felderítése és büntetőeljárás alá vonása; vagy

               (c) a megállapodás hatálya alá tartozó hatósági feladat teljesítésével – akár csak esetenként – kapcsolatos nyomonkövetési, ellenőrzési vagy szabályozási feladat.

               Közigazgatási és bírósági jogorvoslat

               8. A felek biztosítják, hogy az (1) bekezdésben említett érintett hatóság megkapja, megvizsgálja és megválaszolja az egyének által benyújtott panaszokat a megállapodás értelmében átadott személyes adataikhoz való hozzáférésre, azok helyesbítésére vagy azokhoz való megjegyzés tételére vonatkozó kérelmüket illetően. Az érintett hatóság értesíti a panaszost arról, hogy a (9) bekezdésben említett bírósági jogorvoslatot milyen módon kérheti.

               9. A felek biztosítják, hogy bármely olyan egyén, aki úgy véli, hogy a megállapodás értelmében átadott személyes adataival kapcsolatos bármely határozat vagy intézkedés sérti a jogait, az érintett fél jogszabályaival összhangban bírósági felülvizsgálat útján eredményes bírósági jogorvoslathoz, illetve egyéb olyan jogorvoslathoz folyamodhat, amely révén kártérítésben részesülhet.

               A személyes adatok megőrzése

               10. Az e megállapodás alapján gyűjtött személyes adatok csak a megállapodás értelmében történt továbbítás konkrét céljához szükséges ideig tárolhatók.

               Fogalommeghatározások

               11. E mellékletben „független közigazgatási szerv”:

               (a) Kanada esetében: a magánélet védelméről szóló törvény (Privacy Act, R.S.C., 1985, c. P-21) 53. szakasza, valamint annak módosításai szerint kinevezett magánélet védelmével foglalkozó biztos; és

               (b) az Európai Unió esetében az európai adatvédelmi biztos, akit a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.) és annak módosításai értelmében neveztek ki.

                     (1)
                  A Lisszaboni Szerződés 5. cikkének megfelelően az Európai Közösséget létrehozó szerződés 81. és 82. cikkét újraszámozták; az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. és 102. cikkét képezik.

                     (2)
                  A Lisszaboni Szerződés 5. cikkének megfelelően az Európai Közösséget létrehozó szerződés 81. és 82. cikkét újraszámozták; az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. és 102. cikkét képezik.


|

52011PC0592

Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodás által létrehozott Kereskedelmi Bizottságban annak szabályzati eljárásának elfogadásával és a választottbíróként tevékenykedő 15 személy névsorának létrehozásával kapcsolatban képviselendő uniós álláspontról  /* COM/2011/0592 végleges - 2011/0253 (NLE) */

	INDOKOLÁSAz egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodást (a továbbiakban: megállapodás) 2010. október 6-án írták alá, és 2011. július 1-je óta ideiglenesen alkalmazzák.A megállapodás 15.1. cikke létrehozza a Kereskedelmi Bizottságot, és meghatározza annak fő feladatait és funkcióit. A megállapodás 15.1. cikke (4) bekezdésének f) pontja szerint a Kereskedelmi Bizottság határozza meg saját eljárási szabályzatát. Mivel a megállapodást minél hamarabb végre kell hajtani, az első ülések valamelyikén a Kereskedelmi Bizottságnak el kell fogadnia eljárási szabályzatát. Az első ülésre a tervek szerint 2011. október 12-én Szöulban kerül sor. Később a szakbizottságok és munkacsoportok részére is részletes eljárási szabályzatok készülnek.A megállapodás 14.18. cikke előírja a Kereskedelmi Bizottság számára, hogy a megállapodás hatálybalépését vagy ideiglenes alkalmazásának kezdetét követő hat hónapon belül összeállítsa a választottbíróként tevékenykedő 15 személy névsorát. Vita esetén a felek konzultálnak és közösen döntenek a választottbírói testületben részt vevő választottbírák személyéről (amennyiben nem tudnak megegyezni a testület összetételéről, a bírák személyéről a névsorról való sorsolás útján döntenek). Ezért a lehetséges választottbírák névsorának összeállítása fontos szerepet játszik abban, hogy a megállapodás szerinti vitarendezési eljárással valóban élni lehessen.A mellékelt dokumentum az Európai Uniónak a Kereskedelmi Bizottságban a fent említett két kérdés kapcsán képviselt álláspontját jóváhagyó jogi eszközre irányuló javaslat.2011/0253 (NLE)JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAaz egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodás által létrehozott Kereskedelmi Bizottságban annak szabályzati eljárásának elfogadásával és a választottbíróként tevékenykedő 15 személy névsorának létrehozásával kapcsolatban képviselendő uniós álláspontrólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 91. cikkére, 100. cikke (2) bekezdésére és 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[1],mivel:(1) A Tanács 2007. április 23-án felhatalmazta a Bizottságot, hogy az Európai Unió és tagállamai nevében tárgyalásokat folytasson a Koreai Köztársasággal egy szabadkereskedelmi megállapodásról.(2) A tárgyalások lezárultak, és az egyrészről Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodást (a továbbiakban: megállapodás)[2] 2010. október 6-án aláírták.(3) 15.10. cikkének (5) bekezdése szerint a megállapodást – későbbi időpontban történő megkötésének függvényében – 2011. július 1-je óta ideiglenesen alkalmazzák.(4) A megállapodás 15.1. cikke létrehozza a Kereskedelmi Bizottságot, amelynek egyik feladata, hogy a megállapodás megfelelő alkalmazását biztosítsa.(5) A megállapodás 15.1. cikke (4) bekezdésének f) pontja szerint a Kereskedelmi Bizottság elfogadhatja saját eljárási szabályzatát.(6) A megállapodás 14.18. cikke előírja, hogy a Kereskedelmi Bizottságnak a megállapodás hatálybalépését vagy ideiglenes alkalmazásának kezdetét követő hat hónapon belül össze kell állítania a választottbíróként tevékenykedő 15 személy névsorát.(7) Az Uniónak meg kell határoznia a Kereskedelmi Bizottság eljárási szabályzatának elfogadásával és a választottbíróként tevékenykedő 15 személy névsorának létrehozásával kapcsolatban kialakítandó álláspontot,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkAz egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodás által létrehozott Kereskedelmi Bizottságban annak szabályzati eljárásával és a választottbíróként tevékenykedő 15 személy névsorával kapcsolatban képviselendő uniós álláspont a Kereskedelmi Bizottság e határozat mellékletét képező határozattervezetein alapul.2. cikkA Kereskedelmi Bizottságban részt vevő EU-küldöttségnek a Szerződés alapján megállapított hatáskörmegosztás szerint a Bizottság és a tagállamok képviselőiből kell állnia, akik a szerződésekből származtatott saját hatáskörükön belül lépnek fel.3. cikkEz a határozat az elfogadása napján lép hatályba.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnökI. MELLÉKLETA EU–KOREA KERESKEDELMI BIZOTTSÁG […] HATÁROZATA(…)a Kereskedelmi Bizottság eljárási szabályzatának elfogadásárólA KERESKEDELMI BIZOTTSÁG,tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött, 2010. október 6-án Brüsszelben aláírt szabadkereskedelmi megállapodásra (a továbbiakban: megállapodás) és különösen annak 15.1. cikke (3) bekezdésének c) pontjára, valamint 15.1. cikke (4) bekezdésének f) pontjára,mivel:(1) A Kereskedelmi Bizottság eljárási szabályzatát maga fogadhatja el, és – a megállapodás kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyve 3. cikkének (3) bekezdése szerint a kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottság kivételével – felügyeli a szakbizottságok, munkacsoportok és egyéb szervek munkáját.(2) Ha a megállapodás másképp nem rendelkezik, a szakbizottságok és munkacsoportok hatáskörébe tartozó területeken kizárólag a Kereskedelmi Bizottság jogosult határozatok elfogadására,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. A Kereskedelmi Bizottság eljárási szabályzatát a melléklet tartalmazza.2. E határozat … -án/-én lép hatályba.Kelt …-ban/-ben, …-án/-én.A Kereskedelmi Bizottság részérőlA Koreai Köztársaság kereskedelmi minisztere Kim Jong-hoon | Az Európai Bizottság kereskedelmi biztosa Karel De Gucht |MellékletA KERESKEDELMI BIZOTTSÁG ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA1. cikkÖsszetétel és elnökség(1) Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) 15.1. cikke szerint létrehozott Kereskedelmi Bizottság a megállapodás 15.1. cikke szerint végzi feladatait, és felelősséget vállal a megállapodás általános végrehajtásáért.(2) Amint azt a megállapodás 15.1. cikkének (1) bekezdése előírja, a Kereskedelmi Bizottság egyrészről az EU-fél, másrészről Korea képviselőiből áll.(3) A Kereskedelmi Bizottság elnökségét Korea kereskedelmi minisztere és az Európai Bizottság kereskedelmi tárcáját ellátó tagja együtt látja el. Az elnökök meghatalmazottakkal is képviseltethetik magukat a megállapodás 15.1. cikke (2) bekezdésének megfelelően.2. cikkKépviselet(1) A felek tájékoztatják egymást a Kereskedelmi Bizottságba általuk jelölt tagok névsoráról. A névsort a Kereskedelmi Bizottság titkársága vezeti.(2) A magát helyettes útján képviseltetni kívánó tag az ülést megelőzően értesíti a Kereskedelmi Bizottság elnökeit a szóban forgó ülésen a képviseletét ellátó helyettes nevéről. A Kereskedelmi Bizottságban részt vevő helyettes képviselő a helyettesített tag valamennyi jogát gyakorolja.3. cikkÜlések(1) A Kereskedelmi Bizottság évente egyszer, illetve bármely fél kérésére összeül. Az üléseket felváltva tartják Brüsszelben, illetve Szöulban, amennyiben a felek nem egyeznek meg másként.(2) A Kereskedelmi Bizottság ülései kivételesen és mindkét fél egyetértésével video- vagy telekonferencia formájában is megtarthatók.(3) A Kereskedelmi Bizottság üléseit a Kereskedelmi Bizottság titkársága hívja össze; az ülések időpontjáról és helyszínéről a felek közösen állapodnak meg. Amennyiben a felek nem egyeznek meg másként, az ülés összehívásáról szóló értesítést a Kereskedelmi Bizottság titkársága az ülés kezdete előtt legkésőbb 28 nappal megküldi a Kereskedelmi Bizottság tagjainak.4. cikkKüldöttségekA Kereskedelmi Bizottság tagjait tisztviselők kísérhetik. Az egyes üléseket megelőzően a Kereskedelmi Bizottság elnökét tájékoztatni kell az ülésen részt vevő küldöttségek tervezett összetételéről.5. cikkMegfigyelőkA Kereskedelmi Bizottság eseti alapon megfigyelőket hívhat meg.6. cikkTitkárságA felek által a megállapodás 15.6. cikke szerint kijelölt koordinátorok együttesen látják el a Kereskedelmi Bizottság titkárságának feladatait.7. cikkDokumentumokAmennyiben a Kereskedelmi Bizottság tanácskozásai írásos dokumentumokon alapulnak, ezeket a dokumentumokat a Kereskedelmi Bizottság titkársága számmal látja el és a Kereskedelmi Bizottság dokumentumaiként körözteti.8. cikkLevelezés(1) A Kereskedelmi Bizottság elnökeihez címzett leveleket továbbítani kell a Kereskedelmi Bizottság titkárságához a Kereskedelmi Bizottság többi tagja közötti köröztetés céljából.(2) A Kereskedelmi Bizottság elnökeinek leveleit a Kereskedelmi Bizottság titkársága küldi el a címzetteknek, és adott esetben számmal látja el és körözteti ezeket a dokumentumokat a Kereskedelmi Bizottság többi tagja között.9. cikkAz ülések napirendje(1) Az ülések tervezett napirendjét a Kereskedelmi Bizottság titkársága állítja össze. A tervezett napirendet a lényeges dokumentumokkal együtt az ülés kezdete előtt legkésőbb 7 nappal továbbítani kell a Kereskedelmi Bizottság tagjainak és elnökeinek.(2) A tervezett napirend azokat a pontokat tartalmazza, amelyeknek a napirendbe való felvételére legkésőbb az ülés kezdete előtt 14 nappal valamelyik fél felkérte a Kereskedelmi Bizottság titkárságát, és ehhez a lényeges dokumentumokat is elküldte.(3) A napirendet a Kereskedelmi Bizottság az ülés kezdetén fogadja el. A felek egyetértésével a tervezett napirenden kívüli pontokat is fel lehet venni a napirendbe.(4) A Kereskedelmi Bizottság elnökei a felek egyetértésével szakértőket kérhetnek fel az ülésen való részvételre, hogy azok bizonyos témakörökben tájékoztatással szolgáljanak.(5) Egy adott eset követelményeinek figyelembevétele érdekében a Kereskedelmi Bizottság elnökei a felek egyetértésével lerövidíthetik az (1) és (2) bekezdésben meghatározott határidőket.10. cikkJegyzőkönyv(1) A Kereskedelmi Bizottság titkársága általában az ülést követő 21 napon belül elkészíti az ülés jegyzőkönyvtervezetét.(2) Főszabályként a jegyzőkönyv összefoglalja az egyes napirendi pontokat, adott esetben az alábbiak megjelölésével:a) a Kereskedelmi Bizottsághoz benyújtott dokumentumok;b) a Kereskedelmi Bizottság tagjainak azon kijelentései, amelyeknek jegyzőkönyvbe vételét kérték; valamintc) az egyes kérdésekkel kapcsolatban meghozott határozatok, megtett ajánlások, jóváhagyott nyilatkozatok és elfogadott következtetések.(3) A jegyzőkönyv tartalmazza továbbá a Kereskedelmi Bizottság azon tagjainak vagy helyettes tagjainak névsorát, akik részt vettek az ülésen, továbbá az őket kísérő küldöttségek tagjainak és az ülésen részt vevő megfigyelőknek vagy szakértőknek a névsorát is.(4) Az ülés időpontját követő 28 napon belül vagy a felek által közösen kitűzött határidőn belül mindkét fél írásban jóváhagyja a jegyzőkönyvet. A jóváhagyást követően a Kereskedelmi Bizottság titkársága aláírja a jegyzőkönyv két példányát, és a felek mindegyike kap egy-egy eredeti példányt ezekből a hiteles dokumentumokból. Az aláírt jegyzőkönyv másolatait továbbítani kell a Kereskedelmi Bizottság tagjainak is.11. cikkJelentéstételA megállapodás 15.1. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Kereskedelmi Bizottság beszámol a keretmegállapodás alapján létrehozott Közös Bizottságnak mind a saját, mind a szakbizottságok, munkacsoportok és egyéb szervek tevékenységeiről a Közös Bizottság minden rendes ülésén.12. cikkHatározatok és ajánlások(1) A Kereskedelmi Bizottság határozatait és ajánlásait a megállapodás 15.4. cikkében előírtak szerint a felek egyetértése mellett fogadja el.(2) Az ülések közötti időszakban a Kereskedelmi Bizottság írásbeli eljárás útján, mindkét fél egyetértése mellett határozatokat, illetve ajánlásokat fogadhat el. Az írásbeli eljárás Kereskedelmi Bizottság elnökei közötti jegyzékváltást jelenti.(3) Amennyiben a Kereskedelmi Bizottság a megállapodás értelmében felhatalmazással rendelkezik határozatok és ajánlások elfogadására, ezek a jogi aktusok a „határozat”, illetve az „ajánlás” címet viselik. A Kereskedelmi Bizottság titkársága minden határozatot és ajánlást sorszámmal lát el, elfogadásuk időpontját és tárgyukat is megjelölve. Mindegyik határozat rendelkezik a hatálybalépésének időpontjáról.(4) A Kereskedelmi Bizottság által elfogadott határozatokat és ajánlásokat a Kereskedelmi Bizottság elnökei két hiteles példány aláírásával hitelesítik.13. cikkNyilvánosság és titoktartás(1) Eltérő döntés hiányában a Kereskedelmi Bizottság ülései nem nyilvánosak.(2) Ha valamelyik fél a törvényei vagy jogszabályai szerint bizalmasnak minősülő információt nyújt be a Kereskedelmi Bizottsághoz, a szakbizottságokhoz, a munkacsoportokhoz vagy bármely egyéb szervhez, a másik fél köteles az információt bizalmasan kezelni a megállapodás 15.1. cikke (7) bekezdésének megfelelően.(3) A felek dönthetnek úgy, hogy a Kereskedelmi Bizottság határozatait és ajánlásait hivatalos lapjukban közzéteszik.14. cikkKöltségek(1) A felek mindegyike viseli a Kereskedelmi Bizottság ülésein való részvételével összefüggően a személyzet utazási és ellátási költségeit, valamint a postai és távközlési kiadások terén felmerülő költségeket.(2) Az ülések megrendezésével és a dokumentumok sokszorosításával kapcsolatos kiadásokat az ülést rendező fél viseli.15. cikkSzakbizottságok és munkacsoportok(1) A Kereskedelmi Bizottságot feladatai ellátása során a Kereskedelmi Bizottság égisze alatt létrehozott szakbizottságok és munkacsoportok támogatják.(2) A Kereskedelmi Bizottságot tájékoztatni kell a szakbizottságok és munkacsoportok által kijelölt kapcsolattartó pontokról. Az egyes szakbizottságok és munkacsoportok kapcsolattartó pontjai közötti minden, a megállapodás végrehajtásával kapcsolatos levélváltást, megküldött dokumentumot, közleményt és e-mailt egyidejűleg a Kereskedelmi Bizottság titkárságához is továbbítani kell.(3) Az egyes szakbizottságok és munkacsoportok a Kereskedelmi Bizottság minden rendes ülésén jelentést tesznek tevékenységükről.(4) Minden szakbizottság és munkacsoport maga határozhatja meg eljárási szabályzatát, amelyről jelentést kell tennie a Kereskedelmi Bizottságnak.A EU–KOREA KERESKEDELMI BIZOTTSÁG […] HATÁROZATA(...)az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodás 14.18. cikkében említett választottbírák névsorának létrehozásárólA KERESKEDELMI BIZOTTSÁG,tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság (a továbbiakban: felek) között létrejött, 2010. október 6-án Brüsszelben aláírt szabadkereskedelmi megállapodásra (a továbbiakban: megállapodás) és különösen annak 14.18. cikkére,mivel:(1) A megállapodás olyan vitarendezési mechanizmusról rendelkezik, amelynek keretében vita esetén választottbírói testület dönt.(2) Vita esetén a felek konzultálnak és közösen döntenek a választottbírói testület összetételéről; amennyiben nem tudnak megegyezni a testület összetételéről, a bírák személyéről névsorról való sorsolás útján döntenek.(3) Ezt a névsort a Kereskedelmi Bizottság állítja össze a megállapodás 14.18. cikkének megfelelően.(4) A felek megegyeztek egy 15 nevet tartalmazó névsorról,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. A 15 választottbíró névsora e határozat mellékletében található.2. Ez a határozat az elfogadása napján lép hatályba.Kelt … -ban/-ben, …-án/-én.A Kereskedelmi Bizottság részérőlA Koreai Köztársaság kereskedelmi minisztere Kim Jong-hoon | Az Európai Bizottság kereskedelmi biztosa Karel De Gucht |MellékletA választottbírák névsoraKorea által javasolt választottbírákDukgeun AHNSeungwha CHANGSungjoon CHOJoongi KIMJaemin LEEAz EU által javasolt választottbírákJacques BOURGEOISClaus-Dieter EHLERMANNPieter Jan KUIJPERGiorgio SACERDOTIRamon TORRENTElnökökWilliam DAVEY (USA)Merit JANOW (USA)Virachai PLASAI (Thaiföld)Helge SELAND (Norvégia)Florentino FELICIANO (Fülöp-szigetek)JOGALKOTÁSI PÉNZÜGYI KIMUTATÁS A KIZÁRÓLAG A BEVÉTELI OLDALRA KORLÁTOZOTT KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSSAL JÁRÓ JAVASLATOKHOZ1. A JAVASLAT CÍME:A TANÁCS HATÁROZATA az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodás által létrehozott Kereskedelmi Bizottságban annak szabályzati eljárásának elfogadásával és a választottbíróként tevékenykedő 15 személy névsorának létrehozásával kapcsolatban képviselendő uniós álláspontról2. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK:Alcím és jogcímcsoport:3. PÉNZÜGYI HATÁS( A javaslatnak nincs pénzügyi hatása( A javaslatnak nincs pénzügyi hatása a kiadásokra, van azonban pénzügyi hatása a bevételekre – a hatás a következő:millió EUR (egy tizedesjegyig)Költségvetési sor | Bevétel[3] | 12 hónapos időszak, éééé/hh/nn-tól kezdve | [n. év] |… jogcímcsoport | A saját forrásokra gyakorolt hatás |Az intézkedést követő helyzet |[n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] |… jogcímcsoport |… jogcímcsoport |4. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEK [1] HL C xx., xxxx.x.x., x. o.[2] HL L 127., 2011.5.14., 6. o.[3] A hagyományos saját források (mezőgazdasági vámok, cukorilletékek, vámok) tekintetében nettó összegeket kell megadni, amelyeket úgy kapunk, hogy a bruttó összegekből a 25%-os beszedési költségeket levonjuk.