               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2022.6.13.
            COM(2022) 276 final
            2022/0183(NLE)

            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Unió, másrészről a Kirgiz Köztársaság közötti megerősített partnerségi és együttműködési megállapodás Európai Unió nevében történő aláírásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  A mellékelt javaslat képezi a jogi eszközt az Európai Unió és a Kirgiz Köztársaság közötti megerősített partnerségi és együttműködési megállapodás (a továbbiakban: EPCA vagy megállapodás) aláírásának engedélyezéséhez.

                  Az Európai Unió (EU) és a Kirgiz Köztársaság közötti kapcsolatok alapját jelenleg az 1995. február 9-én Brüsszelben aláírt és 1999. július 1-jétől hatályos partnerségi és együttműködési megállapodás (a továbbiakban: PCA) képezi.

                  A Tanács 2017. szeptember 21-én határozatot fogadott el, melyben felhatalmazta a Bizottságot a Kirgiz Köztársasággal a megerősített partnerségi és együttműködési megállapodásról folytatandó tárgyalások megkezdésére. A megállapodásról szóló tárgyalások 2017 decemberében kezdődtek. Hét tárgyalási fordulót követően az Európai Unió és a Kirgiz Köztársaság 2019 júniusában lezárta az EPCA-ról folytatott tárgyalásokat. Az EPCA szövegét 2019. július 6-án parafálták.

                  A megállapodás fontos lépést jelent az EU Közép-Ázsiával kapcsolatos politikai és gazdasági szerepvállalásának fokozása felé. Megalapozza az EU és a Kirgiz Köztársaság közötti hatékonyabb kétoldalú együttműködést a politikai párbeszéd fokozása és a számos területen folytatott közös munka megerősítése révén. A megállapodás azt is bizonyítja, hogy az EU képes átfogó módon alakítani az Eurázsiai Gazdasági Unió egyik tagjához fűződő kapcsolatát.

                  Az EPCA-ban szerepelnek az emberi jogokra, a Nemzetközi Büntetőbíróságra (NBB), a tömegpusztító fegyverekre (WMD), a kézi- és könnyűfegyverekre (SALW), valamint a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó standard uniós rendelkezések. A megállapodás olyan együttműködési területeket is felölel, mint az egészségügy, a környezetvédelem, az éghajlatváltozás, az energiaügy, az adóügy, az oktatás és a kultúra, a munkaügy, a foglalkoztatási és szociális kérdések, a tudomány és technológia, valamint a közlekedés. Kiterjed továbbá a jogi együttműködésre, a jogállamiságra, a pénzmosásra és a terrorizmus finanszírozására, a szervezett bűnözésre és a korrupcióra. A megállapodás kereskedelemről szóló része várhatóan jobb szabályozási környezetet biztosít a gazdasági szereplők számára, és ezáltal jelentős gazdasági előnyökhöz juttatja az uniós vállalkozásokat. Az EPCA nem minősül a célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT) hatáskörébe tartozó kezdeményezésnek.

                  A megállapodás intézményi keretet hoz létre, amely az Együttműködési Tanácsból, az Együttműködési Bizottságból és a Parlamenti Együttműködési Bizottságból (lásd a VII. címet: „Intézményi, általános és záró rendelkezések”), valamint egy szellemitulajdon-jogokkal foglalkozó albizottságból áll, és a megállapodás lehetővé teszi az Együttműködési Tanács munkáját támogató albizottságok és egyéb testületek létrehozását. A megállapodás egyúttal kötelezettségteljesítési mechanizmust hoz létre annak kezelésére, ha az egyik Fél nem teljesíti a megállapodás alapján vállalt kötelezettségeit.

                  Hatálybalépésének napján a megállapodás az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Kirgiz Köztársaság közötti, 1995. február 9-én aláírt partnerségi és együttműködési megállapodás helyébe lép.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               Az EPCA a Kirgiz Köztársaság, illetve az EU azon törekvésére és igényére épül, hogy a Közép-Ázsiára vonatkozó uniós stratégiáról szóló 2017. június 19-i tanácsi következtetések szellemében magasabb szintre emeljék kétoldalú kapcsolataikat. A megállapodás hozzá fog járulni a 2019. május 15-én elfogadott Közép-Ázsiára vonatkozó új uniós stratégia végrehajtásához.

               Az EPCA korszerűsíti az 1999. évi PCA-t, kiterjeszti annak hatályát az együttműködés új területeire, továbbá a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) szabályaival és a regionális gazdasági megállapodásokkal összhangban jelentősen továbbfejleszti kereskedelmi és gazdasági kapcsolataink szabályozási keretét.

               A megállapodást – végrehajtását követően – az általános vámkedvezmény-rendszer (GSP+) mechanizmusa egészíti majd ki, mely utóbbi előnyeit a Kirgiz Köztársaság 2017 óta élvezi. Ez a rendszer további vámkedvezményeket biztosít, amennyiben a kedvezményezett ország megfelel az emberi jogokkal, a kormányzással, a környezetvédelemmel és a munkaüggyel kapcsolatos 27 alapvető egyezménynek.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  Az EPCA teljes mértékben tiszteletben tartja a Szerződéseket, és megőrzi az uniós jogrend integritását és autonómiáját. Előmozdítja az Unió értékeit, célkitűzéseit és érdekeit, valamint biztosítja az uniós szakpolitikák és fellépések összhangját, hatékonyságát és folytonosságát.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               –Anyagi jogalap

               Az ítélkezési gyakorlat értelmében, ha az uniós intézkedés vizsgálatából az derül ki, hogy az kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az intézkedést egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani. Kivételesen, ha ezzel szemben az állapítható meg, hogy az intézkedés egyidejűleg több célkitűzést követ, vagy több, elválaszthatatlan és egymáshoz viszonyítva nem járulékos jellegű összetevőből áll, és így a Szerződések különböző rendelkezései alkalmazandók, az ilyen intézkedést a különböző, vonatkozó jogalapokra kell alapítani (e tekintetben lásd a Bíróság 2006. január 10-i ítéletét, Bizottság kontra Parlament és Tanács, C-178/03, EU:C:2006:4, 42–43. pont, a Bíróság 2014. június 11-i ítéletét, Bizottság kontra Tanács, C-377/12, EU:C:2014:1903, 34. pont, a Bíróság 2016. június 14-i ítéletét, Parlament kontra Tanács, C-263/14, EU:C:2016:435, 44. pont, valamint a Bíróság 2018. szeptember 4-i ítéletét, Bizottság kontra Tanács (Kazahsztán), C-244/17, ECLI:EU:C:2018:662, 40. pont).

               Ebben a konkrét esetben a megállapodás két fő célkitűzést követ, és két fő összetevőből áll, amelyek a fejlesztési együttműködés és a közös kereskedelempolitika területéhez tartoznak. A javasolt határozat jogalapja ezért az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207. és 209. cikke
                  1
               .

               Meg kell jegyezni, hogy a megállapodás nem terjed ki tagállami hatáskörbe tartozó területekre, és ezért nem szükséges, hogy az uniós tagállamok e megállapodás részes felévé váljanak.

               –Eljárási jogalap

                  Az EUMSZ 218. cikkének (5) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a főtárgyaló javaslata alapján a Tanácsnak határozatot kell elfogadnia, amelyben engedélyezi a megállapodás aláírását, és szükség esetén a hatálybalépést megelőző ideiglenes alkalmazását.

                  Az EUMSZ 218. cikkének (8) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Tanácsnak minősített többséggel kell eljárnia, kivéve az EUMSZ 218. cikke (8) bekezdésének második albekezdésében felsorolt körülmények fennállása esetén, mely esetben a Tanács egyhangúlag jár el. Tekintettel arra, hogy a megállapodás két meghatározó összetevője a kereskedelempolitika és a fejlesztési együttműködés, a szavazási szabály ebben a konkrét esetben a minősített többségi szavazás.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                           A megállapodás uniós hatáskörbe tartozó kérdésekre terjed ki, és megerősíti az EU és a Kirgiz Köztársaság közötti politikai párbeszédet és együttműködést. Ezért tagállami szintű helyett uniós szintű fellépésre van szükség.

               •Arányosság

                  A megállapodás nem lépi túl a demokratikus reformok, a jogállamiság és a fenntartható gazdasági fejlődés előmozdítása érdekében az EU és a Kirgiz Köztársaság közötti kapcsolatok megerősítésére irányuló politikai célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket, és eszközként szolgál a Kirgiz Köztársaság stabilitásának és biztonságának növelésére. A megállapodás nem teszi szükségessé az Unió számára, hogy módosítsa szabályait, rendelkezéseit vagy szabványait egyetlen szabályozott területen sem.

               3.AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •Konzultációk

                  A Bizottság a tárgyalások valamennyi szakaszában rendszeresen tájékoztatta a Tanácsot és konzultált vele az érintett tanácsi munkacsoportban, nevezetesen a Kelet-Európával és Közép-Ázsiával foglalkozó munkacsoportban (COEST) és a Kereskedelempolitikai Bizottságban (TPC).

                  Az Európai Parlament rendszeres és késedelem nélküli tájékoztatást kapott a tárgyalások folyamán.

               A főképviselő és a Bizottság úgy véli, hogy a Tanács által a tárgyalási irányelvekben meghatározott célkitűzéseket sikerült elérni, és a megállapodástervezet benyújtható aláírásra.

               •Hatásvizsgálat

                  Hatásvizsgálatra nem került sor, mivel a megállapodás többnyire frissíti és bővíti a meglévő partnerségi és együttműködési megállapodást, tehát nem vezet be olyan jelentős új együttműködési területeket, amelyek számottevő gazdasági, társadalmi vagy környezeti hatással járnának. Várható hatása túlnyomórészt politikai jellegű – az EU célja a partnerország által követett politikai irányvonal megerősítése és az EU politikai tőkéjének növelése. A Kirgiz Köztársaságban főként a jogállamiságra, az emberi jogokra és a biztonságra vonatkozó tervezett rendelkezésekkel kapcsolatban jelentkezhetnek pozitív társadalmi következmények. A jobb üzleti környezet eredményeként várhatóan a kereskedelem is növekedni fog, de ez egyik oldalon sem jelent kockázatot a konkrét iparágakra nézve, mivel a Kirgiz Köztársaság és az EU nem versenyez ugyanazon ágazatokban. Amint az az ütemtervben is szerepel, a hatásvizsgálat elvégzése nem járna elegendő hozzáadott értékkel.

               2022/0183 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről az Európai Unió, másrészről a Kirgiz Köztársaság közötti megerősített partnerségi és együttműködési megállapodás Európai Unió nevében történő aláírásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. és 209. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (5) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Tanács 2017. szeptember 21-én felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy tárgyalásokat kezdjen a Kirgiz Köztársasággal egy megerősített partnerségi és együttműködési megállapodásról.

               (2)A Felek azon kívánságára építve, hogy ambiciózus és innovatív módon erősítsék és bővítsék kapcsolataikat, a megerősített partnerségi és együttműködési megállapodásra (a továbbiakban: megállapodás) irányuló tárgyalások a megállapodás 2019. július 6-i parafálásával sikeresen lezárultak.

               (3)A megállapodást ezért az Unió nevében alá kell írni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1) A Tanács jóváhagyja az egyrészről az Európai Unió, másrészről a Kirgiz Köztársaság közötti megerősített partnerségi és együttműködési megállapodás Európai Unió nevében történő aláírását – figyelemmel az említett megállapodás megkötésére.

               (2)Az aláírandó megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

               2. cikk

               A Tanács Főtitkársága – a megállapodás megkötésére figyelemmel – teljes mértékben felhatalmazza a megállapodás főtárgyalói által megjelölt személyt vagy személyeket a megállapodás aláírására.

               3. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő  napon lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Kirgiz Köztársaság a 2014–2020 közötti időszakra szóló fejlesztési együttműködési finanszírozási eszköz létrehozásáról szóló, 2014. március 11-i 233/2014/EU rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett, a hivatalos fejlesztési támogatás kedvezményezettjeinek a 2014-es, 2015-ös, 2016-os és 2017-es pénzmozgásokra vonatkozó jelentéstétel tekintetében érvényes DAC-jegyzékén szereplő, alacsony-közepes jövedelmű ország.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2022.6.13.
            COM(2022) 276 final

            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az egyrészről az Európai Unió, másrészről a Kirgiz Köztársaság közötti megerősített partnerségi és együttműködési megállapodás Európai Unió nevében történő aláírásáról

               TERVEZET
                  MEGERŐSÍTETT PARTNERSÉGI ÉS EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS
                  AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS A KIRGIZ KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTT

               AZ EURÓPAI UNIÓ

                  egyrészről, valamint

               A KIRGIZ KÖZTÁRSASÁG

                  másrészről,

               a továbbiakban együttesen: a Felek,

               FIGYELEMBE VÉVE szoros kötelékeiket és közös értékeiket,

               FIGYELEMBE VÉVE azon szándékukat, hogy megerősítsék az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Kirgiz Köztársaság közötti partnerséget létrehozó, 1995. február 9-én Brüsszelben aláírt partnerségi és együttműködési megállapodás révén korábban létrejött, kölcsönösen előnyös együttműködést,

               FIGYELEMBE VÉVE azon óhajukat, hogy az új politikai és gazdasági realitásokhoz igazodva, valamint partnerségük fejlődésével lépést tartva magasabb szintre emeljék kapcsolataikat,

               KIFEJEZVE azon közös szándékukat, hogy minden szinten megerősítsék, elmélyítsék és diverzifikálják együttműködésüket a kölcsönös érdeklődésre számot tartó kétoldalú, regionális és nemzetközi kérdésekben,

               ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE elkötelezettségüket az emberi jogok és az alapvető szabadságok előmozdítása, védelme és érvényre juttatása, a demokratikus elvek, a jogállamiság és a jó kormányzás tiszteletben tartása, valamint a parlamenti demokrácia fejlesztése iránt,

               MEGERŐSÍTVE elkötelezettségüket az Egyesült Nemzetek Alapokmányában (a továbbiakban: az ENSZ Alapokmánya), az ENSZ Közgyűlésének 1948. december 10-i A/RES/217 (III) A. sz. határozatával elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában (a továbbiakban: az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata), az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetben (a továbbiakban: EBESZ) és különösen az Európai Biztonsági és Együttműködési Értekezlet keretében 1975. augusztus 1-jén elfogadott Helsinki Záróokmányban (a továbbiakban: a Helsinki Záróokmány), az ENSZ Közgyűlésének 1966. december 16-i 2200A (XXI). sz. határozatával elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányában, valamint az ENSZ Közgyűlésének 1966. december 16-i 2200A (XXI). sz. határozatával elfogadott Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányában rögzített elvek, illetve a nemzetközi jog elvei és normái iránt,

               ÚJÓLAG HANGSÚLYOZVA elkötelezettségüket a nemzetközi béke és biztonság aktív előmozdítása, valamint a hatékony multilateralizmusban és a békés vitarendezésben való szerepvállalás iránt, különösen az ENSZ és az EBESZ keretében folytatott együttműködés révén,

               FIGYELEMBE VÉVE azon óhajukat, hogy továbbfejlesszék a kölcsönös érdeklődésre számot tartó kétoldalú és nemzetközi kérdésekről folytatott rendszeres politikai párbeszédet,

               FIGYELEMBE VÉVE elkötelezettségüket a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemre vonatkozó nemzetközi kötelezettségeik iránt,

               FIGYELEMBE VÉVE elkötelezettségüket a jogérvényesülés, a szabadság és a biztonság területén folytatott együttműködés megerősítése iránt, beleértve a korrupció elleni küzdelmet is,

               FIGYELEMBE VÉVE elkötelezettségüket aziránt, hogy a közös érdeklődésre számot tartó legváltozatosabb területeken folytatott széles körű együttműködésük révén hozzájáruljanak a Kirgiz Köztársaság politikai, társadalmi-gazdasági és intézményi fejlődéséhez,

               FIGYELEMBE VÉVE azon szándékukat, hogy a szabad piacgazdaság elveire alapozva megerősítsék gazdasági kapcsolatukat, és olyan környezetet teremtsenek, amely elősegíti a kétoldalú kereskedelmi és beruházási kapcsolatok bővítését, valamint a konnektivitást,

               FIGYELEMBE VÉVE elkötelezettségüket aziránt, hogy eleget tegyenek a Kereskedelmi Világszervezetben (a továbbiakban: WTO) való tagságból eredő jogoknak és kötelezettségeknek, valamint hogy ezeket a jogokat és kötelezettségeket átlátható és megkülönböztetésmentes módon végrehajtsák;

               FIGYELEMBE VÉVE elkötelezettségüket a fenntartható fejlődés elvének tiszteletben tartása, valamint a 2015 utáni időszakra vonatkozó fejlesztési menetrend elfogadása céljából tartott ENSZ-csúcstalálkozó keretében az ENSZ Közgyűlésének 2015. szeptember 25-i A/RES/70/1. sz. határozatával elfogadott „Alakítsuk át világunkat: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend” című záródokumentumban (a továbbiakban: a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend) meghatározott célok elérése érdekében folytatott együttműködés iránt, kellő figyelmet fordítva saját belső programjaikra,

               FIGYELEMBE VÉVE elkötelezettségüket aziránt, hogy biztosítsák a környezeti fenntarthatóságot és a környezetvédelmet, végrehajtsák azon többoldalú környezetvédelmi megállapodásokat, amelyeknek részes felei, valamint az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye keretében 2015. december 12-én elfogadott Párizsi Megállapodás (a továbbiakban: az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás) céljaival összhangban megerősítsék a környezetvédelem, a katasztrófakockázat-csökkentés és az éghajlat-politika valamennyi területén folytatott együttműködést,

               FIGYELEMBE VÉVE elkötelezettségüket a határokon átnyúló és interregionális együttműködés előmozdítása iránt,

               MEGJEGYEZVE, hogy Írországnak az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv szerinti különleges helyzete, valamint Dániának az említett szerződésekhez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv szerinti különleges helyzete adott esetben tükröződni fog ebben a megállapodásban,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN ÁLLAPODTAK MEG:

               I. CÍM

               CÉLKITŰZÉSEK ÉS ÁLTALÁNOS ELVEK

               1. CIKK

               Célkitűzések

               1.
                     Ez a megállapodás kölcsönösen előnyös megerősített partnerséget és együttműködést hoz létre a Felek között, amely a közös értékeken, közös érdekeken és azon törekvésen alapul, hogy megerősítsék kapcsolatukat a megállapodás valamennyi alkalmazási területén.

               2.
                     Ez az együttműködés a Felek között megvalósuló folyamat, amely a kül- és biztonságpolitika fokozott konvergenciája, a hatékony politikai és gazdasági együttműködés és a multilateralizmus révén hozzájárul a fenntartható fejlődéshez, a békéhez, a stabilitáshoz és a biztonsághoz.

               2. CIKK

               Általános elvek

               1.
                     A különösen az ENSZ Alapokmányában, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában, az EBESZ Helsinki Záróokmányában és más vonatkozó nemzetközi emberi jogi okmányokban – amelyeknek részes felei – megállapított demokratikus elvek, emberi jogok és alapvető szabadságok, valamint a jogállamiság elvének tiszteletben tartása a Felek belső és nemzetközi politikáinak alapját, valamint e megállapodás lényeges elemét képezi.

               2.
                     A Felek újólag megerősítik, hogy tiszteletben tartják a jó kormányzás elveit, beleértve a korrupció elleni, minden szintre kiterjedő küzdelmet.

               3.
                     A Felek újólag hangsúlyozzák elkötelezettségüket a szabad piacgazdaság elvei, a fenntartható fejlődés előmozdítása és az éghajlatváltozás elleni küzdelem iránt.

               4.
                     A Felek elkötelezik magukat a nemzetközi szervezett bűnözés és a terrorizmus különböző formái elleni küzdelem, a tömegpusztító fegyverek (a továbbiakban: WMD) és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelem, valamint a hatékony multilateralizmus mellett.

               5.
                     A Felek e megállapodást a közös értékek, a párbeszéd, a kölcsönös bizalom és tisztelet elve, a regionális együttműködés és a hatékony multilateralizmus alapján, valamint – a különösen az ENSZ-ben és az EBESZ-ben való tagságukból eredő – nemzetközi kötelezettségeiket tiszteletben tartva hajtják végre.

               II. CÍM

               POLITIKAI PÁRBESZÉD ÉS REFORM;
                  EGYÜTTMŰKÖDÉS A KÜL- ÉS BIZTONSÁGPOLITIKA TERÜLETÉN

               3. CIKK

               A politikai párbeszéd céljai

               A Felek hatékony politikai párbeszédet alakítanak ki minden közös érdekű területen, beleértve a kül- és biztonságpolitikát és a belső reformokat is. A politikai párbeszéd céljai a következők:

               (a)
                     a politikai együttműködés és konvergencia hatékonyságának növelése a kül- és biztonságpolitika terén, továbbá a béke, valamint a regionális és nemzetközi stabilitás és biztonság előmozdítása, megőrzése és megerősítése a hatékony multilateralizmusra építve;

               (b)
                     a demokrácia, valamint a politikai, fenntartható társadalmi-gazdasági és intézményi fejlődés megerősítése a Kirgiz Köztársaságban;

               (c)
                     a demokratikus elvek, a jogállamiság és a jó kormányzás, az emberi jogok, az alapvető szabadságok és a megkülönböztetésmentességre vonatkozó elv tiszteletben tartásának megerősítése, valamint az e területeken folytatott együttműködés fokozása;

               (d)
                     párbeszéd kialakítása és az együttműködés elmélyítése a biztonság és a védelem területén;

               (e)
                     a békés konfliktusrendezés, valamint a területi integritás, a határok sérthetetlensége, a szuverenitás és a függetlenség elvének előmozdítása;

               (f)
                     a regionális együttműködés feltételeinek javítása.

               4. CIKK

               Demokrácia és jogállamiság

               A Felek megerősítik a párbeszédet és az együttműködést a következők céljából:

               (a)
                     a demokratikus elvek alkalmazásának és a jogállamiságnak a biztosítása;

               (b)
                     a demokratikus intézmények stabilitásának, hatékonyságának és elszámoltathatóságának kialakítása, megszilárdítása és fokozása;

               (c)
                     igazságügyi és jogi reform végrehajtása, valamint az intézmények hatékony működésének biztosítása a bűnüldözés és az igazságszolgáltatás területén annak érdekében, hogy biztosított legyen az igazságszolgáltatáshoz való egyenlő hozzáférés és a tisztességes eljáráshoz való jog (beleértve a gyanúsítottak, a vádlottak és az áldozatok eljárási jogait), valamint az igazságszolgáltatás, az ügyészség és a bűnüldözés függetlensége, elszámoltathatósága, minősége és hatékonysága;

               (d)
                     a digitális kormányzás előmozdítása és a közigazgatás megreformálása az elszámoltatható, hatékony és átlátható irányítás kialakítása érdekében nemzeti, regionális és helyi szinten egyaránt;

               (e)
                     a választási folyamatok javítása és a választási szervek kapacitásainak megerősítése;

               (f)
                     a korrupció elleni hatékony küzdelem biztosítása minden szinten.

               5. CIKK

               Emberi jogok és alapvető szabadságok

               A Felek együttműködnek az emberi jogok és az alapvető szabadságok előmozdítása és védelme terén, valamint fokozzák a párbeszédet és az együttműködést a következők céljából:

               (a)
                     az emberi jogok, a megkülönböztetésmentesség elve, valamint a kisebbségekhez és a kiszolgáltatott csoportokhoz tartozó személyeket megillető jogok tiszteletben tartásának biztosítása;

               (b)
                     az alapvető szabadságok védelmének biztosítása, beleértve a véleménynyilvánítás szabadságát, a gyülekezés és az egyesülés szabadságát, a tömegtájékoztatás szabadságát és a vallásszabadságot;

               (c)
                     a gazdasági, szociális és kulturális jogok előmozdítása;

               (d)
                     a nemek közötti egyenlőség előmozdítása, a lányok és nők jogainak előmozdítása, védelme és érvényesítése, többek között a magán- és a közszférában való aktív szerepvállalásuk biztosítása révén;

               (e)
                     az emberi jogokkal kapcsolatos nemzeti intézmények megerősítése, többek között azok döntéshozatali folyamatokba való bevonása révén;

               (f)
                     az ENSZ emberi jogi testületein és az Emberi Jogi Tanács különleges eljárásain belül folytatott együttműködés megerősítése, beleértve ajánlásaik megfelelő nyomon követését a Felek nemzeti jogszabályaival összhangban.

               6. CIKK

               Civil társadalom

               A Felek együttműködnek annak érdekében, hogy megerősítsék a civil társadalmat és annak a nyitott demokratikus társadalom gazdasági, társadalmi és politikai fejlődésében játszott szerepét, különösen a következők révén:

               (a)
                     a civil társadalmi szervezetek kapacitásának, függetlenségének és átláthatóságának fokozása;

               (b)
                     a civil társadalom jogalkotási és politikai döntéshozatali folyamatokban való részvételének előmozdítása a közintézmények és a civil társadalom képviselői közötti nyitott, átlátható és rendszeres párbeszéd létrehozása révén;

               (c)
                     a megerősített kapcsolatok, az információ- és a tapasztalatcsere előmozdítása, többek között szemináriumok és konzultációk keretében az Európai Unió és a Kirgiz Köztársaság civil társadalma valamennyi ágazatának bevonásával, egyebek mellett e megállapodás végrehajtása révén.

               7. CIKK

               Kül- és biztonságpolitika

               1.
                     A Felek újólag megerősítik elkötelezettségüket a nemzetközi jogi alapelvek és normák – köztük az ENSZ Alapokmányában és az EBESZ Helsinki Záróokmányában foglaltak – iránt, valamint ezen alapelveknek és normáknak a két- és többoldalú kapcsolataikban való előmozdítása iránt.

               2.
                     A Felek szorosabbra fűzik a párbeszédet és az együttműködést a kül- és biztonságpolitika területén, beleértve a biztonság- és védelempolitika különböző vonatkozásait is, és kifejezetten foglalkoznak a konfliktusmegelőzés és a válságkezelés, a kockázatcsökkentés, a kiberbiztonság, a biztonsági ágazat hatékony működése, a regionális stabilitás, a leszerelés, a nonproliferáció, a fegyverzet-ellenőrzés és az exportellenőrzés kérdésével.

               8. CIKK

               A nemzetközi közösséget érintő súlyos bűncselekmények

               1.
                     A Felek újólag megerősítik, hogy a nemzetközi közösség egészét érintő legsúlyosabb bűncselekmények nem maradhatnak büntetlenül, és belső vagy nemzetközi szintű intézkedések révén biztosítani kell azok hatékony büntetőeljárás alá vonását.

               2.
                     A Felek véleménye az, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság létrehozása és hatékony működése jelentős előrelépést jelent a nemzetközi béke és jogérvényesülés tekintetében. A Felek megerősítik az együttműködést a béke és a nemzetközi igazságszolgáltatás előmozdítása terén. A Felek előmozdítják a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumának egyetemességét, és megvitatják a megerősítés és a végrehajtás kérdését, figyelembe véve jogi és alkotmányos kereteiket.

               3.
                     A Felek megállapodnak abban, hogy szorosan együttműködnek egymással a népirtás, az emberiesség elleni bűntettek és a háborús bűncselekmények megelőzése érdekében, kihasználva a megfelelő két-és többoldalú kereteket.

               9. CIKK

               Konfliktusmegelőzés és válságkezelés

               A Felek együttműködnek a konfliktusmegelőzés és a válságkezelés terén, valamint fellépnek a régióbeli konfliktusokkal szemben a béke és a stabilitás megteremtése érdekében.

               10. CIKK

               Regionális együttműködés és békés konfliktusrendezés

               1.
                     A Felek fokozzák a további regionális együttműködés feltételeinek javítására irányuló közös erőfeszítéseiket olyan kulcsfontosságú területeken, mint a vízügy, az energiaügy, a környezetvédelem és az éghajlatváltozás, az integrált víz- és vízenergia-gazdálkodás, a személyek és áruk határokon átnyúló áramlását elősegítő határigazgatás, valamint a demokratikus és fenntartható fejlődés, ezáltal hozzájárulva a jószomszédi kapcsolatokhoz, a stabilitáshoz és a biztonsághoz Közép-Ázsiában. A Felek törekednek a békés konfliktusrendezésre.

               2.
                     Az (1) bekezdésben említett erőfeszítések a nemzetközi béke és biztonság fenntartására vonatkozó célt szolgálják, amint az az ENSZ Alapokmányában, az EBESZ Helsinki Záróokmányában és más olyan vonatkozó többoldalú eszközökben szerepel, amelyekhez a Felek csatlakoznak.

               11. CIKK

               A tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni küzdelem

               1.
                     A Felek úgy vélik, hogy a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik állami és nem állami szereplők körében való elterjedése a nemzetközi stabilitást és biztonságot fenyegető egyik legkomolyabb veszély. Ezért a Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek és hozzájárulnak a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemhez a leszerelésről és a tömegpusztító fegyverek nonproliferációjáról szóló nemzetközi szerződések és megállapodások alapján fennálló, valamint az egyéb vonatkozó nemzetközi kötelezettségeik maradéktalan teljesítése és nemzeti végrehajtása révén. A Felek megállapodnak abban, hogy e rendelkezés a megállapodás alapvető elemét képezi.

               2.
                     A Felek továbbá megállapodnak abban, hogy együttműködnek és hozzájárulnak a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemhez azáltal, hogy:

               (a)
                     lépéseket tesznek a vonatkozó nemzetközi jogi eszközök aláírása, megerősítése vagy adott esetben az azokhoz való csatlakozás, illetve azok teljes körű végrehajtása érdekében;

               (b)
                     életbe léptetnek egy hatékony nemzeti exportellenőrzési rendszert, amely a tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos áruk exportjára és tranzitjára egyaránt vonatkozik, valamint kiterjed a tömegpusztító fegyverekkel összefüggő kettős felhasználású technológiák végső felhasználásának ellenőrzésére is, és hatékonyan szankcionálja az exportellenőrzéssel kapcsolatos szabálysértéseket.

               3.
                     A Felek megállapodnak abban, hogy rendszeres politikai párbeszédet alakítanak ki, amely kiegészíti és megszilárdítja az említett elemeket.

               12. CIKK

               A kézi- és könnyűfegyverek, valamint a hagyományos fegyverek exportjának ellenőrzése

               1.
                     A Felek elismerik, hogy a kézi- és könnyűfegyverek – és az azokhoz szükséges lőszerek – tiltott gyártása, átadása és forgalmazása, valamint túlzott felhalmozása, helytelen kezelése, nem megfelelően védett készletei és ellenőrizetlen terjedése továbbra is komoly fenyegetést jelent a békére és a nemzetközi biztonságra nézve.

               2.
                     A Felek egyetértenek abban, hogy betartják és maradéktalanul végrehajtják a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelmének kezelésével kapcsolatos, a meglévő nemzetközi megállapodások és az ENSZ Biztonsági Tanácsának határozatai alapján rájuk háruló kötelezettségeket, valamint az e területen alkalmazandó más nemzetközi eszközök – köztük a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme minden formájának megelőzéséről, leküzdéséről és megszüntetéséről szóló, 2001. július 20-án elfogadott ENSZ cselekvési program – keretében vállalt kötelezettségeiket.

               3.
                     A Felek elismerik a hagyományos fegyverek meglévő nemzetközi normákkal összhangban történő átadására vonatkozó nemzeti ellenőrzési rendszerek jelentőségét. A Felek elismerik annak jelentőségét, hogy az ilyen ellenőrzésekre felelősségteljes módon kerüljön sor, hozzájárulva a nemzetközi és a regionális békéhez, biztonsághoz és stabilitáshoz, az emberi szenvedés enyhítéséhez, valamint a hagyományos fegyverek illetéktelen kezekbe jutásának megakadályozásához.

               4.
                     A Felek ezért vállalják, hogy együttműködnek egymással és biztosítják azon tevékenységeik koordinációját, egymást kiegészítő jellegét és szinergiáját, amelyek a hagyományos fegyverek nemzetközi kereskedelmének szabályozására vagy a szabályozás javítására, valamint a tiltott fegyverkereskedelem megelőzésére, leküzdésére és felszámolására irányulnak. A Felek megállapodnak abban, hogy rendszeres politikai párbeszédet alakítanak ki, amely kiegészíti és megszilárdítja ezt a vállalást.

               III. CÍM

               JOGÉRVÉNYESÜLÉS, SZABADSÁG ÉS BIZTONSÁG

               13. CIKK

               A személyes adatok védelme

               1.
                     A Felek elismerik a magánélethez és a személyes adatok védelméhez való alapvető jog előmozdításának és biztosításának jelentőségét, mivel ez a polgárok digitális gazdaságba vetett bizalmának központi tényezője, valamint a kereskedelmi cserék és a bűnüldözési együttműködés továbbfejlesztésének kulcsfontosságú eleme.

               2.
                     A Felek együttműködnek e jogok hatékony védelmének és érvényesítésének biztosítása érdekében, többek között a terrorizmus és más transznacionális bűncselekmények megelőzésével és az ellenük való küzdelemmel összefüggésben. Az együttműködés magában foglalhatja a kapacitásépítést, a technikai segítségnyújtást, az információk és a szakértelem megosztását, valamint egyéb tevékenységeket is.

               3.
                     A Felek a bevált gyakorlatok és tapasztalatok cseréje révén együttműködnek a személyes adatok magas szintű védelmének biztosítása érdekében, figyelembe véve az európai és a nemzetközi jogi eszközöket és normákat. Az együttműködés megkönnyítése érdekében a Kirgiz Köztársaság törekedni fog az Európai Tanácsnak a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló, 1981. január 28-i egyezményéhez és a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló egyezményhez csatolt, a felügyeleti hatóságokról és az adatok határokon átnyúló áramlásáról szóló, 2001. november 8-i kiegészítő jegyzőkönyvéhez való csatlakozásra és azok végrehajtására.

               14. CIKK

               Együttműködés a migráció, menekültügy és határigazgatás területén

               1.
                     A Felek újólag megerősítik annak jelentőségét, hogy átfogó párbeszédet alakítsanak ki a migrációval kapcsolatos valamennyi kérdésről, beleértve adott esetben a jogszerű migrációt, a nemzetközi védelmet és az irreguláris migráció elleni küzdelmet, valamint az embercsempészés és az emberkereskedelem elleni küzdelmet.

               2.
                     Az együttműködés a Felek közötti kölcsönös konzultáció keretében végrehajtott célzott igényfelmérésen alapul, és a Felek vonatkozó hatályos jogszabályaival összhangban valósul meg. Az együttműködés különösen a következőkre összpontosul:

               (a)
                     a migráció kiváltó okainak kezelése;

               (b)
                     a nemzetközi védelemre vonatkozó nemzeti jogszabályok és gyakorlatok fejlesztése és végrehajtása a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. július 28-án elfogadott egyezmény és a menekültek jogállásáról szóló 1967. január 31-i jegyzőkönyv rendelkezéseinek való megfelelés céljából;

               (c)
                     az ENSZ közgyűlésének 2016. szeptember 19-i A/RES/71/1. sz. határozatával elfogadott, a menekültekről és a migránsokról szóló New York-i nyilatkozatra való emlékeztetés;

               (d)
                     a beutazás és tartózkodás engedélyezésére vonatkozó szabályok, továbbá a befogadott személyek jogai és jogállása, az adott ország területén jogszerűen tartózkodó más állampolgárságú személyekkel szembeni méltányos elbánás és e személyek beilleszkedése, oktatás és képzés, a rasszizmussal és az idegengyűlölettel szembeni intézkedések;

               (e)
                     a hatékony megelőzésen alapuló politika erősítése az illegális migráció és az embercsempészet és -kereskedelem ellen, beleértve annak tanulmányozását, hogy hogyan lehet harcolni az embercsempészek és emberkereskedők hálózatai és szervezetei ellen, és hogyan lehet megvédeni az ilyen kereskedelem áldozatait a vonatkozó nemzetközi jogi eszközök keretében;

               (f)
                     a migrációkezelés – különösen az irreguláris migráció kezelése –, az okmánybiztonság, a vízumpolitika, valamint a határigazgatási és a migrációügyi információs rendszerek kapcsán felmerülő kérdések, mint például szervezés, képzés, bevált gyakorlatok és egyéb operatív intézkedések.

               15. CIKK

               Visszafogadás és az irreguláris migráció elleni küzdelem

               1.
                     Az irreguláris migráció megelőzése és kezelése céljából folytatott együttműködés keretében a Felek a következőkben állapodnak meg:

               (a)
                     a Kirgiz Köztársaság vállalja, hogy az Európai Unió valamely tagállamának kérésére minden további formalitás nélkül visszafogadja azon állampolgárait, akik eleve nem, vagy már nem felelnek meg az Európai Unió valamely tagállamának területére való beutazás, illetve az ottani jelenlét vagy tartózkodás hatályos feltételeinek;

               (b)
                     az Európai Unió minden egyes tagállama vállalja, hogy a Kirgiz Köztársaság kérésére minden további formalitás nélkül visszafogadja azon állampolgárait, akik eleve nem, vagy már nem felelnek meg a Kirgiz Köztársaság területére való beutazás, illetve az ottani jelenlét vagy tartózkodás hatályos feltételeinek;

               (c)
                     az Európai Unió tagállamai és a Kirgiz Köztársaság e célból megfelelő úti okmányokat állítanak ki állampolgáraik számára, vagy elfogadják az (EU) 2016/1953 európai parlamenti és tanácsi rendelettel
                  1
                összhangban a visszaküldéshez kiállított európai úti okmány használatát. Amennyiben a visszafogadandó személy nem rendelkezik semmiféle okmánnyal vagy állampolgárságának egyéb bizonyítékával, úgy az érintett tagállam vagy a Kirgiz Köztársaság illetékes diplomáciai és konzuli képviselete – a Kirgiz Köztársaság, illetve az érintett tagállam kérésére – teljes körű együttműködést folytat az adott személy állampolgárságának megállapítása céljából.

               2.
                     A Felek megállapodnak abban, hogy kérésre az Európai Unió és a Kirgiz Köztársaság közötti megállapodást kötnek, amely meghatározza az európai uniós tagállamok és a Kirgiz Köztársaság konkrét kötelezettségeit a visszafogadás területén, és részletesen rendelkezik a más országbeli állampolgárok és a hontalan személyek visszafogadásáról. Amennyiben a feltételek lehetővé teszik, a Felek fontolóra vehetik az Európai Unió és a Kirgiz Köztársaság közötti, az Európai Unió és a Kirgiz Köztársaság polgáraira vonatkozó vízumkönnyítésről szóló megállapodás esetleges tárgyalását is.

               16. CIKK

               A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem

               1.
                     A Felek együttműködnek a pénzügyi intézményeik és a kijelölt nem pénzügyi vállalkozások és szakmák bűncselekményekből származó bevételek tisztára mosására és terrorizmusfinanszírozásra való felhasználásának megelőzése és hatékony leküzdése érdekében.

               2.
                     E célból saját jogi keretükön belül információcserét és együttműködést folytatnak a Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) ajánlásainak és az e területen tevékenykedő releváns nemzetközi szervek által elfogadott egyéb standardoknak a hatékony és teljes körű végrehajtása érdekében. Ez az együttműködés magában foglalhatja többek között a bűncselekményből származó vagyon vagy pénzeszközök azonosítását, nyomon követését, lefoglalását, elkobzását és visszaszerzését.

               17. CIKK

               Tiltott kábítószerek

               1.
                     A Felek együttműködnek a tiltott kábítószerekre és az új pszichoaktív anyagokra vonatkozó kiegyensúlyozott, tényeken alapuló és integrált megközelítés biztosítása érdekében.

               2.
                     A kábítószerrel kapcsolatos szakpolitikák és fellépések célja a tiltott kábítószerek megelőzésére és kezelésére szolgáló struktúrák megerősítése, a tiltott kábítószerek kínálatának, kereskedelmének és keresletének csökkentése, valamint a tiltott kábítószerek használatából eredő egészségügyi és szociális következmények ártalomcsökkentési célú kezelése. A Felek együttműködnek annak megelőzése érdekében, hogy a kábítószerek, valamint a pszichotrop és új pszichoaktív anyagok tiltott előállításához használt kémiai prekurzorok illetéktelen kezekbe jussanak.

               3.
                     A Felek megállapodnak az (1) bekezdésben említett célkitűzések eléréséhez szükséges együttműködési módszerekről. A fellépések az ENSZ vonatkozó kábítószer-ellenőrzési egyezményeiben meghatározott, közösen elfogadott elveken, valamint az ENSZ Közgyűlésének 2016. április 19-i A/RES/S-30/1. sz. határozatával – a nemzetközi drogpolitikával kapcsolatos legfrissebb nemzetközi konszenzusként – elfogadott „Közös kötelezettségvállalásunk a globális kábítószer-probléma hatékony kezelésére és leküzdésére” című záródokumentumban foglalt ajánlásokon alapulnak annak érdekében, hogy számba vegyék a globális kábítószer-probléma közös kezelése és leküzdése érdekében tett kötelezettségvállalások végrehajtásának állását.

               18. CIKK

               Szervezett bűnözés és korrupció elleni küzdelem

               1.
                     A Felek együttműködnek a bűncselekmények és az illegális, szervezett vagy nem szervezett tevékenységek minden formájának megelőzése és az azok ellen folytatott küzdelem terén, ideértve a transznacionális jellegű tevékenységeket is, mint például:

               (a)
                     migránscsempészet és emberkereskedelem;

               (b)
                     tűzfegyverek, köztük kézi- és könnyűfegyverek csempészése és tiltott kereskedelme;

               (c)
                     tiltott kábítószerek csempészete és tiltott kereskedelme;

               (d)
                     áruk csempészete és tiltott kereskedelme;

               (e)
                     olyan illegális gazdasági és pénzügyi tevékenységek, mint például a hamisítás, az adócsalás és a közbeszerzési csalás;

               (f)
                     nemzetközi donorok által finanszírozott projektekkel kapcsolatos sikkasztás;

               (g)
                     aktív és passzív korrupció, a magán- és közszférában egyaránt;

               (h)
                     okmányhamisítás és valótlan nyilatkozatok benyújtása;

               (i)
                     számítástechnikai bűnözés.

               2.
                     A Felek megerősítik a bűnüldöző szervek közötti kétoldalú, regionális és nemzetközi együttműködést, beleértve a képzést és a tapasztalatcserét is. A Felek hatékonyan végrehajtják a vonatkozó nemzetközi normákat, különösen az ENSZ Közgyűlésének 2001. január 8-i A/RES/55/25. sz. határozatával elfogadott, a nemzetközi szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezményben és annak jegyzőkönyveiben foglalt előírásokat.

               3.
                     A Felek együttműködnek a korrupció megelőzése és leküzdése terén, összhangban a vonatkozó nemzetközi normákkal, különösen az ENSZ Közgyűlésének 2003. október 31-i A/RES/58/4. sz. határozatával elfogadott, korrupció elleni ENSZ-egyezményben foglaltakkal, valamint az ezen egyezmény alapján végzett értékelések nyomán kidolgozott ajánlásokkal.

               19. CIKK

               Terrorizmus elleni küzdelem

               1.
                     A Felek megerősítik a terrorizmus elleni küzdelem és a terrorizmus megelőzésének jelentőségét, és megállapodnak abban, hogy kétoldalú, regionális és nemzetközi szinten együttműködnek a terrorizmus, annak valamennyi formája és megjelenési módja megelőzése és leküzdése érdekében.

               2.
                     A Felek egyetértenek abban, hogy a terrorizmus elleni küzdelmet a jogállamiság teljes mértékű tiszteletben tartása mellett és a nemzetközi jognak teljes mértékben megfelelve kell folytatni, ideértve a nemzetközi emberi jogokat, a nemzetközi menekültjogot és a nemzetközi humanitárius jogot, az ENSZ Alapokmányának alapelveit és valamennyi vonatkozó nemzetközi terrorizmusellenes eszközt.

               3.
                     A Felek hangsúlyozzák az ENSZ valamennyi terrorizmusellenes egyezménye és jegyzőkönyve egyetemes megerősítésének és végrehajtásának jelentőségét. A Felek megállapodnak abban, hogy előmozdítják a nemzetközi terrorizmus elleni átfogó egyezmény tervezetéről folytatott párbeszédet, és együttműködnek az ENSZ Közgyűlésének 2006. szeptember 8-i A/RES/60/288. sz. határozatával elfogadott, terrorizmus elleni globális stratégiának, valamint az ENSZ Biztonsági Tanácsa valamennyi vonatkozó határozatának végrehajtása terén.

               4.
                     A Felek újólag megerősítik a terrorizmus elleni küzdelem bűnüldözési és igazságügyi megközelítésének jelentőségét, és megállapodnak abban, hogy együttműködnek a terrorizmus megelőzése és visszaszorítása érdekében, különösen a következők révén:

               (a)
                     a terroristacsoportokra és egyénekre, valamint az őket támogató hálózatokra vonatkozó információk cseréje a nemzetközi és belső joggal összhangban, különös tekintettel az adatvédelemre és a magánélet védelmére;

               (b)
                     tapasztalatcsere a terrorizmus megelőzése és leküzdése, az eszközök, módszerek és ezek technikai szempontjai, valamint a képzések tekintetében, az alkalmazandó jognak megfelelően;

               (c)
                     véleménycsere a radikalizálódásra és a terroristatoborzásra, a radikalizálódás elleni küzdelem módjaira, valamint a deradikalizáció és a rehabilitáció előmozdítására vonatkozóan;

               (d)
                     a terrorizmussal gyanúsított személyek határokon átnyúló mozgásával és utazásával, valamint a terrorista fenyegetésekkel kapcsolatos nézetek és tapasztalatok cseréje;

               (e)
                     az emberi jogoknak a terrorizmus elleni küzdelem – és különösen a büntetőeljárások – során történő védelmével kapcsolatos bevált gyakorlatok megosztása;

               (f)
                     a terrorista bűncselekmények büntetendőségének biztosítása és intézkedések meghozatala a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem érdekében;

               (g)
                     intézkedések a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris terrortámadások fenyegetése ellen, valamint a szükséges intézkedések meghozatala a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris anyagok terrorizmus céljából történő beszerzésének, átadásának és felhasználásának megakadályozása, továbbá a magas kockázatú vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris létesítmények elleni illegális fellépések megelőzése érdekében.

               5.
                     Az együttműködés a rendelkezésre álló vonatkozó értékeléseken alapul, és a Felek közötti kölcsönös konzultáció mellett zajlik.

               20. CIKK

               Igazságügyi és jogi együttműködés

               1.
                     A Felek megerősítik a vonatkozó nemzetközi megállapodások alapján a kölcsönös jogsegély és a kiadatás terén folytatott együttműködést. A Felek megerősítik a meglévő mechanizmusokat, és adott esetben fontolóra veszik új mechanizmusok kidolgozását az e területre irányuló nemzetközi együttműködés megkönnyítése érdekében. Az együttműködés magában foglalja adott esetben a vonatkozó nemzetközi jogi eszközökhöz való csatlakozást és azok végrehajtását, valamint az Eurojusttal folytatott szorosabb együttműködést.

               2.
                     A Felek igazságügyi és jogi együttműködést alakítanak ki polgári és kereskedelmi ügyekben, különösen a polgári igazságügyi együttműködésről szóló többoldalú egyezmények – köztük a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia keretében létrejött egyezmények – tárgyalása, megerősítése és végrehajtása terén.

               21. CIKK

               Konzuli védelem

               Bármely, képviselettel rendelkező európai uniós tagállam diplomáciai és konzuli hatóságai a saját állampolgáraikra vonatkozókkal azonos feltételek mellett védelmet nyújtanak bármely olyan európai uniós tagállam állampolgárai számára, amely nem rendelkezik olyan állandó képviselettel a Kirgiz Köztársaságban, amelynek módjában áll tényleges konzuli védelmet nyújtani egy adott esetben.

               Egy olyan összehangolt eljárás létrehozása céljából, amely lehetővé teszi a Kirgiz Köztársaság állampolgárai számára, hogy konzuli védelemben részesüljenek az Európai Unió azon tagállamaiban, amelyekben a Kirgiz Köztársaság nem rendelkezik olyan állandó képviselettel, amelynek módjában áll tényleges konzuli védelmet nyújtani egy adott esetben, a Kirgiz Köztársaságnak az Európai Unió tagállamaiban működő konzuli képviseletei mentesülnek az 1963. április 24-én elfogadott, konzuli kapcsolatokról szóló bécsi egyezmény 7. cikke szerinti értesítési kötelezettség alól.

               IV. cím

               KERESKEDELEM ÉS KERESKEDELEMMEL KAPCSOLATOS ÜGYEK

               1. FEJEZET

               HORIZONTÁLIS RENDELKEZÉSEK

               22. CIKK

               Célkitűzések

               E cím célkitűzései a következők:

               (a)
                     a Felek közötti kereskedelem bővítése, diverzifikálása és megkönnyítése, különösen a vámkönnyítésekre és a kereskedelmi eljárások egyszerűsítésére, a kereskedelem technikai akadályaira, valamint az egészségügyi és növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó rendelkezések révén, megőrizve ugyanakkor az egyes Felek jogát arra, hogy közpolitikai célok elérése érdekében jogszabályokat alkossanak;

               (b)
                     a Felek közötti szolgáltatáskereskedelem és beruházás megkönnyítése, többek között a folyó fizetések és a tőkemozgások szabad átutalása révén;

               (c)
                     a Felek közbeszerzési piacainak tényleges és kölcsönös megnyitása;

               (d)
                     az innováció és a kreativitás előmozdítása a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megfelelő és hatékony védelmének biztosítása révén;

               (e)
                     a torzulásoktól mentes versenyt elősegítő feltételek előmozdítása a Felek gazdasági tevékenységeiben, különös tekintettel a Felek közötti kereskedelemre és beruházásokra;

               (f)
                     a nemzetközi kereskedelem fejlesztése olyan módon, hogy az hozzájáruljon a fenntartható fejlődés gazdasági, társadalmi és környezeti dimenziójához;

               (g)
                     az e cím értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatos viták rendezésére szolgáló hatékony, méltányos és kiszámítható vitarendezési mechanizmus létrehozása.

               23. CIKK

               Fogalommeghatározások

               E cím alkalmazásában:

               (a)
                     „mezőgazdasági megállapodás”: a WTO-egyezmény 1A. mellékletében foglalt mezőgazdasági megállapodás;

               (b)
                     „az importengedélyezési eljárásokról szóló megállapodás”: a WTO-egyezmény 1A. mellékletében foglalt, az importengedélyezési eljárásokról szóló megállapodás;

               (c)
                     „dömpingellenes megállapodás”: a WTO-egyezmény 1A. mellékletében foglalt, az 1994. évi GATT VI. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodás;

               (d)
                     „nap”: naptári nap, beleértve a hétvégeket és a munkaszüneti napokat is;

               (e)
                     „Energia Charta Egyezmény”: az 1994. december 17-én Lisszabonban kelt Energia Charta Egyezmény;

               (f)
                     „meglévő”: e megállapodás hatálybalépésének napján hatályban lévő;

               (g)
                     „az 1994. évi GATT”: a WTO-egyezmény 1A. mellékletében foglalt, 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény;

               (h)
                     „GATS”: a WTO-egyezmény 1B. mellékletében foglalt, a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény;

               (i)
                     „intézkedés”: valamely Fél által törvény, rendelet, szabály, eljárás, határozat vagy közigazgatási intézkedés formájában vagy bármilyen más formában hozott intézkedés;
                  2

               (j)
                     „valamely Fél intézkedései”: a következők által elfogadott vagy fenntartott intézkedések
                  3
               :

               (i)
                     központi kormány, regionális vagy helyi önkormányzatok, illetve hatóságok; valamint

               (ii)
                     a központi kormány, regionális vagy helyi önkormányzatok, illetve hatóságok által átruházott hatásköröket gyakorló nem kormányzati testületek;

               (k)
                     „személy”: természetes személy vagy jogi személy;

               (l)
                     „felülvizsgált kiotói egyezmény”: a vámeljárások egyszerűsítéséről és összehangolásáról szóló, 1973. május 18-án Kiotóban kelt nemzetközi egyezmény, amint azt legutóbb módosították;

               (m)
                     „a védintézkedésekről szóló megállapodás”: a WTO-egyezmény 1A. mellékletében foglalt, a védintézkedésekről szóló megállapodás;

               (n)
                     „SCM-megállapodás”: a WTO-egyezmény 1A. mellékletében foglalt, a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodás;

               (o)
                     „SPS-megállapodás”: a WTO-egyezmény 1A. mellékletében foglalt, az egészségügyi és növényegészségügyi intézkedések alkalmazásáról szóló megállapodás;

               (p)
                     „TBT-megállapodás”: a WTO-egyezmény 1A. mellékletében foglalt, a kereskedelem technikai akadályairól szóló megállapodás;

               (q)
                     „harmadik ország”: az e megállapodás területi hatályán kívül eső ország vagy terület;

               (r)
                     „a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodás”: a WTO-egyezmény 1A. mellékletében foglalt, a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodás;

               (s)
                     „TRIPS-megállapodás”: a WTO-egyezmény 1C. mellékletében foglalt, a szellemitulajdon-jogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás;

               (t)
                     „bécsi egyezmény”: az 1969. május 23-án Bécsben kelt, a szerződések jogáról szóló bécsi egyezmény;

               (u)
                     „a Vámigazgatások Világszervezetének arushai nyilatkozata”: a Vámegyüttműködési Tanácsnak a vámügyi integritásról szóló, 1993. július 7-én Arushában (Tanzánia) tett nyilatkozata;

               (v)
                     „WTO”: a Kereskedelmi Világszervezet;

               (w)
                     „WTO-megállapodás”: a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó, 1994. április 15-én kelt Marrákesi Egyezmény.

               24. CIKK

               A megállapodás viszonya az egyéb nemzetközi megállapodásokkal

               1.
                     A Felek megerősítik egymással szemben fennálló azon jogaikat és kötelezettségeiket, amelyek a WTO-egyezményből és bármely más olyan megállapodásból fakadnak, amelyeknek egyaránt részes felei.

               2.
                     E megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy bármelyik Fél számára előírná, hogy a WTO-egyezmény szerinti kötelezettségeivel össze nem egyeztethető módon járjon el.

               25. CIKK

               Jogszabályokra, rendeletekre és egyéb megállapodásokra történő hivatkozások

               1.
                     Eltérő rendelkezés hiányában az e címben szereplő, jogszabályokra és rendeletekre történő bármely – akár általános, akár egy konkrét törvényre, rendeletre vagy irányelvre utaló – hivatkozás a módosított jogszabályokra és rendeletekre való hivatkozásként értelmezendő.

               2.
                     Eltérő rendelkezés hiányában az e címben szereplő, más megállapodások vagy jogi aktusok egészére vagy egy részére történő bármely hivatkozás úgy értelmezendő, hogy az magában foglalja a következőket:

               (a)
                     a kapcsolódó mellékletek, jegyzőkönyvek, lábjegyzetek, értelmezések és magyarázó feljegyzések; valamint

               (b)
                     azok az utódmegállapodások, amelyeknek a Felek részes felei, vagy a Felekre nézve kötelező módosítások, kivéve, ha a hivatkozás meglévő jogokat erősít meg.

               26. CIKK

               A belső jog szerinti keresetindítási jog

               A Felek saját belső jogukban nem biztosíthatnak a másik Féllel szembeni keresetindítási jogot azon az alapon, hogy a másik Fél intézkedése nem egyeztethető össze ezzel a megállapodással.

               27. CIKK

               A kereskedelmi formációban ülésező Együttműködési Tanács konkrét feladatai

               1.
                     Az Együttműködési Tanács az e címhez kapcsolódó bármely rábízott feladat ellátása során – a Felek vonatkozó jogi kereteivel összhangban – a Felek kereskedelemmel kapcsolatos ügyekért felelős képviselőiből vagy azok megbízottjaiból áll.

               2.
                     A kereskedelmi formációban ülésező Együttműködési Tanács:

               (a)
                     hatáskörrel rendelkezik arra, hogy közös megegyezés alapján, a Felek jogszabályaiban előírt belső eljárások lefolytatását kellően tiszteletben tartva határozatokat fogadjon el a következők frissítése vagy módosítása céljából:

               (i)
                     2. melléklet;

               (ii)
                     8-A., 8-B. és 8-C. melléklet;

               (iii)
                     9. melléklet;

               (iv)
                     14-A. és 14-B. melléklet;

               (v)
                     I. jegyzőkönyv.

               A Felek közötti eltérő megállapodás hiányában az ilyen frissítések és módosítások a Felek közötti diplomáciai jegyzékváltás útján megerősítendők, és ezt követően lépnek hatályba;

               (b)
                     határozatokat fogadhat el e cím rendelkezéseinek értelmezése céljából;

               (c)
                     határozatokat fogadhat el az e címben létrehozott albizottságok közül további, a Felek képviselőiből álló albizottságok létrehozása céljából, és saját hatáskörben eljárva kijelölheti feladataikat; határozhat továbbá az általa létrehozott albizottságok számára kijelölt feladatok módosításáról és az ilyen albizottságok megszüntetéséről.

               3.
                     A kereskedelmi formációban ülésező Együttműködési Tanács a Felek jogszabályaiban előírt belső eljárások lefolytatását követően hoz határozatokat, illetve tesz megfelelő ajánlásokat.

               4.
                     Amennyiben az Együttműködési Tanácsnak nem áll módjában ülést tartani, a (2) bekezdésben említett határozatok írásbeli eljárás útján is meghozhatók.

               28. CIKK

               A kereskedelmi formációban ülésező Együttműködési Bizottság konkrét feladatai

               1.
                     Az Együttműködési Bizottság az e címhez kapcsolódó bármely rábízott feladat ellátása során a Felek kereskedelemmel kapcsolatos ügyekért felelős képviselőiből vagy azok megbízottjaiból áll.

               2.
                     A kereskedelmi formációban ülésező Együttműködési Bizottság különösen a következő feladatokat látja el:

               (a)
                     segíti az Együttműködési Tanácsot a kereskedelmi ügyekkel kapcsolatos feladatainak ellátásában;

               (b)
                     felelősséget vállal e cím megfelelő végrehajtásáért és alkalmazásáért; e tekintetben – a 14. fejezetben meghatározott jogok sérelme nélkül – bármelyik Fél az e cím alkalmazásával vagy értelmezésével kapcsolatos bármilyen kérdést előterjeszthet az Együttműködési Bizottságban megvitatás céljából;

               (c)
                     szükség esetén felügyeli e cím részletesebb kidolgozását, és értékeli alkalmazásának eredményeit;

               (d)
                     megfelelő problémamegelőzési és problémamegoldási módszerek kialakítására törekszik az e cím hatálya alá tartozó területeken egyébként esetlegesen felmerülő problémák kiküszöbölése érdekében; valamint

               (e)
                     felügyeli az e cím alapján létrehozott valamennyi albizottság munkáját.

               3.
                     Az Együttműködési Bizottság az e cikk (2) bekezdése szerinti feladatainak ellátása során javaslatokat nyújthat be arra vonatkozóan, hogy szükség van-e a 27. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett frissítésre vagy módosításokra irányuló határozatok elfogadására, vagy a 27. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett értelmezések kiadására, amennyiben az Együttműködési Tanácsnak nem áll módjában ülést tartani.

               4.
                     A kereskedelmi formációban ülésező Együttműködési Bizottság a Felek jogszabályaiban előírt belső eljárások lefolytatását követően hoz határozatokat, illetve tesz megfelelő ajánlásokat.

               29. CIKK

               Koordinátorok

               1.
                     Az Európai Unió és a Kirgiz Köztársaság e megállapodás hatálybalépésétől számított 60 napon belül kinevezi az e címmel foglalkozó koordinátort, és kölcsönösen értesítik egymást annak elérhetőségéről.

               2.
                     A koordinátorok ezzel a fejezettel összhangban közösen kialakítják az Együttműködési Tanács és az Együttműködési Bizottság üléseinek napirendjét, elvégeznek minden egyéb szükséges előkészületet, és adott esetben nyomon követik e testületek döntéseit.

               30. CIKK

               Albizottságok

               1.
                     Az albizottságok egyrészről az Európai Unió képviselőiből, másrészről a Kirgiz Köztársaság képviselőiből állnak.

               2.
                     Az albizottságok az e megállapodás hatálybalépésétől számított egy éven belül, majd azt követően évente egyszer, vagy bármelyik Fél, illetve az Együttműködési Bizottság kérésére megfelelő szinten üléseznek. A résztvevők személyes jelenlétével megvalósuló üléseket felváltva Brüsszelben, illetve Biskekben tartják. Az ülések a Felek rendelkezésére álló bármely technológia segítségével is megtarthatók.

               3.
                     Az albizottságok elnöki feladatait a Felek képviselői közösen látják el.

               2. FEJEZET

               ÁRUKERESKEDELEM

               31. cikk

               Hatály

               E megállapodás eltérő rendelkezése hiányában ez a fejezet a Felek közötti árukereskedelemre alkalmazandó.

               32. cikk

               Fogalommeghatározások

               E fejezet alkalmazásában:

               (a)
                     „konzuli intézkedések”: az importáló Fél konzuljától az exportáló Fél területén vagy egy harmadik fél területén az áruimporttal összefüggésben konzuli számla, kereskedelmi számlára vonatkozó konzuli engedély, származási bizonyítvány, nyilatkozatok, szállítmányozói kiviteli árunyilatkozatok vagy egyéb vámügyi okiratok beszerzésére irányuló eljárás;

               (b)
                     „vám”: az árubehozatalra vagy azzal kapcsolatban kivetett bármely vám vagy egyéb illeték; nem képezik részét az alábbiak:

               (i)
                     a 34. cikknek megfelelően kiszabott belső adóval egyenértékű díj;

               (ii)
                     az 1994. évi GATT-tal, a dömpingellenes megállapodással, a mezőgazdasági megállapodással, az SCM-megállapodással és a védintézkedésekről szóló megállapodással összhangban alkalmazott dömpingellenes vám, különleges védintézkedés, kiegyenlítő vám vagy védővám;

               (iii)
                     az árubehozatalra vagy azzal kapcsolatban kivetett díj vagy egyéb illeték, amely összege a nyújtott szolgáltatások hozzávetőleges költségére korlátozódik;

               (c)
                     „exportengedélyezési eljárás”: olyan közigazgatási eljárás, amely az exportáló Fél területéről történő kivitel előzetes feltételeként kérelem vagy egyéb (a vámkezeléshez általában szükségestől eltérő) dokumentáció benyújtását írja elő a megfelelő közigazgatási szervhez vagy szervekhez;

               (d)
                     „valamely Fél áruja”: az 1994. évi GATT értelmében vett hazai áru;

               (e)
                     „harmonizált rendszer” (a továbbiakban: HR): a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszer, beleértve az ahhoz kapcsolódó, a Vámigazgatások Világszervezete által kidolgozott valamennyi jogi megjegyzést és a HR módosításait is;

               (f)
                     „importengedélyezési eljárás”: olyan közigazgatási eljárás, amely az importáló Fél területére történő behozatal előzetes feltételeként kérelem vagy egyéb (a vámkezeléshez általában szükségestől eltérő) dokumentáció benyújtását írja elő a megfelelő közigazgatási szervhez vagy szervekhez;

               (g)
                     „átalakított áru”: a Harmonizált Rendszer szerinti 84., 85., 87., 90. árucsoport vagy 9402. vámtarifaszám alá besorolt olyan áru, amely:

               (i)
                     teljes egészében vagy részben korábban használt árukból nyert alkotórészekből áll;

               (ii)
                     az új állapotú helyettesítő áruhoz hasonló teljesítménnyel és munkafeltételekkel rendelkezik; valamint

               (iii)
                     az új állapotú helyettesítő áruval azonos garanciában részesül.

               33. cikk

               Legnagyobb kedvezményes elbánás

               1.
                     Az 1994. évi GATT I. cikkével és a hozzá fűzött megjegyzésekkel és kiegészítő rendelkezésekkel összhangban – amelyeket belefoglalnak e megállapodásba, és azok értelemszerűen annak részét képezik – mindkét Fél a legnagyobb kedvezményes elbánásban részesíti a másik Fél áruit.

               2.
                     Az (1) bekezdés nem alkalmazandó a valamely Fél által a WTO-egyezménnyel összhangban egy harmadik ország árui számára biztosított kedvezményes elbánás tekintetében.

               34. cikk

               Nemzeti elbánás

               Az 1994. évi GATT III. cikkével és a hozzá fűzött megjegyzésekkel és kiegészítő rendelkezésekkel összhangban mindkét Fél nemzeti elbánásban részesíti a másik Fél áruit. E célból az 1994. évi GATT III. cikkét, valamint a hozzá fűzött megjegyzéseket és kiegészítő rendelkezéseket belefoglalják e megállapodásba, és azok értelemszerűen annak részét képezik.

               35. cikk

               Import- és exportkorlátozások

               Egyik Fél sem fogad el és tart fenn az 1994. évi GATT XI. cikkével és a hozzá fűzött megjegyzésekkel és kiegészítő rendelkezésekkel összhangban álló vámokon, adókon vagy más díjakon kívüli – kvótákban, behozatali vagy kiviteli engedélyekben vagy egyéb intézkedésekben megnyilvánuló – tilalmat vagy korlátozást a másik Fél bármely árujának behozatalára vagy bármely árunak a másik Fél területére irányuló kivitelére vagy exportra történő értékesítésére vonatkozóan. E célból az 1994. évi GATT XI. cikkét, valamint a hozzá fűzött megjegyzéseket és kiegészítő rendelkezéseket belefoglalják e megállapodásba, és azok értelemszerűen annak részét képezik.

               36. cikk

               Kiviteli vámok, adók vagy más díjak

               1.
                     Egyik Fél sem vezet be vagy tart fenn semmilyen olyan vámot, adót vagy más díjat, amelyet egy árunak a másik Fél részére történő kivitelére vagy azzal kapcsolatban vetnek ki, vagy bármely más, azzal azonos hatású intézkedést, kivéve a 2. mellékletben meghatározott lista szerinti áruk esetében. Ez a rendelkezés nem vonatkozik az 1994. évi GATT V. cikke értelmében valamely Fél területén áthaladó, árutovábbítási eljárás alatt álló árukra, sem azokra az árukra, amelyeket a Kirgiz Köztársaság és egy harmadik fél között létrejött nemzetközi megállapodással összhangban a Kirgiz Köztársaságba importáltak anélkül, hogy olyan kiviteli vámokat vetettek volna ki, amelyeket a harmadik fél egyébként kivethetett volna az Európai Unióba irányuló kivitelre, adott esetben a szóban forgó harmadik félnek az 1994. évi GATT-hoz csatolt engedményes listájával vagy az Európai Unióval fennálló bármely kétoldalú kötelezettségvállalásával összhangban.

               2.
                     E cikk egyetlen rendelkezése sem akadályozza meg a Feleket abban, hogy egy árunak a másik Fél részére történő kivitelére a 38. cikk alapján megengedett díjat vagy illetéket vessenek ki.

               37. cikk

               A kettős felhasználású termékek exportellenőrzése

               A Felek megosztják egymással a kettős felhasználású termékek exportellenőrzésére vonatkozó információkat és bevált gyakorlatokat a célból, hogy előmozdítsák az Európai Unió és a Kirgiz Köztársaság exportellenőrzési gyakorlatának konvergenciáját.

               38. cikk

               Díjak és alakiságok

               1.
                     Az 1994. évi GATT VIII. cikkét és a hozzá fűzött értelmező megjegyzéseket, valamint az 1994. évi GATT VIII. cikkében meghatározott, a WTO-egyezmény értelmében alkalmazandó kötelezettségek alóli kivételeket, mentességeket, illetve az azoktól való eltéréseket belefoglalják e megállapodásba, és azok értelemszerűen annak részét képezik.

               2.
                     A Felek haladéktalanul közzéteszik az importtal vagy az exporttal kapcsolatban általuk kivetett díjakat és illetékeket oly módon, hogy a kormányok, a kereskedők és más érdekelt felek tájékozódhassanak azokról.

               3.
                     A Felek rendszeresen felülvizsgálják az általuk kivetett díjakat és illetékeket azzal a céllal, hogy lehetőség szerint csökkentsék azok számát és sokféleségét.

               4.
                     Egyik Fél sem ír elő konzuli intézkedéseket – tehát kapcsolódó díjakat és illetékeket sem – a másik Fél áruinak importjával összefüggésben.

               39. cikk

               Átalakított áruk

               1.
                     A Felek törekednek arra, hogy a másik Fél átalakított áruit legalább olyan kedvező elbánásban részesítse, mint az új állapotú helyettesítő árukat.

               2.
                     Amennyiben valamely Fél a használt árukra vonatkozó behozatali és kiviteli tilalmakat vagy korlátozásokat fogad el, illetve tart fenn, az átalakított áruk tekintetében törekszik ezen intézkedések alkalmazásának mellőzésére.

               3.
                     A Felek megkövetelhetik, hogy az átalakított árukat a területükön történő forgalmazás vagy értékesítés céljából ekként azonosítsák, és hogy azok megfeleljenek az új állapotú helyettesítő árukra vonatkozó valamennyi alkalmazandó műszaki követelménynek.

               40. cikk

               Az áruk ideiglenes beléptetése

               A Felek – az áruk ideiglenes behozataláról szóló és rájuk nézve kötelező nemzetközi egyezményekben előírt esetekben és eljárások alapján – mentességet biztosítanak a másik Félnek az ideiglenesen behozott árukra vonatkozó importterhek és vámok alól. E mentességet a Felek saját jogszabályaik alapján alkalmazzák.

               41. cikk

               Árutovábbítás

               Az 1994. évi GATT V. cikkét belefoglalják e megállapodásba, és az annak részét képezi. A Felek minden szükséges intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy – az árutovábbítás szabadságának elvével és az Energia Charta Egyezmény 7. cikkének (1) és (3) bekezdésével összhangban – megkönnyítsék az energiahordozók továbbítását.

               42. cikk

               Import- és exportmonopóliumok

               Egyik Fél sem jelöl ki vagy tart fenn kijelölt import- vagy exportmonopóliumot. E cikk alkalmazásában az import- vagy exportmonopólium azt jelenti, hogy az egyik Fél kizárólagos jogot vagy felhatalmazást ad egy gazdálkodó egységnek arra, hogy egy árut a másik Fél területéről importáljon vagy oda exportáljon
                  4
               .

               43. cikk

               Eredetmegjelölés

               1.
                     Amennyiben a Kirgiz Köztársaság az Európai Unióból származó áruk behozatalára vonatkozóan eredetmegjelölést ír elő, úgy az Európai Unió tagállamainak eredetmegjelöléseire alkalmazottaknál nem kedvezőtlenebb feltételek mellett elfogadja a „Made in EU” eredetmegjelölést vagy az azzal egyenértékű, a Kirgiz Köztársaság eredetmegjelölési követelményeinek megfelelő nyelven feltüntetett megjelölést.

               2.
                     A „Made in EU” eredetmegjelölés tekintetében a Kirgiz Köztársaság az Európai Uniót egyetlen egységes területként kezeli.

               44. cikk

               Importengedélyezési eljárások

               A Felek az importengedélyezési eljárásokról szóló megállapodás 1., 2. és 3. cikkével összhangban fogadják el és bonyolítják le az importengedélyezési eljárásokat. E célból az importengedélyezési eljárásokról szóló megállapodás 1., 2. és 3. cikkét belefoglalják e megállapodásba, és azok értelemszerűen annak részét képezik.

               45. cikk

               Exportengedélyezési eljárások
                  5

               1.
                     Mindkét Fél saját hatáskörével összhangban
                  6
                biztosítja az exportengedélyezési eljárások átláthatóságát, és közzéteszi az új exportengedélyezési eljárásokat, illetve a meglévő exportengedélyezési eljárások bármely módosítását oly módon, hogy a kormányok, a kereskedők és más érdekelt felek tájékozódhassanak azokról. A közzétételre lehetőség szerint legkésőbb 30 nappal az új exportengedélyezési eljárásnak vagy a meglévő exportengedélyezési eljárás módosításának a hatálybalépése előtt, de minden esetben legkésőbb az ilyen eljárás vagy módosítás hatálybalépésének napján kerül sor.

               2.
                     Az exportengedélyezési eljárások közzététele a következő információkat tartalmazza:

               (a)
                     az exportengedélyezési eljárásoknak vagy azok módosításainak a szövege;

               (b)
                     az egyes exportengedélyezési eljárások hatálya alá tartozó áruk;

               (c)
                     minden egyes eljárás esetében az exportengedély igénylésére vonatkozó eljárás és minden olyan kritérium leírása, amelyet a kérelmezőnek az exportengedély igényléséhez teljesítenie kell, mint például a tevékenységére vonatkozó engedély birtoklása, beruházás létrehozása vagy fenntartása vagy meghatározott formában való működés valamely Fél területén;

               (d)
                     az(ok) a kapcsolattartási pont(ok), ahol az érdekelt személyek további információt kaphatnak az exportengedély megszerzésének feltételeiről;

               (e)
                     az(ok) a közigazgatási szerv(ek), amely(ek)hez be kell nyújtani a kérelmet vagy más vonatkozó dokumentációt;

               (f)
                     azon intézkedés(ek) leírása, amely(ek) végrehajtására az exportengedélyezési eljárás irányul;

               (g)
                     az az időszak, amely alatt az egyes exportengedélyezési eljárás hatályban marad, kivéve, ha az eljárás egy új közzététel keretében történő visszavonásig vagy felülvizsgálatig hatályban marad;

               (h)
                     amennyiben egy Fél exportengedélyezési eljárást szándékozik alkalmazni egy exportkvóta igazgatására, a kvóta teljes mennyisége és adott esetben a kvóta értéke, valamint a kvóta nyitó- és zárónapja; valamint

               (i)
                     az exportengedély megszerzésére vonatkozó kötelesség alóli bármely mentesség vagy kivétel, az ilyen mentességek vagy kivételek igénylésének vagy használatának módja és azok megadásának kritériumai.

               3.
                     Az egyes Felek e megállapodás hatálybalépésének napját követően 45 napon belül értesítik a másik Felet meglévő exportengedélyezési eljárásaikról. Az a Fél, amely új exportengedélyezési eljárást fogad el vagy egy meglévő exportengedélyezési eljárást módosít, a közzétételtől számított 60 napon belül értesíti a másik Felet az eljárásról vagy a módosításról. Az értesítésben hivatkozni kell azon forrás(ok)ra, ahol a (2) bekezdésben előírt információkat közzéteszik, és adott esetben meg kell adni a vonatkozó hivatalos honlap címét is.

               46. CIKK

               Piacvédelmi eszközök

               A Felek megerősítik az alábbiak alapján fennálló jogaikat és kötelezettségeiket:

               (a)
                     az 1994. évi GATT XIX. cikke;

               (b)
                     a biztosítéki egyezmény;

               (c)
                     a mezőgazdasági megállapodás 5. cikke;

               (d)
                     az 1994. évi GATT VI. cikke;

               (e)
                     a dömpingellenes megállapodás; valamint

               (f)
                     az SCM-megállapodás.

               47. CIKK

               A piacvédelmi eszközök átláthatósága

               1.
                     A Felek egyetértenek abban, hogy a piacvédelmi eszközök (dömpingellenes, szubvencióellenes és globális biztosítékok) a vonatkozó WTO-követelményekkel teljes összhangban, tisztességes és átlátható rendszer alapján alkalmazandók.

               2.
                     A dömpingellenes vagy kiegyenlítő intézkedésekre vonatkozó végleges döntés meghozatala előtt a Felek – a dömpingellenes megállapodás 6. cikke (5) bekezdésének és az SCM-megállapodás 12. cikke (4) bekezdésének sérelme nélkül – gondoskodnak az intézkedések alkalmazására vonatkozó döntés alapjául szolgáló, mérlegelés alatt álló valamennyi lényeges tény nyilvánosságra hozataláról. A nyilvánosságra hozatalnak kellő időt kell biztosítania az érdekelt felek számára észrevételeik megtételére.

               3.
                     A dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatok során minden érdekelt fél lehetőséget kap álláspontjának kifejtésére, feltéve, hogy ez nem késlelteti szükségtelenül a vizsgálatok lefolytatását.

               4.
                     Ez a cikk nem tartozik e cím 14. fejezetének hatálya alá.

               3. FEJEZET

               VÁMÜGYEK

               48. cikk

               Vámügyi együttműködés

               1.
                     A Felek megerősítik a vámügyek területén folytatott együttműködést az átlátható kereskedelmi környezet biztosítása, a kereskedelem megkönnyítése, az ellátási lánc biztonságának fokozása, a fogyasztóbiztonság előmozdítása, a szellemitulajdon-jogokat sértő áruk áramlásának megelőzése, valamint a csempészés és a csalás elleni küzdelem céljából.

               2.
                     Az (1) bekezdésben említett célkitűzések végrehajtása érdekében és a rendelkezésre álló erőforrások szabta kereteken belül, a Felek együttműködnek többek között az alábbiak céljából:

               (a)
                     a vámjogszabályok javítása, valamint a vámeljárások harmonizálása és egyszerűsítése a vámügyek és a kereskedelem megkönnyítése terén alkalmazandó nemzetközi egyezményekkel és előírásokkal összhangban, beleértve azokat, amelyeket a WTO dolgozott ki (köztük a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodást), illetve amelyeket a Vámigazgatások Világszervezete dolgozott ki (különösen a felülvizsgált Kiotói Egyezményt), továbbá figyelembe véve az Európai Unió által kialakított eszközöket és bevált gyakorlatokat, köztük a vámigazgatási útmutatót;

               (b)
                     korszerű vámrendszerek létrehozása, beleértve a korszerű vámkezelési technológiákat is; az engedélyezett gazdálkodókra vonatkozó rendelkezések megállapítása; automatizált kockázatalapú elemzés és ellenőrzések végrehajtása; az áruk forgalomba bocsátására vonatkozó egyszerűsített eljárások létrehozása; vámkezelés utáni ellenőrzés elvégzése; átlátható vámérték-megállapítás, valamint a vámhatóságok és a vállalkozások közötti partnerségekre vonatkozó rendelkezések megállapítása;

               (c)
                     a saját területen történő átrakodási művelek és árutovábbítás megkönnyítésének és hatékony ellenőrzésének biztosítása; a saját területen található valamennyi érintett hatóság és ügynökség közötti együttműködés és koordináció biztosítása az átmenő forgalom megkönnyítése érdekében; valamint adott esetben a megfelelő árutovábbítási rendszerek közötti kompatibilitás megteremtésére vonatkozó lehetőségek kiaknázása;

               (d)
                     a legmagasabb szintű szakmai etikai normák előmozdítása, különösen a határokon, a Vámigazgatások Világszervezetének arushai nyilatkozatában foglalt elveket tükröző intézkedések alkalmazása révén;

               (e)
                     a bevált gyakorlatok megosztása és technikai támogatás nyújtása a tervezéshez, a legmagasabb szintű szakmai etikai normák biztosítása érdekében;

               (f)
                     adott esetben a releváns információk és adatok megosztása, tiszteletben tartva egymás szabályait az érzékeny adatok bizalmas kezelésére és a személyes adatok védelmére vonatkozóan;

               (g)
                     adott esetben a vámhatóságaik közötti összehangolt vámügyi intézkedések végrehajtása.

               49. cikk

               Kölcsönös közigazgatási segítségnyújtás

               Az e megállapodásban, különösen a 48. cikkben előirányzott egyéb együttműködési formák sérelme nélkül a Felek az I. jegyzőkönyvvel összhangban kölcsönös igazgatási segítséget nyújtanak egymásnak a vámügyek terén.

               50. cikk

               Vámérték-megállapítás

               1.
                     A Felek közötti kereskedelem tekintetében alkalmazandó vámérték-megállapítási szabályokra a WTO-egyezmény 1A. mellékletében található, az 1994. évi GATT-egyezmény VII. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodás 1–17. cikke az irányadó. Ezeket a rendelkezéseket ezért belefoglalják e megállapodásba, és azok értelemszerűen annak részét képezik.

               2.
                     A Felek együttműködnek annak érdekében, hogy a vámérték-megállapítással kapcsolatos kérdésekre közös megoldást találjanak.

               4. FEJEZET

               A KERESKEDELEM TECHNIKAI AKADÁLYAI

               51. cikk

               Célkitűzés

               E fejezet célkitűzése a Felek közötti árukereskedelem megkönnyítése a kereskedelem szükségtelen technikai akadályainak megelőzése, azonosítása és felszámolása révén.

               52. cikk

               Hatály

               1.
                     Ez a fejezet alkalmazandó a TBT-megállapodásban meghatározott minden olyan szabvány, műszaki előírás és megfelelőségértékelési eljárás előkészítésére, elfogadására és alkalmazására, amelyek érinthetik a Felek közötti árukereskedelmet.

               2.
                     Az (1) bekezdéstől eltérve, ez a fejezet nem alkalmazandó a következőkre:

               (a)
                     kormányzati szervek által e szervek termelési és fogyasztási szükségletei vonatkozásában készített beszerzési specifikációk; vagy

               (b)
                     az SPS-megállapodás A. mellékletében meghatározott egészségügyi és növényegészségügyi intézkedésekre, amelyekkel e megállapodás 5. fejezete foglalkozik.

               53. cikk

               A TBT-megállapodással fennálló kapcsolat

               A Felek megerősítik a TBT-megállapodásban meghatározott, egymással szemben fennálló jogaikat és kötelezettségeiket, amelyeket ebbe a megállapodásba foglalnak, és amelyek értelemszerűen ennek részét képezik.

               54. cikk

               Műszaki előírások

               1.
                     A Felek a rájuk alkalmazandó szabályokkal és eljárásokkal összhangban elvégzik a tervezett műszaki előírások szabályozási hatásvizsgálatát, figyelembe véve a javasolt műszaki előírás rendelkezésre álló szabályozási és nem szabályozási alternatíváit, amelyek a TBT-megállapodás 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvalósíthatják a Fél jogos célkitűzéseit.

               2.
                     A Felek a vonatkozó nemzetközi szabványokat használják a műszaki előírásaik alapjául, kivéve, ha bizonyítani tudják, hogy az említett nemzetközi szabványok nem szolgálnák hatékony vagy alkalmas eszközként a kitűzött jogos célok megvalósítását.

               3.
                     Amennyiben egy Fél nem nemzetközi szabványok alapul vételével dolgozza ki műszaki előírásait, a másik Fél kérésére intézkedéseket hoz annak biztosítására, hogy minden, a vonatkozó nemzetközi szabványtól való lényeges eltérést megnevezzen, és megindokolja, hogy az említett szabványokat a megvalósítandó cél tekintetében miért ítélte nem megfelelőnek vagy nem hatékonynak.

               4.
                     A Felek felülvizsgálják műszaki előírásaikat a vonatkozó nemzetközi szabványokkal való összhang fokozása érdekében, figyelembe véve többek között a vonatkozó nemzetközi szabványokkal kapcsolatos minden új fejleményt vagy a körülményekben bekövetkezett minden olyan változást, amely az említett nemzetközi szabványoktól való eltérés alapjául szolgált.

               5.
                     A kereskedelemre esetlegesen jelentős hatást gyakorló főbb műszaki előírások kidolgozása során a Felek saját szabályaikkal és eljárásaikkal összhangban intézkedéseket hoznak annak biztosítására, hogy olyan eljárások álljanak rendelkezésre, amelyek lehetővé teszik a személyek számára, hogy nyilvános vita keretében észrevételeket tegyenek, kivéve, ha sürgős biztonsági, egészségügyi, környezetvédelmi vagy nemzetbiztonsági problémák merülnek fel, vagy azok felmerülése fenyeget, és hogy e megbeszélések eredményeit nyilvánosan közzétegyék.

               55. cikk

               Szabványok

               1.
                     A szabványok lehető legszélesebb körű harmonizációja érdekében valamennyi Fél arra ösztönzi a területén létrehozott szabványügyi testületeket és azokat a regionális szabványügyi testületeket, amelyeknek saját maga vagy a területén létrehozott szabványügyi testületek tagjait, hogy:

               (a)
                     erőforrásaik határain belül vegyenek részt a nemzetközi szabványok kidolgozásában a vonatkozó nemzetközi szabványügyi testületekben;

               (b)
                     az általuk kidolgozott szabványok alapjául vegyék figyelembe a vonatkozó nemzetközi szabványokat, kivéve, ha ezek a nemzetközi szabványok hatástalanok vagy nem megfelelőek lennének, például a megfelelő szintű védelem hiánya vagy alapvető időjárási vagy földrajzi tényezők vagy alapvető technológiai problémák miatt;

               (c)
                     kerüljék el a nemzetközi szabványügyi szervezetek munkájának megkettőzését vagy az azzal való átfedéseket;

               (d)
                     szabályos időközönként vizsgálják felül azon hazai vagy regionális szabványokat, amelyek nem a vonatkozó nemzetközi szabványokon alapulnak, az ilyen nemzetközi szabványokkal való konvergenciájuk fokozása céljából;

               (e)
                     működjenek együtt a másik Fél vonatkozó szabványügyi szerveivel a nemzetközi szabványosítási tevékenységek során; ez az együttműködés a nemzetközi szabványügyi testületekben vagy regionális szinten is megvalósulhat; valamint

               (f)
                     segítsék elő a másik Fél szabványügyi testületeivel folytatott kétoldalú együttműködést.

               2.
                     A Feleknek információt kell cserélniük a vonatkozó szabványosítási eljárásaikról, valamint arról, hogy milyen mértékben használják a nemzetközi, regionális vagy szubregionális szabványokat nemzeti szabványaik alapjaként.

               3.
                     Ha a szabványokra vonatkozó követelményeket egy műszaki előírás vagy egy megfelelőségértékelési eljárás tervezete kötelezővé teszi, az e megállapodás 58. cikkében és a TBT-megállapodás 2. vagy 5. cikkében meghatározott átláthatósági kötelezettségeket teljesíteni kell.

               4.
                     A Nemzetközi Szabványügyi Szervezet, a Nemzetközi Elektrotechnikai Bizottság, a Nemzetközi Távközlési Egyesület és az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete által létrehozott Codex Alimentarius Főbizottság által elfogadott nemzetközi szabványokat kell a TBT-megállapodás 2. és 5. cikke, valamint 3. melléklete értelmében vett vonatkozó nemzetközi szabványnak tekinteni, ami nem zárja ki más nemzetközi szabványok alkalmazását.

               5.
                     Más nemzetközi szervezet által kidolgozott szabvány is a TBT-megállapodás 2. és 5. cikke, valamint 3. melléklete értelmében vett vonatkozó nemzetközi szabványnak tekinthető, feltéve, hogy azt az alábbiak szerint dolgozták ki:

               (a)
                     olyan szabványügyi testület keretében, amely konszenzust kíván kialakítani az alábbiak között:

               (i)
                     vagy a részt vevő WTO-tagok azon nemzeti küldöttségei között, amelyek a területükön működő összes nemzeti szabványügyi testületet képviselik, és amelyek a nemzetközi szabványosítási tevékenység tárgyára vonatkozóan szabványokat fogadtak el vagy szándékoznak elfogadni, vagy

               (ii)
                     a részt vevő WTO-tag kormányzati szervei között; valamint

               (b)
                     a TBT-megállapodás 2. és 5. cikkével, valamint 3. mellékletével kapcsolatban a nemzetközi szabványok, iránymutatások és ajánlások kidolgozásának alapelveivel foglalkozó bizottság határozatával összhangban.

               56. cikk

               Megfelelőségértékelés

               1.
                     A műszaki előírások elkészítése, elfogadása és alkalmazása vonatkozásában az 52. cikkben szereplő rendelkezések értelemszerűen alkalmazandók a megfelelőségértékelési eljárásokra.

               2.
                     Ha valamely Fél megfelelőségértékelést ír elő annak kifejezett bizonyosságaként, hogy egy termék megfelel egy műszaki előírásnak, akkor a kockázatértékelés alapján meghatározott kockázatokkal arányos megfelelőségértékelési eljárásokat
                  7
                választ, beleértve adott esetben a szállító megfelelőségi nyilatkozatának használatát is.

               3.
                     Amennyiben valamelyik Fél harmadik fél által elvégzett megfelelőségértékelést ír elő kifejezett bizonyosságként egy termék valamely műszaki előírásnak való megfelelésére, és ezt a feladatot nem utalta a (4) bekezdésben meghatározott kormányzati szerv kizárólagos feladatkörébe, akkor az adott Fél:

               (a)
                     lehetőleg akkreditációs eljárást alkalmaz a megfelelőségértékelési szervezetek minősítésére;

               (b)
                     a lehető legjobban kihasználja az akkreditálásra és a megfelelőségértékelésre vonatkozó nemzetközi szabványokat, valamint a Felek akkreditációs testületeit bevonó nemzetközi megállapodásokat, például a Nemzetközi Laboratóriumakkreditálási Együttműködés (ILAC) és a Nemzetközi Akkreditálási Fórum (IAF) mechanizmusain keresztül;

               (c)
                     mérlegeli a csatlakozást, vagy adott esetben ösztönzi megfelelőségértékelő testületeinek csatlakozását a megfelelőségértékelési eredmények harmonizálását vagy azok elfogadását megkönnyítő bármely működő nemzetközi megállapodáshoz vagy rendelkezéshez;

               (d)
                     biztosítja, hogy a gazdasági szereplők választhassanak egy adott termék tekintetében a Fél hatóságai által elfogadott megfelelőségértékelő testületek közül;

               (e)
                     biztosítja, hogy a megfelelőségértékelő szervezetek függetlenek legyenek a gyártóktól, importőröktől és általában a gazdasági szereplőktől, valamint hogy ne álljon fenn összeférhetetlenség az akkreditáló testületek és a megfelelőségértékelő szervezetek között;

               (f)
                     lehetővé teszi a megfelelőségértékelő szervezetek számára, hogy alvállalkozókat vegyenek igénybe a megfelelőségértékeléssel kapcsolatos vizsgálatok vagy ellenőrzések elvégzéséhez; valamint

               (g)
                     egyetlen weboldalon közzéteszi az ilyen megfelelőségértékelés elvégzésére kijelölt szervezetek jegyzékét, valamint az említett szervezetek kijelölésének hatályára vonatkozó információkat.

               4.
                     A (3) bekezdés f) pontja nem értelmezhető úgy, hogy megtiltaná a Feleknek, hogy az alvállalkozók számára ugyanazokat a követelményeket írják elő, amelyeket a szerződés tárgyát képező megfelelőségértékelő szervezetnek teljesítenie kellene ahhoz, hogy maga végezze el a kiszervezett vizsgálatokat vagy ellenőrzést.

               5.
                     E cikk egyetlen rendelkezése sem zárja ki, hogy egy Fél előírja, hogy egyes termékek esetében a megfelelőségértékelést meghatározott kormányzati hatóságok végezzék. Ilyen esetekben a Fél:

               (a)
                     biztosítja, hogy a megfelelőségértékelésért fizetendő díjak ne haladják meg a nyújtott szolgáltatások hozzávetőleges költségét, és a megfelelőségértékelés kérelmezőjének kérésére ismerteti, hogy az ilyen megfelelőségértékelésért általa felszámított díjak miként korlátozódnak a nyújtott szolgáltatások hozzávetőleges költségére; valamint

               (b)
                     nyilvánosan közzéteszi a megfelelőségértékelésért fizetendő díjakat.

               6.
                     E megállapodás hatálybalépését követően három évvel a Felek tárgyalásokat kezdenek arról, hogy elfogadják a szállítói megfelelőségi nyilatkozatot a meglévő műszaki előírásoknak való megfelelés bizonyítékaként, különösen a következő területeken:

               (a)
                     az elektromos és elektronikai berendezések biztonsági szempontjai;

               (b)
                     a gépek biztonsági szempontjai;

               (c)
                     a berendezések elektromágneses összeférhetősége;

               (d)
                     energiahatékonyság, beleértve a környezettudatos tervezésre vonatkozó követelményeket; valamint

               (e)
                     egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikai berendezésekben való alkalmazásának korlátozása.

               57. cikk

               Együttműködés a kereskedelem technikai akadályai terén

               1.
                     A Felek erősítik együttműködésüket a szabványok, a műszaki előírások, a metrológia, a piacfelügyelet, az akkreditáció és a megfelelőségértékelési eljárások terén annak érdekében, hogy javítsák egymás rendszereinek kölcsönös megértését, és megkönnyítsék az egymás piacaira való belépést. E célból a Felek törekednek az adott kérdések vagy ágazatok számára megfelelő együttműködési mechanizmusok és kezdeményezések meghatározására és fejlesztésére, beleértve a következőket:

               (a)
                     információ- és tapasztalatcsere egymás műszaki előírásainak és megfelelőségértékelési eljárásainak előkészítéséről és alkalmazásáról;

               (b)
                     az egyes Felek metrológiával, szabványosítással, megfelelőségértékeléssel és akkreditációval foglalkozó szervezetei közötti együttműködés ösztönzése; valamint

               (c)
                     információcsere a legújabb fejleményekről a szabványokkal, műszaki előírásokkal, megfelelőségértékelési eljárásokkal és akkreditációval kapcsolatos releváns regionális és többoldalú fórumokon.

               2.
                     Az egymás közötti kereskedelem előmozdítása érdekében a Felek:

               (a)
                     a műszaki előírások, a metrológia, a szabványosítás, a piacfelügyelet, az akkreditáció és a megfelelőségértékelési eljárások terén köztük fennálló különbségek csökkentése, többek között a nemzetközileg elfogadott eszközök alkalmazásának ösztönzésével;

               (b)
                     az akkreditáció nemzetközi szabályokkal összhangban történő alkalmazásának előmozdítása, a megfelelőségértékelési testületek szakmai kompetenciája és tevékenységei értékelésének támogatásaként; valamint

               (c)
                     a Kirgiz Köztársaság és vonatkozó nemzeti testületei részvételének és lehetőség szerint tagságának előmozdítása azon európai és nemzetközi szervezetekben, amelyek tevékenysége kapcsolódik a szabványokhoz, a megfelelőségértékeléshez, az akkreditációhoz, a metrológiához és a kapcsolódó feladatkörökhöz.

               58. cikk

               Átláthatóság

               1.
                     Egy műszaki előírásra vagy megfelelőségértékelési eljárásra vonatkozó javaslatnak a WTO Notifikációs Központjához történő továbbításakor a Fél legalább 60 napot biztosít a másik Fél számára írásbeli észrevételeinek megtételére, kivéve, ha sürgős biztonsági, egészségügyi, környezetvédelmi vagy nemzetbiztonsági problémák merülnek fel, vagy azok felmerülése fenyeget. A Felek mérlegelik az észrevételezési időszak meghosszabbítására irányuló indokolt megkereséseket.

               2.
                     Ha az egyik Fél a másik Féltől írásbeli észrevételeket kap a javasolt műszaki előírással vagy megfelelőségértékelési eljárással kapcsolatban, akkor az észrevételeket kapó Fél:

               (a)
                     a másik Fél kérésére saját illetékes szabályozó hatóságának részvételével megvitatja az írásbeli észrevételeket, és ezt olyan időpontban teszi, amikor az észrevételek figyelembe vehetők; valamint

               (b)
                     legkésőbb a műszaki előírás vagy a megfelelőségértékelési eljárás közzétételének napján írásban válaszol az észrevételekre.

               3.
                     A Felek legkésőbb az elfogadott műszaki előírás vagy megfelelőségértékelési eljárás közzétételének napján egy weboldalon közzéteszik az (1) bekezdésben említett értesítést követően kapott észrevételekre adott válaszaikat.

               4.
                     A Felek a másik Fél megkeresésére információt szolgáltatnak az általuk elfogadott vagy elfogadni kívánt műszaki előírás vagy megfelelőségértékelési eljárás céljairól, valamint jogalapjáról és indokáról.

               5.
                     A Felek biztosítják az általuk elfogadott műszaki előírások és megfelelőségértékelési eljárások közzétételét és díjmentes megtekinthetőségét egy weboldalon.

               6.
                     A Felek a WTO-nak küldött eredeti értesítéshez fűzött kiegészítés útján tájékoztatást nyújtanak a műszaki előírások és megfelelőségértékelési eljárások elfogadásáról és hatálybalépéséről, valamint az elfogadott végleges szövegekről.

               7.
                     Észszerű időintervallumot kell biztosítani a műszaki előírások közzététele és azok hatálybalépése között annak érdekében, hogy a másik Fél gazdasági szereplői alkalmazkodni tudjanak az előírásokhoz. Az „észszerű időintervallum” kifejezés legalább hat hónapos időszakot jelent, kivéve azokat az eseteket, amikor ez nem lenne hatékony a kitűzött jogszerű célok eléréséhez.

               8.
                     A Felek pozitívan viszonyulnak a másik Fél olyan észszerű megkereséséhez, amely a javasolt műszaki előírásnak az (1) bekezdés szerinti WTO-hoz való benyújtását követő észrevételezési időszak lejárta előtt érkezik be, és a műszaki előírás elfogadásának és hatálybalépésének napja közötti időszak meghosszabbítására irányul, azokat az eseteket kivéve, amikor a késedelem nem lenne hatékony a kitűzött jogszerű célok elérése szempontjából.

               59. cikk

               Jelölés és címkézés

               1.
                     A Felek megállapodnak abban, hogy a műszaki előírás tartalmazhat a jelölésre vagy a címkézésre vonatkozó követelményeket, vagy kizárólag foglalkozhat ezekkel. Ilyen esetekben a Felek a TBT-megállapodás 2.2. cikkében foglalt elveket alkalmazzák.

               2.
                     Amennyiben valamelyik Fél a termékek kötelező jelölését vagy címkézését írja elő:

               (a)
                     kizárólag olyan információk feltüntetését írja elő, amelyek relevánsak a termék fogyasztói vagy használói számára, vagy amelyek a termék kötelező műszaki előírásoknak való megfelelését jelölik;

               (b)
                     nem ír elő semmilyen előzetes jóváhagyást, regisztrációt vagy tanúsítást a termékek jelölésével vagy címkézésével kapcsolatban, sem valamilyen díj megfizetését olyan termékek forgalmazásának előfeltételeként, amelyek máskülönben megfelelnének a megállapított előírásoknak, kivéve, ha ez az emberek, állatok vagy növények egészségével vagy életével, a környezettel vagy a nemzetbiztonsággal kapcsolatos kockázatok miatt szükséges;

               (c)
                     ha a gazdasági szereplők számára egyedi azonosítószám használatát írja elő, akkor köteles az ilyen számot a másik Fél gazdasági szereplői részére indokolatlan késedelem nélkül, megkülönböztetésmentesen kiadni;

               (d)
                     feltéve, hogy az alább felsorolt elemek nem félrevezetőek, ellentmondásosak vagy zavarosak az árukat importáló Fél által előírt információkkal kapcsolatban, az adott Fél engedélyezi a következőket:

               (i)
                     az árukat importáló Fél nyelve mellett más nyelven is feltüntetett információk;

               (ii)
                     nemzetközileg elfogadott nómenklatúra, piktogramok, szimbólumok és grafikai ábrázolások; valamint

               (iii)
                     az árukat importáló Fél által kért információkon felüli további tájékoztatás;

               (e)
                     elfogadja, hogy a címkézésre – beleértve a kiegészítő címkézést vagy a címkézés helyesbítését is – a származási országban történő címkézés alternatívájaként vámraktárban vagy más kijelölt területen kerül sor; valamint

               (f)
                     adott esetben mérlegeli a termékhez fizikailag rögzített jelölés vagy címkék helyett a nem állandó vagy leválasztható címkék, illetve a kísérő dokumentációban szereplő jelölés vagy címkézés elfogadását.

               60. cikk

               Konzultációk

               1.
                     A másik Fél a TBT-fejezet koordinátorához intézett írásbeli kérés útján bármely Fél konzultációt kérhet a másik Féltől bármely, az e fejezet alapján felmerülő témában. A Felek mindent megtesznek annak érdekében, hogy az ügyet kölcsönösen kielégítő módon rendezzék, és e célból összehívhatják az Együttműködési Bizottságot.

               2.
                     Az egyértelműség érdekében ez a cikk nem sérti a Felek 14. fejezetből fakadó jogait és kötelezettségeit.

               61. cikk

               A TBT-fejezet koordinátora

               1.
                     Mindegyik Fél kijelöli a TBT-fejezet koordinátorát, és tájékoztatja a másik Felet, amennyiben a koordinátor személye változik. A TBT-fejezet koordinátorai kötelesek együtt munkálkodni e fejezet végrehajtása és a Felek közötti együttműködés előmozdítása érdekében minden olyan kérdésben, amely a TBT-megállapodáshoz kapcsolódik.

               2.
                     A TBT-fejezet koordinátorainak feladatai közé tartoznak a következők:

               (a)
                     e fejezet végrehajtásának és igazgatásának nyomonkövetése, beleértve a szabványok, műszaki előírások és megfelelőségértékelési eljárások kidolgozásával, elfogadásával, alkalmazásával vagy érvényesítésével kapcsolatos kérdéseket;

               (b)
                     kommunikáció a másik Fél TBT-fejezettel foglalkozó koordinátorával azokról a kezdeményezésekről, amelyeket a Felek által a szabványok, műszaki előírások és megfelelőségértékelési eljárások kidolgozása és javítása terén folytatott együttműködés fokozása érdekében tettek, valamint információcsere a szabványokkal, műszaki előírásokkal és megfelelőségértékelési eljárásokkal kapcsolatos nem kormányzati, regionális és multilaterális fórumokon bekövetkezett fejleményekről.

               3.
                     A TBT-fejezet koordinátorai a feladataik ellátásához megfelelő bármely megegyezésük szerinti módszerrel kommunikálnak egymással.

               5. FEJEZET

               EGÉSZSÉGÜGYI ÉS NÖVÉNYEGÉSZSÉGÜGYI KÉRDÉSEK

               62. cikk

               Célkitűzés

               E fejezet célja a Felek közötti kereskedelemben alkalmazott egészségügyi és növényegészségügyi (a továbbiakban: SPS) intézkedésekre vonatkozó elvek meghatározása, valamint együttműködés az állatjólét, a növények védelme és az antimikrobiális rezisztencia terén. Az e fejezetben meghatározott elveket a Felek oly módon alkalmazzák, amely megkönnyíti a kereskedelmet, és megakadályozza a közöttük folyó kereskedelem indokolatlan akadályainak kialakulását, ugyanakkor megőrzi az egyes Felek védelmi szintjét az emberek, állatok vagy növények egészsége vagy élete tekintetében.

               63. cikk

               Többoldalú kötelezettségek

               A Felek megerősítik az SPS-megállapodás alapján fennálló jogaikat és kötelezettségeiket.

               64. cikk

               Alapelvek

               1.
                     A Felek biztosítják, hogy az SPS-intézkedések kidolgozása és alkalmazása az arányosság, az átláthatóság, a megkülönböztetésmentesség és a tudományos indokoltság elve alapján, valamint a nemzetközi szabványok (az 1951. december 6-án Rómában aláírt Nemzetközi Növényvédelmi Egyezmény (a továbbiakban: IPPC), az Állategészségügyi Világszervezet (a továbbiakban: OIE) és a Codex Alimentarius Főbizottság (a továbbiakban: Codex Alimentarius)) figyelembevételével történjen.

               2.
                     Mindkét Fél biztosítja, hogy köz-, állat- és növény-egészségügyi intézkedéseik – azonos vagy hasonló feltételek fennállása esetén – nem idéznek elő önkényes és indokolatlanul hátrányos megkülönböztetést saját területük és a másik Fél területe között. Az SPS-intézkedések alkalmazásának módja nem valósítja meg a Felek közötti kereskedelem rejtett korlátozását.

               3.
                     Az egyes Felek biztosítják, hogy az SPS-intézkedéseket, -eljárásokat vagy -ellenőrzéseket végrehajtják, és hogy indokolatlan késedelem nélkül megválaszolják a másik Fél illetékes hatóságától érkező információkéréseket oly módon, hogy a behozott termékek ne részesüljenek a hasonló hazai termékeknél kedvezőtlenebb bánásmódban.

               65. cikk

               Importkövetelmények

               1.
                     Az importáló Fél importkövetelményei az exportáló Fél teljes területén alkalmazandók, a 64. cikkre is figyelemmel.

               2.
                     Az élelmiszer- és mezőgazdasági termékek Felek közötti kereskedelméhez esetlegesen szükséges bizonyítványokban meghatározott importkövetelmények az IPPC, az OIE és a Codex Alimentarius elvein és azok vonatkozó szabványain alapulnak, kivéve, ha az importkövetelményeket az SPS-megállapodásban előírt alkalmazandó nemzetközi szabályokkal összhangban végzett, tudományosan megalapozott kockázatértékelés támasztja alá.

               3.
                     A Kirgiz Köztársaság által kiadott importengedélyekben meghatározott követelmények nem tartalmazhatnak a (2) bekezdésben említett bizonyítványokban meghatározottaknál szigorúbb egészségügyi és állategészségügyi feltételeket. A Feleknek olyan harmonizált importbizonyítványokat kell alkalmazniuk, amelyeket központi szinten kezelnek, és amelyek az exportáló Fél teljes területén alkalmazandók.

               66. cikk

               Az állatok és növények egészségével kapcsolatos intézkedések

               Az SPS-megállapodásnak és a vonatkozó IPPC-, OIE- és Codex Alimentarius-szabványoknak, iránymutatásoknak vagy ajánlásoknak megfelelően:

               (a)
                     a Felek elismerik a károsítóktól vagy betegségtől mentes terület, valamint az alacsony károsító- vagy betegségprevalenciájú területek elvét;

               (b)
                     az importáló Fél az exportáló Félre alkalmazandó egészségügyi intézkedéseit a károsító vagy betegség által érintett exportáló Fél által meghozott, körzetekre vonatkozó döntésekre alapozza, feltéve, hogy így biztosított az importáló Fél megfelelő védelmi szintje;

               (c)
                     a károsítóktól vagy betegségtől mentes területek és az alacsony károsító- vagy betegségprevalenciájú területek meghatározása során a Felek figyelembe veszik az olyan tényezőket, mint például a földrajzi helyzet, az ökológiai rendszerek, a járványügyi felügyelet, valamint az ilyen területek egészségügyi vagy növényegészségügyi ellenőrzéseinek hatékonysága.

               67. cikk

               Vizsgálatok és ellenőrzések

               Az importáló Fél által az exportáló Fél területén, utóbbi ellenőrzési és tanúsítási rendszereinek értékelése és elismerése érdekében végzett vizsgálatokat és ellenőrzéseket a vonatkozó IPPC-, OIE- és Codex Alimentarius-szabványokkal, iránymutatásokkal és ajánlásokkal összhangban kell végrehajtani. A vizsgálatok és ellenőrzések költségét az azokat végző Fél viseli.

               68. cikk

               Információcsere és együttműködés

               1.
                     A Felek megvitatják a meglévő SPS-, valamint állatjóléti intézkedéseket, azok kidolgozását és végrehajtását, valamint információt cserélnek azokkal kapcsolatban. Az ilyen megbeszélések és információcsere során – adott esetben – figyelembe kell venni az SPS-megállapodást, valamint az IPPC, az OIE és a Codex Alimentarius szabványait, iránymutatásait vagy ajánlásait.

               2.
                     A Felek megállapodnak abban, hogy információ-, szakértelem- és tapasztalatcsere révén együttműködnek az élelmiszer-biztonsággal, az állategészségüggyel, az állatjóléttel, a növényegészségüggyel, a növények védelmével és az antimikrobiális rezisztenciával kapcsolatos kérdésekben az e területeken történő kapacitásépítés céljából. Ez az együttműködés a technikai segítségnyújtásra is kiterjedhet.

               3.
                     A Felek bármely Fél kérésére kellő időben párbeszédet folytatnak az SPS-kérdésekben, a témával kapcsolatos, illetve az e fejezet hatálya alá tartozó egyéb, sürgős kérdések megvitatása céljából. Az Együttműködési Bizottság szabályokat fogadhat el az ilyen párbeszéd lebonyolítására.

               4.
                     A Felek kapcsolattartó pontokat jelölnek ki az e fejezetben szabályozott kérdésekkel kapcsolatos kommunikáció céljából, és folyamatosan naprakésszé teszik azokat.

               69. cikk

               Átláthatóság

               Minden Fél:

               (a)
                     átláthatóságra törekednek a kereskedelemre vonatkozó SPS-intézkedések, és különösen a másik Fél importjaira vonatkozó SPS-előírások terén;

               (b)
                     a másik Fél kérésére, az ilyen kérést követő két hónapon belül tájékoztatást ad arról, milyen előírások vonatkoznak bizonyos termékek importjára, beleértve azt is, ha kockázatértékelésre van szükség; valamint

               (c)
                     indokolatlan késedelem nélkül levélben, faxon vagy e-mailben értesíti a másik Fél kapcsolattartóját bármely súlyos vagy jelentős állat- vagy növényegészségügyi kockázatról, beleértve a Felek közötti kereskedelem tárgyát képező árukkal kapcsolatos élelmiszer-vészhelyzeteket is.

               6. FEJEZET

               SZOLGÁLTATÁSKERESKEDELEM ÉS BERUHÁZÁS

               70. cikk

               Célkitűzés, alkalmazási kör és hatály

               1.
                     A Felek, megerősítve a WTO-egyezmény alapján fennálló kötelezettségvállalásaikat, megteszik a szükséges intézkedéseket a szolgáltatáskereskedelem és a beruházás kölcsönös feltételeinek javítása céljából.

               2.
                     E fejezet egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, mint amely kötelezettségeket ír elő a 9. fejezet hatálya alá tartozó közbeszerzések tekintetében.

               3.
                     Ez a fejezet nem alkalmazandó a Felek által nyújtott támogatásokra.

               4.
                     A Felek újólag megerősítik azon jogukat, hogy saját területükön belül szabályozási intézkedéseket hozzanak olyan legitim szakpolitikai célkitűzések megvalósítása érdekében, mint a népegészségügy, a szociális szolgáltatások, a közoktatás, a biztonság, a környezet – ideértve az éghajlatváltozást – és a közerkölcs védelme, a szociális vagy fogyasztóvédelem, a magánélet védelme és az adatvédelem, valamint a kulturális sokféleség előmozdítása és védelme.

               5.
                     Ez a fejezet nem vonatkozik a Felek munkaerőpiacaira történő belépést kereső természetes személyeket érintő intézkedésekre, illetve az állampolgárságot, a tartózkodást vagy az állandó munkavállalást érintő intézkedésekre.

               6.
                     E fejezet egyetlen rendelkezése sem akadályozza meg valamely Felet abban, hogy intézkedéseket alkalmazzon természetes személyeknek a területére való belépésének vagy ideiglenes ott tartózkodásának szabályozására, ideértve azokat az intézkedéseket, amelyek a természetes személyek testi épségének védelme és jogszerű határátlépésének biztosítása érdekében szükségesek, feltéve, hogy az ilyen intézkedések alkalmazására nem olyan módon kerül sor, hogy az hatálytalanítaná vagy hátrányosan befolyásolná a másik Felet a jelen fejezet alapján megillető előnyöket. Önmagában az, hogy bizonyos országok természetes személyei vízumkötelezettség alá esnek, míg mások nem, nem tekinthető úgy, hogy hatálytalanítaná vagy befolyásolná az e fejezet szerinti előnyöket.

               7.
                     E fejezet alkalmazásában nem kell figyelembe venni az egyik Fél által biztosított elbánást:

               (a)
                     amelyet olyan megállapodás alapján biztosítanak, amely lényegesen liberalizálja a GATS V. és Va. cikkében foglalt kritériumoknak megfelelő szolgáltatások kereskedelmét (beleértve a letelepedést is a szolgáltatások területén), vagy amelyet olyan megállapodás alapján biztosítanak, amely lényegesen liberalizálja a letelepedést más olyan gazdasági tevékenységek terén, amely az ilyen tevékenységek tekintetében azonos kritériumoknak felel meg;

               (b)
                     amely valamely természetes személy vagy vállalkozás gazdaságitevékenység-végzésének engedélyezésére vagy tanúsítására vonatkozó előírások vagy kritériumok, illetve prudenciális intézkedések elismerését biztosító intézkedésekből ered.

               8.
                     E fejezet nem vonatkozik az audiovizuális ágazatra.

               71. cikk

               Fogalommeghatározások

               E fejezet alkalmazásában:

               (a)
                     „az államhatalom gyakorlása során végzett tevékenység”: nem üzleti alapon és nem egy vagy több gazdasági szereplővel versenyben végzett tevékenység, beleértve a nyújtott szolgáltatásokat is;

               (b)
                     „fióktelep”: az egyik Fél területén létesített, jogi személyiséggel nem rendelkező olyan telephely, amely állandó jellegű (például egy anyavállalat kiterjesztéseként létesített telephely a másik Fél területén), saját ügyvezetéssel rendelkezik és megfelelően felszerelt ahhoz, hogy üzleti tárgyalásokat folytasson harmadik felekkel, akiknek – jóllehet tudatában vannak annak, hogy szükség esetén jogi kapcsolatot fognak létesíteni a másik Fél területén lévő anyavállalattal – nem kell közvetlenül az ilyen anyavállalattal tárgyalniuk, hanem üzleti tranzakcióikat lebonyolíthatják az anyavállalat kiterjesztését képező telephelyen keresztül is;

               (c)
                     „határokon átnyúló szolgáltatásnyújtás”: olyan szolgáltatásnyújtás, amely:

               (i)
                     egyik Fél területéről a másik Fél területére történik; vagy

               (ii)
                     amelyet az egyik Fél területén a másik Fél fogyasztója vesz igénybe (szolgáltatás);

               (d)
                     „gazdasági tevékenység”: idetartozik az ipari, kereskedelmi és szakmai jellegű, valamint kézműipari szolgáltatás vagy tevékenység, nem tartozik azonban ide az államhatalom gyakorlása során nyújtott szolgáltatás és végzett tevékenység;

               (e)
                     „vállalkozás”: letelepedés útján létrehozott jogi személyiséggel rendelkező szervezet, fióktelep vagy képviseleti iroda;

               (f)
                     „letelepedés”: egy jogi személy létrehozása vagy felvásárlása, beleértve a jogi személyben való tőkerészesedést, illetve fiók vagy képviseleti iroda létrehozását is az Európai Unió vagy a Kirgiz Köztársaság területén, tartós gazdasági kapcsolatok létrehozása vagy fenntartása céljából;

               (g)
                     „vállalaton belül áthelyezett személy”: olyan természetes személy, aki valamely Fél jogi személyének alkalmazásában állt, vagy a másik Fél területére való belépésre és ideiglenes tartózkodásra vonatkozó kérelme benyújtásának időpontját közvetlenül megelőző legalább egy éven keresztül abban partner volt, és akit egy másik Fél területén letelepedett vállalkozáshoz ideiglenesen áthelyeznek, amely a korábbi jogi személy ugyanazon csoportjának részét képezi, beleértve annak képviseleti irodáját, leányvállalatát, fióktelepét vagy anyavállalatát, feltéve, hogy:

               (i)
                     az érintett természetes személy a következő kategóriák valamelyikébe tartozik:

               (A)
                     menedzserek vagy vállalatvezetők: magas beosztásban dolgozó személyek, akik elsősorban irányítják a szervezet igazgatását és akiket főleg az üzleti vállalkozás igazgatótanácsa vagy részvényesei, illetve ezekkel egyenrangú tagjai felügyelnek vagy irányítanak, és legalább:

               (1)
                     a vállalkozást vagy annak egy részlegét igazgatják;

               (2)
                     más felügyeleti, szakmai irányító vagy vezető beosztást ellátó munkavállalók tevékenységeit felügyelik és ellenőrzik, valamint

               (3)
                     személyes hatáskörrel rendelkeznek a felvételre vagy elbocsátásra, illetve a felvétel vagy elbocsátás ajánlására vagy egyéb személyügyi műveletekre;

               (B)
                     szakértők: olyan személyek, akik a vállalkozás termeléséhez, a kutatóberendezések használatához, a technikák, folyamatok, eljárások alkalmazásához vagy az irányításhoz alapvetően szükséges szakismerettel rendelkeznek; vagy

               (C)
                     gyakornok munkavállalók: egyetemi diplomával rendelkező személyek, akiket karrierfejlesztés vagy üzleti technikákkal vagy módszerekkel kapcsolatos képzés céljából ideiglenesen áthelyeznek
                  8
               ;

               (ii)
                     az Európai Unió esetében az i. alpont B) alpontjában említett ismeretek felmérése során nem csupán a vállalatspecifikus ismereteket veszik figyelembe, hanem azt is, hogy az adott természetes személy rendelkezik-e magas szintű képzettséggel a végzett munka vagy a különleges műszaki ismereteket megkövetelő szakterület jellegének megfelelően, ideértve az elismert szakmai szervezetben való tagságot is;

               (h)
                     „a Fél beruházója”: a másik Fél területén letelepedés útján gazdasági tevékenységet folytatni kívánó vagy folytató bármely természetes vagy jogi személy;

               (i)
                     „jogi személy”: olyan jogalany, amelyet a hatályos jog szerint megfelelő formában hoztak létre vagy más módon szerveződött függetlenül attól, hogy nyereségérdekelt-e vagy sem, illetve hogy magán- vagy állami tulajdonban van, ideértve a közjogi szervezet, a tröszt, a partnerség, a közös vállalkozás, az egyszemélyes gazdasági társaság és a társult vállalkozás formáját is;

               (j)
                     „valamely Fél jogi személye”: az Európai Unió vagy tagállamai jogának, illetve a Kirgiz Köztársaság jogának megfelelően létrehozott jogi személy, amelynek bejegyzett székhelye, központi ügyvezetési helye vagy elsődleges üzleti tevékenységének helye az Európai Unió, illetve a Kirgiz Köztársaság területén található; azokban az esetekben, amikor az Európai Unió vagy tagállamai jogának, illetve a Kirgiz Köztársaság jogának megfelelően létrehozott jogi személynek csak a bejegyzett székhelye vagy központi ügyvezetése van az Európai Unió, illetve a Kirgiz Köztársaság területén, nem tekintendő valamely Fél jogi személyének, kivéve, ha lényeges üzleti tevékenységet folytat az Európai Unió, illetve a Kirgiz Köztársaság területén; az Európai Unió vagy a Kirgiz Köztársaság területén kívül telephellyel rendelkező és az Európai Unió valamely tagállamának vagy a Kirgiz Köztársaságnak az állampolgárai által ellenőrzött hajózási társaságok szintén kedvezményezettjei e fejezetnek, amennyiben hajóik az Európai Unió adott tagállama vagy a Kirgiz Köztársaság vonatkozó jogszabályai szerint kerültek bejegyzésre, és az Európai Unió adott tagállamának vagy a Kirgiz Köztársaságnak a lobogója alatt hajóznak;

               (k)
                     „az Európai Unió természetes személye” és „a Kirgiz Köztársaság természetes személye”: az Európai Unió valamely tagállamának állampolgára, illetve a Kirgiz Köztársaság állampolgára, az Európai Unió adott tagállama
                  9
               , illetve a Kirgiz Köztársaság nemzeti jogszabályaival és egyéb rendelkezéseivel összhangban;

               (l)
                     „működés”: valamely vállalkozás működtetése, igazgatása, fenntartása, használata, haszonélvezete és értékesítése vagy arról való egyéb rendelkezés;

               (m)
                     „szolgáltatás”: bármely ágazatba tartozó bármely szolgáltatás
                  10
               , az államhatalom gyakorlása során nyújtott szolgáltatások kivételével;

               (n)
                     „szolgáltató”: bármely természetes vagy jogi személy, aki/amely szolgáltatást kíván nyújtani vagy szolgáltatást nyújt;

               (o)
                     „egy Fél jogi személyének leányvállalata”: olyan jogi személy, amely az adott Fél egy másik jogi személyének ellenőrzése alatt áll;

               (p)
                     „szolgáltatásnyújtás” a szolgáltatás előállítása, terjesztése, marketingje, értékesítése és végrehajtása.

               72. cikk

               Legnagyobb kedvezményes elbánás és nemzeti elbánás

               1.
                     A területén gazdasági tevékenységet folytató vállalkozások letelepedése és működése tekintetében az Európai Unió a Kirgiz Köztársaság befektetőit és azok vállalkozásait legalább olyan kedvező elbánásban részesíti, mint bármely harmadik ország befektetőit és azok vállalkozásait.

               2.
                     A területén gazdasági tevékenységeket folytató vállalkozások letelepedése és működése tekintetében a Kirgiz Köztársaság az Európai Unió befektetőit és azok vállalkozásait legalább olyan kedvező elbánásban részesíti, mint saját befektetőit és azok vállalkozásait, vagy bármely harmadik ország befektetőit és azok vállalkozásait, attól függően, hogy melyik a kedvezőbb.

               3.
                     Az egyértelműség érdekében az (1) és (2) bekezdésben említett elbánás nem foglalja magában az egyéb nemzetközi megállapodásokban biztosított beruházó és állam közötti vitarendezési eljárásokat. A valamely Fél által harmadik féllel kötött egyéb nemzetközi megállapodásokban foglalt lényegi rendelkezések önmagukban nem minősülnek az e cikk szerinti elbánásnak. Az egyik Fél által az ilyen rendelkezések
                  11
                alapján hozott intézkedések az (1) és (2) bekezdésben említett elbánásnak minősülhetnek, és így e cikk megsértését eredményezhetik.

               4.
                     E cikk (1), (2) és (3) bekezdését nem kell alkalmazni a légi közlekedésre, a belvízi közlekedésre és a tengeri szállításra.

               73. cikk

               Horizontális korlátozás a szolgáltatások tekintetében

               1.
                     E fejezet bármely más rendelkezése ellenére a Felek nem kötelezhetők arra, hogy a GATS hatálya alá tartozó ágazatok vagy intézkedések tekintetében kedvezőbb elbánást biztosítsanak, mint amelyet az adott Fél a GATS alapján köteles biztosítani, és ez minden egyes szolgáltatási ágazat, alágazat és szolgáltatásnyújtási mód tekintetében érvényes.

               2.
                     Az egyértelműség érdekében a szolgáltatások tekintetében a Felek egyedi kötelezettségvállalásait tartalmazó GATS-listákat, beleértve a fenntartásokat, valamint az Európai Unió esetében annak a II. cikk szerinti kivételekről szóló mellékletét (a legnagyobb kedvezményes elbánás alóli kivételek jegyzéke) bele kell foglalni e megállapodásba, és e listák a megállapodás részét képezik, és azokat alkalmazni kell.

               74. cikk

               Prudenciális kivételek

               1.
                     E megállapodás egyik rendelkezése sem értelmezhető úgy, mint amely megakadályozza az egyik Felet abban, hogy prudenciális okokból intézkedéseket fogadjon el vagy tartson fenn a befektetők, a betétesek, a biztosításikötvény-tulajdonosok és az olyan személyek védelme érdekében, amelyeknek valamely pénzügyi szolgáltató letéteményesi kötelezettséggel tartozik, vagy annak érdekében, hogy biztosítsa a pénzügyi rendszer sértetlenségét és stabilitását. Amennyiben az ilyen intézkedések nem felelnek meg e megállapodásnak, nem használhatók a Fél e megállapodás szerinti kötelezettségvállalásainak vagy kötelezettségeinek kikerülésére.

               2.
                     E megállapodás egyik rendelkezése sem értelmezhető úgy, mint amely előírná valamely Fél részére az egyedi fogyasztóinak ügyeire és számlájára vonatkozó információk, vagy az állami szervek birtokában lévő bármely bizalmas vagy saját információ átadását.

               75. cikk

               Előnyök megtagadása

               Az egyik Fél megtagadhatja a másik Fél jogi személyétől, illetve az ilyen jogi személy által a területén létrehozott vállalkozástól az e fejezetből származó előnyöket, amennyiben a megtagadó Fél olyan intézkedéseket fogad el vagy tart fenn a nemzetközi béke és biztonság fenntartásával kapcsolatban, beleértve az emberi jogok védelmét is:

               (a)
                     amelyek tiltják az adott jogi személlyel vagy annak vállalkozásával folytatott ügyleteket; vagy

               (b)
                     amelyeket megsértenének vagy kijátszanának, ha az e fejezet szerinti előnyöket az adott jogi személy vagy annak vállalkozása számára biztosítanák, beleértve azt az esetet is, amikor az intézkedések tiltják az olyan természetes személlyel folytatott ügyleteket, akinek az adott jogi személy vagy annak vállalkozása a tulajdonában áll, vagy aki az utóbbiakat ellenőrzi.

               76. cikk

               Vállalaton belül áthelyezett személyek

               1.
                     Mindkét Fél lehetővé teszi a másik Fél beruházói számára, hogy vállalkozásaikban e másik Fél természetes személyeit alkalmazzák, feltéve, hogy ezek az alkalmazottak vállalaton belül áthelyezett személyek.

               2.
                     Az (1) bekezdésben említett természetes személyek belépése és ideiglenes tartózkodása a következő időszakokra szól:

               (a)
                     menedzserek vagy vállalatvezetők esetében legfeljebb hároméves időszak;

               (b)
                     szakértők esetében legfeljebb hároméves időszak; valamint

               (c)
                     gyakornok munkavállalók esetében legfeljebb egyéves időszak.

               3.
                     A Felek belépésről, tartózkodásról, foglalkoztatási és szociális biztonsági intézkedésekről szóló jogszabályai és egyéb rendelkezései szerinti bármely egyéb követelmény tovább alkalmazandó, beleértve a tartózkodási időszakról, a minimálbérről és a kollektív bérmegállapodásokról szóló rendeleteket is.

               4.
                     Ez a cikk nem alkalmazandó azokban az esetekben, amikor a vállalaton belül áthelyezett személy ideiglenes tartózkodásának célja vagy hatása az, hogy zavarja vagy más módon befolyásolja a munkaügyi vagy vezetőségi viták vagy tárgyalások kimenetelét.

               77. cikk

               A beruházások fokozatos liberalizálása

               A Felek felismerik annak fontosságát, hogy a vállalkozások területükön való letelepedésére és működésére tekintettel egymás beruházóinak nemzeti elbánást biztosítsanak, továbbá meg fogják vizsgálni, hogy kölcsönösen kielégítő alapon, illetve az Együttműködési Bizottság ajánlásainak fényében tehetnek előrelépést e cél irányába.

               78. cikk

               Felfüggesztési záradék

               1.
                     A Felek mindent elkövetnek annak érdekében, hogy elkerüljék az olyan intézkedések vagy lépések megtételét, amelyek egymás beruházói számára az e megállapodás aláírásának napján fennálló helyzethez képest korlátozottabbá tennék területükön a vállalkozások letelepedésének és működésének feltételeit.

               2.
                     A partnerség és az együttműködés szellemében és a 13. fejezet figyelembevételével a Kirgiz Köztársaság tájékoztatja az Európai Uniót arról a szándékáról, hogy olyan új jogszabályokat vagy egyéb rendelkezéseket kíván elfogadni, amelyek az Európai Unió beruházói vállalkozásainak kirgiz köztársaságbeli letelepedésére vagy működésére vonatkozó feltételeket az e megállapodás aláírását megelőző napon fennálló helyzetnél szigorúbbá tehetik.

               3.
                     Az Európai Unió felkérheti a Kirgiz Köztársaságot, hogy közölje a (2) bekezdésben említett új jogszabályoknak és egyéb rendelkezéseknek a tervezetét, és kezdjen konzultációt e tervezetekről.

               4.
                     Amennyiben a Kirgiz Köztársaságban bevezetett új jogszabályok vagy egyéb rendelkezések az Európai Unió beruházói vállalkozásainak működési feltételeit az e megállapodás aláírásának napján fennálló helyzethez képest korlátozóbbá tennék, az ilyen jogszabályok vagy egyéb rendelkezések a hatálybalépésük időpontjában a Kirgiz Köztársaságban már letelepedett vállalkozásokra a hatálybalépésüktől számított három évig nem alkalmazandók.

               5.
                     Az egyértelműség érdekében a Kirgiz Köztársaság által megkülönböztetésmentes módon alkalmazott adóintézkedések nem tekinthetők a (4) bekezdés értelmében korlátozóbbnak.

               79. cikk

               Határokon átnyúló szolgáltatásnyújtás

               1.
                     A Felek e fejezet rendelkezéseivel összhangban vállalják, hogy megteszik a szükséges lépéseket a Felek közötti, határokon átnyúló szolgáltatásnyújtás fokozatos lehetővé tétele érdekében, figyelembe véve saját szolgáltatási ágazataik fejlődését.

               2.
                     Az Együttműködési Tanács ajánlásokat tesz az e cikkben foglaltak végrehajtására.

               80. cikk

               Együttműködés egy piacorientált szolgáltatási ágazatért a Kirgiz Köztársaságban

               A Felek együttműködnek annak érdekében, hogy piacorientált szolgáltatási ágazatot alakítsanak ki a Kirgiz Köztársaságban.

               81. cikk

               Tengeri szállítási szolgáltatások

               1.
                     A Felek üzleti és megkülönböztetésmentes alapon alkalmazzák a nemzetközi tengeri piacokhoz és kereskedelemhez való korlátlan hozzáférés elvét.

               2.
                     Az (1) bekezdésben említett alapelv alkalmazása során a Felek:

               (a)
                     a harmadik országokkal kötendő jövőbeni, a tengeri szállítási szolgáltatásokról – ideértve a száraz és a folyékony ömlesztett áru szállítását és a menetrend szerinti járatokat is – szóló kétoldali megállapodásokba nem foglalnak bele rakománymegosztási záradékot, és észszerű időn belül felbontják a korábbi megállapodásokból kifolyólag még fennálló ilyen rakománymegosztási megállapodásokat; valamint

               (b)
                     e megállapodás hatálybalépésekor eltörölnek minden olyan egyoldalú intézkedést, igazgatási, technikai és egyéb akadályt, illetve tartózkodnak minden ilyentől, amely rejtett korlátozó vagy megkülönböztető hatást gyakorolhat a szabad szolgáltatásnyújtásra a nemzetközi tengeri szállításban.

               82. cikk

               Egyéb szállítási szolgáltatások

               A Felek közötti, kereskedelmi igényeikhez igazított közlekedés összehangolt fejlesztésének biztosítása érdekében a Felek között e megállapodás hatálybalépését követően megtárgyalt egyedi megállapodások szabályozhatják a kölcsönös piacra jutás és a szolgáltatásnyújtás feltételeit a közúti, vasúti és belvízi közlekedés, valamint adott esetben a légi közlekedés terén.

               7. FEJEZET

               TŐKEMOZGÁSOK, FIZETÉSI MŰVELETEK ÉS ÁTUTALÁSOK, VALAMINT IDEIGLENES VÉDINTÉZKEDÉSEK

               83. cikk

               Folyó fizetési mérleg

               E megállapodás egyéb rendelkezéseinek sérelme nélkül, a Felek szabadon átváltható valutában és adott esetben az Egyesült Nemzetek Monetáris és Pénzügyi Konferenciáján 1944. július 22-én elfogadott, a Nemzetközi Valutaalap alapokmányának cikkeivel összhangban engedélyeznek minden fizetési műveletet a Felek közötti folyó fizetési mérlegben megjelenő ügyletek tekintetében.

               84. cikk

               Tőkemozgások

               1.
                     A fizetési mérleg tőkemérlegében és pénzügyi mérlegében megjelenő ügyletek tekintetében a Felek e megállapodás hatálybalépésének napjától kezdve biztosítják a területükön alkalmazandó jogszabályoknak és a 6. fejezet rendelkezéseinek megfelelően eszközölt közvetlen beruházásokkal kapcsolatos tőke szabad mozgását, továbbá e beruházások és az ezekből származó bármilyen bevétel megszüntetését vagy visszahonosítását.

               2.
                     E megállapodás egyéb rendelkezéseinek sérelme nélkül, egyik Fél sem vezet be semmiféle új korlátozást az Európai Unió tagállamai és a Kirgiz Köztársaság lakosai közötti tőkemozgások és folyó fizetések tekintetében, és nem növelik a fennálló intézkedések korlátozó jellegét.

               3.
                     A Felek konzultálnak egymással az egymás közötti tőkemozgás megkönnyítése érdekében, ezáltal támogatva a kereskedelem és a beruházások előmozdítását.

               85. cikk

               A tőkemozgásra, fizetési műveletekre vagy átutalásokra vonatkozó jogszabályok és egyéb rendelkezések alkalmazása

               1.
                     A 82. és 83. cikk nem akadályozza a Feleket abban, hogy az alábbiakra vonatkozó jogszabályaikat és egyéb rendelkezéseiket alkalmazzák:

               (a)
                     csőd, fizetésképtelenség vagy a hitelezők jogainak védelme;

               (b)
                     pénzügyi eszközök kibocsátása, az azokkal való kereskedelem és ügyletek;

               (c)
                     pénzügyi beszámolás vagy nyilvántartás vezetése a tőkemozgásokról, fizetési műveletekről vagy átutalásokról, amennyiben ez a bűnüldöző vagy pénzügyi szabályozó hatóságok részére történő segítségnyújtás érdekében szükséges;

               (d)
                     bűncselekmények, megtévesztő vagy csalárd gyakorlat;

               (e)
                     a bírósági jellegű eljárásokban hozott végzések vagy ítéletek betartásának biztosítása; vagy

               (f)
                     szociális biztonság, állami nyugdíjbiztosítás vagy kötelező megtakarítási rendszerek.

               2.
                     Az (1) bekezdésben említett jogszabályok és egyéb rendelkezések nem alkalmazhatók önkényes vagy megkülönböztető módon, illetve nem alkalmazhatók más olyan módon, ami a tőkemozgások, fizetési műveletek vagy átutalások rejtett korlátozásának minősül.

               86. cikk

               Ideiglenes védintézkedések

               1.
                     Kivételes körülmények esetén, amennyiben a Kirgiz Köztársaság vagy az Európai Unió azon tagállamai esetében, amelyek pénzneme nem az euró, a monetáris és az árfolyam-politika működésében, illetve az Európai Unió esetében a gazdasági és monetáris unió működésében súlyos nehézségek jelentkeznek vagy ilyen nehézségek veszélye fenyeget, az érintett Fél a tőkemozgások, a fizetési műveletek vagy az átutalások tekintetében legfeljebb hat hónapos időszakra védintézkedéseket fogadhat el vagy tarthat fenn.

               2.
                     Az (1) bekezdésben említett intézkedéseket a szigorúan szükséges mértékre kell korlátozni.

               87. cikk

               Korlátozások a fizetési mérleggel vagy a külső finanszírozással kapcsolatos nehézségek esetén

               1.
                     Amennyiben a Felek egyike a fizetési mérleggel és a külső finanszírozással kapcsolatban súlyos nehézségeket, illetve ennek veszélyét tapasztalja, korlátozó intézkedéseket fogadhat el vagy tarthat fenn a tőkemozgásokkal, fizetési műveletekkel és átutalásokkal kapcsolatban
                  12
               .

               2.
                     Az (1) bekezdésben említett intézkedések:

               (a)
                     adott esetben összhangban állnak a Nemzetközi Valutaalap alapokmányának cikkeivel;

               (b)
                     nem lépik túl a fizetési mérleggel vagy a külső finanszírozással kapcsolatos súlyos nehézségek vagy azok veszélyének kezeléséhez szükséges mértéket;

               (c)
                     átmenetiek kell legyenek és fokozatosan meg kell szüntetni azokat, amint az (1) bekezdésben leírt körülmények javulnak;

               (d)
                     kerülik a másik Fél kereskedelmi, gazdasági és pénzügyi érdekeit érintő szükségtelen károkozást;

               (e)
                     nem részesítik kedvezőtlenebb elbánásban valamelyik Felet, mint hasonló helyzetekben a nem részes feleket.

               3.
                     Az árukereskedelem esetében az egyes Felek korlátozó intézkedéseket fogadhatnak el a külső pénzügyi helyzet vagy a fizetési mérleg megóvása érdekében. Az ilyen intézkedéseknek összhangban kell állniuk a GATT-tal, valamint az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény fizetési mérlegre vonatkozó rendelkezéseiről szóló egyetértési megállapodással.

               4.
                     A szolgáltatáskereskedelem esetében a Felek bármelyike elfogadhat korlátozó intézkedéseket a külső pénzügyi helyzete vagy a fizetési mérlege megóvása céljából. Az ilyen intézkedéseknek összhangban kell lenniük a GATS XII. cikkével.

               5.
                     Az a Fél, amely az (1) és a (2) bekezdés szerinti intézkedéseket tart fenn vagy fogadott el, haladéktalanul értesíti azokról a másik Felet.

               6.
                     Amennyiben valamelyik Fél korlátozásokat fogad el vagy tart fenn e cikk alapján, haladéktalanul konzultációt kell tartani az Együttműködési Bizottságban, kivéve, ha az ilyen konzultációkat más fórumokon tartják. A konzultációk során megvizsgálják a fizetési mérleggel és a külső finanszírozással kapcsolatos, az adott intézkedéseket eredményező nehézséget, többek között az alábbi tényezők figyelembevételével:

               (a)
                     a fizetési mérleggel vagy a külső finanszírozással kapcsolatos nehézségek természete és mértéke;

               (b)
                     a külső gazdasági és kereskedelmi környezet; valamint

               (c)
                     a rendelkezésre álló alternatív korrekciós intézkedések.

               7.
                     A (6) bekezdésben említett konzultációk során foglalkoznak azzal, hogy a korlátozó intézkedések megfelelnek-e az (1) és (2) bekezdésnek. A Felek elfogadják a Nemzetközi Valutaalap (IMF) által bemutatott valamennyi statisztikai vagy tényszerű jellegű megállapítást – amennyiben ilyenek rendelkezésre állnak –, és a következtetéseknek figyelembe kell venniük a Valutaalapnak az érintett Fél fizetésimérleg- és külső pénzügyi helyzetéről szóló értékelését.

               8. FEJEZET

               Szellemitulajdon-jogok

               A. SZAKASZ

               ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

               88. cikk

               Célkitűzések

               E fejezet célkitűzései a következők:

               (a)
                     az innovatív és kreatív termékek és szolgáltatások előállításának és értékesítésének megkönnyítése a Felek között, ezáltal hozzájárulva a Felek gazdaságának fenntarthatóbbá és inkluzívabbá tételéhez;

               (b)
                     a Felek közötti kereskedelem megkönnyítése és szabályozása, valamint e kereskedelem torzulásainak és akadályainak csökkentése; valamint

               (c)
                     a szellemitulajdon-jogok megfelelő szintű és hatékony védelmének és érvényesítésének megvalósítása.

               89. cikk

               A kötelezettségek jellege és hatálya

               1.
                     A Felek végrehajtják azokat a szellemitulajdon-jogokkal foglalkozó nemzetközi szerződéseket, amelyeknek részes felei, többek között a TRIPS-megállapodást. Ez a fejezet kiegészíti és pontosítja a Feleknek a TRIPS-megállapodásból, illetve egyéb, a szellemi tulajdon területén megkötött azon nemzetközi egyezményekből eredő jogait és kötelezettségeit, amelyeknek részes Felei.

               2.
                     E fejezet alkalmazásában „szellemitulajdon-jogok”: a megállapodás e fejezete 92–136. cikkében vagy a TRIPS-megállapodás II. része 1–7. szakaszában említett valamennyi kategóriájú szellemitulajdon-jog.

               3.
                     A szellemitulajdon-jogok védelme magában foglalja az ipari tulajdon oltalmáról szóló, 1979. szeptember 28-án módosított 1883. március 20-i Párizsi Egyezmény (a továbbiakban: Párizsi Egyezmény) 10a. cikkében említett tisztességtelen verseny elleni védelmet.

               4.
                     E fejezet nem akadályozza meg a Feleket abban, hogy alkalmazzák joguk azon rendelkezéseit, amelyek a szellemitulajdon-jogok magasabb szintű védelmét és végrehajtását vezetik be, feltéve, hogy e rendelkezések nem ellentétesek e fejezet rendelkezéseivel.

               90. cikk

               Jogkimerülés

               1.
                     A Felek biztosítják a nemzeti vagy regionális, a szellemitulajdon-jogokra vonatkozó jogkimerülési rendszert saját jogukkal összhangban a szerzői jogok és szomszédos jogok, valamint a védjegyek tekintetében.

               2.
                     A szerzői jog és szomszédos jogok terén a jogkimerülés csak a művek eredeti példányainak és egyéb védett tárgyaknak vagy azok másolt példányainak a nyilvánosság számára, értékesítés útján vagy más módon történő terjesztésére vonatkozik.

               91. cikk

               Nemzeti elbánás

               1.
                     Az e fejezet hatálya alá tartozó szellemitulajdon-jogok tekintetében mindkét Fél köteles a másik Fél állampolgárait legalább olyan kedvezményes elbánásban részesíteni, mint amilyenben a Fél a saját állampolgárait részesíti a szellemitulajdon-jogok oltalma
                  13
                tekintetében, figyelemmel a következő okmányokban korábban megállapított kivételekre.

               (a)
                     a Párizsi Egyezmény;

               (b)
                     az irodalmi és művészeti művek védelméről szóló, 1886. szeptember 9-én elfogadott Berni Egyezmény (a továbbiakban: Berni Egyezmény);

               (c)
                     az előadóművészek, a hangfelvétel-előállítók és a műsorsugárzó szervezetek védelméről szóló, 1961. október 26-án Rómában kelt nemzetközi egyezmény (a továbbiakban: Római Egyezmény); vagy

               (d)
                     az integrált áramkörökhöz kapcsolódó szellemi tulajdonról szóló, 1989. május 26-án Washingtonban elfogadott szerződés.

               Az előadóművészek, a hangfelvétel-előállítók és a műsorszolgáltató szervezetek tekintetében az első albekezdésben említett kötelezettség csak az e megállapodásban meghatározott jogokra vonatkozik.

               2.
                     A Felek bírósági és közigazgatási eljárásaik tekintetében élhetnek az (1) bekezdésben említett nemzetközi okmányok alapján engedélyezett kivételekkel, ideértve a másik Fél állampolgárai számára annak előírását, hogy a területükön kézbesítési címet jelöljenek meg vagy képviselőt jelöljenek ki, amennyiben az ilyen kivételek:

               (a)
                     a Fél e fejezettel nem összeegyeztethetetlen törvényeinek vagy egyéb rendelkezéseinek való megfelelés biztosításához szükségesek; valamint

               (b)
                     alkalmazásának módja nem valósítja meg a kereskedelem rejtett korlátozását.

               3.
                     Az (1) bekezdés nem alkalmazandó a szellemitulajdon-jogok megszerzésére vagy fenntartására irányuló, a Szellemi Tulajdon Világszervezete (a továbbiakban: WIPO) égisze alatt kötött többoldalú megállapodásokban, a szellemitulajdon-jogok megszerzésére vagy fenntartására vonatkozóan előírt eljárásokra.

               B. SZAKASZ

               A SZELLEMITULAJDON-JOGOKRA VONATKOZÓ ALAPKÖVETELMÉNYEK

               1. ALSZAKASZ

               SZERZŐI ÉS SZOMSZÉDOS JOGOK

               92. CIKK

               Nemzetközi megállapodások

               1.
                     Mindkét Fél újólag megerősíti az alábbi nemzetközi megállapodások iránti elkötelezettségét és eleget tesz azoknak:

               (a)
                     a Berni Egyezmény;

               (b)
                     a Római Egyezmény;

               (c)
                     a WIPO 1996. december 20-án Genfben elfogadott WPO Szerzői Jogi Szerződés;

               (d)
                     a WIPO 1996. december 20-án Genfben elfogadott, Előadásokról és a Hangfelvételekről szóló Szerződése (WPPT); valamint

               (e)
                     a 2013. június 28-án Marrákesben elfogadott, a vakok, látássérültek és nyomtatott szöveget használni képtelen személyek megjelent művekhez való hozzáférésének megkönnyítéséről szóló marrákesi Szerződés.

               2.
                     A Felek eleget tesznek az audiovizuális előadások védelméről szóló, 2012. június 24-én Pekingben elfogadott Szerződésnek, és megtesznek minden észszerű erőfeszítést annak érdekében, hogy megerősítsék azt vagy csatlakozzanak ahhoz.

               93. cikk

               Szerzők

               Valamennyi Fél kizárólagos jogot biztosít a szerzők részére a következők engedélyezésére vagy megtiltására:

               (a)
                     műveik egy részének vagy egészének közvetlen vagy közvetett, ideiglenes vagy végleges reprodukálása bármilyen eszközzel és bármilyen formában;

               (b)
                     műveik eredeti vagy másolt példányainak bármilyen formában történő nyilvános terjesztése értékesítés útján vagy másként;

               (c)
                     műveik vezetékes vagy vezeték nélküli eszközökkel történő közvetítése nyilvánosság számára, beleértve az oly módon történő hozzáférhetővé tételt is, hogy azokhoz az általuk megválasztott helyen és időben hozzáférhessenek; valamint

               (d)
                     a szerzői alkotásaik eredeti vagy másolati példányainak a nyilvánosság részére való kereskedelmi bérbeadása.

               94. cikk

               Előadóművészek

               Mindkét Fél kizárólagos jogot biztosít az előadóművészek részére a következők engedélyezésére vagy megtiltására:

               (a)
                     előadásaik rögzített formája
                  14
               ;

               (b)
                     műveik egy részének vagy egészének közvetlen vagy közvetett, időleges vagy végleges reprodukálása bármilyen eszközzel és bármilyen formában;

               (c)
                     előadásaik rögzített formájának terjesztése a nyilvánosság számára, értékesítés útján vagy más módon;

               (d)
                     előadásaik rögzített formájának vezetékes vagy vezeték nélküli eszközökkel történő elérhetővé tétele oly módon, hogy a közönség tagjai azokhoz az általuk megválasztott helyen és időben hozzáférhessenek;

               (e)
                     előadásaik vezeték nélküli sugárzásának és a nyilvánossághoz való közvetítése, kivéve, ha az előadás már önmagában sugárzott előadás vagy rögzítés eredménye; valamint

               (f)
                     előadásaik rögzített formájának a nyilvánosság részére való kereskedelmi bérbeadása.

               95. cikk

               Hangfelvétel-előállítók

               A Felek kizárólagos jogot biztosítanak a hangfelvétel-előállítók részére a következők engedélyezésére vagy megtiltására:

               (a)
                     hangfelvételeik egy részének vagy egészének közvetlen vagy közvetett, időleges vagy végleges reprodukálása bármilyen eszközzel és bármilyen formában;

               (b)
                     hangfelvételeik és azok másolatai rögzített formájának forgalmazása a nyilvánosság számára, értékesítés útján vagy más módon;

               (c)
                     hangfelvételeik vezetékes vagy vezeték nélküli eszközökkel történő nyilvánosságra hozatala oly módon, hogy a nyilvánosság tagjai azokhoz az általuk megválasztott helyen és időben hozzáférhessenek; valamint

               (d)
                     hangfelvételeik kereskedelmi bérbeadása a nyilvánosság számára.

               96. cikk

               Műsorszolgáltató szervezetek

               A Felek kizárólagos jogot biztosítanak a műsorszolgáltató szervezetek részére a következők engedélyezésére vagy megtiltására:

               (a)
                     sugárzott műsoraik rögzítése, vezetéken vagy vezeték nélküli sugárzás esetén egyaránt (a kábelen vagy műholdon keresztül történő sugárzást is ideértve);

               (b)
                     rögzített, sugárzott műsoraik egy részének vagy egészének közvetlen vagy közvetett, ideiglenes vagy végleges reprodukálása bármilyen eszközzel és bármilyen formában, vezetékes vagy vezeték nélküli sugárzás esetén egyaránt, a kábelen vagy műholdon keresztül történő sugárzást is ideértve;

               (c)
                     sugárzott műsoraik rögzített formájának vezetékes vagy vezeték nélküli eszközökkel a nyilvánosság részére való elérhetővé tétele, függetlenül attól, hogy a műsor közvetítése vezeték útján vagy vezeték nélkül történt, a kábelen vagy műholdon keresztül történő sugárzást is ideértve, oly módon, hogy a nyilvánosság tagjai azokhoz az általuk megválasztott helyen és időben hozzáférhessenek;

               (d)
                     sugárzott műsoraik rögzített formájának – azok másolatait is ideértve – terjesztése a nyilvánosság számára, értékesítés útján vagy más módon, függetlenül attól, hogy a sugárzás vezetékes vagy vezeték nélküli formában történt, a kábelen vagy műholdon keresztül történő sugárzást is ideértve; valamint

               (e)
                     sugárzott műsoraik vezeték nélküli újrasugárzása, illetve közönség előtti bemutatása, amennyiben e közvetítés olyan helyen történik, amely a nyilvánosság számára belépődíj ellenében hozzáférhető.

               97. CIKK

               Kereskedelmi céllal nyilvánosságra hozott hangfelvételek sugárzása és a nyilvánossághoz való közvetítése
                  15

               1.
                     A Felek biztosítják a hangfelvételek előadói és előállítói számára a méltányos díjazáshoz való jogot, ha a hangfelvételt kereskedelmi célból teszik közzé, vagy az ilyen hangfelvétel megjelenítését vagy a nyilvánosság számára történő bármely közvetítésre vagy közlésre használják.

               2.
                     A Felek biztosítják, hogy az (1) bekezdésben említett díjazás felosztásra kerüljön az érintett előadóművészek és hangfelvétel-előállítók között. Az előadóművészek és a hangfelvétel-előállítók közötti megállapodás hiányában a Felek meghatározhatják azokat a feltételeket, amelyek szerint a díjazást felosztják közöttük.

               98. CIKK

               Az oltalom időtartama

               1.
                     A mű szerzőjének jogai a szerző életében és a halálát követő 70 évig állnak fenn, függetlenül attól, hogy a művet mikor bocsátották jogszerűen a nyilvánosság rendelkezésére.

               2.
                     A szöveggel rendelkező zeneművek oltalmának időtartama a következő személyek közül utoljára elhunyt személy halálától számított 70 év, függetlenül attól, hogy azok szerzőtársként vannak-e feltüntetve: a zenemű szövegének és zenéjének szerzője, amennyiben mindkettő kifejezetten az adott szöveges zeneműhöz készült.

               3.
                     Amennyiben egy művön fennálló szerzői jog több szerzőtársat illet, az (1) bekezdésben meghatározott oltalmi időt az utoljára elhunyt szerző halálától kell számítani.

               4.
                     A név nélkül vagy felvett néven szerzett művek esetében az oltalom időtartama a mű jogszerű nyilvánosságra hozatalát követő 70 évig tart. Ha azonban a szerző által felvett név semmi kétséget nem hagy a szerző személyazonossága felől, vagy ha a szerző az e bekezdés első mondatában meghatározott idő alatt felfedi személyazonosságát, az oltalom időtartama az (1) bekezdésben említettnek felel meg.

               5.
                     A filmalkotások és audiovizuális művek oltalmának időtartama a következő személyek közül utoljára elhunyt személy halálától számított 70 év, függetlenül attól, hogy azok szerzőtársként vannak-e feltüntetve:

               (a)
                     a főrendező;

               (b)
                     a forgatókönyvíró;

               (c)
                     a dialógus szerzője; valamint

               (d)
                     a kifejezetten a filmalkotás vagy audiovizuális mű számára írt zene szerzője.

               A Kirgiz Köztársaság saját jogában egy vagy több személyt kizárhat ebből a jegyzékből, vagy egy vagy több személlyel kiegészítheti azt.

               6.
                     A műsorszolgáltató szervezetek jogai az első sugárzástól számított 50 évig részesülnek védelemben, függetlenül attól, hogy az említett sugárzás vezetékes úton vagy vezeték nélkül, kábelen keresztül vagy műhold útján történik.

               7.
                     Az előadóművészek jogai az előadás rögzítésének időpontjától számított 50 éven át részesülnek oltalomban. Ha azonban az előadás rögzítését ezen az időtartamon belül jogszerűen nyilvánosságra hozzák vagy jogszerűen a nyilvánossághoz közvetítik, az oltalmat az első nyilvánosságra hozataltól vagy– ha ez korábbi – nyilvánossághoz közvetítéstől kell számítani.

               Az előadás hangfelvételen történt rögzítése tekintetében az oltalom időtartama az első nyilvánosságra hozatal vagy nyilvánossághoz közvetítés időpontjától számított 70 év.

               8.
                     A hangfelvétel-előállítók jogai az első rögzítéstől számított 50 év elteltével megszűnnek. Ha azonban a hangfelvételt ezen időszakon belül jogszerűen nyilvánosságra hozzák, e jogok az első nyilvánosságra hozatal időpontját követő 70 év elteltével szűnnek meg. Amennyiben az első mondatban említett időszakon belül jogszerű nyilvánosságra hozatal nem történt, de a hangfelvételt ezen időszak alatt jogszerűen a nyilvánossághoz közvetítették, az említett jogok az első jogszerű nyilvánossághoz közvetítés időpontját követő 70 év elteltével szűnnek meg. A Felek intézkedéseket fogadnak el annak biztosítására, hogy az 50 év oltalmat követő 20 évben keletkezett hasznot méltányosan osszák el az előadóművészek és a hangfelvétel-előállítók között.

               9.
                     Az ebben a cikkben foglalt oltalom időtartamát az eseményt követő év január 1-jétől kell számítani.

               10.
                     A Felek rendelkezhetnek az e cikkben előírtaknál hosszabb oltalmi időkről is.

               11.
                     A Kirgiz Köztársaság legkésőbb két évvel e megállapodás hatálybalépését követően rendelkezik az e cikkben említett oltalom időtartamáról.

               99. CIKK

               Követő jog

               1.
                     A Felek követő jogot biztosítanak az eredeti képzőművészeti műalkotás szerzőjének javára, amely elidegeníthetetlen, és amelyről a szerző előzetesen sem mondhat le; e jog alapján az alkotásnak a szerző általi első eladását követő minden viszonteladásáért az eladási árból a szerzőt jogdíj illeti meg.

               2.
                     Az (1) bekezdésben foglalt jogot valamennyi viszonteladásra alkalmazni kell, amelyben a művészeti piac képviselői – így például aukciós házak, művészeti galériák és általában műkereskedők – eladóként, vevőként, illetve közvetítőként közreműködnek.

               3.
                     A Felek rendelkezhetnek úgy, hogy az (1) bekezdésben foglalt jogot nem kell alkalmazni olyan viszonteladások esetében, amelyeknél az eladó az alkotást közvetlenül a szerzőtől szerezte meg a viszonteladást megelőző három éven belül, és a viszonteladói ár nem halad meg egy bizonyos minimumösszeget.

               4.
                     A díjak beszedésére vonatkozó eljárást és a díjak összegét a belső jogszabályok határozzák meg.

               100. CIKK

               Közös jogkezelés

               1.
                     A Felek ösztönzik a megfelelő közös jogkezelő szervezeteik közötti párbeszédet, a műveknek és más védett anyagoknak a Felek területén való hozzáférhetőségének, valamint az ilyen művek és más védett anyagok használatáért fizetendő jogdíjak átutalásának előmozdítása érdekében.

               2.
                     A Felek ösztönzik a közös jogkezelő szervezetek átláthatóságát, különös tekintettel a jogdíjak beszedésére, a beszedett jogdíjakra alkalmazott levonásokra, a beszedett jogdíjak felhasználására, az elosztás rendszerére és az általuk kezelt tartalomra.

               3.
                     A Felek vállalják annak biztosítását, hogy amennyiben az egyik Fél területén létesített közös jogkezelő szervezet képviseleti szerződés útján a másik Fél területén létesített közös jogkezelő szervezetet képvisel, a képviselő közös jogkezelő szervezet nem alkalmaz hátrányos megkülönböztetést a képviselt közös jogkezelő szervezet jogosultjaival szemben.

               4.
                     A Felek törekednek annak előírására, hogy amennyiben az egyik Fél területén letelepedett közös jogkezelő szervezetet képviseli képviseleti megállapodás alapján a másik Fél területén letelepedett másik közös jogkezelő szervezetet, a képviselő közös jogkezelő szervezet pontosan, rendszeresen és kellő gondossággal fizesse a képviselt közös jogkezelő szervezetnek járó jogdíjbevételeket, valamint tájékoztassa a képviselt közös jogkezelő szervezetet a nevében begyűjtött jogdíjbevételek összegéről és az ezekből adott esetben levont összegekről.

               101. CIKK

               Kivételek és korlátozások

               A Felek kizárólag olyan különös esetekben állapíthatnak meg korlátozásokat vagy kivételeket a 93–96. cikkben foglalt jogok tekintetében, amelyek nem ellentétesek a mű vagy más, védelem alatt álló teljesítmény rendes felhasználásával, és indokolatlanul nem károsítják a jogosultak jogos érdekeit.

               102. CIKK

               A technológiai intézkedések védelme

               1.
                     A Felek jogi védelmet biztosítanak bármely hatékony technológiai intézkedés olyan megkerülése ellen, amelyet az érintett személy annak tudatában visz véghez, hogy a fenti célt kívánja elérni, vagy észszerűen tudatában kellene lennie, hogy hatékony technológiai intézkedést kerül meg.

               2.
                     A Felek jogi védelmet biztosítanak az olyan eszközök, termékek vagy alkatrészek előállítása, importja, forgalmazása, értékesítése, bérbeadása, értékesítést vagy bérbeadást ösztönző reklámozása vagy kereskedelmi célú birtoklása, illetve olyan szolgáltatások nyújtása ellen, amelyek:

               (a)
                     népszerűsítésének, reklámozásának vagy forgalmazásának célja hatékony technológiai intézkedés megkerülése;

               (b)
                     hatékony technológiai intézkedés megkerülésén túl csak korlátozott kereskedelmi jelentőségű rendeltetéssel bírnak; vagy

               (c)
                     tervezésének, előállításának, módosításának vagy szolgáltatásának célja hatékony technológiai intézkedés megkerülésének lehetővé tétele vagy megkönnyítése.

               3.
                     Ezen alszakasz alkalmazásában „technológiai intézkedés” bármely olyan technológia, eszköz vagy alkatrész, amely rendeltetésszerű működése esetén azt a célt szolgálja, hogy a művek vagy egyéb tárgy tekintetében megakadályozzon vagy korlátozzon olyan cselekményeket, amelyeket bármely szerzői jog vagy szomszédos jog jogosultja nem engedélyezett, a belső jogszabályoknak megfelelően. A műszaki intézkedések akkor minősülnek „hatékonynak”, ha az oltalom alatt álló mű vagy más tárgy használatát a jogosult hozzáférés-ellenőrzés vagy védelmi eljárás alkalmazásával korlátozza, így például kódolás, zavarás, illetve a mű vagy az egyéb tárgy más átalakítása útján, vagy másolásellenőrző mechanizmussal, amellyel eléri a védelmi célt.

               4.
                     Az ezen cikk (1) bekezdésében foglalt jogi védelemre tekintet nélkül, a jogosultak önkéntes intézkedésének hiányában a Felek szükség szerint megfelelő intézkedéseket hozhatnak annak biztosítása érdekében, hogy a hatékony technológiai intézkedések megkerülése ellen e cikkel összhangban nyújtott megfelelő jogi védelem ne akadályozza meg a 101. cikkel összhangban előírt kivételek vagy korlátozások kedvezményezettjeit abban, hogy éljenek e kivételekkel vagy korlátozásokkal.

               103. CIKK

               Jogkezelési információval kapcsolatos kötelezettségek

               1.
                     A Felek védelmet biztosítanak minden olyan személy ellen, aki illetéktelenül a következő tudatos cselekmények valamelyikét végzi, ha a fenti személy tudja, vagy észszerűen tudnia kellene, hogy ezzel a cselekedetével a nemzeti jog szerinti szerzői jog vagy szomszédos jog megsértését idézi elő, teszi lehetővé, könnyíti meg vagy fedi el:

               (a)
                     bármely elektronikus jogkezelési információ eltávolítása vagy megváltoztatása; valamint

               (b)
                     az ezen alszakasz alapján védett olyan művek vagy más tárgyak forgalmazása, forgalmazási célú behozatala, sugárzása vagy a nyilvánosság részére történő közvetítése, amelyekből az elektronikus jogkezelő információt illetéktelenül eltávolították vagy megváltoztatták.

               2.
                     E cikk alkalmazásában „jogkezelési információ” minden olyan, a jogkezelők által szolgáltatott információ, amely az ebben a megállapodásban említett munkát vagy más, védelem alatt álló teljesítményt, a szerzőt vagy más jogtulajdonost, vagy a mű illetve a más tárgy használatának feltételeivel kapcsolatos információkat azonosítja, továbbá az ilyen információt leképező bármely szám vagy kód.

               3.
                     A (2) bekezdést kell alkalmazni, ha a jogkezelési információ egy mű vagy az ebben a cikkben említett más, védelem alatt álló teljesítmény másolatához társul, illetve a mű vagy más, védelem alatt álló teljesítmény nyilvánossághoz történő közvetítésével kapcsolatban jelenik meg.

               2. ALSZAKASZ

               VÉDJEGYEK

               104. CIKK

               Nemzetközi megállapodások

               Minden Fél köteles:

               (a)
                     csatlakozni a 2006. október 3-án és 2007. november 12-én módosított, az 1989. június 27-én Madridban elfogadott, a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról szóló Madridi Megállapodáshoz;

               (b)
                     eleget tenni az 1994. október 27-én Genfben kelt Védjegyjogi Szerződésnek és a gyári vagy kereskedelmi védjegyekkel ellátható termékek és szolgáltatások nemzetközi osztályozásáról szóló, 1957. június 15-i Nizzai Megállapodásnak; valamint

               (c)
                     minden elvárható erőfeszítést megtenni a 2006. március 27-én Szingapúrban kelt Szingapúri Védjegyjogi Szerződéshez való csatlakozás érdekében.

               105. CIKK

               Védjegyoltalomban részesíthető megjelölések

               1.
                     Védjegyoltalomban részesülhet minden megjelölés, így különösen szó – beleértve a személyneveket is –, ábra, kép, alakzat, betű, szám, szín, továbbá az áru vagy az áru csomagolásának formája, vagy hang, amely alkalmas arra, hogy:

               (a)
                     valamely vállalkozás áruit vagy szolgáltatásait megkülönböztesse más vállalkozások áruitól vagy szolgáltatásaitól; valamint

               (b)
                     a védjegyek valamennyi Fél lajstromában való ábrázolásának módja alapján az illetékes hatóságok és a nyilvánosság egyértelműen és pontosan meghatározza a jogosultat megillető oltalom tárgyát.

               2.
                     A Kirgiz Köztársaság legkésőbb öt évvel e megállapodás hatálybalépését követően törekszik lehetővé tenni hangok védjegyként történő lajstromba vételét.

               106. CIKK

               A védjegyek által biztosított jogok, beleértve az árutovábbítási eljárás alatt álló árukra vonatkozó jogokat is

               1.
                     A bejegyzett védjegyek a jogosult számára kizárólagos jogokat biztosítanak. A kizárólagos jogok alapján a jogosult bárkivel szemben felléphet, aki engedélye nélkül gazdasági tevékenység körében bármely megjelölést használ:

               (a)
                     amely a védjeggyel azonos, olyan árukkal, illetve szolgáltatásokkal kapcsolatban, amelyek azonosak a védjegy árujegyzékében szereplő árukkal, illetve szolgáltatásokkal;

               (b)
                     amelyet a fogyasztók a bejegyzett védjeggyel összetéveszthetnek a védjeggyel való azonossága vagy ahhoz való hasonlósága miatt, valamint azért, mert az e védjegy által érintett áruk, illetve szolgáltatások azonosak vagy hasonlók a megjelölés által érintettekkel; az összetéveszthetőség magában foglalja azt az esetet is, ha a fogyasztók a megjelölést gondolati képzettársítás (asszociáció) útján kapcsolhatják a bejegyzett védjegyhez.

               2.
                     A bejegyzett védjegy jogosultja megakadályozhatja, hogy harmadik felek kereskedelmi tevékenység során harmadik országokból – szabad forgalomba bocsátás nélkül – olyan árukat hozzanak be a védjegy lajstromozásának helye szerinti Fél területére, amelyeken – ideértve csomagolásukat is – engedély nélkül szerepel az adott áru vonatkozásában a bejegyzett védjeggyel megegyező védjegy, vagy amelyet lényegében nem lehet megkülönböztetni az említett védjegytől
                  16
               .

               3.
                     A védjegy jogosultjának a (2) bekezdésben említett joga megszűnik, ha a lajstromozott védjegy bitorlása tárgyában indított eljárás során a nyilatkozattevő, illetve az áru birtokosa bizonyítékot szolgáltat arra, hogy a bejegyzett védjegy jogosultjának az áru rendeltetési helye szerinti országban nincs joga megtiltani az adott áru forgalomba hozatalát.

               107. CIKK

               Lajstromozás

               1.
                     A Felek rendelkeznek egy olyan védjegybejegyzési rendszerről, amelyben az illetékes védjegyhivatal által hozott valamennyi jogerős elutasító határozatot – beleértve a részleges elutasítást is – írásban közlik az érintett féllel, a határozat megfelelő indokolást tartalmaz, és fellebbezéssel megtámadható.

               2.
                     A Felek lehetőséget biztosítanak harmadik felek számára arra, hogy felszólaljanak a védjegybejelentési kérelmekkel vagy adott esetben a védjegybejegyzéssel szemben. A felszólalási eljárás kontradiktórius.

               3.
                     Az egyes Felek a védjegybejelentéseket és a lajstromozott védjegyeket tartalmazó, nyilvánosan hozzáférhető elektronikus adatbázist hoznak létre. A Kirgiz Köztársaság legkésőbb két évvel e megállapodás hatálybalépését követően létrehozza az e bekezdés első mondatában említett, a védjegybejelentésekre és a védjegyek bejegyzésére vonatkozó elektronikus adatbázist, feltéve, hogy az Európai Unió az uniós joggal összhangban megfelelő technikai segítséget nyújt ehhez.

               108. CIKK

               Közismert védjegyek

               A Párizsi Egyezmény 6a. cikkében és a TRIPS-megállapodás 16. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett közismert védjegyek védelmének érvényesítése céljából a Felek alkalmazzák az ipari tulajdon oltalmára létesült Párizsi Unió közgyűlése és a WIPO közgyűlése által a WIPO-tagállamok közgyűléseinek harmincnegyedik üléssorozata (1999. szeptember 20–29.) keretében elfogadott, a közismert védjegyek védelmére vonatkozó rendelkezésekre irányuló közös ajánlást.

               109. CIKK

               Kivételek a védjegyek által biztosított jogok alól

               1.
                     Az egyes Felek:

               (a)
                     rendelkeznek a védjegyoltalom hatálya alóli korlátozott kivételekről, például a leíró jellegű kifejezések, köztük a földrajzi árujelzők tisztességes használatáról; valamint

               (b)
                     rendelkezhetnek a védjegy által biztosított jogok alóli korlátozott kivételekről.

               Az első bekezdés a) és b) pontjában említett korlátozott kivételek előírásakor mindkét Fél figyelembe veszi a védjegytulajdonos és a harmadik felek jogos érdekeit.

               2.
                     Egy védjegy jogosultja nem tilthat el harmadik felet attól, hogy a védjegyet gazdasági tevékenysége körében használja, feltéve, hogy az üzleti tisztesség követelményeivel összhangban használja az alábbiakat:

               (a)
                     a harmadik személy neve és címe, amennyiben a harmadik személy természetes személy;

               (b)
                     az áru vagy a szolgáltatás fajtájára, minőségére, mennyiségére, rendeltetésére, értékére, földrajzi eredetére, előállítási, illetve teljesítési idejére vagy egyéb jellemzőjére vonatkozó megjelölés vagy jelzés; valamint

               (c)
                     a védjegy, ha az – különösen tartozékok vagy alkatrészek tekintetében – szükséges az áru vagy a szolgáltatás rendeltetésének jelzésére.

               3.
                     A védjegyoltalom alapján a jogosult nem tilthat el mást attól sem, hogy gazdasági tevékenysége körében kizárólag helyi jelentőségű korábbi jogát gyakorolja, ha e jog elismerése a Felek jogszabályai által és az adott területre korlátozva történik.

               110. CIKK

               Megszűnési okok

               1.
                     Az egyes Felek gondoskodnak a védjegyoltalom megszűnésének megállapításáról, ha a jogosult az árujegyzékben szereplő árukkal, illetve szolgáltatásokkal kapcsolatban a védjegy tényleges használatát az adott területen megszakítás nélkül legalább három éven át elmulasztja, kivéve, ha a jogosult a használat elmaradását kellőképpen igazolja.

               2.
                     A védjegyoltalom megszűnése nem állapítható meg, ha a legalább hároméves időtartam elteltét követően, de a megszűnés megállapítására irányuló kérelem benyújtását megelőzően megkezdik, illetve folytatják a tényleges védjegyhasználatot.

               3.
                     E rendelkezés nem alkalmazható, ha a jogosult a tényleges védjegyhasználatot a kérelem benyújtását megelőző – a használat elmulasztásának megszakítás nélküli, ötéves időtartama lejártakor kezdődő – három hónapban csupán azt követően kezdi meg, illetve kezdi újra, hogy értesül arról, hogy a használat hiánya miatt a megszűnés megállapítását fogják kérni.

               4.
                     A védjegyoltalom megszűnését kell megállapítani akkor is, ha a lajstromozás napját követően:

               (a)
                     a védjegyjogosult cselekménye vagy mulasztása következtében a megjelölés a forgalomban azoknak az áruknak, illetve szolgáltatásoknak a szokásos nevévé vált, amelyekre bejegyezték;

               (b)
                     a védjegy – a védjegyjogosult vagy az ő engedélyével más által folytatott védjegyhasználat következtében – az árujegyzékben meghatározott áruk, illetve szolgáltatások tekintetében megtévesztővé vált, különösen az áruk vagy a szolgáltatások jellegét, minőségét vagy földrajzi származását illetően.

               111. CIKK

               Rosszhiszeműen benyújtott kérelmek

               A védjegy törlésének van helye, ha a megjelölést rosszhiszeműen jelentették be lajstromozásra. A Felek előírhatják azt is, hogy az ilyen megjelölés nem részesülhet védjegyoltalomban.

               3. ALSZAKASZ

               FORMATERVEZÉSI MINTÁK

               112. CIKK

               Nemzetközi megállapodások

               Az Európai Unió újólag megerősíti elkötelezettségét a Hágai Megállapodásnak az ipari minták nemzetközi lajstromozásáról szóló, 1999. július 2-án elfogadott genfi szövege iránt, amelynek a Kirgiz Köztársaság is eleget tesz.

               113. CIKK

               Lajstromozott formatervezési minták oltalma

               1.
                     Mindkét Fél biztosítja az önállóan alkotott, új és eredeti formatervezési minták oltalmát. Ezt az oltalmat lajtromozás útján biztosítják, amely ezen albekezdéssel összhangban kizárólagos jogot biztosít a lajstromozott formatervezésiminta-oltalom jogosultjainak.

               2.
                     A lajstromozott formatervezésiminta-oltalom jogosultjának jogában áll harmadik személyeket megakadályozni legalább abban, hogy a formatervezésiminta-oltalom jogosultjának engedélye nélkül kereskedelmi célra előállítsanak, értékesítésre felajánljanak, forgalmazzanak, importáljanak, exportáljanak, raktáron tartsanak az oltalomban részesülő formatervezési mintát hordozó vagy azt megtestesítő termékeket, vagy az oltalomban részesülő formatervezési mintát hordozó vagy azt megtestesítő árucikkeket használjanak.

               3.
                     Az összetett termék alkotóelemét képező termékre alkalmazott vagy ilyen termékbe beépített minta kizárólag akkor tekinthető újnak és eredetinek, ha:

               (a)
                     az alkotóelem az összetett termékbe való beépítését követően is látható marad az összetett termék rendeltetésszerű használata során; valamint

               (b)
                     az alkotóelem látható külső jellegzetességei önmagukban is megfelelnek az újdonság és az eredetiség követelményeinek.

               4.
                     A (3) bekezdés a) pontja alkalmazásában „rendeltetésszerű használat”: a végső felhasználó részéről történő használat, amely a karbantartást, szervizelést, illetve a javítást nem foglalja magában.

               5.
                     E cikk alkalmazásában a Felek tekinthetik úgy, hogy az egyéni jellegű formatervezési minták eredetiek.

               114. CIKK

               Oltalmi idő

               A Felek biztosítják, hogy a formatervezési minta az oltalom megállapítására irányuló kérelem benyújtásától számított öt évig oltalomban részesüljön, valamint hogy a jogosultnak jogában álljon az oltalom időtartamát egy vagy több ötéves időtartamra, az oltalom megállapítására irányuló kérelem benyújtásától számított, összesen legalább 15 évig meghosszabbítani.

               115. CIKK

               A nem lajstromozott formatervezési minták oltalma

               1.
                     A Felek csak akkor biztosítják a nem lajstromozott formatervezési minták hasznosításának a megakadályozására szolgáló jogi eszközöket, ha a kifogásolt hasznosítás a nem lajstromozott formatervezési minta saját területén történő utánzásából ered. E hasznosítás kiterjed legalább a termék értékesítésére, forgalmazására, importálására és exportálására.

               2.
                     A Kirgiz Köztársaság legkésőbb az e cím alkalmazásának megkezdésétől számított 10 év elteltével biztosítja az e cikk (1) bekezdésében említett, nem lajstromozott formatervezési minták számára rendelkezésre álló oltalmat, feltéve, hogy az Európai Unió az uniós jognak megfelelően és a Kirgiz Köztársaság szükségleteivel összhangban, megfelelő technikai segítséget nyújt ehhez.

               3.
                     Az (1) bekezdésben említett, nem lajstromozott formatervezési minták tekintetében biztosítható oltalmi idő legalább három év, attól a naptól számítva, amelyen a minta valamelyik Fél területén nyilvánosságra jutott.

               116. CIKK

               Kivételek és kizárások

               1.
                     A Felek rendelkezhetnek a formatervezésiminta-oltalom – a lajstromozás nélkül oltalomban részesülő formatervezési mintákat is ideértve – hatálya alóli korlátozott kivételekről, feltéve, hogy az ilyen kivételek nem észszerűtlenül ellentétesek az oltalomban részesülő formatervezési minta rendes felhasználásával, és nem sértik aránytalanul az oltalomban részesülő minta jogosultjának jogos érdekeit, figyelembe véve harmadik személyek jogos érdekeit is.

               2.
                     A formatervezési minta oltalma nem terjeszthető ki mintákra kizárólag műszaki vagy funkcionális meggondolások alapján. Nem részesülhet formatervezésiminta-oltalomban a termék olyan külső jellegzetessége, amelyet szükségképpen pontosan ugyanabban a formában és méretben kell megvalósítani ahhoz, hogy a termék, amelyben a minta megtestesül, illetve amelyre a mintát alkalmazzák, szerkezetileg összekapcsolható legyen egy másik termékkel, vagy elhelyezhető legyen benne, körülötte vagy rajta oly módon, hogy mindegyik termék betölthesse a rendeltetését.

               3.
                     A mintaoltalmi jog nem vonatkozik olyan mintára, amely ellentétes a közcélokkal vagy az elfogadott erkölcsi elvekkel.

               4.
                     Az e cikk (2) bekezdésében foglaltaktól eltérve, a 113. cikk (1) bekezdésében szereplő feltételek szerinti formatervezési minta oltalomban részesülhet, ha azt a célt szolgálja, hogy előregyártott elemekből álló rendszerekben lehetővé tegye a többféle összeállítást, illetve a kölcsönösen kicserélhető termékek kapcsolódását.

               117. CIKK

               A szerzői joghoz való viszony

               A Felek gondoskodnak arról, hogy a formatervezési minták, köztük nem lajstromozott formatervezési minták a szerzői jog szerint szerzői jogi oltalomra is jogosultak legyenek a minta létrehozatalának vagy bármilyen formában történő rögzítésének időpontjától kezdődően. A Felek meghatározzák ezen oltalom terjedelmét és feltételeit, ideértve az előírt eredeti jelleg mértékét.

               4. ALSZAKASZ

               FÖLDRAJZI ÁRUJELZŐK

               118. CIKK

               Hatály

               1.
                     Ezen alszakasz alkalmazásában „földrajzi árujelző”: a TRIPS-megállapodás 22. cikkének (1) bekezdésében meghatározott földrajzi árujelző
                  17
               .

               2.
                     Ez az alszakasz alkalmazandó a Felek területéről származó földrajzi árujelzők elismerésére és oltalomban részesítésére.

               3.
                     Az egyik Félnek a másik Fél által oltalomban részesítendő földrajzi árujelzői csak akkor képezik ezen alszakasz tárgyát, ha az adott földrajzi árujelzők a 119. cikkben említett jogszabályok hatálya alá tartoznak.

               119. CIKK

               Eljárások

               1.
                     A Kirgiz Köztársaság 8-A. melléklet A. szakaszában felsorolt jogszabályainak vizsgálatát követően az Európai Unió arra a következtetésre jutott, hogy e jogszabályok tartalmazzák a földrajzi árujelzők lajstromba vételének és ellenőrzésének a 8-A. melléklet B. szakaszában meghatározott elemeit.

               2.
                     Az Európai Unió 8-A. melléklet A. szakaszában felsorolt jogszabályainak vizsgálatát követően a Kirgiz Köztársaság arra a következtetésre jutott, hogy e jogszabályok tartalmazzák a földrajzi árujelzők lajstromba vételének és ellenőrzésének a 8-A. melléklet B. szakaszában meghatározott elemeit.

               3.
                     A 8-B. mellékletben meghatározott kritériumok szerinti felszólalási eljárás lezárását, valamint a 8-C. melléklet A. szakaszában felsorolt, az Európai Unió által az e cikk (2) bekezdésében említett jogszabályok alapján lajstromba vett, a Kirgiz Köztársaságban oltalomban részesítendő európai uniós termékekre vonatkozó földrajzi árujelzők vizsgálatát követően a Kirgiz Köztársaság e földrajzi árujelzőket az ebben az alszakaszban megállapított oltalmi szintnek megfelelően oltalomban részesíti.

               4.
                     A 8-B. mellékletben meghatározott kritériumok szerinti felszólalási eljárás lezárását, valamint a 8-C. melléklet B. szakaszában felsorolt, a Kirgiz Köztársaság által az e cikk (1) bekezdésében említett jogszabályok alapján lajstromba vett, az Európai Unióban oltalomban részesítendő kirgiz köztársaságbeli termékek földrajzi árujelzőinek vizsgálatát követően az Európai Unió e földrajzi árujelzőket az ebben az alszakaszban megállapított oltalmi szintnek megfelelően oltalomban részesíti.

               120. CIKK

               A földrajzi árujelzők jegyzékének módosítása

               A Felek a 27. cikkel összhangban módosíthatják a 8-C. mellékletben szereplő, oltalomban részesítendő földrajzi árujelzők jegyzékét. Új földrajzi árujelzők lajstromba vételére a felszólalási eljárás lezárulását és ezen árujelzőknek a 119. cikk (3) vagy (4) bekezdésében említett vizsgálatát követően kerülhet sor.

               121. CIKK

               A földrajzi árujelzők oltalma

               1.
                     A 8-C. mellékletben felsorolt földrajzi árujelzők, beleértve a 120. cikknek megfelelően újonnan lajstromba vett földrajzi árujelzőket is, oltalomban részesülnek a következőkkel szemben:

               (a)
                     az oltalom alatt álló elnevezés bármely közvetlen vagy közvetett kereskedelmi célú használata:

               (i)
                     az oltalom alatt álló elnevezés termékleírásának nem megfelelő hasonló termék esetében; vagy

               (ii)
                     amennyiben az ilyen használat az oltalom alatt álló elnevezés hírnevét használja ki, többek között, amikor az említett terméket összetevőként használják;

               (b)
                     az elnevezés bármilyen visszaélésszerű használata, utánzása vagy az elnevezésre való utalás, ha feltüntetik a termék vagy szolgáltatás tényleges származását, vagy ha az oltalom alatt álló elnevezést lefordítják, kiejtés szerinti átírásban vagy eltérő írásrendszert használó nyelvek közötti átírásban használják, illetve ha azt a „jellegű”, „típusú”, „módszerrel készített”, „hasonlóan készített”, „utánzat”, „ízű”, „-szerű” vagy ezekhez hasonló kifejezések kísérik, ideértve azokat az eseteket is, amikor e termékeket összetevőként használják fel;

               (c)
                     a termék eredetére, jellegére vagy alapvető tulajdonságaira vonatkozó bármely egyéb, a belső vagy a külső csomagoláson, az adott termékhez kapcsolódó reklámanyagon vagy dokumentumon elhelyezett hamis vagy megtévesztő megjelölés, valamint a termék eredetét illetően hamis benyomást keltő tárolóedénybe történő csomagolás, ideértve azokat az eseteket is, amikor e termékeket összetevőként használják fel; valamint

               (d)
                     bármilyen egyéb olyan gyakorlat, amely a termék tényleges származása tekintetében a fogyasztó megtévesztésére alkalmas.

               2.
                     A 8-C. mellékletben felsorolt földrajzi árujelzők, beleértve a 120. cikknek megfelelően újonnan lajstromba vett földrajzi árujelzőket is, nem válnak generikus elnevezéssé a Felek területén.

               3.
                     E megállapodásban semmi sem kötelezi egyik Felet sem arra, hogy oltalomban részesítse a másik Fél olyan földrajzi árujelzőjét, amely a származási területen nem áll oltalom alatt, illetve amelynek oltalma megszűnik az említett országban. A Felek értesítik egymást, ha egy földrajzi árujelző oltalma e származási Fél területén megszűnt. Az értesítést a 154. cikknek megfelelően kell megtenni.

               4.
                     E megállapodásban semmi sem sértheti valamely személy azon jogát, hogy a kereskedelmi tevékenység során saját nevét és/vagy üzleti jogelődje nevét használja, kivéve ha ezt a nevet a nyilvánosság megtévesztésére alkalmas módon használják.

               122. CIKK

               A földrajzi árujelzők használatának joga

               1.
                     Az e megállapodás keretében oltalomban részesülő elnevezést bármely természetes vagy jogi személy használhatja, amely az adott termékleírásnak megfelelő terméket hoz forgalomba.

               2.
                     Amennyiben egy földrajzi árujelző ezen alszakasz alapján oltalom alatt áll, annak használatát sem felhasználói regisztrációs, sem kapcsolódó díjakhoz nem lehet kötni.

               123. CIKK

               Kapcsolat a védjegyekkel

               1.
                     Amennyiben egy földrajzi árujelző e megállapodás alapján oltalom alatt áll, a Felek elutasítják az olyan védjegy lajstromozását, amelynek használata ellentétes lenne a 121. cikk (1) bekezdésével, feltéve, hogy a védjegy lajstromozására irányuló kérelmet a földrajzi árujelző oltalmára irányuló kérelem benyújtásának időpontját követően nyújtják be az érintett Fél területén.

               2.
                     A 119. cikkben említett földrajzi árujelzők esetében az e cikk (1) bekezdésében említett oltalomra irányuló kérelem benyújtásának időpontja e megállapodás hatálybalépésének napja.

               3.
                     Az (1) bekezdésben foglaltak megsértésével lajstromozott védjegyeket érvényteleníteni kell.

               4.
                     A 120. cikkben említett földrajzi árujelzők esetében az e cikk (1) bekezdésében említett oltalomra irányuló kérelem benyújtásának időpontja a másik Félhez intézett, a földrajzi árujelző oltalom alá helyezésére irányuló kérelem továbbításának időpontja.

               5.
                     A (7) bekezdés sérelme nélkül mindkét Fél oltalmazhat földrajzi árujelzőket abban az esetben is, ha már létezik korábbi védjegy. A „korábbi védjegy”: olyan védjegy, amelynek használata ellentétes a 121. cikk (1) bekezdésével, és amelyet jóhiszeműen azt megelőzően jelentettek be lajstromozásra, vagy lajstromoztak, vagy amelynek oltalma használat révén – ha az érintett jog biztosítja ennek lehetőségét – azt megelőzően keletkezett, hogy a földrajzi árujelző oltalmazására irányuló kérelmet e megállapodás alapján benyújtották a másik Félhez.

               6.
                     A korábbi védjegyek a földrajzi árujelzők oltalmára tekintet nélkül továbbra is használhatók és az oltalom megújítható, amennyiben nem áll fenn a védjegy törlésére vagy megszűnésének megállapítására alapot adó ok a két Fél védjegyekre vonatkozó jogszabályai alapján. Ilyen esetekben megengedett az oltalom alatt álló földrajzi árujelző és a vonatkozó védjegyek használata.

               7.
                     E megállapodás alapján egyik Fél sem köteles egy elnevezést földrajzi árujelzőként oltalmazni, ha az félrevezetheti a fogyasztókat a termék valódi mibenlétének vonatkozásában, figyelemmel valamely védjegy hírnevére, elismertségére és használatának időtartamára.

               124. CIKK

               Az oltalom érvényesítése

               A Felek megfelelő igazgatási és bírósági intézkedések útján vagy az érdekelt fél kérésére érvényesítik a 119–123. cikkben előírt oltalmat az oltalom alatt álló földrajzi árujelző jogszerűtlen használatának megelőzése és megszüntetése érdekében.

               125. CIKK

               Általános szabályok

               1.
                     Ez a megállapodás a Felek WTO-egyezményből fakadó jogainak és kötelezettségeinek sérelme nélkül alkalmazandó.

               2.
                     E megállapodás alapján egyik Fél sem köteles egy elnevezést földrajzi árujelzőként oltalmazni, ha ez az elnevezés valamely növény- vagy állatfajta nevével ütközik, és ezáltal alkalmas arra, hogy a termék tényleges származása tekintetében megtévessze a fogyasztókat.

               3.
                     Az olyan azonos alakú elnevezés, amely a fogyasztókat megtévesztve azt a képzetet kelti, hogy a termék egy másik területről származik, még akkor sem oltalmazható, ha az adott termék származása szerinti terület, régió vagy helység vonatkozásában az elnevezés pontos. A TRIPS-megállapodás 23. cikkének sérelme nélkül a Felek kölcsönösen meghatározzák a használat gyakorlati feltételeit, amelyek segítségével a részben vagy teljes egészében azonos alakú földrajzi árujelzőket megkülönböztetik egymástól, szem előtt tartva annak szükségességét, hogy az érintett termelőket méltányosan kezeljék, valamint a fogyasztókat ne vezessék félre.

               4.
                     Amennyiben valamelyik Fél egy harmadik féllel való kétoldalú tárgyalásaival összefüggésben e harmadik fél valamely földrajzi árujelzőjének oltalom alá helyezését javasolja, és az elnevezés részben vagy teljes egészében azonos alakú a másik Fél e megállapodás szerint oltalom alá helyezett valamely földrajzi árujelzőjével, a másik Felet tájékoztatja erről, és lehetőséget kell biztosítania számára, hogy észrevételt tehessen, mielőtt a harmadik fél földrajzi árujelzője oltalom alá kerül.

               5.
                     Az oltalom alatt álló földrajzi árujelzők termékleírásaival kapcsolatos kérdésekkel a 154. cikkben említett, szellemitulajdon-jogokkal foglalkozó albizottság foglalkozik.

               6.
                     Az e megállapodás értelmében oltalom alatt álló földrajzi árujelzők oltalmazását csak a termék származási helye szerint illetékes Fél törölheti.

               7.
                     Az ebben a megállapodásban hivatkozott termékleírást, beleértve annak jóváhagyott módosításait is, jóvá kell hagynia azon Fél hatóságainak, ahonnan a termék származik.

               126. CIKK

               Átmeneti rendelkezések

               1.
                     E fejezet egyetlen rendelkezése semmi sem kötelezi egyik Felet sem arra, hogy az e megállapodás hatálybalépésétől számított legfeljebb hétéves átmeneti időszak alatt végrehajtsa a 8-C. mellékletben felsorolt földrajzi árujelzőknek a 118–125. cikkben előírt oltalmát.

               2.
                     A Felek elutasítják az olyan védjegy bejegyzését, amely megfelel a 121. cikkben említett, hasonló termékekre vonatkozó, oltalom alatt álló földrajzi árujelzővel kapcsolatos helyzetek bármelyikének, feltéve, hogy az érintett területen az adott védjegy oltalma iránti kérelmet e cím hatálybalépését követően nyújtják be.

               3.
                     A (2) bekezdésben foglaltak megsértésével bejegyzett védjegyeket érvényteleníteni kell.

               4.
                     Az (1) bekezdésben meghatározott átmeneti időszakot követően, az Európai Unió termékeire vonatkozó alábbi földrajzi árujelzők e megállapodás alapján biztosított oltalma hároméves átmeneti időszak alatt nem zárja ki e földrajzi árujelzők használatát egyes hasonló, a Kirgiz Köztársaságból származó termékek megjelölésére vagy megnevezésére:

               (a)
                     Φέτα (Feta);

               (b)
                     Calvados;

               (c)
                     Asti;

               (d)
                     České pivo.

               5.
                     Az (1) bekezdésben meghatározott átmeneti időszakot követően, az Európai Unió termékeire vonatkozó alábbi földrajzi árujelzők e megállapodás alapján biztosított oltalma nyolcéves átmeneti időszak alatt nem zárja ki e földrajzi árujelzők használatát egyes hasonló, a Kirgiz Köztársaságból származó termékek megjelölésére vagy megnevezésére:

               (a)
                     Champagne (pezsgő);

               (b)
                     Konyak.

               6.
                     Azok a termékek, amelyeket e megállapodás hatálybalépését megelőzően valamely Fél jogszabályainak megfelelően állítottak elő és címkéztek fel, amelyek azonban nem felelnek meg e megállapodás követelményeinek, a készletek kimerüléséig továbbra is értékesíthetők.

               7.
                     Azok a termékek, amelyeket e megállapodás hatálybalépését követően és a (4) és (5) bekezdésben említett átmeneti időszakok lejárta előtt, és a (4) és (5) bekezdésben felsorolt földrajzi árujelzőkkel ellátva, valamely Fél jogszabályainak megfelelően állítottak elő és címkéztek fel, amelyek azonban nem felelnek meg ezen alszakasz követelményeinek, a készletek kimerüléséig továbbra is értékesíthetők.

               127. CIKK

               Technikai segítségnyújtás

               Ezen alszakasz Kirgiz Köztársaságban történő végrehajtásának megkönnyítése, valamint a Kirgiz Köztársaság iparának támogatása céljából az Európai Unió – a Kirgiz Köztársaság kérésére és szükségleteinek megfelelően – az európai uniós joggal összhangban megfelelő technikai segítséget nyújt a Kirgiz Köztársaságnak.

               5. ALSZAKASZ

               SZABADALMAK

               128. CIKK

               Nemzetközi megállapodások

               Mindkét Fél gondoskodik arról, hogy az 1970. június 19-én Washingtonban kelt Szabadalmi Együttműködési Szerződés szerinti eljárások a területükön rendelkezésre álljanak, valamint minden elvárható erőfeszítést megtesznek annak érdekében, hogy megfeleljenek a 2000. június 1-jén Genfben elfogadott Szabadalmi Jogi Szerződésnek.

               129. CIKK

               Szabadalmak és népegészségügy

               1.
                     A Felek elismerik a WTO miniszteri konferenciája által 2001. november 14-én Dohában elfogadott, a TRIPS-megállapodás és a népegészségügy kapcsolatáról szóló nyilatkozat (a továbbiakban: a dohai nyilatkozat) jelentőségét. Az ezen alszakasz hatálya alá tartozó jogok és kötelezettségek értelmezése és végrehajtása során valamennyi Fél biztosítja a Dohai Nyilatkozatnak való megfelelést.

               2.
                     Mindkét Fél végrehajtja a TRIPS-megállapodás 31A. cikkét, valamint a TRIPS-megállapodás mellékletét és a TRIPS-megállapodás mellékletének függelékét, amely 2017. január 23-án lépett hatályba.

               130. CIKK

               A gyógyszerek
                  18
                további oltalma

               1.
                     A Felek elismerik, hogy a szabadalmi oltalom alatt álló gyógyszerek hatósági engedélyezési eljárás tárgyát képezhetik a piacukon történő forgalomba hozatalt megelőzően (a továbbiakban: forgalmazási engedélyezési eljárás). A Felek tudomásul veszik, hogy a szabadalmi oltalom tényleges időtartama lerövidülhet a szabadalmi bejelentés benyújtása és a terméknek a piacukon való forgalomba hozatalára – a jogszabályaik e célból meghatározott előírásai szerint – kiadott első engedély között eltelt időszakkal.

               2.
                     Az egyes Feleknek megfelelő és hatékony mechanizmust kell biztosítaniuk arra, hogy kompenzálják a szabadalom jogosultja számára a tényleges szabadalmi élettartamnak a saját területükön történt jogszabályaiknak megfelelő első forgalombahozatali engedély indokolatlan késedelméből
                  19
                eredő csökkenését.

               3.
                     A (2) bekezdés alternatívájaként a Felek további oltalmi időt biztosíthatnak azokra a gyógyszerekre, amelyek szabadalmi oltalom alatt állnak, és amelyekre vonatkozóan forgalombahozatali engedélyezési eljárást folytattak le; ez az idő egyenlő a szabadalmi bejelentés benyújtásának dátuma és a Fél piacán való forgalomba hozatalára kiadott első engedély dátuma között eltelt időszak öt évvel csökkentett időtartamával. Az ilyen további oltalmi időszak időtartama nem haladhatja meg az öt évet. Ez az időszak további hat hónappal bővülhet olyan gyógyszerek tekintetében, amelyek esetében gyermekgyógyászati vizsgálatokat végeztek, és e vizsgálatok eredményeit feltüntették a terméktájékoztatóban.

               131. CIKK

               A növényvédő szerekre vonatkozó szabadalom által biztosított oltalmi időszak meghosszabbítása

               1.
                     A Felek biztonsági és hatásossági követelményeket határoznak meg a növényvédő szerek forgalomba hozatalának engedélyezését megelőzően.

               2.
                     A Felek tudomásul veszik, hogy a területeiken szabadalom által oltalmazott növényvédő szerek közigazgatási engedélyezési eljárás tárgyát képezik forgalomba hozatalukat megelőzően. A Felek elismerik, hogy a szabadalmi oltalom tényleges időtartama a szabadalmi bejelentés benyújtása és a terméknek a piacukon való forgalomba hozatalára – a vonatkozó jogszabályok e célból meghatározott előírásai szerint – kiadott első engedély között eltelt időszakkal lerövidülhet.

               3.
                     A Felek további oltalmat biztosítanak azokra a növényvédő szerekre, amelyek szabadalmi oltalom alatt állnak, és amelyekre vonatkozóan közigazgatási engedélyezési eljárást folytattak le; ez az idő egyenlő a (2) bekezdés második mondatában említett időszak öt évvel csökkentett időtartamával.

               4.
                     A (3) bekezdés ellenére a további oltalmi időszak időtartama nem haladhatja meg az öt évet.

               6. ALSZAKASZ

               NYILVÁNOSSÁGRA NEM HOZOTT INFORMÁCIÓK VÉDELME

               132. CIKK

               Az üzleti titkok oltalmának hatálya

               1.
                     A TRIPS-megállapodásnak és különösen a TRIPS-megállapodás 39. cikke (1) és (2) bekezdésének való megfelelési kötelezettségének teljesítése során a Felek megfelelő polgári bírósági eljárásokat és jogorvoslati eszközöket biztosítanak az üzleti titok jogosultjának azzal a céllal, hogy a jogosult megakadályozza az üzleti titkok megszerzését, felhasználását vagy felfedését, illetve jogorvoslatban részesüljön, valahányszor a fentieket a tisztességes kereskedelmi gyakorlattal ellentétes módon hajtják végre.

               2.
                     Ennek az alszakasznak az alkalmazásában:

               (a)
                     „üzleti titok”: olyan információ, amely:

               (i)
                     titkos abban az értelemben, hogy – mint egységes egész vagy mint elemeinek egy adott pontos konfigurációban összeállított összessége – általánosan nem ismert, illetve nem könnyen hozzáférhető az általában ilyen jellegű információval foglalkozó körökhöz tartozó személyek számára;

               (ii)
                     titkossága folytán kereskedelmi értékkel bír; valamint

               (iii)
                     titokban tartása érdekében az információk feletti ellenőrzés gyakorlására feljogosított személy a körülmények figyelembevételével elvárható lépéseket megtette;

               (b)
                     „üzleti titok jogosultja”: az üzleti titok feletti ellenőrzés gyakorlására feljogosított természetes vagy jogi személy.

               3.
                     Ennek az alszakasznak az alkalmazásában legalább a következő magatartási formák tekintendők a tisztességes kereskedelmi gyakorlattal ellentétesnek:

               (a)
                     az üzleti titoknak az üzleti titok jogosultja beleegyezése nélküli megszerzése, amennyiben azt a következők révén hajtották végre: az üzleti titok jogosultjának jogszerű ellenőrzése alatt álló olyan dokumentumokhoz, tárgyakhoz, anyagokhoz vagy elektronikus állományokhoz való engedély nélküli hozzáférés, azok eltulajdonítása vagy azokról másolat készítése, amelyek az üzleti titkot tartalmazzák, vagy amelyekből az üzleti titok kinyerhető;

               (b)
                     üzleti titok felhasználása vagy nyilvánosságra hozatala, amennyiben azt az üzleti titok jogosultjának beleegyezése nélkül hajtotta végre egy olyan személy, aki tekintetében az alábbi feltételek bármelyike teljesül:

               (i)
                     az üzleti titkot az a) pontban felsorolt módok valamelyikén szerezte meg;

               (ii)
                     az üzleti titokra vonatkozó titoktartási megállapodást vagy az üzleti titokra vonatkozó más titoktartási kötelezettséget sért; vagy

               (iii)
                     az üzleti titok felhasználásának korlátozására vonatkozó szerződéses vagy más kötelezettséget sért;

               (c)
                     az üzleti titok megszerzése, felhasználása vagy felfedése, ha olyan személy követi el, aki az üzleti titok megszerzésekor, felhasználásakor vagy felfedésekor tudott, vagy akinek – az adott körülmények között – tudnia kellett volna arról, hogy az üzleti titokhoz közvetlenül vagy közvetetten olyan másik személytől jutottak hozzá, aki az üzleti titkot a b) pont értelmében jogosulatlanul használta fel vagy fedte fel.

               4.
                     Ezen alszakasz egyik rendelkezése sem értendő úgy, hogy bármelyik Félnek a tisztességes kereskedelmi gyakorlattal ellentétesnek kell tekintenie a következő magatartási formák bármelyikét:

               (a)
                     független felfedezés vagy alkotás;

               (b)
                     egy termék mérnöki visszafejtése egy olyan személy által, akinek jogszerűen került a birtokába a termék, és akinek nincsen semmilyen jogilag érvényes kötelezettsége a vonatkozó információ megszerzésének korlátozására;

               (c)
                     az információnak a Fél joga által előírt vagy engedélyezett megszerzése, felhasználása vagy közzététele;

               (d)
                     a munkavégzés során tisztességes módon megszerzett tapasztalatok és készségek munkavállalók általi felhasználása.

               5.
                     Ezen alszakasz egy rendelkezése sem értelmezhető a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságának korlátozásaként, ideértve a tömegtájékoztatás szabadságát is, az egyes Felek jogrendjei által biztosított védelem szerint.

               133. CIKK

               Az üzleti titok jogosultjának rendelkezésére álló polgári bírósági eljárások és jogorvoslati eszközök

               1.
                     A Felek biztosítják, hogy a 132. cikkben említett polgári bírósági eljárásban részt vevő bármely személy, vagy bármely olyan személy, aki az említett eljárások részét képező dokumentumokhoz hozzáfér, nem használhat fel vagy nem tehet közzé olyan üzleti titkot vagy állítólagos üzleti titkot, amelyet az igazságszolgáltatási hatóságok valamely érintett fél megfelelően indokolt kérelmére bizalmasnak minősítettek, és amelyről e részvétel vagy hozzáférés eredményeképp szerzett tudomást.

               2.
                     A 132. cikkben említett polgári bírósági eljárásban a Felek biztosítják, hogy igazságügyi hatóságaik hatáskörrel rendelkeznek legalább a következőkre:

               (a)
                     ideiglenes intézkedések elrendelése az üzleti titok tisztességes kereskedelmi gyakorlattal ellentétes módon történő megszerzésének, felhasználásának vagy közzétételének megakadályozása érdekében;

               (b)
                     a jogsértés megszüntetésére irányuló jogorvoslat elrendelése az üzleti titok tisztességes kereskedelmi gyakorlattal ellentétes módon történő megszerzésének, felhasználásának vagy közzétételének megakadályozása érdekében;

               (c)
                     azon személy, aki tudta, vagy akinek a körülmények ismeretében tudnia kellett, hogy a tisztességes kereskedelmi gyakorlattal ellentétes módon szerzett meg, használt fel vagy tett közzé üzleti titkot, utasítása arra, hogy az üzleti titok ilyen megszerzése, felhasználása vagy közzététele folytán elszenvedett tényleges kárnak megfelelő kártérítést fizessen az üzleti titok jogosultjának;

               (d)
                     konkrét intézkedések megtétele az üzleti titok tisztességes kereskedelmi gyakorlattal ellentétes módon történő állítólagos megszerzésével, felhasználásával vagy közzétételével kapcsolatos polgári bírósági eljárás során keletkezett üzleti titok vagy állítólagos üzleti titok bizalmasságának megőrzése érdekében; az ilyen konkrét intézkedések az érintett Fél jogszabályaival összhangban magukban foglalhatják a következők lehetőségét:

               (i)
                     a bizonyos dokumentumok egészéhez vagy egyes részeihez való hozzáférés korlátozása;

               (ii)
                     a meghallgatásokhoz vagy az azokról készült felvételekhez vagy jegyzőkönyvekhez való hozzáférés korlátozása; valamint

               (iii)
                     egy bírósági határozat olyan betekinthető változatának rendelkezésre bocsátása, amelyből az üzleti titkokat tartalmazó részeket törölték vagy kitakarták; valamint

               (e)
                     szankciókat szabjanak ki a bírósági eljárásban részt vevő minden olyan személlyel szemben, aki elmulasztja vagy megtagadja az üzleti titok vagy állítólagos üzleti titok védelmével kapcsolatos bírósági határozatok teljesítését.

               3.
                     A Felek nem kötelesek biztosítani a 132. cikkben említett polgári bírósági eljárásokat és jogorvoslatokat, ha a tisztességes kereskedelmi gyakorlattal ellentétes magatartást – az érintett Fél jogszabályaival összhangban – mulasztás, kifogásolható cselekmény vagy jogellenes tevékenység felfedése, illetve a jogszabályai által elismert jogos érdek védelme céljából hajtották végre.

               134. CIKK

               A gyógyszerekre
                  20
                vonatkozó adatvédelem

               1.
                     A TRIPS-megállapodás 39. cikkének végrehajtása érdekében, valamint a tisztességtelen versennyel szembeni, a Párizsi Egyezmény 10a. cikkében előírt hatékony védelem biztosítása során mindkét Fél védi a gyógyszerek forgalombahozatali engedélyének (a továbbiakban: forgalombahozatali engedély) megszerzése céljából benyújtott, üzleti titoknak minősülő információkat, azokat nem teszi hozzáférhetővé harmadik felek számára, kivéve, ha lépések történnek annak biztosítására, hogy az ilyen adatok a tisztességtelen kereskedelmi felhasználással szemben védelemben részesüljenek, vagy kivéve, ha a hozzáférhetővé tételt kiemelkedően fontos közérdek indokolja.

               2.
                     Amennyiben a Fél olyan gyógyszer forgalomba hozatalának engedélyezése feltételeként nyilvánosságra nem hozott tesztadatok és egyéb adatok benyújtását írja elő, amelyek előállítása jelentős erőfeszítést igényel, a Fél köteles biztosítani az ilyen adatok tisztességtelen kereskedelmi felhasználás elleni védelmét. Ezenfelül az egyes Feleknek biztosítania kell ezen adatok nyilvánosságra kerülés elleni védelmét, kivéve, ha a közzététel a közérdek védelme érdekében szükséges.

               3.
                     A Felek gondoskodnak arról, hogy a forgalombahozatali engedély megadásáért felelős hatóság az első forgalombahozatali engedély jogosultjának kifejezett hozzájárulása nélkül legalább öt évig ne fogadja el (2) bekezdésben említett, az első forgalombahozatali engedély iránti kérelemben benyújtott adatokra hivatkozó későbbi, forgalombahozatali engedély iránti kérelmeket, kivéve, ha ez a közérdek védelme érdekében szükséges.

               135. CIKK

               A növényvédő szerekre vonatkozó adatvédelem

               1.
                     A Felek átmeneti jogot (a továbbiakban: adatvédelem) biztosítanak a valamely növényvédő szer forgalombahozatali engedélyének megszerzése céljából elsőként benyújtott kísérleti vagy vizsgálati jelentések tulajdonosának. Ezen időszak alatt az első jóváhagyáshoz benyújtott kísérleti vagy vizsgálati jelentések nem használhatók fel valamely növényvédő szer forgalomba hozatalának jóváhagyását kérelmező más személyek javára, kivéve, ha ahhoz az első tulajdonos kifejezett hozzájárulását adja.

               2.
                     A kísérleti vagy vizsgálati jelentésnek eleget kell tennie az alábbi feltételeknek:

               (a)
                     szükséges a szer más növény tekintetében történő felhasználásának engedélyezéséhez vagy az engedély ilyen értelmű módosításához; valamint

               (b)
                     igazolták, hogy megfelelnek a helyes laboratóriumi gyakorlat vagy a helyes kísérleti gyakorlat elveinek.

               3.
                     Az adatvédelem időtartama az érintett Fél érintett hatósága által kiadott első engedélytől számított legalább 10 év. Az alacsony kockázatú növényvédő szerek esetében ez az időszak 13 évre meghosszabbítható.

               4.
                     Az adatvédelem időtartalmát három hónappal meg kell hosszabbítani a kisebb jelentőségű felhasználásokra adott engedélyek minden egyes meghosszabbítása esetében, ha az ilyen engedélyek iránti kérelmeket az engedély jogosultja nyújtja be az első engedély kiadását követő öt éven belül. Az adatvédelem teljes időtartama semmiképpen nem haladhatja meg a 13 évet. Az alacsony kockázatú növényvédő szerek esetében az adatvédelem teljes időszaka semmiképpen nem haladhatja meg a 15 évet.

               5.
                     Az engedély megújításához vagy felülvizsgálatához szükséges kísérleti vagy vizsgálati jelentések szintén védettek. Ilyen esetekben az adatvédelem időtartama 30 hónap.

               6.
                     A (3), (4) és (5) bekezdés ellenére a forgalombahozatali engedély megadásáért felelős közjogi szerv a későbbi forgalombahozatali engedélyek esetében nem veszi figyelembe az (1) és (2) bekezdésben említett információkat, függetlenül attól, hogy azokat nyilvánosságra hozták-e vagy sem.

               7.
                     A Felek meghatároznak olyan intézkedéseket, amelyek kötelezik az egyes Felek területén letelepedett igénylőket és a korábbi engedélyek jogosultjait arra, hogy a gerinces állatokon végzett párhuzamos kísérletek elkerülése érdekében tulajdonosi információkat osszanak meg.

               7. ALSZAKASZ

               NÖVÉNYFAJTÁK

               136. CIKK

               Általános rendelkezések

               A Felek biztosítják a növényfajta-oltalmi jogok védelmét az új növényfajták oltalmára létesült Nemzetközi Egyezménynek (a továbbiakban: UPOV-egyezmény) megfelelően, ideértve az UPOV-egyezmény 15. cikkének (2) bekezdésében meghatározott, nemesítői jog alóli nem kötelező kivételeket is, és együttműködik e jogok előmozdítása és érvényesítése érdekében.

               C. SZAKASZ

               A SZELLEMI TULAJDONJOGOK ÉRVÉNYESÍTÉSE

               1. ALSZAKASZ

               POLGÁRI JOGI ÉS KÖZIGAZGATÁSI ÚTON TÖRTÉNŐ JOGÉRVÉNYESÍTÉS

               137. CIKK

               Általános kötelezettségek

               1.
                     A Felek újólag megerősítik a TRIPS-megállapodás szerinti kötelezettségvállalásaikat, különös tekintettel annak III. részére, és biztosítják a szellemitulajdon-jogok érvényesítéséhez szükséges intézkedéseket, eljárásokat és jogorvoslatokat. Az ilyen intézkedéseknek, eljárásoknak és jogorvoslatoknak tisztességesnek és méltányosnak kell lenniük, nem lehetnek szükségtelenül bonyolultak és költségesek, és azokkal kapcsolatban nem lehetnek észszerűtlenül hosszú határidők és indokolatlan késedelmek. E fejezet C. szakaszának alkalmazásában a „szellemitulajdon-jogok” fogalma nem foglalja magában az e fejezet B. szakasza 6. alszakaszának hatálya alá tartozó jogokat.

               2.
                     Az (1) bekezdésben említett intézkedéseknek, eljárásoknak és jogorvoslatoknak ezen túlmenően hatásosnak, arányosnak és elrettentőnek kell lenniük, és úgy kell azokat alkalmazni, hogy ne állítsanak kereskedelmi korlátokat, és hogy a Felek biztosítékokat nyújtsanak az azokkal való visszaélés esetére.

               138. CIKK

               Az intézkedések, eljárások és jogorvoslatok alkalmazásának kérelmezésére jogosult személyek

               A Felek elismerik a következő személyeket olyanként, mint akik jogosultak arra, hogy az ebben az alszakaszban és a TRIPS-egyezmény III. részében említett intézkedések, eljárások és jogorvoslatok alkalmazása iránti kérelmet nyújtsanak be:

               (a)
                     a szellemitulajdon-jogok jogosultjai, az alkalmazandó joggal összhangban;

               (b)
                     az e jogok használatára jogosult minden más személy, így különösen a hasznosítók, feltéve, hogy azt az alkalmazandó jog lehetővé teszi, és összhangban annak rendelkezéseivel;

               (c)
                     szellemitulajdon-jogok közös kezelését végző szervezetek, amelyek szabályszerűen elismert jogosultsággal rendelkeznek arra, hogy szellemi tulajdonjogok jogosultjait képviseljék, feltéve, hogy azt az alkalmazandó jog lehetővé teszi, és összhangban annak rendelkezéseivel;

               (d)
                     hivatásos jogvédő szervezetek, amelyeknek általában véve elismerik azon jogát, hogy szellemi tulajdonjogok jogosultjait képviseljék, amennyiben a vonatkozó jog lehetővé teszi, és összhangban annak rendelkezéseivel.

               139. CIKK

               Bizonyítékok

               1.
                     A Felek biztosítják, hogy az ügy érdemében lefolytatandó eljárások megindítása előtt valamely Fél kérelmére, aki az összes észszerűen rendelkezésre álló bizonyítékot bemutatta azon igényének alátámasztására, hogy szellemitulajdon-jogát megsértették vagy ilyen jogsértés veszélye fennáll, az igazságügyi hatóságok azonnali és hatékony ideiglenes intézkedéseket rendelhessenek el a feltételezett jogsértésre vonatkozó releváns bizonyítékok biztosítására, feltéve, hogy az a bizalmas információk védelmét nem sérti. Az ideiglenes intézkedések elrendelésekor az igazságügyi hatóságok figyelembe veszik a feltételezett jogsértő jogos érdekeit.

               2.
                     Az (1) bekezdés szerinti ideiglenes intézkedés lehet például az állítólagosan jogsértő áru részletes leírása, mintavétellel vagy anélkül, vagy az ilyen áru és – indokolt esetben – az ilyen áru előállításához vagy forgalmazásához felhasznált anyagok és felszerelések, valamint az azokhoz kapcsolódó dokumentumok lefoglalása.

               3.
                     A Felek megteszik a szükséges intézkedéseket, amennyiben a szellemitulajdon-jog megsértésének eseteire kereskedelmi mennyiségben kerül sor, hogy lehetővé tegyék az igazságügyi hatóságok számára, hogy – indokolt esetben és valamely Fél kérelmére – elrendeljék a felszólalást benyújtó Fél rendelkezésére álló banki, pénzügyi és üzleti dokumentumok közlését, a bizalmas információk védelme mellett.

               140. CIKK

               Információhoz való jog

               1.
                     A Felek biztosítják, hogy – a szellemitulajdon-jog megsértésével kapcsolatos polgári eljárás keretében, és az igénylő indokolt és arányos kérelmére válaszul – az igazságügyi hatóság elrendelhesse, hogy a szellemitulajdon-jogot sértő áruk vagy szolgáltatások eredetére és elosztóhálózatára vonatkozó információkat a szellemitulajdon-jog megsértője és/vagy minden egyéb személy rendelkezésre bocsássa.

               2.
                     E bekezdés céljából a „minden egyéb személy” olyan személyt jelent, aki:

               (a)
                     jogsértő árukat kereskedelmi mértékben birtokol;

               (b)
                     jogsértő szolgáltatásokat kereskedelmi mértékben vett igénybe;

               (c)
                     kereskedelmi mértékben nyújtott szolgáltatásokat jogsértő tevékenységekhez; vagy

               (d)
                     akiről az a), b) vagy c) albekezdésben említett tevékenységet végző személy jelezte, hogy részt vett az áruk előállításában, feldolgozásában vagy forgalmazásában vagy a szolgáltatások nyújtásában.

               3.
                     Az (1) bekezdésben említett tájékoztatás szükség szerint az alábbiakat foglalja magában:

               (a)
                     az előállítók, gyártók, terjesztők, szállítók, az áruk vagy szolgáltatások egyéb korábbi birtokosainak, valamint a címzett nagykereskedők és kiskereskedők neve és címe; valamint

               (b)
                     az előállított, gyártott, kiszállított, átvett vagy megrendelt mennyiségekre vonatkozó adatok, valamint az érintett árukért vagy szolgáltatásokért kifizetett ár.

               4.
                     Az (1) és a (2) bekezdés nem érinti a Felek azon jogszabályait, amelyek:

               (a)
                     a jogosult számára további tájékoztatáshoz való jogot biztosítanak;

               (b)
                     az e cikk szerint közölt információ polgári eljárásban való felhasználását szabályozzák;

               (c)
                     az információhoz való joggal való visszaéléssel kapcsolatos felelősséget szabályozzák;

               (d)
                     lehetőséget nyújtanak az információnyújtás megtagadására, amely arra kényszerítené az (1) bekezdésben említett személyt, hogy beismerje saját vagy közeli rokonainak a részvételét valamely szellemitulajdon-jog megsértésében; vagy

               (e)
                     az információforrások bizalmas kezelésének védelmét vagy a személyes adatok kezelését szabályozzák.

               141. CIKK

               Ideiglenes és megelőző intézkedések

               1.
                     A Felek biztosítják, hogy a bíróságok – a bejelentő kérésére – előzetes végzést adhassanak ki a feltételezett jogsértővel szemben azzal a szándékkal, hogy megakadályozzák a szellemitulajdon-jogok minden küszöbön álló megsértését, vagy – ideiglenesen vagy adott esetben, ha a belföldi jog előírja, többszöri megbírságolás lehetősége mellett – megtiltsák a szóban forgó jog állítólagos megsértésének folytatását, vagy e jogsértés folytatását olyan garanciák benyújtásához kössék, amelyek célja, hogy biztosítsák a jogosult kártérítését, amennyiben sor kerül a jogsértés megállapítására. Előzetes végzés – azonos feltételek mellett – azon közvetítővel szemben is kiadható, akinek a szolgáltatásait – többek között az internetes szolgáltatásokat – egy szellemitulajdon-jog megsértése céljából egy harmadik fél igénybe veszi.

               2.
                     Ideiglenes intézkedés rendelhető el a szellemitulajdon-jogot feltehetően sértő áruk lefoglalása vagy kiadása érdekében is, hogy ezáltal megakadályozzák azok kereskedelmi forgalomba kerülését vagy forgalmazását.

               3.
                     A feltételezett jogsértés kereskedelmi mértékben történő elkövetésének esetére a Felek biztosítják, hogy az igazságügyi hatóságok a belső joggal összhangban óvintézkedésként elrendelhessék a feltételezett jogsértő ingó és ingatlan vagyonának lefoglalását, beleértve bankszámláinak befagyasztását és egyéb vagyontárgyainak lefoglalását, amennyiben a felperes igazolja, hogy kártérítési igényének teljesítése kétséges. E célból az illetékes hatóságok elrendelhetik a banki, pénzügyi vagy kereskedelmi iratok átadását, vagy a szóban forgó információkhoz való megfelelő hozzáférés biztosítását.

               142. CIKK

               Jogorvoslati lehetőségek

               1.
                     A Felek biztosítják, hogy az igazságügyi hatóságok – a kérelmező kérésére és a jogosult számára a jogsértés okán járó kártérítés sérelme nélkül, valamint mindenféle ellentételezés nélkül – elrendelhessék azon áruk megsemmisítését vagy legalább a kereskedelmi láncból való végleges kivonását, amelyekről bebizonyosodott, hogy szellemitulajdon-jogot sértenek. A Felek biztosítják továbbá, hogy adott esetben az igazságügyi hatóságok elrendelhessék az elősorban ilyen áruk előállítása vagy gyártása során használt anyagok és eszközök megsemmisítését is.

               2.
                     A Felek igazságügyi hatóságai hatáskörrel rendelkeznek arra, hogy az (1) bekezdésben említett jogorvoslatokat a jogsértő költségére hajtsák végre, kivéve, ha olyan különleges indokokra történik hivatkozás, amelyek ennek ellentmondanak.

               3.
                     A jogorvoslatokra vonatkozó kérelmek elbírálása során figyelembe kell venni azt, hogy az elrendelt intézkedéseknek a jogsértés súlyosságával arányosnak kell lenniük, továbbá figyelembe kel venni a harmadik személyek érdekeit.

               143. CIKK

               Bírósági eltiltás

               A Felek gondoskodnak arról, hogy – amennyiben a szellemitulajdon-jog megsértését kimondó bírósági határozat születik – az igazságügyi hatóságok tiltó határozatot adhassanak ki a jogsértővel szemben, valamint bármely olyan közvetítővel szemben, akinek a szolgáltatásait harmadik fél szellemitulajdon-jogok megsértésére használja fel, mely határozatban megtiltja a jogsértés további folytatását.

               144. CIKK

               Alternatív intézkedések

               A Felek biztosíthatják, hogy az igazságügyi hatóságok indokolt esetben, azon személy kérelmére, akivel szemben a 142. vagy 143. cikkben foglalt jogorvoslatok alkalmazhatók, pénzbeli kártalanítás fizetését rendelhessék el a sértett fél javára az e cikkekben foglalt jogorvoslatok alkalmazása helyett, amennyiben e személy nem szándékosan és nem gondatlanul járt el, a jogorvoslatok végrehajtása aránytalan kárt okozna számára, és a sértett fél javára fizetendő pénzbeli kártalanítás észszerű ellenszolgáltatást biztosít.

               145. CIKK

               Kártérítés

               1.
                     A Felek biztosítják, hogy az igazságügyi hatóságok hatáskörrel rendelkeznek arra, hogy a sértett fél kérelmére elrendeljék, hogy a jogsértő, aki tudta – vagy észszerűen tudnia kellett volna –, hogy jogsértést valósít meg, a jogosult számára a jogsértés folytán a jogosult által elszenvedett tényleges kárnak megfelelő kártérítést fizessen. Az igazságügyi hatóságok a kártérítési összeg megállapításakor:

               (a)
                     figyelembe vesznek minden lényeges tényezőt, úgy mint a sértett fél által elszenvedett kedvezőtlen gazdasági következményeket, ideértve az elmaradt hasznot, a jogsértő jogtalan gazdagodását, és indokolt esetben a nem tisztán gazdasági tényezőket, mint például a jogsértés által a jogosultnak okozott nem vagyoni kárt; vagy vagy

               (b)
                     az a) pont alkalmazása helyett a kártérítési összeget indokolt esetben átalányösszegben is megállapíthassák többek között olyan tényezők alapján, mint legalább azon díjazás vagy jogdíjak összege, amely a jogosultat akkor illette volna meg, ha az adott szellemitulajdon-jog felhasználására a jogsértő engedélyt kért volna.

               2.
                     Ha a jogsértő nem tudta – vagy észszerűen nem kellett tudnia –, hogy jogsértő tevékenységet végez, a Felek előírhatják, hogy az igazságügyi hatóságok elrendelhetik a kárt szenvedett fél számára a haszon vagy a kártérítés fizetésének behajtását, amelyet előzetesen is megállapíthatnak.

               146. CIKK

               Jogi költségek

               Mindegyik Fél biztosítja, hogy a nyertes fél részéről a bírósági eljárás során felmerült indokolt és arányos jogi költségeket és egyéb kiadásokat főszabályként a vesztes fél viseli, kivéve, ha ezt a méltányosság nem engedi.

               147. CIKK

               Bírósági határozatok nyilvánosságra hozatala

               A Felek biztosítják, hogy a szellemitulajdon-jogok megsértése miatt indított bírósági eljárásokban az igazságügyi hatóságok megfelelő intézkedéseket rendelhessenek el a felperes kérelmére és a jogsértő költségére a határozattal kapcsolatos információ terjesztése érdekében, ideértve a határozat megjelenítését és teljes vagy részleges közzétételét.

               148. CIKK

               A szerzőség vagy jogosultság vélelme

               A Felek elismerik, hogy az e szakaszban szereplő intézkedések, eljárások és jogorvoslatok alkalmazása céljából elegendő, ha egy irodalmi vagy művészeti alkotáson a szokásos formában megjelenik a szerző neve, ahhoz, hogy ezen alkotás szerzőjét annak tekintsék, és következésképpen jogosult legyen jogsértési eljárást indítani, kivéve, ha bizonyíték van ennek ellenkezőjére. E cikk megfelelően alkalmazandó a szerzői jog és szomszédos jogok jogosultjára a védett tárgy tekintetében.

               149. CIKK

               Közigazgatási eljárások

               Amennyiben bármelyik polgári jogi jogorvoslat az ügy érdemében folytatott közigazgatási eljárás eredményeként is elrendelhető, az ilyen eljárásnak lényegileg a jelen szakasz vonatkozó rendelkezéseiben megállapítottakkal azonos elveken kell alapulnia.

               2. ALSZAKASZ

               HATÁRON TÖRTÉNŐ ÉRVÉNYESÍTÉS

               150. CIKK

               A határokon alkalmazott intézkedések

               1.
                     A vámellenőrzésnek alávetett áru tekintetében a Felek olyan eljárásokat fogadnak el vagy tartanak hatályban, amelyek keretében a jogosult a vámhatósághoz benyújtott kérelemben kérheti a feltehetően szellemitulajdon-jogot – különösen védjegyeket, szerzői és szomszédos jogokat, földrajzi árujelzőket, szabadalmakat, használati mintákat, formatervezési mintákat, integrált áramkörök topográfiáját vagy növényfajta-oltalmat – sértő áru (a továbbiakban: feltehetően szellemitulajdon-jogot sértő áru) átengedésének felfüggesztését vagy visszatartását.

               2.
                     A Felek rendelkeznek olyan elektronikus rendszerekkel, amelyek segítségével a vámhatóságuk kezelni tudja a jóváhagyott vagy nyilvántartásba vett kérelmeket. A Kirgiz Köztársaság legkésőbb öt évvel e megállapodás hatálybalépését követően létrehozza ezt az elektronikus adatbázist.

               3.
                     Ha valamelyik Fél díjat számít fel a kérelem vagy bejegyeztetés feldolgozásából eredő adminisztratív költségek fedezésére, e díjnak arányosnak kell lennie a nyújtott szolgáltatással és a felmerült költségekkel.

               4.
                     A Felek biztosítják, hogy vámhatóságaik a jogszabályaikkal összhangban észszerű határidőn belül döntenek arról, hogy helyt adnak a kérelemnek vagy nyilvántartásba veszik azt.

               5.
                     A Felek rendelkeznek arról, hogy az (1) bekezdésben említett kérelmek több szállítmányra is vonatkozzanak.

               6.
                     A Felek biztosítják, hogy a vámellenőrzésnek alávetett áru tekintetében vámhatóságaik hivatalból eljárhassanak a feltehetően szellemitulajdon-jogot sértő áru átengedésének felfüggesztése vagy visszatartása érdekében.

               7.
                     A Felek biztosítják, hogy vámhatóságaik kockázatelemzést alkalmazzanak a feltehetően szellemitulajdon-jogot sértő áru azonosítására.

               8.
                     A Felek rendelkeznek olyan eljárásokkal, amelyek lehetővé teszik az alábbiak megsemmisítését: feltehetően szellemitulajdon-jogot sértő áru, anélkül, hogy a jogsértés hivatalos megállapításához előzetes közigazgatási vagy bírósági eljárásra lenne szükség, amennyiben az érintett személyek beleegyeznek a megsemmisítésbe, vagy nem ellenzik azt. Amennyiben a jogsértőnek minősített árukat nem semmisítik meg, úgy az egyes Felek biztosítják, hogy – különös méltánylást érdemlő körülményektől eltekintve – az árukat úgy távolítsák el a kereskedelmi forgalomból, hogy elkerüljék a jogosultnak történő bármilyen károkozást.

               9.
                     Ha a visszatartott vagy felfüggesztett árukról a későbbiekben megállapítást nyer, hogy nem sértenek szellemitulajdon-jogot, a jogosult – a Felek alkalmazandó jogszabályaival összhangban – felelősséggel tartozik az áruk bármely olyan birtokosával vagy nyilatkozattevőjével szemben, aki e tekintetben kárt szenvedett.

               10.
                     A Felek rendelkezhetnek olyan eljárásokkal, amelyek lehetővé teszik a postai küldeményekben vagy futárszolgálattal feladott hamisított védjegyek és kalózáru gyors megsemmisítését.

               11.
                     A Felek dönthetnek úgy, hogy ezt a cikket nem alkalmazzák azon áruk behozatalára, amelyet maga a jogtulajdonosok vagy az ő engedélyükkel más személy egy másik országban hoz forgalomba. A Felek kizárhatják e cikk alkalmazása alól az utasok személyi poggyászában behozott, nem kereskedelmi jellegű árut.

               12.
                     A Felek biztosítják, hogy vámhatóságaik rendszeres párbeszédet tartsanak fenn és előmozdítsák az együttműködést az érdekelt felekkel és a szellemitulajdon-jogok érvényesítésében részt vevő egyéb hatóságokkal.

               13.
                     A Felek együttműködnek a feltehetően szellemitulajdon-jogot sértő áru nemzetközi kereskedelme tekintetében. Mindenekelőtt a Felek megállapodnak abban, hogy – a Felek személyes adatok védelmére vonatkozó jogszabályainak sérelme nélkül – információt cserélnek a feltehetően szellemitulajdon-jogot sértő áru másik Felet érintő kereskedelméről.

               14.
                     Az együttműködés egyéb formáinak sérelme nélkül, a vámügyekben történő kölcsönös közigazgatási segítségnyújtásról szóló I. jegyzőkönyvnek alkalmazandónak kell lennie a szellemitulajdon-jogokra vonatkozó azon jogszabályok megsértése tekintetében, amelyek végrehajtására a vámhatóságok e cikkel összhangban hatáskörrel rendelkeznek.

               15.
                     A 154. cikkben említett, szellemitulajdon-jogokkal foglalkozó albizottság felelős e cikk megfelelő működésének és végrehajtásának biztosításáért, különösen a Felek közötti együttműködés tekintetében.

               151. CIKK

               Az 1994. évi GATT- és a TRIPS-megállapodással való összhang

               A szellemitulajdon-jogoknak a vámhatóságok általi érvényesítése céljából a határon alkalmazott intézkedések végrehajtása során – függetlenül attól, hogy azok e szakasz rendelkezéseinek hatálya alá tartoznak-e –, a Feleknek biztosítaniuk kell az 1994. évi GATT- és a TRIPS-megállapodás – és különösen az 1994. évi GATT V. cikke és a TRIPS-megállapodás 41. cikke, valamint III. részének 4. szakasza szerinti kötelezettségeikkel való összhangot.

               D. SZAKASZ

               ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

               152. CIKK

               Együttműködés

               1.
                     A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek az ebben a fejezetben szereplő kötelezettségvállalások és kötelezettségek végrehajtásának támogatása céljából.

               2.
                     A Felek közötti együttműködés a következő tevékenységekre terjed ki:

               (a)
                     a szellemitulajdon-jogokra irányadó jogi keretre, valamint az oltalom és a jogérvényesítés releváns szabályaira vonatkozó információcsere;

               (b)
                     a Felek közötti tapasztalatcsere a területtel kapcsolatos jogalkotás előrehaladásáról;

               (c)
                     a Felek közötti tapasztalatcsere a szellemitulajdon-jogok központi és a központi alatti szinten történő érvényesítéséről;

               (d)
                     együttműködés – harmadik országokkal is – a hamisított áruk exportálásának megelőzésére;

               (e)
                     technikai segítségnyújtás/kapacitásépítés; a személyzet cseréje és képzése;

               (f)
                     a szellemitulajdon-jogok oltalma és védelme, valamint az ezzel kapcsolatos információk terjesztése többek között az üzleti körök és a civil társadalom körében;

               (g)
                     a fogyasztók és a jogosultak tudatosságának erősítése; az intézményi együttműködés javítása, különösen a szellemitulajdon-jogi hivatalok között;

               (h)
                     a nagyközönség tudatosságának előmozdítása és képzése a szellemitulajdon-jogok védelmére és érvényesítésére vonatkozó politikákkal kapcsolatban;

               (i)
                     a szellemitulajdon-jogok védelmének és érvényesítésének előmozdítása a köz- és magánszféra együttműködésével, kis- és középvállalkozások bevonásával;

               (j)
                     hatékony stratégiák kidolgozása a célközönségek és kommunikációs programok azonosítása céljából, amelyek erőteljesebben felhívják a fogyasztók és a média figyelmét a szellemitulajdon-jogok megsértésének hatásaira, valamint annak egészségügyi és biztonsági kockázataira és a szervezett bűnözéssel való kapcsolatára.

               3.
                     A Felek közzétehetik a termékleírásokat vagy azok összefoglalóját, valamint a másik Félnek a 4. alszakasz alapján oltalmat élvező földrajzi árujelzők ellenőrzésével és kezelésével foglalkozó adatait.

               4.
                     A Felek közvetlenül vagy a 154. cikkben említett, szellemitulajdon-jogokkal foglalkozó albizottságon keresztül kapcsolatot tartanak az e fejezet végrehajtásával és működésével kapcsolatos valamennyi kérdésben.

               153. CIKK

               Az érdekelt felek önkéntes kezdeményezései

               A Felek törekednek arra, hogy elősegítsék az érdekelt felek önkéntes kezdeményezéseit a szellemitulajdon-jogokkal kapcsolatos jogsértés visszaszorítása érdekében az interneten és más piactereken is, amelyek konkrét problémákra összpontosítanak és realisztikus, kiegyensúlyozott, arányos és minden érintett számára méltányos gyakorlati megoldásokat keresnek többek között a következő módokon:

               (a)
                     saját területén a Felek törekszenek arra, hogy konszenzust teremtsenek az érdekelt felek között a szellemitulajdon-jogok védelme és érvényesítése, valamint a jogsértések visszaszorítása terén a megoldások elősegítésére és a nézeteltérések feloldására irányuló önkéntes kezdeményezések megkönnyítése érdekében;

               (b)
                     a Felek törekszenek arra, hogy megosszák egymással a területükön az érdekelt felek önkéntes kezdeményezéseinek megkönnyítésére irányuló erőfeszítésekre vonatkozó információkat; valamint

               (c)
                     a Felek kölcsönösen törekszenek egymás érdekelt felei közötti nyílt párbeszéd és együttműködés előmozdítására, és ezen érdekelt felek arra való ösztönzésére, hogy közös megoldásokat találjanak, feloldják a szellemitulajdon-jogok védelmével és érvényesítésével kapcsolatos nézeteltéréseket és visszaszorítsák a jogsértéseket.

               154. CIKK

               Intézményi rendelkezések

               1.
                     A Felek létrehozzák az Európai Unió és a Kirgiz Köztársaság képviselőiből álló, szellemitulajdon-jogokkal foglalkozó albizottságot (a továbbiakban: a szellemitulajdon-jogokkal foglalkozó albizottság) azzal a céllal, hogy ellenőrizzék e fejezet végrehajtását, és fokozzák a szellemitulajdon-jogokkal kapcsolatos együttműködésüket és párbeszédüket.

               2.
                     A szellemitulajdon-jogokkal foglalkozó albizottság bármely Fél kérésére ülést tart, az Európai Unióban és a Kirgiz Köztársaságban felváltva, a kérés időpontjától számított legfeljebb 90 napon belül, a Felek által közösen meghatározott időpontban, helyen és módon, ideértve a videokonferenciát is.

               9. FEJEZET

               KÖZBESZERZÉS

               155. CIKK

               Fogalommeghatározások

               E fejezet alkalmazásában:

               (a)
                     „kereskedelmi áruk vagy szolgáltatások”: olyan áru vagy szolgáltatás, amelyet általában kereskedelmi piactereken értékesítenek vagy kínálnak eladásra nem állami beszerzőknek, és amelyeket nem állami célokra szoktak beszerezni;

               (b)
                     „építőipari szolgáltatások”: olyan szolgáltatások, amelyek célja bármilyen magas- vagy mélyépítési munka megvalósítása, az ENSZ ideiglenes központi termékosztályozásának (UN CPC) 51. főcsoportja értelmében.

               (c)
                     „elektronikus árverés”: olyan iteratív folyamat, amelyben az ajánlattevők az új árakra, illetőleg az ajánlatnak a bírálati részszempontokhoz kapcsolódó egyes számszerűsíthető, az ártól különböző elemeire, vagy mindkettőre vonatkozóan kedvezőbb ajánlatot tesznek elektronikus úton, ami az ajánlatok rangsorolását vagy újbóli rangsorolását eredményezi;

                  (d)
                     „írásbeli” vagy „írásban”: szavakból vagy számjegyekből álló kifejezési forma, amely olvasható, reprodukálható és később közölhető, és elektronikus úton továbbított és tárolt adatokat is tartalmaz;

               (e)
                     „tárgyalásos pályázati eljárás”: olyan beszerzési módszer, amelynek keretében a beszerzést végző szerv kapcsolatba lép a választása szerinti ajánlattevővel vagy ajánlattevőkkel;

               (f)
                     „intézkedés”: az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzéshez kapcsolódó bármilyen jogszabály, szabályzat, eljárás, igazgatási iránymutatás, dokumentum vagy gyakorlat, illetve a beszerzést végző szerv bármilyen fellépése;

               (g)
                     „többszöri felhasználásra szánt jegyzék”: azon minősített ajánlattevők jegyzéke, amelyeket a beszerzést végző szerv egynél többször kíván felhasználni;

               (h)
                     „szándékolt beszerzésről szóló hirdetmény”: a beszerzést végző szerv által közzétett hirdetmény, amelyben felhívják az érdekelt ajánlattevőket részvételi jelentkezés, ajánlat vagy mindkettő benyújtására;

               (i)
                     „ellentételezés”: azok a feltételek vagy kötelezettségvállalások, amelyek ösztönzik a helyi fejlesztéseket vagy javítják valamelyik Fél fizetésimérleg-elszámolásait, mint például a belföldi tartalom alkalmazása, a technológia engedélyezése, beruházások, csereüzletek vagy hasonló intézkedések vagy követelmények;

               (j)
                     „nyílt eljárás”: olyan beszerzési módszer, amelynek keretében valamennyi érdekelt ajánlattevő benyújthatja az ajánlatát;

               (k)
                     „beszerzést végző szerv”: a 9. melléklet 1., 2. vagy 3. szakaszának valamely Félre vonatkozó alszakasza alá tartozó jogalany;

                  (l)
                     „minősített ajánlattevő”: olyan ajánlattevő, amelyet a beszerzést végző szerv a részvétel feltételeit teljesítő ajánlattevőként ismer el;

               (m)
                     „meghívásos pályázati eljárás”: olyan közbeszerzési módszer, amelynek keretében a beszerzést végző szerv csak minősített ajánlattevőket kér fel ajánlat benyújtására;

               (n)
                     „szolgáltatások”: eltérő rendelkezés hiányában a szolgáltatások magukban foglalják az építőipari szolgáltatásokat is;

               (o)
                     „szabvány”: olyan okmány, amelyet egy elismert testület fogadott el és hagyott jóvá általános és ismételt használatra; és amely árukra, szolgáltatásokra vagy kapcsolódó eljárásokra és gyártási módszerekre vonatkozó szabályokat, iránymutatásokat vagy jellemző ismertetőjegyeket határoz meg, amelyek teljesítése nem kötelező; az okmány tartalmazhat valamely árura, szolgáltatásra, eljárásra vagy gyártási módszerre vonatkozó terminológiát, jeleket, csomagolási, jelölési vagy címkézési követelményeket, illetve vonatkozhat kizárólag ezekre;

               (p)
                     „ajánlattevő”: árukat vagy szolgáltatásokat nyújtó vagy nyújtani képes személy vagy személyek csoportja; valamint

               (q)
                     „műszaki leírás”: olyan ajánlattételi követelmény, amely:

               (i)
                     meghatározza a közbeszerzés tárgyát képező áruk vagy szolgáltatások tekintetében megkövetelt – többek között a minőséggel, a teljesítménnyel, a biztonsággal és a mérettel kapcsolatos – jellemzőket, vagy az ilyen áruk előállításához vagy az ilyen szolgáltatások nyújtásához szükséges gyártási folyamatokra és módszerekre vonatkozó követelményeket; vagy

               (ii)
                     meghatározza az árura vagy szolgáltatásra alkalmazandó, a terminológiára, a jelekre, a csomagolásra, a jelölésre vagy a címkézésre vonatkozó követelményeket;

               (r)
                     „UN CPC”: az ENSZ ideiglenes központi termékosztályozása (Statistical Papers, M sorozat, 77. sz., Nemzetközi Gazdasági és Szociális Ügyek Főosztálya, az ENSZ Statisztikai Bizottsága, New York, 1991).

               156. CIKK

               Hatály

               1.
                     Ez a fejezet az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzéseket érintő összes intézkedésre vonatkozik, függetlenül attól, hogy azt kizárólag vagy részben elektronikus úton bonyolítják le.

               2.
                     E fejezet alkalmazásában „az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzés” kormányzati célú beszerzést jelent:

               (a)
                     amelynek tárgya olyan áruk, szolgáltatások vagy ezek bármilyen kombinációjának beszerzése:

               (i)
                     a 9. mellékletben meghatározottak szerint; valamint

               (ii)
                     amelyek beszerzése nem kereskedelmi értékesítés vagy viszonteladás, vagy kereskedelmi értékesítésre vagy viszonteladásra szánt termék gyártása vagy szállítása vagy szolgáltatás nyújtása céljából történik;

               (b)
                     bármilyen szerződéses módon, ideértve: adásvétel; lízing; bérbeadás vagy részletvétel, vételi opció kikötésével vagy anélkül;

               (c)
                     amelynek e cikk (6), (7) és (8) bekezdése szerinti becsült értéke a 160. cikk szerinti hirdetmény közzétételének időpontjában egyenlő vagy meghaladja a 9. melléklet 1., 2. és 3. szakaszában meghatározott vonatkozó értékhatárt;

               (d)
                     amelyet a beszerzést végző szerv végez; valamint

               (e)
                     amelyet egyébként nem zár ki e cikk (3) bekezdése vagy a 9. melléklet 1., 2., 3. vagy 5. szakaszának érintett Félre vonatkozó alszakasza.

               3.
                     Kivéve, ha a 9. melléklet másként nem rendelkezik, e fejezet nem alkalmazandó a következőkre:

               (a)
                     földterület, meglévő épületek vagy egyéb ingatlanok, illetve az ezekhez fűződő jogok megszerzése vagy bérlete;

               (b)
                     nem szerződéses megállapodások vagy bármilyen formájú támogatás, amelyet valamelyik Fél nyújt, az együttműködési megállapodásokat, támogatásokat, hiteleket, tőkeinjekciókat, garanciákat és pénzügyi ösztönzőket is beleértve;

               (c)
                     pénzintézeti vagy letéti szolgáltatások, szabályozott pénzügyi intézményekre irányuló felszámolási vagy vállalatvezetői szolgáltatások, illetve államadósság értékesítéséhez, visszaváltásához és elosztásához kapcsolódó szolgáltatások beszerzése vagy vásárlása, beleértve a hiteleket és államkötvényeket, kincstárjegyeket és más értékpapírokat is;

               (d)
                     állami hatóságokkal kötött munkaszerződések;

               (e)
                     a következő beszerzések:

               (i)
                     közvetlenül nemzetközi segítségnyújtás céljából lefolytatott beszerzések, beleértve a fejlesztési segélyt is;

               (ii)
                     olyan nemzetközi megállapodás meghatározott eljárása vagy feltétele szerinti beszerzés, amely csapatok állomásoztatására, illetve amely egy projektnek az aláíró országok általi közös megvalósítására irányul; vagy

               (iii)
                     nemzetközi szervezet meghatározott eljárása vagy feltétele, illetve nemzetközi támogatásokból, hitelekből vagy más segítségnyújtásból finanszírozott eljárás vagy feltétel szerinti beszerzések, amennyiben az alkalmazandó eljárás vagy feltétel nem lenne összeegyeztethető ezzel a fejezettel.

               4.
                     A Feleknek az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzésre és az információk rendelkezésre állására vonatkozó kötelezettségvállalásait a 9. melléklet tartalmazza az alábbiak szerint:

               (a)
                     az 1. szakaszban azon központi kormányzati szervek, amelyek beszerzései e fejezet hatálya alá tartoznak, beleértve az érintett árukra és szolgáltatásokra alkalmazandó értékhatárokat;

               (b)
                     a 2. szakaszban azon központi szint alatti kormányzati szervek, amelyek beszerzései e fejezet hatálya alá tartoznak, beleértve az érintett árukra és szolgáltatásokra alkalmazandó értékhatárokat;

               (c)
                     a 3. szakaszban minden egyéb olyan szervezet, amelynek beszerzései e fejezet hatálya alá tartoznak, beleértve az érintett árukra és szolgáltatásokra alkalmazandó értékhatárokat is;

               (d)
                     a 4. szakaszban az építőipari szolgáltatások kivételével azok a szolgáltatások, amelyek e fejezet hatálya alá tartoznak;

               (e)
                     az 5. szakaszban az általános megjegyzések és az eltérések; valamint

               (f)
                     a 6. szakaszban az a média, amelyben a Fél közzéteszi a közbeszerzési hirdetményeit, az odaítélésről szóló tájékoztatóit, valamint a kormányzati beszerzési rendszerével kapcsolatos, az e fejezetben meghatározott egyéb információkat.

               5.
                     Ha a beszerzést végző szerv az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzés meghatározott követelményeknek megfelelő lefolytatása során olyan személyt vesz igénybe, aki nem szerepel a Feleknek a 9. melléklet 1., 2. és 3. szakaszának alszakaszában, az ilyen követelményekre értelemszerűen e cikk (4) bekezdése alkalmazandó.

               Értékmegállapítás

               6.
                     A beszerzés becsült értékének annak megállapítása céljából történő meghatározása során, hogy a beszerzés az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzésnek minősül-e, a beszerzést végző szerv:

               (a)
                     a beszerzést nem oszthatja fel részbeszerzésekre, és nem választhat ki vagy használhat a beszerzés becsült értékének meghatározására egy adott értékelési módszert avégett, hogy a beszerzést teljes mértékben vagy részlegesen kivonja e fejezet alkalmazása alól; valamint

               (b)
                     a beszerzés becsült maximális összértékét annak teljes tartama alatt figyelembe veszi, akár egy, akár több ajánlattevőnek ítélték oda, figyelemmel a díjazás valamennyi formájára, beleértve:

               (i)
                     a felárakat, díjakat, jutalékokat és kamatot; valamint

               (ii)
                     amennyiben a beszerzés biztosítja opciók lehetőségét, az ilyen opciók teljes értékét.

               7.
                     Ha egy beszerzés egyedi előírásai egynél több szerződés odaítélését, vagy a szerződések több részben történő odaítélését eredményezik (a továbbiakban: megújítható szerződések), a becsült maximális összesített érték számításának a következőkön kell alapulnia:

               (a)
                     az előző 12 hónap vagy a beszerzést végző szerv előző költségvetési éve során odaítélt, azonos típusú árura vagy szolgáltatásra vonatkozó megújítható szerződések értéke, lehetőség szerint az áru vagy szolgáltatás ezt követő 12 hónap folyamán várhatóan bekövetkező mennyiségi vagy értékbeli változásainak figyelembevételével kiigazítva; vagy

               (b)
                     az azonos típusú árura vagy szolgáltatásra vonatkozó, az első szerződés odaítélését követő 12 hónap, vagy a beszerzést végző szerv költségvetési éve folyamán odaítélendő megújítható szerződések becsült értéke.

               8.
                     Olyan, áru vagy szolgáltatás bérletére, haszonbérletére, lízingjére vagy részletvételére irányuló beszerzés esetén, amelynél összértéket nem jelölnek meg, az értékelés alapja a következő:

               (a)
                     határozott időre szóló szerződés esetén:

               (i)
                     ha a szerződés időtartama legfeljebb 12 hónap, az időtartama alatti becsült összesített maximális érték; vagy vagy

               (ii)
                     ha a szerződés időtartama meghaladja a 12 hónapot, a becsült összesített maximális érték, bármilyen becsült maradványértéket is beleértve;

               (b)
                     határozatlan időre kötött szerződés esetén a becsült havi részlet 48-szorosa; valamint

               (c)
                     ha nem biztos, hogy a szerződés határozott időtartamú, a b) pontot kell alkalmazni.

               157. CIKK

               Biztonság és általános kivételek

               1.
                     E fejezet egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy gátolná a Feleket abban, hogy intézkedéseket hozzanak, illetve információkat ne tegyenek közzé, ha alapvető biztonsági érdekeik védelme érdekében szükségesnek ítélik:

               (a)
                     fegyverek, lőszerek vagy hadianyagok beszerzése;

               (b)
                     a nemzetbiztonság; vagy

               (c)
                     a honvédelem céljából nélkülözhetetlen beszerzések tekintetében.

               2.
                     Figyelemmel arra a követelményre, hogy ilyen intézkedést nem szabad olyan módon alkalmazni, amely azonos körülmények fennállása esetén a Felek közötti önkényes vagy indokolatlan megkülönböztetést vagy a Felek közötti kereskedelem rejtett korlátozását jelenti, e fejezet egyetlen rendelkezése sem értelmezendő úgy, hogy az akadályozná a Feleket olyan intézkedés meghozatalában vagy végrehajtásában, amely:

               (a)
                     a közerkölcs, közrend vagy közbiztonság védelméhez szükséges;

               (b)
                     az emberi, állati, növényi élet vagy egészség megóvásához szükségesek;

               (c)
                     a szellemi tulajdon oltalmához szükségesek; vagy

               (d)
                     fogyatékossággal élők, jótékonysági intézmények vagy börtönmunka termékeire vagy szolgáltatásaira vonatkozik.

               158. CIKK

               Általános elvek

               Megkülönböztetésmentesség

               1.
                     Az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzéssel kapcsolatos intézkedések tekintetében mindegyik Fél – a beszerzést végző szerveit is ideértve – a másik Fél áruit és szolgáltatásait, valamint a másik Fél árukat és szolgáltatásokat kínáló ajánlattevőit haladéktalanul és feltétel nélkül köteles legalább olyan kedvezményes elbánásban részesíteni, mint amilyenben a Fél – a beszerzést végző szerveit is ideértve – saját áruit, szolgáltatásait és ajánlattevőit részesíti.

               2.
                     Az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzéssel kapcsolatos valamennyi intézkedés tekintetében valamely Fél, beleértve annak beszerzést végző szerveit:

               (a)
                     külföldi érdekeltség vagy tulajdonjog mértéke alapján nem részesíthet kedvezőtlenebb elbánásban egy helyben letelepedett ajánlattevőt egy másik, helyben letelepedett ajánlattevőnél; vagy

               (b)
                     nem alkalmazhat hátrányos megkülönböztetést helyben letelepedett ajánlattevővel szemben azon az alapon, hogy egy bizonyos beszerzésben az általa ajánlott termékek vagy szolgáltatások a másik Fél termékei vagy szolgáltatásai.

               A helyben letelepedett ajánlattevőkre vonatkozó nemzeti elbánás

               3.
                     A Felek biztosítják, hogy a másik Fél azon ajánlattevői, amelyek jogi személy létrehozása, megszerzése vagy fenntartása révén kereskedelmi jelenlétet alakítottak ki a területükön, a Félnek a területén történő bármely kormányzati beszerzése tekintetében legalább olyan kedvező elbánásban részesüljenek, mint amilyenben a belföldi ajánlattevőket a nemzeti törvényekkel és rendelkezésekkel összhangban részesítik.

               A 157. cikkben meghatározott általános kivételek alkalmazandók.

               Elektronikus eszközök alkalmazása

               4.
                     Ha az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzést elektronikus úton folytatják le, a beszerzést végző szerv:

               (a)
                     biztosítja, hogy a beszerzést olyan információtechnológiai rendszerekkel és szoftverekkel bonyolítsák le, beleértve az információk hitelesítésével és titkosításával kapcsolatosakat is, amelyek általánosan elérhetők és interoperábilisak más általánosan elérhető információtechnológiai rendszerekkel és szoftverekkel;

               (b)
                     fenntartja azokat a rendszereket, amelyek biztosítják a részvételi jelentkezések és az ajánlatok sértetlenségét, többek között a beérkezés idejének meghatározásával és a jogosulatlan hozzáférés megakadályozásával kapcsolatban; valamint

               (c)
                     elektronikus információs és kommunikációs eszközök használata a beszerzési eljárásokban a hirdetmények és a pályázati dokumentáció közzétételéhez, valamint – a lehető legnagyobb mértékben – az ajánlatok benyújtásához.

               Az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzések lefolytatása

               5.
                     A beszerzést végző szervnek az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzést átlátható módon és pártatlanul kell lefolytatnia:

               (a)
                     e fejezettel összhangban, olyan módszerek alkalmazásával, mint a nyílt eljárás, a meghívásos pályázati eljárás és a tárgyalásos pályázati eljárás;

               (b)
                     elkerülve az összeférhetetlenséget; valamint

               (c)
                     megelőzve a korrupt gyakorlatokat.

               Származási szabályok

               6.
                     Az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzések céljából egyik Fél sem alkalmazhat a másik Féltől származó áruk vagy szolgáltatások behozatalára vagy nyújtására olyan származási szabályokat, amelyek eltérnek azoktól a származási szabályoktól, amelyeket a Fél ezzel egyidejűleg a rendes kereskedelmi forgalom során alkalmaz ugyanezen áruk vagy szolgáltatások behozatalára vagy nyújtására.

               Ellentételezés

               7.
                     Az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzéssel kapcsolatban a Felek, a beszerzést végző szerveiket is beleértve, nem kérhetnek, vehetnek figyelembe, alkalmazhatnak vagy kényszeríthetnek ki ellentételezést.

               Nem a beszerzésre vonatkozó intézkedések

               8.
                     Az (1) és a (2) bekezdés nem vonatkozik:

               (a)
                     a behozatalra vagy azzal összefüggésben kivetett vámra vagy bármilyen egyéb díjra;

               (b)
                     az ilyen vámok és díjak kivetésének módozataira; valamint

               (c)
                     egyéb behozatali szabályokra, formai előírásokra vagy intézkedésekre, amelyek érintik a szolgáltatások kereskedelmét, az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzéseket szabályozó intézkedések kivételével.

               Korrupció elleni küzdelem

               9.
                     A Felek biztosítják, hogy megfelelő intézkedésekkel rendelkeznek a közbeszerzéseik során előforduló korrupció kezelésére. Ezek az intézkedések magukban foglalhatnak olyan eljárásokat, amelyek határozatlan időre vagy meghatározott időtartamra kizárják a Fél beszerzéseiben való részvételre való jogosultságból azon ajánlattevőket, amelyekről az adott Fél igazságügyi hatóságai vagy illetékes állami hatóságai jogerős határozatban megállapították, hogy az adott Fél területén a közbeszerzésekkel kapcsolatban csalárd vagy egyéb jogellenes cselekményeket követtek el. A Felek biztosítják továbbá, hogy olyan politikákkal és eljárásokkal rendelkezzenek, amelyek a lehető legnagyobb mértékben kiküszöbölik vagy kezelik a beszerzésben részt vevő vagy arra befolyást gyakorló személyek esetleges összeférhetetlenségét.

               159. CIKK

               Tájékoztatás a beszerzési rendszerről

               1.
                     Minden Fél köteles:

               (a)
                     haladéktalanul közzétenni az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzésekre vonatkozó jogszabályban vagy rendeletben előírt, az értesítésekbe és a pályázati dokumentációba hivatkozással belefoglalt jogszabályokat, rendeleteket, bírósági határozatokat, általánosan alkalmazandó igazgatási döntéseket, általános szerződési feltételeket, valamint az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzésekre vonatkozó eljárásokat, és ezek bármilyen módosítását, hivatalosan kijelölt, széles körben terjesztett és a nyilvánosság számára mindenkor hozzáférhető, elektronikus vagy nyomtatott médium útján; valamint

               (b)
                     megkeresésre azokról felvilágosítást nyújtani a másik Félnek.

               2.
                     A Felek a 9. melléklet 6. szakaszában felsorolják a következőket:

               (a)
                     azon elektronikus vagy nyomtatott médiumok, amelyek útján a Fél közzéteszi az e cikk (1) bekezdésének a) pontjában leírt információkat;

               (b)
                     azon elektronikus vagy nyomtatott médiumok, amelyek útján a Fél közzéteszi a 160. cikkben, a 162. cikk (7) bekezdésében és a 169. cikk (2) bekezdésében előírt hirdetményeket; valamint

               (c)
                     azon weboldal(ak) címe, amelye(ke)n a Fél közzéteszi az odaítélt szerződésekről szóló hirdetményeit e fejezet 169. cikkének (2) bekezdése alapján.

               3.
                     A Felek haladéktalanul értesítik az Együttműködési Bizottságot a 9. melléklet 6. szakaszában e cikk (2) bekezdése szerint felsorolt információk bármilyen változásáról.

               160. CIKK

               Hirdetmények

               1.
                     Az e cikkben említett valamennyi hirdetménynek (a szándékolt beszerzésről szóló hirdetménynek, az összefoglaló hirdetménynek és a tervezett beszerzésről szóló hirdetménynek) elektronikus úton és ingyenesen, egyetlen online hozzáférési ponton keresztül közvetlenül hozzáférhetőnek kell lennie. Ezen túlmenően a hirdetmény olyan megfelelő nyomtatott médiumon keresztül is közzétehető, amelyet széles körben terjesztenek, a hirdetménynek pedig a nyilvánosság számára mindenkor hozzáférhetőnek kell lennie, legalább a hirdetményben feltüntetett időszak lejártáig.

               A szándékolt beszerzésekről szóló hirdetmény

               2.
                     A beszerzést végző szerv a megállapodás hatálya alatt álló minden egyes beszerzés tekintetében hirdetményt tesz közzé a szándékolt beszerzésre vonatkozóan, kivéve, ha a 166. cikkben említett körülmények állnak fenn.

               3.
                     E fejezet eltérő rendelkezése hiányában a szándékolt beszerzésekről szóló minden egyes hirdetménynek a következőket kell tartalmaznia:

               (a)
                     a beszerzést végző szerv neve és címe, valamint minden más információ, amely az intézménnyel való kapcsolatfelvételhez, a beszerzéshez, valamint adott esetben a dokumentáció árával és a fizetés módjaival kapcsolatos összes lényeges dokumentum megszerzéséhez szükséges;

               (b)
                     a beszerzés leírása, a beszerzés tárgyát képező áruk vagy szolgáltatások jellegét és mennyiségét, illetve, ha a mennyiség nem ismert, a becsült mennyiséget is ideértve;

               (c)
                     a megújítható szerződések esetében, amennyiben lehetséges, a szándékolt beszerzésekről szóló értesítések közzétételének várható ütemezése;

               (d)
                     valamennyi opció leírása;

               (e)
                     az áruk szállítására vagy a szolgáltatások nyújtására meghatározott határidő vagy a szerződés időtartama;

               (f)
                     az alkalmazandó beszerzési eljárás és annak meghatározása, hogy tartalmaz-e tárgyalást vagy elektronikus árverést;

               (g)
                     adott esetben a részvételi kérelem benyújtására vonatkozó cím és határidő;

               (h)
                     az ajánlatok benyújtására vonatkozó cím és határidő;

               (i)
                     azon nyelv vagy nyelvek meghatározása, amelyen vagy amelyeken az ajánlatok vagy részvételi jelentkezések benyújthatók, amennyiben azok benyújthatók olyan nyelven, amely nem a hivatalos nyelve annak a Félnek, amelyikhez a beszerzést végző szerv tartozik;

               (j)
                     a részvételi feltételek felsorolása és rövid leírása, ideértve az ajánlattevők által ezzel kapcsolatban benyújtandó meghatározott dokumentumokra és igazolásokra vonatkozó követelményeket, hacsak ezeket a követelményeket nem tartalmazza a pályázati dokumentáció, amelyet a szándékolt beszerzésről szóló hirdetménnyel egy időben bocsátanak az összes érdekelt ajánlattevő rendelkezésére;

               (k)
                     azokban az esetekben, ahol a beszerzést végző szerv a 162. cikk szerint korlátozott számú minősített ajánlattevőt szándékozik kiválasztani, és felhívni ajánlat benyújtására, azoknak a kritériumoknak a meghatározása, amelyek alapján az ajánlattevők kiválasztása történik, és adott esetben azon minősített ajánlattevők számának bármilyen korlátozása, akik ajánlatot nyújthatnak be; valamint

               (l)
                     annak feltüntetése, hogy a szerződés a megállapodás hatálya alá tartozik.

               Összefoglaló értesítés

               4.
                     A beszerzést végző szerv a szándékolt beszerzés minden egyes esetére vonatkozóan a WTO egyik hivatalos nyelvén összefoglaló értesítést tesz közzé a szándékolt beszerzésről szóló értesítés közzétételével egy időben. Az összefoglaló hirdetménynek legalább a következő információkat kell tartalmaznia:

               (a)
                     a beszerzés tárgya;

               (b)
                     az ajánlatok benyújtására rendelkezésre álló határidő, vagy adott esetben a részvételi jelentkezés, vagy a többszöri felhasználásra szánt jegyzékbe való felvétel iránti kérelem benyújtásának határideje; valamint

               (c)
                     az a cím, ahonnan beszerezhető a beszerzéshez kapcsolódó dokumentáció.

               A tervezett beszerzésről szóló felhívás

               5.
                     A beszerzést végző szerveket arra ösztönzik, hogy minden költségvetési évben a lehető legkorábban tegyék közzé a jövőbeli beszerzések terveikről szóló hirdetményt (a továbbiakban: a tervezett beszerzésről szóló hirdetmény) a 9. melléklet 6. szakaszában felsorolt megfelelő elektronikus és adott esetben nyomtatott médiában. A tervezett beszerzésről szóló hirdetményt – e cikk (3) bekezdésére is figyelemmel – a 9. melléklet 6. szakaszában felsorolt, egyetlen hozzáférési pontként működő weboldalon is közzé kell tenni. A tervezett beszerzésről szóló hirdetmény tartalmazza a beszerzés tárgyát és a szándékolt beszerzésről szóló hirdetmény közzétételének tervezett időpontját.

               6.
                     A B. vagy C. szakasz hatálya alá tartozó beszerzést végző szerv a szándékolt beszerzésről szóló hirdetményt felhasználhatja szándékolt beszerzésről szóló hirdetményként, feltéve, hogy a tervezett beszerzésről szóló hirdetmény a (4) bekezdésben említettek közül a már a beszerzést végző szerv rendelkezésére álló valamennyi információt tartalmazza, valamint egy nyilatkozatot, amely szerint az érdekelt ajánlattevőknek jelezniük kell a beszerzést végző szerv felé az ajánlattételi szándékukat.

               161. CIKK

               Részvételi feltételek

               1.
                     A beszerzést végző szerv a beszerzésben való részvétel feltételeinek körét azon feltételekre korlátozza, amelyek elengedhetetlenül szükségesek ahhoz, hogy biztosítható legyen, hogy az ajánlattevő rendelkezik azokkal a jogi, pénzügyi, üzleti és műszaki képességekkel, amelyekkel az adott beszerzés megvalósítható.

               2.
                     A részvétel feltételeinek meghatározása során a beszerzést végző szerv:

               (a)
                     a beszerzésben való részvételt nem köti ahhoz a feltételhez, amely szerint az ajánlattevőnek olyan ajánlattevőnek kell lennie, amelynek valamely Fél beszerzést végző szerve korábban már odaítélt egy vagy több szerződést; valamint

               (b)
                     megfelelő előzetes szakmai tapasztalatot követelhet, ha szükséges a beszerzés követelményeinek teljesítéséhez
                  21
               .

               3.
                     Annak értékelése során, hogy az ajánlattevő megfelel-e a részvétel feltételeinek, a beszerzést végző szerv:

               (a)
                     értékeli az ajánlattevő pénzügyi kapacitását, valamint üzleti és műszaki alkalmasságát az ajánlattevő által a beszerzést végző szerv szerinti Fél területén és azon kívül végzett üzleti tevékenységei alapján; valamint

               (b)
                     az értékelését azon feltételek alapján végzi, amelyeket előzetesen meghatároztak az értesítésekben vagy a pályázati dokumentációban.

               4.
                     Amennyiben bizonyíték áll rendelkezésre, az egyik Fél – ideértve annak beszerzést végző szerveit is – kizárhatja az ajánlattevőt a beszerzésben való részvételből, például a következő indokok alapján:

               (a)
                     csődeljárás;

               (b)
                     hamis nyilatkozatok;

               (c)
                     jelentős vagy ismétlődő hiányosságok korábbi szerződés szerinti lényeges követelmény vagy kötelezettség teljesítésében;

               (d)
                     súlyos bűncselekményt vagy egyéb büntetendő cselekményt megállapító jogerős bírósági ítéletek;

               (e)
                     olyan szakmai kötelezettségszegés, cselekmény vagy mulasztás, amely hátrányos hatással van az ajánlattevő kereskedelmi feddhetetlenségére; vagy

               (f)
                     adófizetési kötelezettség nem teljesítése.

               162. CIKK

               Az ajánlattevők minősítése

               Nyilvántartási rendszerek és minősítési eljárások

               1.
                     A Felek, a beszerzést végző szerveiket is beleértve, ajánlattevői nyilvántartási rendszert tarthatnak fenn, amelyben az érdekelt ajánlattevőknek regisztrálniuk kell magukat, és rendelkezésre kell bocsátaniuk bizonyos információkat. Ebben az esetben a Fél biztosítja, hogy az érdekelt ajánlattevők a lehető legnagyobb mértékben elektronikus úton hozzáférjenek a nyilvántartási rendszerre vonatkozó információkhoz, és bármikor kérelmezhessék a nyilvántartásba vételt. A beszerzést végző szerv észszerű határidőn belül tájékoztatja őket a kérelemnek helyt adó vagy elutasító határozatáról. A kérelem elutasítása esetén a határozatot megfelelően indokolni kell.

               2.
                     A Felek biztosítják, hogy:

               (a)
                     beszerzést végző szervei törekedjenek a minősítési eljárásaik közötti különbségek minimalizálására; valamint

               (b)
                     amennyiben beszerzést végző szerveik nyilvántartási rendszereket tartanak fenn, a beszerzést végző szervek törekedjenek a nyilvántartási rendszereik közötti különbségek minimalizálására.

               3.
                     A Felek, a beszerzést végző szerveiket is beleértve, nem fogadhatnak el vagy alkalmazhatnak olyan nyilvántartási rendszert vagy minősítési eljárást, amelynek célja vagy hatása az, hogy szükségtelenül akadályozza a másik Fél ajánlattevőinek a Fél beszerzésében való részvételét.

               Meghívásos pályázati eljárás

               4.
                     Amennyiben a beszerzést végző szerv meghívásos pályázati eljárást kíván lefolytatni, köteles:

               (a)
                     a szándékolt beszerzésről szóló hirdetménybe belefoglalni legalább a 160. cikk (3) bekezdésének a), b), f), g), j), k) és l) pontjában meghatározott információkat, és felhívni az ajánlattevőket részvételi jelentkezés benyújtására; valamint

               (b)
                     az ajánlattételi időtartam kezdetéig biztosítani legalább a 160. cikk (3) bekezdésének c), d), e), h) és i) pontjában meghatározott információkat a minősített ajánlattevők számára, amelyeket a 164. cikk (3) bekezdésének b) pontja szerint értesít.

               5.
                     A beszerzést végző szerv lehetővé teszi minden minősített ajánlattevő számára, hogy részt vegyen egy adott beszerzésben, hacsak a beszerzést végző szerv a szándékolt beszerzésről szóló hirdetményben nem korlátozza azoknak a minősített ajánlattevőknek a létszámát, akiknek engedélyezi ajánlat benyújtását, és nem állapítja meg a korlátozott létszámú ajánlattevők kiválasztásának szempontjait. Az ajánlattételi felhívást a hatékony verseny biztosításához szükséges számú minősített ajánlattevőnek kell címezni.

               6.
                     Ha a pályázati dokumentáció nyilvánosan nem hozzáférhető a (4) bekezdés a) pontjában említett hirdetmény közzétételének időpontjától, a beszerzést végző szerv ezt a dokumentációt valamennyi, az (5) bekezdéssel összhangban kiválasztott minősített ajánlattevőnek egyszerre bocsátja rendelkezésére.

               Többszöri felhasználásra szánt jegyzékek

               7.
                     A beszerzést végző szervek többszöri felhasználásra szánt jegyzéket tarthatnak fenn, feltéve, hogy a hirdetményt, amelyben felhívják az érdekelt ajánlattevőket, hogy kérelmezzék a jegyzékbe való felvételüket:

               (a)
                     évente közzéteszik a 9. melléklet 6. szakaszában felsorolt megfelelő adathordozón; valamint

               (b)
                     ha elektronikus úton teszik közzé, a 9. melléklet 6. szakaszában felsorolt megfelelő médiában folyamatosan elérhetővé teszik.

               8.
                     A (7) bekezdésben szereplő hirdetmény tartalmazza a következőket:

               (a)
                     azon áruk vagy szolgáltatások, illetve azok kategóriáinak felsorolása, amelyekre vonatkozóan a jegyzéket felhasználhatják;

               (b)
                     az ajánlattevők által a jegyzékbe való felvétel érdekében teljesítendő részvételi feltételek és azok a módszerek, amelyeket a beszerzést végző szerv annak ellenőrzésére használ fel, hogy az ajánlattevő megfelel-e a feltételeknek;

               (c)
                     a beszerzést végző szerv neve és címe, valamint az intézménnyel való kapcsolatfelvételhez és a jegyzékkel kapcsolatos valamennyi lényeges dokumentum megszerzéséhez szükséges más információk;

               (d)
                     a jegyzék érvényességi időszaka és megújításának vagy megszüntetésének módjai, illetve ha az érvényességi időszakot nem írják elő, annak a módszernek a megadása, amellyel értesítést küldenek a jegyzék használatának megszüntetéséről; valamint

               (e)
                     annak jelzése, hogy a jegyzék felhasználható az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzéshez.

               9.
                     A (7) bekezdéstől eltérve, amennyiben a többszöri felhasználásra szánt jegyzék legfeljebb három évig érvényes, a beszerzést végző szerv elég, ha a (7) bekezdésben említett hirdetményt csak egy alkalommal, a jegyzék érvényességi időtartamának kezdetén teszi közzé, feltéve, hogy a hirdetmény:

               (a)
                     megállapítja a lista érvényességi idejét, és kijelenti, hogy további hirdetményeket nem tesznek közzé; valamint

               (b)
                     elektronikus úton kerül közzétételre és az érvényességi időszak alatt a 9. melléklet 6. szakaszában felsorolt megfelelő médiában folyamatosan elérhetővé teszik.

               10.
                     A beszerzést végző szerv lehetővé teszi, hogy az ajánlattevők bármikor kérhessék a többszöri felhasználásra szánt jegyzékbe való felvételüket, és valamennyi minősített ajánlattevőt észszerűen rövid időn belül feltünteti a jegyzékben.

               11.
                     Ha a többszöri felhasználásra szánt jegyzékben nem szereplő ajánlattevő a 164. cikk (2) bekezdésében meghatározott határidőn belül részvételi jelentkezést ad be a többszöri felhasználásra szánt jegyzéken alapuló beszerzésben, és benyújt minden előírt dokumentumot, a beszerzést végző szerv megvizsgálja a jelentkezést. A beszerzést végző szerv nem zárhatja ki az ajánlattevőt a mérlegelésből azon az alapon, hogy nem rendelkezett elegendő idővel arra, hogy megvizsgálja a jelentkezést, kivéve, ha kivételes esetekben, a beszerzés bonyolultsága miatt a beszerzést végző szerv nem képes elvégezni a jelentkezés vizsgálatát az ajánlatok benyújtására rendelkezésre bocsátott határidőn belül.

               A 9. melléklet 2. és 3. szakaszának hatálya alá tartozó, beszerzést végző szervek

               12.
                     A 9. melléklet 2. és 3. szakaszának hatálya alá tartozó, beszerzést végző szerv felhasználhatja szándékolt beszerzésről szóló hirdetményként azt a hirdetményt, amely alapján az érdekelt ajánlattevők kérelmezhetik a többszöri felhasználásra szánt jegyzékbe való felvételüket, feltéve, hogy:

               (a)
                     a hirdetményt e cikk (7) bekezdésével összhangban tették közzé, és az tartalmazza az e cikk (8) bekezdésében előírt információkat, valamint a 160. cikk (2) bekezdésében előírtak közül rendelkezésre álló információkat, és egy nyilatkozatot arról, hogy a hirdetmény szándékolt beszerzésről szóló hirdetménynek minősül, vagy, hogy csak a többszöri felhasználásra szánt jegyzéken szereplő ajánlattevők kapnak további értesítést a többszöri felhasználásra szánt jegyzék hatálya alá tartozó beszerzésekről; valamint

               (b)
                     a beszerzést végző szerv haladéktalanul rendelkezésre bocsátja az adott beszerzésben való részvételi szándékukat kifejező ajánlattevők számára azokat az információkat, amelyek alapján az ajánlattevők dönthetnek arról, hogy részt kívánnak-e venni a beszerzésben, ideértve a 160. cikk (2) bekezdésében előírt összes információt, amennyiben ez az információ rendelkezésre áll.

               13.
                     A 9. melléklet 2. és 3. szakaszának hatálya alá tartozó, beszerzést végző szerv lehetővé teheti egy ajánlattevőnek, aki kérte a többszöri felhasználásra szánt jegyzékbe való felvételét, hogy részt vehessen egy adott beszerzésben, amennyiben a beszerzést végző szerv számára elegendő idő áll rendelkezésre annak megvizsgálására, hogy az ajánlattevő teljesíti-e a részvétel feltételeit.

               14.
                     A beszerzést végző szervnek haladéktalanul tájékoztatnia kell a beszerzésben való részvételi jelentkezést vagy a többszöri felhasználásra szánt jegyzékbe való felvétel iránti kérelmet benyújtó ajánlattevőt a beszerzést végző szerv által a jelentkezéssel vagy a kérelemmel kapcsolatban meghozott döntésről.

               15.
                     Abban az esetben, amikor a beszerzést végző szerv elutasítja a közbeszerzésben való részvételre való jelentkezést vagy a többszöri felhasználásra szánt jegyzékbe való felvétel iránti kérelmét, visszavonja az ajánlattevő minősítését, vagy eltávolítja az ajánlattevőt a többszöri felhasználásra szánt jegyzékből, a beszerzést végző szervnek erről haladéktalanul értesítenie kell az ajánlattevőt és az ajánlattevő kérésére haladéktalanul írásos indoklást kell küldenie döntéséről.

               163. CIKK

               Műszaki leírások és pályázati dokumentáció

               Technikai előírások

               1.
                     A Fél és a beszerzést végző szerve nem készíthet, nem fogadhat el vagy nem alkalmazhat műszaki leírásokat, vagy nem írhat elő megfelelőségértékelési eljárásokat azzal a szándékkal vagy eredménnyel, hogy szükségtelen akadályt állítson a Felek közötti kereskedelem útjába.

               2.
                     A beszerzendő árukra és szolgáltatásokra vonatkozó műszaki leírások rögzítésekor a beszerzést végző szerv adott esetben:

               (a)
                     a tervezési és leíró jellemzők helyett a teljesítmény- és funkcionális követelmények tekintetében határozza meg a műszaki leírást; valamint

               (b)
                     a műszaki leírásokat nemzetközi szabványokra alapozzák, amennyiben ilyenek léteznek; illetve ezek hiányában a nemzeti műszaki leírásokra, elismert nemzeti szabályzatokra vagy építési kódexekre.

               3.
                     Ha a műszaki leírások tervezési vagy leíró jellemzőket tartalmaznak, a beszerzést végző szerv adott esetben a „vagy ezzel egyenértékű” szavaknak a pályázati dokumentációban való szerepeltetésével köteles jelezni, hogy figyelembe veszi azokat az egyenértékű árukra vagy szolgáltatásokra irányuló ajánlatokat, amelyek igazolhatóan teljesítik a beszerzés követelményeit.

               4.
                     A beszerzést végző szerv nem írhat elő olyan műszaki leírásokat, amelyek bizonyos védjegyet vagy kereskedelmi nevet, szabadalmat, szerzői jogot, formatervet, típust, konkrét származást, gyártót vagy ajánlattevőt követelnek meg, vagy ezekre hivatkoznak, kivéve, ha a beszerzési követelményeknek nincs más kellően pontos és érthető leírási módja, és feltéve, hogy a beszerzést végző szerv a pályázati dokumentációban a „vagy ezzel egyenértékű” szavakat szerepelteti.

               5.
                     A beszerzést végző szerv – úgy, hogy ezzel a versenyt kizárná – nem kér vagy fogad el egy adott beszerzésre vonatkozó műszaki leírások előkészítése vagy elfogadása során felhasználható tanácsot olyan személytől, aki üzletileg érdekelt lehet a beszerzésben.

               6.
                     A Felek, a beszerzést végző szerveiket is ideértve, e cikkel összhangban elkészíthetnek, elfogadhatnak vagy alkalmazhatnak olyan műszaki leírásokat, amelyek a természeti erőforrások megőrzésére vagy a környezetvédelem előmozdítására irányulnak, feltéve, hogy erre e cikkel összhangban kerül sor.

               A Fél a következőket teheti meg:

               (a)
                     lehetővé teszi a beszerzést végző szervek számára, hogy a közbeszerzési eljárás során figyelembe vegyék a környezetvédelmi és társadalmi megfontolásokat, feltéve, hogy azok megkülönböztetésmentesek és kapcsolódnak az érintett szerződés tárgyához; valamint

               (b)
                     megfelelő intézkedéseket hoz a környezetvédelmi, szociális és munkajogi kötelezettségeinek való megfelelés biztosítása érdekében, ideértve a 10. fejezet szerinti kötelezettségeket is.

               Pályázati dokumentáció

               7.
                     A beszerzést végző szervnek az ajánlattevők rendelkezésére kell bocsátania a pályázati dokumentációt, amely az ajánlattevők számára az ajánlatok elkészítéséhez és benyújtásához szükséges összes információt tartalmazza. Kivéve, ha a szándékolt beszerzésről szóló értesítésben már megadták, az ilyen dokumentációnak tartalmaznia kell az alábbiak teljes körű ismertetését:

               (a)
                     a beszerzés, a beszerzés tárgyát képező áruk vagy szolgáltatások jellegét és mennyiségét is ideértve, illetve, ha a mennyiség nem ismert, a becsült mennyiség és minden más teljesítendő követelmény, a műszaki leírást, a megfelelőség igazolását, a terveket, a rajzokat és útmutatókat is ideértve;

               (b)
                     a részvételi feltételek, ideértve az ajánlattevők által az ilyen részvétellel kapcsolatban megküldendő információk és dokumentumok jegyzékét;

               (c)
                     a szerződés odaítélésekor a beszerzést végző szerv által alkalmazandó összes bírálati szempontot, és az ilyen szempontok relatív jelentőségét, kivéve azokat az eseteket, ahol az ár az egyetlen szempont;

               (d)
                     azokban az esetekben, ahol a beszerzést végző szerv elektronikus eszközökkel folytatja le a beszerzést, a hitelesítéssel és titkosítással kapcsolatos valamennyi követelmény vagy az információ és a dokumentumok elektronikus úton történő benyújtásához kapcsolódó más követelmények;

               (e)
                     ha a beszerzést végző szerv elektronikus árverést alkalmaz, az árverés szabályainak az ismertetése, ideértve az ajánlat azon tartalmi elemeinek meghatározását is, amelyek az árverés lefolytatására vonatkozó bírálati szempontokkal kapcsolatosak;

               (f)
                     ha az ajánlatokat nyilvánosan bontják fel, az ajánlatok felbontásának dátuma, időpontja és helye, valamint adott esetben az ajánlatok felbontásánál jelenlétre jogosultak;

               (g)
                     minden más feltétel, ideértve a fizetési feltételeket és az ajánlatok benyújtási módjainak bármilyen meghatározását, így a nyomtatott formában vagy elektronikus úton történő benyújtást; valamint

               (h)
                     a termékek leszállítására vagy a szolgáltatásnyújtásra vonatkozóan a (8) bekezdéssel összhangban meghatározott határidők.

               8.
                     A beszerzés tárgyát képező áruk szállítására vagy a szolgáltatások nyújtására vonatkozó határidők meghatározása során a beszerzést végző szerv olyan tényezőket vesz figyelembe, mint a beszerzés bonyolultsága, az alvállalkozók bevonásának várható mértéke és az áruk előállításához, kiraktározásához és az eladás helyéről való elszállításához, illetve a szolgáltatás nyújtásához szükséges valós időtartam.

               9.
                     A pályázati dokumentációban meghatározott értékelési szempontok magukban foglalhatják többek között az ár- és egyéb költségtényezőket, a minőséget, a műszaki értéket, a környezetvédelmi jellemzőket és a teljesítés feltételeit.

               10.
                     A beszerzést végző szerv haladéktalanul:

               (a)
                     rendelkezésre bocsátják a pályázati dokumentációt annak biztosítása érdekében, hogy az érdekelt ajánlattevők elegendő időt kapjanak az ajánlatok benyújtására;

               (b)
                     kérelemre átadja a pályázati dokumentációt bármely érdekelt ajánlattevő részére; valamint

               (c)
                     választ ad az érdekelt vagy részt vevő ajánlattevők minden indokolt információkérésére, feltéve, hogy az ilyen információ szolgáltatása nem jelent az ajánlattevő számára a többi ajánlattevővel szemben versenyelőnyt.

               Módosítások

               11.
                     Amennyiben a beszerzést végző szerv a szerződés odaítélését megelőzően megváltoztatja a szándékolt beszerzésről szóló hirdetményben vagy a részt vevő ajánlattevők rendelkezésére bocsátott pályázati dokumentációban meghatározott szempontokat vagy követelményeket, vagy módosítja, illetve újra kiadja a hirdetményt vagy a pályázati dokumentációt, köteles írásban megküldeni az összes ilyen módosítást vagy a módosított vagy újból közzétett hirdetményt vagy a pályázati dokumentációt:

               (a)
                     az információ módosításának, megváltozásának vagy újbóli kiadásának időpontjában a beszerzésben részt vevő összes ajánlattevőnek, amennyiben ismertek a beszerzést végző szerv számára, minden más esetben pedig az eredeti információ rendelkezésre bocsátásával megegyező módon; valamint

               (b)
                     megfelelő időben, biztosítva az ajánlattevők számára, hogy adott esetben módosíthassák és ismét benyújthassák a módosított ajánlataikat.

               164. CIKK

               Határidők

               1.
                     A beszerzést végző szervnek saját indokolt igényeivel összhangban elegendő időt kell biztosítania az ajánlattevők számára ahhoz, hogy előkészítsék és benyújtsák részvételi jelentkezéseiket és ajánlataikat, figyelemmel olyan tényezőkre, mint:

               (a)
                     a beszerzés jellege és összetettsége;

               (b)
                     alvállalkozók bevonásának várható mértéke; valamint

               (c)
                     az ajánlatok külföldről, illetve belföldről nem elektronikus eszközök révén történő eljuttatásához szükséges idő az olyan esetekben, amikor nem kerül sor elektronikus eszközök használatára.

               Ezek a határidők, beleértve azok meghosszabbítását is, valamennyi érdekelt vagy résztvevő ajánlattevő esetében azonosak.

               2.
                     A meghívásos pályázati eljárást lefolytató, beszerzést végző szerv alapvetően legalább 25 napos időtartamban határozza meg a részvételi kérelmek benyújtásának határidejét, a szándékolt beszerzésről szóló hirdetmény közzétételének napjától számítva. Ha a beszerzést végző szerv által megfelelően indokolt sürgősség miatt ez a határidő nem lenne betartható, a határidő 10 napnál nem rövidebb időtartamra rövidíthető.

               3.
                     A (4), (5), (7) és (8) bekezdésben foglaltak kivételével a beszerzést végző szerv az ajánlatok benyújtására rendelkezésre álló határidőt legalább 40 napos időtartamban határozza meg:

               (a)
                     nyílt eljárás esetében a szándékolt beszerzésről szóló hirdetmény közzétételének napjától számítva; vagy

               (b)
                     meghívásos pályázati eljárás esetében attól a naptól számítva, hogy a beszerzést végző szerv megküldte az ajánlattevőknek az ajánlattételi felhívást, attól függetlenül, hogy alkalmaz-e többszöri felhasználásra szánt jegyzéket vagy sem.

               4.
                     A beszerzést végző szerv lerövidítheti a (3) bekezdéssel összhangban meghatározott ajánlattételi határidőt 10 napnál nem rövidebb időtartamra, amennyiben:

               (a)
                     a beszerzést végző szerv a 160. cikk (4) bekezdésében említett, tervezett beszerzésről szóló hirdetményt tett közzé a szándékolt beszerzésről szóló hirdetmény közzétételének napját legalább 40 nappal és legfeljebb 12 hónappal megelőzően, és a szándékolt beszerzésről szóló hirdetmény tartalmazza a következőket:

               (i)
                     a beszerzés leírása;

               (ii)
                     az ajánlatok vagy a részvételi jelentkezések benyújtására meghatározott hozzávetőleges határidők;

               (iii)
                     annak jelzése, hogy az érdekelt ajánlattevőknek a beszerzést végző szerv felé jelezniük kell a beszerzésben való részvételi szándékukat;

               (iv)
                     az a cím, ahonnan beszerezhetők a beszerzéshez kapcsolódó dokumentumok; valamint

               (v)
                     a 160. cikk (2) bekezdése szerint összeállított, szándékolt beszerzésről szóló hirdetménnyel kapcsolatban rendelkezésre álló információk;

               (b)
                     a beszerzést végző szerv a megújítható szerződések esetében a szándékolt beszerzésről szóló hirdetményben jelzi, hogy a későbbi hirdetményekben szereplő ajánlattételi határidőket e bekezdés alapján határozza meg; vagy

               (c)
                     a beszerzést végző szerv által megfelelően indokolt sürgősség miatt a (3) bekezdésnek megfelelően megállapított ajánlattételi határidő nem tartható be.

               5.
                     A beszerzést végző szerv a következő feltételek fennállása esetén feltételenként öt nappal lerövidítheti a (3) bekezdéssel összhangban meghatározott ajánlattételi határidőt:

               (a)
                     a szándékolt beszerzésről szóló értesítés közzététele elektronikus úton történik;

               (b)
                     a pályázati dokumentációt elektronikus úton bocsátják rendelkezésre a szándékolt beszerzésről szóló hirdetmény közzétételének napjától; valamint

               (c)
                     a beszerzést végző szerv elektronikus úton fogadja az ajánlatokat.

               6.
                     Az (5) bekezdés (4) bekezdéssel összefüggésben történő alkalmazása semmiképpen sem eredményezheti a (3) bekezdéssel összhangban meghatározott ajánlattételi határidőnek a szándékolt beszerzésről szóló hirdetmény közzétételének napjától számított 10 napnál rövidebb időtartamra történő lerövidítését.

               7.
                     E cikk egyéb rendelkezéseitől eltérően abban az esetben, ha a beszerzést végző szerv kereskedelmi árukat vagy szolgáltatásokat, illetve azok bármilyen kombinációját szerzi be, a (3) bekezdéssel összhangban az ajánlattételi határidőt lerövidítheti 13 napnál nem rövidebb időtartamra, feltéve, hogy a beszerzést végző szerv elektronikus úton egy időben teszi közzé a szándékolt beszerzésről szóló hirdetményt és a teljes pályázati dokumentációt. Ha ezenkívül a beszerzést végző szerv a kereskedelmi árukra vagy szolgáltatásokra benyújtott ajánlatokat elektronikus úton fogadja, a (3) bekezdéssel összhangban meghatározott határidőt lerövidítheti 10 napnál nem rövidebb időtartamra.

               8.
                     Ha a 9. melléklet 2. vagy 3. szakasza szerinti beszerzést végző szerv kiválasztotta az összes minősített ajánlattevőt, vagy korlátozott számú minősített ajánlattevőt választott ki, a határidőt a beszerzést végző szerv és a kiválasztott ajánlattevők közös megegyezésével határozhatják meg. Megegyezés hiányában az időtartam nem lehet 10 napnál rövidebb.

               165. CIKK

               Tárgyalás

               1.
                     A Fél előírhatja a beszerzést végző szervei számára, hogy tárgyalásokat folytassanak az ajánlattevőkkel, ha:

               (a)
                     a beszerzést végző szerv kifejezte tárgyalások folytatására irányuló szándékát a 160. cikk (3) bekezdésének f) pontjában előírtak szerint a szándékolt beszerzésről szóló értesítésben; vagy

               (b)
                     ha az értékelésből az állapítható meg, hogy egyetlen ajánlatot sem lehet nyilvánvalóan legkedvezőbbnek minősíteni a szándékolt beszerzésről szóló hirdetményben vagy a pályázati dokumentációban meghatározott egyedi bírálati szempontok alapján.

               2.
                     A beszerzést végző szerv:

               (a)
                     biztosítja, hogy a tárgyalásban részt vevő ajánlattevők elutasítására a szándékolt beszerzésről szóló hirdetményben vagy a pályázati dokumentációban megadott bírálati szempontoknak megfelelően kerüljön sor; valamint

               (b)
                     a tárgyalások lezárásakor minden versenyben maradó részt vevő ajánlattevőnek közös határidőt biztosít új vagy módosított ajánlat benyújtására.

               166. CIKK

               Tárgyalásos pályázati eljárás

               1.
                     Amennyiben e rendelkezést nem az ajánlattevők közötti verseny elkerülésére, hazai ajánlattevőinek védelmére vagy oly módon használja, amely hátrányos megkülönböztetést jelent a másik Fél ajánlattevőivel szemben, a beszerzést végző szerv tárgyalásos pályázati eljárást alkalmazhat, és kizárólag az alábbi körülmények esetén úgy dönthet, hogy nem alkalmazza a 160., 161., 162. cikket, a 163. cikk (7)–(11) bekezdését, a 164–167. cikket:

               (a)
                     feltéve, hogy a pályázati dokumentáció előírásait nem módosítják lényegesen, ha;

               (i)
                     nem nyújtottak be ajánlatot, vagy egy ajánlattevő sem nyújtott be részvételi jelentkezést;

               (ii)
                     a benyújtott ajánlatok egyike sem felel meg a pályázati dokumentációban meghatározott alapvető követelményeknek;

               (iii)
                     egyik ajánlattevő sem felelt meg a részvétel feltételeinek; vagy

               (iv)
                     a benyújtott ajánlatok összejátszáson alapultak;

               (b)
                     ha az árukat vagy szolgáltatásokat csak egy bizonyos ajánlattevő szállíthatja vagy nyújthatja, és nem létezik észszerű alternatíva vagy nem léteznek helyettesítő áruk vagy szolgáltatások, az alábbi okok miatt:

               (i)
                     a megrendelés egy műalkotásra szól;

               (ii)
                     szabadalmak, szerzői jogok vagy más kizárólagos jogok védelme; vagy

               (iii)
                     a verseny műszaki okokra visszavezethető hiánya;

               (c)
                     az árut szállító vagy a szolgáltatást nyújtó eredeti nyertes ajánlattevő általi olyan kiegészítő teljesítések esetén, amelyek nem képezték az eredeti beszerzés részét, ha az ilyen pótlólagos áruk vagy szolgáltatások szállítójának megváltoztatása:

               (i)
                     nem megvalósítható olyan gazdasági vagy technikai okok miatt, mint például az eredeti beszerzés során vásárolt, meglévő berendezésekkel, szoftverekkel, szolgáltatásokkal vagy létesítményekkel való felcserélhetőség vagy kölcsönös átjárhatóság; valamint

               (ii)
                     jelentős kényelmetlenséget vagy jelentős mértékű párhuzamos költségeket okozna a beszerzést végző szerv számára;

               (d)
                     ha és amennyiben feltétlenül szükséges, ha a beszerzést végző szerv által előre nem látható események által előidézett rendkívüli sürgősségi okokból az árukat vagy szolgáltatásokat nyílt vagy meghívásos pályázati eljárással nem lehet időben beszerezni;

               (e)
                     árupiacon vásárolt áruk esetében;

               (f)
                     ha egy beszerzést végző szerv olyan prototípusokat vagy első árut, illetve szolgáltatást vásárol, amelyet egyedi kutatási, kísérleti, tanulmányi vagy eredeti fejlesztési szerződés keretében vagy céljából a beszerzést végző szerv kérésére fejlesztettek ki; az első termék vagy szolgáltatás eredeti kifejlesztése magában foglalhat korlátozott mértékű gyártást vagy szolgáltatásnyújtást annak érdekében, hogy felölelje a helyszínen végzett vizsgálat eredményeit, és kimutatható legyen, hogy a termék vagy szolgáltatás alkalmas a minőségi szabványok szempontjából elfogadható mennyiségben történő gyártásra vagy szolgáltatás nyújtására, de nem tartalmaz mennyiségi előállítást vagy szolgáltatásnyújtást a piacképesség megalapozására, illetve a kutatási és fejlesztési költségek fedezésére;

               (g)
                     rendkívül előnyös feltételekkel lebonyolított vásárlások esetében, amely feltételek csak nagyon rövid ideig állnak fenn szokatlan értékesítések esetén, mint például a felszámolás, csődgondokság általi vagy csőd miatti értékesítések, tehát nem a rendszeres ajánlattevőktől történő szokásos vásárlások esetében; vagy

               (h)
                     amennyiben a szerződést a tervpályázat nyertesének ítélik oda, feltéve, hogy:

               (i)
                     a pályázatot olyan módon szervezték meg, amely összhangban áll e fejezet alapelveivel, különösen a szándékolt beszerzésről szóló hirdetmény közzétételét illetően; valamint

               (ii)
                     a résztvevőket független bírálóbizottság bírálja el a tervpályázati szerződések nyertesének történő odaítélés céljából.

               2.
                     A beszerzést végző szerv írásbeli jelentést készít az (1) bekezdés alapján odaítélt összes szerződésről. A jelentés tartalmazza a beszerzést végző szerv nevét, a beszerzett áruk vagy szolgáltatások értékét és fajtáját, valamint az (1) bekezdésben említett körülményeket és feltételeket feltüntető nyilatkozatot, amely igazolta a tárgyalásos pályázati eljárás alkalmazását.

               167. CIKK

               Elektronikus árverések

               Ha a beszerzést végző szerv elektronikus árverés útján szándékozik az e cím hatálya alá tartozó beszerzést lefolytatni, úgy az elektronikus árverés megkezdése előtt minden egyes résztvevő rendelkezésére kell bocsátania a következőket:

               (a)
                     az automatikus értékelési módszert, beleértve a matematikai képletet, amely a pályázati dokumentációban meghatározott bírálati szempontokra épül és az árverés során az ajánlatok automatikus rangsorolására vagy újbóli rangsorolására használják fel;

               (b)
                     az ajánlat elemeire vonatkozó bármilyen első értékelés eredményeit, amennyiben a szerződést a legelőnyösebb ajánlat alapján ítélik oda; valamint

               (c)
                     az elektronikus árverés lefolytatatásához kapcsolódó bármilyen más vonatkozó információ.

               168. CIKK

               Az ajánlatok kezelése és a szerződések odaítélése

               Az ajánlatok kezelése

               1.
                     A beszerzést végző szerv valamennyi ajánlatot olyan eljárások keretében fogadja, bontja fel és kezeli, amelyek biztosítják a beszerzési eljárás tisztességességét és pártatlanságát, valamint az ajánlatok bizalmasságát.

               2.
                     A beszerzést végző szerv nem büntetheti azokat az ajánlattevőket, akiknek ajánlatai a benyújtási határidő után érkeznek be, amennyiben a késedelem kizárólag a beszerzést végző szerv mulasztásából ered.

               3.
                     Ha a beszerzést végző szerv az ajánlatok felbontása és a szerződés odaítélése között valamely ajánlattevőnek lehetőséget nyújt nem szándékolt formai hibák javítására, a beszerzést végző szervnek ugyanezt a lehetőséget kell biztosítania az összes ajánlattevőnek.

               Szerződések odaítélése

               4.
                     Ahhoz, hogy odaítélhető legyen, az ajánlatot írásban kell benyújtani, és annak a felbontáskor meg kell felelnie a hirdetményekben és a pályázati dokumentációban meghatározott alapvető követelményeknek, és minősített ajánlattevőtől kell származnia.

               5.
                     Hacsak a beszerzést végző szerv meg nem állapítja, hogy a szerződés odaítélése nem szolgálja a közérdeket, a beszerzést végző szervnek a szerződést annak a minősített ajánlattevőnek kell odaítélnie, amelyről megállapította, hogy alkalmas a szerződés feltételeinek teljesítésére, és annak az ajánlattevőnek, amely kizárólag a hirdetményekben és a pályázati dokumentációban meghatározott bírálati szempontok alapján a következőt nyújtotta be:

               (a)
                     a legelőnyösebb ajánlat; vagy

               (b)
                     ha az ár volt az egyetlen szempont, a legalacsonyabb árat tartalmazó ajánlat.

               6.
                     Ha a beszerzést végző szervhez a többi benyújtott ajánlathoz képest kirívóan alacsony árat tartalmazó ajánlat érkezik, kérheti az ajánlattevőtől annak bizonyítását, hogy megfelel a részvétel feltételeinek, és képes a szerződés feltételeinek teljesítésére. A beszerzést végző szerv azt is ellenőrizheti, hogy az ajánlattevő részesült-e támogatásban. Ebben az esetben az ajánlatot kizárólag ezen az alapon lehet elutasítani, kivéve, ha az ajánlattevő a beszerzést végző szerv által meghatározott megfelelő határidőn belül bizonyítani tudja, hogy a támogatást a 11. fejezet B. szakaszában meghatározott, a támogatásokra vonatkozó szabályoknak megfelelően nyújtották.

               7.
                     A beszerzést végző szerv nem élhet opciókkal, nem állhat el a beszerzéstől, vagy nem módosíthat odaítélt szerződéseket olyan módon, amely az e fejezet szerinti kötelezettségek megkerülését szolgálja.

               8.
                     A Felek általános szabályként az odaítélés és a szerződés megkötése között várakozási időt biztosítanak annak érdekében, hogy a sikertelen ajánlattevők számára elegendő idő álljon rendelkezésre az odaítélésről szóló határozat felülvizsgálatára és megtámadására.

               169. CIKK

               A beszerzési információk átláthatósága

               Az ajánlattevőknek nyújtott információk

               1.
                     A beszerzést végző szerv haladéktalanul tájékoztatja a részt vevő ajánlattevőket a szerződés odaítéléséről szóló döntéséről, és a tájékoztatást az ajánlattevő kérésére írásban is megteszi. A 170. cikk (2) és (3) bekezdésére figyelemmel a beszerzést végző szerv kérésre indokolást küld az elutasított ajánlattevőnek, amelyben ismerteti az ajánlat elutasításának okait és a nyertes ajánlattevő ajánlatának relatív előnyeit.

               A szerződések odaítéléséről szóló információk közzététele

               2.
                     A beszerzést végző szerv az e fejezet hatálya alá tartozó minden egyes szerződés odaítélését követő 72 napon belül hirdetményt tesz közzé a 9. melléklet 6. szakaszában felsorolt megfelelő elektronikus vagy papíralapú adathordozón. Ha a beszerzést végző szerv csak elektronikus médiát használ, az információnak egy észszerű időtartamig mindig hozzáférhetőnek kell lennie. Az értesítésnek legalább a következő információkat kell tartalmaznia:

               (a)
                     a beszerzett áruk vagy szolgáltatások leírása;

               (b)
                     a beszerzést végző szerv neve és címe;

               (c)
                     a nyertes ajánlattevő neve és címe;

               (d)
                     a nyertes ajánlat értéke, illetve a szerződés odaítélésénél figyelembe vett legmagasabb és legalacsonyabb értékű ajánlat;

               (e)
                     az odaítélés dátuma; valamint

               (f)
                     az alkalmazott beszerzési módszer típusa, és azokban az esetekben, amikor a 166. cikknek megfelelően tárgyalásos pályázati eljárás alkalmazására került sor, az említett cikk (1) bekezdésében említett azon körülmények és feltételek leírása, amelyek a tárgyalásos pályázati eljárás alkalmazását indokolták.

               A dokumentáció, jelentések megőrzése és elektronikus nyomonkövethetőség

               3.
                     Minden beszerzést végző szerv a szerződés odaítélését követően legalább három évig megőrzi a következőket:

               (a)
                     az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzésekkel kapcsolatos beszerzési eljárásokra és szerződések odaítélésére vonatkozó dokumentáció és jelentések, beleértve a 166. cikk szerinti jelentéseket; valamint

               (b)
                     azok az adatok, amelyek biztosítják az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzések elektronikus úton történő megfelelő nyomonkövethetőségét.

               170. CIKK

               Az információk közzététele

               1.
                     Valamely másik Fél kérésére a Fél haladéktalanul rendelkezésre bocsátja az annak megállapításához szükséges összes információt, hogy az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzést tisztességesen, pártatlanul és e fejezettel összhangban folytatták-e le, a nyertes ajánlat jellemzőiről és relatív előnyeiről szóló információt is ideértve. Ha az információ nyilvánosságra hozatala veszélyeztetheti a versenyt a jövőbeli pályázatokban, az információt átvevő Fél nem közölheti azt egyetlen ajánlattevővel sem, kivéve, ha megszerezte az információt szolgáltató Fél hozzájárulását.

               2.
                     E fejezet bármely más rendelkezése ellenére a Felek, ideértve a beszerzést végző szerviket, nem bocsátanak az ajánlattevők rendelkezésére olyan információkat, amelyek sérthetik az ajánlattevők közötti tisztességes versenyt.

               3.
                     E fejezet egyetlen rendelkezése sem értelmezendő úgy, hogy az kötelezné a Feleket, ideértve azok beszerzést végző szervit, hatóságait és felülvizsgálati testületeit bizalmas információk közzétételére, amennyiben a közzététel:

               (a)
                     akadályozná a jogérvényesítést;

               (b)
                     sértheti az ajánlattevők közötti tisztességes versenyt;

               (c)
                     sértené egyes személyek jogos üzleti érdekeit, ideértve a szellemi tulajdon védelmét; vagy

               (d)
                     más módon ellentétes lenne a közérdekkel.

               171. CIKK

               Hazai jogorvoslati eljárások

               1.
                     Mindegyik Félnek gyors, hatékony, átlátható és megkülönböztetéstől mentes igazgatási vagy bírósági felülvizsgálati eljárásokat kell biztosítania, amelyeken keresztül az ajánlattevő az e megállapodás hatálya alá tartozó olyan beszerzésekkel összefüggésben, amelyekben az ajánlattevő érdekelt vagy érdekelt volt, kifogást emelhet:

               (a)
                     az e fejezetben foglaltak megsértésével kapcsolatban; vagy

               (b)
                     ha az ajánlattevőnek nem áll jogában a Fél törvényei alapján, hogy közvetlenül kifogást emeljen az e fejezetben foglaltak megsértésével kapcsolatban, az egyik Fél által az e fejezet végrehajtására hozott intézkedéseknek való megfelelés elmulasztásával kapcsolatban.

               Az eljárási szabályokat valamennyi kifogásra vonatkozóan írásba kell foglalni és nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni.

               2.
                     Abban az esetben, amikor egy ajánlattevő olyan, az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzéssel összefüggésben, amelyben érdekelt, vagy érdekelt volt, tesz panaszt az (1) bekezdésben meghatározott jogsértéssel vagy mulasztással kapcsolatban, az érintett Félnek ösztönöznie kell a beszerzést végző szervet és az ajánlattevőt arra, hogy konzultáció keretében keressenek megoldást a panaszra. A beszerzést végző szervnek az ilyen panaszokat pártatlanul és időben kell megvizsgálnia olyan módon, hogy az ne érintse az ajánlattevő részvételét az e megállapodás hatálya alá tartozó, jelenleg zajló vagy a jövőbeni beszerzésekben, vagy az ahhoz való jogát, hogy jogorvoslattal éljen igazgatási vagy bírósági felülvizsgálati eljárás keretében.

               3.
                     Minden ajánlattevő számára elegendő időt kell biztosítani a kifogás előkészítésére és benyújtására. Ez az időtartam semmi esetre sem lehet 10 napnál rövidebb attól az időponttól számítva, amikor a kifogás alapja ismertté vált, vagy észszerűség keretein belül ismertté kellett volna válnia az ajánlattevő számára.

               4.
                     Az egyes Felek legalább egy, a beszerzést végző szerveitől független, pártatlan közigazgatási vagy bírói hatóságot hoznak létre vagy jelölnek ki, amely fogadja és felülvizsgálja az ajánlattevőnek az e cím hatálya alá tartozó beszerzés összefüggésében felmerült kifogásait.

               5.
                     Ha először a (4) bekezdésben említett hatóságtól különböző testület vizsgálja felül a kifogást, az érintett Félnek biztosítania kell, hogy az ajánlattevő fellebbezéssel fordulhasson az eredeti határozat ellen egy pártatlan igazgatási vagy bírói hatósághoz, mely független attól a beszerzést végző szervtől, amelynek beszerzése a kifogás tárgyát képezi.

               6.
                     A Felek biztosítják, hogy az (5) bekezdésben említett, bíróságon kívüli felülvizsgálati szerv határozatát bírósági felülvizsgálatnak vessék alá, vagy olyan eljárásokkal rendelkezzen, amelyek előírják, hogy:

               (a)
                     a beszerzést végző szervnek írásban kell válaszolnia a kifogásra, és a felülvizsgálati szerv rendelkezésére kell bocsátania az összes vonatkozó dokumentumot;

               (b)
                     az eljárás résztvevőit (a továbbiakban: a résztvevők) megilleti az a jog, hogy a felülvizsgálati testület kifogással kapcsolatos határozathozatala előtt meghallgassák őket;

               (c)
                     a résztvevőket megilleti a jog, hogy képviseltethessék magukat és segítséget vehessenek igénybe;

               (d)
                     a résztvevőknek biztosítani kell, hogy részt vehessenek az egész eljárásban;

               (e)
                     a résztvevőknek jogukban áll kérni, hogy az eljárások nyilvánosak legyenek és tanúkat idézhessenek be; valamint

               (f)
                     a felülvizsgálati testület [a határozatait vagy ajánlásait időben, írásba foglalva] és minden egyes határozatot vagy ajánlást megindokolva biztosítja.

               7.
                     Mindegyik Fél olyan gyors ideiglenes intézkedéseket előíró eljárásokat fogad el vagy tart fenn, amelyek biztosítják az ajánlattevő számára az e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzésben való részvétel lehetőségét. Az ilyen ideiglenes intézkedések a beszerzési eljárás felfüggesztését eredményezhetik. Az eljárások lehetővé tehetik az érintett érdekek – többek között a közérdek – szempontjából túlnyomóan hátrányos következmények figyelembevételét annak eldöntésekor, hogy szükséges-e az említett intézkedések alkalmazása. Az intézkedés mellőzésének jogos indokát írásban ismertetik.

               A Felek olyan eljárásokat is elfogadnak vagy fenntartanak, amelyek korrekciós intézkedéseket vagy az elszenvedett veszteség vagy kár megtérítését írják elő azokban az esetekben, amikor a felülvizsgálati szerv megállapította, hogy az (1) bekezdésben említett jogsértés vagy mulasztás történt. Az elszenvedett kárért járó kártérítés vagy az ajánlat elkészítésének költségeire vagy a kifogással kapcsolatos költségekre vagy mindkettőre korlátozható.

               172. CIKK

               A hatály módosítása és helyesbítése

               1.
                     A Felek javasolhatják a 9. mellékletben meghatározott, e megállapodás hatálya alá tartozó beszerzéseik módosítását vagy a 9. melléklet 1., 2. vagy 3. szakasza vonatkozó alszakaszának helyesbítését.

               Módosítások

               2.
                     A 9. melléklet módosítását javasolni kívánó Fél:

               (a)
                     írásban értesíti a másik Felet; valamint

               (b)
                     az értesítésben ismerteti a másik Fél számára ajánlott megfelelő kompenzációs kiigazításokra irányuló javaslatot, annak érdekében, hogy a módosítást megelőzővel összehasonlítható szintű alkalmazási kört lehessen fenntartani.

               3.
                     A (2) bekezdés b) pontja ellenére a Félnek nem kell kompenzációs kiigazítást végeznie, ha a módosítás olyan beszerzést végző szervre vonatkozik, amely felett a Fél megszüntette ellenőrzését vagy befolyását, vagy ha a beszerzést végző szerv a továbbiakban olyan kereskedelmi vállalkozásként fog működni, amely versenynek van kitéve egy olyan piacon, amelyre a belépés nem korlátozott.

               Valamely Fél akkor gyakorol ellenőrzést vagy befolyást egy beszerzést végző szerv felett, ha:

               (a)
                     finanszírozását többnyire az állam vagy az állam által ellenőrzött szerv végzi;

               (b)
                     az állam vagy az állam által ellenőrzött szerv irányítása alatt áll; vagy

               (c)
                     olyan ügyvezető, döntéshozó vagy felügyelő testülettel rendelkezik, amelynek tagjainak több mint felét az állam vagy az állam által ellenőrzött szerv nevezi ki.

               4.
                     A másik Félnek írásban kifogást kell emelnie a 9. mellékletnek az e cikk (2) bekezdése szerint bejelentett javasolt módosítása ellen, ha vitatja, hogy:

               (a)
                     a (2) bekezdés b) pontja alapján javasolt kiigazítás megfelelő a kölcsönös megállapodás tárgyát képező összehasonlítható szintű hatály fenntartásához;

               (b)
                     a módosítás olyan beszerzést végző szervre vonatkozik, amely felett a Fél a (3) bekezdés szerint megszüntette ellenőrzését vagy befolyását; vagy

               (c)
                     az érintett beszerzést végző szerv kereskedelmi vállalkozásként működik, amely versenynek van kitéve egy olyan piacon, amelyre a belépés nem korlátozott.

               Ha a (2) bekezdés a) pontjában említett értesítés kézhezvételétől számított 45 napon belül nem nyújtanak be írásbeli kifogást, úgy kell tekinteni, hogy a másik Fél beleegyezett a kiigazításba vagy módosításba.

               Helyesbítések

               5.
                     A 9. melléklet 1., 2. vagy 3. szakaszának valamely Félre vonatkozó alszakaszát érintő alábbi változtatásokat tisztán formai jellegű helyesbítésnek kell tekinteni, feltéve, hogy nem érintik az e fejezetben előírt, kölcsönösen elfogadott alkalmazási kört:

               (a)
                     a beszerzést végző szerv nevében történt változás;

               (b)
                     két vagy több beszerzést végző szerv egyesülése; valamint

               (c)
                     a beszerzést végző szerv szétválasztása két vagy több szervre, amelyek ugyancsak a 9. melléklet ugyanazon szakasza alá tartozó beszerzést végző szervek.

               Az ilyen tisztán formai jellegű helyesbítést végző Fél nem köteles kompenzációs kiigazításokról rendelkezni.

               6.
                     A 9. melléklet 1., 2. vagy 3. szakaszának valamely Fél alszakaszában javasolt helyesbítése esetén a Fél e fejezet hatálybalépését követően kétévente értesíti erről a másik Felet.

               7.
                     Az értesítés kézhezvételétől számított 45 napon belül bármelyik Fél írásban értesítheti a másik Felet a javasolt helyesbítéssel szembeni kifogásáról. A kifogást benyújtó Félnek magyarázatot kell adnia arra, hogy miért véli úgy, hogy a javasolt helyesbítés nem tartozik az (5) bekezdés hatálya alá, és ismertetnie kell a javasolt helyesbítés hatását az e fejezetben előírt, kölcsönösen elfogadott alkalmazási körre. Ha az értesítés kézhezvételétől számított 45 napon belül nem terjesztenek elő írásban kifogást, úgy tekintendő, hogy a másik Fél elfogadta a javasolt helyesbítést.

               Konzultációk és vitarendezés

               8.
                     Ha a másik Fél kifogást emel a javasolt módosítással vagy helyesbítéssel szemben, a Felek arra törekednek, hogy a kérdést konzultációk útján rendezzék. Amennyiben a kifogás kézhezvételétől számított 60 napon belül nem születik megállapodás, az a Fél, amelyik módosítani vagy helyesbíteni kívánja a 9. melléklet 1., 2. ás 3. szakaszának alszakaszát, az ügyet a 14. fejezet szerinti vitarendezési eljárás elé utalhatja annak megállapítása érdekében, hogy a kifogás indokolt-e.

               A 9. melléklet módosításai

               9.
                     Amint a Felek megállapodnak bármely javasolt módosításról vagy helyesbítésről, beleértve azt az esetet is, amikor valamelyik Fél a (4) vagy (7) bekezdéssel összhangban 45 napon belül nem emelt kifogást, vagy ha a kérdést a (8) bekezdésben említett vitarendezési eljárás keretében rendezték, a kereskedelmi formációban eljáró Együttműködési Tanács ennek megfelelően módosítja a 9. mellékletet.

               173. CIKK

               Intézményi rendelkezések

               Valamely Fél kérésére az Együttműködési Bizottság ülésezik az e fejezet és a 9. melléklet végrehajtásával és működésével kapcsolatos olyan kérdések megvitatása céljából, mint például:

               (a)
                     a 9. melléklet módosításának szükségessége;

               (b)
                     a közbeszerzésekkel kapcsolatos, valamely Fél által a bizottság elé utalt kérdések;

               (c)
                     az e fejezet alkalmazásával kapcsolatos bármely ügy.

               174. CIKK

               Átmeneti időszak

               Ez a fejezet e megállapodás hatálybalépése után három év elteltével lép hatályba.

               10. FEJEZET

               KERESKEDELEM ÉS FENNTARTHATÓ FEJLŐDÉS

               175. CIKK

               Háttér és célkitűzések

               1.
                     A Felek emlékeztetnek az ENSZ 1992-ben megrendezett Környezet és Fejlődés Konferenciájának „Agenda 21” című dokumentumára, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (International Labour Organization, a továbbiakban: ILO) a munka világára vonatkozó alapvető elvekről és jogokról szóló 1998. évi nyilatkozatára, az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsának a teljes foglalkoztatásról és a tisztességes munkáról tett 2006. évi miniszteri nyilatkozatára, a méltányos globalizációhoz szükséges társadalmi igazságosságról szóló 2008. évi ILO-nyilatkozatra, valamint az ENSZ 2015. évi, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendjére és annak fenntartható fejlődési céljaira (a továbbiakban: fenntartható fejlődési célok).

               2.
                     A Felek újólag megerősítik elkötelezettségüket a nemzetközi kereskedelem és beruházások oly módon történő ösztönzése mellett, amely hozzájárul a fenntartható fejlődés célkitűzéséhez és az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez. Ebben az összefüggésben a Felek elismerik, hogy a gazdasági fejlődés, a társadalmi fejlődés és a környezetvédelem a fenntartható fejlődés kölcsönösen összefüggő és egymást erősítő alkotóelemei.

               176. CIKK

               A szabályozási jog és a védelem szintje

               1.
                     A Felek elismerik az egymás jogát arra, hogy a nemzetközileg elismert normákkal és megállapodásokkal összhangban és a magas szintű környezet- és munkavédelem elérése érdekében meghatározzák saját hazai környezetvédelmi és munkaügyi védelmi szintjeiket, és ennek megfelelően elfogadják vagy módosítsák vonatkozó jogszabályaikat és politikáikat.

               2.
                     A Felek elismerik, hogy helytelen a kereskedelmet vagy a beruházásokat a környezetvédelmi jogszabályaikban vagy a munkajogi jogszabályaik és normáik által biztosított védelmi szinteket gyengítve vagy csökkentve ösztönözni.

               3.
                     Egyik Fél sem törekszik a kereskedelem vagy a beruházások ösztönzésére a környezetvédelmi és munkajogi jogszabályok hatékony érvényesítésének folyamatos vagy visszatérő tevékenység vagy annak hiánya útján történő elmulasztásával vagy az attól való eltéréssel.

               177. CIKK

               Többoldalú környezetvédelmi megállapodások és munkaügyi egyezmények

               1.
                     A Felek elismerik a nemzetközi környezetvédelmi irányítás és megállapodások értékét a nemzetközi közösség által a globális vagy regionális környezeti kihívásokra adott válaszként, valamint a teljes és termelékeny foglalkoztatás értékét, többek között a készségfejlesztést és a mindenki számára elérhető tisztességes munkát, mint valamennyi ország fenntartható fejlődésének kulcsfontosságú elemét és a nemzetközi együttműködés kiemelt célkitűzését.

               2.
                     Ebben az összefüggésben és figyelembe véve e megállapodás 259–265. cikkét, a Felek újólag megerősítik elkötelezettségüket az általuk megerősített többoldalú környezetvédelmi megállapodások – köztük az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás – hatékony végrehajtása mellett.

               3.
                     Figyelembe véve e megállapodás 285–288. cikkét, a Felek újólag megerősítik elkötelezettségüket az alapvető ILO-egyezmények, valamint az általuk ratifikált egyéb ILO-egyezmények hatékony végrehajtása, valamint az ILO tagjaként vállalt kötelezettségeikkel összhangban lévő, hatékony munkaügyi ellenőrzési rendszer fenntartása mellett.

               178. CIKK

               A fenntartható fejlődést elősegítő kereskedelem és beruházások

               1.
                     A Felek újólag megerősítik elkötelezettségüket amellett, hogy fokozzák a kereskedelem hozzájárulását a fenntartható fejlődés célkitűzéséhez. Ennek megfelelően megállapodnak abban, hogy előmozdítják a fenntarthatóságot garantáló olyan rendszerek használatát, mint a tisztességes és etikus kereskedelem vagy ökocímkézés, a vállalati társadalmi felelősségvállalás és a felelős üzleti magatartás, valamint a környezeti árukkal és szolgáltatásokkal, valamint az éghajlatbarát termékekkel és technológiákkal folytatott kereskedelem és az azokba való beruházás.

               2.
                     A Felek információt cserélnek és megosztják egymással tapasztalataikat a kereskedelmi, társadalmi és környezeti célkitűzések közötti koherencia és kölcsönös támogatás ösztönzésére irányuló tevékenységeikről, és megerősítik párbeszédüket és együttműködésüket azokról a fenntartható fejlődéshez kapcsolódó kérdésekről, amelyek a kereskedelmi kapcsolataikkal összefüggésben merülnek fel.

               3.
                     A Felek közötti párbeszédnek és együttműködésnek be kell vonnia az érintett érdekelt feleket, különösen a szociális partnereket, valamint más civil társadalmi szervezeteket, adott esetben többek között a 314. cikk alapján létrehozott civil társadalmi együttműködésen keresztül.

               179. CIKK

               Vitarendezés

               A 223., 224. és 225. cikk nem alkalmazandó az e fejezet szerinti jogvitákra. Az ilyen viták esetében, miután a választottbírói testület kibocsátotta a 219. és 220. cikk szerinti végleges jelentését, a Felek – az említett jelentés figyelembevételével – megvitatják a végrehajtandó megfelelő intézkedéseket. Az Együttműködési Bizottság ellenőrzi az ilyen intézkedések végrehajtását, és a kérdést figyelemmel kíséri, többek között a 178. cikknek (3) bekezdésében említett mechanizmuson keresztül.

               11. FEJEZET

               VERSENYELLENES MAGATARTÁS, ÖSSZEFONÓDÁS-ELLENŐRZÉS ÉS TÁMOGATÁSOK

               180. CIKK

               Alapelvek

               A Felek elismerik a szabad és torzulásoktól mentes verseny fontosságát a kereskedelmi és beruházási kapcsolataikban. A Felek elismerik, hogy a versenyellenes üzleti gyakorlatok és az állami beavatkozás torzíthatják a piacok megfelelő működését, és gyengíthetik a kereskedelem és a beruházások liberalizálásából származó előnyöket.

               181. CIKK

               Versenysemlegesség

               A Felek ezt a fejezetet minden köz- és magánvállalkozásra alkalmazzák.

               182. CIKK

               Gazdasági tevékenységek

               Ez a fejezet a gazdasági tevékenységekre vonatkozik.

               E fejezet alkalmazásában a „gazdasági tevékenység”: áruk és szolgáltatások egy adott piacon való kínálásával kapcsolatos tevékenységek.

               A. SZAKASZ

               VERSENYELLENES MAGATARTÁS ÉS ÖSSZEFONÓDÁS-ELLENŐRZÉS

               183. CIKK

               Jogszabályi keret

               A Felek elfogadják és fenntartják versenyjogukat, amely a gazdaság valamennyi ágazatában minden vállalkozásra érvényes
                  22
               , és amely hatékonyan foglalkozik az alábbi gyakorlatokkal:

               (a)
                     a vállalkozások közötti horizontális és vertikális megállapodások, vállalkozások társulásainak határozatai és összehangolt magatartás, amelyek célja vagy hatása a verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása,

               (b)
                     erőfölénnyel való visszaélés egy vagy több vállalkozás részéről, valamint

               (c)
                     a vállalkozások közötti összefonódások, amelyek jelentősen gátolnák a hatékony versenyt, különösen az erőfölény kialakulásának vagy megerősödésének eredményeképpen.

               184. CIKK

               Általános gazdasági érdekű szolgáltatások

               A Felek biztosítják, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott gazdasági szereplőknek nyújtott támogatások annyiban tartoznak e szakasz hatálya alá, amennyiben e szabályok alkalmazása sem jogilag, sem ténylegesen nem akadályozza az érintett vállalkozásokra bízott feladat végrehajtását. A vállalkozásokra ruházott feladatoknak átláthatónak kell lenniük, és az e szakaszban meghatározott szabályok alkalmazásának korlátozása vagy az attól való eltérés nem lépheti túl az e feladatok teljesítéséhez feltétlenül szükséges mértéket.

               185. CIKK

               Végrehajtás

               1.
                     A Felek olyan, feladataik ellátásában független hatóságokat hoznak létre és működtetnek, amelyek felelősek a 183. cikkben említett versenyjogi jogszabályok hatékony érvényesítéséért, és rendelkeznek az e versenyjogi jogszabályok teljes mértékű alkalmazásának és hatékony végrehajtásának biztosításához szükséges hatáskörökkel és erőforrásokkal.

               2.
                     A Felek átlátható módon alkalmazzák a 183. cikkben említett versenyjogot, figyelemmel a tisztességes eljárás elveire, ideértve az érintett gazdasági szereplők védelemhez való jogát is, különösen a meghallgatáshoz és a bírósági felülvizsgálathoz való jog tekintetében.

               186. CIKK

               Együttműködés

               1.
                     A Felek elismerik, hogy közös érdekük az együttműködés előmozdítása a versenypolitika és a jogérvényesítés terén.

               2.
                     Az ilyen együttműködés megkönnyítése érdekében a Felek versenyhatóságai információkat cserélhetnek, a Felek jogszabályaiban meghatározott titoktartási szabályok függvényében.

               3.
                     A Felek versenyhatóságai vállalják, hogy a lehetséges és megfelelő esetekben az azonos vagy kapcsolódó magatartás vagy ügyek tekintetében törekednek érvényesítési tevékenységük összehangolására.

               187. CIKK

               A vitarendezés alkalmazásának kizárása

               A 14. fejezet nem alkalmazandó erre a szakaszra.

               B. SZAKASZ

               TÁMOGATÁSOK

               188. CIKK

               Fogalommeghatározás és hatály

               1.
                     E szakasz alkalmazásában a támogatás olyan intézkedés, amely megfelel az SCM-megállapodás I. cikkének 1.1. bekezdésében foglalt feltételeknek, függetlenül attól, hogy a támogatást árukat előállító vagy szolgáltatásnyújtó vállalkozás számára nyújtották
                  23
               .

               2.
                     Ez a szakasz azokra a támogatásokra vonatkozik, amelyek az SCM-megállapodás 2. cikke értelmében egyediek vagy amelyek e megállapodás 192. cikkének hatálya alá tartoznak.

               3.
                     A Felek biztosítják, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott gazdasági szereplőknek nyújtott támogatások annyiban tartoznak e szakasz hatálya alá, amennyiben e szabályok alkalmazása sem jogilag, sem ténylegesen nem akadályozza az érintett vállalkozásokra bízott feladat végrehajtását. A vállalkozásokra ruházott feladatoknak átláthatónak kell lenniük, és az e szakaszban meghatározott szabályok alkalmazásának korlátozása vagy az attól való eltérés nem lépheti túl az e feladatok teljesítéséhez feltétlenül szükséges mértéket.

               4.
                     E megállapodás 191. cikke nem alkalmazandó a mezőgazdaságról szóló megállapodás 1. melléklete rendelkezéseinek a hatálya alá tartozó, árukereskedelemre vonatkozó támogatásokra.

               5.
                     A 191. és a 192. cikk nem alkalmazandó az audiovizuális ágazatra.

               6.
                     A 192. cikk nem alkalmazandó az e megállapodás hatálybalépése előtt vagy az azt követő öt éven belül hivatalosan elfogadott vagy odaítélt támogatásokra.

               189. CIKK

               Kapcsolat a WTO-val

               E szakasz egyetlen rendelkezése sem érinti a Feleknek az SCM-megállapodás, a mezőgazdasági megállapodás, az 1994. évi GATT XVI. cikke vagy a GATS XV. cikke szerinti jogait vagy kötelezettségeit.

               190. CIKK

               Átláthatóság

               1.
                     A Felek a területükön nyújtott vagy fenntartott támogatásokkal kapcsolatban nyilvánosságra hozzák a következő információkat:

               (a)
                     a támogatás jogalapja és célja;

               (b)
                     a támogatás formája;

               (c)
                     a támogatás összege vagy a támogatáshoz rendelt költségvetés összege; valamint

               (d)
                     ha lehetséges, a támogatás kedvezményezettjének neve.

               2.
                     Az adott Fél a következők révén felel meg az (1) bekezdésnek:

               (a)
                     benyújtja az SCM-megállapodás 25. cikke szerinti értesítést, amelyre legalább kétévente sort kerítenek;

               (b)
                     benyújtja a mezőgazdasági megállapodás 18. cikke szerinti értesítést; vagy

               (c)
                     biztosítja, hogy az (1) bekezdésben említett információkat nyilvánosan elérhető weboldalon saját maga közzétegye vagy a nevében közzétegyék a támogatás nyújtásának vagy fenntartásának évét követő naptári év december 31-ig.

               191. CIKK

               Konzultációk

               1.
                     Ha az egyik Fél úgy ítéli meg, hogy egy támogatás hátrányosan érinti vagy valószínűleg hátrányosan érinti kereskedelmi vagy beruházásliberalizációs érdekeit, aggályait írásban kifejezheti a másik Félnek, és további tájékoztatást kérhet a kérdésről.

               2.
                     Az (1) bekezdésben említett kérelemnek magyarázatot kell tartalmaznia arra vonatkozóan, hogy a támogatás hogyan sérti vagy érintheti hátrányosan a megkereső Fél érdekeit. A megkereső Fél a támogatással kapcsolatban a következő információkat kérheti:

               (a)
                     a támogatás jogalapja és szakpolitikai vagy más célja;

               (b)
                     a támogatás formája;

               (c)
                     a támogatás időpontjai és időtartama, és bármilyen egyéb ahhoz kapcsolódó határidő;

               (d)
                     a támogatás jogosultsági követelményei;

               (e)
                     a támogatás teljes összege vagy a támogatáshoz rendelt költségvetés összege;

               (f)
                     ha lehetséges, a támogatás kedvezményezettjének neve; valamint

               (g)
                     bármilyen más információ, amely lehetővé teszi a támogatás torzító hatásainak értékelését.

               3.
                     A megkeresett Fél a kért információt észszerű határidőn belül, elvileg a megkeresés kézbesítésétől számított 60 napot meg nem haladó határidőn belül írásban rendelkezésre bocsátja. Abban az esetben, ha a megkeresett Fél nem biztosítja a kért információk valamelyikét, az érintett Fél ugyanezen határidőn belül írásos válaszban fejti ki, hogy miért nem.

               4.
                     A kért információ kézhezvételét követően a megkereső Fél konzultációt kérhet az üggyel kapcsolatban. A Felek közötti, a felmerült aggályok megvitatására szolgáló konzultációkra észszerű határidőn belül sor kerül, amely főszabály szerint nem haladhatja meg a konzultáció iránti kérelem kézbesítésétől számított 60 napot.

               5.
                     A Felek mindent megtesznek az ügy kölcsönösen kielégítő rendezése érdekében.

               192. CIKK

               Feltételekhez kötött támogatások

               1.
                     E szakasz alkalmazásában a következő támogatások engedélyezhetők az alábbi feltételekkel:

               (a)
                     olyan támogatások, amelyek esetében az állam bizonyos vállalkozások adósságait vagy kötelezettségeit garantálja, feltéve, ha a szóban forgó adósságok és kötelezettségek összege vagy a garancia időtartama korlátozott; valamint

               (b)
                     különböző formákban nyújtott támogatások fizetésképtelen vagy nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak, amennyiben:

               (i)
                     létezik reális feltételezéseken alapuló hiteles szerkezetátalakítási terv, amelynek célja, hogy észszerű időn belül biztosítsa a fizetésképtelen vagy nehéz helyzetben lévő vállalkozás hosszú távú életképességéhez való visszatérést; valamint

               (ii)
                     a vállalkozás hozzájárul a szerkezetátalakítás költségeihez; a kis- és középvállalkozások nem kötelesek hozzájárulni a szerkezetátalakítás költségeihez.

               2.
                     Az (1) bekezdés b) pontja nem alkalmazandó az olyan támogatásokra, amelyeket a vállalkozásoknak a szerkezetátalakítási terv elkészítéséhez szükséges időszakban hitelgaranciák vagy hitelek formájában nyújtanak átmeneti likviditási támogatásként. Az ilyen ideiglenes likviditási támogatásnak arra az összegre kell korlátozódnia, amely pusztán a vállalkozás működésének fenntartásához szükséges.

               3.
                     A vállalatok rendezett piacelhagyását biztosító támogatások engedélyezhetők.

               4.
                     Ez a cikk nem alkalmazandó azokra a támogatásokra, amelyek halmozott összege vagy költségvetése három egymást követő évben vállalkozásonként nem éri el a 200 000 EUR-t.

               5.
                     Az (1) bekezdés nem alkalmazandó valamelyik Fél gazdaságában bekövetkezett komoly zavar orvoslása érdekében biztosított támogatásokra. Valamely Fél gazdaságában bekövetkezett zavar akkor minősül komolynak, ha kivételes, átmeneti és jelentős.

               6.
                     Amennyiben nem tartoznak a 188. cikk (3) bekezdésének hatálya alá, a programok végrehajtására – különösen a szociális lakhatás és az áruk vasúti szállítása területén – nyújtott támogatások mentesülnek az e cikk (1) bekezdésében említett feltételek betartása alól, feltéve, hogy szociális irányultságúak.

               193. CIKK

               A támogatások felhasználása

               A Felek biztosítják, hogy a vállalkozások csak arra a szakpolitikai célra használják fel a támogatást, amelyre azt kapták
                  24
               .

               12. FEJEZET

               ÁLLAMI TULAJDONBAN LÉVŐ VÁLLALATOK, KÜLÖNLEGES JOGOKKAL VAGY KIVÁLTSÁGOKKAL FELRUHÁZOTT VÁLLALKOZÁSOK ÉS KIJELÖLT MONOPÓLIUMOK

               194. CIKK

               Fogalommeghatározások

               E fejezet alkalmazásában:

               (a)
                     „megállapodás”: a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (a továbbiakban: OECD) államilag támogatott exporthitelről szóló megállapodása, vagy az OECD keretén belül vagy azon kívül kidolgozott valamely jogfolytonos kötelezettségvállalás, amelyet legalább 12 olyan eredeti WTO-tag elfogadott, amely az 1979. január 1-jei megállapodás szerződő fele volt;

               (b)
                     „kereskedelmi tevékenység”: olyan tevékenység, amelynek végeredménye egy vállalkozás által meghatározott mennyiségben és áron értékesítendő áruk előállítása vagy szolgáltatások nyújtása, és amely tevékenységet haszonszerzési céllal végeznek
                  25
               ;

               (c)
                     „kereskedelmi megfontolások”: az ár, a minőség, az elérhetőség, az értékesíthetőség, a szállítás, valamint a beszerzés vagy az értékesítés egyéb feltételei, vagy más olyan tényezők, amelyeket rendes körülmények között figyelembe vesznek egy olyan magántulajdonban lévő vállalkozás kereskedelmi döntéseinek meghozatalakor, amely piacgazdasági elvek alapján működik a vonatkozó üzletágban vagy iparágban;

               (d)
                     „kijelölt monopólium”: olyan jogalany – ideértve bármely konzorciumot vagy kormányhivatalt is –, amelyet valamely Fél területének vonatkozó piacán egy adott áru vagy szolgáltatás kizárólagos szolgáltatójának vagy beszerzőjének jelölnek ki, de nem foglalja magában a kizárólagos szellemitulajdon-jogban részesített jogalanyokat kizárólag az ilyen jogban részesítés okán;

               (e)
                     „kijelölni”: monopóliumot létesíteni vagy engedélyezni, illetve egy monopólium alkalmazási körét kiterjeszteni további árura vagy szolgáltatásra;

               (f)
                     „különleges jogokkal vagy kiváltságokkal felruházott vállalkozás”: olyan magán- vagy állami vállalkozás, amelyet az egyik fél jogilag vagy ténylegesen különleges jogokkal vagy kiváltságokkal ruházott fel, amely esetében kettőben vagy többen határozza meg, illetve kettőre vagy többre korlátozza azon vállalkozások számát, amelyek számára engedélyezett egy áru vagy szolgáltatás nyújtása, és ezt nem objektív, arányos és megkülönböztetésmentes feltételek alapján teszi, lényegesen befolyásolva ezzel más vállalkozások azon képességét, hogy ugyanazt az árut vagy szolgáltatást ugyanazon a földrajzi területen lényegében azonos feltételek mellett nyújthassa;

               (g)
                     „államhatalom gyakorlása során nyújtott szolgáltatások”: a GATS-ban és adott esetben a GATS pénzügyi szolgáltatásokról szóló mellékletében meghatározott államhatalom gyakorlása során nyújtott szolgáltatás;

               (h)
                     „állami tulajdonban lévő vállalat”: olyan vállalat, amelyben valamelyik Fél:

               (i)
                     közvetlenül birtokolja az alaptőke több mint 50 %-át;

               (ii)
                     közvetlen vagy közvetett módon ellenőrzi a szavazati jogok több mint 50 %-ának gyakorlását;

               (iii)
                     jogában áll az igazgatóság vagy más, ezzel egyenértékű ügyvezető testület tagjai többségének a kinevezése; vagy

               (iv)
                     jogosult irányítást gyakorolni a vállalkozás felett.

               195. CIKK

               Hatály

               1.
                     A Felek megerősítik az 1994. évi GATT XVII. cikkének (1), (2) és (3) bekezdése, az 1994. évi GATT XVII. cikkének értelmezéséről szóló egyetértési megállapodás, valamint a GATS VIII. cikkének (1), (2) és (5) bekezdése szerinti jogaikat és kötelezettségeiket.

               2.
                     Ez a fejezet a kereskedelmi tevékenységet folytató állami tulajdonú vállalkozásokra, különleges jogokkal vagy kiváltságokkal felruházott vállalkozásokra, valamint kijelölt monopóliumokra vonatkozik. Amennyiben ezek az érintett vállalkozások vagy monopóliumok kereskedelmi és nem kereskedelmi tevékenységet egyaránt folytatnak, ez a fejezet kizárólag a kereskedelmi tevékenységre alkalmazandó.

               3.
                     Ez a fejezet a minden kormányzati szinten működő állami tulajdonú vállalkozásokra, különleges jogokkal vagy kiváltságokkal felruházott vállalkozásokra, valamint kijelölt monopóliumokra vonatkozik.

               4.
                     Ez a fejezet nem vonatkozik az állami tulajdonú vállalatokra, a különleges jogokkal vagy kiváltságokkal felruházott vállalkozásokra vagy a kijelölt monopóliumokra, amennyiben azok az egyes Feleknek a WTO-megállapodás 4. mellékletében és e megállapodás 9. mellékletében foglalt, a közbeszerzésről szóló, 1994. április 15-én Marrakeshben kelt megállapodás I. függelékének mellékletei szerinti beszerzést végző szervként járnak el, nem pedig a beszerzett áruk vagy szolgáltatások kereskedelmi célú viszonteladása vagy a beszerzett áruk vagy szolgáltatások kereskedelmi értékesítésre történő felhasználása céljából.

               5.
                     Ez a fejezet nem alkalmazandó az államhatalom gyakorlása során nyújtott bármely szolgáltatásra.

               6.
                     Ez a fejezet nem alkalmazandó a kizárólag katonai és védelmi vonatkozású termékek előállításával foglalkozó állami tulajdonú vállalatokra, különleges jogokkal vagy kiváltságokkal felruházott vállalkozásokra vagy kijelölt monopóliumokra
                  26
               .

               7.
                     Ez a fejezet nem alkalmazandó az állami tulajdonban lévő vállalkozásra, különleges jogokkal vagy kiváltságokkal felruházott vállalkozásra, illetve kijelölt monopóliumra, ha e vállalkozás vagy monopólium kereskedelmi tevékenységéből származó éves bevétele kevesebb mint 50 millió különleges lehívási jog (SDR) volt az előző három egymást követő pénzügyi év bármelyikében.

               8.
                     A 197. cikk nem vonatkozik egy állami tulajdonú vállalkozás által kormányzati megbízás alapján nyújtott pénzügyi szolgáltatásokra, amennyiben az adott pénzügyi szolgáltatásnyújtás:

               (a)
                     támogatja az exportot vagy az importot, feltéve, hogy a szolgáltatások nyújtása:

               (i)
                     nem a kereskedelmi finanszírozás leváltása céljából történik; vagy

               (ii)
                     olyan feltételek mellett történik, amelyek nem kedvezőbbek, mint amelyeket összehasonlítható pénzügyi szolgáltatások esetében a kereskedelmi piacon be lehetne szerezni;

               (b)
                     támogatja a Fél területén kívüli magánberuházásokat, feltéve, hogy a szolgáltatások nyújtása:

               (i)
                     nem a kereskedelmi finanszírozás leváltása céljából történik; vagy

               (ii)
                     olyan feltételek mellett történik, amelyek nem kedvezőbbek, mint amelyeket összehasonlítható pénzügyi szolgáltatások esetében a kereskedelmi piacon be lehetne szerezni; vagy

               (c)
                     e megállapodással összhangban álló feltételek mellett történik, feltéve, hogy azok e megállapodás hatálya alá tartoznak
                  27
               .

               9.
                     A 197. cikk nem alkalmazandó az e megállapodás hatálya alá nem tartozó, a 6. fejezetben meghatározott szolgáltatási ágazatokra.

               196. CIKK

               Általános rendelkezések

               1.
                     A Felek e fejezetből fakadó jogainak és kötelezettségeinek sérelme nélkül, e fejezet egyetlen rendelkezése sem akadályozza meg, hogy a Felek állami vállalatokat létesítsenek vagy tartsanak fenn, vállalatokat különleges jogokban és kiváltságokban részesítsenek, illetve monopóliumokat jelöljenek ki és tartsanak fenn.

               2.
                     Egyik Fél sem kérhet vagy bátoríthat egy állami tulajdonban lévő vállalkozást, különleges jogokkal vagy kiváltságokkal felruházott vállalkozást, illetve kijelölt monopóliumot arra, hogy az e fejezettel ellentétesen járjon el.

               197. CIKK

               Megkülönböztetéstől mentes bánásmód és kereskedelmi megfontolások

               1.
                     Mindegyik Fél biztosítja, hogy az egyes állami tulajdonú vállalkozásaik, különleges jogokkal és kiváltságokkal felruházott vállalkozásaik, illetve kijelölt monopóliumaik a kereskedelmi tevékenységek gyakorlása során:

               (a)
                     a kereskedelmi megfontolások szerint járnak el az áruk vagy szolgáltatások beszerzése vagy értékesítése során, kivéve a közszolgáltatási feladataik – például a b) vagy c) ponttal nem ellentétes, szociális orientáltságú programok és projektek – bármely feltételének teljesítése céljából
                  28
               ;

               (b)
                     egy áru vagy szolgáltatás beszerzése során:

               (i)
                     a másik Fél vállalkozásai által nyújtott áruk és szolgáltatások számára ne biztosítsanak kedvezőtlenebb elbánást annál, mint amilyent a saját vállalkozásai által nyújtott hasonló áruk vagy hasonló szolgáltatások számára biztosítanak; valamint

               (ii)
                     a másik Fél olyan vállalkozása által nyújtott, a területén érintett beruházásnak minősülő áruk vagy szolgáltatások számára ne biztosítsanak kedvezőtlenebb elbánást annál, mint amilyent a Fél beruházóinak beruházásaként működő, a területén működő érintett piacon működő vállalkozások által kínált hasonló áruk vagy hasonló szolgáltatások számára biztosítanak; valamint

               (c)
                     egy áru vagy szolgáltatás értékesítése során:

               (i)
                     a másik Fél vállalkozása számára ne biztosítsanak kedvezőtlenebb elbánást annál, mint amilyent a saját vállalkozásai számára biztosítanak; valamint

               (ii)
                     a másik Fél olyan vállalkozása számára ne biztosítsanak kedvezőtlenebb elbánást annál, mint amilyent a saját területén az érintett piacon a saját beruházói beruházásainak minősülő vállalkozások számára biztosít.

               2.
                     Az (1) bekezdés nem zárja ki, hogy az állami tulajdonú vállalkozások, a különleges jogkörökkel és kiváltságokkal felruházott vállalkozások vagy a kijelölt monopóliumok:

               (a)
                     eltérő feltételek mellett szerezzenek be vagy szállítsanak árukat vagy szolgáltatásokat, ideértve az árral kapcsolatos feltételeket is, amennyiben a beszerzésre vagy értékesítésre a kereskedelmi megfontolásokkal összhangban kerül sor; vagy

               (b)
                     elutasítsa áru vagy szolgáltatás beszerzését vagy értékesítését, amennyiben erre kereskedelmi megfontolások alapján kerül sor.

               198. CIKK

               Szabályozási keret

               1.
                     A Felek törekednek arra, hogy tiszteletben tartják és a lehető legjobban használják fel a vonatkozó nemzetközi standardokat, többek között az OECD állami tulajdonú vállalatok irányítására vonatkozó iránymutatásait.

               2.
                     Bármely Fél biztosítja, hogy az általa létrehozott vagy fenntartott szabályozó szerv vagy bármely, általa szabályozási funkcióval felruházott szerv:

               (a)
                     a szabályozói tevékenység hatékonysága érdekében független minden, az említett szerv által szabályozott vállalkozástól, és azoknak nem tartozik számot adni, valamint

               (b)
                     pártatlanul jár el
                  29
                minden olyan vállalkozás tekintetében, amelyet az említett szerv szabályoz, ideértve az állami tulajdonú vállalkozásokat, a különleges jogokkal vagy kiváltságokkal felruházott vállalkozásokat és a kijelölt monopóliumokat is
                  30
               .

               3.
                     Az állami tulajdonú vállalkozások, a különleges jogokkal és kiváltságokkal felruházott vállalkozások, illetve a kijelölt monopóliumok tekintetében mindegyik Fél következetesen és megkülönböztetésmentesen alkalmazza saját jogszabályait és egyéb rendelkezéseit.

               199. CIKK

               Átláthatóság

               1.
                     Az a Fél, amely joggal feltételezi, hogy az e fejezet szerinti érdekeit hátrányosan befolyásolják a másik Fél állami tulajdonban lévő vállalatainak, a különleges jogkörökkel és kiváltságokkal felruházott vállalkozásainak vagy a kijelölt monopóliumainak a kereskedelmi tevékenységei, írásban kérheti, hogy a másik Fél adjon információkat a szóban forgó vállalkozás vagy monopólium e fejezet végrehajtásával kapcsolatos tevékenységeiről.

               2.
                     Az (1) bekezdésben említett információkéréseknek fel kell tüntetniük:

               (a)
                     az érintett vállalkozás vagy monopólium;

               (b)
                     az érintett áruk vagy szolgáltatások és piacok;

               (c)
                     az e fejezet szerinti azon érdekek, amelyeket a megkereső Fél megítélése szerint hátrányosan befolyásolnak;

               (d)
                     a vállalkozás vagy monopólium által folytatott olyan gyakorlatok, amelyek e fejezettel összeegyeztethetetlen módon akadályozzák a Felek közötti kereskedelmet vagy beruházásokat; valamint

               (e)
                     az alábbiak közül mely információkat kell nyújtani:

               (i)
                     a vállalkozás vagy monopólium tulajdonjoga és szavazati szerkezete, feltüntetve a részvények százalékos arányát, amelyet a megkeresett Fél, állami tulajdonú vállalkozásai, különleges jogokkal vagy kiváltságokkal felruházott vállalkozásai vagy kijelölt monopóliumai halmozottan birtokolnak, valamint az általuk a vállalkozásban vagy monopóliumban halmozottan birtokolt szavazati jogok százalékos arányát;

               (ii)
                     a megkeresett Fél és annak állami tulajdonban lévő vállalkozásai, különleges jogokkal vagy kiváltságokkal felruházott vállalkozásai, vagy kijelölt monopóliumai által halmozottan birtokolt különleges részvények, illetve különleges szavazati jogok vagy egyéb jogok leírása, amennyiben ezek a jogok különböznek azoktól, amelyek a vállalkozás vagy a monopólium általános törzsrészvényeihez kapcsolódnak;

               (iii)
                     a vállalkozás vagy monopólium szervezeti felépítésének, valamint igazgatósága vagy bármely más egyenértékű testülete összetételének leírása;

               (iv)
                     a vállalkozást vagy monopóliumot szabályozó vagy ellenőrző kormányzati hivatalok vagy közjogi szervek leírása, az említett hivatalok vagy szervek által a vállalkozásra vagy monopóliumra rótt jelentési kötelezettségek leírása, valamint a kormányhivataloknak vagy közjogi szerveknek a vezető tisztségviselők, valamint a vállalkozás vagy monopólium igazgatóságának, vagy bármely más, ezzel egyenértékű testületének tagjaira vonatkozó kinevezéssel, elbocsátással vagy díjazással kapcsolatos jogai és gyakorlata;

               (v)
                     a vállalkozás vagy monopólium éves bevétele és összes eszköze a legutóbbi olyan hároméves időszak alatt, amelyről rendelkezésre áll információ;

               (vi)
                     bármely olyan mentesség, védettség és kapcsolódó intézkedések, amelyeket a vállalkozás vagy a monopólium a megkeresett Fél jogszabályai és egyéb rendelkezései szerint élvez; valamint

               (vii)
                     a vállalkozásra vagy monopóliumra vonatkozó bármely további nyilvánosan hozzáférhető információ, ideértve annak éves beszámolóit és harmadik fél által végzett könyvvizsgálatokat is.

               3.
                     Amennyiben a kért információ nem áll a megkeresett Fél rendelkezésre, a megkeresett Fél írásban értesíti a kérelmező Felet ennek indokairól.

               13. FEJEZET

               Átláthatóság

               200. CIKK

               Fogalommeghatározások

               E fejezet alkalmazásában:

               (a)
                     „közigazgatási határozat”: olyan jogi hatállyal bíró határozat vagy intézkedés, amely egy egyedi esetben érinti egy konkrét személy jogait és kötelezettségeit, és kiterjed arra az esetre is, ha elmarad a közigazgatási határozat vagy intézkedés meghozatala olyan esetben, amikor ezt valamely Fél joga előírja,

               (b)
                     „érintett személy”: egy általánosan alkalmazandó intézkedés által érintett bármely személy,

               (c)
                     „általánosan alkalmazandó intézkedés”: olyan jogszabályok, egyéb rendelkezések, eljárások és általánosan alkalmazandó közigazgatási határozatok, amelyek hatást gyakorolhatnak az e megállapodás hatálya alá tartozó bármely kérdésre.

               201. CIKK

               Célkitűzés

               Elismerve egymás szabályozási környezeteinek a közöttük folytatott kereskedelemre és beruházásokra gyakorolt esetleges hatását, a Felek arra törekednek, hogy e fejezet rendelkezéseivel összhangban kiszámítható szabályozási környezetet és hatékony eljárásokat biztosítsanak a gazdasági szereplőknek, különösen a kis- és középvállalkozásoknak.

               202. CIKK

               Közzététel

               1.
                     A Felek biztosítják, hogy az e cím hatálya alá tartozó bármely kérdés tekintetében általánosan alkalmazandó intézkedések:

               (a)
                     gyorsan elérhetőek legyenek egy hivatalosan kijelölt médiumban és – amennyiben megvalósítható – elektronikus úton, oly módon, hogy bárki megismerhesse azokat,

               (b)
                     az ilyen intézkedések céljára és indokára magyarázatot adjanak, valamint

               (c)
                     kellő időt biztosítsanak a közzététel és az ilyen intézkedések hatálybalépése között, kivéve amennyiben ez szükséghelyzet esetén nem lehetséges.

               2.
                     Az e cím hatálya alá tartozó bármely kérdésben általánosan alkalmazandó jogszabályok vagy rendeletek elfogadásakor vagy módosításakor a Felek saját szabályaikkal és eljárásaikkal összhangban:

               (a)
                     a megfelelően korai szakaszban közzéteszik a tervezett jogszabály vagy rendelet célját és indokolását részletező jogszabály, rendelet vagy konzultációs dokumentum tervezetét;

               (b)
                     észszerű lehetőséget és megfelelő időt biztosítanak az érdekelt személyek számára észrevételeik megtételére; valamint

               (c)
                     törekednek a beérkezett észrevételek figyelembevételére.

               203. CIKK

               Tájékoztatáskérés

               1.
                     Mindegyik Fél létrehozza vagy fenntartja a bármely személytől érkező tájékoztatás iránti kérelmekre történő válaszadás megfelelő mechanizmusait az általánosan alkalmazandó, javasolt vagy hatályos intézkedéssel kapcsolatban, bármely e cím hatálya alá tartozó kérdéssel kapcsolatban.

               2.
                     Az egyik Fél kérésére a másik Fél haladéktalanul tájékoztatást ad és válaszol az általánosan alkalmazandó intézkedésekkel vagy az e cím hatálya alá tartozó bármely kérdéssel kapcsolatos, általánosan alkalmazandó intézkedések elfogadására, módosítására vagy hatályon kívül helyezésére vonatkozó bármely olyan javaslattal kapcsolatos kérdésekre, amelyről a megkereső Fél úgy ítéli meg, hogy hatással lehet e megállapodás működésére.

               204. CIKK

               Az általánosan alkalmazandó intézkedések igazgatása

               1.
                     A Felek biztosítják, hogy az e cím hatálya alá tartozó kérdésekkel kapcsolatos, bármely általánosan alkalmazandó intézkedést tárgyilagosan, pártatlanul és észszerűen alkalmazzák.

               2.
                     A Felek az (1) bekezdésben említett intézkedéseknek a másik Fél meghatározott személyeire, áruira vagy szolgáltatásaira egyedi esetekben történő alkalmazása során:

               (a)
                     arra törekednek, hogy a közigazgatási eljárás által közvetlenül érintett érdekelt személyek részére a rájuk vonatkozó jogszabályokkal és rendeletekkel összhangban észszerű tájékoztatást adjanak az eljárás megindításakor, ideértve az eljárás jellegének meghatározását, azon joghatóság megnevezését, amelyben az eljárást kezdeményezték, és adott esetben a vitatott kérdések általános leírását is; valamint

               (b)
                     az ilyen érdekelt személyek részére észszerű lehetőséget biztosítanak arra, hogy bármely végleges közigazgatási határozatot megelőzően előadhassák az álláspontjukat alátámasztó tényeket és érveket, amennyiben ezt a rendelkezésre álló idő, az eljárás jellege és a közérdek lehetővé teszi;

               205. CIKK

               Felülvizsgálat

               1.
                     Mindegyik Fél bírói, választottbírósági vagy közigazgatási törvényszékeket vagy eljárásokat hoz létre vagy tart fenn az e cím hatálya alá tartozó bármilyen üggyel kapcsolatos közigazgatási határozatok haladéktalan felülvizsgálata és, ha indokolt, kiigazítása érdekében. Mindegyik Fél biztosítja, hogy a felülvizsgálati eljárásokat megkülönböztetésmentes és elfogulatlan módon folytassák le. Mindegyik Fél garantálja, hogy az ilyen felülvizsgálatot végző bíróságai pártatlanok és függetlenek legyenek a közigazgatási végrehajtással megbízott hivataltól vagy hatóságtól, és hogy azoknak az ügy kimeneteléhez semmiféle alapvető érdekük ne fűződjön.

               2.
                     Mindegyik Fél biztosítja, hogy az (1) bekezdésben említett eljárásokban részt vevő felek jogosultak legyenek a következőkre:

               (a)
                     észszerű lehetőség saját álláspontjuk alátámasztására, illetve megvédésére; valamint

               (b)
                     olyan döntéshozatal, amely a bizonyítékokon és a feljegyzések benyújtásán, vagy ha a jogrendszere előírja, a közigazgatási hatóság által összeállított feljegyzéseken alapul.

               3.
                     Figyelemmel a jogszabályaiban előírtak szerinti további felülvizsgálatra vagy fellebbezésre, mindegyik Fél biztosítja, hogy a (2) bekezdés b) pontjában említett határozatot a közigazgatási végrehajtással megbízott hivatal vagy hatóság végrehajtsa.

               206. CIKK

               A szabályozás minősége, teljesítménye és a helyes szabályozási gyakorlatok

               1.
                     A Felek elismerik a helyes szabályozási gyakorlat elveit, és előmozdítják a szabályozás minőségét és teljesítményét, többek között a következők révén:

               (a)
                     ösztönzik a szabályozási hatásvizsgálatok alkalmazását a főbb kezdeményezések kidolgozása során; valamint

               (b)
                     olyan eljárásokat hoznak létre vagy tartanak fenn, amelyek elősegítik az általánosan alkalmazandó intézkedéseik időszakos visszamenőleges értékelését.

               2.
                     Az e cím hatálya alá tartozó területeken a Felek törekednek a regionális és többoldalú fórumokon való együttműködésre, valamint a helyes szabályozási gyakorlatok és az átláthatóság előmozdítására a nemzetközi kereskedelem és beruházások tekintetében.

               207. CIKK

               Egyedi rendelkezések

               E fejezetet az e cím többi fejezetében megállapított, különös átláthatósági szabályok sérelme nélkül kell alkalmazni.

               14. FEJEZET

               VITARENDEZÉS

               A. SZAKASZ

               CÉLKITŰZÉS ÉS HATÁLY

               208. CIKK

               Célkitűzés

               E fejezet célja, hogy hatékony és eredményes mechanizmust hozzon létre a Felek közötti viták elkerülésére és rendezésére e cím értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatban, abból a célból, hogy lehetőség szerint kölcsönösen elfogadott megoldás szülessen.

               209. CIKK

               Hatály

               E fejezetet kell alkalmazni az e cím (a továbbiakban: a vonatkozó rendelkezések) értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatban a Felek között felmerülő viták esetén, kivéve ha ez a cím másként rendelkezik.

               210. CIKK

               Fogalommeghatározások

               1.
                     A 14. fejezet és a 14-A. és 14-B. melléklet alkalmazásában:

               (a)
                     „igazgatási személyzet”: azok a személyek, akik az asszisztenseken kívül a választottbíró irányítása és ellenőrzése alá tartoznak;

               (b)
                     „tanácsadó”: az a személy, aki valamelyik Fél felkérésére tanácsot ad, vagy e Felet segíti a testület eljárásával kapcsolatban;

               (c)
                     „asszisztens”: az a személy, aki valamely testületi tag megbízatásának keretében és annak irányítása és ellenőrzése alatt kutatást folytat vagy segítséget nyújt az adott testületi tag részére;

               (d)
                     „tagjelölt” olyan személy, akinek neve szerepel a 214. cikkben említett testületi tagjegyzékben, vagy akinek a 213. cikke szerinti, testületi tagként történő kiválasztása megfontolás tárgyát képezi.

               (e)
                     „panaszos fél”: az a Fél, amely a 212. cikk szerinti testület létrehozását kéri;

               (f)
                     „közvetítő”: olyan személy, akit a 236. cikkel összhangban közvetítőnek választottak ki;

               (g)
                     „testület”: a 213. cikk alapján létrehozott testület;

               (h)
                     „testületi tag”: a testület tagja;

               (i)
                     „bepanaszolt Fél”: az a Fél, amely állítólagosan megsértette a vonatkozó rendelkezéseket;

               (j)
                     „képviselő”: a Felek valamelyikének kormányzati szerve, ügynöksége vagy egyéb állami szervezeti egysége által kinevezett alkalmazott vagy más személy, aki a Felet a cím szerinti vitarendezés céljából képviseli.

               B. SZAKASZ

               KONZULTÁCIÓK

               211. CIKK

               Konzultációk

               1.
                     A Felek törekednek arra, hogy a 209. cikkben említett jogvitákat úgy rendezzék, hogy jóhiszeműen konzultációt kezdeményeznek egy kölcsönösen elfogadott megoldás elérése céljából.

               2.
                     Az egyik Fél a másik Félhez intézett írásos kérelem formájában kezdeményez konzultációt, megjelölve a szóban forgó intézkedést és a vonatkozó rendelkezéseket, amelyeknek alkalmazását indokoltnak tartja.

               3.
                     Az a Fél, amelyhez a konzultációra irányuló kérelmet benyújtották, mihamarabb válaszol a kérelemre, de legkésőbb a kérelem kézhezvételétől számított 10 napon belül. A konzultációt a kérelem kézbesítésének időpontjától számított legkésőbb 30 napon belül megtartják, és annak helyszíne – ha a Felek másként nem állapodnak meg – annak a Félnek a területe, amelyikhez a kérelmet intézték. A konzultáció a kérelem kézbesítésének napjától számított 30 napon belül lezártnak tekintendő, kivéve, ha a Felek a folytatásról döntenek.

               4.
                     Sürgősségi – többek között romlandó árukkal vagy szezonális árukkal vagy szolgáltatásokkal kapcsolatos – konzultációkra a kérelem kézbesítésétől számított 15 napon belül kerül sor. A konzultáció ezen a 15 napon belül lezártnak tekintendő, kivéve, ha a Felek a folytatásról döntenek.

               5.
                     Az egyeztetés során a Felek elegendő ténybeli információt biztosítanak egymásnak, amely lehetővé teszi a kérdéses intézkedés által a vonatkozó rendelkezések működésére és alkalmazására gyakorolt hatás teljes körű vizsgálatát. Az egyes Felek törekednek arra, hogy illetékes kormányzati hatóságaik azon munkatársainak részvételét biztosítsák, akik szakértelemmel rendelkeznek az egyeztetés tárgyát illetően.

               6.
                     A konzultációk és különösen a Felek által a konzultációk során közölt, bizalmasnak minősített információk és az általuk képviselt álláspontok bizalmasak, és nem sértik a Felek jogait a további eljárásokban.

               C. SZAKASZ

               TESTÜLETI ELJÁRÁSOK

               212. CIKK

               Testületi eljárások kezdeményezése

               1.
                     A 211. cikkel összhangban konzultációt kezdeményező Fél testület létrehozását kérheti, ha:

               (a)
                     az a Fél, amelyhez a konzultáció iránti kérelmet a 211. cikkel összhangban benyújtották, nem válaszol a megkeresésre a kérelem benyújtásától számított 10 napon belül;

               (b)
                     a konzultációkra nem kerül sor a 211. cikk (3) vagy (4) bekezdésében meghatározott időtartamokon belül;

               (c)
                     a Felek megállapodnak abban, hogy nem folytatnak egyeztetést; vagy

               (d)
                     egyeztetést folytattak, de nem sikerült kölcsönös megegyezéssel végződő megoldást találni.

               2.
                     Az a Fél, amely testület létrehozását kéri (a továbbiakban: a panaszos Fél), ezt a vonatkozó érintett rendelkezéseket állítólagosan megsértő Félhez intézett írásbeli kérelem útján teszi meg (a továbbiakban: a bepanaszolt Fél). A panaszos Félnek kérelmében meg kell határoznia a panasz tárgyát képező intézkedést, és oly módon kell ismertetnie azt, hogy az intézkedés miért nincs összhangban a vonatkozó rendelkezésekkel, hogy abból egyértelmű legyen a panasz jogalapja.

               213. CIKK

               Testület létrehozása

               1.
                     Egy testület három testületi tagból áll.

               2.
                     A testület létrehozására irányuló írásbeli kérelem kézbesítésétől számított 14 napon belül a Felek konzultálnak egymással a testület összetételéről való megállapodás céljából.

               3.
                     Ha a Felek az e cikk (2) bekezdésében előírt határidőn belül nem jutnak megállapodásra a testület összetételéről, akkor mindegyik Fél a saját, 214. cikk szerinti aljegyzékéből kinevez egy testületi tagot az e cikk (2) bekezdésében előírt határidő lejártát követő öt napon belül. Ha valamelyik Fél nem nevezett ki testületi tagot az aljegyzékéből az említett határidőn belül, az Együttműködési Bizottság panaszos Fél által delegált társelnöke sorsolás útján, az említett határidő lejártát követően öt napon belül kiválaszt egy testületi tagot annak a Félnek az aljegyzékéből, amelyik elmulasztott testületi tagot kinevezni. Az Együttműködési Bizottság panaszos Fél által delegált társelnöke a testületi tag sorsolással történő kiválasztását átruházhatja.

               4.
                     Ha a Felek az e cikk (2) bekezdésben előírt határidőn belül nem jutnak megállapodásra a testület elnökéről, az Együttműködési Bizottság panaszos Fél által delegált társelnöke legkésőbb az említett határidő lejártát követő öt napon belül sorsolás útján kiválasztja a testület elnökét az elnökök 213. cikk szerinti aljegyzékéből. Az Együttműködési Bizottság panaszos Fél által delegált társelnöke a testület elnökének sorsolással történő kiválasztását átruházhatja.

               5.
                     Ha a 214. cikkben előírt listák bármelyikét nem állították össze, vagy azok nem tartalmaznak elegendő nevet a 212. cikk szerinti kérelem benyújtásakor, a testület tagjait a 14-A. mellékletben foglalt eljárási szabályzatnak megfelelően kell kiválasztani.

               6.
                     A testület létrehozásának időpontja az a nap, amelyen a három kiválasztott testületi tag értesített arról, hogy elfogadta kijelölését a 14-A. mellékletben szereplő eljárási szabályzatnak megfelelően.

               214. CIKK

               A testületi tagok jegyzéke

               1.
                     Az Együttműködési Bizottság legkésőbb az e megállapodás hatálybalépésének időpontját követően hat hónappal létrehozza annak a legalább 15 személynek a jegyzékét, akik hajlandók és képesek testületi tagként szolgálni. E jegyzék három aljegyzékből áll:

               (a)
                     egy olyan aljegyzék, amelyet az Európai Unió javaslatai alapján állítottak össze;

               (b)
                     egy olyan aljegyzék, amelyet a Kirgiz Köztársaság javaslatai alapján állítottak össze; valamint

               (c)
                     egy olyan aljegyzék, amelyen olyan személyeket tüntetnek fel, akik egyik Félnek sem állampolgárai, és akik hajlandóak és képesek a szakértői testület elnöki tisztségét ellátni.

               2.
                     Minden egyes aljegyzékben legalább öt személy szerepel. Minden egyes aljegyzéken legalább öt személy szerepel. Az Együttműködési Bizottságnak biztosítania kell, hogy a jegyzéken mindig szerepeljen legalább ennyi személy.

               3.
                     Az Együttműködési Bizottság további jegyzékeket állíthat össze az e cím hatálya alá tartozó konkrét ágazatokban szakértelemmel rendelkező személyekről. A Felek megegyezése esetén e további jegyzékek használhatók a testületnek a 213. cikkben szereplő eljárás szerinti összeállításához.

               215. CIKK

               A testületi tagokkal szembeni követelmények

               1.
                     A testület minden tagja:

               (a)
                     bizonyított szakértelemmel rendelkezik a jog, a nemzetközi kereskedelem és az e címben taglalt egyéb kérdések terén;

               (b)
                     független a Felektől, és nem kötődhet egyik Félhez sem, illetve nem fogadhat el azoktól utasítást;

               (c)
                     egyéni minőségében jár el, és nem fogad el utasítást semmilyen szervezettől vagy kormánytól a vitarendezéshez kapcsolódó ügyeket illetően; valamint

               (d)
                     betartja a 14-B. mellékletben meghatározott testületi tagokra és közvetítőkre vonatkozó magatartási kódexet.

               2.
                     Az elnök vitarendezési eljárások terén szerzett tapasztalattal is rendelkezik.

               3.
                     Tekintettel egy adott jogvita tárgyára, a Felek megállapodhatnak abban, hogy eltérnek az (1) bekezdés a) pontjában felsorolt követelményektől.

               216. CIKK

               A testület feladatai

               A testület:

               (a)
                     objektíven értékeli az előtte lévő ügyet, beleértve az ügy tényállásának tárgyilagos értékelését, valamint a vonatkozó rendelkezések alkalmazhatóságát és azok összeegyeztethetőségét a vonatkozó rendelkezésekkel;

               (b)
                     jelentéseiben és határozataiban ismerteti a ténymegállapításokat, a vonatkozó rendelkezések alkalmazhatóságát és az általa elfogadott megállapításokat és következtetéseket alátámasztó alapvető indokokat; valamint

               (c)
                     rendszeresen konzultál a Felekkel, és megfelelő lehetőségeket biztosít egy kölcsönösen elfogadott megoldás kidolgozásához.

               217. CIKK

               Feladatmeghatározás

               1.
                     A Feleknek a testület létrehozásától számított öt napon belüli eltérő megállapodása hiányában a testület feladatmeghatározása a következő:

               „a Felek által idézett cikk vonatkozó rendelkezéseinek figyelembevételével megvizsgálni a testület létrehozására irányuló kérelemben említett ügyet, megállapításokat tenni a kérdéses intézkedésnek azon rendelkezésekkel való összeegyeztethetőségéről, és jelentést tenni a 219. és 220. cikkel összhangban”.

               2.
                     Amennyiben a Felek más feladatokról állapodnak meg, az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül értesítik a testületet a megállapított feladatokról.

               218. CIKK

               Sürgősséggel kapcsolatos döntéshozatal

               1.
                     Valamely Fél kérésére a testület a létrehozásától számított 10 napon belül határoz az ügy sürgősségéről.

               2.
                     Sürgős esetekben az ebben a szakaszban előírt alkalmazandó határidők az abban előírt határidők fele, kivéve a 213. és 217. cikkben említett időszakok kivételével.

               219. CIKK

               Időközi jelentés

               1.
                     A testület a létrehozása után 90 napon belül időközi jelentést bocsát ki a Felek részére. Ha a testület úgy véli, hogy a fenti határidő nem tartható, a testület elnöke köteles a Feleket írásban értesíteni, jelezve a késedelem okait és az időközi jelentés kibocsátásának várható időpontját. A testület az időközi jelentést legkésőbb a létrehozása után 120 nappal kibocsátja.

               2.
                     Az időközi jelentés kézbesítésétől számított 10 napon belül a Felek bármelyike írásban kérheti a testületet, hogy vizsgálja felül az időközi jelentés konkrétan meghatározott szempontjait. Bármelyik Fél észrevételeket tehet a másik Fél kérelmével kapcsolatban a kérelem kézbesítésétől számított hat napon belül.

               220. CIKK

               Zárójelentés

               1.
                     A testület a zárójelentését a létrehozásától számított 120 napon belül tárja a Felek elé. Ha a testület úgy ítéli meg, hogy ez a határidő nem teljesíthető, a testület elnöke írásban értesíti a Feleket, megjelölve a késedelem okait és azt a napot, amikor a testület a zárójelentését kibocsátani tervezi. A testület a zárójelentést legkésőbb a létrehozása után 150 nappal kibocsátja.

               2.
                     A zárójelentésnek tartalmaznia kell a Felek által az időközi jelentéssel kapcsolatban benyújtott írásbeli kérelmek megvitatását, és egyértelműen foglalkoznia kell a Felek észrevételeivel.

               221. CIKK

               Megfelelőségi intézkedések

               1.
                     A bepanaszolt Fél minden szükséges intézkedést megtesz annak érdekében, hogy haladéktalanul eleget tegyen a zárójelentés megállapításainak és következtetéseinek annak érdekében, hogy megfeleljen a vonatkozó rendelkezéseknek.

               2.
                     A bepanaszolt Fél legkésőbb a zárójelentés megküldését követő 30 napon belül írásban értesíti a panaszos Felet azokról az intézkedésekről, amelyeket a zárójelentésnek való megfelelés érdekében hozott vagy szándékozik meghozni.

               222. CIKK

               Észszerű időtartam

               1.
                     Amennyiben a 221. cikk (1) bekezdésével összhangban az azonnali teljesítés nem lehetséges, a bepanaszolt Fél legkésőbb a zárójelentés megküldését követő 30 napon belül írásban értesíti a panaszos Felet a megfeleléshez szükséges észszerű időtartam hosszáról. A Felek törekednek arra, hogy megállapodjanak a zárójelentésnek való megfeleléshez szükséges észszerű időtartam hosszáról.

               2.
                     Amennyiben a Felek nem tudnak megállapodni az (1) bekezdésben említett észszerű időtartam hosszáról, a felperes legkorábban 20 nappal az (1) bekezdésben említett értesítés kézbesítését követően írásban kérheti, hogy az eredeti testület határozza meg az észszerű időtartam hosszát. A testület a kérelem kézbesítésétől számított 20 napon belül meghozza határozatát a Felek részére.

               3.
                     A bepanaszolt Fél a (2) bekezdéssel összhangban megállapított észszerű határidő lejárta előtt legalább egy hónappal írásban értesíti a panaszos Felet a zárójelentésnek való megfelelés terén elért előrehaladásáról.

               4.
                     A Felek megállapodhatnak a (2) bekezdéssel összhangban megállapított észszerű időtartam meghosszabbításáról.

               223. CIKK

               Megfelelési felülvizsgálat

               1.
                     A bepanaszolt Fél legkésőbb a zárójelentés teljesítésére rendelkezésre álló, a 222. cikkben említett észszerű határidő lejártáig írásban értesíti a panaszos Felet a zárójelentés teljesítése érdekében hozott bármely intézkedéséről.

               2.
                     Ha a Felek nem értenek egyet a megfelelés érdekében hozott intézkedések meglétével, vagy az intézkedéseknek a vonatkozó rendelkezésekkel való összhangjával kapcsolatban, a panaszos Fél írásban kérheti az eredeti testülettől, hogy döntsön az ügyben. A kérelemben a felperes megjelöli a szóban forgó intézkedést, és – a panasz jogalapját egyértelműen bemutató módon – kifejti, hogy ez az intézkedés hogyan sérti a vonatkozó rendelkezéseket. A testület a kérelem kézbesítésétől számított 46 napon belül meghozza határozatát a Felek részére.

               224. CIKK

               Ideiglenes jogorvoslatok

               1.
                     A bepanaszolt Fél a panaszos Fél kérésére és a vele folytatott konzultációt követően ideiglenes ellentételezésre vonatkozó ajánlatot nyújt be, amennyiben:

               (a)
                     a bepanaszolt Fél írásban értesíti a panaszos Felet, hogy nem lehet eleget tenni a zárójelentésnek;

               (b)
                     a bepanaszolt Fél a 221. cikk (2) bekezdésében említett határidőn belül vagy az észszerű időtartam lejárta előtt nem küld írásbeli értesítést a zárójelentésnek való megfelelés érdekében hozott intézkedésekről; vagy

               (c)
                     a testület megállapítja, hogy a megfelelés érdekében nem hoztak intézkedést, vagy a megfelelés érdekében hozott intézkedés nem áll összhangban a vonatkozó rendelkezésekkel.

               2.
                     Az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában említett helyzetek bármelyike esetén a panaszos Fél írásban értesítheti a bepanaszolt Felet arról, hogy fel kívánja függeszteni a vonatkozó rendelkezések szerinti kötelezettségek alkalmazását, ha:

               (a)
                     a panaszos Fél úgy határoz, hogy nem nyújt be az (1) bekezdés szerinti kérelmet; vagy

               (b)
                     ha a panaszos Fél e cikk (1) bekezdése alapján kérelmet nyújtott be, a Felek nem állapodnak meg ideiglenes kártérítésről a 222. cikkben említett észszerű határidő lejártát – vagy a testület 223. cikk (2) bekezdése szerinti határozatának kézbesítését – követő 20 napon belül.

               Az értesítésben meg kell határozni a kötelezettségek tervezett felfüggesztésének mértékét.

               3.
                     A panaszos Fél a (2) bekezdésben említett értesítés kézbesítésétől számított 10 nap elteltével felfüggesztheti a vonatkozó rendelkezések szerinti kötelezettségeket, kivéve, ha a bepanaszolt Fél az (5) bekezdés szerinti kérelmet nyújtott be.

               4.
                     A kötelezettségek felfüggesztésének szintje nem haladhatja meg a vonatkozó rendelkezések megsértése miatt bekövetkező hatálytalanítás vagy gyengítés mértékét.

               5.
                     Ha a bepanaszolt Fél úgy véli, hogy a kötelezettségek felfüggesztésének bejelentett mértéke meghaladja a rendelkezések megsértése miatt bekövetkező hatálytalanítás vagy gyengítés mértékét, a (3) bekezdésben meghatározott 10 napos határidő lejárta előtt írásban kérelmezheti az eredeti testülettől, hogy hozzon döntést. A testület a kérelem kézbesítésétől számított 30 napon belül meghozza határozatát a Felek részére. A testület döntéshozataláig a kötelezettségek nem függeszthetők fel. A kötelezettségek felfüggesztésének összhangban kell lennie ezzel a határozattal.

               6.
                     A kötelezettségek e cikkben említett felfüggesztése vagy ellentételezése ideiglenes és nem alkalmazható az alábbiakat követően:

               (a)
                     a Felek a 240. cikk értelmében kölcsönösen elfogadott megoldást találtak;

               (b)
                     a Felek megállapodtak abban, hogy a zárójelentésnek való megfelelés érdekében hozott intézkedésnek köszönhetően a bepanaszolt Fél megfelel a vonatkozó rendelkezéseknek; vagy

               (c)
                     a testület által a vonatkozó rendelkezésekkel összeegyeztethetetlennek ítélt, a zárójelentésnek való megfelelés érdekében hozott intézkedéseket visszavonták vagy módosították annak érdekében, hogy a bepanaszolt Fél megfeleljen az említett rendelkezéseknek.

               225. CIKK

               Az ideiglenes jogorvoslatok elfogadását követően a megfelelés céljából hozott intézkedések felülvizsgálata

               1.
                     A bepanaszolt Fél írásban értesíti a panaszos Felet minden olyan intézkedésről, amelyet a zárójelentésnek való megfelelés érdekében a kötelezettségek felfüggesztését vagy az ideiglenes ellentételezés alkalmazását követően hozott. Azon esetek kivételével, amelyekben a (2) bekezdés az irányadó, a panaszos Fél az értesítés kézbesítésétől számított 30 nap elteltével véget vet a kötelezettségek felfüggesztésének. Azokban az esetekben, amikor ellentételezés alkalmazására került sor, és a (2) bekezdésben szereplő esetek kivételével a bepanaszolt Fél a megfelelésről szóló értesítés kézbesítésétől számított 30 napon belül megszüntetheti az ilyen ellentételezés alkalmazását.

               2.
                     Amennyiben a Felek az értesítés kézhezvételétől számított 30 napon belül nem állapodnak meg arról, hogy az (1) bekezdéssel összhangban bejelentett intézkedés szerint a bepanaszolt Fél megfelel-e a vonatkozó rendelkezéseknek, a panaszos Fél írásban felkérheti az eredeti testületet, hogy hozzon döntést az ügyben. A testület a kérelem kézbesítésétől számított 46 napon belül meghozza határozatát a Felek részére. Amennyiben a testület úgy határoz, hogy a zárójelentésnek való megfelelés érdekében tett intézkedés megfelel a vonatkozó rendelkezéseknek, a kötelezettségek felfüggesztése vagy – adott esetben – az ellentételezés megszűnik. Adott esetben a panaszos Fél a kötelezettségek felfüggesztésének vagy az ellentételezésnek a mértékét a testület határozatának fényében kiigazítja.

               3.
                     Amennyiben a bepanaszolt Fél úgy ítéli meg, hogy a kötelezettségek Panaszos Fél általi szándékolt felfüggesztésének mértéke meghaladja az előnynek a jogsértés által okozott érvénytelenítése vagy csorbulása mértékét, írásban kérheti, hogy az eredeti ügyben eljáró testület hozzon döntést az ügyben. A testület a kérelem kézbesítésétől számított 46 napon belül meghozza határozatát a Felek részére.

               226. CIKK

               A testületi tagok leváltása

               Ha a vitarendezési eljárások során a testület valamely tagja nem tud részt venni, visszalép, vagy azért kell lecserélni, mert nem felel meg a 14-B. mellékletben meghatározott, a testületi tagokra és a közvetítőkre vonatkozó magatartási kódexnek, a 213. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni. A testület új tagjának kinevezésekor szükség szerint meg kell hosszabbítani a testület e szakaszban meghatározott jelentéseinek vagy határozatainak benyújtására rendelkezésre álló határidőket.

               227. CIKK

               Eljárási szabályzat

               1.
                     A testület eljárásait e fejezet és a 14-A. mellékletben foglalt eljárási szabályzat szabályozza.

               2.
                     A 14-A. mellékletben szereplő eljárási szabályzat eltérő rendelkezése hiányában a testület tárgyalásai nyilvánosak.

               228. CIKK

               Felfüggesztés és megszüntetés

               A Felek együttes kérelmére a testület bármikor felfüggeszti a munkáját a Felek által megállapított, 12 egymást követő hónapot meg nem haladó időtartamra. A Felek együttes írásbeli kérelmére a testület a felfüggesztési időszak vége előtt, illetve az egyik Fél írásbeli kérelmére a felfüggesztési időszak lejártakor folytatja a munkáját. Amennyiben ez utóbbi alkalmazandó, a megkereső Fél írásban értesíti a másik Felet a kérelemről. Ha a felfüggesztési időtartam lejártakor egyik Fél sem kérelmezi a testület munkájának folytatását, a testület felhatalmazása hatályát veszti, és a vitarendezési eljárás lezárul. A testület munkájának felfüggesztése esetén e szakasz vonatkozó időtartamait ugyanannyi idővel meghosszabbítják, mint amennyi ideig a választottbírói testület munkája szünetelt.

               229. CIKK

               Az információ beérkezése

               1.
                     Valamelyik Fél kérésére vagy saját kezdeményezésére a testület kérheti a Felektől a szükségesnek és megfelelőnek ítélt vonatkozó információkat. A Felek haladéktalanul és teljes körűen választ adnak a testület minden ilyen információszolgáltatási kérésére.

               2.
                     A testület valamely Fél kérésére vagy saját kezdeményezésére bármilyen forrásból bekérhet bármilyen megfelelőnek ítélt információt. A testület ezenkívül az általa megfelelőnek ítélt módon és adott esetben a Felek által megállapított feltételek mellett szakértők véleményét is kérheti.

               3.
                     Az egyik Fél természetes személyei vagy az egyik Fél területén letelepedett jogi személyek amicus curiae beadványokat nyújthatnak be a 14-A. mellékletben foglalt eljárási szabályzattal összhangban.

               4.
                     A testület által e cikk alapján megszerzett információkat a Felek rendelkezésére kell bocsátani A Felek észrevételeket tehetnek ezekkel az információkkal kapcsolatban.

               230. CIKK

               Értelmezési szabályok

               A testület a nemzetközi közjog szokásos értelmezési szabályaival összhangban értelmezi a vonatkozó rendelkezéseket, ideértve a szerződések jogáról szóló bécsi egyezményben kodifikált szabályokat is. A vizsgálóbizottság figyelembe veszi továbbá a WTO-vizsgálóbizottságok jelentéseiben és a WTO Vitarendezési Testülete által a WTO-egyezmény 2. mellékletében foglalt, a vitarendezés szabályairól és eljárásairól szóló egyetértési megállapodás (a továbbiakban: a WTO vitarendezési egyetértése) értelmében elfogadott jelentéseiben szereplő, vonatkozó értelmezéseket is. A testület jelentései és határozatai nem egészíthetik ki, illetve nem korlátozhatják a Felek e megállapodásból fakadó jogait és kötelezettségeit.

               231. CIKK

               A testület jelentései és határozatai

               1.
                     A testület tanácskozásait bizalmasan kell kezelni. A testület minden erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy konszenzussal fogalmazza meg a jelentéseit és hozza meg határozatait. Ha ez nem lehetséges, a testület többségi szavazással határoz. A testületi tagok eltérő véleményeit semmiképpen sem fedik fel.

               2.
                     A testület jelentéseit és határozatait a Felek feltétel nélkül elfogadják. A jelentések és határozatok nem keletkeztetnek jogokat vagy kötelezettségeket természetes vagy jogi személyek tekintetében.

               3.
                     A testület jelentéseit és határozatait mindegyik Fél nyilvánosan hozzáférhetővé teszi, a bizalmas információk védelme mellett.

               4.
                     A 14-A. mellékletben foglalt eljárási szabályzattal összhangban a testület és a Felek bizalmasan kezelik a Felek által a testület elé terjesztett információkat.

               232. CIKK

               A fórum megválasztása

               1.
                     Amennyiben vita alakul ki a jelen cím szerinti valamely kötelezettséget állítólagosan megsértő konkrét intézkedés tekintetében, és ez az intézkedés egy másik, mindkét Fél által megerősített nemzetközi megállapodás – köztük a WTO-egyezmény – szerinti, lényegében azonos kötelezettséget is állítólagosan sért, a jogorvoslatot kérő Fél választhatja meg, hogy melyik fórum keretében kívánja rendezni a vitát.

               2.
                     Amint a jogorvoslatot kérő Fél megválasztotta a fórumot és kezdeményezte a vitarendezési eljárást e fejezettel vagy egy másik nemzetközi megállapodással összhangban, a Fél nem kezdeményez vitarendezési eljárást a másik nemzetközi megállapodás szerint az (1) bekezdésben szereplő konkrét intézkedés tekintetében, kivéve, ha az elsőként választott fórum eljárási vagy joghatósági problémák miatt nem tud határozni a kérdésben.

               3.
                     E cikk alkalmazásában:

               (a)
                     az e fejezet szerinti vitarendezési eljárást akkor kell kezdeményezettnek tekinteni, ha az egyik Fél kéri a 212. cikk szerinti testület létrehozását;

               (b)
                     a WTO-egyezmény szerinti vitarendezési eljárást abban az esetben kell kezdeményezettnek tekinteni, ha az egyik Fél a WTO vitarendezési egyetértésének 6. cikke értelmében testület felállítását kérelmezte;

               (c)
                     a bármely más nemzetközi megállapodás szerinti vitarendezési eljárások az érintett megállapodás vonatkozó rendelkezései szerint tekintendők kezdeményezettnek.

               4.
                     A (2) bekezdés sérelme nélkül, e megállapodás egyetlen rendelkezése sem zárja ki, hogy a Felek felfüggesszék a WTO Vitarendezési Testülete által vagy egy másik olyan nemzetközi megállapodás vitarendezési eljárásai alapján engedélyezett kötelezettségeket, amelynek a jogvitát folytató mindkét Fél részes fele. A WTO-egyezményre vagy a Felek közötti bármely más nemzetközi megállapodásra nem lehet hivatkozni annak megakadályozása érdekében, hogy az adott Fél felfüggessze az e szakasz szerinti kötelezettségeit.

               D. SZAKASZ

               KÖZVETÍTŐI MECHANIZMUS

               233. CIKK

               Célkitűzés

               A közvetítő mechanizmus célja annak elősegítése, hogy egy közvetítő segítségével zajló átfogó és gyors eljárás révén kölcsönösen elfogadott megoldást sikerüljön találni a felek között.

               234. CIKK

               Információkérés

               1.
                     A közvetítői eljárás kezdeményezése előtt bármely Fél bármikor írásbeli információkérelmet küldhet a másik Félnek egy olyan intézkedéssel kapcsolatban, amely a Felek közötti kereskedelmet vagy beruházást hátrányosan érinti. Az a Fél, amelyhez a kérelmet elküldik, a kérelem kézbesítésétől számított 20 napon belül írásbeli választ ad, amely tartalmazza a kért információra vonatkozó észrevételeit.

               2.
                     Ha a válaszadó Fél úgy véli, hogy nem áll módjában válaszát a kérelem kézbesítésétől számított 20 napon belül megküldeni, haladéktalanul tájékoztatja a kérelmező Felet a késedelem okairól, valamint arról, hogy becslése szerint leghamarabb milyen időtartamon belül áll módjában válaszát megküldeni.

               3.
                     Az egyik Féltől általában elvárható, hogy az (1) bekezdéssel összhangban tájékoztatás iránti kérelmet nyújtson be a közvetítői eljárás kezdeményezése előtt.

               235. CIKK

               Közvetítői eljárás kezdeményezése

               1.
                     Bármely Fél bármikor kérheti közvetítői eljárás megindítását olyan intézkedéssel kapcsolatban, amely hátrányosan érinti a Felek közötti kereskedelmet vagy beruházásokat.

               2.
                     Az (1) bekezdésben említett kérelmet a másik Félhez intézett írásbeli kérelem útján kell benyújtani. A kérelem világosan és kellő részletességgel ismerteti a megkereső Fél aggályait, és:

               (a)
                     azonosítja a kérdéses konkrét intézkedést;

               (b)
                     megnevezi azokat a hátrányos hatásokat, amelyekkel a megkereső Fél szerint az intézkedés a Felek közötti kereskedelmet vagy beruházásokat érinti; valamint

               (c)
                     kifejti, hogy a megkereső Fél szerint az említett hatások milyen módon függenek össze az intézkedéssel.

               3.
                     A közvetítői eljárás csak a Felek közös megegyezésével kezdődhet meg annak érdekében, hogy feltárják a kölcsönösen elfogadott megoldásokat, és figyelembe vegyék a közvetítő tanácsait és megoldási javaslatait. Az a Fél, amelyhez a közvetítői eljárás megindítása iránti kérelmet benyújtották, jóhiszeműen mérlegeli a kérelmet, és annak kézbesítésétől számított 10 napon belül írásban elfogadja vagy elutasítja a megkereső Felet. Ha az a Fél, amelyhez a kérelmet intézték, e határidőn belül nem fogadja el vagy utasítja el írásban, a kérelmet elutasítottnak kell tekinteni.

               236. CIKK

               A közvetítő kiválasztása

               1.
                     A Felek törekednek arra, hogy a közvetítői eljárás megkezdésétől számított 10 napon belül megállapodjanak a közvetítő személyében.

               2.
                     Abban az esetben, ha a Felek az e cikk (1) bekezdésében meghatározott határidőn belül nem tudnak megállapodni a közvetítő személyében, bármelyik Fél felkérheti az Együttműködési Bizottság társelnökét a közvetítői eljárás megindítását kérő Fél részéről, hogy a kérést követő öt napon belül sorshúzással válassza ki a közvetítőt az elnökök 214. cikkel összhangban létrehozott aljegyzékéből. A közvetítői eljárás megindítását kérő Félhez tartozó Együttműködési Bizottság társelnöke átruházhatja a közvetítő sorshúzással történő kiválasztását.

               3.
                     Amennyiben a 214. cikkben előírt, elnökök aljegyzéke nem kerül összeállításra a 235. cikk bekezdés szerinti kérelem benyújtásáig, a közvetítőt az egyik vagy mindkét Fél által a jegyzékbe formálisan javasolt személyek közül sorshúzással választják ki.

               4.
                     A közvetítő nem lehet egyik Fél állampolgára sem, és egyik Fél alkalmazásában sem állhat, kivéve, ha a Felek másként állapodnak meg.

               5.
                     A közvetítő betartja a 14-B. mellékletben meghatározott testületi tagokra és közvetítőkre vonatkozó magatartási kódexet.

               237. CIKK

               A közvetítői eljárás szabályai

               1.
                     A közvetítői eljárást kezdeményező Fél a közvetítő 236. cikk (1) bekezdése szerint történő elfogadásának vagy a 236. cikk (2) vagy (3) bekezdése alapján történő kiválasztásának időpontját követő 10 napon belül részletes írásbeli leírást ad a közvetítőnek és a másik Félnek aggályairól, különösen a szóban forgó intézkedés működésével és annak a Felek közötti kereskedelemre vagy beruházásokra gyakorolt lehetséges káros hatásaival kapcsolatban. A másik Fél írásbeli észrevételeket tehet ezzel a leírással kapcsolatban annak kézbesítésétől számított 20 napon belül. Leírásába vagy észrevételeibe bármelyik Fél belefoglalhat általa relevánsnak vélt információkat.

               2.
                     A közvetítő átlátható módon segíti a Feleket abban, hogy egyértelművé váljon a szóban forgó intézkedés és annak a Felek közötti kereskedelemre vagy beruházásokra gyakorolt lehetséges kedvezőtlen hatásai. A közvetítő mindenekelőtt megbeszéléseket szervezhet a Felek között, közösen vagy külön-külön konzultálhat a Felekkel, segítséget kérhet a megfelelő szakértőktől és az érdekelt felektől, illetve konzultálhat velük, valamint a Felek kérésére bármely más további segítséget nyújthat. A közvetítő konzultál a Felekkel azelőtt, hogy segítséget kérne vagy konzultálna a vonatkozó szakértőkkel és érdekelt felekkel.

               3.
                     A közvetítő tanácsot nyújthat és megoldást javasolhat a Felek számára mérlegelésre. A Felek elfogadhatják vagy elutasíthatják a javasolt megoldást, illetve eltérő megoldásról állapodhatnak meg. A közvetítő nem ad tanácsot vagy nem tesz észrevételt a szóban forgó intézkedés e címmel való összeegyeztethetőségét illetően.

               4.
                     A közvetítői eljárás annak a Félnek a területén zajlik, amelyhez a kérelmet intézték, vagy – kölcsönös megegyezés alapján – bármilyen más helyen vagy módon.

               5.
                     A Felek törekednek arra, hogy a közvetítőnek a 236. cikk (1) bekezdése szerint történő elfogadásának vagy a 236. cikk (2) vagy (3) bekezdése alapján történő kiválasztásának időpontjától számított 60 napon belül kölcsönösen elfogadott megoldást találjanak. A végleges megállapodás megszületéséig a Felek fontolóra vehetnek esetleges ideiglenes megoldásokat, különösen, ha az intézkedés romlandó árukra vagy szezonális árukra vagy szolgáltatásokra vonatkozik.

               6.
                     A kölcsönösen elfogadott megoldást az Együttműködési Bizottság határozattal fogadhatja el. A kölcsönösen elfogadott megoldást bármely Fél a szükséges belső eljárásainak lezárulásától teheti függővé. A kölcsönösen elfogadott megoldásokat nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni. A nyilvánosságra hozott változat nem tartalmazhat olyan információt, amelyet egy Fél bizalmasként jelölt meg.

               7.
                     Bármely Fél kérésére a közvetítő tényszerű jelentéstervezetet nyújt be a Feleknek, amely tartalmazza a következőket:

               (a)
                     a kérdéses konkrét intézkedés rövid összefoglalása;

               (b)
                     a követett eljárások; valamint

               (c)
                     adott esetben bármilyen kölcsönösen elfogadott megoldásról, ideértve az esetleges ideiglenes megoldásokat is.

               A közvetítő köteles a Feleknek 15 napot biztosítani arra, hogy a tényszerű jelentés tervezetével kapcsolatos észrevételeiket megtegyék. A Felek észrevételeinek mérlegelését követően a közvetítő további 15 napon belül végleges tényszerű jelentést nyújt be a Feleknek. A végső tényszerű jelentés nem tartalmazhat e megállapodás értelmezésére vonatkozó megállapításokat.

               8.
                     Az eljárást a következő esetekben kell megszüntetni:

               (a)
                     a kölcsönösen elfogadott megoldásnak a Felek által történő elfogadásával, az elfogadás időpontjában;

               (b)
                     a Felek kölcsönös megállapodásával az eljárás bármelyik szakaszában, e megállapodás napján;

               (c)
                     a Felekkel való konzultációt követően a közvetítő írásbeli nyilatkozatával, mely szerint további közvetítői erőfeszítések már nem járnának eredménnyel, ezen nyilatkozat időpontjában; vagy

               (d)
                     valamely Fél írásbeli nyilatkozatával, miután a közvetítői eljárás keretében megismerte a javasolt megoldásokat, és megfontolta a közvetítő valamennyi tanácsát és az általa javasolt megoldásokat, ezen nyilatkozat időpontjában.

               238. CIKK

               Bizalmas kezelés

               A Felek eltérő megállapodásának hiányában a közvetítői eljárás valamennyi lépését bizalmasan kezelik, ideértve a tanácsokat, illetve a javasolt megoldásokat is. Azonban bármely Fél nyilvánosságra hozhatja azt a tényt, hogy közvetítésre kerül sor.

               239. CIKK

               A vitarendezési eljárásokkal való kapcsolat

               1.
                     A közvetítői eljárás nem érinti a Feleknek a B. és C. szakasz vagy bármely más nemzetközi megállapodásban szereplő vitarendezési eljárások szerinti jogait és kötelezettségeit.

               2.
                     Az e cím vagy bármely más nemzetközi megállapodás szerinti egyéb vitarendezési eljárásban egyik Fél sem támaszkodhat az alábbiakra, vagy nem hozhatja fel bizonyítékként, és a testület sem veheti figyelembe az alábbiakat:

               (a)
                     a másik Fél által a közvetítői eljárás során képviselt álláspontokat vagy a kizárólag a 237. cikk (2) bekezdésével összhangban gyűjtött információkat;

               (b)
                     azt a tényt, hogy a másik Fél jelezte hajlandóságát arra, hogy elfogadjon egy megoldást a közvetítés tárgyát képező intézkedéssel kapcsolatban; vagy

               (c)
                     a közvetítő tanácsait vagy javaslatait.

               3.
                     A Felek eltérő megállapodása hiányában a közvetítő nem lehet a testület tagja az e cím szerinti vitarendezési eljárásokban, vagy a közvetítői részvételének tárgyát képezővel megegyező ügyet érintő, egyéb nemzetközi megállapodás szerinti vitarendezési eljárásban.

               E. SZAKASZ

               KÖZÖS RENDELKEZÉSEK

               240. CIKK

               Kölcsönösen elfogadott megoldás

               1.
                     A 209. cikk hatálya alá tartozó viták tekintetében a Felek bármikor megállapodhatnak egy kölcsönösen elfogadható megoldásban.

               2.
                     Amennyiben a Felek kölcsönösen elfogadható megoldást találnak a testületi vagy a közvetítői eljárás során, a Felek közösen értesítik a testület elnökét vagy a közvetítőt, hogy a szóban forgó megoldás megfelelő. Ilyen értesítés esetén lezárul a testület eljárása vagy a közvetítői eljárás.

               3.
                     Az egyes Felek a megállapított határidőn belül megtesznek bármilyen, a kölcsönösen elfogadott megoldás végrehajtásához szükséges intézkedést.

               4.
                     Mindegyik Fél legkésőbb a megállapított határidő lejártának időpontjáig írásban tájékoztatja a másik Felet minden olyan intézkedésről, amelyet a kölcsönösen elfogadott megoldás végrehajtása érdekében hozott.

               241. CIKK

               Határidők

               1.
                     Az e címben meghatározott valamennyi időtartamot naptári napokban kell számítani, annak a cselekménynek a bekövetkezését követő naptól kezdődően, amellyel kapcsolatosan az időtartamot alkalmazzák.

               2.
                     Az e fejezetben foglalt valamennyi időtartam a Felek kölcsönös megegyezésével módosítható.

               3.
                     A C. szakasz értelmében a testület bármikor javasolhatja a Feleknek az e fejezetben hivatkozott időtartamok módosítását, javaslata indokainak feltüntetésével.

               242. CIKK

               Költségek

               1.
                     A panelben vagy közvetítői eljárásban való részvételből eredő kiadások esetében mindegyik Fél a saját kiadásait viseli.

               2.
                     A Felek közösen és egyenlő mértékben megosztják a szervezési ügyekre vonatkozó kiadásokat, ideértve a testület tagjainak és a közvetítőnek, illetve a közvetítőt segítő személynek fizetendő díjazást és kiadásokat. A testület tagjainak és a közvetítőnek járó javadalmazást a WTO gyakorlatával összhangban kell megállapítani, és azt a 14-A. mellékletben foglalt eljárási szabályzattal összhangban kell meghatározni.

               243. CIKK

               Mellékletek

               Az Együttműködési Tanács módosíthatja a 14-A. és 14-B. mellékleteket.

               15. FEJEZET

               KIVÉTELEK

               244. CIKK

               Általános kivételek

               1.
                     E célból az 1994. évi GATT 2., 3., 6. és 12. fejezetét, XX. cikkét, és a hozzá fűzött megjegyzéseikkel és kiegészítő megjegyzésekkel belefoglalják e megállapodásba, és azok értelemszerűen annak részét képezik.

               2.
                     Feltételezve, hogy ezeket az intézkedéseket nem a hasonló feltételeket alkalmazó Felek önkényes vagy indokolatlan megkülönböztetésének, illetve a beruházások liberalizálásának vagy a szolgáltatáskereskedelem leplezett korlátozásának eszközeként alkalmazzák, a 6. fejezet vagy a 12. fejezet egy rendelkezése sem értelmezhető úgy, mint amely bármely Felet akadályozna az alábbiakhoz szükséges intézkedések elfogadásában és fenntartásában:

               (a)
                     a közbiztonság vagy a közerkölcs védelme, illetve a közrend fenntartása
                  31
               ;

               (b)
                     az emberi, állati vagy növényi élet vagy egészség védelme;

               (c)
                     az e megállapodás rendelkezéseivel nem ellentétes jogszabályok és szabályozások betartása, a következőkre vonatkozó jogszabályokat és szabályozásokat is ideértve:

               (i)
                     félrevezető vagy csalárd gyakorlatok megakadályozása

               (ii)
                     a nemteljesítésnek a szerződésekre gyakorolt hatásai;

               (iii)
                     a magánélet védelme a személyes adatok feldolgozásának és terjesztésének összefüggésében, valamint az iratok titkossága és az egyéni számlák védelme; valamint

               (iv)
                     a biztonság.

               3.
                     Az egyértelműség érdekében a Felek egyetértenek abban, hogy amennyiben az e cikk (1) és (2) bekezdésének hatálya alá tartozó intézkedések egyébként összeegyeztethetetlenek a 6. és 12. fejezettel:

               (a)
                     az 1994. évi GATT XX. cikkének b) pontjában, valamint e cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett intézkedések az emberi, állati vagy növényi élet vagy egészség védelméhez szükséges környezetvédelmi intézkedéseket foglalnak magukban;

               (b)
                     az 1994. évi GATT XX. cikkének g) pontja az élő és nem élő kimerülő természeti erőforrások megőrzésével kapcsolatos intézkedésekre alkalmazandó; valamint

               (c)
                     a többoldalú környezetvédelmi megállapodások végrehajtása érdekében hozott intézkedések az 1994. évi GATT XX. cikkének b) vagy g) pontja vagy e cikk (2) bekezdésének b) pontja alá tartozhatnak.

               4.
                     Mielőtt valamelyik Fél alkalmazza az 1994. évi GATT XX. cikkének i) és j) pontja szerinti intézkedéseket, a másik Fél rendelkezésére bocsát minden vonatkozó információt annak érdekében, hogy a Felek számára elfogadható megoldást találjanak. Amennyiben az ilyen információ rendelkezésére bocsátásától számított 30 napon belül nem születik megállapodás, a Fél meghozhatja a vonatkozó intézkedéseket. Ha a kivételes és azonnali fellépést igénylő kritikus körülmények az előzetes tájékoztatást lehetetlenné teszik, az intézkedéseket tenni kívánó Fél haladéktalanul alkalmazhatja a helyzet kezeléséhez szükséges óvintézkedéseket. Az említett Fél erről haladéktalanul tájékoztatja a másik Felet.

               245. CIKK

               Adóügy

               1.
                     Az e címben foglalt rendelkezések egyike sincs hatással az Európai Unió vagy tagállamai és a Kirgiz Köztársaság bármely adóegyezményből eredő jogaira és kötelezettségeire. E megállapodás és bármely adóegyezmény összeegyeztethetetlensége esetén az összeegyeztethetetlenség erejéig az adóegyezmény élvez elsőbbséget.

               2.
                     E megállapodás 33. és a 72. cikke nem alkalmazandó az adóegyezmény alapján valamely Fél által megítélt kedvezményekre.

               3.
                     Amennyiben az ilyen jellegű intézkedések megfelelnek annak a követelménynek, hogy alkalmazásuk nem jelenti a kereskedelem és beruházások burkolt korlátozását, illetve önkényes és megalapozatlan diszkrimináció eszközét a Felek között, ahol hasonló feltételek állnak fenn, e címben semmi sem értelmezhető úgy, hogy az megakadályozza valamelyik Felet a közvetlen adók méltányos vagy hatékony kivetésének vagy beszedésének biztosítására irányuló olyan intézkedések elfogadásában, fenntartásában vagy végrehajtásában, amelyek:

               (a)
                     különbséget tesznek a különböző helyzetben lévő adófizetők között, különös tekintettel lakóhelyükre vagy a tőkebefektetésük helyére; vagy

               (b)
                     bármely adóegyezmény vagy belső adóügyi jogszabályok rendelkezései alapján az adók elkerülésének vagy kijátszásának megakadályozását célozzák.

               4.
                     E cikk alkalmazásában:

               (a)
                     „lakóhely”: az adóügyi illetőség szerinti ország;

               (b)
                     „adóegyezmény”: a kettős adóztatás elkerülésére szolgáló egyezmény vagy bármely más, teljes egészében vagy elsősorban adóügyi jellegű nemzetközi megállapodás, amelynek a Kirgiz Köztársaság vagy az Európai Unió vagy annak tagállamai részes fele.

               246. CIKK

               Az információk közzététele

               1.
                     E cím egyetlen rendelkezése sem értelmezendő úgy, hogy a Fél olyan bizalmas információkat bocsásson rendelkezésre, amelyek közlése akadályozná a jogszabályok végrehajtását, vagy más módon ellentétes lenne a közérdekkel, vagy amely egyes állami vállalatok vagy magánvállalkozások jogszerű kereskedelmi érdekeit sértené, kivéve, ha a testület ilyen bizalmas információkat kér a 14. fejezet szerinti vitarendezési eljárás során. Ilyen esetekben a bizalmas információk kezelésére a 14. fejezet vonatkozó rendelkezései az irányadók.

               2.
                     Ha egy Fél a jogszabályai vagy egyéb rendelkezései szerint bizalmasnak minősülő információt nyújt be a másik Félhez, egyebek mellett az e megállapodás alapján létrehozott szerveken keresztül, a másik Fél köteles az említett információt bizalmasan kezelni, kivéve, ha az információt benyújtó Fél másként rendelkezik.

               247. CIKK

               A WTO által adott mentességek

               Amennyiben az e címben foglalt valamely kötelezettség lényegében azonos a WTO-egyezményben foglalt valamely kötelezettséggel, a WTO-egyezmény IX. cikke alapján elfogadott mentességnek megfelelően hozott bármely intézkedést úgy kell tekinteni, hogy az összhangban van az e megállapodásban foglalt lényegében azonos rendelkezéssel.

               V. CÍM

               EGYÜTTMŰKÖDÉS A GAZDASÁG
                  ÉS FENNTARTHATÓ FEJLŐDÉS TERÜLETÉN

               248. CIKK

               Általános együttműködési célkitűzések

               1.
                     A Felek együttműködnek a gazdasági reformfolyamatok területén azáltal, hogy előmozdítják alapvető gazdasági tényezőik közös értelmezését, valamint javítják gazdaságpolitikáik kialakítását és végrehajtását.

               2.
                     A Kirgiz Köztársaság további lépéseket tesz a jól működő és fenntartható piacgazdaság kialakítása érdekében, beleértve a beruházási környezet javítását és a magánszektor fokozott bevonását. A Felek együttműködnek a stabil makrogazdasági politikák és a rendezett államháztartási gazdálkodás biztosítása érdekében, az eredményesség, az átláthatóság és az elszámoltathatóság alapelveivel összhangban.

               249. CIKK

               Általános együttműködési elvek

               A Felek:

               (a)
                     megosztják a fenntartható fejlődési stratégiákkal kapcsolatos tapasztalataikat és bevált gyakorlataikat, többek között a gazdasági, szociális és kulturális jogok előmozdítását illetően;

               (b)
                     információt cserélnek a makrogazdasági tendenciákról és szakpolitikákról, valamint a strukturális reformokról;

               (c)
                     megosztják az egyéb területekkel – például az államháztartással, a monetáris és árfolyam-politikai keretekkel, a pénzügyi ágazattal kapcsolatos szakpolitikákkal és a gazdasági statisztikákkal – kapcsolatos szakértelmüket és bevált gyakorlataikat;

               (d)
                     megosztják a regionális gazdasági integrációval kapcsolatos tapasztalataikat és bevált gyakorlataikat, többek között az európai gazdasági és monetáris unió működését illetően;

               (e)
                     áttekintik a kétoldalú együttműködés helyzetét a gazdasági, pénzügyi és statisztikai területeken.

               250. CIKK

               Államháztartási gazdálkodás, pénzügyi kontroll és külső ellenőrzés

               A Felek együttműködnek a Kirgiz Köztársaság szilárd államháztartási gazdálkodási rendszereinek továbbfejlesztése érdekében, amely rendszerek elengedhetetlen részét képezik az ország pénzügyi keretének, amelyen belül a Kirgiz Köztársaság kormánya a polgárai javára megvalósítja gazdasági és szociálpolitikai célkitűzéseit, és amely rendszerek a következő bevált elveken és gyakorlatokon alapulnak:

               (a)
                     a kormány államháztartási szinten olyan középtávú költségvetési keretet tesz közzé, amely hiteles előrejelzéseken alapul, legalább hároméves időszakra szól, és valamennyi költségvetési intézmény e költségvetési kereten belül működik;

               (b)
                     a költségvetés a nemzeti jogi kerettel összhangban van kialakítva: az átfogó kiadási előirányzatok összhangban vannak a középtávú költségvetési kerettel, és azokat betartják;

               (c)
                     a központi költségvetési hatóság vagy az engedéllyel rendelkező kincstári hatóság központilag ellenőrzi a pénzeszközöknek a kincstári egységes számláról történő kifizetését, és biztosítja a készpénzlikviditást;

               (d)
                     egyértelmű adósságkezelési stratégia van érvényben és kerül végrehajtásra az ország általános adósságcéljának tiszteletben tartása és az adósságszolgálati kiadások féken tartása érdekében;

               (e)
                     biztosított a költségvetés átláthatósága és a költségvetési felügyelet;

               (f)
                     a belső kontroll működési kerete meghatározza a felelősségi köröket és a hatásköröket, és azt a költségvetési intézmények az átfogó belsőkontroll-politikával összhangban hajtják végre;

               (g)
                     a belső ellenőrzés működési kerete nemzetközi szabványokat tükröz, és azt a kormányzati intézmények következetesen alkalmazzák;

               (h)
                     a közbeszerzési szabályok összhangban vannak a gazdaságosság, a hatékonyság, az átláthatóság, a nyitottság és az elszámoltathatóság nemzetközileg elismert elveivel, és központi intézményi és közigazgatási kapacitás áll rendelkezésre a közbeszerzési politika hatékony és eredményes kidolgozásához, végrehajtásához és nyomon követéséhez;

               (i)
                     a jogorvoslati rendszer összhangban van az alkalmazandó megállapodásokkal és nemzetközi szabályozással, a függetlenség, a feddhetetlenség és az átláthatóság nemzetközileg elismert bevált gyakorlatával, és biztosítja a panaszok és szankciók gyors és szakszerű kezelését;

               (j)
                     a közbeszerzési műveletek megfelelnek az egyenlő bánásmód, a megkülönböztetésmentesség, az arányosság és az átláthatóság alapelveinek, és biztosítják a közpénzek leghatékonyabb felhasználását, ezenkívül az ajánlatkérő szervek megfelelő kapacitásokkal rendelkeznek és korszerű közbeszerzési technikákat alkalmaznak;

               (k)
                     a legfőbb ellenőrző intézmény függetlenségét, megbízatását és szervezetét az alkotmányos és jogi keretek határozzák meg és védik, és azt a gyakorlatban tiszteletben tartják;

               (l)
                     a legfőbb ellenőrző intézmény semleges és objektív módon alkalmazza a szabványokat annak érdekében, hogy biztosítsa a közszféra irányítására és működésére pozitív hatást gyakorló, magas színvonalú ellenőrzéseket.

               251. CIKK

               Együttműködés az adózás területén

               A Felek elismerik és alkalmazzák a jó adóügyi kormányzás elveit, ideértve az átláthatóság és információcsere globális normáit, a méltányos adóztatást, valamint az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás elleni fellépést célzó minimális előírásokat. A Felek előmozdítják a jó adóügyi kormányzást, javítják a nemzetközi adóügyi együttműködést, és elősegítik a jogszerűen felszámított adók beszedését.

               252. CIKK

               Együttműködés a statisztika területén

               1.
                     A Felek előmozdítják a statisztikai módszerek és gyakorlatok összehangolását, beleértve a statisztikák fenntartható, hatékony és szakmailag független nemzeti statisztikai rendszeren keresztül történő gyűjtését és terjesztését.

               2.
                     A statisztika területén folytatott együttműködés középpontjában az ismeretek megosztása, a bevált gyakorlatok előmozdítása és a hivatalos statisztikákra vonatkozó, az ENSZ Közgyűlésének 2014. január 29-i 68/261. sz. határozatával elfogadott alapelvek, valamint adott esetben a statisztikai programbizottság által 2005. február 24-én elfogadott európai statisztikai gyakorlati kódex tiszteletben tartása áll.

               3.
                     A Felek a statisztika valamennyi területén megosztják egymással a képzés és a kapacitásépítés terén bevált gyakorlataikat.

               253. CIKK

               Általános együttműködési célkitűzések az energiaügy területén

               1.
                     A Felek a megújuló energiaforrások használatának, az energiahatékonyságnak és az energiabiztonságnak az előmozdítása céljából együttműködnek az energiával kapcsolatos kérdésekben.

               2.
                     Ez az együttműködés átfogó partnerségen alapul, és azt a kölcsönös érdekek, a kölcsönösség, az átláthatóság és a kiszámíthatóság vezérli, összhangban a piacgazdaság elveivel és az 1994. december 17-én Lisszabonban kelt Energia Charta Egyezménnyel.

               3.
                     Ezen együttműködés célja továbbá a regionális energiaügyi együttműködés előmozdítása, különös tekintettel a közép-ázsiai országok egymás közötti, valamint a nemzetközi piacokba és energiafolyosókba történő integrációjára.

               254. CIKK

               Együttműködés az energiaszektorban

               Az energiaszektorban folytatott együttműködés többek között a következő területekre terjed ki:

               (a)
                     a megújuló energiaforrások, az energiahatékonyság és az energiabiztonság elősegítése és különösen az energiaellátás megbízhatóságának, biztonságának és fenntarthatóságának fokozása a regionális energiaügyi együttműködés előmozdítása révén, beleértve a regionális energiapiacok létrehozását, valamint a régiókon belüli és régiók közötti energiakereskedelem és -csere elősegítését;

               (b)
                     energiaügyi stratégiák és szakpolitikák végrehajtása, kilátások és forgatókönyvek megvitatása – ideérte az energiatermékekre vonatkozó világpiaci feltételeket is –, valamint az energiaágazat statisztikai rendszerének fejlesztése;

               (c)
                     vonzó és stabil beruházási környezet kialakítása, valamint az energia területén kölcsönös beruházások ösztönzése megkülönböztetésmentes és átlátható alapon;

               (d)
                     egyeztetések az Európai Beruházási Bankkal, az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal és egyéb releváns nemzetközi pénzügyi szervezetekkel és eszközökkel az energia területén;

               (e)
                     az energiatechnológiák fejlesztésére irányuló tudományos és műszaki egyeztetések, különös tekintettel az energiahatékony és környezetbarát technológiákra;

               (f)
                     együttműködés többoldalú energiaügyi fórumokon, kezdeményezésekben és intézményekben;

               (g)
                     az innováció területét érintő ismeret- és tapasztalatcsere, valamint technológiatranszfer, ideértve az igazgatás és az energiatechnológiák területét is.

               255. CIKK

               Megújuló energiaforrások

               A Felek együttműködést folytatnak többek között a következők révén:

               (a)
                     megújuló energiaforrások fejlesztése gazdaságos és környezetbarát módon, ideértve a szabályozási kérdések, a tanúsítás és a szabványosítás, valamint a technológiafejlesztés terén folytatott együttműködést is;

               (b)
                     az Európai Unió és a Kirgiz Köztársaság intézményei, laboratóriumai és magánszektorbeli szervezetei közötti kapcsolatok és kutatási együttműködés elősegítése, többek között közös programok révén, a jövő energiája és a zöld gazdaság megteremtése terén bevált gyakorlatok alkalmazása céljából;

               (c)
                     közös szemináriumok, konferenciák és képzési programok szervezése, valamint információk és nyílt hozzáférésű statisztikai adatok megosztása, továbbá információcsere a megújuló energiaforrások fejlesztéséről.

               256. CIKK

               Energiahatékonyság és energiamegtakarítás

               Az energiahatékonyság és az energiamegtakarítás előmozdítása – ezen belül például a szénágazat, a fáklyázás (és ahhoz kapcsolódó gázfelhasználás), az épületek, a készülékek és a közlekedés – terén folytatott együttműködés többek között az alábbiak révén valósul meg:

               (a)
                     információcsere energiahatékonysági politikákról, jogi és szabályozási keretekről, valamint cselekvési tervekről;

               (b)
                     a tapasztalatcsere és a szakismeretek megosztásának megkönnyítése az energiahatékonyság és az energiamegtakarítás területén;

               (c)
                     projektek – köztük demonstrációs projektek – kezdeményezése és végrehajtása az energiahatékonyság és az energiamegtakarítás területén innovatív technológiák és megoldások bevezetése céljából;

               (d)
                     képzési programok és kurzusok az energiahatékonyság területén e megállapodás célkitűzéseinek megvalósítása céljából.

               257. CIKK

               Általános együttműködési célkitűzések a közlekedés területén

               A Felek együttműködnek a közlekedés területén a következő célok érdekében:

               (a)
                     közlekedési ágazataik egymást kiegészítő jellegének előmozdítása;

               (b)
                     közlekedési hálózataik fenntartható regionális és nemzetközi összeköttetésének javítása;

               (c)
                     hatékony és biztonságos szállítási műveletek és rendszerek előmozdítása;

               (d)
                     társadalmi és környezeti szempontból is fenntartható közlekedési rendszerek kialakítása, különös figyelmet fordítva az éghajlatváltozásra.

               258. CIKK

               Együttműködés a közlekedés területén

               A közlekedés területén folytatott együttműködés többek között a következőkre terjed ki:

               (a)
                     a közlekedési politikákkal kapcsolatos bevált gyakorlatok cseréje;

               (b)
                     az utasok és áruk mozgásának javítása, a forgalom zökkenőmentességének előmozdítása az adminisztratív, műszaki és egyéb akadályok felszámolása révén, valamint a szorosabb piaci integrációra való törekvés;

               (c)
                     a közlekedési infrastruktúra fejlesztése és az interoperabilitás előmozdítása a közlekedési folyosók mentén;

               (d)
                     információcsere és közös tevékenységek regionális és nemzetközi szinten, valamint az alkalmazandó nemzetközi megállapodások és egyezmények végrehajtása;

               (e)
                     a közlekedésbiztonság és a környezetvédelem javítása;

               (f)
                     a közlekedési rendszerekkel kapcsolatos környezetbarát technológiák terén szerzett tapasztalatok cseréje, többek között a környezetbarát közlekedés bevezetését illetően;

               (g)
                     együttműködés a légi közlekedés területén.

               259. CIKK

               Általános együttműködési célkitűzések a környezetvédelem területén

               A Felek fejlesztik és erősítik a környezetvédelmi kérdések terén folytatott együttműködésüket, ezzel hozzájárulva a fenntartható fejlődéshez, valamint a környezetvédelem és a katasztrófakockázat-csökkentés jó irányításához.

               260. CIKK

               Együttműködés a környezetvédelem területén

               1.
                     A környezetvédelem területén folytatott együttműködés célja a környezet megóvása, védelme, javítása, valamint a környezet minőségének rehabilitációja, az emberi egészség védelme, a természeti erőforrások fenntartható felhasználása és a regionális és globális környezeti problémák megoldását célzó nemzetközi szintű intézkedések előmozdítása, többek között az alábbi területeken:

               (a)
                     környezeti irányítás és horizontális kérdések, ideértve a stratégiai tervezést, a környezeti hatásvizsgálatokat és a stratégiai környezeti vizsgálatokat, az oktatást és képzést, a nyomon követést és a környezeti információs rendszereket, a vizsgálatokat és az érvényesítést, a környezeti felelősséget, a környezeti bűnözés elleni küzdelmet, a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférést, a döntéshozatali eljárásokat és a hatékony közigazgatási vagy bírósági jogorvoslati eljárásokat;

               (b)
                     levegőminőség;

               (c)
                     vízminőség és vízkészlet-gazdálkodás, beleértve a vízszennyezés-ellenőrzési rendszer javítását;

               (d)
                     erőforrás- és hulladékgazdálkodás, beleértve a veszélyes hulladékot is;

               (e)
                     erőforrás-hatékonyság, zöld és körforgásos gazdaság;

               (f)
                     természetvédelem, ideértve az erdészetet és a biológiai sokféleség megőrzését;

               (g)
                     ipari szennyezés és ipari veszélyek;

               (h)
                     vegyianyag-kezelés.

               (i)
                     katasztrófakockázat-csökkentés.

               2.
                     Az együttműködés célja továbbá a környezetvédelem integrálása a környezetvédelmi politikától eltérő ágazati politikákba a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend végrehajtásához való hozzájárulás érdekében.

               261. CIKK

               A környezetvédelem egyéb ágazatokba történő integrálása

               A Felek tapasztalatot cserélnek a környezetvédelem egyéb ágazatokba történő integrálásának előmozdítását illetően, ideértve a bevált gyakorlatok cseréjét, az ismeretek és hozzáértés elmélyítését, a környezetvédelmi oktatást és tudatosságnövelést az e fejezetben említett területeken.

               262. CIKK

               Regionális és nemzetközi szintű környezetvédelmi együttműködés

               A Felek információt és szakértelmet cserélnek, és fokozzák a környezetvédelmi együttműködést regionális és nemzetközi szinten, valamint a Felek által megerősített többoldalú környezetvédelmi megállapodások végrehajtása során.

               263. CIKK

               Általános együttműködési célkitűzések az éghajlatváltozás területén

               A Felek fejlesztik és megerősítik együttműködésüket az éghajlatváltozás elleni küzdelem és az ahhoz való alkalmazkodás terén. Az együttműködés a Felek érdekeit figyelembe véve, az egyenlőség és a kölcsönös előnyök alapján, valamint az e területet érintő két- és többoldalú kötelezettségvállalások közötti kölcsönös függőség figyelembevételével zajlik.

               264. CIKK

               Hazai, regionális és nemzetközi szintű intézkedések

               Az együttműködés ösztönzi a hazai, regionális és nemzetközi szintű intézkedéseket, többek között az alábbiak tekintetében:

               (a)
                     az éghajlatváltozás mérséklése;

               (b)
                     alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz;

               (c)
                     az éghajlatváltozás kezelését célzó piaci és nem piaci mechanizmusok;

               (d)
                     az új, innovatív, biztonságos és fenntartható, alacsony szén-dioxid-kibocsátású és az alkalmazkodást szolgáló technológiák előmozdítása;

               (e)
                     az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás végrehajtása, miután azt a Felek megerősítették;

               (f)
                     az éghajlatváltozással kapcsolatos megfontolások érvényesítése az általános és ágazatspecifikus politikákban;

               (g)
                     tudatosságnövelés, oktatás és képzés.

               265. CIKK

               Az éghajlatváltozással kapcsolatos együttműködés

               1.
                     A Felek többek között:

               (a)
                     információt és szakértelmet cserélnek;

               (b)
                     közös kutatási tevékenységeket hajtanak végre és információt cserélnek a tisztább és környezetvédelmi szempontból megfelelő technológiákról;

               (c)
                     regionális és nemzetközi szintű közös tevékenységeket végeznek, tekintettel többek között a Felek által megerősített többoldalú környezetvédelmi megállapodásokra, például az Egyesült Nemzetek 1992. május 9-én, New Yorkban aláírt Éghajlatváltozási Keretegyezményére (a továbbiakban: UNFCCC) és a párizsi klímamegállapodásra.

               2.
                     Az éghajlatváltozással kapcsolatos együttműködés többek között a következőkre terjed ki:

               (a)
                     az éghajlatváltozás elleni hatékony fellépést szolgáló kapacitás javítását célzó intézkedések;

               (b)
                     az éghajlatváltozás hosszú távú mérséklését és az ahhoz való alkalmazkodást célzó éghajlat-politikai stratégia és cselekvési terv végrehajtása, beleértve az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentését is;

               (c)
                     a sebezhetőség és az alkalmazkodás értékelését szolgáló módszerek kidolgozása;

               (d)
                     a technológiatranszfert előmozdító intézkedések;

               (e)
                     az ózonkárosító anyagokkal és fluortartalmú gázokkal kapcsolatos intézkedések.

               3.
                     A Felek előmozdítják az éghajlatváltozással kapcsolatos regionális együttműködést.

               266. CIKK

               Általános együttműködési célkitűzések az ipar- és vállalkozáspolitika területén

               A Felek törekednek az ipar- és vállalkozáspolitika terén folytatott együttműködésük fejlesztésére és erősítésére, ezáltal javítva az üzleti környezetet valamennyi gazdasági szereplő számára, különös hangsúlyt fektetve a kis- és középvállalkozásokra (a továbbiakban: kkv-k).

               267. CIKK

               Együttműködés az ipar- és vállalkozáspolitika területén

               Az ipar- és vállalkozáspolitika területén folytatott együttműködés többek között a következőket foglalja magában:

               (a)
                     az információk és a bevált gyakorlatok cseréje a vállalkozói tevékenység és a kkv-fejlesztési politikák támogatása érdekében;

               (b)
                     az erőforrás-felhasználás produktivitására és hatékonyságára vonatkozó információk és bevált gyakorlatok cseréje, többek között az energiafogyasztás csökkentését és a tisztább termelést illetően;

               (c)
                     a vállalkozások és az ipar által a fenntartható fejlődés és az emberi jogok tiszteletben tartásának területén betöltött szerep előmozdításával kapcsolatos információk és bevált gyakorlatok cseréje;

               (d)
                     az ipari ágazatokra vonatkozó állami támogatási intézkedések, a WTO-követelmények és a Felekre vonatkozó egyéb nemzetközi szabályok alapján;

               (e)
                     az innovációs politika fejlesztésének ösztönzése a kutatás-fejlesztési eredmények piaci hasznosításával (többek között a technológiaalapú vállalkozások indításához nyújtott támogatási eszközökkel), a klaszterfejlesztéssel és a finanszírozáshoz való hozzáféréssel kapcsolatos információk és bevált gyakorlatok cseréje révén;

               (f)
                     üzleti kezdeményezések és ipari együttműködés előmozdítása az Európai Unió és a Kirgiz Köztársaság vállalatai között;

               (g)
                     a vállalkozások számára kedvezőbb üzleti környezet előmozdítása a növekedési potenciál, valamint a kereskedelmi és beruházási lehetőségek javítása céljából.

               268. CIKK

               Általános együttműködési célkitűzések a társasági jog területén

               A Felek elismerik a társasági jog és a vállalatirányítás, valamint a számvitel és ellenőrzés hatékony szabályainak és gyakorlatainak fontosságát egy kiszámítható és átlátható üzleti környezettel jellemezett működő piacgazdaságban, valamint hangsúlyozzák, hogy e területen elő kell mozdítani a szabályozási konvergenciát.

               269. CIKK

               Együttműködés a társasági jog területén

               A Felek együttműködnek a következőkben:

               (a)
                     bevált gyakorlatok cseréje a bejegyzett társaságok szerkezeti felépítésével és képviseletével kapcsolatos információk rendelkezésre állásának és hozzáférhetőségének elősegítése céljából, átlátható és könnyen elérhető módon;

               (b)
                     a vállalatirányítási politika továbbfejlesztése a nemzetközi és különösen az OECD-szabványokkal összhangban;

               (c)
                     a Nemzetközi Számviteli Standard Testület által a tőzsdén jegyzett társaságok összevont pénzügyi beszámolói tekintetében kidolgozott nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok folyamatos és következetes alkalmazása;

               (d)
                     a számviteli szabályok és a pénzügyi jelentéstétel közelítése, többek között a kkv-k tekintetében;

               (e)
                     a könyvvizsgálati és számviteli tevékenységek szabályozásával és felügyeletével kapcsolatos tapasztalatok és bevált gyakorlatok cseréje;

               (f)
                     a nemzetközi könyvvizsgálati standardok és a Nemzetközi Könyvvizsgálói Szövetség (a továbbiakban: IFAC) etikai kódexének alkalmazása, a könyvvizsgálók szakmai színvonalának – a standardok és etikai normák szakmai szervezetek, könyvvizsgálói szervezetek és könyvvizsgálók általi betartása révén történő – javítása céljából.

               270. CIKK

               Általános együttműködési célkitűzések a pénzügyi szolgáltatások és piacok területén

               1.
                     A Felek egyetértenek abban, hogy a hatékony jogszabályok és gyakorlatok nagy jelentőséggel bírnak, és együttműködnek a pénzügyi szolgáltatások és piacok területén a következő célok érdekében:

               (a)
                     a pénzügyi szolgáltatások és piacok szabályozásának javítása;

               (b)
                     hatékony és megfelelő védelem biztosítása a befektetők és a pénzügyi szolgáltatások felhasználói számára;

               (c)
                     hozzájárulás a pénzügyi piacok stabilitásához és integritásához;

               (d)
                     a pénzügyi piacok különböző szereplői közötti együttműködés előmozdítása, beleértve a szabályozókat és felügyelőket;

               (e)
                     független és hatékony felügyelet előmozdítása.

               2.
                     A Felek előmozdítják a nemzetközi standardokkal való szabályozási konvergenciát a szilárd pénzügyi piacok érdekében.

               271. CIKK

               Általános együttműködési célkitűzések a digitális gazdaság és társadalom területén

               A Felek előmozdítják az együttműködést a digitális gazdaság és társadalom fejlesztése terén, beleértve a kapcsolódó infrastruktúrát és irányítást is, hogy az információs és kommunikációs technológiák (a továbbiakban: IKT) széles körű elérhetősége, valamint a megfizethető árú és jobb minőségű elektronikus szolgáltatások révén a polgárok és a vállalkozások javát szolgálják, különösen a kereskedelem, az egészségügy és az oktatás, valamint általában a kormányzat és a közigazgatás területén. Ezen együttműködés az IKT-piacokon végbemenő verseny támogatását és e piacok nyitottságának előmozdítását, valamint az ezen ágazatba eszközölt beruházások ösztönzését célozza.

               272. CIKK

               Együttműködés a digitális gazdaság és társadalom területén

               A digitális gazdaság és társadalom területén folytatott együttműködés többek között a következőkre terjed ki:

               (a)
                     a nemzeti digitális stratégiák végrehajtására vonatkozó információk és bevált gyakorlatok cseréje, többek között a széles sávú hozzáférés előmozdítását, a határokon átnyúló adattovábbításra és a hálózatbiztonságra vonatkozó szabályok javítását, valamint az online közszolgáltatások fejlesztését (e-kormányzat) célzó kezdeményezéseket illetően;

               (b)
                     az információk, a bevált gyakorlatok és a tapasztalatok cseréje az elektronikus hírközlésre vonatkozó átfogó – a nemzeti szabályozó szerepére is kiterjedő – szabályozási keret kidolgozásának előmozdítása, a spektrumerőforrások kihasználásának javítása, valamint az Európai Unió és a Kirgiz Köztársaság elektronikus hírközlési infrastruktúrája közötti interoperabilitás előmozdítása érdekében.

               273. CIKK

               A szabályozó szervek közötti együttműködés az információs és kommunikációs technológiák területén

               A Felek adott esetben előmozdítják az Európai Unió szabályozó szervei és a Kirgiz Köztársaság felhatalmazott állami szerve közötti együttműködést az információs és kommunikációs technológiák, többek között az elektronikus hírközlés területén.

               274. CIKK

               Általános együttműködési célkitűzések a turizmus területén

               A Felek együttműködnek a turizmus területén azzal a céllal, hogy megerősítsék – a gazdasági növekedést és függetlenséget teremtő és az idegenforgalmi ágazatbeli foglalkoztatást és cseréket fokozó – versenyképes és fenntartható turisztikai ágazat fejlesztését.

               275. CIKK

               A fenntartható turizmus területén folytatott együttműködés elvei

               A fenntartható turizmus területén folytatott együttműködés a következő elveken alapul:

               (a)
                     a helyi közösségek integritásának és érdekeinek tiszteletben tartása, különösen a vidéki területeken;

               (b)
                     a kulturális, történelmi és természeti örökség megőrzésének fontossága; valamint

               (c)
                     a turizmusnak és a környezet megóvásának egymást erősítő kapcsolata.

               276. CIKK

               Együttműködés a turizmus területén

               A turizmus területén folytatott együttműködés többek között a következőkre terjed ki:

               (a)
                     információcsere a turizmusra, az innovatív technológiákra, az üzleti gyakorlatokra és az új piaci igényekre vonatkozó statisztikákról;

               (b)
                     a fenntartható és felelős turizmusfejlesztési modellek előmozdítása, valamint a bevált gyakorlatok, a tapasztalatok és a szakismeret cseréje;

               (c)
                     a turisztikai képzéssel és készségfejlesztéssel kapcsolatos információk és bevált gyakorlatok cseréje;

               (d)
                     az európai uniós tagállamok és a Kirgiz Köztársaság magán-, állami és közösségi érdekelt felei közötti szorosabb kapcsolatok ösztönzése.

               277. CIKK

               Általános együttműködési célkitűzések a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés területén

               A Felek közötti együttműködés a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés területén többek között a következőkre terjed ki:

               (a)
                     a mezőgazdasági és vidékfejlesztési politikák kölcsönös megértésének megkönnyítése;

               (b)
                     a mezőgazdasági és vidékfejlesztési politikák tervezése, értékelése és végrehajtása során a központi és helyi szintű közigazgatási kapacitások fejlesztésével kapcsolatos bevált gyakorlatok cseréje;

               (c)
                     a mezőgazdasági termelés korszerűsítésének és fenntartható fejlődésének előmozdítása;

               (d)
                     a vidékfejlesztési szakpolitikákkal kapcsolatos ismeretek és bevált gyakorlatok megosztása a vidéki közösségek gazdasági jólétének elősegítése érdekében;

               (e)
                     a mezőgazdasági ágazat versenyképességének javítása, beleértve a mezőgazdasági szövetkezetek fejlesztését, valamint a piacok hatékonyságának és átláthatóságának növelése;

               (f)
                     tapasztalatcsere a minőségpolitikák – többek között a földrajzi árujelzők –, valamint az ellenőrzési mechanizmusok végrehajtása, az élelmiszer-biztonság és a biogazdálkodás fejlesztése terén;

               (g)
                     az ismeretterjesztés és a mezőgazdasági ágazat témáival kapcsolatban nyújtott szaktanácsadás előmozdítása;

               (h)
                     tapasztalatcsere az agráripar fenntartható fejlesztésével, valamint a mezőgazdasági termékek feldolgozásával és forgalmazásával kapcsolatos szakpolitikákat illetően;

               (i)
                     az agráripari beruházási és innovációs projektekben való együttműködés előmozdítása, különösen az állattenyésztés és a növénytermesztés fejlesztése terén.

               278. CIKK

               Együttműködés a mezőgazdaság és vidékfejlesztés területén

               A Felek együttműködnek a mezőgazdaság és vidékfejlesztés előmozdítása érdekében, különösen az ismeretek és a bevált gyakorlatok cseréje, valamint a szakpolitikák és a jogszabályok fokozatos közelítése révén a Felek érdeklődésére számot tartó területeken.

               279. CIKK

               Általános együttműködési célkitűzések a bányászat és a nyersanyagtermelés területén

               A Felek fejlesztik és megerősítik együttműködésüket a bányászat és a nyersanyagtermelés területén, a kölcsönös megértés előmozdítása, az üzleti környezet javítása, az információcsere és a nem energiával kapcsolatos kérdések területén folytatott együttműködés céljából, különösen a fémércek és az ipari ásványok bányászatához kapcsolódóan.

               280. CIKK

               Együttműködés a bányászat és a nyersanyagtermelés területén

               A bányászat és a nyersanyagtermelés területén folytatott együttműködés többek között a következőkre terjed ki:

               (a)
                     információcsere a saját bányászati és nyersanyagágazataikban bekövetkezett fejleményekről;

               (b)
                     információcsere a nyersanyag-kereskedelemhez kapcsolódó kérdésekről a kétoldalú cserék ösztönzésének céljából;

               (c)
                     információk és bevált gyakorlatok cseréje a bányászati iparágak fenntartható fejlődésével kapcsolatban, beleértve a tiszta technológiák bányászati folyamatokban való alkalmazását is;

               (d)
                     információk és bevált gyakorlatok cseréje a bányászattal kapcsolatos egészség és biztonság vonatkozásában;

               (e)
                     információk és bevált gyakorlatok cseréje a bányászattal kapcsolatos kapacitásépítés és képzés vonatkozásában;

               (f)
                     közös tudományos és technológiai kezdeményezések kidolgozása.

               281. CIKK

               A kutatási és innovációs együttműködés területei és általános célkitűzések

               A Felek együttműködést ösztönöznek:

               (a)
                     a polgári célú tudományos kutatás és technológiai fejlesztés valamennyi területén a kölcsönös előnyök alapján, valamint a szellemitulajdon-jogok megfelelő és hatékony védelme mellett; valamint

               (b)
                     az innováció elősegítése céljából.

               282. CIKK

               Együttműködés a kutatás és innováció területén

               A kutatás és innováció területén folytatott együttműködés többek között a következőkre terjed ki:

               (a)
                     szakpolitikai párbeszéd, valamint tudományos és technológiai információcsere;

               (b)
                     információk és bevált gyakorlatok cseréje az innováció és a kutatás-fejlesztés piaci hasznosítása tekintetében, ideértve a technológiaalapú vállalkozások indításához nyújtott támogatási eszközöket, a klaszterfejlesztést és a finanszírozáshoz való hozzáférést is;

               (c)
                     a Felek kutatási és innovációs programjaihoz való hozzáférés megkönnyítése;

               (d)
                     a Kirgiz Köztársaság kutatóintézetei kutatási kapacitásának növelése, valamint az Európai Unió kutatási és innovációs keretprogramjában és az Európai Unió által finanszírozott egyéb potenciális kezdeményezésekben való részvételük megkönnyítése;

               (e)
                     közös kutatási és innovációs projektek kidolgozása és előmozdítása;

               (f)
                     a közös kutatási és innovációs projektek keretében elért eredmények piaci hasznosításának előmozdítása;

               (g)
                     a Felek hazai piacaihoz való új technológiai hozzáférés megkönnyítése;

               (h)
                     képzési tevékenységek és mobilitási programok szervezése tudományos munkatársak, kutatók, valamint a Felek kutatási és innovációs tevékenységeiben érintett egyéb személyzet számára;

               (i)
                     az alkalmazandó jogszabályok keretén belül az e megállapodás által érintett tevékenységekben részt vevő kutatók szabad mozgásának, valamint az ilyen tevékenységekhez felhasználni szánt áruk határokon átnyúló mozgásának megkönnyítése;

               (j)
                     egyéb együttműködési formák a kutatás és innováció terén, többek között regionális megközelítések és kezdeményezések révén, kölcsönös egyetértés alapján.

               283. CIKK

               Szinergiák más tevékenységekkel

               A 282. cikkben meghatározott együttműködési tevékenységek végrehajtása során szinergiák kialakítására kell törekedni a Nemzetközi Tudományos és Technológiai Központ (a továbbiakban: ISTC) által finanszírozott tevékenységekkel, valamint az Európai Unió és a Kirgiz Köztársaság közötti, a 304. cikkben meghatározott pénzügyi együttműködés keretében végzett egyéb tevékenységekkel.

               VI. CÍM

               AZ EGYÜTTMŰKÖDÉS EGYÉB TERÜLETEI

               284. CIKK

               Együttműködés a fogyasztóvédelem területén

               A Felek elismerik a magas szintű fogyasztóvédelem biztosításának fontosságát, és e célból törekednek a fogyasztóvédelmi politika területén való együttműködésre. A Felek megállapodnak abban, hogy az e területen folytatott ilyen jellegű együttműködés a lehető legnagyobb mértékben magában foglalja a következőket:

               (a)
                     információcsere a vonatkozó fogyasztóvédelmi kereteikről, többek között a fogyasztóvédelmi jogszabályokról, a fogyasztási cikkek biztonságáról, a fogyasztói jogorvoslatról, a fogyasztóvédelmi jogszabályok végrehajtásáról és alkalmazásáról, valamint a fogyasztói tudatosságról;

               (b)
                     a független fogyasztói szervezetek létrehozásának és a fogyasztói képviseletek közötti kapcsolatoknak a támogatása.

               285. CIKK

               Általános együttműködési célkitűzések a foglalkoztatás, a szociális biztonság és az esélyegyenlőség területén

               1.
                     A Felek, figyelembe véve a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendet és annak 8. számú fenntartható fejlődési célját (a tartós, befogadó és fenntartható gazdasági fejlődés, a teljes és hatékony foglalkoztatás és a tisztességes munka megteremtése mindenki számára), elismerik, hogy a teljes és hatékony foglalkoztatás és a mindenki számára elérhető tisztességes munka a fenntartható fejlődés kulcsfontosságú elemei.

               2.
                     A Felek megerősítik párbeszédüket és együttműködésüket az ILO tisztes munka programja, a foglalkoztatáspolitika, az élet- és munkakörülmények, a munkahelyi egészség és biztonság, a szociális párbeszéd, a szociális védelem, a társadalmi befogadás, a nemek közötti egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség terén, és ezáltal hozzájárulnak a több és jobb munkahely, a szegénység csökkentése, a nagyobb társadalmi kohézió, a fenntartható fejlődés és a jobb életminőség előmozdításához.

               3.
                     A Felek arra törekednek, hogy megerősítsék a tisztességes munka, a foglalkoztatás és a szociálpolitikai kérdések terén, az összes vonatkozó fórumon és szervezetben folytatott együttműködést.

               286. CIKK

               ILO-egyezmények és az érdekelt felek bevonása

               1.
                     A Felek újólag megerősítik elkötelezettségüket az általuk megerősített alkalmazandó ILO-egyezmények végrehajtása és a további megerősítés előmozdítása iránt.

               2.
                     A Felek – a munka világára vonatkozó alapvető elvekről és jogokról szóló 1998. évi ILO-nyilatkozattal és a tisztességes globalizációhoz szükséges társadalmi igazságosságról szóló 2008. évi ILO-nyilatkozattal összhangban – ösztönzik valamennyi érdekelt fél, különösen a szociális partnerek bevonását saját szociálpolitikájuk fejlesztésébe, valamint az Európai Unió és a Kirgiz Köztársaság által e megállapodás keretében folytatott együttműködésbe.

               287. CIKK

               Együttműködés a foglalkoztatás, a szociális biztonság és az esélyegyenlőség területén

               A foglalkoztatás, a szociális biztonság és az esélyegyenlőség területén folytatott, az információk és a bevált gyakorlatok cseréjén alapuló együttműködés többek között a következőkre terjed ki:

               (a)
                     a szegénység csökkentése és a társadalmi kohézió javítása; befogadó munkaerőpiacok és a kiszolgáltatott helyzetben lévők integrációja;

               (b)
                     a tisztességes munkakörülményeket biztosító több és jobb munkahely előmozdítása, különösen az informális gazdaság és az informális foglalkoztatás csökkentése, valamint az életkörülmények javítása céljából;

               (c)
                     a munkakörülmények javítása, különösen a munkavállalói jogok védelme és érvényesítése, valamint a munkahelyi egészségvédelem és biztonság szintjének javítása;

               (d)
                     a nemek közötti egyenlőség előmozdítása a nők társadalmi és gazdasági életben való részvételének ösztönzése révén, valamint a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség biztosítása révén a foglalkoztatás, az oktatás és képzés, a gazdaság, a társadalom és a döntéshozatal terén;

               (e)
                     a megkülönböztetés minden formájának megszüntetése a foglalkoztatás és a szociális ügyek területén, az egyes Felek nemzetközi normák és egyezmények szerinti kötelezettségeivel összhangban;

               (f)
                     a szociális védelem szintjének növelése mindenki számára és a szociális védelmi rendszerek korszerűsítése a minőség, a megfelelőség, a hozzáférhetőség és a pénzügyi fenntarthatóság szempontjából;

               (g)
                     a szociális partnerek részvételének javítása és a szociális párbeszéd ösztönzése, többek közt a szociális partnerek kapacitásának erősítése útján.

               288. CIKK

               Együttműködés az ellátási láncok felelős irányítása területén

               1.
                     A Felek elismerik az ellátási láncoknak a felelős üzleti magatartás és a vállalati társadalmi felelősségvállalási gyakorlatok, valamint a támogató környezet biztosítása révén megvalósuló felelősségteljes kezelésének jelentőségét. Támogatják a vonatkozó nemzetközi eszközök – például a nemzetközi beruházásokról és multinacionális vállalkozásokról szóló nyilatkozat részeként 1976. június 21-én elfogadott, a multinacionális vállalkozásokra vonatkozó OECD-irányelvek, az 1977. november 16-án Genfben elfogadott, a multinacionális vállalatokra és a szociálpolitikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú ILO-nyilatkozat, a 2000. július 26-án New Yorkban elindított ENSZ Globális Megállapodás, valamint az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által a 2011. június 16-i 17/4. sz. határozattal jóváhagyott, az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó irányelvek – terjesztését és alkalmazását.

               2.
                     A Felek az e cikk hatálya alá tartozó kérdésekben információkat és bevált gyakorlatokat cserélnek, és adott esetben együttműködnek egymással regionális és nemzetközi fórumokon.

               289. CIKK

               Általános együttműködési célkitűzések az egészségügy területén

               A Felek fejlesztik együttműködésüket a népegészségügy területén azzal a céllal, hogy a közös egészségügyi értékekkel és elvekkel összhangban, valamint a fenntartható fejlődés és gazdasági növekedés előfeltételeként növeljék az emberi egészség védelmének szintjét és csökkentsék az egészségügyi egyenlőtlenségeket.

               290. CIKK

               Együttműködés az egészségügy területén

               Az egészségügy területén folytatott együttműködés kiterjed a fertőző és nem fertőző betegségek megelőzésére és ellenőrzésére, beleértve az egészségügyi információk cseréjét, az egészségügyi szempontok minden szakpolitikában való érvényesítésének elősegítésére, a nemzetközi szervezetekkel, különösen az Egészségügyi Világszervezettel (a továbbiakban: WHO) való együttműködésre, valamint a nemzetközi egészségügyi megállapodások, például a WHO 2003. május 21-én Genfben kelt, a dohányzás visszaszorításáról szóló keretegyezménye és a WHO Egészségügyi Világközgyűlése által 2005. május 23-án elfogadott Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok végrehajtásának előmozdítására.

               291. CIKK

               Általános együttműködési célkitűzések az oktatás és képzés területén

               1.
                     A Felek együttműködnek az oktatás és képzés területén annak érdekében, hogy a Kirgiz Köztársaság oktatási és képzési rendszereit közelítsék az Európai Unió oktatási és képzési rendszereihez. A Felek együttműködnek azért, hogy előmozdítsák az egész életen át tartó tanulást, valamint együttműködést és átláthatóságot ösztönözzenek az oktatási és képzés valamennyi szintjén.

               2.
                     A Felek közötti oktatási és képzési együttműködés olyan oktatáspolitika támogatására irányul, amelynek alapja a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend és a 4. fenntartható fejlődési cél (az inkluzív és minőségi oktatás biztosítása, valamint az élethosszig tartó tanulás lehetőségeinek elősegítése mindenki számára).

               292. CIKK

               Együttműködés az oktatás és képzés területén

               Az oktatás és képzés területén folytatott együttműködés a következőkre összpontosít:

               (a)
                     az egész életen át tartó tanulás ösztönzése, amely kulcsfontosságú a növekedés és a munkahelyteremtés szempontjából, és lehetővé teheti a polgárok számára a teljes körű részvételt a társadalomban;

               (b)
                     az oktatási és képzési rendszerek korszerűsítése – ideértve a köztisztviselők/közalkalmazottak képzési rendszereit –, valamint a minőség, a relevancia és a hozzáférés javítása az oktatás teljes időtartama alatt, a koragyermekkori neveléstől és gondozástól a felsőoktatásig;

               (c)
                     a konvergencia és az összehangolt felsőoktatási reformok előmozdítása;

               (d)
                     a nemzetközi tudományos együttműködés megerősítése, az Európai Unió együttműködési programjaiban való részvétel növelése, valamint a hallgatók, a személyzet és a kutatók mobilitásának javítása;

               (e)
                     a nemzeti képesítési keretrendszer továbbfejlesztése a képesítések és kompetenciák átláthatóságának és elismerésének javítása érdekében;

               (f)
                     a szakképzés továbbfejlesztése, figyelembe véve az Európai Unió bevált gyakorlatait.

               293. CIKK

               Együttműködés az ifjúságpolitika területén

               Az ifjúságpolitika területén folytatott együttműködés támogatja a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendet és az abban foglalt fenntartható fejlődési célok végrehajtását.

               294. CIKK

               Az ifjúságpolitika területén folytatott együttműködés célkitűzései

               A Felek:

               (a)
                     erősítik az együttműködést és a cseréket az ifjúságpolitika, valamint a fiatalok és az ifjúságsegítők iskolarendszeren kívüli oktatása területén;

               (b)
                     előmozdítják az összes fiatal aktív társadalmi részvételét;

               (c)
                     támogatják a fiatalok és az ifjúságsegítők mobilitását – amely a kultúrák közötti párbeszéd előmozdításának, valamint a tudás, készségek és kompetenciák iskolarendszeren kívüli megszerzésének eszköze –, többek között az önkéntesség révén; valamint

               (d)
                     ösztönzik az ifjúsági szervezetek közötti együttműködést a civil társadalom támogatása érdekében.

               295. CIKK

               Együttműködés a kultúra területén

               1.
                     A Felek az Egyesült Nemzetek Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezete (a továbbiakban: UNESCO) Általános Konferenciája által 2005. október 20-án elfogadott, a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló egyezményben foglalt elvekkel összhangban támogatják a kulturális együttműködést a kultúrák közötti párbeszéd, a kulturális sokszínűség, a kölcsönös megértés és kultúráik megismerésének előmozdítása érdekében.

               2.
                     A Felek megteszik a megfelelő intézkedéseket a kulturális cserék előmozdítása és a különböző kulturális területeken megvalósuló közös kezdeményezések ösztönzése, valamint a művészek, kulturális szakemberek és szervezetek képzése és kapacitásépítése terén bevált gyakorlatok cseréje érdekében.

               3.
                     A Felek többoldalú nemzetközi szerződések és nemzetközi szervezetek – többek között az UNESCO – keretében együttműködnek a kulturális sokszínűség támogatása, valamint a kulturális és történelmi örökség megőrzése és hasznosítása érdekében.

               296. CIKK

               Együttműködés a média- és audiovizuális politika területén

               1.
                     A Felek együttműködnek a média- és audiovizuális politika területén, különösen a média- és audiovizuális politikákkal, valamint az újságírók és más média-, mozi- és audiovizuális szakemberek képzésével kapcsolatos információk és bevált gyakorlatok cseréje révén.

               2.
                     A Felek együttműködnek a média függetlenségének és professzionalizmusának megerősítése érdekében, az alkalmazandó nemzetközi egyezményekben – többek között adott esetben az UNESCO és az Európa Tanács egyezményeiben – meghatározott normák alapján.

               3.
                     A Felek együttműködnek a média- és audiovizuális politika területén olyan nemzetközi fórumokon, mint az UNESCO és a WTO.

               297. CIKK

               Együttműködés a sport és a testmozgás területén

               A Felek együttműködnek a sport és a testmozgás területén az egészséges életmód előmozdítása, a társadalmi és oktatási értékek keretében a jó irányítás előmozdítása, valamint a sportot fenyegető olyan veszélyek elleni küzdelem érdekében, mint a dopping, a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása, a rasszizmus és az erőszak. A sport és a testmozgás területén folytatott együttműködés magában foglalja az információk és a bevált gyakorlatok cseréjét, a sport szakismeretét, a sportvezetést és a marketinget.

               298. CIKK

               Együttműködés a regionális fejlesztés területén

               A Felek ösztönzik a kölcsönös megértést és a kétoldalú együttműködést a regionális fejlesztési politika terén, ideértve a regionális politikák kialakítására és végrehajtásra vonatkozó módszereket, a többszintű kormányzást és partnerséget, különös hangsúlyt fektetve a kedvezőtlen adottságú területek és a területi együttműködés fejlesztésére, hogy ezáltal javítsák az életkörülményeket, elősegítsék a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót, valamint fokozzák a nemzeti, regionális és helyi hatóságok közötti információ- és tapasztalatcserét, illetve a társadalmi-gazdasági szereplők és a civil társadalom szerepvállalását.

               299. CIKK

               Regionális politika és határokon átnyúló együttműködés

               A Felek támogatják és megerősítik a helyi és regionális szintű hatóságok részvételét a regionális politikai együttműködésben és a határokon átnyúló együttműködésben a kölcsönös megértés és az információcsere előmozdítása, kapacitásépítési intézkedések kidolgozása, a vonatkozó struktúrák és jogszabályi keret létrehozásának előmozdítása, valamint a határokon átnyúló gazdasági és üzleti hálózatok megerősítése érdekében.

               300. CIKK

               Egyéb területeken folytatott határokon átnyúló együttműködés

               A Felek megerősítik és bátorítják az e megállapodás által tárgyalt egyéb területeken folytatott határokon átnyúló együttműködés fejlesztését is, többek között a kereskedelem, a közlekedés, az energiaügy, a vízügy, a környezetvédelem, az éghajlatváltozás, a kommunikációs hálózatok, a kultúra, az oktatás, a kutatás, a turizmus és a határbiztonság területén.

               301. CIKK

               Fenntartható összeköttetések

               A Felek előmozdítják a fenntartható összeköttetéseket Közép-Ázsia régiójában és azon túl. E célból a Felek együttműködnek a közös érdekű kérdésekben annak érdekében, hogy előmozdítsák a gazdasági, költségvetési, környezeti és társadalmi szempontból hosszú távon fenntartható és a nemzetközileg elfogadott szabályokkal és rendelkezésekkel összhangban álló összeköttetési stratégiákat és kezdeményezéseket.

               302. CIKK

               Együttműködés a szabályozási közelítés területén

               1.
                     A Felek úgy vélik, hogy a Kirgiz Köztársaság és az Európai Unió közötti kapcsolatok megerősítésének fontos eleme a Kirgiz Köztársaság meglévő és jövőbeli jogszabályainak az Európai Unió jogszabályaihoz való fokozatos közelítése. A Kirgiz Köztársaság törekszik arra, hogy jogszabályait fokozatosan összhangba hozza az Európai Unió jogszabályaival az e megállapodás hatálya alá tartozó, megállapodás szerinti területeken.

               2.
                     Ezen együttműködés célja többek között a Kirgiz Köztársaság igazgatási és intézményi kapacitásának fejlesztése az e megállapodás végrehajtásához, valamint adott esetben a szükséges strukturális reformok és a jogszabályok közelítésének végrehajtásához szükséges mértékben.

               303. CIKK

               Technikai segítségnyújtás

               Az Európai Unió törekszik arra, hogy technikai segítséget nyújtson a Kirgiz Köztársaságnak a 302. cikkben említett intézkedések végrehajtásához, többek között az alábbiak révén:

               (a)
                     szakértői csereprogramok;

               (b)
                     korai tájékoztatás biztosítása, különösen a vonatkozó jogszabályokról;

               (c)
                     szemináriumok szervezése;

               (d)
                     (többek között online) képzési tevékenységek.

               304. CIKK

               Pénzügyi és technikai segítségnyújtás

               1.
                     E megállapodás célkitűzéseinek elérése céljából a Kirgiz Köztársaság pénzügyi támogatást kaphat az Európai Uniótól vissza nem térítendő támogatások és hitelek formájában, lehetőség szerint az Európai Beruházási Bankkal és egyéb nemzetközi pénzügyi szervezetekkel partnerségben. A Kirgiz Köztársaság technikai segítségnyújtásban is részesülhet.

               2.
                     A pénzügyi segítségnyújtás az Európai Unió külső tevékenységre vonatkozó megfelelő finanszírozási eszközeivel összhangban nyújtható. Az Európai Unió által biztosított finanszírozásra az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  32
                alkalmazandó.

               3.
                     A pénzügyi támogatás az Európai Unió által – a Kirgiz Köztársasággal folytatott konzultációkat követően – kialakított éves cselekvési programokon alapul.

               4.
                     Az Európai Unió és a Kirgiz Köztársaság társfinanszírozhatja a programokat és projekteket. A Felek összehangolják a pénzügyi és technikai együttműködési programokat és projekteket, valamint információkat cserélnek valamennyi támogatásforrással kapcsolatban.

               5.
                     Az Európai Unió által a Kirgiz Köztársaságnak nyújtandó pénzügyi támogatást a segélyhatékonyság elvei vezérlik, az OECD 2005. március 2-án elfogadott, a segélyhatékonyságról szóló párizsi nyilatkozatában, az Európai Unió és tagállamai által 2017. június 7-én aláírt, a fejlesztéspolitikáról szóló új európai konszenzusban, az Európai Számvevőszék jelentéseiben, valamint az Európai Unió Kirgiz Köztársaságban végrehajtott és folyamatban lévő együttműködési programjaiból levont tanulságokban megállapítottak szerint.

               305. CIKK

               Általános elvek

               1.
                     A Felek a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek megfelelően hajtják végre a pénzügyi segítségnyújtást, és együttműködnek az Európai Unió és a Kirgiz Köztársaság pénzügyi érdekeinek védelme érdekében. A Felek hatékony intézkedéseket tesznek a csalás, a korrupció és az Európai Unió és a Kirgiz Köztársaság pénzügyi érdekeit sértő egyéb jogellenes tevékenységek megelőzése és leküzdése érdekében.

               2.
                     A 308. cikk közvetlen alkalmazásának sérelme nélkül, a Felek között e megállapodás végrehajtása során megkötendő bármely további megállapodás vagy pénzügyi eszköz a helyszíni ellenőrzésekre, vizsgálatokra, ellenőrzésekre és csalás elleni intézkedésekre – többek között az Európai Számvevőszék és az Európai Csalás Elleni Hivatal (a továbbiakban: OLAF) által végzett ellenőrzésekre – vonatkozó egyedi pénzügyi együttműködési záradékokról rendelkezik.

               306. CIKK

               Adományozók koordinációja

               A rendelkezésre álló források hatékony kiaknázása érdekében a Felek elkötelezik magukat annak biztosítása mellett, hogy az Európai Unió hozzájárulásait szorosan összehangolják a más forrásokból, harmadik országoktól és nemzetközi pénzügyi szervezetektől származó hozzájárulásokkal. E célból a Felek rendszeresen információt cserélnek az összes támogatási forrásról. Az Európai Unió által nyújtott támogatást a Kirgiz Köztársaság társfinanszírozhatja.

               307. CIKK

               Megelőzés és kommunikáció

               1.
                     Amennyiben a Kirgiz Köztársaság megbízást kap az Európai Unió pénzeszközeinek (a továbbiakban: uniós pénzeszközök) végrehajtására, vagy az ország az Európai Unió közvetlen irányítása alatt álló uniós pénzeszközök kedvezményezettje, a Kirgiz Köztársaság hatóságai minden megfelelő intézkedést megtesznek az Európai Unió pénzeszközeit és adott esetben a Kirgiz Köztársaság társfinanszírozási pénzeszközeit károsító szabálytalanságok, csalás, korrupció és egyéb jogellenes tevékenységek megelőzése érdekében. E célból az Európai Bizottság és a Kirgiz Köztársaság hatóságai kérésre megosztják egymással a vonatkozó információkat.

               2.
                     A Kirgiz Köztársaság hatóságai továbbítják az Európai Uniónak az uniós pénzeszközökkel kapcsolatos csalás, korrupció, összeférhetetlenség vagy egyéb szabálytalanság gyanújával vagy tényleges előfordulásával kapcsolatban tudomásukra jutott információkat. Hasonlóképpen az Európai Unió is továbbítja ezeket az információkat a Kirgiz Köztársaság hatóságainak a Kirgiz Köztársaság társfinanszírozási pénzeszközeivel kapcsolatban.

               308. CIKK

               Együttműködés az OLAF-fal

               1.
                     E megállapodás keretében az OLAF jogosult helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezni annak megállapítására, hogy a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel
                  33
               , valamint a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel
                  34
                és a 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel
                  35
                összhangban történt-e csalás, korrupció vagy bármely más, az Európai Unió pénzügyi érdekeit sértő jogellenes tevékenység.

               2.
                     A helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat az OLAF készíti elő és folytatja le, a Kirgiz Köztársaság illetékes hatóságaival szoros együttműködésben. A Kirgiz Köztársaság illetékes hatóságainak tisztviselői részt vehetnek a helyszíni ellenőrzésekben és vizsgálatokban.

               3.
                     Amennyiben egy gazdasági szereplő a helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat során ellenállást tanúsít, a Kirgiz Köztársaság illetékes hatóságai kötelesek minden olyan segítséget megadni az OLAF-nak, amely a helyszíni ellenőrzések vagy vizsgálatok lefolytatásával kapcsolatos feladatai teljesítéséhez szükséges.

               4.
                     A Kirgiz Köztársaság illetékes hatóságai kérésre megosztják az OLAF-fal azokat az információkat, amelyek az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme szempontjából relevánsak lehetnek.

               5.
                     A személyes adatok továbbítására és kezelésére az átadó fél adatvédelmi szabályai alkalmazandók.

               6.
                     Az OLAF megállapodhat a Kirgiz Köztársaság illetékes hatóságaival a csalás elleni küzdelem terén folytatott további együttműködésről, beleértve az igazgatási megállapodások megkötését is.

               309. CIKK

               Nyomozás és büntetőeljárás

               A Kirgiz Köztársaság illetékes hatóságai biztosítják az uniós pénzeszközöket károsító csalás, korrupció és bármely más jogellenes tevékenység gyanújának és tényleges eseteinek kivizsgálását és büntetőeljárás alá vonását. Adott esetben az OLAF segítheti a Kirgiz Köztársaság illetékes hatóságait e feladat elvégzésében.

               VII. CÍM

               INTÉZMÉNYI, ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

               310. CIKK

               Együttműködési Tanács

               1.
                     Létrejön az Együttműködési Tanács, amely felügyeli e megállapodás célkitűzéseinek megvalósítását és ellenőrzi annak végrehajtását. Megvizsgálja a megállapodás keretében felmerülő főbb kérdéseket, valamint a kölcsönös érdeklődésre számot tartó egyéb kétoldalú vagy nemzetközi kérdéseket.

               2.
                     Az Együttműködési Tanács rendszeres időközönként, rendszerint évente ülésezik.

               3.
                     Az Együttműködési Tanács a Felek miniszteri szintű képviselőiből áll. Az Együttműködési Tanács közös megegyezés alapján valamennyi szükséges formációban ülésezik.

               4.
                     Az Együttműködési Tanács megállapítja saját eljárási szabályzatát és az Együttműködési Bizottság eljárási szabályzatát.

               5.
                     Az Együttműködési Tanács elnöki tisztét az Európai Unió képviselője és a Kirgiz Köztársaság képviselője felváltva tölti be.

               6.
                     Az Együttműködési Tanács hatáskörrel rendelkezik arra, hogy az e megállapodásban előírtak szerint határozatokat hozzon és megfelelő ajánlásokat tegyen. E megállapodás I., II., III., V. és VI. címének hatályán belül az Együttműködési Tanács hatáskörrel rendelkezik arra is, hogy a Felek közös megegyezése alapján határozatokat hozzon és ajánlásokat tegyen. A határozatok a Felekre nézve kötelező érvényűek. Az Együttműködési Tanács a Felek jogszabályaikban előírt belső eljárásainak befejezését követően hoz határozatokat és tesz ajánlásokat.

               7.
                     Az Együttműködési Tanács bármely feladatát az Együttműködési Bizottságra ruházhatja.

               311. CIKK

               Együttműködési Bizottság

               1.
                     Létrejön az Együttműködési Bizottság, amely segíti az Együttműködési Tanácsot feladatai ellátásában.

               2.
                     Az Együttműködési Bizottság elnöki tisztét az Európai Unió képviselője és a Kirgiz Köztársaság képviselője felváltva tölti be.

               3.
                     Az Együttműködési Bizottság a Felek vezető tisztviselői szintű képviselőiből áll.

               4.
                     Az Együttműködési Bizottság évente egyszer vagy közös megegyezés alapján, a Felek által előzetesen egyeztetett időpontban és napirenddel, felváltva Brüsszelben és Biskekben ülésezik. Rendkívüli ülések közös megegyezéssel bármelyik Fél kérésére tarthatók.

               5.
                     Az Együttműködési Bizottság külön formációban ülésezhet a IV. címmel kapcsolatos valamennyi kérdés kezelése érdekében. A IV. címmel kapcsolatos kérdésekben eljáró Együttműködési Bizottság az egyes Felek kereskedelemmel kapcsolatos ügyekért felelős képviselőiből áll.

               6.
                     Az Együttműködési Bizottság e megállapodásnak megfelelően, illetve az Együttműködési Tanács által átruházott hatáskörökben jogosult határozatokat hozni. A határozatok a Felekre nézve kötelező érvényűek. Az Együttműködési Bizottság a Felek jogszabályaikban előírt belső eljárásainak befejezését követően hoz határozatokat és tesz ajánlásokat. Az átruházott hatáskörök gyakorlása során az Együttműködési Bizottság az Együttműködési Tanács eljárási szabályzatával összhangban hozza meg határozatait.

               312. CIKK

               Albizottságok és más testületek

               1.
                     Az Együttműködési Tanács albizottságokat vagy más testületeket hozhat létre feladatai ellátásának támogatására, valamint meghatározott feladatok vagy témák kezelésére. Az Együttműködési Tanács megváltoztathatja az albizottságok vagy más testületek feladatait, vagy feloszlathatja azokat.

               2.
                     Az Együttműködési Tanács megállapodik az albizottságok feladatairól.

               3.
                     Az albizottságok és más testületek rendszeresen vagy kérésre jelentést tesznek tevékenységükről az Együttműködési Bizottságnak.

               4.
                     Az albizottságok vagy más testületek bármelyik Fél vagy az Együttműködési Bizottság kérésére üléseznek, kivéve, ha a Felek másként állapodnak meg.

               5.
                     Az albizottságok és más testületek létrehozása vagy megléte nem akadályozhatja meg a Feleket abban, hogy bármely ügyet közvetlenül az Együttműködési Bizottság elé utaljanak.

               313. CIKK

               Parlamenti Együttműködési Bizottság

               1.
                     Létrejön a Parlamenti Együttműködési Bizottság, amely fórumként szolgál a Felek közötti kapcsolatok elmélyítését és megerősítését célzó találkozókhoz és eszmecserékhez.

               2.
                     A Parlamenti Együttműködési Bizottság az Európai Parlament képviselőiből és a kirgiz parlament, a Zhogorku Kenesh tagjaiból áll.

               3.
                     A Parlamenti Együttműködési Bizottság az általa meghatározott időközönként ülésezik.

               4.
                     A Parlamenti Együttműködési Bizottság maga állapítja meg eljárási szabályzatát.

               5.
                     A Parlamenti Együttműködési Bizottság elnöki tisztét az eljárási szabályzatának megfelelően az Európai Parlament képviselője és a kirgiz parlament, a Zhogorku Kenesh képviselője felváltva tölti be.

               6.
                     A Parlamenti Együttműködési Bizottság tájékoztatást kap az Együttműködési Tanács határozatairól és ajánlásairól.

               7.
                     A Parlamenti Együttműködési Bizottság ajánlásokat tehet az Együttműködési Tanácsnak.

               314. CIKK

               A civil társadalom részvétele

               Annak érdekében, hogy a 6. cikkben előírtak szerint tájékoztassák a civil társadalmat és konzultációt folytassanak vele e megállapodás végrehajtásáról, a Felek a 312. cikkben meghatározott eljárással összhangban külön szervet hozhatnak létre e célra.

               315. CIKK

               Területi alkalmazás

               1.
                     E megállapodás alkalmazandó:

               (a)
                     azokon a területeken, amelyeken az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés alkalmazandó, az említett szerződésekben meghatározott feltételekkel; valamint

               (b)
                     a Kirgiz Köztársaság területén.

               E megállapodás alkalmazásában a „terület” kifejezés – kifejezetten ellenkező rendelkezés hiányában – ebben az értelemben értendő.

               E megállapodásban a „terület” kifejezés magában foglalja az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-én Montego Bay-ben kelt Tengerjogi Egyezményében meghatározott légteret és parti tengert is.

               2.
                     E megállapodás vámügyi együttműködésre vonatkozó rendelkezései tekintetében ez a megállapodás az Európai Unió tekintetében az Unió vámterületének a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  36
                4. cikkében említett, az e cikk (1) bekezdése első albekezdése a) pontjának hatálya alá nem tartozó területeire is alkalmazandó.

               316. CIKK

               A kötelezettségek teljesítése

               1.
                     A Felek minden általános vagy különös intézkedést meghoznak, amely e megállapodás szerinti kötelezettségeik teljesítéséhez szükséges.

               2.
                     Ha valamelyik Fél úgy ítéli meg, hogy a másik Fél nem teljesítette a IV. cím szerinti bármely kötelezettségét, az említett címben előírt különleges mechanizmusokat kell alkalmazni.

               3.
                     Ha valamelyik Fél úgy ítéli meg, hogy a másik Fél nem teljesítette a 2. és 11. cikkben e megállapodás lényeges elemének minősített bármely kötelezettségét, megfelelő intézkedéseket tehet. E bekezdés alkalmazásában a „megfelelő intézkedések” magukban foglalhatják e megállapodás részleges vagy teljes felfüggesztését.

               4.
                     Ha valamelyik Fél úgy ítéli meg, hogy a másik Fél nem teljesítette az e megállapodásban foglalt bármely kötelezettségét – a (2) és (3) bekezdés hatálya alá tartozók kivételével–, erről értesíti a másik Felet. A Felek az Együttműködési Tanács égisze alatt konzultációt folytatnak, hogy egy kölcsönösen elfogadható megoldást találjanak. Amennyiben az Együttműködési Tanácsnak nem sikerül kölcsönösen elfogadható megoldást találnia, az értesítést küldő Fél megfelelő intézkedéseket tehet. E bekezdés alkalmazásában a „megfelelő intézkedések” magukban foglalhatják kizárólag az I., II., III., V., VI. és VII. cím felfüggesztését.

               5.
                     A (3) és (4) bekezdésben említett „megfelelő intézkedéseket” a nemzetközi jog teljes körű tiszteletben tartásával kell meghozni, és arányosnak kell lenniük az e megállapodás szerinti kötelezettségek teljesítésének elmulasztásával. Elsőbbséget kell biztosítani azoknak az intézkedéseknek, amelyek a legkevesebb zavart okozzák a megállapodás működésében.

               317. CIKK

               Biztonsággal kapcsolatos kivételek

               E megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy:

               (a)
                     megköveteli bármelyik Féltől olyan információk szolgáltatását vagy hozzáférhetővé tételét, amelyek átadását a Fél alapvető biztonsági érdekeivel ellentétesnek ítéli; vagy

               (b)
                     akadályozza bármelyik Felet abban, hogy az alapvető biztonsági érdekei védelméhez szükségesnek ítélt lépéseket tegyen a következő területeken:

               (i)
                     a fegyverek, lőszerek és hadfelszerelések gyártása vagy kereskedelme, valamint más áruk és anyagok, szolgáltatások és technológiák olyan kereskedelme vagy azokkal összefüggő ügyletek, és olyan gazdasági tevékenységek vonatkozásában, amelyek közvetlenül vagy közvetve katonai létesítmények ellátását szolgálják;

               (ii)
                     hasadó és fúziós anyagok vagy azok az anyagok, amelyekből ezek származnak; vagy

               (iii)
                     háború idején vagy más, a nemzetközi kapcsolatokban fellépő szükséghelyzet esetén; vagy

               (c)
                     bármelyik Felet megakadályozza abban, hogy intézkedéseket hozzon az ENSZ Alapokmánya szerinti nemzetközi kötelezettségeinek teljesítése céljából, a nemzetközi béke és a biztonság fenntartása érdekében.

               318. CIKK

               Hatálybalépés és ideiglenes alkalmazás

               1.
                     E megállapodás az azon napot követő második hónap első napján lép hatályba, amelyen a Felek értesítik egymást az ehhez szükséges megfelelő belső eljárások lezárulásáról.

               2.
                     Az (1) bekezdés ellenére a Felek e megállapodást részben vagy egészben, ideiglenesen, saját belső eljárásaikkal összhangban alkalmazhatják. Az ideiglenes alkalmazás az azt a napot követő második hónap első napján kezdődik, amelyen az Európai Unió és a Kirgiz Köztársaság értesítik egymást a következőkről:

               (a)
                     az Európai Unió részéről: az e célból szükséges belső eljárások lezárulása, feltüntetve e megállapodás ideiglenesen alkalmazandó részeit; valamint

               (b)
                     a Kirgiz Köztársaság részéről: az e célból szükséges belső eljárások lezárulása, megerősítve a Kirgiz Köztársaság jóváhagyását a megállapodás ideiglenesen alkalmazandó részeit illetően.

               3.
                     Bármelyik Fél írásban értesítheti a másik Felet e megállapodás ideiglenes alkalmazásának felmondására irányuló szándékáról. A felmondás az értesítést követő második hónap első napján lép hatályba.

               4.
                     Az ideiglenes alkalmazás alkalmazásában „e megállapodás hatálybalépése” az ideiglenes alkalmazás időpontját jelenti. Az Együttműködési Tanács és az e megállapodás alapján létrehozott egyéb testületek e megállapodás ideiglenes alkalmazása során is elláthatják feladataikat, amennyiben ezek a feladatok e megállapodás ideiglenes alkalmazásának biztosításához szükségesek. A feladataik ellátása során elfogadott határozatok hatályukat veszítik, ha e megállapodás ideiglenes alkalmazása a (3) bekezdés szerint megszűnik.

               5.
                     Amennyiben a (2) bekezdéssel összhangban a Felek a megállapodás hatálybalépése előtt alkalmazzák annak valamelyik rendelkezését, az ilyen rendelkezésben szereplő, e megállapodás hatálybalépésének napjára való utalást úgy kell érteni, hogy az arra az időpontra vonatkozik, amelytől kezdve a Felek e rendelkezést a (2) bekezdéssel összhangban ideiglenesen alkalmazzák.

               6.
                     Az e cikk szerinti értesítéseket az Európai Unió számára az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságának, a Kirgiz Köztársaság számára pedig a Külügyminisztériumnak kell megküldeni.

               319. CIKK

               Egyéb megállapodások

               1.
                     Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről a Kirgiz Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodás hatályát veszti, és helyébe ez a megállapodás lép.

               2.
                     A Felek közötti összes egyéb megállapodásban található, az (1) bekezdésben említett megállapodásra vonatkozó hivatkozásokat úgy kell értelmezni, hogy azok erre a megállapodásra utalnak.

               3.
                     A Felek e megállapodást kiegészíthetik a megállapodás hatálya alá tartozó bármely együttműködési területre vonatkozó egyedi megállapodás megkötésével. Ezek az egyedi megállapodások az e megállapodás által szabályozott átfogó kétoldalú kapcsolatok szerves részét képezik, és az e megállapodás által létrehozott közös intézményi keret hatálya alá tartoznak.

               320. CIKK

               Mellékletek és jegyzőkönyvek

               Az e megállapodáshoz tartozó mellékletek, jegyzőkönyvek és lábjegyzetek a megállapodás szerves részét képezik.

               321. CIKK

               Új tagállamok csatlakozása az Európai Unióhoz

               1.
                     Az Európai Unió tájékoztatja a Kirgiz Köztársaságot bármely harmadik ország Európai Unióhoz való csatlakozási kérelméről.

               2.
                     Az Európai Unió értesíti a Kirgiz Köztársaságot a harmadik országoknak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló bármely szerződés (a továbbiakban: csatlakozási szerződés) hatálybalépéséről.

               3.
                     Az Európai Unió új tagállamai az Együttműködési Tanács által meghatározott feltételekkel összhangban csatlakoznak ehhez a megállapodáshoz. Amennyiben a (4) bekezdés másként nem rendelkezik, a csatlakozás az új tagállamnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásának napján lép hatályba, és ezt a megállapodást az Együttműködési Tanács a csatlakozás feltételeit megállapító határozatával módosítja.

               4.
                     A IV. cím az Európai Unió új tagállama és a Kirgiz Köztársaság között az új tagállam Európai Unióhoz történő csatlakozásának időpontjától alkalmazandó.

               5.
                     E cikk (4) bekezdése végrehajtásának megkönnyítése érdekében a csatlakozási szerződés aláírásának időpontjától kezdődően a kereskedelmi formációban eljáró Együttműködési Bizottság megvizsgálja a csatlakozás e megállapodásra gyakorolt hatásait. Az Együttműködési Bizottság határoz az e megállapodás 8-A., 8-C. és 9. mellékletének szükséges technikai módosításairól, valamint az egyéb szükséges kiigazításokról vagy átmeneti intézkedésekről. Az Együttműködési Bizottság bármely határozata az új tagállamnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásának napján lép hatályba.

               322. CIKK

               Egyéni jogok

               E megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az a Felek között a nemzetközi közjog alapján létrehozottaktól eltérő jogokat vagy kötelezettségeket keletkeztetne, vagy úgy, hogy erre a megállapodásra közvetlenül hivatkozni lehet a Felek belső jogrendszerében.

               323. CIKK

               Nyilvános hozzáférés a hivatalos dokumentumokhoz

               E megállapodás rendelkezései nem sértik a Felek dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésről szóló vonatkozó jogszabályainak alkalmazását.

               324. CIKK

               Időtartam

               Ez a megállapodás határozatlan ideig érvényes.

               325. CIKK

               A megállapodás felmondása

               Bármely Fél diplomáciai úton küldött írásbeli értesítés útján értesítheti a másik Felet e megállapodás felmondására irányuló szándékáról. A felmondás az értesítés kézhezvételének napjától számított hat hónap elteltével válik hatályossá.

               326. CIKK

               Hiteles szövegek

               E megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, ír, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén, valamint kirgiz és orosz nyelven; a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

               2. MELLÉKLET

               MELLÉKLET A KIVITELI VÁMOKRÓL, ADÓKRÓL VAGY MÁS DÍJAKRÓL

                        HR-kód

                        Árumegnevezés

                        A vám mértéke

                        1206 00 100 0

                        - Vetésre

                        10 %, de legalább 15 EUR/1 000 kg

                        1206 00 910 0

                        - - Héj nélkül; szürke és fehér csíkos héjú

                        10 %, de legalább 15 EUR/1 000 kg

                        1206 00 990 0

                        - - Más

                        10 %, de legalább 15 EUR/1 000 kg

                        2505 10 000 0

                        Kovasavtartalmú homok és kvarchomok

                        50 %, de legalább 100 EUR/1 000 kg

                        2505 90 000 0

                        Más

                        50 %, de legalább 100 EUR/1 000 kg

                        2506 10 000 0

                        - - Kvarc

                        50 %, de legalább 100 EUR/1 000 kg

                        2514 00 000 0

                        Palakő durván nagyolva vagy fűrésszel vagy más módon egyszerűen vágva is, tömb vagy téglalap (beleértve a négyzet) alakú tábla formában

                        50 %, de legalább 100 EUR/1 000 kg

                        2515 11 000 0

                        - - Nyersen vagy durván nagyolva

                        100 %, de legalább 50 EUR/1 000 kg

                        2515 12 000 0

                        - - Fűrésszel vagy más módon egyszerűen vágva, tömb vagy téglalap (beleértve a négyzet) alakú tábla formában

                        100 %, de legalább 50 EUR/1 000 kg

                        2515 20 000 0

                        - Ekozin és más emlékművi vagy építőkő mészkőből; alabástrom

                        30 %, de legalább 70 EUR/1 000 kg

                        2516 11 000 0

                        - Gránit: - - Nyersen vagy durván nagyolva

                        30 %, de legalább 70 EUR/1 000 kg

                        2516 12 000 0

                        - Gránit: - - Fűrésszel vagy más módon egyszerűen vágva, tömb vagy téglalap (beleértve a négyzet) alakú tábla formában

                        30 %, de legalább 70 EUR/1 000 kg

                        2516 90 000 0

                        - Más emlékművi vagy építőkő

                        30 %, de legalább 70 EUR/1 000 kg

                        2518 10 000 0

                        - Dolomit, kalcinálva vagy zsugorítva (szinterelve) is

                        30 %, de legalább 70 EUR/1 000 kg

                        2521 00 000 0

                        Kohómészkő; mészkő és más mésztartalmú kő, mész vagy cement előállításához

                        30 %, de legalább 70 EUR/1 000 kg

                        2601 11 000 0

                        - - Nem agglomerált

                        30 %, de legalább 70 EUR/1 000 kg

                        2601 12 000 0

                        - - Agglomerált

                        30 %, de legalább 70 EUR/1 000 kg

                        2603 00 000 0

                        Rézérc, dúsított is

                        30 %, de legalább 100 EUR/1 000 kg

                        2604 00 000 0

                        Nikkelérc, dúsított is

                        25 %, de legalább 60 EUR/1 000 kg

                        2605 00 000 0

                        Kobaltérc, dúsított is

                        25 %, de legalább 60 EUR/1 000 kg

                        2606 00 000 0

                        Bauxit és dúsított érc

                        25 %, de legalább 60 EUR/1 000 kg

                        2607 00 000 1

                        - legalább 45 tömegszázalék ólomtartalommal

                        25 %, de legalább 60 EUR/1 000 kg

                        2607 00 000 9

                        - Más

                        25 %, de legalább 60 EUR/1 000 kg

                        2608 00 000 0

                        Cinkérc, dúsított is

                        25 %, de legalább 60 EUR/1 000 kg

                        2609 00 000 0

                        Ónérc, dúsított is

                        25 %, de legalább 60 EUR/1 000 kg

                        2610 00 000 0

                        Krómérc, dúsított is

                        25 %, de legalább 60 EUR/1 000 kg

                        2611 00 000 0

                        Volfrámérc, dúsított is

                        25 %, de legalább 60 EUR/1 000 kg

                        2613 10 000 0

                        - Pörkölt

                        25 %, de legalább 60 EUR/1 000 kg

                        2613 90 000 0

                        - Más

                        25 %, de legalább 60 EUR/1 000 kg

                        2616 90 000 0

                        - Más

                        30 %, de legalább 100 EUR/1 000 kg

                        2617 10 000 0

                        - Antimónérc, dúsított is

                        25 %, de legalább 60 EUR/1 000 kg

                        2617 90 000 0

                        - Más

                        50 %, de legalább 100 EUR/1 000 kg

                        2709 00 100 9

                        - - Más

                        5 %

                        2709 00 900 1

                        - - Nyersolaj, sűrűsége 20 °C-on több mint 887,6 kg/m³, de legfeljebb 994 kg/m³, kéntartalma legalább 0,015 tömegszázalék, de legfeljebb 3,47 tömegszázalék

                        a képletet lásd a (*****) lábjegyzetben.

                        2709 00 900 2

                        - - Nyersolaj, sűrűsége 20 °C-on legalább 694,7 kg/m³, de legfeljebb 980 kg/m³, kéntartalma legalább 0,04 tömegszázalék, de legfeljebb 5 tömegszázalék

                        a képletet lásd a (*****) lábjegyzetben.

                        2709 00 900 3

                        - - Nyersolaj, sűrűsége 20 °C-on legalább 694,7 kg/m³, de legfeljebb 887,6 kg/m³, kéntartalma legalább 0,04 tömegszázalék, de legfeljebb 1,5 tömegszázalék

                        a képletet lásd a (*****) lábjegyzetben.

                        2709 00 900 4

                        - - Nyersolaj, sűrűsége 20 °C-on legalább 750 kg/m³, de legfeljebb 900 kg/m³, kéntartalma legfeljebb 4 tömegszázalék

                        a képletet lásd a (*****) lábjegyzetben.

                        2709 00 900 9

                        - - - Más

                        a képletet lásd a (*****) lábjegyzetben.

                        2710 12 411 0

                        - - - - - - - - - - 80-nál kisebb oktánszámú (RON)

                        a képletet lásd a (*****) lábjegyzetben.

                        2710 12 412 0

                        - - - - - - - - - - Legalább 80, de kevesebb mint 92 oktánszámú (RON)

                        a képletet lásd a (*****) lábjegyzetben.

                        2710 12 413 0

                        - - - - - - - - - - Legalább 92 oktánszámú (RON)

                        a képletet lásd a (*****) lábjegyzetben.

                        2710 12 419 0

                        - - - - - - - - - más

                        a képletet lásd a (*****) lábjegyzetben.

                        2710 12 450 0

                        - - - - - - - - Legalább 95, de kevesebb mint 98 oktánszámú (RON)

                        a képletet lásd a (*****) lábjegyzetben.

                        2710 12 490 0

                        - - - - - - - - Legalább 98 oktánszámú (RON)

                        a képletet lásd a (*****) lábjegyzetben.

                        2710 12 510 0

                        - - - - - - - - 98-nál kisebb oktánszámú (RON)

                        a képletet lásd a (*****) lábjegyzetben.

                        2710 12 590 0

                        - - - - - - - - Legalább 98 oktánszámú (RON)

                        a képletet lásd a (*****) lábjegyzetben.

                        2710 19 421 0

                        - - - - - - - - nyáron

                        a képletet lásd a (*****) lábjegyzetben.

                        2710 19 422 0

                        - - - - - - - - télen

                        a képletet lásd a (*****) lábjegyzetben.

                        2710 19 460 0

                        - - - - - - 0,05 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 0,2 tömegszázalék kéntartalommal

                        a képletet lásd a (*****) lábjegyzetben.

                        2710 19 510 9

                        - - - - - - Más

                        a képletet lásd a (*****) lábjegyzetben.

                        2710 19 550 9

                        - - - - - - Más

                        a képletet lásd a (*****) lábjegyzetben.

                        2710 19 620 9

                        - - - - - - -Más

                        a képletet lásd a (*****) lábjegyzetben.

                        2710 19 710 0

                        - - - - - Speciális célokra

                        a képletet lásd a (*****) lábjegyzetben.

                        2710 19 980 0

                        - - - - - - Más kenőolaj és más olaj

                        a képletet lásd a (*****) lábjegyzetben.

                        2710 99 000 0

                        - - Más

                        a képletet lásd a (*****) lábjegyzetben.

                        4101 20 100 0

                        - - Hasítatlan bőr, kezeletlenül

                        20 %, de legalább 200 EUR/1 000 kg

                        4101 20 300 0

                        - - Hasítatlan bőr, vizesen sózva

                        20 %, de legalább 200 EUR/1 000 kg

                        4101 20 500 0

                        - - Szárítva vagy szárazon sózva

                        20 %, de legalább 200 EUR/1 000 kg

                        4101 20 800 0

                        - - Más

                        20 %, de legalább 200 EUR/1 000 kg

                        4101 50 100 0

                        - - kezeletlenül

                        20 %, de legalább 200 EUR/1 000 kg

                        4101 50 300 0

                        - - Vizesen sózva

                        20 %, de legalább 200 EUR/1 000 kg

                        4101 50 500 0

                        - - Szárítva vagy szárazon sózva

                        20 %, de legalább 200 EUR/1 000 kg

                        4101 50 900 0

                        - - Más

                        20 %, de legalább 200 EUR/1 000 kg

                        4101 90 000 0

                        - Más, beleértve a hátbőrt (egész krupont), a talpbőrt (talpkrupont) és a hasrészt is

                        20 %, de legalább 200 EUR/1 000 kg

                        4102 10 100 0

                        - - Báránybőr

                        20 %, de legalább 200 EUR/1 000 kg

                        4102 10 900 0

                        - - Más

                        20 %, de legalább 200 EUR/1 000 kg

                        4102 21 000 0

                        - - Pácolva

                        20 %, de legalább 200 EUR/1 000 kg

                        4102 29 000 0

                        - - Más

                        20 %, de legalább 200 EUR/1 000 kg

                        4104 11 100 0

                        - - - Szarvasmarhafélék egész bőre (beleértve a bivalyt is), legfeljebb 28 négyzetláb (2,6 m²) nagyságban

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4104 11 510 0

                        - - - - - Egész bőr több mint 28 négyzetláb (2,6 m2) nagyságban

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4104 11 590 0

                        - - - - - Más

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4104 11 900 0

                        - - - - Más

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4104 19 100 0

                        - - - Szarvasmarhafélék egész bőre (beleértve a bivalyt is), legfeljebb 28 négyzetláb (2,6 m²) nagyságban

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4104 19 510 0

                        - - - - - Egész bőr több mint 28 négyzetláb (2,6 m2) nagyságban

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4104 19 590 0

                        - - - - - Más

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4104 19 900 0

                        - - - - Más

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4104 41 190 0

                        - - - - Más

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4104 41 510 0

                        - - - - - Egész bőr több mint 28 négyzetláb (2,6 m2) nagyságban

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4104 41 590 0

                        - - - - - Más

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4104 41 900 0

                        - - - - Más

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4104 49 190 0

                        - - - - Más

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4104 49 510 0

                        - - - - - Egész bőr több mint 28 négyzetláb (2,6 m2) nagyságban

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4104 49 590 0

                        - - - - - Más

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4104 49 900 0

                        - - - - Más

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4105 10 000 0

                        - Nedves állapotban (beleértve a „wet‑blue”-t is):

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4105 30 900 0

                        - - Más

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4106 21 000 0

                        - Nedves állapotban (beleértve a „wet‑blue”-t is):

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4106 22 900 0

                        - - - Más

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4106 40 900 0

                        - - Más

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4107 11 110 0

                        - - - - Borjú boxbőr

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4107 11 190 0

                        - - - - Más

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4107 11 900 0

                        - - - Más

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4107 12 110 0

                        - - - - Borjú boxbőr

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4107 12 190 0

                        - - - - Más

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4107 12 910 0

                        - - - - Szarvasmarhafélék (beleértve a bivalyt is) bőre

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4107 12 990 0

                        - - - - Lófélék bőre

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4107 19 100 0

                        - - - Szarvasmarhafélék (beleértve a bivalyt is) bőre, legfeljebb 28 négyzetláb (2,6 m²) nagyságban

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4107 19 900 0

                        - - - Más

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4107 91 100 0

                        - - - Talpbőr

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4107 91 900 0

                        - - - Más

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4107 92 100 0

                        - - - Szarvasmarhafélék (beleértve a bivalyt is) bőre

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4107 92 900 0

                        - - - Lófélék bőre

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4107 99 100 0

                        - - - Szarvasmarhafélék (beleértve a bivalyt is) bőre

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4107 99 900 0

                        - - - Lófélék bőre

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4112 00 000 0

                        Juh vagy bárány gyapjú nélküli, cserzés vagy kérgesítés után tovább kikészített bőre, beleértve a pergamentált bőrt, hasítva is, a 4114 vtsz. alá tartozó bőr kivételével

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4113 10 000 0

                        - Kecske-, kecskegida- vagy gödölyebőr

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4113 90 000 0

                        - Más

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4114 10 100 0

                        - - Juh és báránybőr

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4114 10 900 0

                        - - Más állatbőr

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4114 20 000 0

                        - Lakkbőr és laminált lakkbőr; metallizált bőr

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4115 10 000 0

                        - Mesterséges bőr, kikészített bőrből vagy bőrrostból lemez, lap vagy csík alakban, tekercsben is

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4115 20 000 0

                        - Bőráruk előállítására nem alkalmas bőrdarabok és más -hulladékok kikészített bőrből, mesterséges bőrből; kikészített bőr pora és lisztje

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        4707 10 000 0

                        - Fehérítetlen nátronpapír vagy -karton vagy hullámpapír vagy -karton

                        10 %, de legalább 70 EUR/1 000 kg

                        4707 20 000 0

                        - Anyagában nem színezett, főként fehérített kémiai rostanyagot tartalmazó más papír vagy karton

                        10 %, de legalább 70 EUR/1 000 kg

                        4707 30 100 0

                        - - Régi és nem értékesített újság és magazin, telefonkönyv, brosúra és nyomtatott reklámanyag

                        10 %, de legalább 70 EUR/1 000 kg

                        4707 30 900 0

                        - - Más

                        10 %, de legalább 70 EUR/1 000 kg

                        4707 90 100 0

                         - - Más, beleértve a válogatás nélküli hulladékot

                        10 %, de legalább 70 EUR/1 000 kg

                        4707 90 900 0

                         - - Más, beleértve a válogatott hulladékot

                        10 %, de legalább 70 EUR/1 000 kg

                        5101 11 000 0

                        - - Nyírott gyapjú

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        5101 19 000 0

                        - - Más

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        5101 21 000 0

                        - - Nyírott gyapjú

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        5101 29 000 0

                        - - Más

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        5101 30 000 0

                        - Karbonizált gyapjú

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        5102 20 000 0

                        - Durva állati szőr

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        5103 10 100 0

                         - - Nem karbonizált

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        5103 10 900 0

                        - - Karbonizált

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        5103 20 000 0

                        - Más hulladék gyapjúból vagy finom állati szőrből

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        5103 30 000 0

                        - Szőrhulladék durva állati szőrből

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        5104 00 000 0

                        Foszlatott anyag gyapjúból, finom vagy durva állati szőrből

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        5105 10 000 0

                        - Kártolt gyapjú

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        5105 21 000 0

                        - - Fésült gyapjú darabokban

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        5105 29 000 0

                        - - Más

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        5105 39 000 0

                        - - Más

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        5105 40 000 0

                        - Kártolt vagy fésült durva állati szőr

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        5106 10 100 0

                        - - Fehérítetlen

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        5106 10 900 0

                        - - Más

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        5106 20 100 0

                        - - Legalább 85 tömegszázalék gyapjú- és finom állati szőr-tartalommal

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        5106 20 910 0

                        - - - Fehérítetlen

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        5106 20 990 0

                        - - - Más

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        5107 10 100 0

                        - - Fehérítetlen

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        5107 10 900 0

                        - - Más

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        5107 20 100 0

                        - - - Fehérítetlen

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        5107 20 300 0

                        - - - Más

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        5107 20 510 0

                        - - - - Fehérítetlen

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        5107 20 590 0

                        - - - - Más

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        5107 20 910 0

                        - - - - Fehérítetlen

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        5107 20 990 0

                        - - - - Más

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        5108 10 100 0

                        - - Fehérítetlen

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        5108 10 900 0

                        - - Más

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        5108 20 100 0

                        - - Fehérítetlen

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        5108 20 900 0

                        - - Más

                        10 %, de legalább 90 EUR/1 000 kg

                        7106 91 000 9

                        - - - Más

                        25 %

                        7106 92 000 0

                        - - Félgyártmány

                        25 %

                        7108 12 000 9

                        - - - Más

                        25 %

                        7108 13 800 0

                        - - - Más

                        15 %

                        7108 20 000 9

                        - - Más

                        15 %

                        7118 90 000 0

                        - Más

                        25 %

                        7204 10 000 0

                        - Öntöttvas-hulladék és -maradék

                        15 %, de legalább 150 USD/1 000 kg

                        7204 21 100 0

                        - - - Legalább 8 tömegszázalék nikkeltartalommal

                        15 %, de legalább 150 USD/1 000 kg

                        7204 21 900 0

                        - - - Más

                        15 %, de legalább 150 USD/1 000 kg

                        7204 29 000 0

                        - - Más

                        15 %, de legalább 150 USD/1 000 kg

                        7204 30 000 0

                        - Ónozott vas- vagy acélhulladék és -maradék

                        15 %, de legalább 150 USD/1 000 kg

                        7204 41 100 0

                        - - - Esztergaforgács, gyaluforgács, forgácsapríték, marási hulladék, fűrészpor és reszelék

                        15 %, de legalább 150 USD/1 000 kg

                        7204 41 910 0

                        - - - - Összepréselve

                        15 %, de legalább 150 USD/1 000 kg

                        7204 41 990 0

                        - - - - Más

                        15 %, de legalább 150 USD/1 000 kg

                        7204 49 100 0

                        - - - Darabokra törve (feldarabolva)

                        15 %, de legalább 150 USD/1 000 kg

                        7204 49 300 0

                        - - - - Összepréselve

                        15 %, de legalább 150 USD/1 000 kg

                        7204 49 900 0

                        - - - - Más

                        15 %, de legalább 150 USD/1 000 kg

                        7204 50 000 0

                        - Ingot újraolvasztott hulladékból

                        15 %, de legalább 150 USD/1 000 kg

                        7404 00 100 0

                        - Finomított rézből

                        15 %, de legalább 150 USD/1 000 kg

                        7404 00 910 0

                        - - Réz-cink alapötvözetből (sárgaréz)

                        15 %, de legalább 150 USD/1 000 kg

                        7404 00 990 0

                        - - Más

                        15 %, de legalább 150 USD/1 000 kg

                        7503 00 100 0

                        - Ötvözetlen nikkelből

                        15 %, de legalább 150 USD/1 000 kg

                        7503 00 900 0

                        - Nikkelötvözetből

                        15 %, de legalább 150 USD/1 000 kg

                        7602 00 110 0

                        - - Esztergaforgács, gyaluforgács, forgácsapríték, marási hulladék, fűrészpor és reszelék; legfeljebb 0,2 mm vastagságú (alátét nélkül) színezett, bevont vagy bonderezett lemez és fólia hulladéka

                        15 %, de legalább 150 USD/1 000 kg

                        7602 00 190 0

                        - - Más (beleértve a gyári selejtet is)

                        15 %, de legalább 150 USD/1 000 kg

                        7602 00 900 0

                        - Maradék

                        15 %, de legalább 150 USD/1 000 kg

                        7802 00 000 0

                        Ólomhulladék és -maradék

                        15 %, de legalább 150 USD/1 000 kg

                        7902 00 000 0

                        Cinkhulladék és -maradék

                        15 %, de legalább 150 USD/1 000 kg

                        8101 97 000 0

                        - - Hulladék és maradék

                        15 %, de legalább 150 USD/1 000 kg

                        8102 97 000 0

                        - - Hulladék és maradék

                        15 %, de legalább 150 USD/1 000 kg

                        8103 30 000 0

                        - Hulladék és maradék

                        15 %, de legalább 150 USD/1 000 kg

                        8104 20 000 0

                        - Hulladék és maradék

                        15 %, de legalább 150 USD/1 000 kg

                        8105 30 000 0

                        - Hulladék és maradék

                        15 %, de legalább 150 USD/1 000 kg

                        8106 00 100 0

                        - Megmunkálatlan bizmut; hulladék és maradék; por

                        15 %, de legalább 150 USD/1 000 kg

                        8107 30 000 0

                        - Hulladék és maradék

                        15 %, de legalább 150 USD/1 000 kg

                        8108 30 000 0

                        - Hulladék és maradék

                        15 %, de legalább 150 USD/1 000 kg

                        8109 30 000 0

                        - Hulladék és maradék

                        15 %, de legalább 150 USD/1 000 kg

                        *****
                              A nyersolajra kivetett kiviteli vámok képlete,

                        ha a nyersolaj világpiaci ára (W.p.):

                        Vámtétel

                        <= 109,5 USD/t

                        0

                        > 109,5, de <= 146 USD/t

                        <= 0,35 (W.p. - 109,5) USD/t

                        > 146, de <= 182,5 USD/t

                        <= 12,78 USD/t + 0,45 (W.p. - 146) USD/t

                        > 182,5 USD/t

                        <= 29,2 USD/t + 0,65 (W.p. - 182,5) USD/t

               ________________

               8-A. MELLÉKLET

               FÖLDRAJZI ÁRUJELZŐK – A FELEK JOGSZABÁLYAI,
                  VALAMINT A BEJEGYZÉS ÉS AZ ELLENŐRZÉS ELEMEI

               A. SZAKASZ

               A FELEK JOGSZABÁLYAI

               A Kirgiz Köztársaság jogszabályai

               –
                     A Kirgiz Köztársaság polgári törvénykönyve (a II. rész V. szakasza, valamint a vonatkozó végrehajtási jogi aktusok
                  37
               );

               –
                     A Kirgiz Köztársaság védjegyekről, szolgáltatási védjegyekről és áruk eredetmegjelöléséről szóló jogszabálya, valamint a vonatkozó végrehajtási jogi aktusok
                  38
               .

               Az Európai Unió jogszabályai

               –
                     Az Európai Parlament és a Tanács 1151/2012/EU rendelete (2012. november 21.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről, valamint a vonatkozó végrehajtási jogi aktusok
                  39
               ;

               –
                     Az Európai Parlament és a Tanács 1308/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
                  40
               , különösen az eredetmegjelölésekről és a földrajzi árujelzőkről szóló 92–111. cikk, valamint a vonatkozó végrehajtási jogi aktusok;

               –
                     Az Európai Parlament és a Tanács 110/2008/EK rendelete (2008. január 15.) a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
                  41
               , valamint a vonatkozó végrehajtási jogi aktusok;

               –
                     Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/787 rendelete (2019. április 17.) a szeszes italok meghatározásáról, leírásáról, megjelenítéséről, jelöléséről, a szeszes italok elnevezésének használatáról az egyéb élelmiszerek megjelenítése és jelölése során, a szeszes italok földrajzi árujelzőinek oltalmáról, a mezőgazdasági eredetű etil-alkohol és desztillátumok használatáról az alkoholtartalmú italokban, valamint a 110/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről
                  42
               ;

               –
                     Az Európai Parlament és a Tanács 251/2014/EU rendelete (2014. február 26.) az ízesített borászati termékek meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról és az 1601/91/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
                  43
               , valamint a vonatkozó végrehajtási jogi aktusok.

               B. SZAKASZ

               A FÖLDRAJZI ÁRUJELZŐK
                  BEJEGYZÉSÉNEK ÉS ELLENŐRZÉSÉNEK ELEMEI

               –
                     az adott terület oltalom alatt álló földrajzi árujelzőit tartalmazó jegyzék;

               –
                     közigazgatási eljárás annak igazolására, hogy a földrajzi árujelző az egyik Fél egy területéről, régiójából vagy helyéről származó olyan terméket jelöl, amelynek különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője lényegileg ennek a földrajzi származásnak tulajdonítható;

               –
                     arra vonatkozó követelmény, hogy a bejegyzett elnevezés egy vagy több olyan egyedi termékhez tartozzon, amelyre vonatkozóan kizárólag megfelelő közigazgatási eljárás keretében módosítható termékleírás készült;

               –
                     az előállításra vonatkozó ellenőrzési szabályok;

               –
                     a bejegyzett elnevezések oltalmának érvényesítése a hatóságok megfelelő közigazgatási intézkedései révén;

               –
                     arra vonatkozó jogi rendelkezések, hogy a bejegyzett elnevezést az adott termékleírásnak megfelelő terméket forgalmazó bármely természetes vagy jogi személy használhatja;

               –
                     rendelkezések a már bejegyzett megnevezésekkel azonos vagy részben azonos alakú megnevezéseknek, áruk köznyelvben használatos általános megnevezésének, növény- és állatfajták nevét egészben vagy részben tartalmazó megnevezéseknek a bejegyzésére vonatkozóan, beleértve a bejegyzés elutasítását is; ezek a rendelkezések figyelembe veszik minden érintett fél jogos érdekeit;

               –
                     a földrajzi árujelzők és a védjegyek közötti kapcsolatra vonatkozó szabályok, amelyek a védjegyjog által biztosított jogok alóli korlátozott kivételről rendelkeznek azzal a céllal, hogy egy korábbi védjegy megléte ne akadályozza egy elnevezés bejegyzett földrajzi árujelzőként való bejegyzését és használatát, kivéve, ha a védjegy elismertsége és használatának időtartama miatt a védjegy hatályán kívül eső termékekre vonatkozó földrajzi árujelző bejegyzése és használata félrevezetné a fogyasztókat;

               –
                     az oltalom alatt álló elnevezéssel ellátott termék előállítására vonatkozó jog biztosítása minden olyan, az adott földrajzi területen letelepedett termelő számára, aki aláveti magát az ellenőrzési rendszernek, feltéve, hogy a termék megfelel a termékleírásnak;

               –
                     felszólalási eljárás annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni az elnevezések korábbi használóinak jogos érdekeit, függetlenül attól, hogy ezek az elnevezések részesülnek-e a szellemi tulajdonra vonatkozó védelemben vagy sem.

               ________________

               8-B. MELLÉKLET

               A FELSZÓLALÁSI ELJÁRÁS KRITÉRIUMAI

               1.
                     A felszólalási eljárás a következő elemeket tartalmazza:

               (a)
                     az elnevezéseket, valamint azok latin, illetve kirgiz betűs átírását tartalmazó jegyzék;

               (b)
                     a termék típusa;

               (c)
                     meghívó:

               (i)
                     az Európai Unió esetében bármely olyan természetes vagy jogi személy számára – kivéve a Kirgiz Köztársaságban letelepedett vagy ott lakóhellyel rendelkező személyeket –, vagy

               (ii)
                     a Kirgiz Köztársaság esetében bármely olyan természetes vagy jogi személy számára – kivéve az Európai Unió valamely tagállamában letelepedett vagy ott lakóhellyel rendelkező személyeket –,

               akinek jogos érdeke fűződik ahhoz, hogy megfelelően indokolt nyilatkozat benyújtása révén kifogást emeljen egy földrajzi árujelző oltalom alá helyezésével szemben.

               2.
                     A (3) bekezdésben említett felszólalási nyilatkozatoknak a tájékoztató közzétételétől számított két hónapon belül kell beérkezniük az Európai Bizottsághoz vagy a Kirgiz Köztársasághoz.

               3.
                     A felszólalási nyilatkozatok csak akkor fogadhatók el, ha a (2) bekezdésben megállapított határidőn belül érkeznek be, valamint:

               (a)
                     ha bizonyítják, hogy a javasolt elnevezés oltalma:

               (i)
                     ütközik valamely növény- vagy állatfajta nevével – beleértve a borszőlőfajta-neveket is –, és ezáltal alkalmas arra, hogy a termék tényleges származása tekintetében megtévessze a fogyasztót;

               (ii)
                     azonos alakú elnevezésekhez vezet, ami megtévesztené a fogyasztót a termék származási helyét illetően;

               (iii)
                     megtéveszti a fogyasztót a termék valódi mibenlétét illetően, figyelemmel egy védjegy hírnevére, elismertségére és használatának időtartamára; vagy

               (iv)
                     veszélyezteti egy részben vagy egészben azonos elnevezés vagy védjegy, illetve olyan termékek létét, amelyeket a felszólalási értesítés közzétételének napját megelőzően már legalább öt éven keresztül jogszerűen forgalmaztak; vagy

               (b)
                     arra utaló adatokat szolgáltatnak, hogy az oltalom és a bejegyzés tárgyát képező elnevezés általános.

               4.
                     A (3) bekezdésben felsorolt kritériumokat az illetékes hatóságok értékelik az érintett Fél megfelelő területével kapcsolatban, amely a szellemitulajdon-jogok esetében csak azon a területet vagy területeket jelenti, ahol ezek a jogok védelemben részesülnek.

               ________________

               8-C. MELLÉKLET

               OLTALOM ALÁ HELYEZENDŐ TERMÉKEK FÖLDRAJZI ÁRUJELZŐI

               A. SZAKASZ

               A KIRGIZ KÖZTÁRSASÁGBAN OLTALOM ALÁ HELYEZENDŐ
                  EURÓPAI UNIÓS TERMÉKEK FÖLDRAJZI ÁRUJELZŐI

               1.
                     A bortól, szeszes italoktól és ízesített boroktól eltérő mezőgazdasági termékek és élelmiszerek jegyzéke

                        Tagállam

                        Oltalom alá helyezendő elnevezés

                        Termékkategória

                        Latin betűs átírás

                        Kirgiz karakterekre történő átírás

                        AT

                        Steirisches Kürbiskernöl

                        Olajok és zsírok (vaj, margarin, olaj stb.)

                        Штайришес Кюрбискернөл

                        AT

                        Tiroler Speck

                        Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)

                        Тиролер Шпек

                        AT

                        Vorarlberger Bergkäse

                        Sajt

                        Форарльбергер Бергезе

                        BE

                        Jambon d'Ardenne

                        Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)

                        Жамбоӊ Д'Арден

                        BG

                        Българско розово масло

                        Illóolajok

                        Bulgarsko rozovo maslo

                        Булгарско розово масло

                        CZ

                        Budějovické pivo

                        Sörök

                        Будейовицке пиво

                        CZ

                        Budějovický měšťanský var

                        Sörök

                        Будейовицки мештански вар

                        CZ

                        České pivo

                        Sörök

                        Ческе пиво

                        CZ

                        Českobudějovické pivo

                        Sörök

                        Ческобудейовицке пиво

                        CZ

                        Žatecký chmel

                        A Szerződés I. mellékletében felsorolt egyéb termékek (fűszerek stb.)

                        Жатецки хмел

                        DE

                        Bayerisches Bier

                        Sörök

                        Байеришес Бир

                        DE

                        Münchener Bier

                        Sörök

                        Мюнхенер Бир

                        DE

                        Nürnberger Bratwürste / Nürnberger Rostbratwürste

                        Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)

                        Нюрнбергер Братвюрсте / Нюрнбергер Ростбратвюрсте

                        DK

                        Danablu

                        Sajt

                        Данаблю

                        EL

                        Ακτινίδιο Πιερίας

                        Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

                        Aktinidio Pierias

                        Актинидио Пиериас

                        EL

                        Ελιά Καλαμάτας

                        Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

                        Elia Kalamatas

                        Элиа Каламатас

                        EL

                        Καλαμάτα

                        Olajok és zsírok (vaj, margarin, olaj stb.)

                        Kalamata

                        Каламата

                        EL

                        Κεφαλογραβιέρα

                        Sajt

                        Kefalograviera

                        Кефалогравиера

                        EL

                        Κολυμβάρι Χανίων Κρήτης

                        Olajok és zsírok (vaj, margarin, olaj stb.)

                        Kolymvari Chanion Kritis

                        Колимвари Ханьон Критис

                        EL

                        Κρόκος Κοζάνης

                        A Szerződés I. mellékletében felsorolt egyéb termékek (fűszerek stb.)

                        Krokos Kozanis

                        Крокос Козанис

                        EL

                        Μαστίχα Χίου

                        Természetes mézgák és gyanták

                        Masticha Chiou

                        Мастиха Хиу

                        EL

                        Πράσινες Ελιές Χαλκιδικής

                        Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

                        Prasines Elies Chalkidikis

                        Прасинес Элиес Халькидикис

                        EL

                        Σητεία Λασιθίου Κρήτης

                        Olajok és zsírok (vaj, margarin, olaj stb.)

                        Sitia Lasithiou Kritis

                        Сития Ласитхиу Критис

                        EL

                        Φέτα

                        Sajt

                        Feta

                        Фета

                        ES

                        Azafrán de la Mancha

                        A Szerződés I. mellékletében felsorolt egyéb termékek (fűszerek stb.)

                        Азафран де ла Манча

                        ES

                        Baena

                        Olajok és zsírok (vaj, margarin, olaj stb.)

                        Баэна

                        ES

                        Cítricos Valencianos / Cítrics Valencians

                        Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

                        Ситрикос Валенсианос/Ситрикс Валенсианс

                        ES

                        Jabugo (ex Jamón de Huelva)

                        Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)

                        Хабуго (экс Хамон де Уельва)

                        ES

                        Jamón de Teruel

                        Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)

                        Хамон де Теруэль

                        ES

                        Jijona

                        Kenyér, péksütemények, cukrászsütemények, édesipari termékek, kekszek és egyéb pékáru

                        Хихона

                        ES

                        Priego de Córdoba

                        Olajok és zsírok (vaj, margarin, olaj stb.)

                        Приего де Кордоба

                        ES

                        Queso Manchego

                        Sajt

                        Кесо Манчего

                        ES

                        Sierra de Segura

                        Olajok és zsírok (vaj, margarin, olaj stb.)

                        Сьерра де Сегура

                        ES

                        Sierra Mágina

                        Olajok és zsírok (vaj, margarin, olaj stb.)

                        Сьерра Махина

                        ES

                        Turrón de Alicante

                        Kenyér, péksütemények, cukrászsütemények, édesipari termékek, kekszek és egyéb pékáru

                        Туррон де Аликанте

                        FR

                        Beurre Charentes-Poitou

                        Olajok és zsírok (vaj, margarin, olaj stb.)

                        Бөр Шарант-Пуату

                        FR

                        Brie de Meaux

                        Sajt

                        Бри де Мо

                        FR

                        Camembert de Normandie

                        Sajt

                        Камамбер де Норманди

                        FR

                        Canard à foie gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)

                        Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)

                        Канар а фуа гра дю Сюд-Уэст (Шалос, Гасконь, Жер, Ланд, Перигор, Куэрси)

                        FR

                        Charolais de Bourgogne

                        Friss hús (valamint vágási melléktermék és belsőség)

                        Шароле де Бургонь

                        FR

                        Comté

                        Sajt

                        Конте

                        FR

                        Crème d'Isigny

                        Egyéb állati eredetű termékek (tojás, méz, különböző tejtermékek a vaj kivételével stb.)

                        Крем д'Исиньи

                        FR

                        Emmental de Savoie

                        Sajt

                        Эмменталь де Савуа

                        FR

                        Gruyère

                        Sajt

                        Груйер

                        FR

                        Huile essentielle de lavande de Haute-Provence

                        Illóolajok

                        Үл эссенсель де лаванд де От-Прованс

                        FR

                        Jambon de Bayonne

                        Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)

                        Жамбо де Байонн

                        FR

                        Pruneaux d'Agen; Pruneaux d'Agen mi-cuits

                        Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

                        Прюно д'Ажен; Прюно д'Ажен ми-кюи

                        FR

                        Reblochon / Reblochon de Savoie

                        Sajt

                        Реблошон/Реблошон де Савуа

                        FR

                        Roquefort

                        Sajt

                        Рокфор

                        HU

                        Szegedi szalámi / Szegedi téliszalámi

                        Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)

                        Сегеди салами / Сегеди телисалами

                        IT

                        Aceto Balsamico di Modena

                        A Szerződés I. mellékletében felsorolt egyéb termékek (fűszerek stb.)

                        Ачето Бальсамико ди Модена

                        IT

                        Aceto balsamico tradizionale di Modena

                        A Szerződés I. mellékletében felsorolt egyéb termékek (fűszerek stb.)

                        Ачето бальсамико традисионале ди Модена

                        IT

                        Asiago

                        Sajt

                        Азиаго

                        IT

                        Bresaola della Valtellina

                        Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)

                        Брезаола делла Вальтеллина

                        IT

                        Fontina

                        Sajt

                        Фонтина

                        IT

                        Gorgonzola

                        Sajt

                        Горгонзола

                        IT

                        Grana Padano

                        Sajt

                        Грана Падано

                        IT

                        Mortadella Bologna

                        Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)

                        Мортаделла Болонья

                        IT

                        Mozzarella di Bufala Campana

                        Sajt

                        Моцарелла ди Буфала Кампана

                        IT

                        Parmigiano Reggiano

                        Sajt

                        Пармиджано Реджано

                        IT

                        Pecorino Romano

                        Sajt

                        Пекорино Романо

                        IT

                        Prosciutto di Parma

                        Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)

                        Прошутто ди Парма

                        IT

                        Prosciutto di San Daniele

                        Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)

                        Прошутто ди Сан Даньеле

                        IT

                        Prosciutto Toscano

                        Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)

                        Прошутто Тоскано

                        IT

                        Provolone Valpadana

                        Sajt

                        Проволоне Вальпадана

                        IT

                        Taleggio

                        Sajt

                        Таледжо

                        NL

                        Edam Holland

                        Sajt

                        Эдам Холланд

                        NL

                        Gouda Holland

                        Sajt

                        Гауда Холланд

                        PT

                        Queijo S. Jorge

                        Sajt

                        Кеихо Сан Хорхе

                        SI

                        Kranjska Klobasa

                        Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)

                        Краньска Клобаса

                        SI

                        Kraški pršut

                        Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)

                        Крашки пршут

               2.
                     A szeszes italok jegyzéke

                        Tagállam

                        Oltalom alá helyezendő elnevezés

                        Termékkategória

                        Latin betűs átírás

                        Kirgiz karakterekre történő átírás

                        AT

                        Inländerrum

                        Szeszes ital

                        Инлендеррум

                        AT

                        Jägertee / Jagertee / Jagatee

                        Szeszes ital

                        Ягерте

                        CY

                        Ζιβανία / Τζιβανία / Ζιβάνα

                        Szeszes ital

                        Zivania

                        Зивания

                        DE/AT/BE

                        Korn / Kornbrand

                        Szeszes ital

                        Корн/Корнбранд

                        EL/CY

                        Ούζο

                        Szeszes ital

                        Ouzo

                        Узо

                        ES

                        Brandy de Jerez

                        Szeszes ital

                           Бренди де Херес

                        ES

                        Pacharán Navarro

                        Szeszes ital

                        Пачаран Наварро

                        FI

                        Suomalainen Marjalikööri / Suomalainen Hedelmälikööri / Finsk Bärlikör / Finsk Fruktlikör / Finnish berry liqueur / Finnish fruit liqueur

                        Szeszes ital

                        Суомалайнен Марьяликөри/ Суомалайнен Хедельмяликөри/Финск Бярликөр/Финск Фруктиликөр/Финиш берри ликөр/Финниш фрут ликёр

                        FI

                        Suomalainen Vodka / Finsk Vodka / Vodka of Finland

                        Szeszes ital

                        Суомалайнен Водка/Финск Водка/Водка оф Финленд

                        FR

                        Armagnac

                        Szeszes ital

                        Арманьяк

                        FR

                        Calvados

                        Szeszes ital

                        Кальвадос

                        FR

                        Cognac/Eau de vie de Cognac/Eau de vie des Charentes

                        Szeszes ital

                        Коньяк/ О де ви де коньяк/ О де ви де Шарант

                        HU

                        Pálinka

                        Szeszes ital

                        Палинка

                        HU

                        Törkölypálinka

                        Szeszes ital

                        Төркөлипалинка

                        IE

                        Irish Cream

                        Szeszes ital

                        Айриш Крем

                        IE

                        Irish Whiskey / Uisce Beatha Eireannach / Irish Whisky

                        Szeszes ital

                        Айриш Виски/Ишке баха Эреннах/Айриш Виски

                        IT

                        Grappa

                        Szeszes ital

                        Граппа

                        LT

                        Originali lietuviška degtinė / Original Lithuanian vodka

                        Szeszes ital

                        Оригинали лиетувишка дегтине/Ориджинал литуаниан водка

                        NL/BE/ DE/FR

                        Genièvre / Jenever / Genever

                        Szeszes ital

                        Женьевре/Женевер/ Женевер

                        PL

                        Herbal vodka from the North Podlasie Lowland aromatised with an extract of bison grass / Wódka ziołowa z Niziny Północnopodlaskiej aromatyzowana ekstraktem z trawy żubrowej

                        Szeszes ital

                        Хербал водка фром зе норз Подласи Лоулэнд ароматайзд виз эн экстракт оф бизон грас/Вудка зөлова з Низины Пулноцноподляскей ароматызована экстрактем з травы

                        PL

                        Polish Cherry

                        Szeszes ital

                        Полиш Черри

                        PL

                        Polska Wódka / Polish Vodka

                        Szeszes ital

                        Польска Водка/Полиш Водка

                        SE

                        Svensk Vodka / Swedish Vodka

                        Szeszes ital

                        Свенск Водка/Свидиш Водка

               3.
                     A borok jegyzéke

                        Tagállam

                        Oltalom alá helyezendő elnevezés

                        Termékkategória

                        Latin betűs átírás

                        Kirgiz karakterekre történő átírás

                        BG

                        Дунавска равнина

                        Borok

                        Danube Plain

                        Дунавска равнина

                        BG

                        Тракийска низина

                        Borok

                        Thracian Lowlands

                        Тракийска низина

                        CY

                        Κουμανδαρία

                        Borok

                        Commandaria

                        Коммандария

                        DE

                        Mosel

                        Borok

                        Мозель

                        DE

                        Rheingau

                        Borok

                        Рейнгау

                        DE

                        Rheinhessen

                        Borok

                        Райнхессен

                        EL

                        Σάμος

                        Borok

                        Samos

                        Самос

                        ES

                        Cariñena

                        Borok

                        Кариньена

                        ES

                        Cataluña/ Catalunya

                        Borok

                        Каталунья

                        ES

                        Cava

                        Borok

                        Кава

                        ES

                        Empordà

                        Borok

                        Эмпорда

                        ES

                        Jerez-Xérès-Sherry / Jerez / Xérès / Sherry

                        Borok

                        Херес-Шерри

                        ES

                        La Mancha

                        Borok

                        Ла Манча

                        ES

                        Málaga

                        Borok

                        Малага

                        ES

                        Navarra

                        Borok

                        Наварра

                        ES

                        Priorat

                        Borok

                        Приорат

                        ES

                        Rías Baixas

                        Borok

                        Риас Байшас

                        ES

                        Ribera del Duero

                        Borok

                        Рибера дель Дуэро

                        ES

                        Rioja

                        Borok

                        Рьоха

                        ES

                        Rueda

                        Borok

                        Руэда

                        ES

                        Somontano

                        Borok

                        Сомонтано

                        ES

                        Toro

                        Borok

                        Торо

                        ES

                        Valdepeñas

                        Borok

                        Вальдепеньяс

                        ES

                        Valencia

                        Borok

                        Валенсия

                        FR

                        Alsace / Vin d'Alsace

                        Borok

                        Эльзас/Ваң д'Эльзас

                        FR

                        Anjou

                        Borok

                        Анжу

                        FR

                        Beaujolais

                        Borok

                        Божоле

                        FR

                        Bordeaux

                        Borok

                        Бордо

                        FR

                        Bourgogne

                        Borok

                        Бургонь

                        FR

                        Chablis

                        Borok

                        Шабли

                        FR

                        Champagne

                        Borok

                        Шампань

                        FR

                        Châteauneuf-du-Pape

                        Borok

                        Шато нөф-дю-Пап

                        FR

                        Coteaux du Languedoc / Languedoc

                        Borok

                        Кото дю Лангедок/Лангедок

                        FR

                        Côtes de Provence

                        Borok

                        Кот де Прованс

                        FR

                        Côtes du Rhône

                        Borok

                        Кот дю Рон

                        FR

                        Côtes du Roussillon

                        Borok

                        Кот дю Руссийон

                        FR

                        Graves

                        Borok

                        Грав

                        FR

                        Haut-Médoc

                        Borok

                        О-Медок

                        FR

                        Margaux

                        Borok

                        Марго

                        FR

                        Médoc

                        Borok

                        Медок

                        FR

                        Saint-Émilion

                        Borok

                        Сэн-Эмильон

                        FR

                        Sauternes

                        Borok

                        Сотерн

                        FR

                        Touraine

                        Borok

                        Турен

                        FR

                        Val de Loire

                        Borok

                        Валь де Луар

                        HR

                        Dingač

                        Borok

                        Дингач

                        HU

                        Tokaj / Tokaji

                        Borok

                        Токай / Токайи

                        IT

                        Asti

                        Borok

                        Асти

                        IT

                        Brunello di Montalcino

                        Borok

                        Брунелло ди Монтальчино

                        IT

                        Chianti

                        Borok

                        Кьянти

                        IT

                        Conegliano Valdobbiadene – Prosecco / Conegliano – Prosecco / Valdobbiadene – Prosecco

                        Borok

                        Конельяно Вальдобьядене-Просекко/Конельяно-Просекко/Вальдобьядене-Просекко

                        IT

                        Franciacorta

                        Borok

                        Франчакорта

                        IT

                        Lambrusco di Sorbara

                        Borok

                        Ламбруско ди Сорбара

                        IT

                        Lambrusco Grasparossa di Castelvetro

                        Borok

                        Ламбруско Граспаросса ди Кастельветро

                        IT

                        Montepulciano d'Abruzzo

                        Borok

                        Абруццо

                        IT

                        Prosecco

                        Borok

                        Просекко

                        IT

                        Soave

                        Borok

                        Соаве

                        IT

                        Toscano / Toscana

                        Borok

                        Тоскано/Тоскана

                        IT

                        Vino Nobile di Montepulciano

                        Borok

                        Вино Нобиле ди Монтепульчано

                        PT

                        Alentejo

                        Borok

                        Алентехо

                        PT

                        Bairrada

                        Borok

                        Байрадда

                        PT

                        Dão

                        Borok

                        Дао

                        PT

                        Douro

                        Borok

                        Дуро

                        PT

                        Madeira / Madera / Vinho da Madeira / Madeira Wein / Madeira Wine / Vin de Madère / Vino di Madera / Madeira Wijn

                        Borok

                        Мадейра/Мадера/Винью да Мадейра/Мадейра Вайн/Мадейра Вайн/Ваң де Мадер/Вино ди Мадера/Мадейра Вейн

                        PT

                        Lisboa

                        Borok

                        Лисбоа

                        PT

                        Porto / Oporto / Vinho do Porto / Vin de Porto / Port / Port Wine / Portwein / Portvin / Portwijn

                        Borok

                        Порто/Опорто/Виньо до Порто/Ваң де Порто/Порт/Порт Вайн/ Портвейн/Портвин/Портвейн

                        PT

                        Setúbal/Península de Setúbal

                        Borok

                        Сетубал/Пенинсула де Сетубал

                        PT

                        Tejo

                        Borok

                        Техо

                        PT

                        Vinho Verde

                        Borok

                        Винью Верде

                        RO

                        Cotnari

                        Borok

                        Котнари

                        RO

                        Dealu Mare

                        Borok

                        Дялу Маре

                        RO

                        Murfatlar

                        Borok

                        Мурфатлар

                        SK

                        Vinohradnícka oblasť Tokaj

                        Borok

                        Виноградницка область Токай

               B. SZAKASZ

               AZ EURÓPAI UNIÓBAN OLTALOM ALÁ HELYEZENDŐ
                  KIRGIZ KÖZTÁRSASÁGI TERMÉKEK FÖLDRAJZI ÁRUJELZŐI

               –
                     XXX

               –
                     XXX

               ________________

               9. MELLÉKLET

               KÖZBESZERZÉS

               1. SZAKASZ

               KÖZPONTI KORMÁNYZATI SZERVEK

               Küszöbértékek:

               Amennyiben e melléklet másként nem rendelkezik, valamint az e szakaszhoz fűzött megjegyzésekre és az 5. szakaszban található általános megjegyzésekre is figyelemmel, a 9. fejezet alkalmazandó a Feleknek az e szakasz A. és B. alszakaszában felsorolt beszerző szerveire, ha a beszerzés értéke eléri vagy meghaladja a következő értékhatárokat:

               (a)
                     130 000 különleges lehívási jog (SDR) valamennyi áru tekintetében;

               (b)
                     130 000 SDR a 4. szakaszban meghatározott szolgáltatások tekintetében;

               (c)
                     5 000 000 SDR az ENSZ központi termékosztályozása 51. ágazatában felsorolt valamennyi építőipari szolgáltatás tekintetében.

               A. ALSZAKASZ

               EURÓPAI UNIÓ

               1.
                     A megállapodás hatálya alá tartozó szervek:

               (a)
                     AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEI:

               Az Európai Unió Tanácsa

               Az Európai Bizottság

               Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ)

               (b)
                     AZ EURÓPAI UNIÓ TAGÁLLAMAINAK AJÁNLATKÉRŐ SZERVEI

               BELGIUM

               (i)
                     Federale Overheidsdiensten (Services publics fédéraux):

               FOD Kanselarij van de Eerste Minister (SPF Chancellerie du Premier Ministre)

               FOD Kanselarij Personeel en Organisatie (SPF Personnel et Organisation)

               FOD Budget en Beheerscontrole (SPF Budget et Contrôle de la Gestion)

               FOD Informatie- en Communicatietechnologie (Fedict) (SPF Technologie de l'Information et de la Communication (Fedict))

               FOD Buitenlandse Zaken, Buitenlandse Handel en Ontwikkelingssamenwerking (SPF Affaires étrangères, Commerce extérieur et Coopération au Développement)

               FOD Financiën (SPF Finances)

               FOD Mobiliteit en Vervoer (SPF Mobilité et Transports)

               FOD Werkgelegenheid, Arbeid en sociaal overleg (SPF Emploi, Travail et Concertation sociale)

               FOD Sociale Zekerheid en Openbare Instellingen van sociale Zekerheid (SPF Sécurité Sociale et Institutions publiques de Sécurité Sociale)

               FOD Volksgezondheid, Veiligheid van de Voedselketen en Leefmilieu (SPF Santé publique, Sécurité de la Chaîne alimentaire et Environnement)

               FOD Justitie (SPF Justice)

               FOD Economie, KMO, Middenstand en Energie (SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie)

               Programmatorische Overheidsdienst Maatschappelijke Integratie, Armoedsbestrijding en sociale Economie (Service public de Programmation Intégration sociale, Lutte contre la pauvreté et Economie sociale)

               Programmatorische federale Overheidsdienst Duurzame Ontwikkeling (Service public fédéral de Programmation Développement durable)

               Programmatorische federale Overheidsdienst Wetenschapsbeleid (Service public fédéral de Programmation Politique scientifique)

               (ii)
                     Regie der Gebouwen (Régie des Bâtiments):

               Rijksinstituut voor de sociale Verzekeringen der Zelfstandigen (Institut national d'Assurance sociales pour travailleurs indépendants)

               Rijksinstituut voor Ziekte- en Invaliditeitsverzekering (Institut national d'Assurance Maladie-Invalidité)

               Rijksdienst voor Pensioenen (Office national des Pensions)

               Hulpkas voor Ziekte-en Invaliditeitsverzekering (Caisse auxiliaire d'Assurance Maladie-Invalidité)

               Fonds voor Beroepsziekten (Fond des Maladies professionnelles)

               Rijksdienst voor Arbeidsvoorziening (Office national de l'Emploi)

               De Post (La Poste)
                  44

               BULGÁRIA

               Администрация на Народното събрание (Nemzetgyűlési Hivatal)

               Администрация на Президента (Elnöki Hivatal)

               Администрация на Министерския съвет (A Minisztertanács Hivatala)

               Конституционен съд (Alkotmánybíróság)

               Министерство на външните работи (Külügyminisztérium)

               Министерство на извънредните ситуации (Vészhelyzetekért felelős Minisztérium)

               Министерство на държавната администрация и административната реформа (Az Állami Közigazgatásért és a Közigazgatási Reformért felelős Minisztérium)

               Министерство на земеделието и храните (Földművelésügyi és Élelmezésügyi Minisztérium)

               Министърът на здравеопазването (Egészségügyi Minisztérium)

               Министерство на икономиката и енергетиката (Gazdasági és Energiaügyi Minisztérium)

               Министерство на културата (Kulturális Minisztérium)

               Министерство на образованието и науката (Oktatási és Tudományügyi Minisztérium)

               Министерство на околната среда и водите (Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium)

               Министерство на правосъдието (Igazságügyi Minisztérium)

               Министерство на регионалното развитие и благоустройството (A Területfejlesztésért és a Közművekért felelős Minisztérium)

               Министерство на транспорта (Közlekedési Minisztérium)

               Министерство на труда и социалната политика (Munkaügyi és Szociálpolitikai Minisztérium)

               Министерство на финансите (Pénzügyminisztérium)

               държавни агенции, държавни комисии, изпълнителни агенции и други държавни институции, създадени със закон или с постановление на Министерския съвет, които имат функции във връзка с осъществяването на изпълнителната власт (állami szervek, állami bizottságok, végrehajtó szervek és egyéb állami hatóságok, amelyeket törvény vagy a végrehajtó hatalom gyakorlására irányuló minisztertanácsi rendelet hozott létre)

               Агенция за ядрено регулиране (Nukleáris Szabályozó Hivatal)

               Държавна комисия за енергийно и водно регулиране (Állami Energia- és Vízügyi Szabályozó Bizottság)

               Държавна комисия по сигурността на информацията (Állami Információbiztonsági Bizottság)

               Комисията за защита на конкуренцията (Versenyvédelmi Bizottság)

               Комисия за защита на личните данни (A személyes adatok védelmével foglalkozó bizottság)

               Комисия за защита от дискриминация (A megkülönböztetéssel szembeni védelemmel foglalkozó bizottság)

               Комисия за регулиране на съобщенията (Kommunikációs Szabályozó Bizottság)

               Комисия за финансов надзор (Pénzügyi Felügyeleti Bizottság)

               Патентно ведомство на Република България (A Bolgár Köztársaság Szabadalmi Hivatala)

               Сметна палата на Република България (A Bolgár Köztársaság Számvevőszéke)

               Агенция за приватизация (Privatizációs Ügynökség)

               Агенция за следприватизационен контрол (A privatizáció nyomon követésével foglalkozó ellenőrző hatóság)

               Български институт по метрология (Bolgár Metrológiai Intézet)

               Държавна агенция „Архиви” („Levéltári” Állami Ügynökség)

               Държавна агенция „Държавен резерв и военновременни запаси” („Állami tartalék-állomány és háborús tartalék” Állami Ügynökség)

               Държавна агенция за бежанците (Menekültügyi Állami Ügynökség)

               Държавна агенция за българите в чужбина (A külföldön élő bolgár állampolgárokért felelős állami ügynökség)

               Държавна агенция за закрила на детето (Gyermekvédelmi Állami Hivatal)

               Държавна агенция за информационни технологии и съобщения (Állami Információtechnológiai és Kommunikációs Ügynökség)

               Държавна агенция за метрологичен и технически надзор (Állami Mérésügyi és Műszaki Felügyeleti Ügynökség)

               Държавна агенция за младежта и спорта (Állami Ifjúsági és Sportügynökség)

               Държавна агенция по туризма (Állami Turisztikai Hivatal)

               Държавна комисия по стоковите борси и тържища (Állami Árutőzsde- és Piacfelügyeleti Bizottság)

               Институт по публична администрация и европейска интеграция (Közigazgatási és Európai Integrációs Intézet)

               Национален статистически институт (Nemzeti Statisztikai Hivatal)

               Агенция »Митници« (Vámhivatal)

               Агенция за държавна и финансова инспекция (Állami Pénzügyi Felügyeleti Hivatal)

               Агенция за държавни вземания (Állami követelések behajtásáért felelős hivatal)

               Агенция за социално подпомагане (Szociális Segélyek Hivatala)

               Агенция за хората с увреждания (Fogyatékkal Élő Személyek Hivatala)

               Агенция по вписванията (Nyilvántartási Hivatal)

               Агенция по енергийна ефективност (Energiahatékonysági Hivatal)

               Агенция по заетостта (Foglalkoztatási Hivatal)

               Агенция по геодезия, картография и кадастър (Geodéziai, Térképészeti és Földhivatal)

               Агенция по обществени поръчки (Közbeszerzési Hivatal)

               Българска агенция за инвестиции (Bolgár Beruházási Hivatal)

               Главна дирекция „Гражданска въздухоплавателна администрация” („Polgári Repülési Igazgatás” Főigazgatóság)

               Дирекция за национален строителен контрол (Nemzeti Építőipari Felügyelet Főigazgatósága)

               Държавна комисия по хазарта (Állami Szerencsejáték-bizottság)

               Изпълнителна агенция „Автомобилна администрация” („Járműigazgatás” Végrehajtó Ügynökség)

               Изпълнителна агенция „Борба с градушките” („Jégeső-elhárítás” Végrehajtó Ügynökség)

               Изпълнителна агенция „Българска служба за акредитация” („Bolgár Akkreditációs Szolgálat”)

               Изпълнителна агенция „Главна инспекция по труда” („Általános Munkaügyi Felügyelőség” Végrehajtó Ügynökség)

               Изпълнителна агенция „Железопътна администрация” („Vasúti Igazgatás” Végrehajtó Ügynökség)

               Изпълнителна агенция „Морска администрация” („Tengerészeti Hatóságok” Végrehajtó Ügynökség)

               Изпълнителна агенция „Национален филмов център” („Nemzeti Filmközpont” Végrehajtó Ügynökség)

               Изпълнителна агенция „Пристанищна администрация” („Kikötői Igazgatás” Végrehajtó Ügynökség)

               Изпълнителна агенция „Проучване и поддържане на река Дунав” („A Duna folyó feltárása és karbantartása” Végrehajtó Ügynökség)

               Фонд "Републиканска пътна инфраструктура" (Nemzeti Infrastruktúra-alap)

               Изпълнителна агенция за икономически анализи и прогнози (Gazdasági elemzéssel és előrejelzéssel foglalkozó végrehajtó ügynökség)

               Изпълнителна агенция за насърчаване на малките и средни предприятия (Kis- és középvállalkozásokat ösztönző végrehajtó ügynökség)

               Изпълнителна агенция по лекарствата (Végrehajtó Gyógyszerügynökség)

               Изпълнителна агенция по лозата и виното (Szőlészeti és Borászati Végrehajtó Ügynökség)

               Изпълнителна агенция по околна среда (Környezetvédelmi Végrehajtó Ügynökség)

               Изпълнителна агенция по почвените ресурси (A termőföld erőforrásaival foglalkozó végrehajtó ügynökség)

               Изпълнителна агенция по рибарство и аквакултури (Halászati és Akvakultúra Végrehajtó Ügynökség)

               Изпълнителна агенция по селекция и репродукция в животновъдството (Az állattenyésztésben alkalmazott kiválasztással és szaporítással foglalkozó végrehajtó ügynökség)

               Изпълнителна агенция по сортоизпитване, апробация и семеконтрол (Növényfajta-kísérletekkel, szántóföldi ellenőrzéssel és vetőmag-ellenőrzéssel foglalkozó végrehajtó ügynökség)

               Изпълнителна агенция по трансплантация (Transzplantációs Végrehajtó Ügynökség)

               Изпълнителна агенция по хидромелиорации (Hidromeliorációs Végrehajtó Ügynökség)

               Комисията за защита на потребителите (Fogyasztóvédelmi Bizottság)

               Контролно-техническата инспекция (Ellenőrzéstechnikai Felügyelőség)

               Национална агенция за приходите (Nemzeti Bevételek Hivatala)

               Национална ветеринарномедицинска служба (Nemzeti Állategészségügyi Szolgálat)

               Национална служба за растителна защита (Nemzeti Növényvédelmi Szolgálat)

               Национална служба по зърното и фуражите (Nemzeti Gabona- és Takarmányszolgálat)

               Държавна агенция по горите (Állami Erdészeti Hivatal)

               Висшата атестационна комисия (Magasszintű Tanúsítási Bizottság)

               Национална агенция за оценяване и акредитация (Nemzeti Értékelési és Akkreditációs Ügynökség)

               Националната агенция за професионално образование и обучение (Nemzeti Szakoktatási és Szakképzési Ügynökség)

               Национална комисия за борба с трафика на хора (Az emberkereskedelem elleni küzdelem nemzeti bizottsága)

               Дирекция „Материално-техническо осигуряване и социално обслужване” на Министерство на вътрешните работи („Anyagi-technikai biztosítás és szociális szolgálat” Igazgatósága a Belügyminisztériumban)

               Дирекция „Оперативно издирване” на Министерство на вътрешните работи („Operatív nyomozás” Igazgatóság a Belügyminisztériumban)

               Дирекция „Финансово-ресурсно осигуряване” на Министерство на вътрешните работи („Pénzügyi és Forrásbiztosítás” Igazgatóság a Belügyminisztériumban)

               Изпълнителна агенция „Военни клубове и информация” („Katonai klubok és információk” végrehajtó ügynökség)

               Изпълнителна агенция „Държавна собственост на Министерството на отбраната” („Állami tulajdon a Honvédelmi Minisztériumban” végrehajtó ügynökség)

               Изпълнителна агенция „Изпитвания и контролни измервания на въоръжение, техника и имущества”(„Fegyverek, berendezések és vagyontárgyak tesztelési és ellenőrzési mérései” végrehajtó ügynökség)

               Изпълнителна агенция „Социални дейности на Министерството на отбраната” („Szociális tevékenységek a Honvédelmi Minisztériumban” végrehajtó ügynökség)

               Национален център за информация и документация (Nemzeti információs és dokumentációs központ)

               Национален център по радиобиология и радиационна защита (Nemzeti Radiobiológiai és Sugárvédelmi Központ)

               Национална служба "Полиция" (Nemzeti „Rendőrségi” Hivatal)

               Национална служба "Пожарна безопасност и защита на населението" (Nemzeti Népességi Tűzbiztonsági és -védelmi Hivatal)

               Национална служба за съвети в земеделието (Nemzeti Mezőgazdasági Tanácsadó Szolgálat)

               Служба „Военна информация” (Katonai információs szolgálat)

               Служба „Военна полиция” (Katonai Rendőrség)

               Авиоотряд 28 (28-as légi egység)

               CSEHORSZÁG

               Ministerstvo dopravy (Közlekedési Minisztérium)

               Ministerstvo financí (Pénzügyminisztérium)

               Ministerstvo kultury (Kulturális Minisztérium)

               Ministerstvo pro místní rozvoj (Regionális Fejlesztési Minisztérium)

               Ministerstvo práce a sociálních věcí (Munkaügyi és Szociális Minisztérium)

               Ministerstvo průmyslu a obchodu (Ipari és Kereskedelmi Minisztérium)

               Ministerstvo spravedlnosti (Igazságügyi Minisztérium)

               Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy (Oktatás-, Ifjúság- és Sportügyi Minisztérium)

               Ministerstvo zahraničních věcí (Külügyminisztérium)

               Ministerstvo zdravotnictví (Egészségügyi Minisztérium)

               Ministerstvo zemědělství (Mezőgazdasági Minisztérium)

               Ministerstvo životního prostředí (Környezetvédelmi Minisztérium)

               Poslanecká sněmovna PČR (A Cseh Köztársaság Parlamentjének Képviselőháza)

               Senát PČR (A Cseh Köztársaság Parlamentjének Szenátusa)

               Kancelář prezidenta (Elnöki Hivatal)

               Český statistický úřad (Cseh Statisztikai Hivatal)

               Český úřad zeměměřičský a katastrální (Cseh Földmérési, Térképészeti és Földnyilvántartási Hivatal)

               Úřad průmyslového vlastnictví (Iparjogvédelmi Hivatal)

               Úřad pro ochranu osobních údajů (Személyesadat-védelmi Hivatal)

               Česká akademie věd (A Cseh Köztársaság Tudományos Akadémiája)

               Český báňský úřad (Cseh Bányászati Hatóság)

               Úřad pro ochranu hospodářské soutěže (Versenyvédelmi Hivatal)

               Správa státních hmotných rezerv (Állami Anyagi Tartalékok Adminisztrációja)

               Státní úřad pro jadernou bezpečnost (Állami Nukleáris Biztonsági Hivatal)

               Energetický regulační úřad (Energiaszabályozó Hivatal)

               Úřad vlády České republiky (A Cseh Köztársaság Kormányhivatala)

               Ústavní soud (Alkotmánybíróság)

               Nejvyšší soud (Legfelsőbb Bíróság)

               Nejvyšší správní soud (Közigazgatási Bíróság Legfelsőbb Bírósága)

               Nejvyšší státní zastupitelství (Legfőbb Ügyészi Hivatal)

               Nejvyšší kontrolní úřad (Legfőbb Ellenőrző Hivatal)

               Kancelář Veřejného ochránce práv (Az állampolgári jogok biztosának hivatala)

               Grantová agentura České republiky (A Cseh Köztársaság Támogatási Ügynöksége)

               Státní úřad inspekce práce (Állami Munkafelügyeleti Hivatal)

               Český telekomunikační úřad (Cseh Távközlési Hivatal)

               Ředitelství silnic a dálnic ČR (ŘSD) (A Cseh Köztársaság Közúti és Autópálya Igazgatósága)

               DÁNIA

               Folketinget (Dán Parlament)

               Rigsrevisionen (Állami Számvevőszék)

               Statsministeriet (Miniszterelnöki Hivatal)

               Udenrigsministeriet (Külügyminisztérium)

               Beskæftigelsesministeriet - 5 styrelser og institutioner (Foglalkoztatási Minisztérium - 5 hivatal és intézmény)

               Domstolsstyrelsen (Bírósági igazgatás)

               Finansministeriet - 5 styrelser og institutioner (Pénzügyminisztérium - 5 hivatal és intézmény)

               Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse - Adskillige styrelser og institutioner, herunder Statens Serum Institut (Belügy- és Egészségügyi Minisztérium - különböző ügynökségek és intézmények, beleértve az Állami Oltóanyag Intézetet)

               Justitsministeriet - Rigspolitichefen, anklagemyndigheden samt 1 direktorat og et antal styrelser (Igazságügyi Minisztérium - Rendőrparancsnok, 1 igazgatóság és számos hivatal)

               Kirkeministeriet - 10 stiftsøvrigheder (Egyházi Ügyek Minisztériuma – 10 egyházmegyei szerv)

               Kulturministeriet - 4 styrelser samt et antal statsinstitutioner (Kulturális Minisztérium – 4 osztály és számos intézmény)

               Miljøministeriet – 5 styrelser (Környezetvédelmi Minisztérium – 5 ügynökség)

               Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri - 4 direktorater og institutioner (Élelmezésügyi, Mezőgazdasági és Halászati Minisztérium - 4 igazgatóság és intézmények)

               Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling – Adskillige styrelser og institutioner, Forskningscenter Risø og Statens uddannelsesbygninger (Tudományos, Technológiai és Innovációs Minisztérium - több hivatal és intézmény, köztük a Risoe Országos Laboratórium és a dán országos kutatási és oktatási intézmények)

               Skatteministeriet - 1 styrelse og institutioner (Adóügyi Minisztérium - 1 ügynökség és számos intézmény)

               Velfærdsministeriet - 3 styrelser og institutioner (Népjólléti Minsiztérium - 3 ügynökség és számos intézmény)

               Transportministeriet - 7 styrelser og institutioner, herunder Øresundsbrokonsortiet (Közlekedési Minisztérium - 7 ügynökség és számos intézmény, köztük az Øresundsbrokonsortiet)

               Undervisningsministeriet - 3 styrelser, 4 undervisningsinstitutioner og 5 andre institutioner (Oktatási Minisztérium - három hivatal, négy oktatási intézmény, öt egyéb intézmény)

               Økonomi- og Erhvervsministeriet - Adskillige styrelser og institutioner (Gazdasági és Vállalkozásügyi Minisztérium – több ügynökség és intézmény)

               Klima- og Energiministeriet - 3 styrelser og institutioner (Klímaügyi és Energetikai Minisztérium – 3 ügynökség és intézmények)

               NÉMETORSZÁG

               Auswärtiges Amt (Szövetségi Külügyminisztérium)

               Bundeskanzleramt (Szövetségi kancellária)

               Bundesministerium für Arbeit und Soziales (Szövetségi Munka- és Szociális Ügyi Minisztérium)

               Bundesministerium für Bildung und Forschung (Szövetségi Oktatási és Kutatási Minisztérium)

               Bundesministerium für Ernährung, Landwirtschaft und Verbraucherschutz (Szövetségi Élelmezésügyi, Mezőgazdasági és Fogyasztóvédelmi Minisztérium)

               Bundesministerium der Finanzen (Szövetségi Pénzügyminisztérium)

               Bundesministerium für Gesundheit (Szövetségi Egészségügyi Minisztérium)

               Bundesministerium für Familie, Senioren, Frauen und Jugend (Szövetségi Családügyi, Idősügyi, Nőügyi és Ifjúsági Minisztérium)

               Bundesministerium der Justiz (Szövetségi Igazságügyi Minisztérium)

               Bundesministerium für Verkehr, Bau und Stadtentwicklung (Szövetségi Közlekedési, Építésügyi és Városfejlesztési Minisztérium)

               Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie (Szövetségi Gazdasági és Technológiai Minisztérium)

               Bundesministerium für wirtschaftliche Zusammenarbeit und Entwicklung (Szövetségi Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Minisztérium)

               Bundesministerium der Verteidigung (Szövetségi Védelmi Minisztérium)

               Bundesministerium für Umwelt, Naturschutz und Reaktorsicherheit (Szövetségi Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Nukleáris Biztonsági Minisztérium)

               ÉSZTORSZÁG

               Vabariigi Presidendi Kantselei (Az Észt Köztársaság Elnöki Hivatala)

               Eesti Vabariigi Riigikogu (Az Észt Köztársaság Parlamentje)

               Eesti Vabariigi Riigikohus (Az Észt Köztársaság Legfelsőbb Bírósága)

               Riigikontroll (Az Észt Köztársaság Állami Számvevőszéke)

               Õiguskantsler (Jogi Kancellár)

               Riigikantselei (Állami Kancellári Hivatal)

               Rahvusarhiiv (Észtország Nemzeti Levéltára)

               Haridus- ja Teadusministeerium (Oktatási és Kutatási Minisztérium)

               Justiitsministeerium (Igazságügyi Minisztérium)

               Keskkonnaministeerium (Környezetvédelmi Minisztérium)

               Kultuuriministeerium (Kulturális Minisztérium)

               Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium (Gazdasági és Hírközlési Minisztérium)

               Põllumajandusministeerium (Mezőgazdasági Minisztérium)

               Rahandusministeerium (Pénzügyminisztérium)

               Sotsiaalministeerium (Szociálpolitikai Minisztérium)

               Välisministeerium (Külügyminisztérium)

               Keeleinspektsioon (Nyelvi Felügyelőség)

               Riigiprokuratuur (Ügyészség)

               Teabeamet (Információs Testület)

               Maa-amet (Észt Földművesügyi Hivatal)

               Keskkonnainspektsioon (Környezetvédelmi Felügyelőség)

               Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskus (Erdővédelmi és -művelési Központ)

               Muinsuskaitseamet (Nemzeti Örökségi Hivatal)

               Patendiamet (Szabadalmi Hivatal)

               Tehnilise Järelevalve Amet (Észt Műszaki Felügyeleti Hatóság)

               Tarbijakaitseamet (Fogyasztóvédelmi Hivatal)

               Riigihangete Amet (Közbeszerzési Hivatal)

               Taimetoodangu Inspektsioon (Növénytermesztési Felügyelőség)

               Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (Mezőgazdasági Regiszterek és Adatok Hivatala)

               Veterinaar- ja Toiduamet (Állategészségügyi és Élelmiszer-ellenőrzési Hivatal)

               Konkurentsiamet (Észt Versenyhivatal)

               Maksu- ja Tolliamet (Adó- és Vámhivatal)

               Statistikaamet (Észt Statisztikai Hivatal)

               Kodakondsus- ja Migratsiooniamet (Állampolgársági és Migrációs Hivatal)

               Piirivalveamet (Nemzeti Határőrizeti Hatóság)

               Politseiamet (Nemzeti Rendőri Bizottság)

               Eesti Kohtuekspertiisi ja Instituut (Igazságügyi Szakértői Központ)

               Keskkriminaalpolitsei (Központi Bűnügyi Rendőrség)

               Päästeamet (Mentési Bizottság)

               Andmekaitse Inspektsioon (Észt Adatvédelmi Felügyelet)

               Ravimiamet (Állami Gyógyszerészeti Hivatal)

               Sotsiaalkindlustusamet (Társadalombiztosítási Testület)

               Tööturuamet (Munkaerőpiaci Testület)

               Tervishoiuamet (Egészségügyi ellátásért felelős bizottság)

               Tervisekaitseinspektsioon (Egészségvédelmi Felügyelőség)

               Tööinspektsioon (Munkaügyi Felügyelőség)

               Lennuamet (Észt Polgári Repülési Igazgatás)

               Maanteeamet (Észt Közúti Igazgatás)

               Veeteede Amet (Tengerészeti Hatóság)

               Julgestuspolitsei (Központi Bűnüldözési Rendőrség)

               ÍRORSZÁG

               President's Establishment (Elnöki Hivatal)

               Houses of the Oireachtas (Parlament)

               Department of the Taoiseach (Miniszterelnök)

               Central Statistics Office (Központi Statisztikai Hivatal)

               Department of Finance (Pénzügyminisztérium)

               Office of the Comptroller and Auditor General (A Számvevőszék Elnökének Hivatala)

               Office of the Revenue Commissioners (A Bevételi Biztosok Hivatala, pénzügyi igazgatás)

               Office of Public Works (Közmunkaügyi Hivatal)

               State Laboratory (Állami Laboratórium)

               Office of the Attorney General (A Legfőbb Ügyész Hivatala)

               Office of the Director of Public Prosecutions (Az Ügyészség Igazgatói Hivatala)

               Valuation Office (Értékbecslő Hivatal)

               Commission for Public Service Appointments (Közszolgáltatásokért felelős tisztviselők kinevezésével foglalkozó bizottság)

               Office of the Ombudsman (Az Ombudsman Hivatala)

               Chief State Solicitor’s Office (Államügyészi Hivatal)

               Department of Justice, Equality and Law Reform (Igazságügyi, Egyenlőségi és Jogi Reformügyi Minisztérium)

               Courts Service (Bírósági Szolgálat)

               Office of the Commissioners of Charitable Donations and Bequests (Jótékony Felajánlások és Adományok Biztosainak Hivatala)

               Department of the Environment, Heritage and Local Government (Környezetvédelmi, Örökségvédelmi és Önkormányzatügyi Minisztérium)

               Department of Education and Science (Oktatás- és Tudományügyi Minisztérium)

               Department of Communications, Energy and Natural Resources (Kommunikációs, Energiaügyi és Természeti Erőforrások Minisztériuma)

               Department of Agriculture, Fisheries and Food (Mezőgazdasági, Halászati és Élelmezésügyi Minisztérium)

               Department of Transport (Közlekedési Minisztérium)

               Department of Health and Children (Egészség- és Gyermekügyi Minisztérium)

               Department of Enterprise, Trade and Employment (Vállalkozási, Kereskedelmi és Munkaügyi Minisztérium)

               Department of Arts, Sports and Tourism (Művészeti, Sport- és Idegenforgalmi Minisztérium)

               Department of Foreign Affairs (Külügyminisztérium)

               Department of Social and Family Affairs (Szociális és Családügyi Minisztérium)

               Department of Community, Rural and Gaeltacht Affairs – (ír nyelvű régiók) (Közösségi, Vidékfejlesztési Ügyek és Gael Nyelvű Régiók Minisztériuma)

               Arts Council (Művészeti Tanács)

               National Gallery (Nemzeti Galéria)

               GÖRÖGORSZÁG

               Υπουργείο Εξωτερικών (Külügyminisztérium)

               Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών (Gazdasági és Pénzügyminisztérium)

               Υπουργείο Ανάπτυξης (Fejlesztési Minisztérium)

               Υπουργείο Δικαιοσύνης (Igazságügyi Minisztérium)

               Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων (Oktatási és Egyházügyi Minisztérium)

               Υπουργείο Πολιτισμού (Kulturális Minisztérium)

               Υπουργείο Υγείας και Κοινωνικής Αλληλεγγύης (Egészségügyi és Társadalmi Szolidaritási Minisztérium)

               Υπουργείο Περιβάλλοντος, Χωροταξίας και Δημοσίων Έργων (Környezetvédelmi, Területrendezési és a Közmunkáért felelős Minisztérium)

               Υπουργείο Απασχόλησης και Κοινωνικής Προστασίας (Foglalkoztatási és Szociális Védelmi Minisztérium)

               Υπουργείο Μεταφορών και Επικοινωνιών (Közlekedési és Hírközlési Minisztérium)

               Υπουργείο Αγροτικής Ανάπτυξης και Τροφίμων (Vidékfejlesztési és Élelmezésügyi Minisztérium)

               Υπουργείο Εμπορικής Ναυτιλίας, Αιγαίου και Νησιωτικής Πολιτικής (Kereskedelmi tengerhajózással, az Égei-tengerrel és a szigetekkel kapcsolatos politikával foglalkozó minisztérium)

               Υπουργείο Μακεδονίας- Θράκης (Macedónia és Thrákia Minisztériuma)

               Γενική Γραμματεία Επικοινωνίας (Kommunikációs Főtitkárság)

               Γενική Γραμματεία Ενημέρωσης (Információs Főtitkárság)

               Γενική Γραμματεία Νέας Γενιάς (Ifjúsági Főtitkárság)

               Γενική Γραμματεία Ισότητας (Esélyegyenlőségi Főtitkárság)

               Γενική Γραμματεία Κοινωνικών Ασφαλίσεων (Társadalombiztosítási Főtitkárság)

               Γενική Γραμματεία Απόδημου Ελληνισμού (Külföldön Élő Görögökkel Foglalkozó Főtitikárság)

               Γενική Γραμματεία Βιομηχανίας (Ipari Főtitkárság)

               Γενική Γραμματεία Έρευνας και Τεχνολογίας (Kutatási és Technológiai Főtitkárság)

               Γενική Γραμματεία Αθλητισμού (Sportügyi Főtitikárság)

               Γενική Γραμματεία Δημοσίων Έργων (Közmunkáért felelős Főtitkárság)

               Γενική Γραμματεία Εθνικής Στατιστικής Υπηρεσίας Ελλάδος (Nemzeti Statisztikai Hivatal)

               Εθνικό Συμβούλιο Κοινωνικής Φροντίδας (Nemzeti Népjóléti Tanács)

               Οργανισμός Εργατικής Κατοικίας (Munkavállalók Lakásügyi Szervezete)

               Εθνικό Τυπογραφείο (Nemzeti Nyomda)

               Γενικό Χημείο του Κράτους (Állami Főlaboratórium)

               Ταμείο Εθνικής Οδοποιίας (Görög Autópályaalap)

               Εθνικό Καποδιστριακό Πανεπιστήμιο Αθηνών (Athéni Egyetem)

               Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (Thessaloniki Egyetem)

               Δημοκρίτειο Πανεπιστήμιο Θράκης (Thrákiai Egyetem)

               Πανεπιστήμιο Αιγαίου (Égei-tengeri Egyetem)

               Πανεπιστήμιο Ιωαννίνων (Ioanninai Egyetem)

               Πανεπιστήμιο Πατρών (Patrasi Egyetem)

               ανεπιστήμιο Μακεδονίας (Macedóniai Egyetem)

               Πολυτεχνείο Κρήτης (Krétai Műszaki Főiskola)

               Σιβιτανίδειος Δημόσια Σχολή Τεχνών και Επαγγελμάτων (Sivitanidios Műszaki Iskola)

               Αιγινήτειο Νοσοκομείο (Eginitio Kórház)

               Αρεταίειο Νοσοκομείο (Areteio Kórház)

               Εθνικό Κέντρο Δημόσιας Διοίκησης (Országos Közigazgatási Központ)

               Οργανισμός Διαχείρισης Δημοσίου Υλικού (Α.Ε. llami Anyaggazdálkodási Szervezet)

               Οργανισμός Γεωργικών Ασφαλίσεων (Mezőgazdasági Termelők Biztosítási Szervezete)

               Οργανισμός Σχολικών Κτιρίων (Iskolaépítő Szervezet)

               Ελληνική Επιτροπή Ατομικής Ενέργειας (Görög Atomenergia-bizottság)

               Γενική Γραμματεία Εκπαίδευσης Ενηλίκων (Továbbképzési Főtitkárság)

               Γενική Γραμματεία Εμπορίου (Kereskedelmi Főtitkárság)

               Ελληνικά Ταχυδρομεία (Görög Posta – EL. TA)

               SPANYOLORSZÁG

               Presidencia de Gobierno

               Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación

               Ministerio de Justicia

               Ministerio de Economía y Hacienda

               Ministerio de Fomento

               Ministerio de Educación y Ciencia

               Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

               Ministerio de Trabajo y Asuntos Sociales

               Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

               Ministerio de la Presidencia

               Ministerio de Administraciones Públicas

               Ministerio de Cultura

               Ministerio de Sanidad y Consumo

               Ministerio de Medio Ambiente

               Ministerio de Vivienda

               FRANCIAORSZÁG

               (i)
                     Ministères:

               Services du Premier Ministre

               Ministère chargé de la santé, de la jeunesse et des sports

               Ministère chargé de la justice

               Ministère chargé des affaires étrangères et européennes

               Ministère chargé de l'éducation nationale

               Ministère chargé de l'économie, des finances et de l'emploi

               Secrétariat d'État aux transports

               Secrétariat d'État aux entreprises et au commerce extérieur

               Ministère chargé du travail, des relations sociales et de la solidarité

               Ministère chargé de la culture et de la communication

               Ministère chargé du budget, des comptes publics et de la fonction publique

               Ministère chargé de l'agriculture et de la pêche

               Ministère chargé de l'enseignement supérieur et de la recherche

               Ministère chargé de l'écologie, du développement et de l'aménagement durables

               Secrétariat d'État à la fonction publique

               Ministère chargé du logement et de la ville

               Secrétariat d'État à la coopération et à la francophonie

               Secrétariat d'État à l'outre-mer

               Secrétariat d'État à la jeunesse et aux sports et de la vie associative

               Secrétariat d'État aux anciens combattants

               Ministère chargé de l'immigration, de l'intégration, de l'identité nationale et du co‑développement

               Secrétariat d'État en charge de la prospective et de l'évaluation des politiques publiques

               Secrétariat d'État aux affaires européennes

               Secrétariat d'État aux affaires étrangères et aux droits de l'homme

               Secrétariat d'État à la consommation et au tourisme

               Secrétariat d'État à la politique de la ville

               Secrétariat d'État à la solidarité

               Secrétariat d'État en charge de l'emploi

               Secrétariat d'État en charge du commerce, de l'artisanat, des PME, du tourisme et des services

               Secrétariat d'État en charge du développement de la région-capitale

               Secrétariat d'État en charge de l'aménagement du territoire

               (ii)
                     Établissements publics nationaux:

               Académie de France à Rome

               Académie de marine

               Académie des sciences d'outre-mer

               Agence Centrale des Organismes de Sécurité Sociale - A.C.O.S.S.

               Agences de l'eau

               Agence de biomédecine

               Agence pour l'enseignement du français à l'étranger

               Agence française de sécurité sanitaire des aliments

               Agence française de sécurité sanitaire de l'environnement et du travail

               Agence nationale de l'accueil des étrangers et des migrations

               Agence Nationale pour l'Amélioration des Conditions de Travail - ANACT

               Agence Nationale pour l'Amélioration de l'Habitat - ANAH

               Agence nationale pour la cohésion sociale et l'égalité des chances

               Agence nationale pour la garantie des droits des mineurs

               Agence Nationale pour l'Indemnisation des Français d'Outre-Mer - ANIFOM

               Assemblée Permanente des Chambres d'Agriculture - APCA

               Bibliothèque nationale de France

               Bibliothèque nationale et universitaire de Strasbourg

               Caisse des dépôts et consignations

               Caisse Nationale des Autoroutes - CNA

               Caisse Nationale Militaire de Sécurité Sociale - CNMSS

               Caisse de garantie du logement locatif social

               Casa de Velasquez

               Centre d'enseignement zootechnique

               Centre d'études de l'emploi

               Centre hospitalier national des Quinze-Vingts

               Centre international d'études supérieures en sciences agronomiques - Montpellier Sup Agro

               Centre des liaisons européennes et internationales de sécurité sociale

               Centre des monuments nationaux

               Centre national d'art et de culture Georges Pompidou

               Centre national des arts plastiques

               Centre national de la cinématographie

               Institut national supérieur de formation et de recherche pour l'éducation des jeunes handicapés et les enseignements adaptés

               Centre national d'Études et d'expérimentation du Machinisme Agricole, du Génie Rural, des Eaux et des Forêts - CEMAGREF

               École nationale supérieure de Sécurité Sociale

               Centre national du livre

               Centre national de documentation pédagogique

               Centre National des Oeuvres Universitaires et Scolaires - CNOUS

               Centre national professionnel de la propriété forestière

               Centre National de la Recherche Scientifique - C.N.R.S

               Centres d'Éducation Populaire et de Sport - CREPS

               Centres Régionaux des Oeuvres Universitaires - CROUS

               Collège de France

               Conservatoire de l'espace littoral et des rivages lacustres

               Conservatoire national des arts et métiers

               Conservatoire national supérieur de musique et de danse de Paris

               Conservatoire national supérieur de musique et de danse de Lyon

               Conservatoire national supérieur d'art dramatique

               École centrale de Lille

               École centrale de Lyon

               École centrale des arts et manufactures

               École française d'archéologie d'Athènes

               École française d'Extrême-Orient

               École française de Rome

               École des hautes études en sciences sociales

               École du Louvre

               École nationale d'administration

               École Nationale de l'Aviation Civile - ENAC

               École nationale des Chartes

               École nationale d'équitation

               École nationale du génie de l'eau et de l'environnement de Strasbourg

               Écoles nationales d'ingénieurs

               École nationale d'ingénieurs des industries des techniques agricoles et alimentaires de Nantes

               Écoles nationales d'ingénieurs des travaux agricoles

               École nationale de la magistrature

               Écoles nationales de la marine marchande

               École Nationale de la Santé Publique - ENSP

               École nationale de ski et d'alpinisme

               École nationale supérieure des arts décoratifs

               École nationale supérieure des arts et industries textiles Roubaix

               École nationale supérieure des arts et techniques du théâtre

               Écoles nationales supérieures d'arts et métiers

               École nationale supérieure des beaux-arts

               École nationale supérieure de céramique industrielle

               École Nationale Supérieure de l'Électronique et de ses Applications - ENSEA

               École nationale supérieure des sciences de l'information et des bibliothécaires

               Écoles nationales vétérinaires

               École nationale de voile

               Écoles normales supérieures

               École polytechnique

               École de viticulture - Avize - Marne

               Établissement national d'enseignement agronomique de Dijon

               Établissement National des Invalides de la Marine - ENIM

               Établissement national de bienfaisance Koenigswarter

               Fondation Carnegie

               Fondation Singer-Polignac

               Haras nationaux

               Hôpital national de Saint-Maurice

               Institut français d'archéologie orientale du Caire

               Institut géographique national

               Institut national des appellations d'origine

               Institut national des hautes études de sécurité

               Institut de veille sanitaire

               Institut national d'enseignement supérieur et de recherche agronomique et agroalimentaire de Rennes

               Institut National d'Études Démographiques - I.N.E.D

               Institut national d'horticulture

               Institut national de la jeunesse et de l'éducation populaire

               Institut national des jeunes aveugles — Paris

               Institut national des jeunes sourds — Bordeaux

               Institut national des jeunes sourds — Chambéry

               Institut national des jeunes sourds — Metz

               Institut national des jeunes sourds — Paris

               Institut National de Physique Nucléaire et de Physique des Particules - I.N.P.N.P.P

               Institut national de la propriété industrielle

               Institut National de la Recherche Agronomique - I.N.R.A

               Institut National de la Recherche Pédagogique - I.N.R.P

               Institut National de la Santé et de la Recherche Médicale - I.N.S.E.R.M

               Institut National d'Histoire de l'Art - I.N.H.A.

               Institut national des sciences de l'univers

               Institut national des sports et de l'éducation physique

               Instituts nationaux polytechniques

               Instituts nationaux des sciences appliquées

               Institut National de Recherche en Informatique et en Automatique - INRIA

               Institut National de Recherche sur les Transports et leur Sécurité - INRETS

               Institut de recherche pour le développement

               Instituts régionaux d'administration

               Institut des sciences et des industries du vivant et de l'environnement - Agro Paris Tech

               Institut supérieur de mécanique de Paris

               Institut universitaires de Formation des Maîtres

               Musée de l'armée

               Musée Gustave-Moreau

               Musée du Quai Branly

               Musée national de la marine

               Musée national J.-J.-Henner

               Musée national de la Légion d'honneur

               Musée de la Poste

               Muséum national d'histoire naturelle

               Musée Auguste-Rodin

               Observatoire de Paris

               Office français de protection des réfugiés et apatrides

               Office National des Anciens Combattants et des Victimes de Guerre - ONAC

               Office national de la chasse et de la faune sauvage

               Office national de l'eau et des milieux aquatiques

               Office National d'Information sur les Enseignements et les Professions - ONISEP

               Office universitaire et culturel français pour l'Algérie

               Palais de la découverte

               Parcs nationaux

               Universités

               (iii)
                     Institutions, autorités et juridictions indépendantes:

               Autorité de contrôle des assurances et des mutuelles

               Autorité de contrôle des nuisances sonores aéroportuaires

               Autorité de régulation des communications électroniques et des postes

               Comité national d'évaluation des établissements publics à caractère scientifique, culturel et professionnel

               Défenseur des enfants

               Haute autorité de lutte contre les discriminations et pour l'égalité

               Haute autorité de santé

               Médiateur de la République

               (iv)
                     Autres organismes publics nationaux:

               Union des Groupements d'Achats Publics - UGAP

               Agence Nationale Pour l'Emploi - A.N.P.E

               Autorité indépendante des marchés financiers

               Caisse Nationale des Allocations Familiales - CNAF

               Caisse Nationale d'Assurance Maladie des Travailleurs Salariés - CNAMS

               Caisse Nationale d'Assurance-Vieillesse des Travailleurs Salariés – CNAVTS

               HORVÁTORSZÁG

               Hrvatski sabor (Horvátország Parlamentje)

               Predsjednik Republike Hrvatske (A Horvát Köztársaság elnöke)

               Ured predsjednika Republike Hrvatske (a horvát köztársasági elnök hivatala)

               Ured predsjednika Republike Hrvatske po prestanku obnašanja dužnosti (a horvát köztársasági elnök hivatala a hivatali idő lejárta után)

               Vlada Republike Hrvatske (a Horvát Köztársaság kormánya)

               Uredi Vlade Republike Hrvatske (a Horvát Köztársaság kormányának hivatalai)

               Ministarstvo gospodarstva (Gazdasági Minisztérium)

               Ministarstvo regionalnoga razvoja i fondova Europske unije (Regionális Fejlesztések és Uniós Támogatások Minisztériuma)

               Ministarstvo financija (Pénzügyminisztérium)

               Ministarstvo vanjskih i europskih poslova (Külügy- és Európaügyi Minisztérium)

               Ministarstvo pravosuđa (Igazságügyi Minisztérium)

               Ministarstvo uprave (Közigazgatási Minisztérium)

               Ministarstvo poduzetništva i obrta (Vállalkozásügyi és Kézműipari Minisztérium)

               Ministarstvo rada i mirovinskog sustava (Munkaügyi és a nyugdíjrendszerért felelős Minisztérium)

               Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture (Tengerügyi, Közlekedési és Infrastrukturális Minisztérium)

               Ministarstvo poljoprivrede (Mezőgazdasági Minisztérium)

               Ministarstvo turizma (Idegenforgalmi Minisztérium)

               Ministarstvo zaštite okoliša i prirode (Környezet- és Természetvédelmi Minisztérium)

               Ministarstvo graditeljstva i prostornoga uređenja (Építésügyi és Területtervezési Minisztérium)

               Ministarstvo branitelja (Veteránügyi Minisztérium)

               Ministarstvo socijalne politike i mladih (Szociálpolitikai és Ifjúsági Minisztérium)

               Ministarstvo zdravlja (Egészségügyi Minisztérium)

               Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta (Tudományos, Oktatási és Sportminisztérium)

               Ministarstvo kulture (Kulturális Minisztérium)

               Državne upravne organizacije (Államigazgatási szervezetek)

               Uredi državne uprave u županijama (Megyei államigazgatási szervezetek)

               Ustavni sud Republike Hrvatske (a Horvát Köztársaság Alkotmánybírósága)

               Vrhovni sud Republike Hrvatske (a Horvát Köztársaság Legfelsőbb Bírósága)

               Sudovi (bíróságok)

               Državno sudbeno vijeće (Állami Igazságügyi Tanács)

               Državna odvjetništva (Államügyészi hivatalok)

               Državnoodvjetničko vijeće (Államügyészi Tanács)

               Pravobraniteljstva (Ombudsmani Hivatal)

               Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave (A közbeszerzési eljárások felügyeletével megbízott állami bizottság)

               Državne agencije i uredi (Állami ügynökségek és hivatalok)

               Državni ured za reviziju (Állami Számvevőszék)

               OLASZORSZÁG

               (i)
                     Beszerzést végző szervek:

               Presidenza del Consiglio dei Ministri (Minisztertanács Elnöksége)

               Ministero degli Affari Esteri (Külügyminisztérium)

               Ministero della Giustizia e Uffici giudiziari – esclusi i giudici di pace (Igazságügyi Minisztérium és Bírósági Hivatalok – a giudici di pace kivételével)

               Ministero dell'Economia e delle Finanze (Gazdasági és Pénzügyminisztérium)

               Ministero dello Sviluppo Economico (Gazdasági Fejlesztési Minisztérium)

               Ministero del Commercio internazionale (Nemzetközi Kereskedelmi Minisztérium)

               Ministero delle Comunicazioni (Hírközlési Minisztérium)

               Ministero delle Politiche Agricole e Forestali (Mezőgazdasági és Erdészeti Szakpolitikai Minisztérium)

               Ministero dell'Ambiente e Tutela del Territorio e del Mare (Környezetvédelmi, Föld- és Tengerügyi Minisztérium)

               Ministero delle Infrastrutture (Infrastrukturális Minisztérium)

               Ministero dei Trasporti (Közlekedési Minisztérium)

               Ministero del Lavoro e delle politiche sociali e della Previdenza sociale (Munkaügyi, Szociálpolitikai és Társadalombiztosítási Minisztérium)

               Ministero della Solidarietà sociale (Szociális Szolidaritási Minisztérium)

               Ministero della Salute (Egészségügyi Minisztérium)

               Ministero dell' Istruzione dell' università e della ricerca (Felsőoktatási és Tudományos Kutatási Minisztérium)

               Ministero per i Beni e le Attività culturali comprensivo delle sue articolazioni periferiche (Örökségvédelmi és Kulturális Minisztérium, ideértve alárendelt szerveit)

               (ii)
                     Más nemzeti közjogi intézmények:

               CONSIP (Concessionaria Servizi Informatici Pubblici)
                  45

               CIPRUS

               Προεδρία και Προεδρικό Μέγαρο (Elnökség és Elnökségi Palota)

               Γραφείο Συντονιστή Εναρμόνισης (Jogharmonizációs Koordinációs Hivatal)

               Υπουργικό Συμβούλιο (Miniszterek Tanácsa)

               Βουλή των Αντιπροσώπων (Képviselőház)

               Δικαστική Υπηρεσία (Igazságügyi Szolgálat)

               Νομική Υπηρεσία της Δημοκρατίας (Köztársaság Jogi Hivatala)

               Ελεγκτική Υπηρεσία της Δημοκρατίας (A Köztársaság Számvevőszéke)

               Επιτροπή Δημόσιας Υπηρεσίας (Közszolgálati Bizottság)

               Επιτροπή Εκπαιδευτικής Υπηρεσίας (Oktatási Szolgálat Bizottsága)

               Γραφείο Επιτρόπου Διοικήσεως (A Közigazgatási Biztos Hivatala (Ombudsman))

               Επιτροπή Προστασίας Ανταγωνισμού (Versenyvédelmi Bizottság)

               Υπηρεσία Εσωτερικού Ελέγχου (Belső Ellenőrzési Szolgálat)

               Γραφείο Προγραμματισμού (Tervezési Iroda)

               Γενικό Λογιστήριο της Δημοκρατίας (Köztársasági Kincstár)

               Γραφείο Επιτρόπου Προστασίας Δεδομένων Προσωπικού Χαρακτήρα (Személyes adatok védelmével foglalkozó biztos hivatala)

               Γραφείο Εφόρου Δημοσίων Ενισχύσεων (Az Állami Támogatásokat Ellenőrző Biztos Hivatala)

               Αναθεωρητική Αρχή Προσφορών (Ajánlat-felülvizsgálati Testület)

               Υπηρεσία Εποπτείας και Ανάπτυξης Συνεργατικών Εταιρειών (Szövetkezeti Felügyeleti és Fejlesztési Hatóság)

               Αναθεωρητική Αρχή Προσφύγων (Menekültügyi Felülvizsgálati Testület)

               Υπουργείο Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος (Mezőgazdasági, Természeti Erőforrások és Környezetvédelmi Minisztérium):

               Τμήμα Γεωργίας (Mezőgazdasági Osztály)

               Κτηνιατρικές Υπηρεσίες (Állategészségügyi Szolgálat)

               Τμήμα Δασών (Erdészeti Osztály)

               Τμήμα Αναπτύξεως Υδάτων (Vízfejlesztési Osztály)

               Τμήμα Γεωλογικής Επισκόπησης (Geológiai Felmérések Osztálya)

               Μετεωρολογική Υπηρεσία (Meteorológiai Szolgálat)

               Τμήμα Αναδασμού (Területkonszolidációs Osztály)

               Υπηρεσία Μεταλλείων (Bányászati Szolgálat)

               Ινστιτούτο Γεωργικών Ερευνών (Mezőgazdasági Kutatóintézet)

               Τμήμα Αλιείας και Θαλάσσιων Ερευνών (Halászati és Tengerkutatási Osztály)

               Υπουργείο Δικαιοσύνης και Δημοσίας Τάξεως (Igazságügyi és Közrendészeti Minisztérium):

               Πυροσβεστική Υπηρεσία Κύπρου (Ciprusi Tűzoltóság)

               Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού (Kereskedelmi, Ipari és Idegenforgalmi Minisztérium)

               Τμήμα Εφόρου Εταιρειών και Επίσημου Παραλήπτη (Cégnyilvántartási és Vagyonfelügyeleti Osztály)

               Υπουργείο Εργασίας και Κοινωνικών Ασφαλίσεων (Munkaügyi és Társadalombiztosítási Minisztérium):

               Τμήμα Εργασίας (Munkaügyi Osztály)

               Τμήμα Κοινωνικών Ασφαλίσεων (Társadalombiztosítási Osztály)

               Τμήμα Υπηρεσιών Κοινωνικής Ευημερίας (Társadalmi Jóléti Szolgáltatások Osztálya)

               Κέντρο Παραγωγικότητας Κύπρου (Ciprusi Termelékenységi Központ)

               Ανώτερο Ξενοδοχειακό Ινστιτούτο Κύπρου (Felsőfokú Idegenforgalmi Inzézet Ciprus)

               Ανώτερο Τεχνολογικό Ινστιτούτο (Felsőfokú Műszaki Intézet)

               Τμήμα Επιθεώρησης Εργασίας (Munkaügyi Ellenőrzési Osztály)

               Τμήμα Εργασιακών Σχέσεων (Munkaügyi Kapcsolatok Osztálya)

               Υπουργείο Εξωτερικών (Külügyminisztérium)

               Υπουργείο Οικονομικών (Pénzügyminisztérium):

               Τελωνεία (Vám és jövedéki adó)

               Τμήμα Εσωτερικών Προσόδων (Belföldi bevételek hivatala)

               Στατιστική Υπηρεσία (Statisztikai Szolgálat)

               Τμήμα Κρατικών Αγορών και Προμηθειών (Kormányzati Beszerzések Osztálya)

               Τμήμα Δημόσιας Διοίκησης και Προσωπικού (Közigazgatási és Személyzeti Osztály)

               Κυβερνητικό Τυπογραφείο (Kormányzati Nyomda)

               Τμήμα Υπηρεσιών Πληροφορικής (Információtechnológiai Szolgáltatások Osztálya)

               Υπουργείο Παιδείας και Πολιτισμού (Oktatási és Kulturális Minisztérium)

               Υπουργείο Συγκοινωνιών και Έργων (Hírközlési és Közlétesítményekért Felelős Minisztérium)

               Τμήμα Δημοσίων Έργων (Közberuházási Osztály)

               Τμήμα Αρχαιοτήτων (Régiségek Osztálya)

               Τμήμα Πολιτικής Αεροπορίας (Polgári Légi Közlekedési Osztály)

               Τμήμα Εμπορικής Ναυτιλίας (Kereskedelmi Hajózási Osztály)

               Τμήμα Ταχυδρομικών Υπηρεσιών (Postai Szolgáltatások Osztály)

               Τμήμα Οδικών Μεταφορών (Közúti Szállítási Osztály)

               Τμήμα Ηλεκτρομηχανολογικών Υπηρεσιών (Elektronikai és Műszaki Rendszerek Szolgáltatási Osztálya)

               Τμήμα Ηλεκτρονικών Επικοινωνιών (Elektronikus Hírközlési Osztály)

               Υπουργείο Υγείας (Egészségügyi Minisztérium):

               Φαρμακευτικές Υπηρεσίες (Gyógyszerészeti Szolgáltatások)

               Γενικό Χημείο (Általános Laboratórium)

               Ιατρικές Υπηρεσίες και Υπηρεσίες Δημόσιας Υγείας (Gyógyászati és Közegészségügyi Szolgáltatások):

               Οδοντιατρικές Υπηρεσίες (Fogászati Szolgáltatások)

               Υπηρεσίες Ψυχικής Υγείας (Mentális Egészségügyi Szolgáltatások)

               LETTORSZÁG

               (i)
                     Minisztériumok, tárca nélküli miniszterek titkárságai és alárendelt szerveik:

               Ārlietu ministrija un tas padotībā esošās iestādes (Külügyminisztérium és alárendelt szervei)

               Aizsardzības ministrija un tās padotībā esošās iestādes (Gazdasági Minisztérium és alárendelt szervei)

               Finanšu ministrija un tās padotībā esošās iestādes (Pénzügyminisztérium és alárendelt szervei)

               Izglītības un zinātnes ministrija un tās padotībā esošās iestādes (Oktatási és Tudományügyi Minisztérium és alárendelt szervei)

               Kultūras ministrija un tas padotībā esošās iestādes (Kulturális Minisztérium és alárendelt szervei)

               Labklājības ministrija un tās padotībā esošās iestādes (Népjóléti Minisztérium és alárendelt szervei)

               Satiksmes ministrija un tās padotībā esošās iestādes (Közlekedési Minisztérium és alárendelt szervei)

               Tieslietu ministrija un tās padotībā esošās iestādes (Igazságügyi Minisztérium és alárendelt szervei)

               Veselības ministrija un tās padotībā esošās iestādes (Egészségügyi Minisztérium és alárendelt szervei)

               Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija un tās padotībā esošās iestādes (Környezetvédelmi és Regionális Fejlesztési Minisztérium és alárendelt szervei)

               Zemkopības ministrija un tās padotībā esošās iestādes (Mezőgazdasági Minisztérium és alárendelt szervei)

               Īpašu uzdevumu ministra sekretariāti un to padotībā esošās iestādes (Tárca nélküli minisztériumok és alárendelt szerveik)

               (ii)
                     Egyéb állami intézmények:

               Augstākā tiesa (Legfelsőbb Bíróság)

               Centrālā vēlēšanu komisija (Központi Választási Bizottság)

               Finanšu un kapitāla tirgus komisija (Pénzügyi és Tőkepiaci Bizottság)

               Prokuratūra un tās pārraudzībā esošās iestādes (Ügyészség és a felügyelete alá tartozó intézmények)

               Saeimas un tās padotībā esošās iestādes (Parlament és alárendelt intézményei)

               Satversmes tiesa (Alkotmánybíróság)

               Valsts kanceleja un tās pārraudzībā esošās iestādes (Állami Kancellária és a felügyelete alá tartozó intézmények)

               Valsts kontrole (Állami Számvevőszék)

               Valsts prezidenta kanceleja (Miniszterelnöki Hivatal)

               (iii)
                     Egyéb, minisztériumoknak nem alárendelt állami intézmények:

               Tiesībsarga birojs (Ombudsmani Hivatal);

               Nacionālā radio un televīzijas padome (Nemzeti Rádió- és Televíziótanács)

               LITVÁNIA

               (i)
                     Prezidentūros kanceliarija (Elnöki Hivatal)

               (ii)
                     Seimo kanceliarija (A Litván Parlament (Seimas) Hivatala):

               A Seimasnak (Parlament) felelős intézmények:

               Lietuvos mokslo taryba (Tudományos Tanács)

               Seimo kontrolierių įstaiga (A Seimas Ombudsmani Hivatala)

               Valstybės kontrolė (Állami Számvevőszék)

               Specialiųjų tyrimų tarnyba (Különleges Nyomozószolgálat)

               Valstybės saugumo departamentas (Állambiztonsági Osztály)

               Konkurencijos taryba (Versenytanács)

               Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras (Népirtási és Rezisztenciakutatási Központ)

               Vertybinių popierių komisija (Litván Értékpapír-piaci Bizottság)

               Ryšių reguliavimo tarnyba (Hírközlést Szabályozó Hatóság)

               Nacionalinė sveikatos taryba (Nemzeti egészségügyi ellátásért felelős bizottság)

               Etninės kultūros globos taryba (Az etnikai kultúra védelmét szolgáló tanács)

               Lygių galimybių kontrolieriaus tarnyba (Az Esélyegyenlőségi Ombudsman Hivatala)

               Valstybinė kultūros paveldo komisija (Nemzeti Kulturális Örökség Bizottság)

               Vaiko teisių apsaugos kontrolieriaus įstaiga (Gyermekjogi Ombudsman Intézmény)

               Valstybinė kainų ir energetikos kontrolės komisija (Az Energiaforrások Állami Árszabályozó Bizottsága)

               Valstybinė lietuvių kalbos komisija (A Litván Nyelv Nemzeti Bizottsága)

               Vyriausioji rinkimų komisija (Központi Választási Bizottság)

               Vyriausioji tarnybinės etikos komisija (Hivatalos Etikai Főbizottság)

               Žurnalistų etikos inspektoriaus tarnyba (Office of the Inspector Újságírói Etika Vizsgálóbizottság)

               (iii)
                     Vyriausybės kanceliarija (Kormányhivatal):

               A kormánynak felelős intézmények:

               Informacinės visuomenės plėtros komitetas (Információs Társadalom Fejlesztési Bizottság)

               Kūno kultūros ir sporto departamentas (Testnevelési és Sportosztály)

               Lietuvos archyvų departamentas (Litván Levéltári Osztály)

               Mokestinių ginčų komisija (Adóügyi Jogviták Bizottsága)

               Statistikos departamentas (Statisztikai Hivatal)

               Tautinių mažumų ir išeivijos departamentas (A nemzeti kisebbségek és a külföldön élő litván állampolgárok osztálya)

               Valstybinė tabako ir alkoholio kontrolės tarnyba (Állami Dohány- és Alkoholellenőrzési Szolgálat)

               Viešųjų pirkimų tarnyba (Közbeszerzési Hivatal)

               Valstybinė atominės energetikos saugos inspekcija (Állami Nukleáris Biztonsági Felügyelőség)

               Valstybinė duomenų apsaugos inspekcija (Állami Adatvédelmi Felügyelőség)

               Valstybinė lošimų priežiūros komisija (Állami Szerencsejáték-ellenőrzési Bizottság)

               Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba (Állami Élelmiszerügyi és Állategészségügyi Szolgálat)

               Vyriausioji administracinių ginčų komisija (Legfőbb közigazgatási jogvitákkal foglalkozó bizottság)

               Draudimo priežiūros komisija (Biztosításfelügyeleti Bizottság)

               Lietuvos valstybinis mokslo ir studijų fondas (Litván Állami Tudományos és Felsőoktatási Alap)

               Konstitucinis Teismas (Alkotmánybíróság)

               (iv)
                     Aplinkos ministerija (Környezetvédelmi Minisztérium):

               A Környezetvédelmi Minisztérium alá tartozó intézmények):

               Generalinė miškų urėdija (Állami Erdészeti Főigazgatóság)

               Lietuvos geologijos tarnyba (Litván Geológiai Felmérés)

               Lietuvos hidrometeorologijos tarnyba (Litván Hidrometereológiai Szolgálat)

               Lietuvos standartizacijos departamentas (Litván Szabványügyi Tanács)

               Nacionalinis akreditacijos biuras (Litván Nemzeti Akkreditációs Iroda)

               Valstybinė metrologijos tarnyba (Állami Metrológiai Szolgálat)

               Valstybinė saugomų teritorijų tarnyba (Védett Területek Állami Szolgálata)

               Valstybinė teritorijų planavimo ir statybos inspekcija (Állami Területrendezési és Építésügyi Felügyelőség)

               (v)
                     Finansų ministerija (Pénzügyminisztérium):

               A Pénzügyminisztérium alá tartozó intézmények:

               Muitinės departamentas (Litván Vámhivatal)

               Valstybės dokumentų technologinės apsaugos tarnyba (Állami Dokumentumok Technológiai Biztonsági Szolgálata)

               Valstybinė mokesčių inspekcija (Állami Adófelügyelőség)

               Finansų ministerijos mokymo centras (A Pénzügyminisztérium Képzési Központja)

               (vi)
                     Kultūros ministerija (Kulturális Minisztérium):

               A Kulturális Minisztérium alá tartozó intézmények:

               Kultūros paveldo departamentas (Litván Kulturális Örökségi Osztály)

               Valstybinė kalbos inspekcija (Állami Nyelvi Bizottság)

               (vii)
                     Socialinės apsaugos ir darbo ministerija (Szociális Biztonsági és Munkaügyi Minisztérium):

               A Szociális Biztonsági és Munkaügyi Minisztérium alá tartozó intézmények:

               Garantinio fondo administracija (Garanciaalap-kezelő Hivatal)

               Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnyba (Állami Gyermekjog-védelmi és Örökbefogadási Szolgálat)

               Lietuvos darbo birža (Litván Munkaügyi Hivatal)

               Lietuvos darbo rinkos mokymo tarnyba (Litván Munkaerőpiaci Képzési Hatóság)

               Trišalės tarybos sekretoriatas (Háromoldalú Tanács Titkársága)

               Socialinių paslaugų priežiūros departamentas (Szociális Szolgáltatások Monitoringosztálya)

               Darbo inspekcija (Munkaügyi Felügyelőség)

               Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba (Országos Társadalombiztosítási Alap Igazgatósága)

               Neįgalumo ir darbingumo nustatymo tarnyba (A fogyatékosság és munkaképesség megállapítását célzó szolgálat)

               Ginčų komisija (Vitarendezési Bizottság)

               Techninės pagalbos neįgaliesiems centras (A fogyatékossággal élő személyekkel foglalkozó kompenzációs technikák állami központja)

               Neįgaliųjų reikalų departamentas (A fogyatékossággal élő személyek ügyeit kezelő osztály)

               (viii)
                     Susisiekimo ministerija (Közlekedési és Távközlési Minisztérium):

               A Közlekedési és Távközlési Minisztérium alá tartozó intézmények:

               Lietuvos automobilių kelių direkcija (Litván Közúti Igazgatóság)

               Valstybinė geležinkelio inspekcija (Állami Vasútfelügyelőség)

               Valstybinė kelių transporto inspekcija (Állami Közúti Közlekedésfelügyelet)

               (ix)
                     Sveikatos apsaugos ministerija (Egészségügyi Minisztérium):

               Az Egészségügyi Minisztérium alá tartozó intézmények:

               Valstybinė akreditavimo sveikatos priežiūros veiklai tarnyba (Az egészségügyi intézmények állami akkreditációs ügynöksége)

               Valstybinė ligonių kasa (Országos Betegpénztár)

               Valstybinė medicininio audito inspekcija (Állami Orvosellenőrzési Felügyelőség)

               Valstybinė vaistų kontrolės tarnyba (Állami Gyógyszerellenőrzési Hatóság)

               Valstybinė teismo psichiatrijos ir narkologijos tarnyba (Litván Törvényszéki Pszichiátriai és Narkológiai Szolgálat)

               Valstybinė visuomenės sveikatos priežiūros tarnyba (Állami Közegészségügyi Szolgáltatások)

               Farmacijos departamentas (Gyógyszertári Osztály)

               Sveikatos apsaugos ministerijos Ekstremalių sveikatai situacijų centras (Az Egészségügyi Minisztérium Vészhelyzeti Egészségügyi Központja)

               Lietuvos bioetikos komitetas (Litván Bioetikai Bizottság)

               Radiacinės saugos centras (Sugárvédelmi Központ)

               (x)
                     Švietimo ir mokslo ministerija (Oktatási és Tudományügyi Minisztérium):

               Az Oktatási és Tudományügyi Minisztérium alá tartozó intézmények:

               Nacionalinis egzaminų centras (Nemzeti Vizsgaközpont)

               Studijų kokybės vertinimo centras (Felsőoktatási Minőségértékelési Központ)

               (xi)
                     Teisingumo ministerija (Igazságügyi Minisztérium):

               Az Igazságügyi Minisztérium alá tartozó intézmények:

               Nacionalinė vartotojų teisių apsaugos taryba (Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hivatal)

               Europos teisės departamentas (Európai Jogi Osztály)

               (xii)
                     Ūkio ministerija (Gazdasági Minisztérium)

               A Gazdasági Minisztérium alá tartozó intézmények:

               Įmonių bankroto valdymo departamentas (Vállalati csődeljárási ügyek igazgatási osztálya)

               Valstybinė energetikos inspekcija (Állami Energiafelügyelőség)

               Valstybinė ne maisto produktų inspekcija (A Nem Élelmiszer Jellegű Termékek Állami Felügyelősége)

               Valstybinis turizmo departamentas (Litván Állami Idegenforgalmi Osztály)

               (xiii)
                     Užsienio reikalų ministerija (Külügyminisztérium):

               Diplomáciai képviseletek és konzuli hivatalok külföldön, valamint nemzetközi szervezetek melletti képviseletek

               (xiv)
                     Žemės ūkio ministerija (Mezőgazdasági Minisztérium):

               A Mezőgazdasági Minisztérium alá tartozó intézmények:

               Nacionalinė mokėjimo agentūra (Nemzeti Kifizető Ügynökség)

               Nacionalinė žemės tarnyba (Nemzeti Földhivatal)

               Valstybinė augalų apsaugos tarnyba (Állami Növényvédelmi Szolgálat)

               Valstybinė gyvulių veislininkystės priežiūros tarnyba (Állami Állattenyésztési Felügyelet)

               Valstybinė sėklų ir grūdų tarnyba (Állami Vetőmagkezelő Szolgálat)

               Žuvininkystės departamentas (Halászati Osztály)

               (xv)
                     Bíróságok:

               Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (Litvánia Legfelsőbb Bírósága)

               Lietuvos apeliacinis teismas (Litvánia Fellebbviteli Bírósága)

               Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas (Litvánia Legfelsőbb Közigazgatási Bírósága)

               Apygardų teismai (Megyei bíróságok)

               Apygardų administraciniai teismai (Megyei közigazgatási bíróságok)

               Apylinkių teismai (Járásbíróságok)

               Nacionalinė teismų administracija (Nemzeti bíróságok igazgatása)

               Generalinė prokuratūra (Ügyészi Hivatal)

               (xvi)
                     Egyéb központi közigazgatási szervek – intézmények, létesítmények, ügynökségek:

               Muitinės kriminalinė tarnyba (Vámügyi bűncselekményekkel foglalkozó szolgálat)

               Muitinės informacinių sistemų centras (Vámügyi Információs Rendszerek Központja)

               Muitinės laboratorija (Vámlaboratórium)

               Muitinės mokymo centras (Vámügyi Képzési Központ)

               LUXEMBURG

               Ministère d'État

               Ministère des Affaires Étrangères et de l'Immigration

               Ministère de l'Agriculture, de la Viticulture et du Développement Rural

               Ministère de l'Agriculture, de la Viticulture et du Développement Rural: Administration des Services Techniques de l'Agriculture

               Ministère des Classes moyennes, du Tourisme et du Logement

               Ministère de la Culture, de l'Enseignement Supérieur et de la Recherche

               Ministère de l'Économie et du Commerce extérieur

               Ministère de l'Éducation nationale et de la Formation professionnelle;

               Ministère de l'Éducation nationale et de la Formation professionnelle: Lycée d'Enseignement Secondaire et d'Enseignement Secondaire Technique

               Ministère de l'Égalité des chances

               Ministère de l'Environnement

               Ministère de l'Environnement: Administration de l'Environnement

               Ministère de la Famille et de l'Intégration

               Ministère de la Famille et de l'Intégration: Maisons de retraite

               Ministère des Finances

               Ministère de la Fonction publique et de la Réforme administrative

               Ministère de la Fonction publique et de la Réforme administrative: Service Central des Imprimés et des Fournitures de l'État – Centre des Technologies de l'informatique de l'État

               Ministère de la Justice

               Ministère de la Justice: Établissements Pénitentiaires

               Ministère de la Santé

               Ministère de la Santé: Centre hospitalier neuropsychiatrique

               Ministère de la Sécurité sociale

               Ministère des Transports

               Ministère du Travail et de l'Emploi

               Ministère des Travaux publics

               Ministère des Travaux publics: Bâtiments Publics – Ponts et Chaussées

               MAGYARORSZÁG

               Nemzeti Erőforrás Minisztérium

               Vidékfejlesztési Minisztérium

               Nemzeti Fejlesztési Minisztérium

               Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium

               Nemzetgazdasági Minisztérium

               Külügyminisztérium

               Miniszterelnöki Hivatal

               Központi Szolgáltatási Főigazgatóság

               MÁLTA

               Uffiċċju tal-Prim Ministru (Miniszterelnöki Hivatal)

               Ministeru għall-Familja u Solidarjeta' Soċjali (Családügyi és Szociális Szolidaritási Minisztérium)

               Ministeru ta' l-Edukazzjoni Zghazagh u Impjieg (Oktatás-, Ifjúság- és Foglalkoztatásügyi Minisztérium)

               Ministeru tal-Finanzi (Pénzügyminisztérium)

               Ministeru tar-Riżorsi u l-Infrastruttura (Erőforrásokért és Infrastruktúráért felelős Minisztérium)

               Ministeru tat-Turiżmu u Kultura (Idegenforgalmi és Kulturális Minisztérium)

               Ministeru għall-Affarijiet Rurali u l-Ambjent (Vidékfejlesztési és Környezetvédelmi Minisztérium)

               Ministeru għal Għawdex (Gozoért felelős Minisztérium)

               Ministeru tas-Saħħa, l-Anzjani u Kura fil-Kommunita' (Egészségügyért, idősek ellátásáért és közösségi ellátásért felelős Minisztérium)

               Ministeru ta' l-Affarijiet Barranin (Külügyminisztérium)

               Ministeru għall-Investimenti, Industrija u Teknologija ta' Informazzjoni (Beruházási, Iparügyi és Információtechnológiai Minisztérium)

               Ministeru għall-Kompetittivà u Komunikazzjoni (Versenyképességi és Hírközlési Minisztérium)

               Ministeru għall-Iżvilupp Urban u Toroq (Városfejlesztésért és Közutakért Felelős Minisztérium)

               Uffiċċju tal-President (Elnöki Hivatal)

               Uffiċċju ta' l-Iskrivan tal-Kamra tad-Deputati (A Képviselőház Tisztviselőjének Hivatala)

               HOLLANDIA

               Ministerie van Algemene Zaken — (Általános Ügyek Minisztériuma):

               Bestuursdepartement (Központi politikai és személyzeti osztály)

               Bureau van de Wetenschappelijke Raad voor het Regeringsbeleid (Kormányzati politikai tanácsadó testület)

               Rijksvoorlichtingsdienst (Holland Kormányzati Információs Szolgálat)

               Ministerie van Buitenlandse Zaken (Külügyminisztérium):

               Directoraat‑generaal Regiobeleid en Consulaire Zaken (DGRC) (Regionális Politika és Konzuli Ügyek Főigazgatósága)

               Directoraat-generaal Politieke Zaken – DGPZ (Politikai Ügyek Főigazgatósága)

               Directoraat-generaal Internationale Samenwerking – DGIS (Nemzetközi Együttműködési Főigazgatóság)

               Directoraat-generaal Europese Samenwerking – (DGES) Európai Együttműködési Főigazgatóság)

               Centrum tot Bevordering van de Import uit Ontwikkelingslanden – CBI (Fejlődő országokból származó behozatalt támogató központ)

               Centrale diensten ressorterend onder S/PlvS (a főtitkár és a főtitkárhelyettes irányítása alá tartozó támogató szolgálatok)

               Buitenlandse Posten – ieder afzonderlijk (Külképviseletek)

               Ministerie van Economische Zaken (Gazdasági Minisztérium):

               Bestuursdepartement (Központi politikai és személyzeti osztály)

               Centraal Planbureau – CPB (Holland Gazdaságpolitikai Elemző Hivatal)

               Bureau voor de Industriële Eigendom – BIE (Ipari Tulajdonjogi Hivatal)

               SenterNovem (SenterNovem – Fenntartható Innovációs Ügynökség)

               Staatstoezicht op de Mijnen – SodM (Állami Bányafelügyelet)

               Nederlandse Mededingingsautoriteit – NMa (Holland Versenyhivatal)

               Economische Voorlichtingsdienst – EVD (Holland Külkereskedelmi Hivatal)

               Agentschap Telecom (Rádiókommunikációs Ügynökség)

               Kenniscentrum Professioneel & Innovatief Aanbesteden, Netwerk voor Overheidsopdrachtgevers – PIANOo (Professzionális és innovatív beszerzések, az ajánlatkérő szervek hálózata)

               Regiebureau Inkoop Rijksoverheid (Központi kormányzati beszerzések koordinációja)

               Octrooicentrum Nederland (Holland Szabadalmi Hivatal)

               Consumentenautoriteit (Fogyasztóvédelmi Hatóság)

               Ministerie van Financiën (Pénzügyminisztérium):

               Bestuursdepartement (Központi politikai és személyzeti osztály)

               Belastingdienst Automatiseringscentrum (Adó- és Vámhivatal Informatikai Központja)

               Belastingdienst (Adó- és Vámhivatal)

               De afzonderlijke Directies der Rijksbelastingen (az Adó- és Vámhivatal különböző szervezeti egységei Hollandia teljes területén)

               Fiscale Inlichtingen- en Opsporingsdienst – incl. Economische Controle dienst – ECD – (Adófelügyelet (beleértve a Gazdasági Nyomozószolgálatot is))

               Belastingdienst Opleidingen (Adó- és Vámügyi Képzési Központ)

               Dienst der Domeinen (Állami Vagyonügynökség)

               Ministerie van Justitie (Igazságügyi Minisztérium):

               Bestuursdepartement (Központi politikai és személyzeti osztály)

               Raad voor de Kinderbescherming (Gyermekgondozási és Gyermekvédelmi hivatal)

               Centraal Justitie Incasso Bureau (Központi Bírságbehajtó Hivatal)

               Openbaar Ministerie (Ügyészség)

               Immigratie en Naturalisatiedienst (Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal)

               Nederlands Forensisch Instituut (Holland Törvényszéki Orvostani Intézet)

               Dienst Terugkeer & Vertrek (Haza- és kitelepüléssel foglalkozó ügynökség)

               Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit (Mezőgazdasági, Tájvédelmi és Élelmezésügyi Minisztérium):

               Bestuursdepartement (Központi politikai és személyzeti osztály)

               Dienst Regelingen – DR (Rendeletek végrehajtásáért felelős nemzeti szolgálat (Ügynökség))

               Agentschap Plantenziektenkundige Dienst – PD (Növényvédelmi Szolgálat (Ügynökség))

               Algemene Inspectiedienst – AID (Általános Felügyelet)

               Dienst Landelijk Gebied – DLG (Fenntartható Vidékfejlesztés Kormányzati Hivatala)

               Voedsel en Waren Autoriteit – VWA (Élelmezésügyi és a fogyasztót védő termékbiztonsággal foglalkozó hatóság)

               Ministerie van Onderwijs, Cultuur en Wetenschappen (Oktatási, Kulturális és Tudományügyi Minisztérium)

               Bestuursdepartement (Központi politikai és személyzeti osztály)

               Inspectie van het Onderwijs (Oktatásfelügyelet)

               Erfgoedinspectie (Kulturális Örökség Felügyelete)

               Centrale Financiën Instellingen (Központi Intézményfinanszírozó Hivatal)

               Nationaal Archief (Nemzeti Levéltár)

               Adviesraad voor Wetenschaps- en Technologiebeleid (Tudomány- és Technológiapolitikai Tanácsadó Testület)

               Onderwijsraad (Oktatási Tanács)

               Raad voor Cultuur (Kulturális Tanács)

               Ministerie van Sociale Zaken en Werkgelegenheid (Szociális és Munkaügyi Minisztérium):

               Bestuursdepartement (Központi politikai és személyzeti osztály)

               Inspectie Werk en Inkomen (Munka- és Jövedelem-felügyelet)

               Agentschap SZW (SZW Ügynökség)

               Ministerie van Verkeer en Waterstaat (Közlekedési és Vízügyi Minisztérium):

               Bestuursdepartement (Központi politikai és személyzeti osztály)

               Directoraat-Generaal Transport en Luchtvaart (Közlekedési és Polgári Légi Közlekedési Főigazgatóság)

               Directoraat-generaal Personenvervoer (Személyszállítási Főigazgatóság)

               Directoraat-generaal Water (Vízügyi Főigazgatóság)

               Centrale Diensten (Központi szolgálatok)

               Shared services Organisatie Verkeer en Watersaat (Közlekedési és Vízgazdálkodási szervezet, megosztott szolgáltatások)

               Koninklijke Nederlandse Meteorologisch Instituut KNMI (Holland Királyi Meteorológiai Intézet)

               Rijkswaterstaat, Bestuur (Közberuházások és Vízgazdálkodás, Igazgatóság)

               De afzonderlijke regionale Diensten van Rijkswaterstaat (A Közberuházási és Vízgazdákodási Főigazgatóság regionális szervezeti egységei)

               De afzonderlijke specialistische diensten van Rijkswaterstaat (A Közberuházási és Vízgazdákodási Főigazgatóság szakszolgálatai)

               Adviesdienst Geo-Informatie en ICT (Geo-információk és infokommunikációs technológiák tanácsadó testülete)

               Adviesdienst Verkeer en Vervoer – AVV (Forgalomirányítási és közlekedési tanácsadó testület)

               Bouwdienst (Építőipari szolgálat)

               Corporate Dienst (Vállalati szolgálat)

               Data ICT Dienst (Adatok és IT szolgálat)

               Dienst Verkeer en Scheepvaart (Forgalmi és hajózási szállítási szolgálat)

               Dienst Weg- en Waterbouwkunde - DWW (Út- és Vízépítési Szolgálat)

               Rijksinstituut voor Kust en Zee – RIKZ (Tengerparti és Tengeri Vízgazdálkodási Nemzeti Intézet)

               Rijksinstituut voor Integraal Zoetwaterbeheer en Afvalwaterbehandeling – RIZA (Édesvíz-gazdálkodási és Vízkezelési Nemzeti Intézet)

               Waterdienst (Vízügyi Szolgálat)

               Inspectie Verkeer en Waterstaat, Hoofddirectie (Közlekedési és Vízgazdálkodási Felügyelőség, Főigazgatóság)

               Havenstaatcontrole (A kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzés)

               Directie Toezichtontwikkeling Communicatie en Onderzoek - TCO (Kommunikációs és Kutatási Felügyelet Fejlesztési Igazgatósága)

               Toezichthouder Beheer Eenheid Lucht („Légi” irányítási osztály)

               Toezichthouder Beheer Eenheid Water („Vízügyi” irányítási osztály)

               Toezichthouder Beheer Eenheid Land („Szárazföldi” irányítási osztály)

               Ministerie van Volkshuisvesting, Ruimtelijke Ordening en Milieubeheer (Lakásügyi, Területrendezési és Környezetvédelmi Minisztérium):

               Bestuursdepartement (Központi politikai és személyzeti osztály)

               Directoraat-generaal Wonen, Wijken en Integratie (Lakásügyi, Közösségi és Integrációs Főigazgatóság)

               Directoraat-generaal Ruimte (Területrendezési Főigazgatóság)

               Directoraat-general Milieubeheer (Környezetvédelmi Főigazgatóság)

               Rijksgebouwendienst (Kormányzati épületekkel foglalkozó hivatal)

               VROM Inspectie (Felügyelet)

               Ministerie van Volksgezondheid, Welzijn en Sport (Egészségügyi, Jóléti és Sportminisztérium)

               Bestuursdepartement (Központi politikai és személyzeti osztály)

               Inspectie Gezondheidsbescherming, Waren en Veterinaire Zaken (Egészségvédelmi és Állategészségügyi Felügyelet)

               Inspectie Gezondheidszorg (Egészségügyi Intézmények Felügyelete)

               Inspectie Jeugdhulpverlening en Jeugdbescherming (Ifjúságtámogatási és Ifjúságvédelmi Felügyelet)

               Rijksinstituut voor de Volksgezondheid en Milieu – RIVM (Országos Közegészségügyi és Környezetvédelmi Intézet)

               Sociaal en Cultureel Planbureau (Szociális és Kulturális Tervhivatal)

               Agentschap t.b.v. het College ter Beoordeling van Geneesmiddelen (Gyógyszerértékelő Tanács Ügynöksége)

               Tweede Kamer der Staten-Generaal (a Parlament második kamarája)

               Eerste Kamer der Staten-Generaal (a Parlament első kamarája)

               Raad van State (Államtanács)

               Algemene Rekenkamer (Holland Számvevőszék)

               Nationale Ombudsman (Nemzeti Ombudsman)

               Kanselarij der Nederlandse Orden (a Holland Rend Kancelláriája)

               Kabinet der Koningin (a Királynő Kabinetje)

               Raad voor de Rechtspraak en de Rechtbanken (Igazságügyi Igazgatási és Tanácsadó Testület és Bíróságok)

               AUSZTRIA

               A jelenleg a megállapodás hatálya alá tartozó intézmények:

               Bundeskanzleramt (Szövetségi kancellária)

               Bundesministerium für europäische und internationale Angelegenheiten (Európai és Nemzetközi Ügyek Szövetségi Minisztériuma)

               Bundesministerium für Finanzen (Szövetségi Pénzügyminisztérium)

               Bundesministerium für Gesundheit (Szövetségi Egészségügyi Minisztérium)

               Bundesministerium für Justiz (Szövetségi Igazságügyi Minisztérium)

               Bundesministerium für Land- und Forstwirtschaft, Umwelt und Wasserwirtschaft (Szövetségi Mezőgazdasági és Erdészeti, Környezetvédelmi és Vízgazdálkodási Minisztérium)

               Bundesministerium für Arbeit, Soziales und Konsumentenschutz (Szövetségi Foglalkoztatási, Szociális és Fogyasztóvédelmi Minisztérium)

               Bundesministerium für Unterricht, Kunst und Kultur (Szövetségi Oktatási, Művészeti és Kulturális Minisztérium)

               Bundesministerium für Verkehr, Innovation und Technologie (Szövetségi Közlekedési, Innovációs és Technológiai Minisztérium)

               Bundesministerium für Wirtschaft, Familie und Jugend (Szövetségi Gazdasági, Családügyi és Ifjúsági Minisztérium)

               Bundesministerium für Wissenschaft und Forschung (Szövetségi Tudományügyi és Kutatási Minisztérium)

               Bundesamt für Eich- und Vermessungswesen (Szövetségi Mérésügyi Hivatal)

               Österreichische Forschungs- und Prüfzentrum Arsenal Gesellschaft m.b.H (Osztrák Kutatási és Vizsgálati Központ, Arsenal Kft.)

               Bundesanstalt für Verkehr (Szövetségi Forgalomszabályozási Intézet)

               Bundesbeschaffung G.m.b.H (Szövetségi Közbeszerzési Kft.)

               Bundesrechenzentrum G.m.b.H (Szövetségi Adatfeldolgozó Központ Kft.)

               Minden más központi hatóság, beleértve az ezeknek alárendelt regionális és helyi szerveket is, feltéve, hogy nem ipari vagy kereskedelmi jellegűek.

               LENGYELORSZÁG

               Kancelaria Prezydenta RP (Köztársasági Elnöki Kancellária)

               Kancelaria Sejmu RP (Szejm Kancellária)

               Kancelaria Senatu RP (Szenátusi Kancellária)

               Kancelaria Prezesa Rady Ministrów (Miniszterelnöki Kancellária)

               Sąd Najwyższy (Legfelsőbb Bíróság)

               Naczelny Sąd Administracyjny (Legfelsőbb Közigazgatási Bíróság)

               Sądy powszechne - rejonowe, okręgowe i apelacyjne (Általános bíróság – kerületi bíróság, regionális bíróság, fellebbviteli bíróság)

               Trybunal Konstytucyjny (Alkotmánybíróság)

               Najwyższa Izba Kontroli (Legfelsőbb Ellenőrző Kamara)

               Biuro Rzecznika Praw Obywatelskich (Emberijog-védelmi Hivatal)

               Biuro Rzecznika Praw Dziecka (Gyermekjogi Ombudsman Hivatala)

               Biuro Ochrony Rządu (Kormányzati Védelmi Hivatal)

                Centralne Biuro Antykorupcyjne (Központi Korrupcióellenes Hivatal)

               Ministerstwo Pracy i Polityki Społecznej (Munkaügyi és Szociálpolitikai Minisztérium)

               Ministerstwo Finansów (Pénzügyminisztérium)

               Ministerstwo Gospodarki (Gazdasági Minisztérium)

               Ministerstwo Rozwoju Regionalnego (Regionális Fejlesztési Minisztérium)

               Ministerstwo Kultury i Dziedzictwa Narodowego (Kulturális és Nemzeti Örökség Minisztériuma)

               Ministerstwo Edukacji Narodowej (Nemzeti Oktatási Minisztérium)

               Ministerstwo Rolnictwa i Rozwoju Wsi (Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Minisztérium)

               Ministerstwo Skarbu Państwa (Államkincstári Minisztérium)

               Ministerstwo Sprawiedliwości (Igazságügyi Minisztérium)

               Ministerstwo Transportu, Budownictwa i Gospodarki Morskiej (Közlekedési, Építésügyi és Tengergazdasági Minisztérium)

               Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego (Tudományügyi és Felsőoktatási Minisztérium)

               Ministerstwo Środowiska (Környezetvédelmi Minisztérium)

               Ministerstwo Administracji i Cyfryzacji (Közigazgatási és Digitalizálási Minisztérium)

               Ministerstwo Spraw Zagranicznych (Külügyminisztérium)

               Ministerstwo Zdrowia (Egészségügyi Minisztérium)

               Ministerstwo Sportu i Turystyki (Sportügyi és Idegenforgalmi Minisztérium)

               Urząd Patentowy Rzeczypospolitej Polskiej (A Lengyel Köztársaság Szabadalmi Hivatala)

               Urząd Regulacji Energetyki (Lengyelország Energetikai Szabályozási Hatósága)

               Urząd do Spraw Kombatantów i Osób Represjonowanych (Katonai veteránokat és az erőszak áldozatait képviselő hivatal)

               Urząd Transportu Kolejowego (Vasútközlekedési Hivatal)

               Urząd Dozoru Technicznego (Műszaki Ellenőrző Hivatal)

               Urząd Rejestracji Produktów Leczniczych, Wyrobów Medycznych i Produktów Biobójczych (Gyógyászati termékek, orvosi eszközök és biocid termékek nyilvántartási hivatala)

               Urząd do Spraw Cudzoziemców (Külföldi állampolgárokkal foglalkozó hivatal)

               Urząd Zamówień Publicznych (Közbeszerzési Hivatal)

               Urząd Ochrony Konkurencji i Konsumentów (Verseny- és Fogyasztóvédelmi Hivatal)

               Urząd Lotnictwa Cywilnego (Polgári Repülési Hivatal)

               Urząd Komunikacji Elektronicznej (Elektronikus Kommunikációs Hivatal)

               Wyższy Urząd Górniczy (Állami Bányászati Hatóság)

               Główny Urząd Miar (Mérésügyi Főhivatal)

               Główny Urząd Geodezji i Kartografii (Geodéziai és Térképészeti Főhivatal)

               Główny Urząd Nadzoru Budowlanego (Általános Építésügyi Ellenőrző Hivatal)

               Główny Urząd Statystyczny (Statisztikai Főhivatal)

               Krajowa Rada Radiofonii i Telewizji (Nemzeti Műsorsugárzó Tanács)

               Generalny Inspektor Ochrony Danych Osobowych (Személyes adatok védelméért felelős tisztviselő)

               Państwowa Komisja Wyborcza (Állami Választási Bizottság)

               Państwowa Inspekcja Pracy (Nemzeti Munkaügyi Felügyelőség)

               Rządowe Centrum Legislacji (Kormányzati Szabályozási Központ)

               Narodowy Fundusz Zdrowia (Nemzeti Egészségügyi Alap)

               Polska Akademia Nauk (Lengyel Tudományos Akadémia)

               Polskie Centrum Akredytacji (Lengyel Akkreditációs Központ)

               Polskie Centrum Badań i Certyfikacji (Lengyel Kísérleti és Minősítési Központ)

               Polska Organizacja Turystyczna (Lengyel Nemzeti Idegenforgalmi Hivatal)

               Polski Komitet Normalizacyjny (Lengyel Szabványosítási Bizottság)

               Zakład Ubezpieczeń Społecznych (Társadalombiztosítási Intézet)

               Komisja Nadzoru Finansowego (Lengyel Pénzügyi Felügyeleti Hatóság)

               Naczelna Dyrekcja Archiwów Państwowych (Állami Levéltári Központi Iroda)

               Kasa Rolniczego Ubezpieczenia Społecznego (Mezőgazdasági Társadalombiztosítási Alap)

               Generalna Dyrekcja Dróg Krajowych i Autostrad (Nemzeti Közút- és Autópályakezelő Főigazgatóság)

               Główny Inspektorat Ochrony Roślin i Nasiennictwa (Növény- és Vetőmagvédelmi Felügyelet Főfelügyelősége)

               Komenda Główna Państwowej Straży Pożarnej (Állami Tűzoltóság Nemzeti Székhelye)

               Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych (Az agrár-élelmiszeripari termékek kereskedelmi minőségével foglalkozó főfelügyelőség)

               Główny Inspektorat Ochrony Środowiska (Környezetvédelmi Főfelügyelőség)

               Główny Inspektorat Transportu Drogowego (Közúti Szállítási Főfelügyelet)

               Główny Inspektorat Farmaceutyczny (Gyógyszerészeti Főfelügyelet)

               Główny Inspektorat Sanitarny (Higiéniai Főfelügyelet)

               Główny Inspektorat Weterynarii (Állategészségügyi Főfelügyelet)

               Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa (A mezőgazdaság átszervezésével és modernizálásával foglalkozó ügynökség)

               Agencja Rynku Rolnego (Mezőgazdasági Piaci Ügynökség)

               Agencja Nieruchomości Rolnych (Mezőgazdasági tulajdonnal foglalkozó ügynökség)

               Państwowa Agencja Atomistyki (Nemzeti Atomenergiai Ügynökség)

               Państwowa Agencja Rozwiązywania Problemów Alkoholowych (Alkohollal összefüggő problémák megelőzéséért felelős állami ügynökség)

               Agencja Rezerw Materiałowych (Az anyagi tartalékok kezeléséért felelős ügynökség)

               Narodowy Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej (Környezetvédelmi és Vízgazdálkodási Nemzeti Alap)

               Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (Nemzeti rehabilitációs alap a fogyatékossággal élő személyek számára)

               Instytut Pamięci Narodowej - Komisja Ścigania Zbrodni Przeciwko Narodowi Polskiemu (A Nemzeti Emlékezés Lengyel Intézete – A lengyel nemzet ellen elkövetett bűncselekmények ügyében indított eljárások lefolytatásáért felelős bizottság)

               Rada Ochrony Pamięci Walk i Męczeństwa (A Harc és Mártírság Emlékét Őrző Bizottság)

               Służba Celna Rzeczypospolitej Polskiej (A Lengyel Köztársaság Vámigazgatási Szerve)

               Państwowe Gospodarstwo Leśne „Lasy Państwowe” („Lasy Państwowe” Állami Erdészeti Vállalkozás)

               Polska Agencja Rozwoju Przedsiębiorczości (Lengyel Vállalkozásfejlesztési Ügynökség)

               Samodzielne Publiczne Zakłady Opieki Zdrowotnej, jeśli ich organem założycielskim jest minister, centralny organ administracji rządowej lub wojewoda (A miniszter, központi kormányzati szerv vagy voivoda által létrehozott nyilvános, autonóm egészségügyi ellátás kezelési egységei).

               PORTUGÁLIA

               Presidência do Conselho de Ministros (A Miniszteri Tanács Elnöksége)

               Ministério das Finanças (Pénzügyminisztérium)

               Ministério dos Negócios Estrangeiros e das Comunidades Portuguesas (Külügyek és a Portugál Közösségek Minisztériuma)

               Ministério da Justiça (Igazságügyi Minisztérium)

               Ministério da Economia (Gazdasági Minisztérium)

               Ministério da Agricultura, Desenvolvimento Rural e Pescas (Mezőgazdasági, Vidékfejlesztési és Halászati Minisztérium)

               Ministério da Educação (Oktatási Minisztérium)

               Ministério da Ciência e do Ensino Superior (Tudományos és Egyetemi Oktatási Minisztérium)

               Ministério da Cultura (Kulturális Minisztérium)

               Ministério da Saúde (Egészségügyi Minisztérium)

               Ministério do Trabalho e da Solidariedade Social (Munkaügyi és Társadalmi Szolidaritási Minisztérium)

               Ministério das Obras Públicas, Transportes e Habitação (Építésiberuházás-ügyi, Közlekedési és Lakásügyi Minisztérium)

               Ministério das Cidades, Ordenamento do Território e Ambiente (Városfejlesztési, Területrendezési és Környezetvédelmi Minisztérium)

               Ministério para a Qualificação e o Emprego (Képzési és Foglalkoztatásügyi Minisztérium)

               Presidência da República (Köztársasági Elnökség)

               Tribunal Constitucional (Alkotmánybíróság)

               Tribunal de Contas (Számvevőszék)

               Provedoria de Justiça (Ombudsman)

               ROMÁNIA

               Administraţia Prezidenţială (Elnöki Adminisztráció)

               Senatul României (Románia Szenátusa)

               Camera Deputaţilor (Képviselőház)

               Inalta Curte de Casaţie şi Justiţie (Legfelsőbb Bíróság)

               Curtea Constituţională (Alkotmánybíróság)

               Consiliul Legislativ (Jogi Tanács)

               Curtea de Conturi (Számvevőszék)

               Consiliul Superior al Magistraturii (Magisztratúra Legfelsőbb Tanácsa)

               Parchetul de pe lângă Inalta Curte de Casaţie şi Justiţie (A Legfelsőbb Bíróság Ügyészi Hivatala)

               Secretariatul General al Guvernului (Kormányzati Főtitkárság)

               Cancelaria primului ministru (A Miniszterelnök Kancelláriája)

               Ministerul Afacerilor Externe (Külügyminisztérium)

               Ministerul Economiei şi Finanţelor (Gazdasági- és Pénzügyminisztérium)

               Ministerul Justiţiei (Igazságügyi Minisztérium)

               Ministerul Muncii, Familiei şi Egalităţii de Sanse (Munkaügyi és Esélyegyenlőségi Minisztérium)

               Ministerul pentru Intreprinderi Mici şi Mijlocii, Comerţ, Turism şi Profesii Liberale (Kis- és középvállalkozásokkal, kereskedelemmel, idegenforgalommal és a szabad foglalkozásúakkal foglalkozó minisztérium)

               Ministerul Agriculturii şi Dezvoltării Rurale (Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Minisztérium)

               Ministerul Transporturilor (Közlekedési Minisztérium)

               Ministerul Dezvoltării, Lucrărilor Publice şi Locuinţei (Fejlesztési, Közbeszerzési és Lakásügyi Minisztérium)

               Ministerul Educaţiei Cercetării şi Tineretului (Oktatási, Kutatási és Ifjúsági Minisztérium)

               Ministerul Sănătăţii Publice (Népegészségügyi Minisztérium)

               Ministerul Culturii şi Cultelor (Kulturális és Vallásügyi Minisztérium)

               Ministerul Comunicaţiilor şi Tehnologiei Informaţiei (Informatikai és Hírközlési Minisztérium)

               Ministerul Mediului şi Dezvoltării Durabile (Környezetvédelmi és Fenntartható Fejlődési Minisztérium)

               Serviciul de Telecomunicaţii Speciale (Különleges Hírszerző Szolgálat)

               Consiliul Naţional al Audiovizualului (Nemzeti Audiovizuális Tanács)

               Consiliul Concurenţei (CC) (Versenytanács)

               Direcţia Naţională Anticorupţie (Nemzeti Korrupcióellenes Osztály)

               Autoritatea Naţională pentru Reglementarea şi Monitorizarea Achiziţiilor Publice (Nemzeti Közbeszerzési Szabályozási és Ellenőrzési Hatóság)

               Consiliul Naţional de Soluţionare a Contestaţiilor (Versenypályázatok megoldásával foglalkozó nemzeti tanács)

               Autoritatea Naţională de Reglementare pentru Serviciile Comunitare de Utilităţi Publice (ANRSC) (Közüzemi Közösségi Szolgáltatásokat Szabályozó Nemzeti Hatóság)

               Autoritatea Naţională Sanitară Veterinară şi pentru Siguranţa Alimentelor (Nemzeti Állategészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Hatóság)

               Autoritatea Naţională pentru Protecţia Consumatorilor (Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság)

               Autoritatea Navală Română (Román Tengerészeti Hatóság)

               Autoritatea Feroviară Română (Román Vasúti Hatóság)

               Autoritatea Rutieră Română (Román Közúti Hatóság)

               Autoritatea Naţională pentru Protecţia Drepturilor Copilului-şi Adopţie (A gyermekjogokért és az örökbefogadásért felelős nemzeti hatóság)

               Autoritatea Naţională pentru Persoanele cu Handicap (A fogyatékossággal élő személyekkel foglalkozó nemzeti hatóság)

               Autoritatea Naţională pentru Tineret (Nemzeti Ifjúságvédelmi Hatóság)

               Autoritatea Naţională pentru Cercetare Stiinţifica (Nemzeti Tudományos Kutatási Hatóság)

               Autoritatea Naţională pentru Comunicaţii (Nemzeti Kommunikációs Hatóság)

               Autoritatea Naţională pentru Serviciile Societăţii Informaţionale (Az információs társadalomhoz kapcsolódó szolgáltatásokkal foglalkozó nemzeti hatóság)

               Autoritatea Electorală Permanente (Állandó Választási Hatóság)

               Agenţia pentru Strategii Guvernamentale (Kormányzati Stratégiák Ügynöksége)

               Agenţia Naţională a Medicamentului (Nemzeti Gyógyszerészeti Hatóság)

               Agenţia Naţională pentru Sport (Nemzeti Sporthatóság)

               Agenţia Naţională pentru Ocuparea Forţei de Muncă (Nemzeti Foglalkoztatási Hivatal)

               Agenţia Naţională de Reglementare în Domeniul Energiei (Nemzeti Villamosenergia-szabályozási Hatóság)

               Agenţia Română pentru Conservarea Energiei (Román Energiatakarékossági Ügynökség)

               Agenţia Naţională pentru Resurse Minerale (Nemzeti Ásványkincs-hatóság)

               Agenţia Română pentru Investiţii Străine (Külföldi Beruházások Nemzeti Hivatala)

               Agenţia Naţională a Funcţionarilor Publici (Nemzeti Köztisztviselői Ügynökség)

               Agenţia Naţională de Administrare Fiscală (Nemzeti Adóigazgatási Hivatal)

               Agenţia de Compensare pentru Achiziţii de Tehnică Specială (Speciális technikák beszerzésének kiegyenlítésével foglalkozó ügynökség)

               Agenţia Naţională Anti-doping (Nemzeti Doppingellenes Ügynökség)

               Agenţia Nucleară (Nukleáris Ügynökség)

               Agenţia Naţională pentru Protecţia Familiei (Nemzeti Családvédelmi Ügynökség)

               Agenţia Naţională pentru Egalitatea de Sanse între Bărbaţi şi Femei (A férfiak és nők közötti esélyegyenlőséggel foglalkozó nemzeti hatóság)

               Agenţia Naţională pentru Protecţia Mediului (Nemzeti Környezetvédelmi Ügynökség)

               Agenţia naţională Antidrog (Nemzeti Kábítószer-ellenes Ügynökség)

               SZLOVÉNIA

               Predsednik Republike Slovenije (a Szlovén Köztársaság elnöke)

               Državni zbor (A Nemzetgyűlés)

               Državni svet (Nemzeti Tanács)

               Varuh človekovih pravic (az Ombudsman)

               Ustavno sodišče (Alkotmánybíróság)

               Računsko sodišče (Számvevőszék)

               Državna revizijska komisja (Nemzeti Felülvizsgálati Bizottság)

               Slovenska akademija znanosti in umetnosti (Szlovén Tudományos és Művészeti Akadémia)

               Vladne službe (Kormányzati Szolgálat)

               Ministrstvo za finance (Pénzügyminisztérium)

               Ministrstvo za zunanje zadeve (Külügyminisztérium)

               Ministrstvo za pravosodje (Igazságügyi Minisztérium)

               Ministrstvo za gospodarstvo (Gazdasági Minisztérium)

               Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano (Mezőgazdasági, Erdészeti és Élelmiszerügyi Minisztérium)

               Ministrstvo za promet (Közlekedési Minisztérium)

               Ministrstvo za okolje, prostor in energijo (Környezetvédelmi, Területrendezési és Energiaügyi Minisztérium)

               Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve (Munkaügyi, Családügyi és Szociális Minisztérium)

               Ministrstvo za zdravje (Egészségügyi Minisztérium)

               Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo (Felsőoktatási, Tudományügyi és Technológiai Minisztérium)

               Ministrstvo za kulturo (Kulturális Minisztérium)

               Ministerstvo za javno upravo (Közigazgatási Minisztérium)

               Vrhovno sodišče Republike Slovenije (A Szlovén Köztársaság Legfelsőbb Bírósága)

               Višja sodišča (legfelsőbb bíróságok)

               Okrožna sodišča (kerületi bíróságok)

               Okrajna sodišča (megyei bíróságok)

               Vrhovno tožilstvo Republike Slovenije (A Szlovén Köztársaság Főügyésze)

               Okrožna državna tožilstva (Kerületi államügyészek)

               Družbeni pravobranilec Republike Slovenije (A Szlovén Köztársaság szociális főügyésze)

               Državno pravobranilstvo Republike Slovenije (A Szlovén Köztársaság nemzeti főügyésze)

               Upravno sodišče Republike Slovenije (A Szlovén Köztársaság Közigazgatási Bírósága)

               Senat za prekrške Republike Slovenije (A Szlovén Köztársaság kisebb súlyú bűncselekményekkel foglalkozó szenátusa)

               Višje delovno in socialno sodišče v Ljubljani (Legfelsőbb Munkaügyi és Szociális Bíróság)

               Delovna in sodišča (munkaügyi bíróságok)

               Upravne note (helyi közigazgatás egységek)

               SZLOVÁKIA

               A kormány és a központi kormányzati hatóságok tevékenységeinek rendszeréről szóló 575/2001 Gyűjt. törvényben hivatkozott minisztériumok és más központi kormányszervek szerint:

               Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky (A Szlovák Köztársaság Gazdasági Minisztériuma)

               Ministerstvo financií Slovenskej republiky (A Szlovák Köztársaság Pénzügyminisztériuma)

               Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky (A Szlovák Köztársaság Közlekedési, Építésügyi és Regionális Fejlesztési Minisztériuma)

               Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky (A Szlovák Köztársaság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Minisztériuma)

               Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky (A Szlovák Köztársaság Igazságügyi Minisztériuma)

               Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky (A Szlovák Köztársaság Külügyminisztériuma)

               Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky (A Szlovák Köztársaság Munkaügyi, Szociális és Családügyi Minisztériuma)

               Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky (A Szlovák Köztársaság Környezetvédelmi Minisztériuma)

               Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky (A Szlovák Köztársaság Oktatási, Tudományügyi, Kutatási és Sportügyi Minisztériuma)

               Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky (A Szlovák Köztársaság Kulturális Minisztériuma)

               Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky (A Szlovák Köztársaság Egészségügyi Minisztériuma)

               Úrad vlády Slovenskej republiky (A Szlovák Köztársaság Kormányhivatala)

               Protimonopolný úrad Slovenskej republiky (A Szlovák Köztársaság Monopóliumellenes Hivatala)

               Štatistický úrad Slovenskej republiky (A Szlovák Köztársaság Statisztikai Hivatala)

               Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky (A Szlovák Köztársaság Föld-, Térképészeti és Mérésügyi Hivatala)

               Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky (Szlovák Szabványügyi, Mérésügyi és Tesztelési Hivatal)

               Úrad pre verejné obstarávanie (Közbeszerzési Hivatal)

               Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky (A Szlovák Köztársaság Iparjogvédelmi Hivatal)

               Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky (A Szlovák Köztársaság Állami Anyagi Tartalékok Adminisztrációja)

               Kancelária Prezidenta Slovenskej republiky (A Szlovák Köztársaság Elnöki Hivatala)

               Národná rada Slovenskej republiky (A Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa)

               Ústavný súd Slovenskej republiky (A Szlovák Köztársaság Alkotmánybírósága)

               Najvyšší súd Slovenskej republiky (A Szlovák Köztársaság Legfelsőbb Bírósága)

               Generálna prokuratúra Slovenskej republiky (A Szlovák Köztársaság Ügyészsége)

               Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky (A Szlovák Köztársaság Legfőbb Ellenőrző Hivatala)

               Telekomunikačný úrad Slovenskej republiky (A Szlovák Köztársaság Telekommunikációs Hivatala)

               Poštový úrad (Postai Szabályozási Hivatal)

               Úrad na ochranu osobných údajov (Személyes adatok védelmi Hivatala)

               Kancelária verejného ochrancu práv (Ombudsmani Hivatal)

               Úrad pre finančný trh (Pénzügyi Piaci Hivatal)

               FINNORSZÁG

               Oikeuskanslerinvirasto – Justitiekanslersämbetet (Igazságügyi Kancellár Hivatala)

               Liikenne- ja Viestintäministeriö – Kommunikationsministeriet (A Közlekedési és Távközlési Minisztérium alá tartozó intézmények):

               Viestintävirasto – Kommunikationsverket (Finn Kommunikációs Szabályozó Hatóság)

               Ajoneuvohallintokeskus AKE – Fordonsförvaltningscentralen AKE (Finn Gépjármű-nyilvántartási Hivatal)

               Ilmailuhallinto – Luftfartsförvaltningen (Finn Polgári Légi Közlekedési Hatóság)

               Ilmatieteen laitos – Meteorologiska institutet (Finn [Meterológiai] Intézet)

               Merenkulkulaitos – Sjöfartsverket (Finn Tengerészeti Hatóságok)

               Merentutkimuslaitos – Havsforskningsinstitutet (Finn Tengerkutatási Intézet )

               Ratahallintokeskus RHK – Banförvaltningscentralen RHK (Nemzeti Vasúti Igazgatóság)

               Rautatievirasto – Järnvägsverket (Finn Vasúti Ügynökség)

               Tiehallinto – Vägförvaltningen (Közúti Igazgatás)

               Maa- ja Metsätalousministeriö – Jord- Och Skogsbruksministeriet (Mezőgazdasági és Erdészeti Minisztérium):

               Elintarviketurvallisuusvirasto – Livsmedelssäkerhetsverket (Finn Élelmiszer-biztonsági Hatóság)

               Maanmittauslaitos – Lantmäteriverket (Finn Nemzeti Földmérési Hivatal)

               Maaseutuvirasto – Landsbygdsverket (Vidékfejlesztési Ügynökség)

               Oikeusministeriö – Justitieministeriet (Igazságügyi Minisztérium):

               Tietosuojavaltuutetun toimisto – Dataombudsmannens byrå (Adatvédelmi Ombudsman Hivatala)

               Tuomioistuimet – Domstolar (Bíróságok)

               Korkein oikeus – Högsta domstolen (Legfelsőbb Bíróság)

               Korkein hallinto-oikeus – Högsta förvaltningsdomstolen (Legfelsőbb Közigazgatási Bíróság)

               Hovioikeudet – hovrätter (fellebbviteli bíróságok)

               Käräjäoikeudet – tingsrätter (kerületi bíróságok)

               Hallinto-oikeudet – förvaltningsdomstolar (Közigazgatási bíróságok)

               Markkinaoikeus – Marknadsdomstolen (Piaci ügyekkel foglalkozó bíróság)

               Työtuomioistuin – Arbetsdomstolen (Munkaügyi Bíróság)

               Vakuutusoikeus – Försäkringsdomstolen (Biztosítási ügyekkel foglalkozó bíróság)

               Kuluttajariitalautakunta – Konsumenttvistenämnden (Fogyasztóvédelmi Panaszbizottság)

               HEUNI – Yhdistyneiden Kansakuntien yhteydessä toimiva Euroopan kriminaalipolitiikan instituutti – HEUNI – Europeiska institutet för kriminalpolitik, verksamt i anslutning till Förenta Nationerna (Bűnmegelőzési és -üldözési Európai Intézet)

               Konkurssiasiamiehen toimisto – Konkursombudsmannens byrå (Csődeljárásokkal foglalkozó Ombudsman Hivatala)

               Oikeushallinnon palvelukeskus – Justitieförvaltningens servicecentral (Jogi Szolgálat)

               Oikeushallinnon tietotekniikkakeskus – Justitieförvaltningens datateknikcentral (Igazságügyi Kormányzati Számítástechnikai Központ)

               Oikeuspoliittinen tutkimuslaitos (Optula) – Rättspolitiska forskningsinstitutet (Jogi Szakpolitikai Intézet)

               Oikeusrekisterikeskus – Rättsregistercentralen (Jogi Ügyeket Nyilvántartó Központ)

               Onnettomuustutkintakeskus – Centralen för undersökning av olyckor (Balesetek kivizsgálásával foglalkozó testület)

               Rikosseuraamusvirasto – Brottspåföljdsverket (Büntetőjogi szankciókkal foglalkozó ügynökség)

               Rikosseuraamusalan koulutuskeskus – Brottspåföljdsområdets utbildningscentral (Fogvatartottak és büntetés-végrehajtási intézetekből szabadulók (próbaidőn lévők) képzésével foglalkozó intézet)

               Rikoksentorjuntaneuvosto Rådet för brottsförebyggande (Nemzeti Bűnmegelőzési Tanács)

               Saamelaiskäräjät – Sametinget (A Saami Parlament)

               Valtakunnansyyttäjänvirasto – Riksåklagarämbetet (A Főügyész Hivatala)

               Opetusministeriö – Undervisningsministeriet (Oktatási Minisztérium):

               Opetushallitus – Utbildningsstyrelsen (Nemzeti Oktatási Tanács)

               Valtion elokuvatarkastamo – Statens filmgranskningsbyrå (Finn Filmminősítő Tanács)

               Sosiaali- Ja Terveysministeriö – Social- Och Hälsovårdsministeriet (Szociális és Egészségügyi Minisztrérium):

               Työttömyysturvalautakunta – Besvärsnämnden för utkomstskyddsärenden (Munkanélküliek ellátásával foglalkozó tanács)

               Sosiaaliturvan muutoksenhakulautakunta – Besvärsnämnden för socialtrygghet (Fellebbviteli Bíróság)

               Lääkelaitos – Läkemedelsverket (Nemzeti Gyógyszerügynökség)

               Terveydenhuollon oikeusturvakeskus – Rättsskyddscentralen för hälsovården (Nemzeti Törvényszéki Orvosi Hatóság)

               Säteilyturvakeskus – Strålsäkerhetscentralen (Finn Sugárzási és Nukleáris Biztonsági Központ)

               Kansanterveyslaitos – Folkhälsoinstitutet (Nemzeti Közegészségügyi Intézet)

               Lääkehoidon kehittämiskeskus ROHTO – Utvecklingscentralen för läkemedelsbe-handling (Farmakoterápiás Fejlesztési Központ, ROHTO)

               Sosiaali- ja terveydenhuollon tuotevalvontakeskus – Social- och hälsovårdens produkttillsynscentral (Nemzeti Termékellenőrzési Ügynökség, SSTV)

               Sosiaali- ja terveysalan tutkimus- ja kehittämiskeskus Stakes – Forsknings- och utvecklingscentralen för social- och hälsovården Stakes (Egészségügyi és Szociális Ellátásért Felelős Kutatási és Fejlesztési Központ, STAKES)

               Työ- Ja Elinkeinoministeriö – Arbets- Och Näringsministeriet (Munkaügyi és Gazdasági Minisztérium):

               Kuluttajavirasto – Konsumentverket (Finn Fogyasztóvédelmi Hivatal)

               Kilpailuvirasto – Konkurrensverket (Finn Versenyhivatal)

               Patentti- ja rekisterihallitus – Patent- och registerstyrelsen (Nemzeti Szabadalmi Hivatal)

               Valtakunnansovittelijain toimisto – Riksförlikningsmännens byrå (Nemzeti Békéltetői Hivatal)

               Työneuvosto – Arbetsrådet (Finnországi Munkaügyi Tanács)

               Energiamarkkinavirasto − Energimarknadsverket (Energiapiaci Hatóság)

               Geologian tutkimuskeskus – Geologiska forskningscentralen (Finn Geológiai Felmérés)

               Huoltovarmuuskeskus – Försörjningsberedskapscentralen (Nemzeti Vészhelyzeti Ügynökség)

               Kuluttajatutkimuskeskus – Konsumentforskningscentralen (Nemzeti Fogyasztóvédelmi Kutatóközpont)

               Matkailun edistämiskeskus - MEK – Centralen för turistfrämjande (Finn Idegenforgalmi Hivatal)

               Mittatekniikan keskus - MIKES – Mätteknikcentralen (Metrológiai és Akkreditációs Központ)

               Tekes - teknologian ja innovaatioiden kehittämiskeskus −Tekes - utvecklingscentralen för teknologi och innovationer (Finn Technológiai és Innovációs Finanszírozási Ügynökség)

               Turvatekniikan keskus - TUKES – Säkerhetsteknikcentralen (Biztonságtechnológiai Hatóság)

               Valtion teknillinen tutkimuskeskus - VTT – Statens tekniska forskningscentral (Finnországi Műszaki Kutatóközpont – VTT)

               Syrjintälautakunta – Nationella diskrimineringsnämnden (Hátrányos megkülönböztetési ügyekkel foglalkozó igazgatóság)

               Vähemmistövaltuutetun toimisto – Minoritetsombudsmannens byrå (Kisebbségi Ombudsman Hivatala)

               Ulkoasiainministeriö – utrikesministeriet (Külügyminisztérium)

               Valtioneuvoston kanslia – statsrådets kansli (Miniszterelnöki Hivatal)

               Valtiovarainministeriö – finansministeriet (Pénzügyminisztérium):

               Valtiokonttori – Statskontoret (Államkincstár)

               Verohallinto – Skatteförvaltningen (Adóhivatal)

               Tullilaitos – Tullverket (Vámhivatal)

               Tilastokeskus – Statistikcentralen (Finn Statisztikai Hivatal)

               Valtiontaloudellinen tutkimuskeskus – Statens ekonomiska forskiningscentral (Kormányzati Gazdasági Kutatóintézet)

               Väestörekisterikeskus – Befolkningsregistercentralen (Népességnyilvántartó Központ)

               Ympäristöministeriö – Miljöministeriet (Környezetvédelmi Minisztérium):

               Suomen ympäristökeskus - Finlands miljöcentral (Finn Környezetvédelmi Intézet)

               Asumisen rahoitus- ja kehityskeskus – Finansierings- och utvecklingscentralen för boendet (Finn Ingatlanfinanszírozási és Fejlesztési Központ)

               Valtiontalouden Tarkastusvirasto – Statens Revisionsverk (Állami Számvevőszék)

               SVÉDORSZÁG

               Akademien för de fria konsterna (Királyi Szépművészeti Akadémia)

               Allmänna reklamationsnämnden (Fogyasztóvédelmi Panaszbizottság)

               Arbetsdomstolen (Munkaügyi Bíróság)

               Arbetsförmedlingen (Svéd Munkaügyi Hivatal)

               Arbetsgivarverk, statens (Kormányzati Munkaadók Hivatala)

               Arbetslivsinstitutet (Nemzeti Munkaügyi Intézet)

               Arbetsmiljöverket (Svéd Munkakörnyezet-felügyelet)

               Arvsfondsdelegationen (Svéd Öröklési Alap Bizottság)

               Arkitekturmuseet (Építészeti Múzeum)

               Ljud och bildarkiv, statens (Nemzeti Hang- és Képarchívum)

               Barnombudsmannen (Gyermekügyi Ombudsman Hivatala)

               Beredning för utvärdering av medicinsk metodik, statens (Svéd Egészségügyi Technológiaértékelő Tanács)

               Kungliga Biblioteket (Királyi Könyvtár)

               Biografbyrå, statens (Nemzeti Filmvizsgáló Tanács)

               Biografiskt lexikon, svenskt (Svéd Életrajzi Lexikon)

               Bokföringsnämnden (Svéd Könyvelési Szabályozó Tanács)

               Bolagsverket (Svéd Vállalati Nyilvántartási Hivatal) Bostadskreditnämnd, statens (BKN) (Nemzeti Lakáshitel-garancia Tanács)

               Boverket (Nemzeti Lakásügyi Tanács)

               Brottsförebyggande rådet (Nemzeti Bűnmegelőzési Tanács)

               Brottsoffermyndigheten (Bűncselekmények áldozataival foglalkozó hivatal)

               Centrala studiestödsnämnden (Nemzeti Diáksegélyező Tanács)

               Datainspektionen (Adatvédelmi Hivatal)

               Departementen (Minisztériumok (kormányhivatalok))

               Domstolsverket (Bíróságok igazgatásáért felelős szerv)

               Elsäkerhetsverket (Nemzeti Villamosbiztonsági Tanács)

               Energimarknadsinspektionen (Svéd Energiapiaci Felügyelet)

               Exportkreditnämnden (Exporthitel-garancia Tanács)

               Finanspolitiska rådet (Svéd Költségvetési Politikai Tanács)

               Finansinspektionen (Pénzügyi felügyeleti hatóság)

               Fiskeriverket (Nemzeti Halászati Tanács)

               Folkhälsoinstitut, statens (Nemzeti Közegészségügyi Intézet)

               Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Formas (Svéd Környezetvédelmi Kutatótanács)

               Fortifikationsverket (Katonai Ingatlanok Központi Hivatala)

               Medlingsinstitutet (Nemzeti Mediációs Hivatal)

               Försäkringskassan (Társadalombiztosítási pénztárak);

               Geologiska undersökning, Sveriges (Svéd Geológiai Kutatóintézet)

               Geotekniska institut, statens (Geotechnikai Intézet)

               Glesbygdsverket (Nemzeti Vidékfejlesztési Ügynökség)

               Grafiska institutet och institutet för högre kommunikations- och reklamutbildning (Grafikai Intézet és Kommunikációs Főiskola)

               Granskningsnämnden för Radio och TV (Svéd Műsorszolgáltó Bizottság)

               Handelsflottans kultur- och fritidsråd (Kereskedelmi flotta kulturális és szabadidős tanácsa)

               Handikappombudsmannen (Ombudsman a Fogyatékkal Élő Személyekért)

               Haverikommission, statens (Állami Balesetvizsgáló Tanács)

               Hovrätterna (Fellebbviteli bíróságok) (6)

               Hyres- och ärendenämnder (Regionális bérleti és haszonbérleti törvényszékek) (12)

               Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd (Orvosi felelősség kérdésével foglalkozó bizottság)

               Högskoleverket (Nemzeti Felsőoktatási Ügynökség)

               Högsta domstolen (Legfelsőbb Bíróság)

               Institut för psykosocial miljömedicin, statens (Országos Pszichoszociális és Egészségügyi Intézet)

               Institut för tillväxtpolitiska studier (Regionális Tanulmányok Nemzeti Intézete)

               Institutet för rymdfysik (Svéd Űrfizikai Intézet)

               Internationella programkontoret för utbildningsområdet (Nemzetközi Oktatási és Képzési Programiroda)

               Migrationsverket (Svéd Migrációs Hivatal)

               Jordbruksverk, statens (Svéd Mezőgazdasági Hivatal)

               Justitiekanslern (Igazságügyi Kancellár Hivatala)

               Jämställdhetsombudsmannen (Esélyegyenlőségi Ombudsman Hivatala)

               Kammarkollegiet (Közterület- és Pénzeszközkezelő Nemzeti Igazságügyi Tanács)

               Kammarrätterna (Közigazgatási fellebbviteli bíróságok) (4)

               Kemikalieinspektionen (Országos Vegyianyag-felügyelet)

               Kommerskollegium (Nemzeti Kereskedelmi Tanács)

               Verket för innovationssystem - VINNOVA (Innovációs Rendszerek Ügynöksége)

               Konjunkturinstitutet (Nemzeti Gazdaságkutató Intézet)

               Konkurrensverket (Versenyhivatal)

               Konstfack (Képzőművészeti és Iparművészeti Egyetem)

               Konsthögskolan (Képzőművészeti Főiskola)

               Nationalmuseum (Nemzeti Képzőművészeti Múzeum)

               Konstnärsnämnden (Művészek támogatásáért felelős bizottság)

               Konstråd, Statens (Nemzeti Művészeti Tanács)

               Konsumentverket (Nemzeti Fogyasztóvédelem-politikai Tanács)

               Kriminaltekniska laboratorium, statens (Országos Törvényszéki Tudományos Laboratórium)

               Kriminalvården (Büntetés-végrehajtási és Pártfogó Felügyelet)

               Kriminalvårdsnämnden (Nemzeti Feltételes Szabadon Bocsátási Tanács)

               Kronofogdemyndigheten (Svéd Bűnüldöző Hatóság)

               Kulturråd, statens (Kulturális Ügyek Nemzeti Tanácsa)

               Kustbevakningen (Svéd Parti Őrség)

               Lantmäteriverket (Földmérési Hivatal)

               Livrustkammaren/Skoklosters slott/ Hallwylska museet (Királyi Fegyvertár)

               Livsmedelsverk, statens (Országos Élelmiszerügyi Hivatal)

               Lotteriinspektionen (Nemzeti Szerencsejáték-felügyelet)

               Läkemedelsverket (Gyógyászatitermék-ügynökség)

               Länsrätterna (Megyei közigazgatási bíróságok) (24)

               Länsstyrelserna (Megyei közigazgatási hivatalok) (24)

               Pensionsverk, statens (Állami Nyugdíjhivatal)

               Marknadsdomstolen (Piaci ügyekkel foglalkozó bíróság)

               Meteorologiska och hydrologiska institut, Sveriges (Svéd Meteorológiai és Hidrológiai Intézet)

               Moderna museet (Modern Múzeum)

               Musiksamlingar, statens (Svéd Nemzeti Zenegyűjtemény)

               Myndigheten för handikappolitisk samordning (Fogyatékossággal foglalkozó svéd szakpolitikai koordinációs ügynökség)

               Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning (Svéd Hálózati és Felsőoktatási Együttműködési Ügynökség)

               Nämnden för statligt stöd till trossamfun (Vallásos közösségeknek biztosított állami támogatásokat kezelő bizottság)

               Naturhistoriska riksmuseet (Természettörténeti múzeum)

               Naturvårdsverket (Nemzeti Környezetvédelmi Ügynökség)

               Nordiska Afrikainstitutet (Afrikai Tanulmányok Skandináv Intézete)

               Nordiska högskolan för folkhälsovetenskap (Észak-Európai Közegészségügyi Iskola)

               Notarienämnden (Közjegyzői hivatalok)

               Myndigheten för internationella adoptionsfrågor (Belföldi örökbefogadási ügyekkel foglalkozó svéd nemzeti bizottság)

               Verket för näringslivsutveckling - NUTEK (Svéd Gazdasági és Regionális Növekedés Ügynöksége)

               Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (Etnikai megkülönböztetés elleni ombudsman hivatala)

               Patentbesvärsrätten (Szabadalmi Ügyek Fellebbviteli Bírósága)

               Patent- och registreringsverket (Szabadalmi Hivatal)

               Personadressregisternämnd statens, SPAR-nämnden (Svéd Lakossági Lakcímnyilvántartó Hivatal)

               Polarforskningssekretariatet (Sarkkutatási Titkárság)

               Presstödsnämnden (Sajtótámogatási Tanács)

               Rådet för Europeiska socialfonden i Sverige (Az Európai Szociális Alap Svédországi Tanácsa)

               Radio- och TV-verket (Svéd Rádió- és Televíziós Hatóság)

               Regeringskansliet (Kormányhivatalok)

               Regeringsrätten (Közigazgatási legfelsőbb bíróság)

               Riksantikvarieämbetet (Nemzeti Kulturális Örökség Hivatala)

               Riksarkivet (Nemzeti Levéltár)

               Riksdagsförvaltningen (Parlamenti Igazgatási Hivatal)

               Riksdagens ombudsmän, JO (Parlamenti ombudsman)

               Riksdagens revisorer (Parlamenti pénzügyi ellenőrök)

               Riksgäldskontoret (Nemzeti Adósságkezelő Hivatal)

               Rikspolisstyrelsen (Nemzeti Rendőri Bizottság)

               Riksrevisionen (Állami Számvevőszék)

               Riksutställningar, Stiftelsen (Vándorkiállítások Szolgálata)

               Rymdstyrelsen (Nemzeti űrtanács)

               Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap (Svéd Munkaügyi és Társadalomkutatási Tanács)

               Räddningsverk, statens (Nemzeti Mentőszolgálati Testület)

               Rättshjälpsmyndigheten (Regionális Jogsegély-hatóság)

               Rättsmedicinalverket (Törvényszéki Orvostani Hivatal)

               Sameskolstyrelsen och sameskolor (Számi (Lapp) Bentlakásos iskola, Számi (Lapp) Iskola))

               Sjöfartsverket (Nemzeti Tengerészeti Hatóság)

               Maritima museer, statens (Nemzeti tengerészeti múzeumok)

               Säkerhets- och intregritetsskyddsnämnden (Svéd Biztonsági és Integritás-védelmi Bizottság)

               Skatteverket (Svéd Adóhivatal)

               Skogsstyrelsen (Erdészeti Hivatal)

               Skolverk, statens (Nemzeti Oktatási Ügynökség)

               Smittskyddsinstitutet (Fertőző Betegségek Országos Intézete)

               Socialstyrelsen (Nemzeti Egészségügyi és Jóléti Hivatal)

               Sprängämnesinspektionen (National Inspectorate of Explosives and Flammables)

               Statistiska centralbyrån (Központi Statisztikai Hivatal)

               Statskontoret (Igazgatási Fejlesztési Ügynökség)

               Strålsäkerhetsmyndigheten (Svéd Sugárzásbiztonsági Hivatal)

               Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete, SIDA (Svéd Nemzetközi Fejlesztési Együttműködési Hivatal)

               Styrelsen för psykologiskt försvar (Nemzeti Pszichológiai Védelmi és Megfelelőség-értékelési Tanács)

               Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Svéd Akkreditációs Tanács)

               Svenska Institutet, stiftelsen (Svéd Intézet)

               Talboks- och punktskriftsbiblioteket (Beszélő Könyvek és Braille Kiadványok Könyvtára)

               Tingsrätterna (Kerületi és városi bíróságok) (97)

               Tjänsteförslagsnämnden för domstolsväsendet (Bírák jelölőbizottsága)

               Totalförsvarets pliktverk (Fegyveres Erők Nyilvántartási Tanácsa)

               Tullverket (Svéd Vámhivatal)

               Turistdelegationen (Svéd Idegenforgalmi Hivatal)

               Ungdomsstyrelsen (Ifjúsági Ügyek Nemzeti Hivatala)

               Universitet och högskolor (Egyetemek és főiskolák)

               Utlänningsnämnden (Külföldiek Jogorvoslati Hivatala)

               Utsädeskontroll, statens (Nemzeti Vetőmagvizsgáló és -minősítő Intézet)

               Vatten- och avloppsnämnd, statens (Állami Vízellátási és Szennyvízgazdálkodási Igazgatóság)

               Verket för högskoleservice (VHS) (Nemzeti Felsőoktatási Ügynökség);Verket för näringslivsutveckling (NUTEK) (Svéd Gazdasági és Regionális Fejlesztési Ügynökség)

               Vetenskapsrådet (Svéd Kutatási Tanács)

               Veterinärmedicinska anstalt, statens (Nemzeti Állatorvos-tudományi Intézet)

               Väg- och transportforskningsinstitut, statens (Svéd Nemzeti Közút- és Közlekedéskutatási Intézet)

               Växtsortnämnd, statens (Növényfajtákkal foglalkozó nemzeti testület)

               Åklagarmyndigheten (Svéd Ügyészség)

               Krisberedskapsmyndigheten (Svéd Veszélyhelyzet-kezelési Ügynökség)

               Överklagandenämnden för nämndemannauppdrag (A Manna Misszió Fellebbezési Tanácsa)

               2.
                     Megjegyzés az A. alszakaszhoz

               Az 1. fejezet b) pontjában felsorolt összes szervezet magában foglalja valamely uniós tagállam ajánlatkérő szerveinek bármely alárendelt jogalanyát is, feltéve, hogy az nem rendelkezik önálló jogi személyiséggel.

               B. ALSZAKASZ

               KIRGIZ KÖZTÁRSASÁG

               1.
                     A megállapodás hatálya alá tartozó szervek:

               A Kirgiz Köztársaság parlamentje (Jogorku Kenesh)

               Az Elnöki Hivatal és a Kirgiz Köztársaság kormányának igazgatási hivatala

               A Kirgiz Köztársaság Külügyminisztériuma

               A Kirgiz Köztársaság Igazságügyi Minisztériuma

               A Kirgiz Köztársaság Pénzügyminisztériuma

               A Kirgiz Köztársaság Gazdasági Minisztériuma

               A Kirgiz Köztársaság Mezőgazdasági, Élelmiszeripari és Földterület-visszanyerési Minisztériuma

               A Kirgiz Köztársaság Közlekedési és Útügyi Minisztériuma

               A Kirgiz Köztársaság Oktatási és Tudományos Minisztériuma

               A Kirgiz Köztársaság Egészségügyi Minisztériuma

               A Kirgiz Köztársaság Kulturális, Tájékoztatási és Idegenforgalmi Minisztériuma

               A Kirgiz Köztársaság Munkaügyi és Társadalmi Fejlődési Minisztériuma

               A Kirgiz Köztársaság infokommunikációs technológiákért felelős állami bizottsága

               A Kirgiz Köztársaság Ipari, Energiaügyi és Altalajügyi Állami Bizottsága

               A Kirgiz Köztársaság kormányának Állami Adóhatósága

               A Kirgiz Köztársaság kormányának Állami Vámhatósága

               A Kirgiz Köztársaság kormánya mellett működő Állami Környezetvédelmi és Erdészeti Ügynökség

               A Kirgiz Köztársaság kormánya mellett működő Ifjúságért, Testnevelésért és Sportért Felelős Állami Ügynökség

               A Kirgiz Köztársaság kormánya mellett működő Építész-, Építésügyi, Lakásügyi és Kommunális Szolgáltatási Állami Ügynökség

               A Kirgiz Köztársaság kormánya mellett működő Állami Monopóliumellenes Szabályozó Ügynökség

               A Kirgiz Köztársaság kormánya mellett működő Helyi Önkormányzatokért és Etnikai Csoportok Közötti Kapcsolatokért Felelős Állami Ügynökség

               A Kirgiz Köztársaság kormánya mellett működő, az üzemanyagok és az energiaügy átfogó szabályozásáért felelős állami ügynökség

               A Kirgiz Köztársaság kormánya mellett működő Pénzpiac-szabályozó Állami Hatóság

               A Kirgiz Köztársaság kormánya mellett működő, a gazdasági bűnözés elleni küzdelemmel foglalkozó állami hatóság

               A Kirgiz Köztársaság kormánya mellett működő Szellemi Tulajdonért és Innovációért Felelős Állami Hatóság

               A Kirgiz Köztársaság kormányának Pénzügyi Hírszerző Állami Hatósága

               A Kirgiz Köztársaság kormányának Kábítószer-felügyeleti Állami Hatósága

               A Kirgiz Köztársaság kormányának Állami Nyilvántartási Hivatala

               A Kirgiz Köztársaság Állami Migrációs Hivatala

               A Kirgiz Köztársaság kormányának Anyagi Tartalékok Állami Alapja

               A Kirgiz Köztársaság Kötelező Egészségbiztosítási Alapja

               A Kirgiz Köztársaság kormányának Állami Ingatlankezelő Alapja

               A Kirgiz Köztársaság kormánya mellett működő Állat-és Növényegészségügyi Biztonsági Állami Felügyelete

               A Kirgiz Köztársaság kormánya mellett működő Ökológiai és Műszaki Biztonsági Állami Felügyelete

               A Kirgiz Köztársaság Szociális Beruházási Alapja

               A Kirgiz Köztársaság Állami Személyzeti Hivatala

               A Kirgiz Köztársaság Nemzeti Statisztikai Bizottsága

               A Kirgiz Köztársaság Legfelsőbb Bíróságának igazságügyi osztálya

               A Kirgiz Köztársaság Magasabb Szintű Tanúsítási Bizottsága

               A Kirgiz Köztársaság Bankreorganizációs Ügynöksége

               A Kirgiz Köztársaság elnöke alá tartozó Állami Vallásügyi Bizottság

               A Kirgiz Köztársaság Főügyészsége

               A Kirgiz Köztársaság Könyvvizsgálói Kamarája

               2.
                     Megjegyzés a B. alszakaszhoz

               A Kirgiz Köztársaság megállapodás hatálya alá tartozó szervezeteinek jegyzékében meghatározott központi kormányzati szervek közé értendők e szervek 1. pontban felsorolt alárendelt szervei és egyéb szervei, feltéve, hogy azok nem rendelkeznek önálló jogi személyiséggel.

               2. SZAKASZ

               A KÖZPONTI SZINT ALATTI KORMÁNYZATI SZERVEK

               Küszöbértékek:

               Amennyiben e melléklet másként nem rendelkezik, valamint az e szakaszhoz fűzött megjegyzésekre és az 5. szakaszban található általános megjegyzésekre is figyelemmel, a 9. fejezet alkalmazandó a Feleknek az e szakasz A. és B. alszakasz hatálya alá tartozó beszerző szerveire, ha az értékesítés vagy szolgáltatás értéke eléri vagy meghaladja a következő értékhatárokat:

               (a)
                     200 000 SDR valamennyi áru tekintetében;

               (b)
                     200 000 SDR a 4. szakaszban meghatározott szolgáltatások tekintetében;

               (c)
                     5 000 000 SDR az ENSZ központi termékosztályozása 51. ágazatában felsorolt valamennyi építőipari szolgáltatás tekintetében.

               A. ALSZAKASZ

               EURÓPAI UNIÓ

               1.
                     A megállapodás hatálya alá tartozó szervek:

               A statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló, 2003. május 26-i 1059/2003/EK európai parlamenti és a tanácsi rendelet
                  46
                (a továbbiakban: NUTS-rendelet) által maghatározott közigazgatási egységek valamennyi regionális vagy helyi ajánlatkérő szerve.

               2.
                     Megjegyzés az A. alszakaszhoz

               (a)
                     E szakasz alkalmazásában „regionális ajánlatkérő szervek”: a NUTS-rendeletben említett, a területi egységek közös statisztikai osztályozása (a továbbiakban: NUTS) szerint NUTS I és NUTS II alá tartozó közigazgatási egységek beszerző szervei.

               (b)
                     E szakasz alkalmazásában „helyi ajánlatkérő szervek”: a NUTS-rendeletben említett NUTS III alá tartozó vagy annál kisebb közigazgatási egységek beszerző szervei.

               B. ALSZAKASZ

               KIRGIZ KÖZTÁRSASÁG

               1.
                     A megállapodás hatálya alá tartozó szervek:

               (a)
                     REGIONÁLIS KÖZIGAZGATÁSI EGYSÉGEK:

               Chui

               Talas

               Issyk-Kul

               Jalal-Abad

               Naryn

               Osh

               Batken

               (b)
                     REGIONÁLIS KÖZPONTOK (POLGÁRMESTERI HIVATALOK ÉS KÖZIGAZGATÁSI KÖRZETEK):

               Polgármesteri hivatal Biskek

               Polgármesteri hivatal Osh

               Polgármesteri hivatal Talas

               Polgármesteri hivatal Kara-Kol

               Polgármesteri hivatal Jalal-Abad

               Polgármesteri hivatal Naryn

               Polgármesteri hivatal Batken

               (c)
                     BISKEK KÖZIGAZGATÁSI KÖRZETEI

               Pervomaisky körzet

               Sverdlovsk régió

               Oktyabrsky körzet

               Leninsky körzet

               (d)
                     VÁROSI ÖNKORMÁNYZATOK (POLGÁRMESTERI HIVATALOK):

               Tokmok

               Kara-Balta

               Kaindy

               Shopokov

               Kant

               Orlovka

               Kemin

               Kara-Suu

               Nookat

               Uzgen

               Naryn

               Kara-Kul

               Tash Kumyr

               Maylu-Suu

               Kerben

               Kochkor-Ata

               Kok-Jangak

               Toktogul

               Balykchy

               Cholpon-Ata

               Isfana

               Aydarken

               Kadamzhay

               Kyzyl-Kiya

               Sulukta

               (e)
                     KÖRZETEK

               (i)
                     Chui régió községei:

               Alamedin körzet valamennyi községe (17 község)

               Jayl körzet valamennyi községe (13 község)

               Kemin körzet valamennyi községe (10 község)

               Moskov körzet valamennyi községe (12 község)

               Panfilov körzet valamennyi községe (6 község)

               Sokuluk körzet valamennyi községe (19 község)

               Chui körzet valamennyi községe (10 község)

               Issyk- Ata körzet valamennyi községe (18 község)

               (ii)
                     Issyk-Kul régió községei:

               Ak-Suu körzet valamennyi községe (13 község)

               Jeti-Oguz körzet valamennyi községe (13 község)

               Ton körzet valamennyi községe (9 község)

               Typ körzet valamennyi községe (12 község)

               IIssyk-Kol körzet valamennyi községe (12 község)

               (iii)
                     Talas régió községei:

               Bakai-Ata körzet valamennyi községe (8 község)

               Kara-Buura körzet valamennyi községe (9 község)

               Manas körzet valamennyi községe (6 község)

               Talas körzet valamennyi községe (13 község)

               (iv)
                     Osh régió községei:

               Alay körzet valamennyi községe (12 község)

               Aravan körzet valamennyi községe (8 község)

               Kara-Kulja körzet valamennyi községe (11 község)

               Kara-Suu körzet valamennyi községe (16 község)

               Nookat körzet valamennyi községe (15 község)

               Uzgen körzet valamennyi községe (19 község)

               Chon-Alay körzet valamennyi községe (3 község)

               (v)
                     Naryn régió községei:

               Ak-Talaa körzet valamennyi községe (13 község)

               At-Bashi körzet valamennyi községe (11 község)

               Jumgal körzet valamennyi községe (12 község)

               Kochkor körzet valamennyi községe (11 község)

               Naryn körzet valamennyi községe (6 község)

               (vi)
                     Jalal-Abad régió községei:

               Aksy körzet valamennyi községe (12 község)

               Ala-Buka körzet valamennyi községe (8 község)

               Bazar-Korgon körzet valamennyi községe (9 község)

               Nooken körzet valamennyi községe (8 község)

               Suzak körzet valamennyi községe (13 község)

               Toguz- Toro körzet valamennyi községe (4 község)

               Toktogul körzet valamennyi községe (11 község)

               Chatkal körzet valamennyi községe (2 község)

               (vii)
                     Batken régió községei:

               Batken körzet valamennyi községe (10 község)

               Kadamjai körzet valamennyi községe (11 község)

               Leylek körzet valamennyi községe (8 község)

               2.
                     Megjegyzés a B. alszakaszhoz

               Az ebben az alszakaszban felsorolt és a Kirgiz Köztársaság helyi önkormányzatokról szóló, 2012. augusztus 3-i 149. sz. törvényében meghatározott központi szint alatti kormányzati szervek magukban foglalnak minden olyan alárendelt szervet és szervezetet, amely az ilyen kormányzati szervek felügyelete vagy ellenőrzése alatt áll, feltéve, hogy nem rendelkeznek külön jogi személyiséggel.

               3. SZAKASZ

               EGYÉB ÉRINTETT JOGALANYOK

               Küszöbértékek:

               Amennyiben e melléklet másként nem rendelkezik, valamint az e szakaszhoz fűzött megjegyzésekre és az 5. szakaszban található általános megjegyzésekre is figyelemmel, a 9. fejezet alkalmazandó a Feleknek az e szakasz A. és B. alszakasz hatálya alá tartozó egyéb beszerző szervekre, ha az értékesítés vagy szolgáltatás értéke eléri vagy meghaladja a következő értékhatárokat:

               (a)
                     400 000 SDR valamennyi áru tekintetében;

               (b)
                     400 000 SDR a 4. szakaszban meghatározott szolgáltatások tekintetében;

               (c)
                     5 000 000 SDR az ENSZ központi termékosztályozása 51. ágazatában felsorolt valamennyi építőipari szolgáltatás tekintetében.

               A. ALSZAKASZ

               EURÓPAI UNIÓ

               1.
                     A megállapodás hatálya alá tartozó szervek:

               (a)
                     Az Európai Unió esetében ez a szakasz a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv
                  47
                hatálya alá tartozó olyan beszerző szervekre vonatkozik, amelyek az említett irányelv értelmében ajánlatkérő szervnek minősülnek, beleértve az e melléklet 1. és 2. szakaszában említetteket is, vagy olyan közvállalkozásokra, amelyek tevékenységeinek egyike a következők valamelyike vagy azok bármely kombinációja:

               (i)
                     a közszolgáltatási feladatok ellátása céljából helyhez kötött hálózatok létesítése vagy üzemeltetése ivóvíz előállításával, szállításával vagy elosztásával, illetve ilyen hálózatokban ivóvízellátó szolgáltatással kapcsolatban;

               (ii)
                     a közszolgáltatási feladatok ellátása céljából helyhez kötött hálózatok létesítése vagy üzemeltetése villamos energia előállításával, szállításával vagy elosztásával, illetve ilyen hálózatokban villamosenergia-szolgáltatással kapcsolatban;

               (iii)
                     repülőterek és egyéb terminállétesítmények üzemeltetése légi fuvarozók számára;

               (iv)
                     a tengeri vagy belvízi közlekedésben részt vevő fuvarozók számára tengeri vagy belvízi kikötők vagy más közlekedési terminálok biztosítása;

               (v)
                     lakossági szolgáltatást nyújtó hálózatok rendelkezésre bocsátása vagy üzemeltetése a városi közlekedés terén városi gyorsvasút, automatizált rendszerek, villamos-, trolibusz-, autóbusz- vagy kábelvasút révén;

               (vi)
                     lakossági szolgáltatást nyújtó hálózatok rendelkezésre bocsátása vagy üzemeltetése a vasúti közlekedés terén.

               (b)
                     Az a) pontban meghatározott kritériumoknak megfelelő európai uniós ajánlatkérő szervek és közvállalkozások indikatív jegyzékeit a WTO közbeszerzésről szóló megállapodása uniós I. függelékének 3. melléklete tartalmazza.

               2.
                     Megjegyzések az A. alszakaszhoz

               (a)
                     Az 1. fejezet a) pontjának i–vi. alpontjában felsorolt tevékenységek folytatására irányuló beszerzések nem tartoznak a 9. fejezet hatálya alá, ha a tevékenység az érintett piacon versenynek van kitéve.

               (b)
                     A 9. fejezet nem alkalmazandó az e melléklet hatálya alá tartozó beszerző szervek által a következő célokból végzett beszerzésekre:

               (i)
                     vízvásárlás, energiaellátás vagy üzemanyag-ellátás energiatermelés céljára;

               (ii)
                     az 1. fejezet a) pontjának i–vi. alpontjában felsorolt tevékenységek céljaitól eltérő célokra vagy az ilyen tevékenységek céljaira egy olyan országban, amely nem tagja az Európai Gazdasági Térségnek; vagy

               (iii)
                     harmadik félnek történő viszonteladás vagy bérbeadás céljára, feltéve, hogy a közbeszerzés kiírója nem élvez különleges vagy kizárólagos eladási vagy bérbeadási jogot az ilyen szerződések tárgyára vonatkozóan, és más intézmények szabadon, a közbeszerzés kiírójával megegyező feltételek mellett adhatják el vagy bérbe azt.

               (c)
                     Az olyan hálózatok részére történő ivóvíz- vagy villamosenergia-ellátás, amelyek a fogyasztók számára valamely, nem ajánlatkérő szervként működő beszerző szerv révén teljesítenek szolgáltatást, nem tekinthető az 1. fejezet a) pontjának i. vagy ii. alpontja alá tartozó tevékenységnek akkor, ha:

               (i)
                     az érintett szerv azért állít elő ivóvizet vagy villamos energiát, mert annak fogyasztására egy, az 1. fejezet a) pontjának i–vi. alpontjában említett tevékenységtől eltérő tevékenység végzéséhez van szüksége; valamint

               (ii)
                     a nyilvános hálózat részére történő szállítás csak a szerv saját felhasználásától függ, és nem lépte túl a szerv által előállított ivóvíz vagy energia teljes mennyiségének 30 %-át, figyelembe véve a tárgyévet is magában foglaló megelőző három év átlagát.

               (d)
                     Amennyiben teljesülnek az e) pontban foglalt feltételek, úgy a 9. fejezet nem alkalmazandó olyan szerződésekre, amelyeket:

               (i)
                     a beszerző szerv egy kapcsolt vállalkozásnak ítél oda
                  48
               ; vagy

               (ii)
                     valamely, kizárólag beszerzést végző szervekből álló, az 1. fejezet a) pontjának i–vi. alpontja szerinti tevékenység végzése céljából létrehozott közös vállalkozás ítél oda egy olyan vállalkozásnak, amely a beszerző szervek valamelyikéhez kapcsolódik.

               (e)
                     A d) pont a szolgáltatásokra vagy áruszállításokra irányuló szerződésekre alkalmazandó, feltéve, ha a szolgáltatások és áruszállítások tekintetében a kapcsolt vállalkozás előző három évre vonatkozó átlagos forgalmának legalább 80 %-a ilyen szolgáltatások vagy áruszállítások azon vállalkozások részére történő teljesítéséből származik, amelyekhez a vállalkozás kapcsolódik.

               (f)
                     Amennyiben a közös vállalkozást azért hozták létre, hogy az adott tevékenységet legalább három éven keresztül végezze, és feltéve, hogy a közös vállalkozást létrehozó alapító okirat kiköti, hogy a vállalkozást alkotó, beszerző szervek legalább ugyanennyi időn keresztül a vállalkozás tagjai maradnak, a 9. fejezet nem alkalmazandó a következő szerződésekre:

               (i)
                     amelyeket valamely, kizárólag beszerző szervekből álló, az 1. fejezet a) pontjának i–vi. alpontja szerinti tevékenység végzése céljából létrehozott közös vállalkozás ítél oda az említett beszerző szervek valamelyikének; vagy

               (ii)
                     amelyeket egy beszerző szerv ítél oda egy olyan közös vállalkozásnak, amelynek maga is tagja.

               B. ALSZAKASZ

               KIRGIZ KÖZTÁRSASÁG

               A megállapodás hatálya alá tartozó szervek:

               a „National Electric Network of Kyrgyzstan” nyilvánosan működő részvénytársaság

               az „Electric Stations” nyilvánosan működő részvénytársaság

               a „Sever” részvénytársaság és egyéb elosztó vállalatok

               a „Bishkekteploset” nyilvánosan működő részvénytársaság

               a „Kyrgyzaeronavigatsiya” állami vállalat

               a Kirgiz Köztársaság Közlekedési és Hírközlési Minisztériuma alá tartozó „National Company Kyrgyz Temir Jolu” állami vállalat

               a „Vostokelektro” nyilvánosan működő részvénytársaság

               a „Jalalabatelectro” nyilvánosan működő részvénytársaság

               az „Oshelectro” nyilvánosan működő részvénytársaság

               az „International Airport Manas” nyilvánosan működő részvénytársaság
                  49

               a bishkeki polgármesteri hivatalhoz tartozó „Bishkekvodokanal” gyártási és üzemeltetési igazgatási egysége

               a Kirgiz Köztársaság állami műsorszolgáltató vállalata

               a Kirgiz Köztársaság vámszabad területei

               „Bishkek buszállomás” állami vállalat

               „Kyrgyz Avtobeketi” állami vállalat

               „Kyrgyz Pochtasy” állami vállalat

               4. SZAKASZ

               SZOLGÁLTATÁSOK

               A Kirgiz Köztársaság és az Európai Unió tekintetében:

               Amennyiben e melléklet másként nem rendelkezik, és az 5. szakaszban található általános megjegyzésekre is figyelemmel, a 9. fejezet a következő szolgáltatásokra terjed ki, amelyek a WTO szolgáltatások ágazati osztályozási listájában (MTN.GNS/W/120)
                  50
                rögzítettek szerint az ENSZ központi termékosztályozásával összhangban kerülnek meghatározásra, amennyiben azokat az e melléklet 1–3. szakaszának hatálya alá tartozó szervek szerzik be.

                           Leírás

                        ENSZ CPC hivatkozási szám

                        Karbantartási és javítási szolgáltatások

                        6112, 6122, 633, 886

                        Szárazföldi szállítási szolgáltatások, beleértve a páncélozott járművel végzett szolgáltatásokat és futárszolgálatokat, kivéve a postai küldemények szállítását

                        712 (kivéve 71235), 7512, 87304

                        Légi személyszállítási és teherfuvarozási szolgáltatások, kivéve a postai küldemények szállítását

                        73 (kivéve 7321)

                        Postai küldemények szárazföldi és légi szállítása, a vasúti szállítás kivételével

                        71235, 7321

                        Távközlési szolgáltatások

                        752

                        Pénzügyi szolgáltatások

                        Biztosítási szolgáltatások

                        Banki és befektetési szolgáltatások
                           51

                        ex 81

                        812, 814

                        Számítógépes és kapcsolódó szolgáltatások

                        84

                        Számviteli, könyvvizsgálói és könyvelési szolgáltatások

                        862

                        Piac- és közvélemény-kutatási szolgáltatások

                        864

                        Vezetési tanácsadási szolgáltatások és ezzel összefüggő szolgáltatások

                        865, 866
                           52

                        Építészeti szolgáltatások; mérnöki szolgáltatások és integrált mérnöki szolgáltatások, településtervezési és tájépítészeti szolgáltatások; kapcsolódó tudományos és technikai tanácsadási szolgáltatások; műszaki vizsgálat, elemzés

                        867

                        Hirdetési szolgáltatások

                        871

                        Épülettakarítási és ingatlankezelési szolgáltatások

                        874; 82201-82206

                        Kiadói és nyomdai szolgáltatások eseti vagy szerződéses alapon

                        88442

                        Szennyvíz-, hulladékkezelés; víziközmű-szolgáltatás és hasonló szolgáltatások

                        94

               5. SZAKASZ

               ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK ÉS ELTÉRÉSEK

               A. ALSZAKASZ

               EURÓPAI UNIÓ

               1.
                     Az (9) fejezet nem alkalmazandó a következő típusú beszerzésekre:

               (a)
                     mezőgazdasági támogatási programok és emberi élelmezési programok (pl. élelmiszersegélyezés, beleértve a sürgős segítségnyújtást is) elősegítésére termelt mezőgazdasági termékek beszerzése;

               (b)
                     műsorszolgáltatók általi, programanyagok megvételére, fejlesztésére, gyártására vagy közös gyártására vonatkozó beszerzések, valamint közvetítési időre vonatkozó szerződések; valamint

               (c)
                     az 1. és 2. szakasz hatálya alá tartozó beszerző szervek által végzett beszerzések ivóvízzel, energiával, közlekedéssel és postai ágazattal kapcsolatos tevékenységekkel összefüggésben, kivéve, ha azok a 3. szakasz hatálya alá tartoznak.

               2.
                     Az Åland-szigetek (Ahvenanmaa) tekintetében a Finnország Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló szerződés Åland-szigetekről szóló 2. jegyzőkönyvében foglalt különös feltételeket kell alkalmazni.

               B. ALSZAKASZ

               KIRGIZ KÖZTÁRSASÁG

               Az (9) fejezet nem alkalmazandó a következő típusú beszerzésekre:

               (a)
                     diplomáciai képviseletek által külföldön beszerzett építőipari szolgáltatások és áruk;

               (b)
                     mezőgazdasági támogatási programok vagy emberi élelmezési programok elősegítésére termelt mezőgazdasági termékek;

               (c)
                     nemzetbiztonsággal kapcsolatos közbeszerzések;

               (d)
                     az államtitok védelmét vagy a természeti katasztrófák megelőzését és kezelését célzó védelmi célú közbeszerzésekhez kapcsolódó közbeszerzések;

               (e)
                     áruk, építési munkálatok és szolgáltatások beszerzése a Kirgiz Köztársaság vonatkozó jogszabályaiban meghatározott „természetes monopóliumoktól” a Kirgiz Köztársaság megfelelő szabályozó hatósága által megállapított árakon;

               (f)
                     olyan építési beruházások és szolgáltatásokra irányuló beszerzések, amelyeket a Kirgiz Köztársaság jogszabályai szerint kizárólag meghatározott végrehajtó kormányzati szervek nyújthatnak, ideértve azokat az alárendelt szerveket, állami szerveket vagy jogi személyeket is, amelyek részvényeinek 100 %-a a kormány tulajdonában van;

               (g)
                     az 1–3. szakasz hatálya alá tartozó beszerző szerv által a megállapodás hatálya alá nem tartozó szerv nevében végzett beszerzés;

               (h)
                     áruk vagy szolgáltatások azon részeinek beszerzését végző szervek, amelyek maguk nem tartoznak e melléklet hatálya alá;

               (i)
                     műsorszolgáltatók általi, programanyagok megvételére, fejlesztésére, gyártására vagy közös gyártására vonatkozó beszerzések, valamint közvetítési időre vonatkozó szerződések.

               (j)
                     az 1. és 2. szakasz hatálya alá tartozó beszerző szervek által végzett beszerzések ivóvízzel, energiával, közlekedéssel és postai ágazattal kapcsolatos tevékenységekkel összefüggésben, kivéve, ha azok a 3. szakasz hatálya alá tartoznak.

               6. SZAKASZ

               A BESZERZÉSI INFORMÁCIÓK KÖZZÉTÉTELÉT SZOLGÁLÓ MÉDIUMOK

               A. ALSZAKASZ

               EURÓPAI UNIÓ

               1.
                     A közbeszerzésre vonatkozó általános információk közzététele

               Az Európai Unió által az e megállapodás 159. cikkének (1) bekezdése szerinti és az említett cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett általános közzétételi követelmények teljesítésére kijelölt és használt média a következő:

               (a)
                     AZ EURÓPAI UNIÓ SZINTJÉN

               http://simap.ted.europa.eu

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja

               (b)
                     AZ EURÓPAI UNIÓ TAGÁLLAMAI SZINTJÉN

               BELGIUM

               (i)
                     Törvények, királyi rendeletek, miniszteri rendeletek, miniszteri körlevelek:

               le Moniteur Belge

               (ii)
                     Joggyakorlat:

               Pasicrisie

               BULGÁRIA

               (i)
                     Törvények és rendeletek:

               Държавен вестник (Hivatalos Közlöny)

               (ii)
                     Bírósági határozatok:

               http://www.sac.government.bg

               (iii)
                     Általánosan alkalmazandó közigazgatási határozatok és eljárási szabályok:

               http://www.aop.bg

               http://www.cpc.bg

               CSEHORSZÁG

               (i)
                     Törvények és rendeletek:

               Sbírka zákonů České republiky (A Cseh Köztársaság jogszabályainak gyűjteménye)

               (ii)
                     A Versenyvédelmi Hivatal döntései:

               A Versenyvédelmi Hivatal döntéseinek gyűjteménye

               DÁNIA

               (i)
                     Törvények és rendeletek:

               Lovtidende

               (ii)
                     Bírósági határozatok:

               Ugeskrift for Retsvæsen

               (iii)
                     Közigazgatási határozatok és eljárások:

               Ministerialtidende

               (iv)
                     A Dán Közbeszerzési Panaszbizottság döntései:

               Kendelser fra Klagenævnet for Udbud

               NÉMETORSZÁG

               (i)
                     Törvények és rendeletek:

               Bundesgesetzblatt

               Bundesanzeiger

               (ii)
                     Bírósági határozatok:

               Entscheidungsammlungen des: Bundesverfassungsgerichts; Bundesgerichtshofs; Bundesverwaltungsgerichts; Bundesfinanzhofs sowie der Oberlandesgerichte

               ÉSZTORSZÁG

               (i)
                     Törvények, rendeletek és általánosan alkalmazandó közigazgatási határozatok:

               Riigi Teataja – http://www.riigiteataja.ee

               (ii)
                     Kormányzati beszerzésekre vonatkozó eljárások:

               https://riigihanked.riik.ee

               ÍRORSZÁG

               Törvények és rendeletek:

               Iris Oifigiuil (Az Ír Kormány Hivatalos Közlönye)

               GÖRÖGORSZÁG

               Εφημερίδα της Κυβερνήσεως της Ελληνικής Δημοκρατίας (Görögország Hivatalos Közlönye)

               SPANYOLORSZÁG

               (i)
                     Törvények és rendeletek:

               Boletin Oficial del Estado

               (ii)
                     Bírósági határozatok:

               Nincs hivatalos kiadvány

               FRANCIAORSZÁG

               (i)
                     Törvények és rendeletek:

               Journal Officiel de la République française

               (ii)
                     Joggyakorlat:

               Recueil des arrêts du Conseil d'Etat

               (iii)
                     Revue des marchés publics

               HORVÁTORSZÁG

               Narodne novine – http://www.nn.hr

               OLASZORSZÁG

               (i)
                     Törvények és rendeletek:

               Gazzetta Ufficiale

               (ii)
                     Joggyakorlat:

               Nincs hivatalos kiadvány

               CIPRUS

               (i)
                     Törvények és rendeletek:

               Επίσημη Εφημερίδα της Δημοκρατίας (A Köztársaság Hivatalos Közlönye)

               (ii)
                     Bírósági határozatok:

               Αποφάσεις Ανωτάτου Δικαστηρίου 1999 – Τυπογραφείο της Δημοκρατίας (A Legfelsőbb Bíróság határozata – Nyomda)

               LETTORSZÁG

               Törvények és rendeletek:

               Latvijas vēstnesis (Hivatalos Lap)

               LITVÁNIA

               (i)
                     Törvények, rendeletek és közigazgatási rendelkezések:

               Teisės aktų registras (Jogi aktusok nyilvántartása)

               (ii)
                     „Zamówienia publiczne w orzecznictwie.

               A Litván Legfelsőbb Bíróság Értesítője: „Teismų praktika”

               A Litván Legfelsőbb Közigazgatási Bíróság Értesítője: „Administracinių teismų praktika”

               LUXEMBURG

               (i)
                     Törvények és rendeletek:

               Mémorial

               (ii)
                     Joggyakorlat:

               Joggyakorlat:

               MAGYARORSZÁG

               (i)
                     Törvények és rendeletek:

               Magyar Közlöny (Magyarország Hivatalos Közlönye)

               (ii)
                     Joggyakorlat:

               Közbeszerzési Értesítő – a Közbeszerzések Tanácsának Hivatalos Lapja

               MÁLTA

               Törvények és rendeletek:

               Government Gazette

               HOLLANDIA

               (i)
                     Törvények és rendeletek:

               Nederlandse Staatscourant or Staatsblad

               (ii)
                     Joggyakorlat:

               Nincs hivatalos kiadvány

               AUSZTRIA

               (i)
                     Törvények és rendeletek:

               Österreichisches Bundesgesetzblatt

               Amtsblatt zur Wiener Zeitung

               (ii)
                     Bírósági határozatok:

               Entscheidungen des Verfassungsgerichtshofes, Verwaltungsgerichtshofes, Obersten Gerichtshofes, der Oberlandesgerichte, des Bundesverwaltungsgerichtes und der Landesverwaltungsgerichte — http://ris.bka.gv.at/Judikatur/

               LENGYELORSZÁG

               (i)
                     Jogszabályok:

               Dziennik Ustaw Rzeczypospolitej Polskiej (Jogi Közlöny – Lengyel Köztársaság)

               (ii)
                     „Zamówienia publiczne w orzecznictwie.

               „Zamówienia publiczne w orzecznictwie. Wybrane orzeczenia zespołu arbitrów i Sądu Okręgowego w Warszawie” (Válogatás választottbírósági ítéletekből és a Varsói Regionális Bíróság ítéleteiből)

               PORTUGÁLIA

               (i)
                     Törvények és rendeletek:

               Diário da República Portuguesa 1a Série A e 2a série

               (ii)
                     Bírósági kiadványok:

               Boletim do Ministério da Justiça

               Colectânea de Acordos do Supremo Tribunal Administrativo

               Colectânea de Jurisprudencia Das Relações

               ROMÁNIA

               (i)
                     Törvények és rendeletek:

               Monitorul Oficial al României (Románia Hivatalos Közlönye)

               (ii)
                     Bírósági határozatok, általánosan alkalmazandó közigazgatási határozatok és más eljárások:

               http://www.anrmap.ro

               SZLOVÉNIA

               (i)
                     Törvények és rendeletek:

               Uradni list Republike Slovenije (A Szlovén Köztársaság Hivatalos Közlönye)

               (ii)
                     Bírósági határozatok:

               Nincs hivatalos kiadvány

               SZLOVÁKIA

               (i)
                     Törvények és rendeletek:

               Zbierka zákonov (Jogszabálygyűjtemény)

               (ii)
                     Bírósági határozatok:

               Nincs hivatalos kiadvány

               FINNORSZÁG

               Suomen Säädöskokoelma – Finnországi Författningssamling (Finnország törvénytára)

               SVÉDORSZÁG

               Svensk Författningssamling (Svédország törvénytára)

               2.
                     A közbeszerzési értesítések közzététele

               Az Európai Unió és tagállamai által a 9. fejezet (Közbeszerzés) 159. cikkében, 161. cikkének (7) bekezdésében és 168. cikkének (2) bekezdésében előírt értesítések közzétételére kijelölt és használt elektronikus vagy papíralapú eszközök az említett fejezet 158. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján a következők:

               (a)
                     AZ EURÓPAI UNIÓ SZINTJÉN

               Az Európai Unió Hivatalos Lapjának kiegészítése, és annak elektronikus változata:

               TED (az uniós közbeszerzések hirdetményeinek adatbázisa) http://ted.europa.eu (a következő portálon is elérhető: http://simap.ted.europa.eu)

               (b)
                     AZ EURÓPAI UNIÓ TAGÁLLAMAI SZINTJÉN

               BELGIUM

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja, online változat, Tenders Electronic Daily – http://ted.europa.eu

               Le Bulletin des Adjudications

               Egyéb kiadványok a szaksajtóban

               BULGÁRIA

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja, online változat, Tenders Electronic Daily – http://ted.europa.eu

               Държавен вестник (State Gazette) – http://dv.parliament.bg

               Közbeszerzési Jegyzék – http://www.aop.bg

               CSEHORSZÁG

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja, online változat, Tenders Electronic Daily – http://ted.europa.eu

               DÁNIA

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja, online változat, Tenders Electronic Daily – http://ted.europa.eu

               NÉMETORSZÁG

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja, online változat, Tenders Electronic Daily – http://ted.europa.eu

               ÉSZTORSZÁG

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja, online változat, Tenders Electronic Daily – http://ted.europa.eu

               ÍRORSZÁG

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja, online változat, Tenders Electronic Daily – http://ted.europa.eu

               Napilapok: „Irish Independent”, „Irish Times”, „Irish Press”, „Cork Examiner”

               GÖRÖGORSZÁG

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja, online változat, Tenders Electronic Daily – http://ted.europa.eu

               Közzététel a napilapokban, valamint a pénzügyi, a regionális és a szaksajtóban

               SPANYOLORSZÁG

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja, online változat, Tenders Electronic Daily – http://ted.europa.eu

               FRANCIAORSZÁG

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja, online változat, Tenders Electronic Daily – http://ted.europa.eu

               Bulletin officiel des annonces des marchés publics

               HORVÁTORSZÁG

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja, online változat, Tenders Electronic Daily – http://ted.europa.eu

               Elektronički oglasnik javne nabave Republike Hrvatske (A Horvát Köztársaság Elektronikus Közbeszerzési Hirdetményei)

               OLASZORSZÁG

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja, online változat, Tenders Electronic Daily – http://ted.europa.eu

               CIPRUS

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja, online változat, Tenders Electronic Daily – http://ted.europa.eu

               A Köztársaság Hivatalos Lapja

               Helyi napi sajtó

               LETTORSZÁG

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja, online változat, Tenders Electronic Daily – http://ted.europa.eu

               Latvijas vēstnesis (Hivatalos Lap)

               LITVÁNIA

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja, online változat, Tenders Electronic Daily – http://ted.europa.eu

               Centrinė viešųjų pirkimų informacinė sistema (Központi Közbeszerzési Portál)

               Információs kiegészítés „Informaciniai pranešimai” a Litván Köztársaság Hivatalos Lapjához („Valstybės žinios”).

               LUXEMBURG

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja, online változat, Tenders Electronic Daily – http://ted.europa.eu

               Napilapok

               MAGYARORSZÁG

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja, online változat, Tenders Electronic Daily – http://ted.europa.eu

               Közbeszerzési Értesítő – a Közbeszerzések Tanácsának Hivatalos Lapja

               MÁLTA

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja, online változat, Tenders Electronic Daily – http://ted.europa.eu

               Government Gazette

               HOLLANDIA

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja, online változat, Tenders Electronic Daily – http://ted.europa.eu

               AUSZTRIA

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja, online változat, Tenders Electronic Daily – http://ted.europa.eu

               Amtsblatt zur Wiener Zeitung

               LENGYELORSZÁG

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja, online változat, Tenders Electronic Daily – http://ted.europa.eu

               Biuletyn Zamówień Publicznych (Közbeszerzési Értesítő)

               PORTUGÁLIA

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja, online változat, Tenders Electronic Daily – http://ted.europa.eu

               ROMÁNIA

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja, online változat, Tenders Electronic Daily – http://ted.europa.eu

               Monitorul Oficial al României (Románia Hivatalos Közlönye)

               Elektronikus Közbeszerzési Rendszer – http://www.e-licitatie.ro

               SZLOVÉNIA

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja, online változat, Tenders Electronic Daily – http://ted.europa.eu

               Portal javnih naročil – http://www.enarocanje.si/?podrocje=portal

               SZLOVÁKIA

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja, online változat, Tenders Electronic Daily – http://ted.europa.eu

               Vestník verejného obstarávania (Közbeszerzések Lapja)

               FINNORSZÁG

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja, online változat, Tenders Electronic Daily – http://ted.europa.eu

               Julkiset hankinnat Suomessa ja ETA-alueella, Virallisen lehden liite (Közbeszerzések Finnországban és az EGT-ben, Finnország Hivatalos Lapjának kiegészítője)

               SVÉDORSZÁG

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja, online változat, Tenders Electronic Daily – http://ted.europa.eu

               3.
                     Az odaítélt szerződésekkel kapcsolatos közzétételek

               Az a weboldal, amelyen az Európai Unió közzéteszi az e melléklet 1–3. szakaszának hatálya alá tartozó szervek által odaítélt szerződésekre vonatkozó értesítéseit, a 9. fejezet (Közbeszerzés) 168. cikke (2) bekezdése szerint és 158. cikke (2) bekezdése c) pontjának megfelelően a következő:

               Az Európai Unió Hivatalos Lapja, online változat, Tenders Electronic Daily – http://ted.europa.eu

               B. ALSZAKASZ

               KIRGIZ KÖZTÁRSASÁG

               1.
                     A közbeszerzésre vonatkozó általános információk közzététele

               A Kirgiz Köztársaság által a 9. fejezet 159. cikkének (1) bekezdése szerinti és az említett fejezet 159. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett általános közzétételi követelmények teljesítésére kijelölt és használt média a következő:

               „Erkin Too” állami köztársasági lap

               2.
                     A közbeszerzési értesítések és az odaítélt szerződésekre vonatkozó értesítések közzététele

               A Kirgiz Köztársaság által a 9. fejezet (Közbeszerzés) 160. cikkében, 162. cikkének (7) bekezdésében és 169. cikkének (2) bekezdésében előírt értesítések közzétételére kijelölt és használt média az említett fejezet 159. cikke (2) bekezdésének b) és c) pontja alapján a következő:

               A közbeszerzés hivatalos internetes portálja: zakupki.gov.kg

               _________________

               14-A. MELLÉKLET

               ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT

               I.
                     Értesítések

               1.
                     Minden olyan kérelmet, értesítést, írásbeli beadványt vagy egyéb dokumentumot, amelyet:

               (a)
                     a testület küldött, egyidejűleg meg kell küldeni a Feleknek;

               (b)
                     a Felek egyike címez a testületnek, egyidejűleg másolatban meg kell küldeni a másik Félnek;

               (c)
                     a Felek egyike címez a másik Félnek, adott esetben egyidejűleg másolatban meg kell küldeni a testületnek.

               2.
                     Az 1. szabályban említett bármely értesítést elektronikusan vagy adott esetben bármely más olyan távközlési eszköz útján kell megtenni, amely rögzíti az elküldés tényét. Az értesítés az elküldésének napján tekintendő kézbesítettnek, amennyiben ennek ellenkezője nem bizonyított. A dokumentum papíralapú változatát postai úton kell elküldeni.

               3.
                     Minden értesítést az Európai Bizottság Kereskedelmi Főigazgatóságának és a Kirgiz Köztársaság Gazdasági Minisztériumának kell címezni. Ha a Felek már kijelölték a vitában részt vevő képviselőiket, e képviselőknek is meg kell küldeni minden értesítést.

               4.
                     A testület eljárásához kapcsolódó kérelemben, értesítésben, írásbeli beadványban vagy egyéb dokumentumban előforduló kisebb adminisztratív hibák a módosításokat egyértelműen feltüntető újabb dokumentum kézbesítésével kijavíthatók.

               5.
                     Ha a dokumentum kézbesítésének utolsó napja az Európai Unió intézményeinek vagy a Kirgiz Köztársaságnak valamely munkaszüneti napjára esik, a dokumentum kézbesítésének határideje a következő munkanapon jár le.

               II.
                     A testület tagjainak kinevezése

               6.
                     Amennyiben a 213. cikk alapján a testület valamely tagját sorsolással választják ki, az Együttműködési Bizottság panaszos Fél által delegált társelnöke haladéktalanul tájékoztatja az Együttműködési Bizottság bepanaszolt Fél által delegált társelnökét a sorsolás napjáról, időpontjáról és helyszínéről. A bepanaszolt Fél – amennyiben úgy dönt – jelen lehet a sorsoláson. A sorsolásra minden esetben a megjelent Fél/Felek jelenlétében kerül sor.

               7.
                     Az Együttműködési Bizottság panaszos Fél által delegált társelnöke a választottbírónak kiválasztott valamennyi személyt írásban értesíti a kinevezésről. Minden személy a kinevezéséről szóló értesítés időpontjától számított öt napon belül megerősíti a Feleknek rendelkezésre állását és a kinevezés elfogadását. Szintén megerősíti, hogy megfelel az 14-B. mellékletben foglalt magatartási kódexnek.

               8.
                     Az Együttműködési Bizottság panaszos Fél által delegált társelnöke a 213. cikk (2) bekezdésében említett határidő lejártát követő öt napon belül sorsolással kiválasztja a választottbírót vagy az elnököt, amennyiben a 214. cikk (1) bekezdésében említett releváns aljegyzékek:

               (a)
                     nem kerültek összeállításra, azon személyek közül, akiket az egyik vagy mindkét Fél hivatalosan javasolt az adott aljegyzékbe; vagy

               (b)
                     már nem tartalmaznak legalább öt személyt, azon személyek közül, akik még szerepelnek az adott aljegyzékben.

               III.
                     Szervezési célú ülés

               9.
                     A Felek eltérő megállapodásának hiányában a Felek a testület létrehozását követő hét napon belül ülést tartanak a testülettel, hogy döntsenek az általuk vagy a testület által szükségesnek ítélt kérdésekben, ideértve a következőket:

               (a)
                     a testület tagjainak díjazása és költségtérítése;

               (b)
                     az asszisztensek díjazása; az egyes testületi tagok asszisztense vagy asszisztensei díjazásának teljes összege nem haladhatja meg az adott testületi tag díjazásának 50 %-át;

               (c)
                     az eljárás ütemterve.

               A testület tagjai és a Felek képviselői telefonon vagy videokonferencián keresztül is részt vehetnek az ülésen.

               IV.
                     Írásbeli beadványok

               10.
                     A panaszos Fél a testület létrehozásától számított 20 napon belül benyújtja írásbeli beadványát. A bepanaszolt Fél a panaszos Fél írásbeli beadványának kézhezvételétől számított 20 napon belül benyújtja írásbeli beadványát.

               V.
                     A testület működése

               11.
                     A testület valamennyi ülését a testület elnöke vezeti. A testület felhatalmazhatja az elnököt igazgatási és eljárási határozatok meghozatalára.

               12.
                     A 14. fejezet vagy ezen eljárási szabályzat eltérő rendelkezésének hiányában a testület bármilyen módon, többek között elektronikus úton vagy telefonon, vagy adott esetben bármely más távközlési eszköz igénybevételével is folytathatja tevékenységét.

               13.
                     A testület tanácskozásain kizárólag a testület tagjai vehetnek részt, a testület azonban engedélyezheti az asszisztensek jelenlétét a tanácskozásokon.

               14.
                     A határozatok vagy a jelentések megszövegezése a testület kizárólagos hatáskörébe tartozik, és nem ruházható át.

               15.
                     A 14. fejezetben és annak mellékleteiben nem tárgyalt eljárási kérdés felmerülése esetén a testület a Felekkel folytatott konzultációt követően megfelelő, az említett fejezettel és mellékleteivel összeegyeztethető eljárást fogadhat el.

               16.
                     Amennyiben a testület megítélése szerint a 14. fejezetben meghatározott határidőktől eltérő bármely eljárási határidő módosítására vagy egyéb eljárási vagy adminisztratív kiigazításra van szükség, a testület a Felekkel folytatott konzultációt követően írásban tájékoztatja a Feleket a határidő-módosítás vagy az egyéb eljárási vagy adminisztratív kiigazítás okairól.

               VI.
                     Testületi tag leváltása

               17.
                     Amennyiben valamely Fél megítélése szerint egy testületi tag nem felel meg a 14-B. mellékletben foglalt magatartási kódexnek, és ezért le kell őt váltani, az adott Fél attól az időponttól számítva, amikor elegendő bizonyítékot szerzett arról, hogy a testületi tag vélhetően nem felel meg a 14-B. mellékletben foglalt magatartási kódexnek, 15 napon belül értesíti a másik Felet.

               18.
                     A Felek a jelen eljárási szabályzat 17. szabályában említett értesítést követő 15 napon belül konzultációt folytatnak egymással. A Felek tájékoztatják a testületi tagot az állítólagos mulasztásáról, és felkérhetik őt, hogy tegyen lépéseket a mulasztás orvoslására. Egyetértésük esetén a testületi tagot el is távolíthatják, és e megállapodás 213. cikkével összhangban új testületi tagot választhatnak ki.

               19.
                     Ha a Felek nem tudnak megállapodni a testület elnökétől eltérő testületi tag leváltásának szükségességéről, bármelyik Fél kérheti, hogy az ügyet terjesszék a testület elnöke elé, akinek döntése végleges.

               Ha a testület elnöke megállapítja, hogy egy testületi tag nem felel meg a 14-B. mellékletben foglalt magatartási kódexnek, e megállapodás 213. cikkével összhangban új testületi tagot kell kiválasztani.

               20.
                     Ha a Felek nem tudnak megállapodni az elnök leváltásának szükségességéről, bármelyik Fél kérheti, hogy az ügyet terjesszék a 214. cikk alapján létrehozott elnöki aljegyzéken még szereplő személyek egyike elé. Nevét az Együttműködési Bizottság kérelmező Fél által delegált társelnöke vagy a társelnök megbízottja sorsolással választja ki. Az ezen kiválasztott személy által az elnök leváltásának szükségességéről hozott döntés végleges.

               Ha a kiválasztott személy megállapítja, hogy az elnök nem felel meg a 14-B. mellékletben foglalt magatartási kódexnek, e megállapodás 213. cikkével összhangban új elnököt kell kiválasztani.

               VII.
                     Meghallgatások

               21.
                     A testület elnöke a 9. szabállyal összhangban meghatározott ütemterv szerint, a Felekkel és a többi testületi taggal folytatott konzultációt követően tájékoztatja a Feleket a meghallgatás napjáról, időpontjáról és helyszínéről. Ezt az információt a tárgyalás helyszíne szerinti Fél nyilvánosan közzéteszi, kivéve, ha a meghallgatást zárt ülés keretében tartják.

               22.
                     A Felek eltérő megállapodásának hiányában a meghallgatást Brüsszelben tartják, ha a panaszos Fél a Kirgiz Köztársaság, illetve Biskekben, ha a panaszos Fél az Európai Unió. A meghallgatás logisztikai lebonyolításából eredő költségeket a bepanaszolt Fél viseli.

               23.
                     A testület pótlólagos meghallgatásokat is összehívhat, ha a Felek ebben megállapodnak.

               24.
                     A meghallgatáson valamennyi testületi tagnak végig jelen kell lennie.

               25.
                     A Felek eltérő megállapodásának hiányában a következő személyek vehetnek részt a meghallgatáson, függetlenül attól, hogy a meghallgatás nyilvános-e vagy sem:

               (a)
                     a Felek képviselői;

               (b)
                     tanácsadók;

               (c)
                     asszisztensek és igazgatási személyzet;

               (d)
                     tolmácsok, fordítók és a testület bírósági jelentéstevői; valamint

               (e)
                     a testület által a 229. cikk (2) bekezdése szerint meghívott szakértők.

               26.
                     A meghallgatás napja előtt legkésőbb öt nappal mindkét Fél benyújtja a testülethez és a másik Félhez azon képviselőinek névsorát, akik a meghallgatáson az adott Fél nevében szóban kifejtik annak érveit, illetve álláspontját, valamint azon egyéb képviselők és tanácsadók névsorát, akik jelen lesznek a meghallgatáson.

               27.
                     A testület a következőképpen folytatja le a meghallgatást, biztosítva, hogy a panaszos Fél és a bepanaszolt Fél egyenlő időt kapjon érvei és cáfolata kifejtésére:

               Érvek előterjesztése

               (a)
                     a panaszos Fél érvei;

               (b)
                     a bepanaszolt Fél érvei.

               Cáfolat

               (a)
                     a panaszos Fél válasza;

               (b)
                     a bepanaszolt Fél viszontválasza.

               28.
                     A testület a meghallgatás során bármikor kérdéseket intézhet bármelyik Félhez.

               29.
                     A testület gondoskodik arról, hogy a meghallgatás jegyzőkönyvét vagy hangfelvételét a meghallgatást követően mielőbb elkészítsék és kézbesítsék a Feleknek. A Felek a jegyzőkönyvhöz észrevételeket fűzhetnek, amelyeket a testület figyelembe vehet.

               30.
                     A meghallgatás időpontját követő 10 napon belül minkét Fél kiegészítő írásbeli beadványt nyújthat be a meghallgatás során felmerült bármely kérdéssel kapcsolatban.

               VIII.
                     Írásbeli kérdések

               31.
                     A testület az eljárás során bármikor írásbeli kérdést nyújthat be az egyik vagy mindkét Félhez. A Felek egyikéhez benyújtott kérdést a másik Félnek másolatban meg kell küldeni.

               32.
                     Mindkét Fél másolatban megküldi a testület kérdéseire adott írásbeli válaszát a másik Félnek. A másik Félnek lehetőséget kell biztosítani arra, hogy e másolat kézhezvételétől számított öt napon belül írásban észrevételeket tegyen a Fél válaszaira.

               IX.
                     Bizalmas kezelés

               33.
                     Mindkét Fél és a testület bizalmasan kezeli azokat az információkat, amelyeket a másik Fél a testület elé terjesztett és bizalmasként jelölt meg. Ha valamelyik Fél bizalmas információkat tartalmazó írásbeli beadványt nyújt be, 15 napon belül megküldi a beadvány bizalmas információk nélküli, nyilvánosságra hozható változatát is.

               34.
                     Ezen eljárási szabályzat semmilyen formában nem akadályozza meg a Feleket abban, hogy saját álláspontjukat nyilvánosságra hozzák, amennyiben a másik Fél által benyújtott információkra való hivatkozáskor nem fednek fel olyan adatot, amelyet a másik Fél bizalmasként jelölt meg.

               35.
                     A testület zárt ülést tart, ha a Felek erről megállapodnak, vagy ha valamely Fél beadványai és érvei bizalmas üzleti információkat tartalmaznak.

               36.
                     A felek megőrzik a testület előtt zárt ülés keretében lefolytatott meghallgatások bizalmas jellegét.

               X.
                     Ex parte kapcsolatfelvétel

               37.
                     A testület nem ülésezhet, illetve nem kommunikálhat egyik Féllel sem a másik Fél távollétében.

               38.
                     A testületi tagok nem vitathatják meg az eljárás tárgyát képező ügy szempontjait az egyik Féllel vagy mindkét Féllel a többi testületi tag távollétében.

               XI.
                     Amicus curiae beadványok

               39.
                     Amennyiben a Felek a testület létrehozásának napjától számított öt napon belül másként nem állapodnak meg, a testület valamely Fél természetes személyétől vagy valamely Fél területén letelepedett jogi személytől – akik a Felek kormányától függetlenek – kérés nélküli írásbeli beadványokat fogadhat, feltéve, hogy:

               (a)
                     a testület a létrehozásától számított 10 napon belül kézhez kapja azokat;

               (b)
                     azok tömörek, és az esetleges mellékletekkel együtt sem hosszabbak dupla sorközzel gépelt 15 oldalnál;

               (c)
                     azok közvetlenül relevánsak a testület által vizsgált ténybeli vagy jogi kérdés szempontjából;

               (d)
                     tartalmazzák a beadványt benyújtó személyre vonatkozó információkat, beleértve a természetes személy állampolgárságát, illetve a jogi személy székhelyét, tevékenységének jellegét, jogállását, általános célkitűzéseit és finanszírozási forrását;

               (e)
                     meghatározzák a személy testületi eljárásban való érintettségének jellegét; valamint

               (f)
                     azok a Felek által a 43. és 44. szabály szerint választott nyelveken kerültek megszövegezésre.

               40.
                     A beadványokat észrevételezés céljából meg kell küldeni a Feleknek. A Felek a kézbesítést követő 10 napon belül nyújthatják be észrevételeiket a testületnek.

               41.
                     A testület jelentésében felsorolja a 39. szabály alapján kapott összes beadványt. A testület jelentésében nem köteles kitérni az ezekben a beadványokban szereplő érvekre. Ha azonban a testület jelentésében kitér ezekre az érvekre, akkor figyelembe veszi a Felek által a 40. szabály alapján tett észrevételeket is.

               XII.
                     Sürgős ügyek

               42.
                     Az e megállapodás 218. cikkében említett sürgős ügyekben a testület a Felekkel folytatott konzultációt követően adott esetben kiigazítja az ezen eljárási szabályzatban említett határidőket. A testület értesíti a Feleket az ilyen kiigazításokról.

               XIII.
                     Fordítás és tolmácsolás

               43.
                     A 211. cikkben említett konzultációk folyamán és legkésőbb az ezen eljárási szabályzat 9. szabályában említett ülés napján a Felek megegyeznek a választott testület előtti eljárás közös munkanyelvében.

               44.
                     Ha a Felek nem tudnak megállapodni egy közös munkanyelvben, akkor mindkét Fél az általa választott nyelven nyújtja be írásbeli beadványait. Mindkét Fél ezzel egyidejűleg rendelkezésre bocsátja beadványainak a másik Fél által választott nyelven készült fordítását, kivéve, ha beadványait a WTO valamelyik munkanyelvén nyújtotta be. A bepanaszolt Fél gondoskodik a szóbeli előterjesztéseknek a Felek által választott nyelvekre történő tolmácsolásáról.

               45.
                     A testület a Felek által választott nyelven vagy nyelveken bocsátja ki jelentéseit és határozatait. Amennyiben a Felek nem állapodnak meg közös munkanyelvről, a testület a WTO valamelyik munkanyelvén bocsátja ki időközi jelentését és zárójelentését.

               46.
                     Bármelyik Fél tehet észrevételeket az ezen eljárási szabályzattal összhangban készült dokumentumok fordításának pontosságával kapcsolatban.

               47.
                     Mindkét Fél maga viseli írásbeli beadványai fordításának költségeit. A határozatok fordítási költségeit a Felek egyenlő arányban viselik.

               XIV.
                     Egyéb eljárások

               48.
                     Az ezen eljárási szabályzatban megállapított határidők a Felek kölcsönös egyetértésével kiigazíthatók, összhangban a testület által a 222–225. cikk szerinti eljárások keretében a jelentés vagy a határozat elfogadására előírt egyedi határidőkkel.

               ________________

               14-B. MELLÉKLET

               MAGATARTÁSI KÓDEX
                  A TESTÜLETI TAGOK ÉS A KÖZVETÍTŐK SZÁMÁRA

               I.
                     Vezérelvek

               1.
                     A vitarendezési mechanizmus integritásának és pártatlanságának megőrzése érdekében minden jelölt és testületi tag:

               (a)
                     ismeri ezt a magatartási kódexet;

               (b)
                     független és pártatlan;

               (c)
                     kerüli a közvetlen vagy közvetett összeférhetetlenséget;

               (d)
                     kerüli a szabálytalanságot és a szabálytalanság vagy elfogultság látszatát;

               (e)
                     szigorú magatartási normákat követ; valamint

               (f)
                     önérdek, külső nyomás, politikai megfontolások, társadalmi nyomás, egy Féllel szembeni lojalitás vagy a kritikától való félelem által nem befolyásolt.

               2.
                     A testületi tag sem közvetlenül, sem közvetve nem vállal olyan kötelezettséget, illetve nem fogad el olyan előnyt, amely bármilyen módon hatással lehet feladatai megfelelő ellátására, vagy ilyen hatás látszatát keltheti.

               3.
                     A testületi tag nem használja fel a testületben betöltött pozícióját személyes vagy magánérdek előmozdítására. A testületi tag kerüli mindazokat a cselekményeket, amelyek azt a látszatot kelthetik, hogy mások olyan különleges helyzetben vannak, hogy befolyásolhatják őt.

               4.
                     A testületi tag nem hagyja, hogy korábbi vagy jelenlegi pénzügyi, üzleti, szakmai, személyes vagy társadalmi kapcsolatok vagy kötelezettségek befolyásolják magatartását vagy döntését.

               5.
                     A testületi tag kerüli olyan kapcsolat vagy pénzügyi érdekeltség létesítését, amely hatással lehet függetlenségére vagy pártatlanságára, vagy észszerű megfontolások alapján szabálytalanság vagy elfogultság látszatát keltheti.

               II.
                     Nyilvánosságrahozatali kötelezettség

               6.
                     A testületi tagságra felkért jelölt a 213. cikk szerinti kinevezésének elfogadása előtt nyilvánosságra hoz minden olyan érdekeltséget, kapcsolatot vagy ügyet, amely valószínűleg hatással lehet függetlenségére vagy pártatlanságára, vagy amely észszerű megfontolások alapján a szabálytalanság vagy elfogultság látszatát keltheti a testület eljárásai során. E célból a jelölt minden észszerű erőfeszítést megtesz ahhoz, hogy tudomást szerezzen minden ilyen érdekeltségről, kapcsolatról és ügyről, beleértve a pénzügyi érdekeltségeket, a szakmai érdekeket, illetve a foglalkoztatási vagy családi érdekeket.

               7.
                     A (6) bekezdés szerinti nyilvánosságrahozatali kötelezettség folyamatosan fennáll, és arra kötelezi a testületi tagot, hogy nyilvánosságra hozzon az eljárás bármelyik szakaszában felmerülő minden ilyen érdekeltséget, kapcsolatot vagy ügyet.

               8.
                     A jelölt vagy a testületi tag a Felek általi megfontolás céljából tájékoztatja az Együttműködési Bizottságot az ezen magatartási kódex tényleges vagy potenciális megsértésével kapcsolatos minden ügyről, amint arról tudomást szerez.

               III.
                     A testületi tagok feladatai

               9.
                     Kinevezésének elfogadását követően a testületi tag rendelkezésre áll feladatainak elvégzése céljából, és feladatait az eljárás folyamán mindvégig alaposan és gyorsan, tisztességgel és gondossággal látja el.

               10.
                     A testületi tag csak a testület eljárása folyamán felmerült, a döntéshozatalhoz szükséges kérdéseket vizsgálja, és e feladatot harmadik személyre nem ruházhatja át.

               11.
                     A testületi tag megteszi a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy asszisztensei és igazgatási személyzete ismerjék és betartsák az e magatartási kódex II., III., IV. és VI. szakaszában foglalt, a testületi tagokra vonatkozó kötelezettségeket.

               IV.
                     A korábbi testületi tagok kötelezettségei

               12.
                     A korábbi testületi tag minden olyan cselekményt kerül, amely azt a látszatot keltheti, hogy feladatainak ellátása során elfogult volt vagy előnye származott a testület határozatából.

               13.
                     A korábbi testületi tag eleget tesz az e magatartási kódex VI. szakaszában foglalt kötelezettségeknek.

               V.
                     Bizalmas kezelés

               14.
                     A testületi tag semmilyen időpontban nem hoz nyilvánosságra semmilyen, az azon eljárásra vonatkozó vagy azon eljárás során szerzett nem nyilvános információt, amelyre kinevezték. A testületi tag semmilyen esetben nem hoz nyilvánosságra vagy használ fel ilyen információt annak érdekében, hogy személyes előnyhöz jusson vagy előnyt biztosítson mások számára, vagy mások érdekeit hátrányosan befolyásolja.

               15.
                     A testületi tag nem hozza nyilvánosságra a testület határozatát vagy annak részeit a 14. fejezet szerinti közzétételt megelőzően.

               16.
                     A testületi tag semmilyen időpontban nem hozza nyilvánosságra a testület tanácskozásain elhangzott információkat vagy bármely testületi tag véleményét, és nem tesz semmilyen nyilatkozatot arról az eljárásról, amelyre kinevezték, illetve az eljárásban felmerülő vitás kérdésekről.

               VI.
                     Költségek

               17.
                     A testületi tag nyilvántartást vezet és záróelszámolást készít az eljárásra fordított időről és felmerült költségeiről, valamint asszisztensei és igazgatási személyzete ráfordított idejéről és költségeiről.

               VII.
                     Közvetítők

               18.
                     Ez a magatartási kódex értelemszerűen alkalmazandó a közvetítőkre is.

               ________________

               I. JEGYZŐKÖNYV

               A VÁMÜGYEKBEN NYÚJTOTT
                  KÖLCSÖNÖS IGAZGATÁSI SEGÍTSÉGRŐL

               1. cikk

               Fogalommeghatározások

               E jegyzőkönyv alkalmazásában:

               (a)
                     „megkereső hatóság”: a Felek egyike által erre a célra kijelölt illetékes közigazgatási hatóság, amely e jegyzőkönyv alapján segítségnyújtás iránti megkeresést küld;

               (b)
                     „vámjogszabályok”: valamely Fél területén alkalmazandó, az áruk behozatalát, kivitelét, továbbítását és bármely más vámeljárás alá helyezését szabályozó valamennyi jogszabályi vagy szabályozási rendelkezés, ideértve a tiltó, korlátozó és ellenőrző intézkedéseket is;

               (c)
                     „információ”: bármilyen adat, dokumentum, kép, jelentés, közlés vagy hitelesített másolat, bármilyen formátumban, beleértve az elektronikus formátumot is, függetlenül attól, hogy azt kezelték vagy elemezték-e;

               (d)
                     „vámjogszabályokat sértő művelet”: a vámjogszabályok bármely megsértése, valamint azok megsértésének bármilyen kísérlete;

               (e)
                     „személy”: bármely természetes személy vagy jogi személy;

               (f)
                     „személyes adat”: azonosított vagy azonosítható természetes személyre vonatkozó bármely információ;

               (g)
                     „megkeresett hatóság”: a Felek egyike által erre a célra kijelölt illetékes közigazgatási hatóság, amely e jegyzőkönyv alapján segítségnyújtás iránti megkeresést fogad.

               2. cikk

               Hatály

               1.
                     A Felek saját hatáskörükön belül, az e jegyzőkönyvben megállapított módon és feltételek mellett segítséget nyújtanak egymásnak a vámjogszabályok helyes alkalmazásának biztosítása érdekében, különösen a vámjogszabályokat sértő műveletek megelőzése, kivizsgálása és visszaszorítása révén.

               2.
                     Az e jegyzőkönyvben meghatározott vámügyi segítségnyújtás alkalmazandó mindkét Fél azon közigazgatási hatóságaira, amelyek e jegyzőkönyv alkalmazásában illetékesek. Ez a segítségnyújtás nem érinti a büntetőügyekben történő kölcsönös segítségnyújtás szabályait, és nem terjed ki az igazságügyi hatóságok megkeresése alapján gyakorolt hatáskörben szerzett információkra sem, kivéve, ha az adott hatóság engedélyezi az ilyen információk közlését.

               3.
                     E jegyzőkönyv nem vonatkozik a vámok, adók vagy bírságok behajtására irányuló segítségnyújtásra.

               3. cikk

               Segítségnyújtás megkeresés alapján

               1.
                     A megkereső hatóság kérésére a megkeresett hatóság minden olyan fontos információt megad, amely lehetővé teheti a vámjogszabályok megfelelő alkalmazásának biztosítását, ideértve a ténylegesen vagy potenciálisan vámjogszabályokat sértő műveletnek minősülő, ismertté vált vagy tervezett cselekményekkel kapcsolatos információkat is.

               2.
                     A megkereső hatóság kérésére a megkeresett hatóság tájékoztatást nyújt számára arról, hogy:

               (a)
                     az egyik Fél területéről kivitt árukat megfelelően vitték-e be a másik Fél területére, adott esetben ismertetve az árukra alkalmazott vámeljárást;

               (b)
                     az egyik Fél területére bevitt árukat megfelelően vitték-e ki a másik Fél területéről, adott esetben ismertetve az árukra alkalmazott vámeljárást.

               3.
                     A megkereső hatóság kérésére a megkeresett hatóság jogszabályi vagy szabályozási rendelkezéseinek keretén belül megteszi a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy különleges felügyeletet biztosítson az alábbiak tekintetében:

               (a)
                     olyan személyek, akikről okkal feltételezhető, hogy vámjogszabályokat sértő műveletekben vesznek vagy vettek részt;

               (b)
                     olyan áruk, amelyeket olyan módon szállítanak vagy szállíthatnak, amely alapján okkal feltételezhető, hogy azokat vámjogszabályokat sértő műveletekhez szándékoznak használni;

               (c)
                     olyan helyek, ahol olyan módon szerelnek vagy szerelhetnek össze árukat, amely alapján okkal feltételezhető, hogy azokat a vámjogszabályokat sértő műveletekhez szándékoznak használni; valamint

               (d)
                     olyan szállítóeszközök, amelyeket olyan módon használnak vagy használhatnak, amely alapján okkal feltételezhető, hogy azokat a vámjogszabályokat sértő műveletekben szándékoznak használni.

               4. cikk

               Önkéntes segítségnyújtás

               A Felek – amennyiben ezt a vámjogszabályok helyes alkalmazása érdekében szükségesnek tartják – saját kezdeményezésre, jogi vagy szabályozási rendelkezéseikkel összhangban segítséget nyújtanak egymásnak azáltal, hogy olyan befejezett, tervezett vagy folyamatban lévő tevékenységekre vonatkozó információkat szolgáltatnak, amelyek vámjogszabályokat sértő műveletnek minősülnek vagy tűnnek, és amelyek a másik Fél érdeklődésére számot tarthatnak. A tájékoztatásban ki kell térni különösen az alábbiakra:

               (a)
                     személyek, áruk és közlekedési eszközök; valamint

               (b)
                     a vámjogszabályokat sértő műveletek végrehajtása során alkalmazott új eszközök vagy módszerek.

               5. cikk

               A segítségnyújtás iránti megkeresések formája és tartalma

               1.
                     Az e jegyzőkönyv szerinti megkereséseket írásban, nyomtatott vagy elektronikus formában kell megküldeni. A megkereséshez mellékelni kell az annak teljesítéséhez szükséges dokumentumokat. Sürgős esetben a megkeresett hatóság szóban előterjesztett megkereséseket is elfogadhat, de azokat a megkereső hatóságnak haladéktalanul meg kell erősítenie írásban is.

               2.
                     Az (1) bekezdésben említett megkereséseknek a következő információkat kell tartalmazniuk:

               (a)
                     a megkereső hatóság és a megkereső tisztviselő;

               (b)
                     a kért információ és/vagy segítségnyújtás típusa;

               (c)
                     a megkeresés tárgya és oka;

               (d)
                     az érintett jogszabályi vagy szabályozási rendelkezések és más jogi elemek;

               (e)
                     azon személyek lehető legpontosabb és legátfogóbb megjelölése, akikre a vizsgálat irányul;

               (f)
                     a vonatkozó tények és a már elvégzett vizsgálatok összefoglalása; valamint

               (g)
                     bármely további rendelkezésre álló adat, amely lehetővé teszi a megkeresett hatóság számára a kérés teljesítését.

               3.
                     A megkereséseket a megkeresett hatóság hivatalos nyelvén vagy az e hatóság számára elfogadható nyelven kell benyújtani. Az angol minden esetben elfogadható nyelv. Ez a követelmény az (1) bekezdés szerint a megkereséshez melléklet dokumentumokra nem alkalmazandó.

               4.
                     Amennyiben a megkeresés nem tesz eleget az (1)–(3) bekezdésben meghatározott alaki követelményeknek, a megkeresett hatóság kérheti annak kijavítását vagy kiegészítését; ez idő alatt óvintézkedések rendelhetők el.

               6. cikk

               A megkeresések teljesítése

               1.
                     A segítségnyújtás iránti megkeresés teljesítése érdekében a megkeresett hatóság saját illetékességén és a rendelkezésre álló erőforrások keretein belül úgy jár el, mintha saját nevében vagy ugyanazon Fél egyéb hatóságának megkeresésére cselekedne, úgy, hogy átadja a már birtokában lévő információkat, elvégzi a megfelelő vizsgálatokat, vagy gondoskodik azok elvégeztetéséről.

               2.
                     Az (1) bekezdés minden más olyan hatóságra is alkalmazandó, amelyhez a megkeresett hatóság a megkeresést továbbította, ha nem tud saját hatáskörében eljárni.

               3.
                     A segítségnyújtás iránti megkereséseket a megkeresett Fél jogszabályi vagy szabályozási rendelkezéseinek megfelelően kell teljesíteni.

               7. cikk

               Az információk közlésének formája

               1.
                     A megkeresett hatóság a vizsgálat eredményét írásban közli a megkereső hatósággal, mellékelve a vonatkozó dokumentumokat, hiteles másolatokat vagy egyéb eszközöket. Ezek az információk elektronikus formában is közölhetők.

               2.
                     Az eredeti dokumentumokat az egyes Felek jogi korlátozásait tiszteletben tartva kell átadni, kizárólag a megkereső hatóság kérésére, olyan esetekben, amikor a hiteles másolat bizonyító ereje nem elegendő. A megkereső hatóság az első adandó alkalommal visszaszolgáltatja az ilyen eredeti dokumentumokat.

               3.
                     A megkeresett hatóság a (2) bekezdésben meghatározott rendelkezések értelmében átadja a megkereső hatóság számára a területén működő hatóságok által kiállított vagy hitelesített, a vám-árunyilatkozatot alátámasztó okmányok hitelességére vonatkozó információkat.

               8. cikk

               Az egyik Fél tisztviselőinek a másik Fél területén való jelenléte

               1.
                     Az egyik Fél megfelelő felhatalmazással rendelkező tisztviselői a másik Fél egyetértésével és az utóbbi által meghatározott feltételek mellett jelen lehetnek a megkeresett hatóság vagy a 6. cikk (1) bekezdésében említett bármely más érintett hatóság hivatalában, a vámjogszabályokat sértő vagy esetlegesen sértő műveleteknek minősülő tevékenységekre vonatkozó azon információk megszerzése érdekében, amelyekre a megkereső hatóságnak e jegyzőkönyv alkalmazásában szüksége van.

               2.
                     Az egyik Fél megfelelő felhatalmazással rendelkező tisztviselői a másik Fél egyetértésével és az utóbbi által meghatározott feltételek mellett jelen lehetnek a másik Fél területén végrehajtott vizsgálatoknál.

               3.
                     Az egyik Fél tisztviselői kizárólag tanácsadói minőségben lehetnek jelen a másik Fél területén. A másik Fél területén való jelenlétük során az érintett tisztviselők:

               (a)
                     mindenkor képesek bizonyítani hivatalos minőségüket;

               (b)
                     nem viselnek egyenruhát, és nem viselnek fegyvert; valamint

               (c)
                     a másik Fél területén alkalmazandó jogszabályi és szabályozási rendelkezésekkel összhangban ugyanolyan védelemben részesülnek, mint a másik Fél tisztviselői.

               9. cikk

               Kézbesítés és értesítés

               1.
                     A megkereső hatóság megkeresése alapján a megkeresett hatóság a rá vonatkozó jogszabályi és szabályozási rendelkezéseknek megfelelően minden szükséges intézkedést megtesz annak érdekében, hogy a megkeresett hatóság területén tartózkodó vagy ott letelepedett címzett számára valamennyi olyan dokumentumot kézbesítsen, illetve valamennyi olyan határozatról értesítést küldjön, amely a megkereső hatóságtól származik és e jegyzőkönyv hatálya alá tartozik.

               2.
                     Az (1) bekezdésben említett dokumentumok kézbesítésére, illetve határozatokról szóló értesítésre irányuló kérelmeket írásban kell benyújtani a megkeresett hatóság hivatalos nyelvén vagy az e hatóság számára elfogadható nyelven.

               10. cikk

               Automatikus információcsere

               1.
                     A Felek közös megállapodással, e jegyzőkönyv 15. cikkének megfelelően:

               (a)
                     automatikusan megoszthatják egymással az e jegyzőkönyv hatálya alá tartozó információkat;

               (b)
                     konkrét információkat cserélhetnek előzetesen, a szállítmányoknak a másik Fél területére való megérkezése előtt.

               2.
                     Az (1) bekezdésben említett információcsere végrehajtása érdekében a Felek szabályokat állapítanak meg az általuk megosztani kívánt információk típusára, valamint az információtovábbítás formátumára és gyakoriságára vonatkozóan.

               11. cikk

               Kivételek a segítségnyújtási kötelezettség alól

               1.
                     A segítségnyújtás megtagadható, illetve bizonyos feltételek vagy követelmények teljesüléséhez köthető olyan esetekben, amikor az egyik Fél véleménye szerint az e jegyzőkönyv alapján történő segítségnyújtás:

               (a)
                     sértheti a Kirgiz Köztársaság vagy az Európai Unió azon tagállamának szuverenitását, amelytől e jegyzőkönyv alapján segítséget kértek;

               (b)
                     sértheti a közrendet, a közbiztonságot vagy más alapvető érdeket, különösen az e jegyzőkönyv 12. cikkének (5) bekezdésében említett esetekben; vagy

               (c)
                     ipari, kereskedelmi vagy szakmai titkot sértene.

               2.
                     A megkeresett hatóság elhalaszthatja a segítségnyújtást azon az alapon, hogy az folyamatban lévő nyomozásba, büntető- vagy egyéb eljárásba ütközne. Ilyen esetben a megkeresett hatóság konzultál a megkereső hatósággal annak megállapítása érdekében, hogy a segítségnyújtás megvalósítható-e a megkeresett hatóság által meghatározott feltételek, illetve körülmények mellet.

               3.
                     Ha a megkereső hatóság olyan segítséget kér, amelyet hozzá érkező megkeresés esetén saját maga nem tudna teljesíteni, akkor erre a körülményre felhívja a figyelmet a megkeresésében. Ilyen esetben a megkeresett hatóság dönt arról, hogy miként válaszol a megkeresésre.

               4.
                     Az (1) és a (2) bekezdésben említett esetekben a megkeresett hatóság haladéktalanul közli a megkereső hatósággal döntését és annak indokolását.

               12. cikk

               Információcsere és bizalmas kezelés

               1.
                     Az e jegyzőkönyv alapján kapott információk kizárólag az e jegyzőkönyvben meghatározott célokra használhatók fel.

               2.
                     Az e jegyzőkönyv alapján szerzett információknak a vámjogszabályt sértő műveletek kapcsán indított közigazgatási vagy bírósági eljárásban való felhasználása az e jegyzőkönyv céljaira történő felhasználásnak tekintendő. Ezért a Felek az e jegyzőkönyv rendelkezései alapján szerzett információkat és megtekintett dokumentumokat bizonyítékként felhasználhatják jegyzőkönyveikben, jelentéseikben és vallomásaikban, valamint a bírósági eljárásokban és vádemelés céljára. A megkeresett hatóság az információk átadását vagy a dokumentumokhoz való hozzáférést azon feltételhez kötheti, hogy értesítést kapjon az ilyen felhasználásról.

               3.
                     Amennyiben a Felek egyike az e jegyzőkönyv alapján szerzett információkat más célokra kívánja felhasználni, ehhez meg kell szereznie az információt szolgáltató hatóság előzetes írásos beleegyezését. Az ilyen felhasználásra ezután az e hatóság által megállapított korlátozások vonatkoznak.

               4.
                     Az e jegyzőkönyv alapján bármilyen formában közölt információk az egyes Felek területén alkalmazandó jogszabályoknak és egyéb rendelkezéseknek megfelelően bizalmas vagy korlátozott jellegűnek tekintendők. Az információ üzleti titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozik, és az információt fogadó Fél vonatkozó jogszabályai és egyéb rendelkezései szerinti, hasonló információkra alkalmazandó védelmet élvez. A Felek tájékoztatják egymást vonatkozó jogszabályaikról és egyéb rendelkezéseikről.

               5.
                     Személyes adatok kizárólag az adatot szolgáltató Fél adatvédelmi szabályaival összhangban továbbíthatók. Mindkét Fél tájékoztatja a másik Felet a vonatkozó adatvédelmi szabályokról, és szükség esetén mindent megtesz a további adatvédelmi biztosítékokról való megállapodás érdekében.

               13. cikk

               Szakértők és tanúk

               A megkeresett hatóság felhatalmazhatja tisztviselőit arra, hogy az e jegyzőkönyv hatálya alá tartozó ügyekkel kapcsolatos bírósági vagy közigazgatási eljárásokban az adott felhatalmazás keretei között szakértőként vagy tanúként jelenjenek meg, és az eljáráshoz szükséges tárgyakat, dokumentumokat vagy ezek hiteles másolatait igény szerint bemutassák. Az idézésben konkrétan meg kell jelölni, hogy a tisztviselőnek mely igazságügyi vagy közigazgatási hatóság előtt kell megjelennie, és ott milyen ügyekben, milyen címen és milyen minőségben hallgatják meg.

               14. cikk

               A segítségnyújtás költségei

               1.
                     A (2) és a (3) bekezdésre figyelemmel a Felek lemondanak az e jegyzőkönyv végrehajtásával kapcsolatban felmerülő költségek megtérítésének egymással szembeni igényéről.

               2.
                     A nem közalkalmazott szakértőknek, tanúknak, tolmácsoknak és fordítóknak fizetett költségeket és díjakat a megkereső Fél állja az adott esetnek megfelelően.

               3.
                     Ha rendkívüli természetű költségek merülnek fel a megkeresés teljesítése során, a Felek meghatározzák a megkeresés teljesítésének feltételeit, illetve a költségviselés módját.

               15. cikk

               Végrehajtás

               1.
                     E jegyzőkönyv végrehajtására megbízást kapnak egyrészről a Kirgiz Köztársaság vámhatóságai, másrészről az Európai Bizottság illetékes szolgálatai és az Európai Unió tagállamainak vámhatóságai. E hatóságok döntenek az e jegyzőkönyv végrehajtásához szükséges valamennyi gyakorlati rendelkezésről és intézkedésről, figyelembe véve az alkalmazandó vonatkozó jogszabályaikat és egyéb rendelkezéseiket, különösen ami a személyes adatok védelmét illeti.

               2.
                     A Felek szükség szerint tájékoztatják egymást és konzultálnak az e jegyzőkönyvvel összhangban általuk elfogadott részletes végrehajtási intézkedésekről, különös tekintettel az e jegyzőkönyvben meghatározott értesítések küldésére és fogadására illetékes, megfelelő felhatalmazással rendelkező szolgálatokra és tisztviselőkre.

               3.
                     Az Európai Unió tekintetében a jegyzőkönyv nem érinti az e jegyzőkönyv szerint kapott információknak az Európai Bizottság illetékes szolgálatai és az európai uniós tagállamok vámhatóságai közötti megosztását.

               16. cikk

               Egyéb megállapodások

               E jegyzőkönyv elsőbbséget élvez az Európai Unió egyes tagállamai és a Kirgiz Köztársaság között létrejött, a vámügyekben történő kölcsönös közigazgatási segítségnyújtásról szóló bármely kétoldalú megállapodással szemben, amennyiben ez utóbbi nem egyeztethető össze ezzel a jegyzőkönyvvel.

               17. cikk

               Konzultációk

               E jegyzőkönyv értelmezését és alkalmazását illetően a Felek szükség szerint az e megállapodás 311. cikke szerint létrehozott Együttműködési Bizottság keretében konzultálnak egymással.

                     (1)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1953 rendelete (2016. október 26.) a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok visszaküldéséhez kiállított európai úti okmány létrehozásáról, valamint az 1994. november 30-i tanácsi ajánlás hatályon kívül helyezéséről (HL L 311., 2016.11.17., 13. o.).

                     (2)

                        Az egyértelműség érdekében az „intézkedés” kifejezés magában foglalja a mulasztásokat is.

                     (3)

                        Az egyértelműség érdekében a „valamely Fél intézkedései” kifejezés magában foglalja a j) pont i. és ii. alpontjában felsorolt szervezetek azon intézkedéseit, amelyeket más szervezetek szóban forgó intézkedésekkel kapcsolatos eljárására vonatkozó – közvetlen vagy közvetett – utasítás, irányítás vagy ellenőrzés révén fogadnak el vagy tartanak fenn.

                     (4)

                        Az egyértelműség kedvéért ez a cikk nem érinti a 6. fejezetet, és nem terjed ki a szellemitulajdon-jog megadásából eredő jogokra.

                     (5)

                        Az egyértelműség érdekében e cikk egyetlen rendelkezése sem kötelezi a Feleket importengedély kiadására, illetve nem akadályozza a Feleket az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának határozataiból, valamint a multilaterális nonproliferációs rendszerekből és exportellenőrzési megállapodásokból eredő kötelezettségeik vagy kötelezettségvállalásaik teljesítésében.

                     (6)

                        A Kirgiz Köztársaság tekintetében ez a cikk kizárólag a Kirgiz Köztársaság által egyoldalúan, a területén alkalmazandó jogszabályokkal és rendelkezésekkel összhangban alkalmazott intézkedésekre alkalmazandó.

                     (7)

                        A Kirgiz Köztársaság esetében a megfelelőségértékelési eljárásokat műszaki előírások határozzák meg.

                     (8)

                        A fogadó vállalkozástól megkövetelhetik, hogy előzetes jóváhagyás céljából nyújtson be a tartózkodás időtartamára kiterjedő képzési programot, amely bizonyítja, hogy a tartózkodás képzés céljából történik. AT, CZ, DE, FR, ES, HU és LT: a képzésnek a megszerzett egyetemi diplomához kell kapcsolódnia.

                     (9)

                        Az „Európai Unió természetes személyének” fogalmába beletartoznak azok a természetes személyek is, akik a Lett Köztársaság területén állandó lakóhellyel rendelkeznek és nem állampolgárai a Lett Köztársaságnak vagy bármely más államnak, de a Lett Köztársaság jogszabályai és egyéb rendelkezései szerint jogosultak nem állampolgárok számára kiállított útlevelet kapni.

                     (10)

                        Az egyértelműség érdekében e fejezet alkalmazásában az a szolgáltatás minősül szolgáltatásnak, amely szerepel a WTO MTN.GNS/W/120 számú dokumentumának legfrissebb verziójában.

                     (11)

                        Az egyértelműség érdekében az ilyen rendelkezések puszta átültetése a nemzeti jogba, amennyiben arra a hazai jogrendbe való foglaláshoz szükséges mértékben kerül sor, önmagában nem minősül intézkedésnek.

                     (12)

                        Az Európai Unió esetében az Európai Unió valamelyik tagállama ilyen intézkedéseket tehet a 85. cikkben említettektől eltérő olyan esetekben, amelyek az Európai Unió adott tagállamának gazdaságát érintik.

                     (13)

                        E bekezdés alkalmazásában az „oltalom” magában foglalja a szellemitulajdon-jogok hozzáférhetőségét, megszerzését, alkalmazási körét, fenntartását és kikényszeríthetőségét érintő ügyeket, valamint azokat az ügyeket, amelyek a szellemitulajdon-jogoknak e fejezetben különösen tárgyalt használatát érintik. Továbbá e bekezdés alkalmazásában az „oltalom” magában foglalja a hatékony technológiai intézkedések kijátszásának megakadályozására szolgáló intézkedéseket, valamint a jogkezelési információval kapcsolatos intézkedéseket is.

                     (14)

                        „rögzített forma”: hangok, vagy azok leképezéseinek felvétele, vagy mozgóképek – hangok kíséretében vagy anélkül történő – audiovizuális felvétele, amely valamely eszköz révén érzékelhető, reprodukálható vagy közölhető.

                     (15)

                        A Felek biztosíthatnak szélesebb körű jogokat az előadóművészek és a hangfelvétel-előállítók számára a kereskedelmi céllal nyilvánosságra hozott hangfelvételek sugárzása és nyilvánossághoz közvetítése tekintetében.

                     (16)

                        A Felek további megfelelő intézkedéseket hozhatnak a generikus gyógyszerek zavartalan továbbításának biztosítása érdekében.

                     (17)

                        Az egyértelműség érdekében a Kirgiz Köztársaság újólag megerősíti a TRIPS-megállapodás szerinti kötelezettségvállalásait, és különösen azt, hogy jogszabályai előírják az áruk eredetmegjelölésének TRIPS-megállapodás 22. cikke (1) bekezdésében szereplőnek megfelelő fogalommeghatározását.

                     (18)

                        E fejezet alkalmazásában „gyógyszer”: olyan anyag vagy anyagok olyan kombinációja: (a) amelyet az emberi vagy állatbetegségek kezelésére vagy megelőzésére szolgáló tulajdonságokkal rendelkezőként mutatnak be; vagy (b) amelyek farmakológiai, immunológiai vagy metabolikus hatások kiváltása révén az ember vagy állatok valamely élettani funkciójának helyreállítása, javítása vagy módosítása, illetve az orvosi diagnózis felállítása érdekében alkalmazhatók.

                     (19)

                        E cikk alkalmazásában az „indokolatlan késedelemnek” magában kell foglalnia a forgalombahozatali engedély iránti kérelem benyújtásának időpontját követően a kérelmezőnek adott első válasz legalább két évet meghaladó késedelmét. Az ilyen késedelem meghatározásába nem szükséges belefoglalni a forgalombahozatali engedély megadása tekintetében történt bármely olyan késedelmet, amely a kérelmezőnek tulajdonítható, vagy amely időszak kívül esik a forgalombahozatali engedélyt kibocsátó hatóság ellenőrzésén.

                     (20)

                        E cikk alkalmazásában a „közérdek” a népegészségügyet is magában foglalja, összhangban a Dohai Nyilatkozattal és a belső jogszabályokkal.

                     (21)

                        Az egyértelműség érdekében: ha a beszerzést végző szerv a korábbi tapasztalatok bizonyítását kéri, elegendő, ha az ajánlattevő igazolja, hogy e korábbi tapasztalatot valamely területen megszerezte.

                     (22)

                        Az egyértelműség érdekében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 42. cikke értelmében az Európai Unió versenyjoga a mezőgazdasági ágazatra a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban alkalmazandó (HL EU L 347., 2013.12.20., 671. o.).

                     (23)

                        Ez a fogalommeghatározás független a WTO-ban a szolgáltatásokra vonatkozó támogatások meghatározására vonatkozó jövőbeli tárgyalások kimenetelétől. Az említett WTO-szintű tárgyalások előmenetelétől függően a Felek e vonatkozásban aktualizálhatják a megállapodást.

                     (24)

                        Az egyértelműség érdekében, ha a Fél ennek érdekében kialakította a vonatkozó jogszabályi keretet és a közigazgatási eljárásokat, a kötelezettség teljesültnek tekintendő.

                     (25)

                        Az egyértelműség érdekében ez kizárja az olyan vállalkozás által végzett tevékenységeket: a) amely non-profit alapon működik; vagy b) amely költségtérítéses alapon működik.

                     (26)

                        Az egyértelműség érdekében, amennyiben a vállalkozások vagy monopóliumok nem katonai és védelmi vonatkozású kereskedelmi tevékenységekkel foglalkoznak, e tevékenységeket lefedi ez a fejezet.

                     (27)

                        Az egyértelműség érdekében a Felek elismerik, hogy a Kirgiz Köztársaság nem vesz részt a megállapodásban, azonban a Felek egyetértenek, hogy ez a rendelkezés ugyanolyan jogokkal ruházza fel e Megállapodás Feleit.

                     (28)

                        Az egyértelműség érdekében, az állami tulajdonban álló bankok közszolgálati megbízatást kaphatnak a mezőgazdasági ágazat részére történő kedvezményes hitelek nyújtására. Az ilyen hiteleket a mezőgazdaság részére nyújtott belföldi támogatásnak kell tekinteni.

                     (29)

                        Az egyértelműség érdekében a szabályozó szervnek a szabályozási feladatai gyakorlása során tanúsított pártatlanságát ezen szabályozó szerv általános gyakorlatához viszonyítva értékelik.

                     (30)

                        Az egyértelműség érdekében azon ágazatok esetében, amelyek tekintetében a Felek a más fejezetekben szereplő szabályozó szervekkel kapcsolatos konkrét kötelezettségekben állapodtak meg, a többi fejezetek vonatkozó rendelkezései élveznek elsőbbséget.

                     (31)

                        A közbiztonságra és a közrendre hivatkozó kivételek csak akkor alkalmazhatók, ha a társadalom alapvető érdekeinek valamelyike valódi és kellően súlyos fenyegetettség alatt áll.

                     (32)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

                     (33)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (EUHL L 248., 1. o.). A legutóbb a 2016. október 26-i 2016/2030/EU, Euratom rendelettel (EUHL L 317., 2016.11.23., 1. o.) módosított rendelet.

                     (34)

                        A Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (EUHL L 292., 1996.11.15., 1. o.).

                     (35)

                        A Tanács 2988/95/EK, Euratom rendelete (1995. december 18.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről (EUHL L 312., 1995.12.23., 1. o.).

                     (36)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 952/2013/EU rendelete (2013. október 9.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról (EUHL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

                     (37)

                        „Erkin Too” 1998.2.27., N 18-25; „Vedomosti Jogorku Kenesha Kyrgyzskoi Respubliki”, 1998, N 6, 226. o.

                     (38)

                        „Vedomosti Jogorku Kenesha Kyrgyzskoi Respubliki”, 1998, N 3, 68. o.; „Erkin Too” 1998.1.28., N 8-9; „Normativnye akty Kyrgyzskoi Respubliki”, 1998, N 2; „Normativnye akty Kyrgyzskoi Respubliki”, 2008. február, N 7.

                     (39)

                        HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

                     (40)

                        HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

                     (41)

                        HL L 39., 2008.2.13., 16. o.

                     (42)

                        HL L 130., 2019.5.17., 1. o.

                     (43)

                        HL L 84., 2014.3.20., 14. o.

                     (44)

                        A postai tevékenységek az 1993. december 24-i törvény szerint.

                     (45)

                        Az egész olasz közigazgatás központi beszerző szerveként jár el.

                     (46)

                        (EU HL L 154., 2003.6.21., 1. o.), melyet legutóbb a következő módosított: Az Európai Parlament és a Tanács 1137/2008/EK rendelete (2008. október 22.) a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárás alá tartozó egyes jogi aktusoknak az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás tekintetében történő, az 1999/468/EK tanácsi határozat szerinti kiigazításáról Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljáráshoz történő hozzáigazítás – Első rész (EU HL L 311., 2008.11.21., 1. o.).

                     (47)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2014/25/EU irányelve (2014. február 26.) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (EUHL L 94., 2014.3.28., 243. o.).

                     (48)

                        „kapcsolt vállalkozás”: olyan vállalkozás, amelynek éves mérlegét az ajánlatkérő szerv mérlegével összevonják a meghatározott típusú vállalkozások éves pénzügyi kimutatásairól, összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásairól és a kapcsolódó beszámolókról, a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv követelményei szerint, vagy az ezen irányelv hatálya alá nem tartozó szervek esetében minden olyan vállalkozás, amely fölött az ajánlatkérő közvetlenül vagy közvetett módon meghatározó befolyást gyakorolhat, vagy amely meghatározó befolyást gyakorolhat az ajánlatkérő fölött, vagy amely az ajánlatkérővel közösen egy másik vállalkozás meghatározó befolyása alatt áll annak tulajdonjogánál, pénzügyi részvételénél vagy a vállalkozást szabályozó rendelkezéseknél fogva.

                     (49)

                        Az „International Airport Manas” nyilvánosan működő részvénytársaság alá tartoznak a következők: 1) nemzetközi repülőtér Manas; 2) repülőtér Osh; 3) repőülőtér Jalal-Abad; 4) repülőtér Tamchy; és 5) repülőtér Batken.

                     (50)

                        Olyan szolgáltatások kivételével, amelyeket a szerveknek – egy kihirdetett törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezés alapján – valamely más ajánlatkérőtől kell beszerezniük.

                     (51)

                        A pénzintézeti vagy letéti szolgáltatások, szabályozott pénzügyi intézményekre irányuló felszámolási vagy vállalatvezetői szolgáltatások, illetve államadósság értékesítéséhez, visszaváltásához és elosztásához kapcsolódó szolgáltatások beszerzése vagy vásárlása kivételével, beleértve a hiteleket és az államkötvényeket, a kincstárjegyeket és más értékpapírokat is.Svédországban a fizetések teljesítése állami intézmények számára és által a svéd posta által üzemeltetett Giro rendszerben (Postgiro) történik.

                     (52)

                        A választottbírói és békéltetési szolgáltatások kivételével.