				|

		52011PC0398

			Javaslat A TANÁCS RENDELETE a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről /* COM/2011/0398 végleges - 2011/0177 (APP) */

			   	INDOKOLÁS

1.
A JAVASLAT HÁTTERE
1.1.
A Szerződés mint jogalap

Az Európai Unió működéséről szóló
szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) 312. cikke előírja, hogy
a többéves pénzügyi keretet egyhangúlag elfogadott tanácsi rendelet határozza
meg. „A többéves pénzügyi keret kiadási kategóriánként meghatározza a
kötelezettségvállalási és a kifizetési előirányzatok éves felső
határát”, valamint „meghatároz minden, az éves költségvetési eljárás
zavartalan lefolytatásához szükséges egyéb rendelkezést is”.
Az első többéves pénzügyi keretet,
valamint az intézményközi együttműködésre és a költségvetési fegyelemre
vonatkozó rendelkezéseket több mint húsz évvel ezelőtt fogadták el[1].
Az eddigi pénzügyi keretek révén lehetővé vált az éves költségvetési
eljárás és az intézmények közötti együttműködés jelentős javítása és
egyszerűsítése, illetve ezzel egyidejűleg a költségvetési fegyelem
fokozása.
Azáltal, hogy a többéves pénzügyi keret
bekerült az elsődleges uniós joganyagba, a Szerződés elismerte a
keret jelentőségét, azaz az Európai Unió költségvetési struktúrájában
betöltött mérföldkő szerepét.
A jelenlegi, 2007–2013-ra vonatkozó többéves
pénzügyi keretről 2006 májusában állapodtak meg az intézmények, a keretet
a költségvetési fegyelemről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról
szóló intézményközi megállapodásban[2] (a továbbiakban: a
jelenlegi IKM) rögzítették.
A Szerződés új rendelkezéseinek
végrehajtása érdekében a Bizottság 2010. március 3-án javaslatot terjesztett
elő a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi
keretről szóló tanácsi rendeletre és az Európai Parlament, a Tanács és a
Bizottság között a költségvetési kérdésekben való együttműködésről
szóló intézményközi megállapodásra[3] vonatkozóan (a
továbbiakban: a 2010. márciusi javaslatok). A két javaslat az elfogadást
követően a jelenlegi intézményközi megállapodás helyébe lép, illetve
összhangba hozza a 2007–2013-as pénzügyi keretre és a költségvetési eljárás
során való intézményi együttműködésre vonatkozó rendelkezéseket a
Szerződés rendelkezéseivel. Érvényben maradnak azonban a jelenlegi
intézményközi megállapodás azon rendelkezései, amelyek az új Szerződést
követően nem váltak tárgytalanná.
Ez az indokolás a 2010. márciusi javaslatokhoz
képest bevezetett új elemekkel foglalkozik, mind a 2014–2020 közötti
időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló rendelet (a
továbbiakban: a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet), mind a
költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és
eredményes pénzgazdálkodásról szóló intézményközi megállapodás (IKM) tervezete
(a továbbiakban: az IKM-tervezet) vonatkozásában. A Szerződés
hatálybalépéséből következő változásokat részletezik a 2007–2013
közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2010.
március 3-i rendeletjavaslat indokolásában, megismétlésük szükségtelen.

1.2.
A 2014–2020-ra vonatkozó pénzügyi keret új
rendelkezései
1.2.1.
Fő politikai irányvonalak

A többéves pénzügyi keretről szóló
rendeletjavaslat az IKM-tervezettel együtt a 2011. június 29-én elfogadott, „Az
Európa 2020 stratégia költségvetése” című bizottsági közlemény[4]
rendelkezéseit ülteti át. A javaslatot kiegészíti egy másik javaslat, amely az
Unió éves költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló rendeletre
irányuló bizottsági javaslatot módosítja majd annak érdekében, hogy beillessze
a javaslatba a 2014–2020-as pénzügyi keretre vonatkozó javaslatcsomag részét
képező néhány új rendelkezést. A Bizottság ismerteti a mostani javaslatok
felépítését és fő elemeit, például az időtartamot, az Európa 2020
stratégiára épülő szerkezetet, a rugalmasság növelésének szükségességét,
valamint a pénzügyi keret tervezett számait.

1.2.2.
Rugalmasság

A költségvetési fegyelem biztosításával
egyidejűleg a pénzügyi keretnek eléggé rugalmasnak is kell lennie, hogy
hatékony forrásallokációt tegyen lehetővé, valamint biztosítsa azt, hogy
váratlan körülmények esetén az Unió gyorsan tudjon reagálni.
A pénzügyi keret rugalmasságára, illetve
merevségére számos tényező hatással van, például a pénzügyi keret
időtartamának hossza, a kiadási tételek száma és felépítése, a tagállamok
és régiók számára vagy az együttdöntési eljárásban hozott jogszabályba foglalt
referenciaösszegek révén előre elkülönített kiadási összeg aránya,
valamint a pénzügyi keret és a saját források felső korlátai alatti mozgástér.
A Bizottság ezeket az elemeket mind figyelembe vette a következő pénzügyi
keretre irányuló javaslatok kidolgozásakor.
A legújabb tapasztalatok szerint azonban a
világszerte negatív következményekkel járó váratlan események új, megváltozott
kihívások elé állítanak minket. A jelenlegi pénzügyi keret indulásától kezdve
igénybe kellett venni minden rendelkezésre álló rugalmassági rendelkezést,
beleértve több alkalommal a keret felülvizsgálatát is. Az Unió növekvő
mértékben szembesül majd a gazdaság és társadalom globalizálódása által
kiváltott hatásokkal, az éghajlatváltozással, az energiafüggőséggel, a
migrációs nyomással és egyéb kihívásokkal, többnyire azokon a területeken,
amelyeken a Lisszaboni Szerződés növelte az Unió illetékességét és
szerepét.
Politikailag folyamatosan kihívást jelent majd
a szigorú költségvetési fegyelem és a kiadások kiszámíthatósága, illetve a
váratlan kihívásokra való uniós reagáláshoz szükséges rugalmasság közötti
egyensúly megteremtése. A jelenlegi IKM működésének értékelése[5]
és a költségvetési felülvizsgálat[6] során tett egyéb
észrevételek alapján a Bizottság javaslatot tesz a jelenlegi rugalmassági
rendelkezések kismértékű célzott javítására:
1.
Először is a jelenlegi pénzügyi keret során
szükségesnek bizonyult a rugalmassági eszköz és a
sürgősségisegély-tartalék széles körű és rendszeres alkalmazása. A
külső fellépések irányítása során az elmúlt néhány évben szerzett
tapasztalat ugyanakkor azt mutatta, hogy az EU-nak a nemzetközi fejleményekre
és új kihívásokra való reagálás érdekében többször is fáradságos munkájába
került a különböző eszközök (sürgősségisegély-tartalék, Stabilitási
Eszköz, allokálatlan mozgástér, rugalmassági eszköz) igénybevétele.
Ezért a Bizottság javasolja a rugalmassági eszköz
és a sürgősségisegély-tartalék éves maximumösszegének növelését. Ezenkívül
a rugalmassági eszköz esetében a Bizottság az n+3. évig meghosszabbítaná az
éves maximumösszeg következő költségvetési évben történő
felhasználásának lehetőségét, és bevezetné ezt a rendszert a
sürgősségisegély-tartalék esetében is az n+1. évig (ez utóbbit
először a költségvetési rendeletben rögzíteni kellene). Bővül a
sürgősségisegély-tartalék alkalmazási köre is oly módon, hogy az a
migrációs áramlások révén az Unió külső határaira nehezülő kivételes
nyomás esetét is magában foglalja.
A változások lehetővé tennék, hogy a két
eszköz jobban segítse a kisebb horderejű, váratlan helyzetekre való gyors
uniós reagálást.
2.
Másodszor, az Európai Unió Szolidaritási Alapja és
az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) bizonyította hasznosságát,
az EGAA számára a jelenlegi pénzügyi keretben elkülönített maximális összeget (500
millió EUR) azonban soha nem használták fel. A Bizottság javasolja a
rendelkezésre álló összeg kismértékű, 429 millió EUR-ra történő
csökkentését, a finanszírozási és a segítségnyújtási eljárás
egyszerűsítését, valamint az alap alkalmazási körének bővítését úgy,
hogy az kiterjedjen a globalizáció mezőgazdasági termelőkre gyakorolt
hatásainak enyhítésére is.
3.
Harmadszor, a Bizottság javasolja, hogy az együttdöntési
eljárással elfogadott programok esetében 5 %-ról 10 %-ra növeljék az
indikatív összegektől való eltérés lehetőségét, ami rugalmasabbá
tenné a tételek közötti átcsoportosítás lehetőségeit.
4.
Negyedszer, a Bizottság javasolni fogja, hogy
foglaljanak bele olyan új rendelkezést a költségvetési rendeletbe, amely
nagyobb rugalmasságot biztosítana az új infrastrukturális eszközből
finanszírozott projektek esetében.
Természetüknél fogva az ilyen infrastrukturális
projektek esetében gyakran bonyolult a szerződéskötési eljárás. Ilyen
esetben még a kis késés is az éves kötelezettségvállalási előirányzatok
megszűnéséhez vezethet, aláásva ezzel a szóban forgó projektek
életképességét, azzal együtt pedig a közlekedési, az energia- és a telekommunikációs
hálózat és infrastruktúra modernizálására irányuló uniós politikai
kötelezettségvállalást. Ezt megelőzendő a költségvetési rendeletben
lehetővé kell tenni, hogy az infrastrukturális eszközből
finanszírozott projektek esetében a költségvetési év végén felhasználatlan
kötelezettségvállalási előirányzatok automatikusan átkerüljenek a
következő költségvetési évre.
5.
Ötödször, a mezőgazdasági ágazat válságokkal
szembeni kitettségére tekintettel a Bizottság javasolja egy évi 500 millió EUR
összegű, a mezőgazdasági válságokra képzett új tartalék létrehozását,
amelyet a pénzügyi keret felső korlátain túl mozgósítanának. Az e tartalék
igénybevételére vonatkozó eljárás a sürgősségisegély-tartalékra vonatkozó
eljárással azonos. Az e tartalékból való segítségnyújtás jogosultsági
szabályait a tartalékra vonatkozó konkrét jogalkotási aktus részletezi majd.
6.
Végezetül a jelentős pénzügyi hatással járó
váratlan eseményekkel kapcsolatban továbbra is szükség lesz a pénzügyi keret
felülvizsgálatára. A jelenlegi intézményközi megállapodásban biztosított
rugalmasság megőrzése érdekében a Bizottság javasolja egy rendkívüli
mozgástér bevezetését, amely a pénzügyi keret felső korlátait meghaladó
esetekben az uniós GNI 0,03 %-os határértékén belül vehető igénybe a
jelenlegi intézményközi megállapodás 22. pontjában ismertetett eljárással
azonos eljárást követően.
A többéves pénzügyi keretről szóló
rendelet és az IKM-tervezet javasolt rugalmassági rendelkezései a 2010.
márciusi javaslatokban követett megközelítésre épülnek: a rendelet 2. cikke lehetővé
teszi, hogy a pénzügyi keret felső korlátait meghaladó esetben igénybe
vegyék a pénzügyi kereten kívüli eszközök összegeit. Az eszközökről, az
esetükben rendelkezésre álló összegekről és az igénybevételi eljárásokról
az intézményközi megállapodás rendelkezik. Ily módon biztosított az eljárások
koherenciája, valamint a költségvetési hatóság két ágának szerepe (lásd az
IKM-tervezet 10–15. pontját).

1.2.3.
A biztosítékokra vonatkozó különös rendelkezések

Arra az esetre, ha a fizetésimérleg-támogatási
mechanizmus, illetve az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében
biztosított garantált hitelt az uniós költségvetésből kellene
finanszírozni, az 1150/2000/EK, Euratom rendelet lehetőséget biztosít
arra, hogy az uniós költségvetés jogi kötelezettségeinek teljesítése érdekében
további saját forrásokat vonjanak be. Az ilyen forrásbevonást költségvetési
művelet követné, azaz a Bizottság költségvetés-módosítást terjesztene
elő. Valamennyi költségvetés-módosításnak tiszteletben kell tartania a többéves
pénzügyi keret felső korlátait. A két mechanizmus által garantált hitelek
összegét tekintve szinte biztos, hogy ilyen esetben felül kellene vizsgálni a
többéves pénzügyi keretet.
Bár ennek bekövetkezése nagyon
valószínűtlen, az esetleges nehézségek elkerülése végett a Bizottság
javasolja, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletbe foglaljanak
bele egy, az ilyen kiadások pénzügyi keretre való terhelését megakadályozó
rendelkezést (adott esetben tehát az összegeket a pénzügyi keret korlátain
kívüli eszközökből fedeznék).
A hitelek uniós költségvetésből
történő garantálását nem a többéves pénzügyi keret, hanem a saját források
felső határa korlátozza. A többéves pénzügyi keret hitelgarancia lehívását
követő felülvizsgálatának szükségessége ellentétes lenne a jogalkotó
szándékaival.

1.2.4.
Hozzájárulás a nagyprojektek finanszírozásához

Az infrastrukturális nagyprojekteken alapuló
legfontosabb technológiafejlesztési programok – különösen az európai Galileo és
EGNOS műholdas navigációs program – jellemzői miatt külön rendelkezésekre
van szükség az uniós költségvetésből való hozzájárulásnak megfelelő
összegek „körbebástyázása” érdekében. A 2007–2013-as pénzügyi kerettel
kapcsolatos tapasztalatok fényében szükség van ilyen új rendelkezésekre annak
érdekében is, hogy biztosítsuk az uniós kiadások megfelelő alakulását és
az éves költségvetési eljárás zökkenőmentes lebonyolítását.
Az említett programok jogalkotási aktusaira
vonatkozó rendelkezéseknek tiszteletben kell tartaniuk az ebben a rendeletben
meghatározott pénzügyi rendelkezéseket.

2.
A JAVASLAT JOGI ELEMEI
2.1.
A többéves pénzügyi keretről szóló rendelet

1. cikk
Az 1. cikk meghatározza a pénzügyi keret
időtartamát, és utalást tesz arra, hogy a pénzügyi keret a mellékletben
található.
2. cikk – A többéves pénzügyi keret felső
korlátainak tiszteletben tartása
A 2. cikk első bekezdése rögzíti az
intézmények azon kötelezettségét, hogy a felső korlátokat a Szerződés
rendelkezéseivel összhangban tiszteletben tartják a költségvetési eljárás
során.
A második bekezdés lehetővé teszi a
felső korlátok szükség esetén történő túllépését, ha a pénzügyi
keretben nem szereplő eszközöket mozgósítanak. A
sürgősségisegély-tartalékot, a Szolidaritási Alapot, a rugalmassági
eszközt és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot, illetve az újonnan
létrehozott, a mezőgazdasági válságokra képzett tartalékot, valamint a
rendkívüli mozgásteret az IKM-tervezet 10–15. pontja határozza meg. Ezek nem
szerepelnek a pénzügyi keretben, és azt biztosítják, hogy különleges
körülmények között szükség esetén a pénzügyi keret felső korlátait
meghaladva is nyújtható legyen finanszírozás. Növelik a pénzügyi keret
rugalmasságát, igénybevételükről a költségvetési hatóság két ága
együttesen dönt. A rugalmasság jelenlegi szintjének, valamint az intézmények
ezen eszközök igénybevételében betöltött szerepének megőrzése érdekében az
eszközökre vonatkozó rendelkezéseket az intézményközi megállapodásra vonatkozó
tervezet tartalmazza.
A harmadik bekezdés kizárja a
fizetésimérleg-támogatási mechanizmus és az európai pénzügyi stabilizációs
mechanizmus keretében nyújtott hitelgaranciák uniós költségvetésből
történő lehívására szolgáló eljárást a pénzügyi keret felső
korlátainak tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettségek köréből,
ezáltal pedig a többéves pénzügyi keret szükséges módosításainak köréből
is. Ilyen esetben a saját források felső korlátját kell tiszteletben
tartani.
3. cikk – A
saját források felső korlátainak tiszteletben tartása
A 2010. márciusi javaslathoz képest ez a cikk
egy változást tartalmaz: kifejezetten utal arra a tényre, hogy a pénzügyi
kereten felül igénybe vehető eszközök és az uniós költségvetésből a 332/2002/EK
rendelet vagy a 407/2010/EU rendelet értelmében nyújtott hitelgarancia esetében
is tiszteletben kell tartani a saját források felső korlátait.
4. cikk – A pénzügyi keret technikai
kiigazítása
A pénzügyi keret 2011-es árakon alapul. A
technikai kiigazításra vonatkozó eljárás a 2 %-os deflátorral együtt
megmarad. Az (1) bekezdés c) pontja új elemet tartalmaz – az IKM-tervezet 15.
pontjának megfelelően az uniós GNI 0,03 %-ában maximálja a rendkívüli
mozgástér összegét.
5. cikk – A kohéziós politika
keretösszegeinek kiigazítása
E cikk szövege a jelenlegi IKM 17. pontjának
és a 2010. márciusi javaslat 5. cikkének felel meg. A benne szereplő változások
a 2014–2020 közötti pénzügyi keret időtervét, valamint struktúrájának
változását mutatják.
6. cikk – A
végrehajtáshoz kapcsolódó kiigazítások
A végrehajtáshoz kapcsolódó kiigazítások
szabályait rögzítő cikk szövegezése a jelenlegi IKM 18. pontjának felel
meg. A szöveg nem változott a 2010. márciusi javaslathoz képest.
7. cikk – A strukturális alapok, a Kohéziós
Alap, a Vidékfejlesztési Alap és az Európai Halászati Alap kiigazítása
Ez a cikk a jelenlegi IKM 48. pontjának
szövegét veszi át. A jogalapok és az ezt követő programozási dokumentumok
előkészítése általában meglehetősen elhúzódik, ezért számolni kell a
jogalapok vagy programok kései elfogadásával.
8. cikk – A túlzott költségvetési hiányhoz
kapcsolódó kiigazítások
A túlzott költségvetési hiánnyal kapcsolatos
kiigazítások szabályait rögzítő cikk szövege a jelenlegi IKM 20. pontjának
felel meg, és nem változik a 2010. márciusi javaslathoz viszonyítva.
9. cikk – A pénzügyi keret felülvizsgálata
E cikk szövege a jelenlegi IKM 21–23.
pontjának és a 2010. márciusi javaslat 8. cikkének felel meg. A szöveg néhány
változtatást tartalmaz: 1. kimaradt a 2010. márciusi javaslat 8. cikkének (2)
bekezdésében foglalt, a felülvizsgálati javaslat időzítésére vonatkozó
általános szabály, mivel nem felelt meg a jelenlegi gyakorlatnak, amely szerint
az előre nem látható körülményekkel felmerülésük időpontjában kell
foglalkozni; 2. (a rugalmassági eszközök – köztük a rendkívüli mozgástér –
igénybevételének javasolt bővítésére való tekintettel) visszavonták a 2010.
márciusi javaslat 8. cikkének (3) bekezdésében javasolt, a pénzügyi keret
minősített többséggel való módosításának lehetőségét; valamint 3. az
új (5) bekezdés rögzíti, hogy a pénzügyi keret egyéb cikkeiben foglalt
kiigazítási módozatok közül melyik minősül a pénzügyi keret
felülvizsgálatának.
10. cikk – A pénzügyi keret kiigazítása a
Szerződés felülvizsgálata esetén
A Szerződés felülvizsgálata miatti
kiigazítások szabályait rögzítő cikk szövege a jelenlegi IKM 4. pontjának
és a 2010. márciusi javaslat 9. cikkének felel meg.
11. cikk – A pénzügyi keret kiigazítása
bővítés esetén
E cikk szövege a jelenlegi IKM 29. pontjának
és a 2010. márciusi javaslat 11. cikkének felel meg.
A cikk a ciprusi problémának a pénzügyi keret
időtartama alatt bekövetkező esetleges átfogó rendezésére való
tekintettel egy új bekezdést tartalmaz.
12. cikk – Intézményközi együttműködés
a költségvetési eljárás során
E cikk rendelkezései megfelelnek a 2010.
márciusi javaslatban foglaltaknak. A többéves pénzügyi keretről szóló
rendelet a költségvetési eljárás során való együttműködés általános
szabályait tartalmazza, az IKM-tervezet és melléklete pedig részletesebb
rendelkezéseket.
13. cikk – A közös kül- és
biztonságpolitika (KKBP) finanszírozása
Egy kivétellel azonos a 2010. márciusi javaslat
szövegével; minimumösszeget határoztak meg a KKBP számára.
14. cikk – Hozzájárulás a nagyprojektek
finanszírozásához
Az infrastrukturális nagyprojekteken alapuló
legfontosabb technológiafejlesztési programok – különösen az európai Galileo és
EGNOS műholdas navigációs program – esetében külön rendelkezésekre van
szükség. Ezekre a rendelkezésekre a szóban forgó projektek sajátosságai miatt
van szükség: az ilyen projektek általában tovább tartanak, mint a többéves
pénzügyi keret, a projektkockázatok miatt jelentős költségtúllépésre
kerülhet sor, a magántőke csak korlátozott mértékben, vagy egyáltalán nem
vesz részt a megvalósításban, valamint az ilyen projektek a kereskedelmi
hasznosítás során közép- és hosszú távon alig vagy egyáltalán nem termelnek
bevételt.
Ebből következően a javasolt
rendelkezés az európai Galileo és EGNOS műholdas navigációs programra a 2014–2020-as
pénzügyi keretben rendelkezésre álló összegek „körbebástyázására” irányul.
15. cikk – A pénzügyi keret végrehajtásának
félidős értékelése
Ebbe a cikkbe új rendelkezés került, amely
előírja a pénzügyi keret működésének az időszak közepén
történő értékelését. A jelenlegi IKM is tartalmazott hasonló rendelkezést
(7. pont és 1. nyilatkozat).
16. cikk – Az  új pénzügyi keretbe való
átmenet
Ez a cikk kötelezi a Bizottságot arra, hogy 2018.
január 1-je előtt – azaz a pénzügyi keret érvényességének vége előtt
három évvel – új pénzügyi keretet terjesszen elő.
A második bekezdés azt szabályozza, hogy
miként járjunk el abban az esetben, ha a rendeletben foglalt pénzügyi keret
érvényességének vége előtt nem sikerül megállapodni az új pénzügyi
keretről.
17. cikk
A többéves pénzügyi keretről szóló
rendelet utolsó cikke meghatározza a rendelet hatálybalépésének dátumát. Az
intézményközi megállapodásnak a rendelettel azonos napon kell hatályba lépnie,
mivel a két szöveg kiegészíti egymást.

2.2.
Intézményközi megállapodás a költségvetési
kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes
pénzgazdálkodásról

Bevezetés – az IKM-tervezet 1–6. pontja
Az IKM-tervezet bevezető része utal a
Szerződésre (295. cikk), e megállapodás kötelező jellegére, a
többéves pénzügyi kerethez és a költségvetési eljáráshoz kapcsolódó egyéb
jogalkotási aktusokkal való koherenciára, ismerteti a megállapodás felépítését,
és megadja a hatálybalépés dátumát (amely azonos a többéves pénzügyi
keretről szóló rendelet hatálybalépésének dátumával).
A szöveg megegyezik a 2010. márciusi javaslat 1–6.
pontjával.
I. rész –
a pénzügyi kerethez, valamint a pénzügyi kereten kívüli speciális eszközökhöz
kapcsolódó rendelkezések
A. A pénzügyi kerethez kapcsolódó
rendelkezések
A 7. pont a költségvetésben nem szereplő
műveletekre (pl. az Európai Fejlesztési Alapra), valamint a saját források
egyes kategóriáinak alakulására vonatkozó információk bemutatására vonatkozó
szabályokat tartalmazza. Továbbra is fennmarad ezen információ nyújtásának
gyakorlata, de a javaslat értelmében a továbbiakban nem a pénzügyi keret
technikai kiigazításával együtt kerülne előterjesztésre, hanem a
költségvetési tervezet kísérő dokumentumaival, ahova logikusabban
tartozik. Az előterjesztés ütemezése gyakorlatilag változatlan marad
(április vége/május eleje). Ezt a változtatást már a 2010. márciusi javaslat is
tartalmazta.
Az új IKM 8. pontja a felső korlátok
alatt fennmaradó mozgástérre vonatkozik. A többéves pénzügyi keretről
szóló rendelet minden egyes fejezet esetében meghatározza a felső
korlátokat, amelyeket – a Szerződésben előírtaknak megfelelően –
valamennyi éves költségvetési eljárás során be kell tartani. Mindazonáltal meg
kell őrizni azt a gyakorlatot, amely a lehetőség szerint
elegendő mozgástér biztosítására törekszik. A gyakorlat az intézményközi
együttműködés és az intézmények költségvetési eljárás során tanúsított
jóhiszeműségének részét képezi, és mint ilyen, az IKM-hez tartozik. Ez a
rendelkezés megegyezik a jelenlegi gyakorlattal és a 2010. márciusi
javaslattal.
A 9. pont a jelenlegi gyakorlatnak és a 2010.
márciusi javaslatnak megfelelően előírja, hogy a pénzügyi keret
negyedik évében aktualizálni kell a kifizetési előirányzatok 2020 utáni
összegére vonatkozó becsléseket.
B. A pénzügyi keretben nem szereplő
speciális eszközökhöz kapcsolódó rendelkezések
A pénzügyi keretben nem szereplő
meglévő eszközök (a sürgősségisegély-tartalék, a Szolidaritási Alap, a
rugalmassági eszköz és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap) az IKM-ben
marad. A többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 2. cikke tartalmazza
azt a lehetőséget, hogy szükség esetén ezeket az eszközöket a pénzügyi
keretben meghatározott felső korlátokon felül is igénybe vegyék. A
rendelkezések két aktus közötti megosztása a 2010. márciusi javaslatokban
követett logikának felel meg.
A 2010. márciusi javaslathoz képest a
következők változtak: növelték a rugalmassági eszköz és a
sürgősségisegély-tartalék összegét, csökkentették az Európai Globalizációs
Alkalmazkodási Alap összegét, a költségvetési rendeletbe foglalástól
függően megteremtenék annak lehetőségét, hogy a
sürgősségisegély-tartalék éves összegének felhasználatlan részét az n+1.
évre tovább lehetne vinni, alkalmazási körét pedig kiterjesztenék oly módon,
hogy az magába foglalja a migrációs áramlások révén az Unió külső
határaira nehezülő kivételes nyomás esetét is; a rugalmassági eszköz
esetében az átvitel lehetőségét az n+2. évről meghosszabbítanák az n+3.
évig, valamint törölnék azokat a rendelkezéseket, amelyek az Európai
Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) keretében rendelkezésre álló éves
összeget az elmúlt két év felhasználatlan, illetve visszavont
előirányzataiban határozzák meg, és kiterjesztenék az alap alkalmazási
körét a globalizáció mezőgazdasági termelőkre gyakorolt hatásainak
enyhítésére is. Az összegeket a pénzügyi kerethez hasonlóan 2011-es árakon
tüntetik majd fel. Az igénybevételi eljárások a jelenlegi gyakorlathoz képest
egyszerűsödnek.
A Bizottság javasolja a mezőgazdasági
válságokra képzett új tartalék létrehozását. A tartalékból való segítségnyújtás
jogosultsági szabályait az alapra vonatkozó konkrét jogszabály részletezi majd.
Az összeget és az igénybevétel szabályait az IKM határozza meg.
A Bizottság a pénzügyi kereten kívüli új
eszköz – a rendkívüli mozgástér – létrehozására tesz javaslatot. A szöveg
lényegében megegyezik a 2010. márciusi javaslatokról 2011. január 18-án
elfogadott tanácsi álláspontban foglalt rendelkezések szövegével. A rendkívüli
mozgástérrel kapcsolatos rendelkezések kettébontása azonban a 2010. márciusi
javaslatok logikáját követi, azaz az IKM-ben tartja a pénzügyi kereten kívüli
speciális eszközökre vonatkozó valamennyi rendelkezést.
II. rész – a
költségvetési kérdésekben való intézményközi együttműködés javítása
A. Az intézményközi együttműködési
eljárás
A költségvetési eljárás során való
intézményközi együttműködésre vonatkozó rendelkezések a Szerződésbe
foglalt új költségvetési eljárás követése érdekében jelentősen módosulnak
a jelenlegi szabályokhoz képest. A rendelkezéseket a 2010. márciusi javaslatnak
megfelelően az IKM melléklete tartalmazza.
E rendelkezések a 2010. márciusi javaslatban
foglaltakat követik, de tartalmazzák az azóta az intézményi nyilatkozatokban
megegyezést követően tett változásokat.
B. Pénzügyi rendelkezések jogalkotási
aktusokba foglalása
Ez a rész átveszi a jelenlegi IKM, ebből
kifolyólag pedig a 2010. márciusi javaslat rendelkezéseit. A fejezetek közötti
átcsoportosítás lehetőségének rugalmasabbá tétele érdekében 5%-ról 10 %-ra
nő a jogalkotási aktusokban foglalt összegektől való eltérés
lehetősége. Ez a rendelkezés nem alkalmazandó a tagállamoknak a pénzügyi
keret teljes időtartamára előre elkülönített összegre, valamint a
többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 13. cikkében újonnan
meghatározott nagyprojektekre.
C. A halászati megállapodásokkal
kapcsolatos kiadások
A javaslat értelmében a jelenlegi IKM
halászati megállapodásokkal kapcsolatos kiadásokról szóló rendelkezéseit össze
kell hangolni az új költségvetési szabályokkal. A szöveg javasolt módosítása
megtartja a meglévő szöveg továbbra is releváns részeit, amelyek kizárólag
a jó együttműködéshez és az intézmények fejleményekről való
folyamatos tájékoztatásához kapcsolódnak. A rendelkezések azonosak a 2010.
márciusi javaslatban foglaltakkal, a Bizottság megítélése szerint nem szükséges
változtatni.
D. A közös kül- és biztonságpolitika
finanszírozása
A rendelkezések azonosak a 2010. márciusi
javaslatban foglaltakkal, a Bizottság megítélése szerint nem szükséges
változtatni.
E. Az intézmények bevonása az Európai
Fejlesztési Alap kezelésébe
Az Európai Fejlesztési Alap (EFA) parlamenti
felügyeletének javítása, valamint az uniós költségvetésből finanszírozott
fejlesztési együttműködésre vonatkozó szabályokhoz való közelítése
érdekében a Bizottság javasolja új rendelkezés felvételét az EFA keretében
finanszírozott programok dokumentációjával kapcsolatban az Európai Parlamenttel
folytatandó párbeszédről.
F. A költségvetési eljárás során való
intézményközi együttműködés az igazgatási kiadások terén
Új rendelkezést tartalmaz, amely arra irányul,
hogy az intézmények minden évben már a költségvetési eljárás korai szakaszában
(az időtervet lásd a mellékletben) megállapodjanak az igazgatási kiadások
felosztásáról; az éves igazgatásikiadás-szint változásainak minden intézmény
esetében tükrözniük kell a személyzeti szabályzat rendelkezéseinek
megváltoztatásából adódó lehetséges költségvetési hatást, valamint az intézmények,
szervek és ügynökségek személyi állományában 2013 és 2018 közötti fokozatos, 5 %-kal
történő csökkentésből adódó hatást.
III. rész – Az uniós forrásokkal való
hatékony és eredményes gazdálkodás
Ez a rész átveszi a 2010. márciusi javaslat
pénzügyi programozással (itt a szöveg jelenlegi gyakorlathoz való közelítése
érdekében némi változtatás történt), ügynökségekkel és az Európai Iskolákkal
kapcsolatos részét (és tartalmaz egy olyan betoldást, amely szerint a vonatkozó
jogalkotási aktus, illetve valamely ügynökség feladatkörének megváltoztatása
során ugyanazokat a szabályokat kell követni, mint új ügynökség létrehozásakor,
valamint konkretizálja a Bizottság által új ügynökség vagy új Európai Iskola
létrehozására irányuló javaslat előterjesztése előtt végzendő
hatásvizsgálat részleteit).
Az új, illetve innovatív pénzügyi
eszközökről szóló részre nincs tovább szükség, mivel a költségvetési
rendelet új címben foglalkozik majd a pénzügyi eszközökkel és a rájuk vonatkozó
beszámolás részletes szabályaival.
2011/0177 (APP)
Javaslat
A TANÁCS RENDELETE
a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó
többéves pénzügyi keretről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 312. cikkére,
összefüggésben az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéssel és
különösen annak 106a. cikkével,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[7],
tekintettel az Európai Parlament egyetértésére[8],
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti
parlamenteknek való megküldését követően,
különleges jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
A kötelezettségvállalási előirányzatok kiadási
kategóriánként, illetve a kifizetési előirányzatok e rendelettel
megállapított éves felső korlátja tiszteletben tartja a
kötelezettségvállalások és saját források [XXXX/XX/EU, Euratom tanácsi
rendeletben meghatározott] felső korlátját.
(2)
Figyelembe véve azt, hogy a középtávú beruházások
előkészítéséhez és megvalósításához kiszámíthatóság szükséges, a pénzügyi
keret időtartamát 2014. január 1-től kezdve hét évre kell
megállapítani, az időszak közepén pedig értékelni kell a pénzügyi keret
végrehajtását. Az értékelés eredményeit a pénzügyi keret hátralévő három
évében figyelembe kell venni.
(3)
A speciális eszközökre – a
sürgősségisegély-tartalékra, az Európai Unió Szolidaritási Alapjára, a
rugalmassági eszközre, az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapra, a
mezőgazdasági válságokra képzett tartalékra és a rendkívüli mozgástérre –
azért van szüksége az Uniónak, hogy reagálni tudjon meghatározott, előre
nem látható helyzetekben, illetve hogy finanszírozni tudjon olyan
egyértelműen meghatározott kiadásokat, amelyek a pénzügyi keret egy vagy
több fejezetében rendelkezésre álló felső korlátokon belül nem
finanszírozhatók. Ezért konkrét rendelkezéseket kell
hozni arra vonatkozóan, hogy amennyiben szükség van a speciális eszközök
alkalmazására, a költségvetésben a pénzügyi keretben meghatározott felső
korlátokon felül is szerepelhessenek kötelezettségvállalási előirányzatok.
(4)
Amennyiben fel kell szabadítani az uniós
költségvetésben azokra a hitelekre biztosított garanciákat, amelyeket a
tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus
létrehozásáról szóló, 2002. február 18-i 332/2002/EK tanácsi rendelettel[9]
létrehozott fizetésimérleg-támogatási mechanizmus, illetve az európai pénzügyi
stabilizációs mechanizmus létrehozásáról szóló, 2010. május 11-i 407/2010/EU
tanácsi rendelettel[10] létrehozott európai
pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében nyújtottak, akkor a szükséges
összeget a pénzügyi keret kötelezettségvállalási és kifizetési
előirányzataira vonatkozó felső korlátokon túl, a saját források
felső korlátjának egyidejű tiszteletben tartása mellett kell
biztosítani.
(5)
A pénzügyi keretet 2011-es árakon kell
meghatározni. Meg kell határozni a pénzügyi keretnek a rendelkezésre álló
felső korlátok és mozgásterek újraszámítása esetén szükséges technikai
kiigazítására vonatkozó szabályokat is.
(6)
A pénzügyi keret nem tartalmazza az Unió éves
költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló […]-i [xxx/201x/EU]
európai parlamenti és tanácsi rendelet[11] szerinti címzett
bevételből finanszírozandó költségvetési tételeket.
(7)
Szabályokat kell meghatározni más olyan helyzetekre
is, amelyek a pénzügyi keret kiigazítását tehetik szükségessé. Ilyen
kiigazítást igényelhet például a költségvetés végrehajtása, a túlzott
költségvetési hiány, a Szerződések felülvizsgálata, az EU bővítése
vagy új szabályok elhúzódó elfogadása egyes szakpolitikai területek
vonatkozásában.
(8)
A „Kohézió a növekedésért és foglalkoztatásért”
alfejezet nemzeti keretösszegeit a bruttó hazai termék (a továbbiakban: GDP) 2011.
tavaszi előrejelzéseire alapozva állapították meg. Az előrejelzési
bizonytalanságokra és a tagállamok korlátozott összegeire gyakorolt hatásra
való tekintettel félidőben össze kell hasonlítani a becsült és a tényleges
GDP összegét, és értékelni kell a keretösszegekre az eltérés által gyakorolt
hatást. Amennyiben a 2014–2016-os időszakban a GDP összege több mint +/–5 %-kal
eltér a 2011-es becsléstől, akkor a 2018–2020-as időszakra ki kell
igazítani az érintett tagállam számára meghatározott keretösszeget. Meg kell
állapítani e kiigazítás szabályait.
(9)
A pénzügyi keret felülvizsgálatára lehet szükség
abban az esetben, ha olyan előre nem látható esemény következik be, amely
a pénzügyi keret meghatározott felső korlátain belül nem kezelhető.
Ezért rendelkezni kell a pénzügyi keret ilyen esetekben történő
felülvizsgálatáról.
(10)
Meg kell határozni a költségvetési eljárás során
történő intézményközi együttműködés általános szabályait.
(11)
A költségvetési eljárás zökkenőmentes
lebonyolítása érdekében meg kell határozni a közös kül- és biztonságpolitikai
kiadások költségvetési tervezésére vonatkozó alapszabályokat, valamint a
pénzügyi keret időtartamára meghatározott összeget.
(12)
A költségvetési eljárás során történő
intézményközi együttműködésre, valamint a közös kül- és biztonságpolitikai
kiadások költségvetési tervezésére vonatkozó részletes szabályokat a
költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és
eredményes pénzgazdálkodásról az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság
között létrejött 201x. […]-i intézményközi megállapodás[12]
tartalmazza.
(13)
Konkrét szabályokat kell meghatározni arra
vonatkozóan is, hogy miként kezeljék a pénzügyi keret időtartamát
meghaladó infrastrukturális nagyprojekteket. Meg kell állapítani az ezekre a
projektekre fordítandó uniós költségvetési hozzájárulás maximális összegét.
Ezek az igények nem befolyásolhatják az uniós költségvetésből
finanszírozott egyéb projekteket.
(14)
A Bizottságnak 2018. január 1-je előtt
elő kell terjesztenie az új többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatot
annak érdekében, hogy az intézmények a következő pénzügyi keret indulása
előtt kellően korán elfogadják azt. Amennyiben a pénzügyi keret ebben
a rendeletben meghatározott záró dátuma előtt nem fogadják el az új
pénzügyi keretről szóló rendeletet, akkor továbbra is az ebben a
rendeletben meghatározott pénzügyi keretet kell alkalmazni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Többéves
pénzügyi keret
A 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó
többéves pénzügyi keretet (a továbbiakban: a pénzügyi keret) a melléklet
rögzíti.
2. cikk
A
pénzügyi keret felső korlátainak tiszteletben tartása
1.
Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság
minden egyes költségvetési eljárás, valamint az adott évre vonatkozó
költségvetés végrehajtása során tiszteletben tartja a pénzügyi keretben
rögzített éves kiadási korlátokat.
2.
A költségvetésben szerepeltethetők a
vonatkozó fejezetek pénzügyi keretben rögzített felső korlátját meghaladó
kötelezettségvállalási előirányzatok, amennyiben a 2012/2002/EK tanácsi
rendelettel[13], az 1927/2006/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelettel[14], a[z] xxxx/201x/EU
európai parlamenti és tanácsi rendelettel[15], valamint a
költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és
eredményes pénzgazdálkodásról szóló 201x. […]-i intézményközi megállapodással
(a továbbiakban: az intézményközi megállapodás) összhangban szükség van a
sürgősségisegély-tartalék, az Európai Unió Szolidaritási Alapja, a
rugalmassági eszköz, az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap, a
mezőgazdasági válságokra képzett tartalék vagy a rendkívüli mozgástér
forrásainak igénybevételére.
3.
Amennyiben szükség van az uniós költségvetés által
a 332/2002/EK vagy a 407/2010/EU rendelet értelmében nyújtott hitelgarancia
lehívására, erre a pénzügyi keretben meghatározott felső korlátokat
meghaladó mértékben vehetők igénybe források.
3. cikk
A saját
források felső korlátainak tiszteletben tartása
1.           A szükséges kifizetési
előirányzatok teljes összege az éves kiigazítás, valamint minden egyéb
(ideértve a 2. cikk (2) és (3) bekezdésének alkalmazásából következő)
kiigazítás és felülvizsgálat figyelembevétele után a pénzügyi keret egyetlen
évében sem eredményezheti a saját források olyan lehívási mértékét, amely
meghaladná a saját forrásokra vonatkozó, a[z] [XXXX/XX/EU, Euratom
határozatban] rögzített felső korlátokat.
2.           Szükség esetén a pénzügyi
keretben rögzített felső korlátokat csökkenteni kell a saját források
[XXXX/XX/EU, Euratom határozattal] összhangban rögzített korlátai betartásának
biztosítása érdekében.
4. cikk
Technikai kiigazítások
1.           A Bizottság minden évben az
alábbi technikai kiigazításokat hajtja végre a pénzügyi kereten az n+1. év
költségvetési eljárásának keretében:
a)      n+1. évi árakon újraértékeli a
kötelezettségvállalási és a kifizetési előirányzatok felső korlátját
és teljes összegét;
b)      kiszámítja a saját források [XXXX/XX/EU,
Euratom határozatban] rögzített felső korlátja alatt rendelkezésre álló
mozgásteret;
c)      kiszámítja az intézményközi megállapodás 15.
pontjában meghatározott, a rendkívüli mozgástér maximális összegét.
2.           Az (1) bekezdésben említett
technikai kiigazításokat a Bizottság rögzített, évi 2 %-os deflátor
alapján hajtja végre.
3.           Az (1) bekezdésben említett
technikai kiigazítások eredményét, valamint az azok alapjául szolgáló gazdasági
előrejelzéseket a Bizottság közli az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal.
4.           Az érintett évre vonatkozóan
nem tehető további technikai kiigazítás sem a pénzügyi év során, sem
utólagos kiigazításként a következő években.
5. cikk
A kohéziós politika keretösszegeinek kiigazítása
4.
Ha a 2018-as évre vonatkozó technikai kiigazítás
során megállapításra kerül, hogy valamely tagállam esetében a 2014–2016 közötti
időszakra vonatkozó kumulált bruttó hazai termék (GDP) +/–5 %-nál
nagyobb mértékben tért el a kohéziós politikai keretösszegeknek a tagállamok
számára a 2014–2020 közötti időszakra történő megállapításához 2011-ben
becsült kumulált GDP-től, a Bizottság az érintett tagállam esetében a
szóban forgó időszakra kiigazítja a kohézió támogatására szolgáló
alapokból allokált összegeket.
5.
Az (1) bekezdésben említett kiigazítások teljes
nettó hatása – az előjeltől függetlenül – nem haladhatja meg a 3 milliárd EUR-t.

6.
A szükséges kiigazításokat egyenletesen osztják el
a 2018–2020 közötti időszakban, és a pénzügyi keret érintett korlátait
ennek megfelelően kiigazítják.
6. cikk
A végrehajtáshoz kapcsolódó kiigazítások
A pénzügyi keret technikai kiigazításáról
szóló értesítéssel egyidejűleg a Bizottság az Európai Parlament és a Tanács
elé terjeszti a kifizetési előirányzatok összegének kiigazítására irányuló
javaslatait, amelyeket a végrehajtás figyelembevételével szükségesnek tart
annak érdekében, hogy a kötelezettségvállalási előirányzatok
viszonylatában biztosítsa rendezett alakulásukat. E javaslatokról az n. év
május 1-je előtt határoznak.
7. cikk
A
strukturális alapok, a Kohéziós Alap, a Vidékfejlesztési Alap és az Európai
Halászati Alap kiigazítása
7.
Amennyiben a strukturális alapokra, a Kohéziós
Alapra, a Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Halászati Alapra vonatkozó új
szabályok vagy programok elfogadására 2014. január 1. után kerül sor, a
pénzügyi keretet kiigazítják annak érdekében, hogy lehetővé váljon a 2014-ben
fel nem használt források következő évekre történő, a megfelelő
felső kiadási korlátokat meghaladó mértékű átvitele.
8.
A 2014. évi felhasználatlan előirányzatok
átvitelére irányuló kiigazítást 2015. május 1. előtt el kell fogadni.
8. cikk
A túlzott költségvetési hiánnyal kapcsolatos kiigazítások
Abban az esetben, ha túlzotthiány-eljárás
miatt megszüntetik a Kohéziós Alap érintett költségvetési előirányzatainak
felfüggesztését, a Tanács a Szerződéssel és az alap-jogiaktussal
összhangban határoz a felfüggesztett előirányzatok következő évekre
történő átviteléről. Az n. év felfüggesztett kötelezettségvállalásai
nem vihetők át az n+2. évnél későbbi költségvetésbe.
9. cikk
A pénzügyi keret felülvizsgálata
9.
Előre nem látható körülmények bekövetkezése
esetén a pénzügyi keretet felülvizsgálhatják a saját források [XXXX/XX/EU, Euratom
határozat] értelmében meghatározott felső korlátjának tiszteletben tartása
mellett.
10.
A pénzügyi keretnek az (1) bekezdés értelmében
történő valamennyi felülvizsgálata során figyelembe veszik a
felülvizsgálattal érintett fejezet alá tartozó programok kiadásainak
átcsoportosítási lehetőségeit, különös tekintettel az előreláthatólag
felhasználásra nem kerülő előirányzatokra. Ahol lehetséges, az
érintett fejezetre meghatározott felső korláton belül abszolút értékben,
illetve a tervezett új kiadás százalékában is jelentős összegnek kell
rendelkezésre állnia.
11.
A pénzügyi keretnek az (1) bekezdés értelmében
történő valamennyi felülvizsgálata során figyelembe veszik annak a
lehetőségét, hogy az egyik fejezet felső korlátjának növelését egy
másik fejezet felső korlátjának csökkentése ellentételezze.
12.
A pénzügyi keretnek az (1) bekezdés értelmében
történő valamennyi felülvizsgálata során megtartják a
kötelezettségvállalások és a kifizetések közötti egyensúlyt.
13.
A 3. cikk (2) bekezdésében, illetve a 6., a 7., a 8.,
a 10., a 11. és a 16. cikkben említett kiigazítás szintén a pénzügyi keret
felülvizsgálatának minősül.
10. cikk
A pénzügyi keret kiigazítása a Szerződések felülvizsgálata esetén
Amennyiben a pénzügyi keret időtartama
alatt a Szerződések költségvetési hatással járó felülvizsgálatára kerül
sor, annak megfelelően megteszik a pénzügyi keret szükséges kiigazításait.
11. cikk
A pénzügyi keret kiigazítása bővítés, illetve Ciprus egyesítése esetén
Amennyiben az Unióhoz új tagállamok
csatlakoznak a pénzügyi keret által lefedett időszak alatt, a keretet ki
kell igazítani annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a csatlakozási
tárgyalások kimeneteléből eredő kiadási követelményeket.
Amennyiben a pénzügyi keret időtartama
alatt sor kerül Ciprus egyesítésére, a keretet ki kell igazítani annak
érdekében, hogy figyelembe vegyék a ciprusi probléma átfogó rendezését,
valamint az egyesítést követő további finanszírozási igényeket.
12. cikk
Intézményközi együttműködés a költségvetési eljárás során
Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság
(a továbbiakban: az intézmények) megtesznek minden intézkedést az éves
költségvetési eljárás megkönnyítése érdekében.
Az intézmények az eljárás során
jóhiszeműen együttműködnek álláspontjuk összehangolása érdekében. Az
intézmények megfelelő intézményközi kapcsolatokon keresztül
együttműködnek a munka előrehaladtának figyelemmel kísérése, valamint
a konvergencia fokának az eljárás valamennyi szakaszában történő elemzése
érdekében.
Az intézmények biztosítják munkamenetrendjük
lehető legnagyobb mértékű összehangolását annak érdekében, hogy az
eljárások lefolytatása koherens és konvergens módon történjen, és a
költségvetés végleges elfogadásához vezessen.
Az eljárás bármely szakaszában és – a várt
vita jellegétől függően – a képviselet különböző szintjein
tartható háromoldalú egyeztetés. Minden intézmény (saját eljárási
szabályzatával összhangban) kijelöli az egyes ülések résztvevőit,
meghatározza a tárgyalásokra vonatkozó mandátumukat, és kellő időben
tájékoztatja a többi intézményt az ülésekhez kapcsolódó intézkedésekről.
13. cikk
A közös kül- és biztonságpolitika finanszírozása
A közös kül- és biztonságpolitika (a
továbbiakban: KKBP) igazgatási kiadásainak teljes összegét egyetlen, KKBP
elnevezésű költségvetési alcímben kell szerepeltetni. Ezen összeg a valós előre
jelezhető igények fedezésére szolgál, amelyeket a költségvetési tervezet
összeállítása során határoznak meg az Unió külügyi és biztonságpolitikai
főképviselője által évente készített előrejelzések és az
előre nem látható eseményekre képzett ésszerű mozgástér alapján.
Tartalékra nem képezhető forrás.
14. cikk
Hozzájárulás a nagyprojektek finanszírozásához
A 2014–2020 közötti időszakban az uniós
költségvetésben 2011-es árakon számítva legfeljebb 7 000 millió EUR áll
rendelkezésre az európai Galileo és EGNOS műholdas navigációs program
költségeire.
15. cikk
A pénzügyi keret végrehajtásának félidős értékelése
2016-ban a Bizottság értékeli a pénzügyi keret
végrehajtását, és adott esetben javaslatokat tesz.
16. cikk
Az új pénzügyi keretbe való átmenet
A Bizottság 2018. január 1. előtt
javaslatot tesz az új többéves pénzügyi keretre.
Amennyiben 2020. december 31-ig nem fogadják
el az új többéves pénzügyi keret létrehozásáról szóló tanácsi rendeletet, a
meglévő pénzügyi keret utolsó évére vonatkozó felső korlátok és egyéb
rendelkezések alkalmazandók az új pénzügyi keretet létrehozó rendelet
elfogadásáig. Amennyiben 2020 után új tagállam csatlakozik az Európai Unióhoz,
és szükség esetén, a meghosszabbított pénzügyi keretet a csatlakozási
tárgyalások kimenetelének figyelembevétele érdekében ki kell igazítani.
17. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, ….
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök

MELLÉKLET
Táblázat
a többéves pénzügyi keretről
[1]               A Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, 1988.
június 29-i intézményközi megállapodás a költségvetési fegyelemről és a
költségvetési eljárás javításáról (HL L 185., 1988.7.15., 33. o.).
[2]               Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2006.
május 17-i intézményközi megállapodás a költségvetési fegyelemről és a
pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről (HL C 139., 2006.6.14.,
1. o.).
[3]               COM(2010) 72 és COM(2010) 73.
[4]               COM(2011) 500, 2011.6.29.
[5]               A 2010. április 27-i COM(2010) 185 végleges 2.
fejezete (4–13. o.).
[6]               A 2010. október 19-i COM(2010) 700 végleges 4.5–4.7.
szakasza (23–25. o.).
[7]               HL C [...]., [...], [...]. o.
[8]               HL C [...]., [...], [...]. o.
[9]               HL L 53., 2002.2.23., 1. o.
[10]             HL L 118., 2010.5.12., 1. o.
[11]             HL L [...]., [...], [...]. o.
[12]             HL C [...]., [...], [...]. o.
[13]             HL L 311., 2002.11.14., 3. o.
[14]             HL L 406., 2006.12.30., 1. o.
[15]             HL L […], […], […] o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52010PC0012

Javaslat: az Európai parlament és a Tanács rendelete az Írországért Nemzetközi Alap részére nyújtott európai uniós pénzügyi hozzájárulásról (2007-2010)  /* COM/2010/0012 végleges - COD 2010/0004 */

	Brüsszel, 2010.2.5.COM(2010)12 végleges2010/0004 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz Írországért Nemzetközi Alap részére nyújtott európai uniós pénzügyi hozzájárulásról (2007-2010)INDOKOLÁSA JAVASLAT HÁTTERE:-  A javaslat okai és céljaiAz Európai Unió 1989 óta pénzügyi hozzájárulást nyújt az Írországért Nemzetközi Alap (International Fund for Ireland, IFI) részére. Az Írországért Nemzetközi Alap részére nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulásról (2005–2006) szóló, 2005. január 24-i 177/2005/EK tanácsi rendelet[1] értelmében a 2005. és a 2006. évre egyaránt évi 15 millió eurót különítettek el a közösségi költségvetésből a 2005–2006-os időszakra. Az említett rendelet 2006. december 31-én hatályát vesztette, és helyébe az Írországért Nemzetközi Alap részére nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulásról (2007–2010) szóló, 2006. december 21-i 1968/2006/EK tanácsi rendelet[2] lépett. A rendelet, más korábbi rendeletekhez hasonlóan az Európai Közösséget létrehozó szerződés 308. cikke értelmében került elfogadásra.Az Európai Parlament megítélése szerint a rendeletet az Európai Közösséget létrehozó szerződés 159. cikkének (3) bekezdése (jelenleg az Európai Unió működéséről szóló szerződés 175. cikke) értelmében kellett volna elfogadni, és ezért megsemmisítés iránti keresetet nyújtott be az Európai Bírósághoz[3]. A Bíróság 2009. szeptember 3-án hozta meg ítéletét, és úgy határozott, hogy mind a 159. cikk (3) bekezdését, mind a 308. cikket jogalapként kell alkalmazni. Ezért az 1968/2006/EK tanácsi rendeletet megsemmisítette, és felkérte az intézményeket egy kettős jogalappal rendelkező helyettesítő rendelet elfogadására.A Bíróság ítéletének való megfelelés érdekében az Európai Bizottság új rendeletre vonatkozó javaslatot terjeszt elő.A megsemmisített rendelettel szemben az új rendeletre vonatkozó javaslat preambulumbekezdéseiben tükrözi a kettős jogalapot. Valamennyi cikk változatlan marad, de a 12. cikk biztosítja a 6. cikk visszamenőleges alkalmazását, mivel a megsemmisített rendeletben az utóbbi cikk rendelkezik a Bizottságnak 2008 júniusában benyújtandó lezárási stratégiáról. A szóban forgó lezárási stratégiát valóban benyújtották a Bizottsághoz, majd elfogadták.-  Háttér-információkAz Írországért Nemzetközi Alapot (International Fund for Ireland, IFI) 1986-ban hozták létre annak érdekében, hogy hozzájáruljanak az 1985. november 15-i angol-ír megállapodás 10. cikke a) pontjának végrehajtásához, amely úgy rendelkezik, hogy „a két kormány együttműködik a gazdasági és szociális fejlődés elősegítése érdekében Írország mindkét részének azon területein, amelyek az elmúlt évek során az instabilitás következményeiből fakadóan legtöbbet szenvedtek, és mérlegeli annak lehetőségét, hogy nemzetközi támogatást biztosítson ehhez a munkához” .Az IFI célkitűzése, hogy „elősegítse a gazdasági és társadalmi haladást, és Írország-szerte ösztönözze a nacionalisták és az unionisták közötti kapcsolatot, párbeszédet és megbékélést”.[4]Az Egyesült Államok és más országok korai hozzájárulásait követően az Európai Unió – felismervén, hogy az IFI célkitűzései tükrözik az uniós célkitűzéseket – gyakorlati támogatást kívánt nyújtani a kezdeményezéshez, és 1989-ben kezdett hozzájárulni az IFI-hoz. Az EU-támogatás az Alapnak nyújtott 2008. évi hozzájárulások körülbelül 58 %-át, és az eddig összesen nyújtott hozzájárulások 40 %-át teszi ki. A Bizottság 1989 eleje óta minden IFI-igazgatótanácsi ülésen egy megfigyelővel képviselteti magát.A régió politikai helyzete az évek során fejlődésen ment keresztül: 1994-ben a jelentősebb félkatonai csoportok tűzszünetet jelentettek be; 1998 áprilisában a belfasti („nagypénteki”) megállapodás politikailag rendezte a békefolyamatot, többek között azzal, hogy jogköröket ruházott az Észak-Ír Nemzetgyűlésre és a végrehajtó bizottságra, amelyeket 1999 végén állítottak fel. Ugyanakkor még mindig jelentős a szektás indíttatású összetűzések száma, illetve növekszik a fő közösségek közötti lélektani és fizikai megosztottság. Bár az elmúlt évtizedben jelentős előrelépés történt, annak ténye, hogy a jogkörök átruházását négyszer is felfüggesztették, jól érzékelteti a térségben zajló békefolyamatot övező bizonytalanságot és veszélyt.Ilyen összefüggésben a helyi közösségek békéjét és megbékélését elősegítő gazdasági és társadalmi haladás hosszú távú folyamat.A Nemzetközi Alap elismerte, hogy a nemzetközi támogatás jelenlegi szintje korlátlan ideig nem tartható fenn, és úgy döntött, 2010 után nem igényel pénzügyi támogatást a donoroktól. 2005-ben az Alap felülvizsgálta struktúráit és prioritásait annak érdekében, hogy az új realitások fényében újra meghatározza küldetését. Ezenkívül elfogadott egy stratégiai keretet is, mely útmutatásul szolgál az Alap számára működésének utolsó fázisában. Ez a stratégia a „Sharing this Space” címet viseli, és az Alap végső tevékenységi szakaszának (2006–2010) szolgál stratégiai keretül. Ez idő alatt az Alap a leginkább rászoruló területeket veszi célba, és megkísérli annak biztosítását, hogy munkája hosszú távon fenntartható maradjon.-  Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területenTárgytalan.-  Összhang egyéb szakpolitikákkalA fenti célok eszközeként az IFI kiegészíti az EU Észak-Írországban és Írország határ menti régiójában a békéért és a megbékélésért indított programjai keretében tett intézkedéseket („PEACE I” 1995–1999, „PEACE II” 2000–2006 és „PEACE III” 2007–2013).AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ EREDMÉNYEI ÉS HATÁSVIZSGÁLATOK-  KonzultációkTárgytalan.-  Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználásaA 177/2005/EK tanácsi rendelet[5] értelmében a megsemmisített rendelet a költségvetési hatóságnak készített, az IFI tevékenységét értékelő mellékelt jelentés[6] alapján készült. A jelentés értékelte az Alap tevékenységét, és a következő területeken szerzett információk és adatok elemzésénél hasznosítja a Bizottság szakértelmét:-  az Alap Bizottság általi folyamatos figyelemmel kísérése-  A Bizottság által az IFI igazgatósági ülései során kivitelezett projektlátogatások és helyszíni szemlék-  az Alap és a projektek kezelése révén-  az Alap keretében készített jelentések és tanulmányokA jelentés elismerte, hogy az IFI rendkívül értékes és pozitív intézkedéseket foganatosított a régióban zajló béke- és megbékélési folyamatok támogatása érdekében, ilyen módon elérve célkitűzéseit. A jelentés a következő megállapításra jutott:„a Bizottság úgy véli, hogy a 2006 után nyújtott támogatást ezután is az e jelentésben tett megfigyelések alapján kell biztosítani, amelyeket vagy az IFI-nak nyújtott EK-hozzájárulásról szóló jövőbeli tanácsi rendelet vagy egyéb, a Bizottság és az IFI közötti megfelelő együttműködési eszközök jeleníthetnek meg”.-  HatásvizsgálatMivel a jelen dokumentum helyettesítő rendelet, mely annak érdekében jött létre, hogy megfeleljen a jogalap megválasztását érintő bírósági ítéletnek, továbbá a rendelet egyetlen cikkének tekintetében sem történt módosítás, nem tűnt arányosnak hatásvizsgálat végzése.A JAVASLAT JOGI ELEMEI-  JogalapAz Európai Unió működéséről szóló Szerződés 175. cikke és 352. cikkének (1) bekezdése.-  A jogi aktus típusának megválasztásaA javasolt eszköz egy rendelet, mely a Bíróság ítéleténél fogva megsemmisített rendelet helyébe lép.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOKA javaslat 15 millió eurós EU-támogatásról rendelkezik az IFI javára a 2007–2010-ig tartó négyéves időszakra. A javasolt új időszak így 2010-ben zárul le, mely egybeesik azzal az évvel, amikor az Alap utoljára igényel majd támogatást a donoroktól.2010/0004 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz Írországért Nemzetközi Alap részére nyújtott európai uniós pénzügyi hozzájárulásról (2007–2010)AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 175. cikkére és 352. cikkének (1) bekezdésére,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[7],tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[8],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[9],a javaslat nemzeti parlamenteknek történő továbbítása után,a Szerződés 294. cikkében és 352. cikkének (1) bekezdésében megállapított eljárással összhangban,mivel:(1) Az Írországért Nemzetközi Alapot (a továbbiakban: Alap) 1986-ban hozta létre az Írországért Nemzetközi Alapról szóló, Írország kormánya, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának kormánya között 1986. szeptember 18-án létrejött megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) annak érdekében, hogy az 1985. november 15-i angol–ír megállapodásban meghatározott egyik célkitűzés végrehajtásaként elősegítse a gazdasági és társadalmi haladást, és Írország-szerte ösztönözze a nacionalisták és az unionisták közötti kapcsolatot, párbeszédet és megbékélést.(2) Az Unió – felismervén, hogy az Alap célkitűzései tükrözik az uniós célkitűzéseket – 1989 óta pénzügyi hozzájárulást nyújt az Alap számára. Az Írországért Nemzetközi Alap részére nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulásról (2005–2006) szóló, 2005. január 24-i 177/2005/EK tanácsi rendelet[10] értelmében a 2005. és a 2006. évre egyaránt évi 15 millió eurót különítettek el a közösségi költségvetésből a 2005–2006-os időszakra. Az említett rendelet 2006. december 31-én hatályát vesztette.(3) A 177/2002/EK rendelet 5. cikkének megfelelően elvégzett értékelések megerősítették, hogy továbbra is szükség van az Alap tevékenységeinek támogatására, és tovább kell erősíteni a célkitűzések szinergiáit és a koordinációt a strukturális alapok beavatkozásaival, különös tekintettel a strukturális alapokra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 1999. június 21-i 1260/1999/EK tanácsi rendelet[11] szerint felállított, az Észak-Írországban és Írország határ menti megyéiben a békéért és a megbékélésért indított különprogramra (a továbbiakban: PEACE-program).(4) Az észak-írországi békefolyamat 2006. december 31-ét követően is igényli az Alap uniós támogatását. Az észak-írországi békefolyamat terén tett különleges erőfeszítések elismeréseként a 2007–2013-as időszakra a strukturális alapokból további támogatást különítettek el a PEACE-program részére – az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK[12] rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 1083/2006/EK rendelet II. mellékletének 22. pontja szerint.(5) Az Európai Tanács 2005. december 15–16-i brüsszeli ülésén felszólította a Bizottságot arra, hogy tegye meg a szükséges lépéseket az Alapnak biztosított folyamatos EU-támogatás céljából, mivel az a 2010-ig tartó tevékenységének utolsó, meghatározó szakaszába lép.(6) A rendelet fő célkitűzése, hogy támogassa a békét és megbékélést olyan tevékenységek révén, melyek a strukturális alapokhoz tartozóknál szélesebb körűek, és meghaladják a gazdasági és szociális kohézióra vonatkozó uniós politika kereteit.(7) Az Alapnak nyújtott uniós hozzájárulások a 2007., 2008., 2009. és 2010. évre vonatkozó pénzügyi hozzájárulás formájában történnek, és ily módon az Alappal egyidejűleg érnek véget.(8) Az uniós hozzájárulások elosztásakor az Alapnak elsőbbséget kell biztosítania a határokon vagy közösségeken átnyúló projektekhez oly módon, hogy azok kiegészítsék a PEACE-program által a 2007–2010-es időszakban finanszírozott tevékenységeket.(9) A megállapodással összhangban az Alap valamennyi pénzügyi támogatója megfigyelőként részt vesz az Írországért Nemzetközi Alap igazgatótanácsának ülésein.(10) Elengedhetetlenül fontos, hogy a megfelelő koordináció az Alap tevékenységei és a strukturális alapok által a Szerződés 175. cikke értelmében finanszírozott tevékenységek – különösen a PEACE-program – között biztosított legyen.(11) Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről létrejött, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás[13] 38. pontja értelmében e rendelet a program egész időtartamára kell, hogy tartalmazzon pénzügyi referenciaösszeget, anélkül, hogy ez érintené a költségvetési hatóságnak a Szerződésben meghatározott hatáskörét.(12) Az Alapnak nyújtott uniós hozzájárulások összege a 2007., 2008., 2009. és 2010. évre folyó értéken évi 15 millió EUR.(13) A tevékenység végső (2006–2010 közötti) szakaszát elindító, „Sharing this Space” elnevezésű Alap-stratégia a következő négy kulcsterületre összpontosul: a megbékélés alapjainak lerakása a leginkább marginalizált közösségekben, kapcsolatépítés a megosztott közösségek áthidalása céljából, elmozdulás egy integráltabb társadalom felé, valamint örökség hátrahagyása. Következésképpen mind az Alap, mind e rendelet végső célja az, hogy ösztönözze a közösségek közötti megbékélést.(14) Az Unió támogatása hozzájárul majd a tagállamok és népeik közötti szolidaritás erősítéséhez.(15) Az Alap által nyújtott támogatás kizárólag abban az esetben tekinthető hatékonynak, ha fenntartható gazdasági és társadalmi javulást eredményez, és nem más köz- vagy magánkiadások helyettesítésére kerül felhasználásra.(16) Az Írországért Nemzetközi Alap részére nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulásról (2007–2013) szóló 2006. december 21-i 1968/2006/EK tanácsi rendelet[14] meghatározta a pénzügyi referenciaösszeget az Alap végrehajtásához a 2007–2010 közötti időszakra.(17) A C-166/07 sz., Európai Parlament kontra az Európai Unió tanácsa[15] ügyben 2009. szeptember 3-án hozott ítéletében az Európai Közösségek Bírósága megsemmisítette az 1968/2006/EK rendeletet, mivel kizárólag az Európai Közösséget létrehozó szerződés 308. cikkén alapult, és úgy ítélkezett, hogy a megfelelő jogalapot az Európai Közösséget létrehozó szerződés 159. cikkének (3) bekezdése és az Európai Közösséget létrehozó szerződés 308. cikke adja. A Bíróság ezenkívül úgy határozott, hogy az 1968/2006/EK rendelet joghatásai fennmaradnak a megfelelő jogalap alapján elfogadott új rendelet ésszerű határidőn belül történő hatálybalépéséig. Az 1968/2006/EK rendelet megsemmisítése nem érinti az említett rendelet alapján már végrehajtott kifizetések és vállalt kötelezettségek érvényességét.ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz Írországért Nemzetközi Alap (a továbbiakban: Alap) végrehajtására szolgáló pénzügyi referenciaösszeg a 2007–2010. évi időszakra 60 millió EUR.Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi a pénzügyi keret korlátain belül.2. cikkAz Alapnak nyújtott pénzügyi hozzájárulásokat az Írországért Nemzetközi Alapról szóló, Írország kormánya, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának kormánya között létrejött, 1986. szeptember 18-i megállapodással (a továbbiakban: megállapodás) összhangban kell felhasználni.A támogatások elosztásakor az Alap elsőbbséget biztosít a határokon vagy közösségeken átnyúló projekteknek oly módon, hogy azok kiegészítsék a strukturális alapok – és különösen az Észak-Írországban és Írország határ menti megyéiben működő PEACE-program (a továbbiakban: PEACE-program) – által finanszírozott tevékenységeket.A támogatások felhasználása oly módon történik, hogy fenntartható gazdasági és társadalmi javulást eredményezzen az érintett területeken. A támogatás nem használható fel más köz- és magánkiadások helyettesítésére.3. cikkA Bizottság megfigyelőként képviseli az Uniót az Alap Igazgatótanácsának ülésein.Az Alap megfigyelőként képviselteti magát a PEACE-program és adott esetben a strukturális alapok más beavatkozásainak támogatásfelügyeleti bizottságának az ülésein.4. cikkA Bizottság, az Alap Igazgatótanácsával együttműködve, megfelelő eljárásokat határoz meg annak érdekében, hogy az Alap és a strukturális alapok érintett beavatkozásai, különösen a PEACE-program szerint felállított irányító hatóságok és végrehajtó szervek közötti koordinációt minden szinten támogassa.5. cikkA Bizottság – az Alap Igazgatótanácsával együttműködve – megfelelő népszerűsítési és tájékoztatási eljárásokat határoz meg az Alapból finanszírozott projektekhez nyújtott uniós hozzájárulások nyilvánosságra hozatala érdekében.6. cikkAz Alap legkésőbb 2008. június 30-ig benyújtja a Bizottságnak az Alap tevékenységeinek lezárására vonatkozó stratégiáját, amely a következőket tartalmazza:a) cselekvési terv, amely tartalmazza a tervezett kifizetéseket és a felszámolás előre látható időpontját;b) a kötelezettségvállalások visszavonására irányuló eljárás;c) az Alap lezárásakor meglévő maradványösszegek és megkapott kamatok kezelése.Az Alap részére ezután történő kifizetések feltétele, hogy a Bizottság jóváhagyja a lezárási stratégiát. Amennyiben a lezárási stratégia 2008. június 30-ig nem kerül benyújtásra, úgy az Alap részére addig szünetelnek a kifizetések, ameddig a stratégia meg nem érkezik.7. cikk1. A hozzájárulásokat a Bizottság kezeli.Tekintettel a (2) bekezdésre, az éves hozzájárulások részletekben való kifizetése a következőképpen történik:a) az első, 40 %-os előleg folyósítására azt követően kerül sor, hogy a Bizottság megkapta az Alap Igazgatótanácsának elnöke által aláírt kötelezettségvállalást, amely szerint az Alap betartja az ebben a rendeletben előírt, a hozzájárulás nyújtásához kapcsolódó feltételeket;b) a második, 40 %-os előleget hat hónappal később folyósítják;c) az utolsó, 20 %-os részlet kifizetésére azután kerül sor, hogy a Bizottság megkapta és elfogadta az Alap éves tevékenységéről készült jelentést és a kérdéses évre vonatkozó ellenőrzött zárszámadását.2. A Bizottság – egy-egy részlet kifizetése előtt – az egyes kifizetések tervezett időpontjában az Alap készpénzegyenlege alapján megvizsgálja annak pénzügyi szükségleteit. Amennyiben a vizsgálat szerint az Alap pénzügyi szükségletei nem indokolják valamely részlet kifizetését, az érintett kifizetést felfüggesztik. A Bizottság a felfüggesztésre vonatkozó határozatot az Alap által benyújtott új információk alapján azonban felülvizsgálja, és a kifizetéseket azok indokoltsága esetén haladéktalanul tovább folyósítja.8. cikkOlyan művelet esetében, amely valamely strukturális alap beavatkozása keretében pénzügyi támogatásban részesül vagy részesülhet, az Alapból származó hozzájárulás csak akkor biztosítható, ha a strukturális alapokból származó támogatásnak és az Alapból származó hozzájárulás 40 %-ának összege nem haladja meg a művelet összes támogatható költségének 75 %-át.9. cikkAz utolsó uniós kifizetés után hat hónappal, vagy – amennyiben az korábban bekövetkezik, úgy – legkésőbb a 6. cikk első bekezdésének a) pontjában említett stratégiában előirányzott felszámolási időpont előtt hat hónappal be kell nyújtani a Bizottsághoz a végső jelentést, és ennek tartalmaznia kell minden olyan információt, amely lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy értékelje a támogatás végrehajtását és a célkitűzések elérését.10. cikkAz utolsó évi hozzájárulás a 7. cikk (2) bekezdésében említett pénzügyi szükségletek elemzését követően kerül kifizetésre, feltéve, hogy az Alap teljesítménye megfelel a 6. cikkben említett lezárási stratégiának.11. cikkA kiadások támogathatóságának végső időpontja 2013. december 31.12. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő [...] napon lép hatályba.A 6. cikket 2007. január 1-jétől kell alkalmazni.Ez a rendelet 2010. december 31-én hatályát veszti.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök […] […]  PÉNZÜGYI KIMUTATÁSSzakpolitikai terület: REGIO Tevékenység: egyéb regionális fellépések |A TEVÉKENYSÉG MEGNEVEZÉSE: UNIÓS HOZZÁJÁRULÁSOK A NEMZETKÖZI ÍRORSZÁGÉRT ALAPHOZ (2007–2010) |1. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL(EK) + MEGNEVEZÉS(EK)13.03.122. ÁLTALÁNOS ADATOK2.1. A fellépésre megítélt keretösszeg (B. rész): 60 millió EUR kötelezettségvállalásra2.2. Alkalmazási időszak: 2007–20102.3. A kiadások több évre vonatkozó becsült összege:a) A kötelezettségvállalási előirányzatok/kifizetési előirányzatok (pénzügyi beavatkozás) ütemterve ( lásd 6.1.1. pont)millió EUR (három tizedesjegyig)n. év 2007 | [n+1. év] 2008 | [n+2.év] 2009 | [n+3. év] 2010 | [n+4. év] | [n+5. és későbbi évek] | Összesen |Kötelezettségvállalások | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |Kifizetések | | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |b) b) Technikai és igazgatási segítségnyújtási és támogatási kiadás (lásd 6.1.2. pont)Kötelezettségvállalások |Kifizetések |Részösszeg a+b |Kötelezettségvállalások | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |Kifizetések | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |c) Az összes vonatkozó személyzeti és egyéb igazgatási kiadás (lásd 7.2. és 7.3. pont)Kötelezettségvállalások/ kifizetések | 0,042 | 0,042 | 0,042 | 0,042 |ÖSSZESEN a+b+c |Kötelezettségvállalások | 15,042 | 15,042 | 15,042 | 15,042 | 60,168 |Kifizetések | 0,042 | 0,042 | 15,042 | 15,042 | 15 | 15 | 60,168 |2.4. A pénzügyi programozással és a pénzügyi tervvel való összeegyeztethetőségA javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.2.5. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatásA javaslatnak nincsenek pénzügyi hatásai (intézkedés végrehajtásával kapcsolatos technikai kérdésekre vonatkozik)3. KÖLTSÉGVETÉSI JELLEMZŐKKiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Csatlakozni kívánó országok hozzájárulásai | A pénzügyi keret fejezete |Nem kötelező | diff. | NEM | NEM | NEM | 1A |4. JOGALAPA Szerződés 352. cikkének (1) bekezdése és 175. cikke5. LEÍRÁS ÉS INDOKOLÁS5.1. Az uniós fellépés szükségessége5.1.1. CélkitűzésekA nacionalisták és az unionisták közötti kapcsolat, párbeszéd és megbékélés ösztönzése Írország-szerte, valamint a két közösség gazdasági és társadalmi haladásának elősegítése.5.1.2. A művelet indokolásaAz Európai Unió – felismervén, hogy az Alap célkitűzései tükrözik az uniós célkitűzéseket – 1989 óta pénzügyi hozzájárulást nyújtott az Alap számára a békefolyamat támogatásához. Eddig az EU 289 millió euróval támogatta az Alapot.Az Európai Tanács 2005. december 15–16-i brüsszeli ülésén felszólította a Bizottságot, hogy tegye meg a szükséges lépéseket az Alapnak biztosított folyamatos EU-támogatás céljából, mivel az 2010-ig tartó tevékenységének utolsó, meghatározó szakaszába lép. 2010 lesz az utolsó év, amikor az Alap pénzügyi támogatást igényel donorjaitól.A hozzájárulás újabb négy évig – vagyis az IFI élettartamának végéig – történő folytatása jól illusztrálja az EU észak-írországi békefolyamatban vállalt támogatói szerepét.5.2. A tervezett fellépés és a költségvetés bevonására vonatkozó rendelkezések-  Írország-szerte a nacionalisták és az unionisták közötti kapcsolat, párbeszéd és megbékélés ösztönzése, valamint a két közösség gazdasági és társadalmi haladásának elősegítése.-  Az Alap javarészt Észak-Írországban és Írország határ menti régiójában működik; célja a kijelölt hátrányos helyzetű területek segítése.-  Az Alap tevékenységeinek részletes elemzését lásd a 2006. október 12-i COM(2006) 563 bizottsági jelentésben és mellékleteiben.5.3. Végrehajtási módszerekNemzetközi szervezetekkel közös irányításAz Alap pénzügyi szükségleteinek értékelése függvényében az éves hozzájárulást általában részletekben fizetik ki a következőképpen: az első, 40 %-os előleget azt követően folyósítják, hogy a Bizottság megkapta az Alap Igazgatótanácsának elnöke által aláírt kötelezettségvállalást, amely megfelel a tanácsi rendeletnek; a második, 40 %-os előlegfizetésre hat hónappal később kerül sor, az utolsó 20 %-os részletet pedig azután fizetik ki, hogy a Bizottság megkapta és elfogadta az Alap éves tevékenységéről készült jelentést és a kérdéses évre vonatkozó ellenőrzött zárszámadást.6. PÉNZÜGYI HATÁS:6.1. A B. részre gyakorolt teljes pénzügyi hatás (a teljes programozási időszak alatt)6.1.1. Pénzügyi beavatkozásKötelezettségvállalások (millió EUR három tizedesjegyig)Bontás | [n. év] 2007 | [n+1. év] 2008 | [n+2. év] 2009 | [n+3. év] 2010 | [n+4. év] | [n+5. és későbbi évek] | Összesen |1. fellépés | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |2. fellépés |stb. |ÖSSZESEN | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |6.1.2. Technikai és igazgatási segítségnyújtás, támogatási kiadások és informatikai kiadások (kötelezettségvállalási előirányzatok)Tárgytalan.6.2. A B. részben tervezett intézkedésekkel járó költségek kiszámítása (a teljes programozási időszak alatt)Tárgytalan.7. A SZEMÉLYI ÁLLOMÁNYRA ÉS AZ IGAZGATÁSI KIADÁSOKRA GYAKOROLT HATÁS7.1. A személyi állományra gyakorolt hatásÁlláshely típusa | A fellépés irányítására a meglévő és/vagy pótlólagos állományból kirendelendő létszám | Összesen | A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása |Állandó létszámkeret | Ideiglenes létszámkeret |Tisztviselők vagy ideiglenes személyzet | A B C | 0,2 0,1 | 0,2 0,1 | Szükség esetén mellékelhető a feladatok részletesebb leírása. |Egyéb személyi állomány |Összesen | 0,3 | 0,3 |7.2. A személyi állományra gyakorolt teljes pénzügyi hatásA személyi állomány típusa | Összeg (EUR) | Számítási módszer * |Tisztviselők Ideiglenes személyzet | 32400 | 0,3 * €108000 |Egyéb személyi állomány (tüntesse fel a költségvetési tételt) |Összesen | 32400 |A személyi állományra és igazgatási erőforrásra irányuló igényt az éves elosztási eljárás keretén belül a költségvetési megszorítások figyelembevételével az irányító főigazgatóságnak odaítélhető keretösszeg fedezi.7.3. A fellépésből eredő egyéb igazgatási kiadásokKöltségvetési tétel (szám és megnevezés) | Összeg (EUR) | Számítási módszer |Teljes keretösszeg (A7. cím) A0701 – Kiküldetések A07030 – Ülések A07031 – Kötelező bizottságok A07032 – Nem kötelező bizottságok A07040 – Konferenciák A0705 – Tanulmányok és konzultációk Egyéb kiadások (nevezze meg): könyvvizsgálat | 8000 1600 | Évi 10 alkalom (5 db 2 napos kiküldetés átlagosan) * 800 EUR Évi 2 alkalom * 800 EUR |Információs rendszerek (A-5001/A-4300) |Egyéb kiadások – A. rész (nevezze meg) |Összesen | 9600 |Az összegek 12 hónap összes kiadását jelölik.I. Teljes éves összeg (7.2. + 7.3.) II. A fellépés időtartama III. A fellépés teljes költsége (IxII) | 42000 EUR 4 évre 168000 EUR |8. NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS8.1. A nyomon követés rendszereA Bizottság megfigyelőként folyamatosan jelen van az Igazgatótanácsban, és ezáltal kíséri figyelemmel az Alap tevékenységeit, valamint kézhez kapja az IFI tanácsadó bizottsága üléseinek jegyzőkönyveit. Az Alap működését ezenkívül a Regionális Politikai Főigazgatóság számvizsgáló és ellenőrző szolgálatai is ellenőrzik. Eredménymutatóként az IFI által elfogadott projektek száma és értéke szolgál.Az IFI minden évben bemutatja a Bizottságnak éves zárszámadását és tevékenységi jelentését, amelyet a Bizottságnak jóvá kell hagynia ahhoz, hogy folytassa az Alap részére történő kifizetéseket. Ezenkívül az Alap részére történő kifizetéseket az Alap pénzügyi szükségletei szempontjából is ellenőrzik, amit a Bizottság végez el az Alap egyes kifizetéseinek tervezett időpontjára vonatkoztatott készpénzegyenlege alapján.Mivel az Alap 2010-ben megszűnik, legkésőbb 2008 júniusáig be kell nyújtania a Bizottsághoz tevékenységei lezárására vonatkozó stratégiáját, és az ezt követő kifizetéseknek feltétele, hogy a Bizottság jóváhagyja a lezárási stratégiát. Az említett stratégiát a Bizottság 2009 szeptemberében jóváhagyta. A lezárási intézkedések részeként az Alap megad minden olyan szükséges információt, mely lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy értékelje a támogatás végrehajtását és a célkitűzések elérését.8.2. ÉrtékelésAz Alap tevékenységének értékelését lásd a 2006. október 12-i COM(2006) 563 bizottsági jelentésben.9. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEKA Bizottság képviselteti magát az Alap Igazgatótanácsában és a végső éves hozzájárulást csak azután fizeti ki, hogy megkapta és elfogadta az Alap éves jelentését és ellenőrzött zárszámadását. Az Alap működését ezen kívül a Regionális Politikai Főigazgatóság számvizsgáló és ellenőrző szolgálatai is ellenőrzik.[1] HL L 30., 2005.2.3., 1–3. o.[2] HL 2006 L 409., 86.o.[3] C-166/07. sz. ügy[4] A legutóbb 2000. október 10-én módosított, 1986. szeptember 18-i Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának kormánya és Írország kormánya között a Nemzetközi Írország Alapról létrejött megállapodás; UK Treaty Series Nº58 (1987) Cm 266 / Republic of Ireland Nº1 (1986) Cmnd 9908.[5] HL L 30., 2005.2.3., 1–3. o.[6] COM(2006) 563, 2006. október 12.[7] HL C [...][8] HL C [...][9] HL C [...][10] HL L 30., 2005.2.3., 1. o.[11] HL L 161., 1999.6.26., 1. o.[12] HL L 210., 2006.7.31., 25. o.[13] HL C 139., 2006.6.14., 1. o.[14] HL L 409., 2006.12.30., 86. o.[15] Még nem tették közzé.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0826

Javaslat a Tanács rendelete a Kínai Népköztársaságból származó szilícium behozatalára a 398/2004/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Koreai Köztársaságban feladott, akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként megjelölt szilícium behozatalára történő kiterjesztéséről  /* COM/2006/0826 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 18.12.2006COM(2006)826 véglegesJavaslatA TANÁCS RENDELETEa Kínai Népköztársaságból származó szilícium behozatalára a 398/2004/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Koreai Köztársaságban feladott, akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként megjelölt szilícium behozatalára történő kiterjesztéséről(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁS1.  A JAVASLAT HÁTTERE1-  A javaslat indítékai és célkitűzéseiEz a javaslat a legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) alkalmazására vonatkozik a Kínai Népköztársaságból származó, a Koreai Köztársaságban feladott fém-szilícium behozatalára vonatkozó eljárásokban.120-  Általános összefüggésekE javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben, és az abban megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően lefolytatott vizsgálat eredményeként jött létre.139-  A javaslat tárgykörét szabályozó hatályos rendelkezésekA javaslat tárgykörében nincsenek hatályos rendelkezések.141-  Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivelNem alkalmazható.2.  KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT3.  Konzultáció az érdekelt felekkelAz alaprendelet rendelkezéseinek megfelelően az eljárásban érdekelt feleknek a vizsgálat során már lehetőségük nyílt arra, hogy érdekeik védelmében fellépjenek.-  Szakvélemények bekérése és felhasználása229Külső szakértők bevonására nem volt szükség.230-  HatásvizsgálatE javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredménye.Az alaprendelet nem irányoz elő általános hatásvizsgálatot, ellenben tartalmazza a vizsgálandó feltételek részletes jegyzékét.4.  A JAVASLAT JOGI ELEMEI305-  A javasolt intézkedés összefoglalásaA 2200/90 rendelettel a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó szilícium behozatalára. Nem sokkal később a közösségi gazdasági ágazat által benyújtott panasz és a Bizottság azt követő vizsgálata után a Tanács az 1607/92 rendelettel arra a következtetésre jutott, hogy a hatályban lévő dömpingellenes vám hatását semlegesítették, és kiegészítő vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó szilícium behozatalára.Meg kell jegyezni, hogy a hatályvesztés mindkét felülvizsgálata, a 2496/97 és a 398/2004 rendelet is megerősítette, hogy a közösségi határparitáson számított, vámot nem tartalmazó nettó árra alkalmazandó végleges vámtétel 49 %.2006. március 6-án a Bizottsághoz kérelmet nyújtottak be a Kínából származó szilícium behozatalára alkalmazott dömpingellenes intézkedések Koreai Köztársaságon keresztül történő átrakodással történő állítólagos kijátszásának kivizsgálására.A vizsgálat azt állapította meg, hogy a kereskedelem szerkezete ilyen megváltozásának, amely aláássa a meglévő dömpingellenes intézkedések ellensúlyozó hatásait mind a minőség, mind az ár tekintetében, a dömpingellenes intézkedések bevezetésén kívül nincs megfelelő magyarázata vagy gazdasági indoka. Úgy tűnik, hogy a Kínából importált szilíciumot a Koreai Köztársaságból jelentős mennyiségben behozott érintett termék váltotta fel. Emellett elegendő bizonyíték volt arra, hogy az import megnövekedése olyan árakon történt, amelyek alacsonyabbak annál a kárt nem okozó árnál, amelyet a meglévő intézkedésekhez vezető vizsgálat állapított meg, és hogy továbbra is jelentős dömping történt.Ezért az a javaslat született, hogy a Kínai Népköztársaságból származó fém-szilícium importjára bevezetett dömpingellenes intézkedéseket ki kell terjeszteni a Koreai Köztársaságból szállított, azonos termék importjára.A tagállamokkal folytatott konzultációt követően a javaslat többségi támogatást nyert.Az a javaslat született, hogy a Tanács fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot, amelyet a Hivatalos Lapban a lehető legrövidebb időn belül közzé kell tenni.310-  JogalapA legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet.329-  A szubszidiaritás elveA javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ezért nem alkalmazható.-  Az arányosság elveA javaslat a következők miatt eleget tesz az arányosság elvének:331Az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet írja le, és nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak.332Nem szükséges annak feltüntetése, hogy a Közösségre, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, a gazdasági szereplőkre és az állampolgárokra eső pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható.-  Az eszközök kiválasztása341Javasolt eszköz: rendelet.342Más eszköz az alábbi ok miatt nem lenne megfelelő:A fent említett alaprendelet nem rendelkezik alternatív lehetőségekről.5.  KÖLTSÉGVETÉSI VONZAT409A javaslat nincs hatással a Közösség költségvetésére.JavaslatA TANÁCS RENDELETEa Kínai Népköztársaságból származó szilícium behozatalára a 398/2004/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Koreai Köztársaságban feladott, akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként megjelölt szilícium behozatalára történő kiterjesztésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 13. cikkére,tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott egyeztetést követően benyújtott bizottsági javaslatra,mivel:A. ELJÁRÁS1. Jelenlegi intézkedések(1) A 2200/90/EK rendelettel[2] (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) a Tanács végleges dömpingellenes intézkedéseket hozott tonnánként rögzített vámtétel formájában a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó, a Közösségbe importált szilícium behozatalára.(2) Nem sokkal később a közösségi gazdasági ágazat által benyújtott kérelmet követően a Tanács az 1607/92 rendelettel[3] arra a következtetésre jutott, hogy a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések hatását a kínai exportőrök semlegesítették, és kiegészítő vámot vetett ki a Kínából származó szilícium behozatalára.(3) 1997-ben mind hatályvesztési, mind időközi felülvizsgálat is kezdődött. Ezeket a felülvizsgálatokat a 2496/97 rendelet[4] zárta le. E felülvizsgálatok eredményeképpen az intézkedéseket fenntartották, de megfelelőbbnek találták, hogy az intézkedések formáját rögzített vámtételekről ad valorem vámra változtassák. A vámtétel a kérdéses behozatal CIF-árának 49 %-át teszi ki. Az alacsonyabb vám szabályával összhangban ez az arány megfelelt a kár megszüntetéséhez szükséges különbözetnek.(4) A hatályvesztés felülvizsgálatát követően a Tanács a 398/2004/EK rendelettel[5] arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes vámot fenn kell tartani.2. Kérelem(5) 2006. március 6-án az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése alapján kérelmet nyújtottak be a Bizottsághoz a Kínából származó, 2804 69 00 KN-kód alá sorolt (99,99 tömegszázaléknál kevesebb szilíciumtartalmú) szilícium behozatalára alkalmazott dömpingellenes intézkedések állítólagos kijátszásának kivizsgálására. A kérelmet az Euroalliages (a ferroötvözeti iparág összekötő bizottsága) (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be a szilícium közösségi gyártásának döntő többségét, azaz 100 %-át képviselő gyártók nevében. A kérelem azt állította, hogy a Kínából származó szilícium importjára vonatkozó, érvényben lévő dömpingellenes intézkedéseket a Koreai Köztársaságon (a továbbiakban: Korea) keresztül történő átrakodás révén kerülik meg.(6) A kérelemben továbbá az is szerepel, hogy a kereskedelem szerkezete ilyen megváltozásának a dömpingellenes intézkedések bevezetésén kívül nincs megfelelő magyarázata vagy gazdasági indoka, ami aláássa a meglévő dömpingellenes intézkedések ellensúlyozó hatásait mind a minőség, mind az ár tekintetében. Úgy tűnik, hogy a Kínából importált szilíciumot a Koreából jelentős mennyiségben behozott szilícium váltotta fel. Elegendő bizonyíték van továbbá arra, hogy a behozatal a termelési költség és a közösségi gazdasági ágazat számára abban a vizsgálatban megállapított ésszerű haszonkulcs alatti áron történt, amely a hatályos intézkedéseket eredményezte.(7) Végül a kérelmezők azt állították, hogy a Kínából származó szilíciumra korábban megállapított normál értékhez képest Koreában dömpingáron adtak fel szilíciumot.3. Vizsgálat kezdeményezése(8) Miután a tanácsadó bizottsággal való konzultáció nyomán megállapították, hogy elegendő meggyőző bizonyíték áll rendelkezésre a vizsgálatnak az alaprendelet 13. cikke szerinti megindítására, a Bizottság a 607/2006/EK rendelettel[6] (a továbbiakban: megindító rendelet) vizsgálatot indított. Az alaprendelet 13. cikk (3) bekezdése és 14. cikk (5) bekezdése alapján a Bizottság a megindító rendelet révén utasította a vámhatóságokat is, hogy vegyék nyilvántartásba a Koreában feladott szilícium behozatalát, akár Koreából származóként, akár nem ilyenként van bejelentve.4. A vizsgálat(9) A vizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette a kínai és a koreai hatóságokat, azokat a közösségi gyártókat, illetve exportőröket és importőröket, akik köztudottan érintettek, valamint a kérelmező közösségi gazdasági ágazatot. Kérdőíveket küldtek a koreai gyártóknak/exportőröknek, valamint a kínai és koreai hatóságoknak. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és a megindító rendeletben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek. Minden felet tájékoztattak arról, hogy az együttműködés hiánya az alaprendelet 18. cikkének alkalmazását vonhatja maga után, és hogy a rendelkezésre álló tények alapján fogalmazzák meg a vizsgálat megállapításait.(10) A kínai exportőröktől, illetve gyártóktól nem érkezett be válasz a kérdőívekre, és a Bizottság a kínai hatóságoktól sem kapott észrevételeket.(11) Két koreai vállalat viszont felajánlotta a vizsgálatban való együttműködését. Közülük csak az egyik importált szilíciumot Kínából Koreába, viszont nem exportálta tovább a Közösségbe. A másik együttműködő koreai vállalat egyáltalán nem gyártott vagy importált szilíciumot.5. Vizsgálati időszak(12) A vizsgálati időszak 2005. április 1-jétől 2006. március 31-ig tartott. Adatgyűjtés 2001-től a vizsgálati időszak végéig (a továbbiakban: érintett időszak) folyt a kereskedelem szerkezetét érintő állítólagos változás kivizsgálása céljából.B. A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI1. Általános szempontok/az együttműködés mértéke(13) A fenti (10) preambulumbekezdésben említettek szerint a szilícium kínai gyártói, illetve exportőrei a vizsgálat során nem tanúsítottak együttműködést, és a Közösség egy importőre sem nyújtott be a vizsgálathoz kapcsolódó adatot. A fenti (11) preambulumbekezdésben említettek szerint mindössze két koreai vállalat működött együtt, de ezek nem exportáltak szilíciumot a Közösségbe az érintett időszakban. Ennek megfelelően a Koreában a Közösségbe feladott szilíciumra vonatkozó megállapításokat az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján kellett megtenni.2. Érintett termék és hasonló termék(14) Az érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálat által érintett termékkel, azaz a Kínából származó, 2804 69 00 KN-kód alá sorolt szilíciummal (99,99 tömegszázaléknál kevesebb szilíciumtartalommal). Emlékeztetni kell arra, hogy az ennél tisztább szilícium, amely legalább 99,99 tömegszázalék szilíciumot tartalmaz, és amelyet főként az elektromos félvezetők gyártásában alkalmaznak, más KN-kód alá tartozik, és ez az eljárás nem érinti.(15) A két együttműködő koreai vállalattól érkezett, valamint a kérelmező által benyújtott kérelemben rendelkezésre álló információk alapján megállapítást nyert, hogy a Kínából a Közösségbe exportált, illetve a Koreában a Közösségbe feladott szilícium ugyanazokkal az alapvető fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, és ugyanaz a rendeltetésük. Ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek tekintendők. A vizsgálatok során ellentétes értelmű beadvány nem érkezett.3. Változás a harmadik országok és a Közösség közötti kereskedelem szerkezetében(16) Ahogy a fentiekből kiderült, a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változásról azt állították, hogy az a Koreán keresztül történő átrakodás következménye.(17) A koreai exportáló vállalatok együttműködésének hiánya következtében az érintett termék Koreából a Közösségbe irányuló kivitelének mennyiségét és értékét a rendelkezésre álló információ alapján határozták meg, ami jelen esetben az Eurostat importstatisztikáit jelenti.(18) A kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változásról az alább található 1. táblázat adatai tanúskodnak. 2002-ben és 2003-ban nagy mennyiségű szilíciumot kezdtek importálni Koreából a Közösségbe, és ez később is ezen a magas szinten maradt egészen a vizsgálati időszakig.A különösen 2003 és a vizsgálati időszak között tapasztalt, Koreában feladott jelentős mennyiségű, jóllehet néha hullámzó mértékű behozatal egybeesett a Kínából származó behozatal jelentős és folyamatos csökkenésével (több mint 50 %).1. táblázat: Kínából és Koreából származó szilíciumbehozatal (mennyiség)Ország | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | vizsgálati időszak (2005/04 – 2006/03) |Kína (tonna) | 39 705 | 56 226 | 55 939 | 30 346 | 22 358 |Korea (tonna) | 1 070 | 5 540 | 2 340 | 4 380 | 3 658 |Forrás : Eurostat.4. Kijátszási folyamat, illetve megfelelő magyarázat vagy gazdasági indok hiánya(19) Mivel az EU-ba szilíciumot importáló koreai vállalatok közül egyik sem működött együtt a jelen vizsgálat során, a kijátszás megállapítása az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló információkon – beleértve a panaszban foglaltakat is – alapult. A vizsgálat során nem merült fel olyan információ, miszerint Koreában szilíciumot gyártanának. Ráadásul mindkét együttműködő koreai vállalat megerősítette, hogy Koreában nem létezik szilíciumgyártás.(20) Ebből azt a következtetést kell levonni, hogy az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdése második mondata értelmében megfelelő magyarázat vagy gazdasági indok hiányában a kereskedelmi szerkezet megváltozása a Kínából származó szilícium behozatalára kivetett dömpingellenes vámoknak tudható be, és a panaszt emelő állításának megfelelően azt kell feltételezni, hogy mindez a Koreán keresztül történő átrakodás miatt történik5. A vám ellensúlyozó hatásának gyengítése a hasonló termék árának és/vagy mennyiségének tekintetében(21) A (18) preambulumbekezdésben említett adatokból egyértelmű, hogy az érintett termék közösségi behozatalának szerkezetében mennyiségi változás következett be, és hogy a Közösségbe irányuló kínai behozatal jelentősen csökkent 2005-ben, ugyanakkor az érintett termék Közösségbe irányuló kivitele viszont megnövekedett Koreából, ahol nincs is szilíciumgyártás. Egyértelmű tehát, hogy ez a kereskedelmi forgalomban észlelhető eltolódás a közösségi piacra importált mennyiségek vonatkozásában aláásta az intézkedések ellensúlyozó hatását, még akkor is, ha a vizsgálati időszakban a Koreából származó behozatal jelentősen kevesebbet tett ki, mint a 2004 és a vizsgálati időszak közötti, Kínából származó behozatal csökkenése.(22) A Koreából feladott szilícium árát illetően együttműködés híján az Eurostat adataira kellett támaszkodni.Megállapítást nyert, hogy a Koreából a Közösségbe irányuló átlagos exportárak messze elmaradtak a közösségi gazdasági ágazat eladási áraitól és költségeitől, ahogyan azt a jelenlegi intézkedéseket eredményező vizsgálatban meghatározták.2. táblázat: Kínából és Koreából származó szilíciumbehozatal (mennyiség)Ország | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | vizsgálati időszak (2005/04 – 2006/03) |Kína | 1 063 | 1 000 | 1 026 | 964 | 1 001 |Korea | 1 031 | 912 | 961 | 1 039 | 1 061 |Forrás : Eurostat.(23) Ezért arra a következtetésre jutottak, hogy az érintett termék Koreából történő behozatala mind a mennyiség, mind pedig az ár tekintetében csökkenti a vám ellensúlyozó hatásait.6. Bizonyíték a dömping fennállására a hasonló termékre előzőleg megállapított rendes érték tekintetében(24) A (10) és (11) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az együttműködés hiánya folytán annak megállapítására, hogy a vizsgálati időszak során van-e bizonyíték a dömpingre az érintett termék Koreából a Közösségbe irányuló exportja tekintetében, az alaprendelet 18. cikke értelmében az Eurostat KN-szintű adatait használták fel alapul az EU-ba irányuló export árainak megállapításához.(25) Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésével összhangban ezeket az exportárakat a korábban megállapított rendes értékkel – ebben az esetben a legutóbbi felülvizsgálat során megállapított rendes értékkel – vetették össze.(26) Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban, a hatályvesztés felülvizsgálata során megállapított súlyozott átlagos rendes érték és a mostani vizsgálat vizsgálati időszaka folyamán érvényes súlyozott exportárak összehasonlítása, a közösségi határparitáson számított CIF–ár százalékában kifejezve, vámfizetés nélkül, a jelentős dömping előfordulását erősítette meg.C. INTÉZKEDÉSEK(27) A fenti tényeket figyelembe véve megállapítást nyert, hogy az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének második mondata értelmében kijátszás történt. Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdése első mondatával összhangban a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó, fennálló dömpingellenes intézkedéseket ki kell terjeszteni a Koreában feladott ugyanezen termékek behozatalára függetlenül attól, hogy azokat Koreából származóként vagy másként jelentették-e be.(28) A kiterjesztendő intézkedéseknek meg kell egyezniük a 398/2004/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésében foglaltakkal, melyek a közösségi határparitáson számított, vámot nem tartalmazó nettó árra alkalmazandó 49 %-os végleges dömpingellenes vámot jelentenek.(29) Az alaprendelet 13. cikk (3) bekezdésével és 14. cikk (5) bekezdésével összhangban, amely előírja, hogy valamennyi kiterjesztett intézkedésnek a Közösségbe a megindító rendelet által érvényesített nyilvántartás szerint beléptetett importra kell vonatkoznia, a vámokat be kell szedni bizonyos, Koreából szállított szilícium nyilvántartott importjára vonatkozóan.D. MENTESSÉG IRÁNTI KÉRELMEK(30) Annak ellenére, hogy a vizsgálat során kiderült, hogy Koreában nincs tényleges szilíciumot gyártó vagy a Közösségbe exportáló vállalat, legalábbis a Bizottságnál nem jelentkezett, bármilyen érintett exportőrnek, amely dömpingellenes vám alóli mentesség iránti kérelmet szándékozik benyújtani az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdése alapján, kérdőívet kell kitöltenie, hogy a Bizottság eldönthesse, megadható-e a mentesség. Az ilyen mentesség a következők felmérése után nyújtható: az érintett termék piaci helyzete, a termelési kapacitás és kapacitáskihasználás, a beszerzés és értékesítés, annak valószínűsége, hogy folytatódhat-e az a gyakorlat, amelyre nincs elfogadható ok vagy gazdasági indok, valamint a dömping bizonyítéka. A Bizottság rendes körülmények között helyszíni ellenőrző vizsgálatot is folytatna. A kérelmet ilyen esetben a Bizottságnak kell haladéktalanul benyújtani, valamennyi lényeges információval együtt, különös tekintettel a vállalat tevékenységében bekövetkezett, a termeléssel és értékesítéssel kapcsolatos változásokra.(31) Amennyiben a mentesség indokolt, a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott egyeztetést követően javasolja e rendelet megfelelő módosítását. Ezt követően minden engedélyezett mentességet felülvizsgálnak annak érdekében, hogy azok megfeleljenek a meghatározott feltéteknek.E. ELJÁRÁS(32) Az érdekelt feleket tájékoztatták azon lényeges tényekről és megállapításokról, amelyek alapján a Tanács a hatályos végleges dömpingellenes vámokat ki kívánja terjeszteni, továbbá meghallgatták észrevételeiket és álláspontjukat. Nem érkezett olyan észrevétel, amely a fenti következtetések megváltoztatására vonatkozott volna,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikk1. A Kínai Népköztársaságból származó, 2804 69 00 KN-kód alá sorolt szilícium behozatalára a 398/2004/EK rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámot ki kell terjeszteni a Koreai Köztársaságban feladott, ex 2804 69 00 KN-kód (TARIC–kód: 2804 69 00 10) alá sorolt, akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként megjelölt szilícium behozatalára.2. Az e cikk (1) bekezdése által kiterjesztett vámokat a 607/2006/EK bizottsági rendelet 2. cikkével, valamint a 384/96/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdésével és 14. cikke (5) bekezdésével összhangban nyilvántartásba vett importtermékek után kell beszedni.3. A vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.2. cikk1. Az 1. cikkben kiterjesztett vám alóli mentesség iránti kérelmet írásban kell benyújtani a Közösség egyik hivatalos nyelvén, és azt a kérelmező képviseletére felhatalmazott személynek alá kell írnia. A kérelmet a következő címre kell elküldeni:European CommissionDirectorate-General for Trade (Kereskedelmi Főigazgatóság)Directorate B (B. Főigazgatóság)Office: J-79 05/17B - 1049 BrusselsFax: (322) 295 65 052. A 384/96/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság, a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően meghozott határozatával engedélyezheti a behozatal mentességét az 1. cikkben kiterjesztett vám alól, ha azok nem játsszák ki az 398/2004/EK rendelet által kivetett dömpingellenes intézkedéseket.3. cikkA vámhatóságok kötelesek megszüntetni az olyan import nyilvántartásba vételét, amelyet az 607/2006/EK rendelet 2. cikkével összhangban állapítottak meg.4. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történt közzététele utáni napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-éna Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.[2] HL L 198., 1990.7.28., 57. o.[3] HL L 170., 1992.6.25., 1. o.[4] HL L 345., 1997.12.16., 1. o.[5] HL L 66., 2004.3.22., 15. o.[6] HL L 107., 2006.4.20., 24. o.