title: Javaslat: a Tanács kerethatározata az emberkereskedelem megelőzéséről, továbbá az ellene folyó küzdelemről és az áldozatok védelméről, valamint a 2002/629/IB kerethatározat hatályon kívül helyezéséről {SEC(2009) 358} {SEC(2009) 359}

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0136

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 2009.3.25.COM(2009) 136 végleges2009/0050 (CNS)Javaslat:A TANÁCS KERETHATÁROZATAaz emberkereskedelem megelőzéséről, továbbá az ellene folyó küzdelemről és az áldozatok védelméről,valamint a 2002/629/IB kerethatározat hatályon kívül helyezéséről {SEC(2009) 358}{SEC(2009) 359}  INDOKOLÁS1. A JAVASLAT HÁTTERE1.1. A javaslat okai és céljaiAz emberkereskedelem világszerte az egyik legsúlyosabb bűncselekménynek számít: súlyosan sérti az emberi jogokat, a rabszolgaság modern változatának tekinthető, és rendkívül jövedelmező üzletet biztosít a szervezett bűnözés számára. Az emberkereskedelem a következőket fedi: emberek toborzása, átadása vagy átvétele kényszerítés, megtévesztés vagy visszaélés alkalmazásával kizsákmányolás céljából, amely a szexuális vagy munkaerő-kizsákmányolást, kényszermunkát, házi kényszerszolgaságot vagy a kizsákmányolás egyéb formáit – például szervek kivételét – foglalja magába.Az emberkereskedelem ellen tehát határozott fellépésre van szükség, amelynek célja a bűncselekmény megelőzése, üldözése és áldozatainak védelme.1.2. Háttér-információkSzámos uniós tagállam a harmadik országokból kiinduló emberkereskedelem fő célországai közé tartozik. Ezenkívül bizonyítékok támasztják alá, hogy az Unió területén belül is előfordul az emberkereskedelem. A rendelkezésre álló adatok alapján készített alapos becslés szerint az Unióba irányuló vagy azon belüli emberkereskedelem évente több százezer áldozatot érint.Az emberkereskedelem egyik legfontosabb kiváltó oka minden bizonnyal a szociális sebezhetőség. A sebezhetőség gazdasági és társadalmi tényezőkre vezethető vissza. Ilyen pl. a szegénység, a nemi alapon történő megkülönböztetés, a fegyveres konfliktusok, a családon belüli erőszak, a rendellenesen működő családok, illetve a korral, egészségi állapottal vagy fogyatékossággal kapcsolatos személyi körülmények. Az ilyen sebezhetőséget kihasználják a nemzetközi szervezett bűnözői hálózatok oly módon, hogy lehetővé teszik a migrációt, majd ezt követően erőszakot, fenyegetést, kényszert, illetve a visszaélés különböző formáit (pl. adósszolgaságot) alkalmazva kizsákmányolják az áldozatokat. Valójában a létrejövő jelentős profit az egyik fő mozgatórugó. Szintén motiváló erő a szexuális szolgáltatások és az olcsó munkaerő iránti kereslet.1.3. Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területenA gyermekek jogairól szóló, 1989-ben elfogadott ENSZ-egyezmény a gyermekek védelmét kívánja biztosítani a szexuális zaklatás és szexuális kizsákmányolás minden formájával szemben. E kötelezettség kiterjed a gyermekek ellen az emberkereskedelemmel összefüggésben elkövetett szexuális kizsákmányolásra és zaklatásra is.2000-ben az ENSZ a nemzetközi szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezményt kiegészítő, az emberkereskedelem, különösen a nőkkel és gyermekekkel való kereskedelem megelőzéséről, visszaszorításáról és büntetéséről szóló jegyzőkönyvet fogadott el. A jegyzőkönyv volt az emberkereskedelemmel foglalkozó első átfogó nemzetközi okmány. 2009 márciusáig a jegyzőkönyvet 23 uniós tagállam ratifikálta, a többi négy tagállam pedig aláírta. Az Európai Közösség aláírta és jóváhagyta a jegyzőkönyvet.Az Európa Tanács emberkereskedelem elleni fellépésről szóló egyezménye átfogó és egységes keretrendszert nyújt, amely kiterjed a megelőzésre, a különböző szereplők együttműködésére, az áldozatok védelmére és nekik nyújtott segítségre, valamint az emberkereskedelem bűncselekménnyé nyilvánításának kötelezettségére. Az ezekre irányuló intézkedések végrehajtása jelentős előrelépést jelentene. Az egyezményt eddig12 uniós tagállam ratifikálta. További 13 tagállam aláírta, esetükben a ratifikációs eljárás folyamatban van.Az emberkereskedelem elleni küzdelemről szóló kerethatározatot (a továbbiakban: a kerethatározat) 2002. július 19-én fogadták el, hogy eleget tegyenek az emberkereskedelem súlyos bűncselekményével szembeni uniós szintű fellépés széles körben felismert igényének. 2006 májusában a Bizottság jelentést fogadott el a kerethatározat végrehajtásáról.A 2004/81/EK tanácsi irányelv támogatást és tartózkodási engedélyt biztosít azon sértettek számára, akik harmadik országok állampolgárai. A Bizottság 2009 őszén jelentést készít a 2004/81/EK rendelet végrehajtásáról, továbbá mérlegeli, hogy milyen intézkedések szükségesek a tagállamok által a sértettek számára nyújtott támogatás további megerősítése érdekében.1.4. Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivelA Bizottság nemek egyenlőségével kapcsolatos ütemtervben[1] tett kötelezettségvállalásának szerves részét képezi a küzdelem a nemi bűncselekmények minden formája ellen, az emberkereskedelmet is beleértve. A gyermekek kereskedelme elleni küzdelemre a gyermekjogi stratégia is kiterjed[2]. Az emberkereskedelem elleni küzdelem és a sértettek támogatása összhangban áll a büntetőeljárásban a sértettek jogállásáról szóló 2001/220/IB tanácsi kerethatározatba foglalt szabályozással[3], valamint a tartózkodási engedélyről szóló 2004/81/EK tanácsi irányelvvel[4], amely bevándorlási kérdésekkel foglalkozik és csak harmadik országok állampolgáraira vonatkozik. Az ezen kerethatározatba foglalt valamennyi rendelkezés akkor alkalmazandó, ha az adott kérdést a fenti irányelv nem szabályozza. Az emberkereskedelem elleni küzdelem célja összhangban van a bűncselekmények áldozatainak kárenyhítéséről szóló 2004/80/EK tanácsi irányelvvel is, amelynek célja a kárenyhítéshez való hozzájutás megkönnyítése a bűncselekmények sértettjei számára határokon átnyúló tényállások esetén[5], valamint a szervezett bűnözés elleni küzdelemről szóló 2008/841/IB tanácsi kerethatározattal[6]. Az emberkereskedelem szerepel azon bűncselekmények listáján, amelyek esetében az európai elfogatóparancs alapján átadásra kerül sor az európai elfogatóparancsról szóló 2002/584/JAI tanácsi kerethatározattal[7] összhangban. A fentiekben felsorolt célok teljes mértékben összhangban állnak e jogi aktusoknak, akárcsak az Európa Tanács emberkereskedelem elleni fellépésről szóló egyezményével, valamint az Europol és az Eurojust megbízatásával.Bármely e területre irányuló uniós fellépésnek tiszteletben kell tartania az alapvető jogokat és szem előtt kell tartania a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában (a továbbiakban: Alapjogi Charta), valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményben (a továbbiakban: EJEE) elismert elveket. A tagállamoknak az uniós jog végrehajtása során e jogokkal és elvekkel összhangban kell eljárniuk.Ezt a javaslatot tüzetes vizsgálatnak vetették alá azzal a céllal, hogy meggyőződjenek arról, hogy rendelkezései teljes mértékben összeegyeztethetők-e az alapvető jogokkal, nevezetesen az emberi méltósággal, a kínzás és az embertelen vagy megalázó bánásmód és büntetés tilalmával, a rabszolgaság és a kényszermunka tilalmával, a gyermekek jogaival, a szabadsághoz és biztonsághoz való joggal, a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságával, a személyes adatok védelmével, a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való joggal, a bűncselekmények és büntetések törvényességének és arányosságának elveivel.Különös figyelmet fordítottak az Alapjogi Charta 5. cikke (3) bekezdésére, amely kifejezetten tiltja az emberkereskedelmet. Emellett az Alapjogi Charta 24. cikke is jelentőséggel bírt, mivel az emberkereskedelem sértettjei között nagy számban vannak gyermekek. A sértettek védelmének és támogatásának biztosítása kedvező hatást gyakorol az alapvető jogok érvényesülésére. A rabszolgasággal, kényszermunkával és szolgasággal szembeni védelemhez való jogot elismeri az Emberi Jogok Európai Bírósága. A sértett alapos, pártatlan, hatékony és gyors nyomozáshoz való joga szintén szerepet játszik, és érvényesülését elősegítené, ha a sértett szerepe fokozottabb figyelmet kapna a büntetőeljárás során.A sértett büntetőeljárásokban érvényesített fokozottabb szerepe – amennyiben ez a megerősített szerep veszélyeztetné a vádlott eljárási jogait – érintheti különösen a tisztességes eljáráshoz való jogot (az Alapjogi Charta 47. cikke) és a védelemhez való jogot (az Alapjogi Charta 48. cikke). Az Emberi jogok Európai Bírósága azonban egyértelmű elveket állapított meg a vádlott és a sértett jogainak összeegyeztetésére vonatkozóan. A jogszabály szövegének pontos megfogalmazása tehát biztosítja a védelemhez való joggal való teljes összhangot, és ez a szöveg képezi a megfelelő tagállami végrehajtás alapját.2. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT2.1. Konzultáció az érdekeltekkel2.1.1. A konzultáció módja, a legfontosabb célterületek és a válaszadók köreMiután a Tanács az uniós cselekvési terv végrehajtásának értékelésére szólított fel, a Bizottság 2007 decemberében kérdőívet küldött a tagállamoknak. 23 tagállamtól, továbbá Norvégiától érkezett válasz. A válaszokat bekerültek a 2008. október 17-én elfogadott bizottsági munkadokumentumba.A hatásvizsgálat elkészítése érdekében három konzultációs megbeszélésre került sor. a Bizottság emberkereskedelemmel foglalkozó szakértői csoportja 2008. október 2-án és 3-án ülésezett, és részletes vitát követően írásbeli véleményt adott ki. 2008. október 7-én konzultációs megbeszélést rendeztek különböző szakértőkkel, többek között kormányok, bűnüldöző szervek, nem kormányzati szervezetek, nemzetközi szervezetek és egyetemek képviselőivel. A résztvevők ezt követően felkérést kaptak, hogy küldjenek írásbeli észrevételeket, és ennek több szakértő eleget is tett. 2008. október 17-án találkozóra került sor a tagállamok képviselőivel.2.1.2. Az észrevételek összefoglalása és felhasználásuk rövid ismertetése-  Az Európai Bizottság emberkereskedelemmel foglalkozó szakértői csoportja írásbeli véleményében a következő irányadó elveket hangsúlyozta: megfelelő jogi keretre van szükség minden tagállamban; az emberi jogoknak kiemelt jelentőséget kell biztosítani; mindenre kiterjedő, összehangolt és egységes megközelítési módot kell alkalmazni az emberkereskedelemre vonatkozó kormányzati politikák és a migrációs politikák összekapcsolása érdekében; tiszteletben kell tartani a gyermekek jogait; elő kell mozdítani az emberkereskedelemre irányuló kutatásokat; továbbá nyomon kell követni az emberkereskedelem ellen irányuló politikák hatását.-  Az érintettek közül sokan egyetértettek abban, hogy konkrét rendelkezésekre van szükség a nyomozás és a büntetőeljárások megerősítésére. Általában hangsúlyozták a támogatási intézkedések alapvetően fontos szerepét.-  Az érintettek körében megoszlottak a vélemények arra vonatkozóan, hogy külön kötelezettséget kell-e bevezetni annak érdekében, hogy büntethetőek legyenek azok a személyek, akik tudatosan veszik igénybe az emberkereskedelem áldozatainak szexuális szolgáltatásait . Számos tagállam felhívta a figyelmet, hogy az erre vonatkozó rendelkezés ne legyen kötelező érvényű.2.2. Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználásaKülső szakértők bevonására nem volt szükség.2.3. HatásvizsgálatA célkitűzések – azaz emberkereskedelem megelőzése, valamint az ellene folyó küzdelem és az áldozatok védelme – megvalósításának eszközeként számos szakpolitikai megoldási lehetőség vizsgálatára került sor.-  Első lehetőség: Az új uniós szintű fellépés mellőzéseAz Európai Unió nem lép fel az emberkereskedelem elleni küzdelem érdekében, míg a tagállamok továbbvihetik az Európa Tanács emberkereskedelem elleni fellépésről szóló egyezménye aláírásának és ratifikálásának folyamatát.-  Második lehetőség: Nem jogalkotási intézkedésekA 2004/629/EB kerethatározat módosítására nem kerül sor. Nem jogalkotási intézkedések hozhatók a sértetteket segítő programok, a nyomon követés, a célországokban hozott megelőző intézkedések, a származási országokban hozott megelőző intézkedések, a képzés, valamint a bűnüldözési együttműködés területén.-  Harmadik lehetőség: Új jogszabályok a büntetőeljárásokról, a sértettek védelméről, a megelőzésről és a nyomon követésrőlA hatályos kerethatározat rendelkezéseit, az Európa Tanács egyezményének egyes rendelkezéseit és újabb elemeket magába foglaló új kerethatározat kerül elfogadásra. Az új kerethatározat különösen a következő területekre vonatkozóan tartalmazna rendelkezéseket: anyagi büntetőjog, joghatóság és büntetőeljárás, a sértettek jogai a büntetőeljárások folyamán, a sértettek támogatása, különleges védelmi intézkedések a gyermekek esetében, megelőzés, nyomon követés.-  Negyedik lehetőség: Új jogszabályok (mint a harmadik lehetőség értelmében), kiegészítve azokat nem jogalkotási intézkedésekkel (mint a második lehetőség értelmében)-  A hatályos kerethatározat rendelkezéseit, valamint új rendelkezéseket magába foglaló új kerethatározat kerül elfogadásra. Az új kerethatározat nem jogalkotási intézkedésekkel egészülne ki, különös tekintettel a második lehetőségnél meghatározottakra.-  A gazdasági hatás, a társadalmi hatás és az alapvető jogokra tett hatás elemzése alapján a harmadik és a negyedik lehetőség biztosítja a problémák legmegfelelőbb kezelési módját és várhatóan teljes mértékben megvalósítja a megállapított célkitűzéseket. Az előnyben részesített lehetőség a negyedik lehetőség lenne.3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI3.1. A javaslat összefoglalásaAz új kerethatározat a hatályos kerethatározat rendelkezései mellett a következő új elemeket foglalná magába:A Anyagi büntetőjogi rendelkezések-  Fogalommeghatározás;-  Minősítő körülmények és szankciók;-  A szankciók sértettekre vonatkozó alkalmazásának mellőzéseB Joghatóság és büntetőeljárás-  Szélesebb körű és szigorúbb szabály az extraterritoriális joghatóságra vonatkozóan;-  A büntetőeljárás összehangolása az erre vonatkozó rendelkezés okafogyottá válhat, amennyiben a büntetőeljárások során felmerülő joghatósági összeütközésekről szóló tanácsi kerethatározatra irányuló javaslat elfogadásra kerül[8]-  Nyomozati eszközök.C A sértettek jogai a büntetőeljárások folyamán-  A másodlagos viktimizáció megelőzését célzó különleges bánásmód;-  Kockázatértékelésen alapuló védelem;-  Kárenyhítés, beleértve a meglévő források felhasználását is.D A sértettek támogatása-  Az áldozatok korai azonosítását és támogatását lehetővé tevő mechanizmusok kialakítása;-  A támogatásra vonatkozó előírások, beleértve a szükséges orvosi ellátáshoz, tanácsadáshoz és pszichológiai segítségnyújtáshoz való hozzáférést;-  Különleges intézkedések a gyermekek esetében.E Megelőzés-  A szexuális szolgáltatások és az olcsó munkaerő iránti kereslet visszaszorítására irányuló intézkedések.-  Képzés;-  Azon személyek büntethetővé tétele, akik vannak úgy veszik igénybe valamely személy szolgáltatásait, hogy tudomásuk van arról, hogy az illető emberkereskedelem áldozata.F Nyomon követés-  Nemzeti előadók vagy ezzel egyenértékű mechanizmusok létrehozása.3.2. A javaslat hozzáadott értéke az Európa Tanács emberkereskedelem elleni fellépésről szóló 2005-ös egyezményéhez viszonyítvaA javaslat az Európa Tanács egyezményére épül, és ugyanazt az átfogó megközelítést alkalmazza, amely kiterjed a megelőzésre, a büntetőeljárásra, a sértettek jogainak védelmére és a nyomon követésre. Emellett a javaslat a következő, hozzáadott értéket képviselő főbb elemeket tartalmazza:-  Új rendelkezések, amelyek különleges bánásmódot biztosítanak a veszélyeztetett sértettek számára a büntetőeljárás során, a másodlagos viktimizáció megakadályozásának érdekében (9. cikk).-  Szélesebb körű rendelkezések a szankciók sértettekre vonatkozó kiszabásának mellőzéséről jogellenes cselekményekben való részvételük esetében, az emberkereskedők által alkalmazott tiltott módszerek jellegétől függetlenül (6. cikk).-  A sértettek támogatásával kapcsolatban magasabb szintű előírások, különösen az orvosi ellátásra vonatkozóan (10. cikk).-  Szélesebb körű és szigorúbb szabály az extraterritoriális joghatóságra vonatkozóan, amely a tagállamokat arra kötelezi, hogy indítsanak büntetőeljárást az emberkereskedelem bűncselekményét a tagállam területén kívül elkövető tagállami állampolgárok vagy tartósan ott tartózkodó személyek ellen (8. cikk).-  A szankcióknak a bűncselekmények súlyával arányosan megállapított pontos mértéke (3. cikk).-  Továbbá a hasonló területre vonatkozó rendelkezések uniós joganyagba történő beépítése az uniós vívmányok által létrehozott erőteljesebb kötelezettséggel kapcsolatos előnyökkel jár, konkrétan azonnali hatálybalépésükkel és végrehajtásuk nyomon követésével.3.3. JogalapAz Európai Unióról szóló szerződés 29. cikke, 31. cikke (1) bekezdésének e) pontja és 34. cikke (2) bekezdésének b) pontja.4. A SZUBSZIDIARITÁS ELVEA javaslat célkitűzéseit a tagállamok önállóan a következő okok miatt nem tudják kielégítően megvalósítani:A célok eléréséhez az emberkereskedelem elleni küzdelemben a tagállamok összehangolt erőfeszítéseire és nemzetközi szintű együttműködésre van szükség. A különböző tagállamok jogi szabályozásának eltérései hátráltathatják az összehangolt erőfeszítéseket és akadályozhatják a nemzetközi bűnüldözési és igazságügyi együttműködést.A javaslat célkitűzései az Európai Unió fellépésével a következők miatt valósíthatók meg jobban:A javaslat a jelenlegi kerethatározatnál szélesebb körben közelíti a tagállamok anyagi büntetőjogát és az eljárási szabályokat. Ez kedvező hatást gyakorol majd a nemzetközi bűnüldözési és igazságügyi együttműködésre, valamint a sértetteknek nyújtott támogatásra és védelemre. A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének.5. AZ ARÁNYOSSÁG ELVEEz a kerethatározat megfelel az arányosság elvének, mivel az említett célkitűzések európai szintű megvalósításához szükséges minimumra szorítkozik, és nem lépi túl az e célból szükséges mértéket.6. A JOGI AKTUS TÍPUSÁNAK MEGVÁLASZTÁSAJavasolt aktus: kerethatározat.Más jogi aktus nem felelne meg. Az emberkereskedelem elleni küzdelem terén csak kerethatározat teszi lehetővé a tagállami jogszabályok közelítését, és a nemzetközi bűnüldözési és igazságügyi együttműködés javításához ez szükséges.7. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOKA javaslatnak nincsenek a közösségi költségvetést érintő vonzatai.8. KIEGÉSZÍTő INFORMÁCIÓKMeglévő jogszabályok hatályon kívül helyezéseA javaslat elfogadása meglévő jogszabályok hatályon kívül helyezését eredményezi.2009/0050 (CNS)Javaslat:A TANÁCS KERETHATÁROZATAaz emberkereskedelem megelőzéséről, továbbá az ellene folyó küzdelemről és az áldozatok védelméről,valamint a 2002/629/IB kerethatározat hatályon kívül helyezésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 29. cikkére, 31. cikke (1) bekezdésének e) pontjára és 34. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére[9],mivel:(1) Az emberkereskedelem súlyos bűncselekmény, amelyet gyakran szervezett bűnözés kereteiben követnek el, és súlyosan sérti az emberi jogokat.(2) Az Európai Unió elkötelezett az emberkereskedelem megelőzése és az ellene folytatott küzdelem, valamint az emberkereskedelem áldozatai jogainak védelme mellett. E célt szolgálta az emberkereskedelem elleni küzdelemről szóló, 2002. július 19-i 2002/629/IB tanácsi kerethatározat[10], valamint az emberkereskedelem elleni küzdelemre és annak megelőzésére vonatkozó legjobb gyakorlatokról, normákról és eljárásokról szóló európai uniós terv (2005/C 311/01)[11] elfogadása.(3) Ez a kerethatározat az emberkereskedelem elleni küzdelemre vonatkozóan egységes és integrált megközelítést alkalmaz. A kerethatározat fő célja a következetesebb megelőzés és büntetőeljárás, valamint a sértettek jogainak védelme. A gyermekek kiszolgáltatottabbak, és ezért nagyobb a veszélye annak, hogy az emberkereskedelem áldozataivá válnak. E kerethatározat rendelkezéseit a gyermek mindenek felett álló érdekeit figyelembe véve kell alkalmazni, összhangban a gyermek jogairól szóló 1989-es ENSZ-egyezménnyel[12].(4) Az Egyesült Nemzetek nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményét kiegészítő, az emberkereskedelem, különösen a nőkkel és gyermekekkel való kereskedelem megelőzéséről, visszaszorításáról és büntetéséről szóló 2000. évi ENSZ-jegyzőkönyv[13] és az Európa Tanács emberkereskedelem elleni fellépésről szóló 2005-ös egyezménye[14] alapvető lépéseket jelentenek az emberkereskedelem elleni nemzetközi együttműködés fejlesztésének folyamatában. A jogszabályok közelítése folyamatának elősegítése érdekében e kerethatározat tágan határozza meg az ENSZ és az Európa Tanács fent idézett okmányaiban szereplő bűncselekményt. A fogalommeghatározás kiterjed a szervek kivételének céljából történő emberkereskedelemre is, amely a szervkereskedelemhez kapcsolódik, és az emberi méltóság és testi épség súlyos megsértését jelenti.(5) Hatékony, a bűncselekmény súlyával arányos és visszatartó erejű szankciókra van szükség, figyelemmel arra is, hogy a nyomozás és a büntetőeljárás hatékonyabbá váljon, és javuljon a nemzetközi bűnüldözési és igazságügyi együttműködés. A minősítő körülményeknél számításba kell venni, hogy védelmet kell biztosítani a különösen veszélyeztetett sértetteknek, beleértve az összes kiskorú sértettet és azokat a felnőtteket, akik személyi körülményeik, illetve a bűncselekmény fizikai vagy pszichológiai következményei miatt veszélyeztetettek.(6) A sértetteknek a hatáskörrel rendelkező hatóság határozata alapján védelmet kell biztosítani a vádemelés és büntetés alól olyan jogellenes cselekmények vonatkozásában, amelyekben az emberkereskedők által alkalmazott tiltott módszereknek való alávetettségük közvetlen következményeként vettek részt, mint pl. a bevándorlási törvények megsértése, hamis okmányok felhasználása, vagy a prostitúcióról szóló törvények szerinti bűncselekmények. E védelem további célja, hogy a büntetőeljárásokban tanúként való részvételüket ösztönözze.(7) Bár a büntetőeljárásban a sértettek jogállásáról szóló, 2001. március 15-i 2001/220/IB tanácsi kerethatározat[15] számos jogot biztosít a sértettek számára a büntetőeljárások folyamán, beleértve a védelemhez és kárenyhítéshez való jogot, az emberkereskedelem sértettjei veszélyeztetettebbek, így rájuk vonatkozóan különleges intézkedésekre van szükség. Meg kell védeni a megfélemlítéstől és a másodlagos viktimizációtól – azaz a büntetőeljárás lefolytatásának módjából adódó további sérelemtől vagy megrázkódtatástól – a sértetteket, akik az emberkereskedelemmel kapcsolatos bűncselekmények következményeit viselik (amely szervek kivételére is kiterjedhet). Továbbá egyedi eszközöket kell létrehozni a hatékony védelem és kárenyhítés biztosítása érdekében.(8) A sértetteknek lehetővé kell tenni, hogy eredményesen érvényesítsék jogaikat. Ezért megfelelő támogatást kell nyújtani számukra a büntetőeljárást megelőzően, annak folyamán, és azt követően. Ez a kerethatározat kötelezi a tagállamokat, hogy minden sértett számára biztosítsanak elegendő támogatást ahhoz, hogy talpra álljanak.(9) Míg a 2004/81/EK irányelv a harmadik országok emberkereskedelem áldozatává vált állampolgárai részére kiállított tartózkodási engedélyről rendelkezik, és a 2004/38/EK irányelv az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogát – beleértve a kiutasítással szembeni védelmet – szabályozza, ez a kerethatározat különleges védelmi intézkedéseket vezet be az emberkereskedelem minden sértettjére vonatkozóan, és nem tárgyalja a tagállam területén való tartózkodásuk körülményeit vagy bármi egyéb, közösségi hatáskörbe tartozó kérdést.(10) A felnőttek számára nyújtott intézkedések mellett a tagállamoknak biztosítaniuk kell azt, hogy a kiskorú sértettek számára különleges védelmi intézkedések álljanak rendelkezésre.(11) Minden tagállamnak ki kell alakítania az emberkereskedelmet megakadályozására irányuló szakpolitikákat, illetve meg kell erősíteniük ezeket, beleértve olyan intézkedéseket is, amelyek kutatás, tájékoztatás, figyelemfelkeltés és oktatás révén a kizsákmányolás bármely formája iránti kereslet visszafogására irányulnak. Az ilyen kezdeményezések kialakításakor a tagállamoknak érvényre kell juttatniuk a nemi dimenziót, és a gyermekek jogainak tiszteletén alapuló megközelítést kell alkalmazniuk.(12) [A harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárait foglalkoztató munkáltatókkal szembeni szankciók minimumszabályairól szóló 2009/…/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv] szankciókat állapít meg a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárait foglalkoztató munkáltatókkal szemben, akikkel szemben ugyan nem emeltek vádat, illetve nem hoztak ítéletet emberkereskedelem miatt, viszont úgy veszik igénybe valamely személy munkáját vagy szolgáltatásait, hogy tudomásuk van arról, hogy az illető emberkereskedelem áldozata. Továbbá a tagállamoknak mérlegelniük kell annak lehetőségét, hogy szankciókat alkalmazzanak azokra a személyekre, akik emberkereskedelem áldozatának valamilyen szolgáltatását veszik igénybe, miközben tudomásuk van arról, hogy az illető emberkereskedelem áldozata. E további büntethetővé tétel kiterjedhet harmadik országok jogszerűen tartózkodó állampolgárainak és uniós országok állampolgárainak munkáltatóira, valamint emberkereskedelem áldozatától szexuális szolgáltatásokat vásárló személyekre, állampolgárságuktól függetlenül.(13) Nemzeti nyomon követési rendszereket – nemzeti előadók vagy ezzel egyenértékű mechanizmusokat – kell kialakítani az emberkereskedelem folyamataival kapcsolatos információk összegyűjtésére és az ezekre vonatkozó értékelések elvégzésére, az emberkereskedelem elleni politika eredményeinek mérésére, valamint a kormányok és parlamentek számára az emberkereskedelem elleni intézkedések kialakítására vonatkozó tanácsadás biztosításához. Ezek a mechanizmusok és intézkedések elengedhetetlenül szükségesek eredményes emberkereskedelem-ellenes politika kialakításához.(14) Mivel e kerethatározat célját, azaz az emberkereskedelem elleni küzdelmet a tagállamok egyedül nem képesek kielégítően megvalósítani, és e cél – nagyságrendjét és hatásait tekintve – az Unió szintjén jobban megvalósítható, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében és az Európai Közösséget létrehozó szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az arányosság elvének megfelelően, amelyet az utóbbi cikk rögzít, ez a kerethatározat nem lép túl az e cél megvalósításához szükséges mértéken.(15) E kerethatározat tiszteletben tartja az alapvető jogokat és szem előtt tartja a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket, nevezetesen az emberi méltóságot, a rabszolgaság, kényszermunka és emberkereskedelem tilalmát, a kínzás és az embertelen vagy megalázó bánásmód és büntetés tilalmát, a gyermekek jogait, a szabadsághoz és biztonsághoz való jogot, a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságát, a személyes adatok védelmét, a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jogot, a bűncselekmények és büntetések törvényességének és arányosságának elveit. Ez a kerethatározat épp ezen jogok és elvek maradéktalan tiszteletét kívánja biztosítani.ELFOGADTA EZT A KERETHATÁROZATOT:1. cikkAz emberkereskedelemmel kapcsolatos bűncselekmények1. Minden tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az alábbi cselekmények büntethetők legyenek:Személyek toborzása, szállítása, eladása, elrejtése vagy átvétele fenyegetés, erőszak vagy a kényszer más formáinak alkalmazásával, rablás, csalás, megtévesztés, hatalommal vagy a védekezésre képtelen állapottal való visszaélés révén, illetve anyagi ellenszolgáltatás vagy előnyök adásával vagy elfogadásával annak érdekében, hogy kihasználás céljából elnyerjék egy olyan személy beleegyezését, aki más személy felett hatalommal rendelkezik.2. Kiszolgáltatott helyzet akkor jön létre, ha az adott személy, tényleges és elfogadható választási lehetőség hiányában, kénytelen alávetni magát az adott visszaélésnek.3. A kihasználásnak magában kell foglalnia legalább a mások prostituálásának kihasználását, vagy a szexuális kizsákmányolás más formáit, kényszermunkát vagy szolgáltatásokat, rabszolgatartást vagy a rabszolgatartáshoz hasonló gyakorlatot, a koldulással kapcsolatos jogellenes tevékenységeket, emberi test szerveinek tiltott felhasználását.4. Az emberkereskedelem áldozatának a tervezett vagy megvalósított kihasználáshoz adott beleegyezése nem vehető figyelembe, ha az (1) bekezdésben szereplő magatartások bármelyikét alkalmazták.5. Ha az (1) bekezdésben említett magatartás gyermekre irányul, büntetendő emberkereskedelemnek minősül akkor is, ha az nem jár (1) bekezdésben szereplő eszközök alkalmazásával.6. E kerethatározat alkalmazásában „gyermek”: minden 18. életévét be nem töltött személy.2. cikkFelbujtás, bűnsegély és kísérletMinden tagállam meghozza a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az 1. cikkben említett bűncselekményekre való felbujtás, az azok elkövetéséhez nyújtott bűnsegély, vagy azok elkövetésének kísérlete büntetendő legyen.3. cikkSzankciók és minősítő körülmények1. Minden tagállam meghozza a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az 1. és 2. cikkben említett bűncselekmények esetén kiszabható szabadságveszés felső határa legalább hat évig terjedjen.2. Minden tagállam meghozza a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az 1. cikkben említett bűncselekmény esetén kiszabható szabadságveszés felső határa legalább tíz évig terjedjen, ha az alábbi körülmények legalább egyike teljesül:a) a bűncselekményt hivatalos személy követte el kötelezettségeinek teljesítése során;b) a bűncselekményt különösen veszélyeztetett helyzetben lévő sértettel szemben követték el.c) a bűncselekményt a 2008/841/IB kerethatározat[16] értelmében vett bűnszervezet keretében követték el.3. Minden tagállam meghozza a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az 1. cikkben említett bűncselekmény esetén kiszabható szabadságveszés felső határa legalább 12 évig terjedjen, ha az alábbi körülmények legalább egyike teljesül:a) a bűncselekmény veszélyeztette a sértettek életét;b) a bűncselekmények során súlyos erőszakot alkalmaztak vagy különösen súlyos sérelmet okoztak a sértettnek.4. cikkA jogi személyek felelőssége1. Minden tagállam meghozza a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a jogi személyek felelősségre vonhatók legyenek az 1. és 2. cikkben említett bármely bűncselekményért, amelyet akár saját nevében, akár a jogi személy valamely szervének tagjaként eljárva olyan személy követett el a jogi személy javára, aki a jogi személyen belül vezető tisztséget tölt be, amely a következők egyikén alapul:a) a jogi személy képviseleti jogosultsága; vagyb) a jogi személy nevében történő döntéshozatalra irányuló jogosultság; vagyc) a jogi személyen belüli ellenőrzés gyakorlásának jogköre.2. A tagállamok biztosítják továbbá, hogy a jogi személy felelősségre vonható legyen, ha az (1) bekezdésben említett személy általi felügyelet vagy ellenőrzés hiánya tette lehetővé az 1. és 2. cikkben említett bűncselekmények valamelyikének az érintett jogi személy javára a neki alárendelt személy általi elkövetését.3. A jogi személynek az (1) és (2) bekezdésben meghatározott felelőssége nem érinti a büntetőeljárást azon természetes személyek ellen, akik az 1. és 2. cikkben említett bűncselekmények valamelyikét tettesként, felbujtóként vagy bűnsegédként követik el.4. E kerethatározat alkalmazásában jogi személynek minősül az alkalmazandó jog szerint jogi személyiséggel rendelkező bármely jogalany, kivéve az államot vagy az államhatalmat gyakorló egyéb közjogi intézményt és a nemzetközi közjogi szervezeteket.5. cikkJogi személyekkel szemben alkalmazható szankciók1. Minden tagállam meghozza a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a 4. cikk (1) bekezdése értelmében felelősségre vont jogi személy olyan hatályos, arányos és visszatartó erejű szankciókkal legyen büntethető, amelyek büntetőjogi vagy nem büntetőjogi pénzbüntetéseket foglalnak magukban, de más szankciókra is kiterjedhetnek, például:a) az állami kedvezményekből és támogatásokból való kizárás;b) az üzleti tevékenységek gyakorlásától való ideiglenes vagy végleges eltiltás;c) bírósági felügyelet alá helyezés;d) bíróság által elrendelt felszámolás;e) a bűncselekmény elkövetésére használt létesítmények ideiglenes vagy végleges bezárása.6. cikkA szankciók sértettel szembeni kiszabásának mellőzéseMinden tagállam lehetőséget biztosít arra, hogy az emberkereskedelem sértettjei mentesüljenek a büntetőeljárás, illetve a büntetés kiszabása alól olyan jogellenes cselekményekben való részvételük miatt, amelyre annak a közvetlen következményeként került sor, hogy az 1. és 2. cikkben felsorolt jogellenes eszközök valamelyikét alkalmazták velük szemben.7. cikkNyomozás és büntetőeljárás1. Minden tagállam biztosítja, hogy az 1. és 2. cikkben említett bűncselekmények ügyében folytatott nyomozásra és büntetőeljárásra a sértett bejelentésétől vagy vádemelésétől függetlenül kerüljön sor, továbbá hogy az eljárás abban az esetben is folytatódjon, ha a sértett visszavonta vallomását.2. Minden tagállam meghozza a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy – kellő idővel a sértett nagykorúvá válását követően és az érintett bűncselekmény súlyának megfelelően – lefolytathassák a büntetőeljárást az 1. és 2. cikkben említett bűncselekmények esetében.3. Minden tagállam meghozza a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az 1. és 2. cikkben említett bűncselekmények ügyében folytatott vizsgálatért vagy büntetőeljárásért felelős személyek, egységek vagy szolgálatok megfelelő képzésben részesüljenek.4. Minden tagállam meghozza a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az 1. és 2. cikkben említett bűncselekmények ügyében folytatott vizsgálatért vagy büntetőeljárásért felelős személyek, egységek vagy szolgálatok rendelkezésére álljanak a szervezett bűnözés esetében használatos nyomozati eszközök, úgymint telefonlehallgatás, elektronikus felügyelet és pénzügyi nyomozás.8. cikkA joghatóság és a büntetőeljárás összehangolása1. Minden tagállam meghozza a szükséges intézkedéseket joghatóságának megalapítására az 1. és a 2. cikkben említett bűncselekményre vonatkozóan, ha:a) a bűncselekményt részben vagy egészben a területén követték el; vagyb) az elkövető az adott tagállam állampolgárainak egyike vagy szokásos tartózkodási helye a tagállam területén van; vagyc) a bűncselekményt az adott tagállam állampolgárainak egyike vagy olyan személy sérelmére követték el, akinek a szokásos tartózkodási helye a tagállam területén van; vagyd) a bűncselekményt a tagállam területén székhellyel rendelkező jogi személy javára követték el.2. Az 1. és 2. cikkben említett, és az érintett tagállam területén kívül elkövetett bűncselekmények ügyében folytatott büntetőeljárás esetében, az egyes tagállamok – az (1) bekezdés b) pontja tekintetében – megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy joghatóságukat ne rendeljék alá annak a feltételnek, hogy a cselekmények elkövetésük helyén bűncselekménynek minősülnek-e.3. Az 1. és 2. cikkben említett, és az érintett tagállam területén kívül elkövetett bűncselekmények bármelyike ügyében folytatott büntetőeljárás esetében, az egyes tagállamok – az (1) bekezdés b) pontja tekintetében – megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy joghatóságukat ne rendeljék alá annak a feltételnek, hogy a büntetőeljárás megindítására kizárólag a sértettnek a bűncselekmény elkövetésének helyén tett bejelentése után vagy a bűncselekmény elkövetésének helye szerinti államtól érkezett feljelentést követően kerülhet sor.4. Ha a bűncselekmény több tagállam joghatósága alá tartozik, és ugyanazon tények alapján az érintett államok bármelyike jogszerűen eljárhat, az érintett tagállamok együttműködnek annak eldöntésében, hogy melyikük folytassa le az eljárást az elkövetővel szemben annak érdekében, hogy az eljárást lehetőleg egyetlen tagállamban összpontosítsák. E célból a tagállamok folyamodhatnak az Eurojusthoz vagy bármely, az Európai Unión belül létrehozott szervhez vagy mechanizmushoz az igazságügyi hatóságaik közötti együttműködés megkönnyítése és intézkedéseik összehangolása érdekében. Annak eldöntése során, hogy melyik tagállam indítson büntetőeljárást az elkövető ellen, a következő tényezőkre kell különös figyelmet fordítani:-  melyik tagállam területén követték a cselekményeket;-  az elkövető melyik tagállam állampolgára vagy melyik tagállamban van tartózkodási helye,-  melyik tagállam a sértett származási tagállama;-  melyik tagállam területén találták meg az elkövetőt.9. cikkAz emberkereskedelem veszélyeztetett sértettjeinek védelme a büntetőeljárás során1. Azok a gyermekek, akik az 1. és 2. cikkben említett bűncselekmény sértettjei, a büntetőeljárásban a sértettek jogállásáról szóló 2001/220/IB tanácsi kerethatározat 2. cikkének (2) bekezdése, 8. cikkének (4) bekezdése és 14. cikkének (1) bekezdése alapján különösen veszélyeztetett sértetteknek tekintendők.2. Minden olyan felnőtt személyt, aki 1. és 2. cikkben említett bűncselekmények sértettje, a büntetőeljárásban a sértettek jogállásáról szóló, 2001. március 15-i 2001/220/IB tanácsi kerethatározat 2. cikke (2) bekezdésének, 8. cikke (4) bekezdésének és 14. cikke (1) bekezdésnek értelmében különösen veszélyeztetett sértettnek minősül a hatáskörrel rendelkező hatóság egyéni elbírálása alapján, amely a következőket veszi figyelembe: az illető kora, érettsége, egészségi állapota, esetleges terhessége, fogyatékossága vagy egyéb személyi vagy szociális körülményei, valamint a velük szemben elkövetett bűncselekmény fizikai vagy pszichológiai következményei.3. A védelemhez való jog sérelme nélkül minden tagállamnak biztosítania kell, hogy a különösen veszélyeztetett sértettek a 2001/220/EK kerethatározatban megállapított jogokon felül különleges bánásmódra legyenek jogosultak, másodlagos viktimizációjuk megakadályozása érdekében – lehetőség szerint és a nemzeti jogszabályokban meghatározott indokok alapján –mellőzve:a) a tanúvallomás – a kihallgatás és a szembesítés –során a sértettek és az elkövetők közötti vizuális kapcsolatot, megfelelő módszerek alkalmazásával, beleértve az audiovizuális eszközök használatát is;b) a magánéletre irányuló kérdéseket, amennyiben nem elengedhetetlenül szükségesek a vádirat lényegét képező tények bizonyításához;c) a nyilvános bírósági tárgyaláson való tanúskodást;d) a kihallgatás fölösleges ismétlését a nyomozati és büntetőeljárás, valamint a tárgyalás során.4. Indokolt esetben minden tagállam lehetővé teszi, hogy a tanúként szereplő különösen veszélyeztetett sértett személyazonosságát ne hozzák nyilvánosságra.5. Minden tagállam biztosítja, hogy az emberkereskedelem sértettjei egyedi kockázatértékelés alapján megfelelő védelemben részesülnek, és szükség esetén hozzáférnek a tanúvédelmi programokhoz, a nemzeti jogszabályokban meghatározott indokok alapján.6. Minden tagállam biztosítja, hogy a különösen veszélyeztetett sértettek a büntetőeljárás folyamán ingyenes jogi tanácsadáshoz és jogi képviselethez juthassanak – kárenyhítés igénylése céljából is – a nemzeti jogszabályokban a vádlott számára meghatározottal megegyező feltételekkel. E bekezdés nem érinti a 11. cikk alkalmazását abban az esetben, ha a sértett kiskorú.10. cikkA sértettek támogatása1. Minden tagállam biztosítja, hogy a sértetteknek támogatást nyújtsanak a büntetőeljárást megelőzően, annak folyamán és azt követően, hogy lehetővé tegyék számukra a büntetőeljárásban a sértettek jogállásáról szóló, 2001. március 15-i 2001/220/IB kerethatározatban, továbbá ebben a kerethatározatban meghatározott jogaik érvényesítését.2. Egy személy sértettként kezelendő attól fogva, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóságok tudomást szereznek arról, hogy az illető ellen esetleg elkövették az 1. és 2. cikkben említett bűncselekményt.3. Minden tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy nemzeti és helyi szinten megfelelő mechanizmusokat hozzon létre a sértettek korai azonosítása és támogatása érdekében, a megfelelő segítő szervezetekkel együttműködésben.4. A tagállamoknak a büntetőeljárás keretén belül biztosítaniuk kell a sértettek számára a szükséges segítséget és támogatást ahhoz, hogy talpra álljanak és megszabaduljanak a bűncselekmények elkövetőinek befolyásától, amely magába foglalja azt, hogy biztosítják számukra a megfelelő és biztonságos lakhatást és anyagi támogatást, a szükséges – a pszichológiai segítségnyújtásra is kiterjedő – orvosi ellátást, a tanácsadást és tájékoztatást, a büntetőeljárások folyamán jogaik és érdekeik képviseletét és érvényesítését lehetővé tevő támogatást, valamint szükség esetén a fordítói és tolmácsolási szolgáltatásokat. A tagállamok figyelmet fordítanak a leginkább veszélyeztetett személyek különleges igényeire.11. cikkKülönleges védelmi intézkedések a gyermekek esetébenMinden tagállam alkalmazza a gyermekek szexuális zaklatásáról, szexuális kizsákmányolásáról és a gyermekpornográfiáról, valamint a 2004/68/IB kerethatározat hatályon kívül szóló kerethatározat 14. és 15. cikkét.12. cikkMegelőzés1. Minden tagállam törekedik arra, hogy visszafogja a kizsákmányolás bármely formája iránti keresletet.2. Minden tagállam lépéseket tesz annak érdekében, hogy a sértettekkel és a potenciális sértettekkel kapcsolatba kerülő hivatalos személyek – többek között a helyszíni szolgálatban lévő rendőrtisztek – számára rendszeresen képzést biztosítson annak érdekében, hogy képesek legyenek felismerni az áldozatokat és a potenciális áldozatokat, valamint megfelelően bánni a kerethatározat 9. cikkének (1) bekezdésében és 9. cikkének (2) bekezdésében említett különösen veszélyeztetett sértettekkel.3. A közösségi jog sérelme nélkül, minden tagállam mérlegeli intézkedések meghozatalát annak érdekében, hogy bűncselekménnyé nyilvánítsa az 1. és 2. cikkben említett, kizsákmányolás tárgyát képező szolgáltatások igénybe vételét, amennyiben a szolgáltatást igénybe vevőnek tudomása van arról, hogy az illető az 1. és 2. cikkben említett bűncselekmények valamelyikének áldozata.13. cikkNyomon követésA tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket nemzeti előadók kijelölése vagy ezzel egyenértékű mechanizmusok kialakítása érdekében. E mechanizmusok feladatköre minimálisan a kerethatározatban előirányzott intézkedése végrehajtásának nyomon követésére terjed ki.14. cikkTerületi hatályEzt a kerethatározatot alkalmazni kell Gibraltárra.15. cikkA 2002/629/IB kerethatározat hatályon kívül helyezéseAz emberkereskedelem elleni küzdelemről szóló 2002/629/IB kerethatározat hatályát veszti.16. cikkVégrehajtás1. A tagállamok meghozzák azokat az intézkedéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek a kerethatározatnak [az elfogadását követő két éven belül] megfeleljenek.2. A tagállamok [az elfogadást követő két éven belül] eljuttatják a Tanács Főtitkárságának és a Bizottságnak azoknak a rendelkezéseknek a szövegét, amelyekkel az e kerethatározatból fakadó kötelezettségeket nemzeti jogukba átültetik. A Tanács, e tájékoztatás és a Bizottság által eljuttatott írásbeli jelentés nyomán készített jelentés alapján legkésőbb [az elfogadást követő négy éven belül] megvizsgálja, hogy a tagállamok mennyiben tették meg a szükséges intézkedéseket ahhoz, hogy ennek a kerethatározatnak megfeleljenek, majd mérlegeli, hogy szükség van-e módosításokra.17. cikkHatálybalépésEz a kerethatározat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.Kelt Brüsszelben, -án/-én.a Tanács részérőlaz elnök [1] A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának - A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó ütemterv, 2006-2010, {SEC(2006)275}, (COM(2006) 92 végleges).[2] A Bizottság Közleménye - Az EU gyermekjogi stratégiája felé {SEC(2006) 888} {SEC(2006) 889}, COM(2006) 367 végleges.[3] A Tanács kerethatározata (2001. március 15.) a büntetőeljárásban a sértett jogállásáról (2001/220/IB), HL L 82., 2001.3.22., 1. o.[4] A Tanács 2004/81/EK irányelve (2004. április 29.) a harmadik országok emberkereskedelem áldozatává vált vagy az illegális bevándorlás megkönnyítésére irányuló cselekményektől érintett, a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal együttműködő állampolgárai részére kiállított tartózkodási engedélyről, HL L 261., 2004.8.6., 85. o.[5] A Tanács 2004/80/EK irányelve (2004. április 29.) a bűncselekmények áldozatainak kárenyhítéséről, HL L 261., 2004.8.6., 15. o.[6] HL L 300., 2008.11.11., 42. o.[7] A Tanács kerethatározata (2002. június 13.) az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról, HL L 190., 2002.7.18.[8] Javaslat – A Tanács kerethatározata a büntetőeljárások során felmerülő joghatósági összeütközések megelőzéséről és rendezéséről, a Cseh Köztársaság, Lengyelország, Szlovénia és Svédország 2009. január 20-án benyújtott kezdeményezésére. 5208/09 sz. tanácsi dokumentum.[9] HL C ., ., . o.[10] HL L 203., 2002.08.01., 1. o.[11] HL C 311., 2005.12.9., 1. o.[12] Az Egyesült Nemzetek egyezménye a gyermek jogairól, amelyet az 1989. november 20.-i 44/25. számú közgyűlési határozat fogadott el és nyitott meg aláírásra, ratifikálásra és csatlakozásra.[13] Az nemzetközi szervezett bűnözés elleni fellépésről szóló ENSZ-egyezményt kiegészítő, az emberkereskedelem, különösen a nő- és gyermekkereskedelem megelőzéséről, felszámolásáról és megbüntetéséről szóló ENSZ-jegyzőkönyv, Palermo, 2000.[14] Az Európa Tanács egyezménye az emberkereskedelem elleni fellépésről, Varsó, 2005.5.16. Az Európa Tanács Szerződéseinek 197. Egyezménye.[15] HL L 82., 2001.03.22., 1. o.[16] HL L 300., 2008.11.11., 42. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.4.22.
            COM(2016) 226 final
            2016/0118(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Eurocontrol állandó bizottsága által a központosított szolgáltatásokkal kapcsolatban elfogadandó határozatok tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               1.1.A javaslat indokai és céljai

               Háttér-információk

               A Tanács 2015. december 8-án elfogadta az (EU) 2015/2394 határozatot, amely az Eurocontrol állandó bizottságában az Eurocontrol szerepeivel és feladataival, valamint a központosított szolgáltatásokkal kapcsolatban elfogadandó határozatok tekintetében a tagállamok által az Európai Unió nevében képviselendő álláspontot határozza meg. A tervek szerint az Eurocontrol állandó bizottsága 2015. december 9-én hozta volna meg a központosított szolgáltatásokról szóló határozatokat annak érdekében, hogy az Eurocontrol finanszírozási döntéseket, közbeszerzési megállapodásokat és műszaki előírásokat dolgozhasson ki az új „európai levegő-föld adatkommunikációs szolgáltatások” (EAGDCS) időben történő üzembe helyezéséhez.

               Mivel az Európai Unió nem tagja az állandó bizottságnak, a tanácsi határozatot az állandó bizottságban részt vevő tagállamoknak – az Unió érdekében együttesen eljárva – kellett volna végrehajtaniuk.

               A Tanács döntése értelmében az Unió azt az álláspontot képviselte, hogy az Eurocontrol központosított szolgáltatásokról szóló határozatának elfogadását el kell halasztani, mivel egy ilyen határozat tartalmi értékeléséhez nem állt rendelkezésre elegendő információ. Egy ilyen határozat ráadásul oly módon befolyásolhatta volna az Eurocontrol jövőbeli tevékenységét, hogy az az Unió e területen – különösen az egységes európai égbolt légiforgalmi szolgáltatási kutatás (SESAR) tekintetében – végzett tevékenységére nézve hátrányos lehet.

               Mivel az Eurocontrol jelenleg 18 különböző központosított szolgáltatás fejlesztését végzi, az Unió álláspontja nem csupán az EAGDCS-re, hanem minden, potenciális végrehajtás céljával kidolgozás alatt álló központosított szolgáltatásra kiterjed, mivel valamennyi hasonlóan kapcsolódik az Unió e téren – különösen a SESAR tekintetében – végzett tevékenységéhez.

               Az Eurocontrol állandó bizottsága a fent ismertetett uniós álláspont miatt 2015. december 9-én nem hozott határozatot az EAGDCS-ről. Ehelyett az a megállapodás született, hogy az Eurocontrol – szoros együttműködésben az érdekelt felekkel – folytassa egy, a központosított szolgáltatásokról szóló felülvizsgált határozat kidolgozását, valamint készítsen értékelést az EAGDCS végrehajtásának és működésének gazdasági hatásáról.

               2016. február 9-én az Eurocontrol ügynökség és az érdekelt ipari szereplők az EAGDCS-re vonatkozóan közösen aláírt felülvizsgált javaslatot küldtek a Bizottságnak, amelyben mindkét fél jelezte, hogy a kért gazdasági hatásvizsgálat a 2015 végén az Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynöksége (INEA) számára eljuttatott, végleges megvalósíthatósági tanulmányokon belül érhető el. Ugyanakkor az említett tanulmányok csak felszínes költség-haszon elemzést tartalmaznak, és továbbra is szükség van egy olyan értékelésre, amely az EAGDCS központosításának gazdasági hatásait teljes körűen vizsgálja.

               Az Eurocontrol ügynökség azt is javasolhatja az Eurocontrol állandó bizottságának, hogy az EAGDCS-ről szóló új határozatot írásbeli eljárás keretében fogadja el.

               A tanácsi határozatra irányuló ezen javaslat tárgyát az EAGDCS képezi. A javaslat értelmében helyénvaló elvi támogatást nyújtani ahhoz, hogy az Eurocontrol ügynökség – egy szemléltető projekt kidolgozása érdekében – továbbra is együttműködjön az Eurocontrol tagállamainak léginavigációs szolgáltatóival, valamint a hálózatkezelővel. A javaslat ugyanakkor tartalmaz három olyan fontos feltételt is, amelyeket egy ilyen határozatnak helyénvaló előírnia.

               Az első feltétel az, hogy a szemléltető projekt kidolgozása során teljes mértékben figyelembe kell venni a SESAR közös vállalkozás által végzett műszaki munkát. Ennek hátterében az a szándék áll, hogy az érintett központosított szolgáltatások kidolgozásánál a két szervezet jelenlegi és jövőbeli munkája maradéktalanul összehangolt legyen.

               A második feltétel szerint biztosítani kell az EASA bevonását, mivel minden központilag nyújtott szolgáltatás esetében az üzembe helyezés előtt az EASA-nak kell elvégeznie a tanúsítást és a felügyeletet. Ezzel elkerülhető e területen az esetleges összehangolatlanság, és ezáltal biztosítani lehet az útvonal-használati díjakból, illetve uniós támogatásból befolyó pénzeszközök leghatékonyabb felhasználását.

               Végül pedig az e határozatban foglalt feltételek nem sérthetik az ilyen szolgáltatáshoz kapcsolódó, belső piacon belül végzett közbeszerzési, telepítési és üzemeltetési tevékenységeket. Az egységes európai égbolt keretében nyújtott ilyen szolgáltatások esetében a költséghatékonyság maximalizálása érdekében helyénvaló fenntartani az uniós közbeszerzési szabályok alkalmazását.

               A fent ismertetett feltételek alapvetőnek tekintendők. Jellegükből és hatályukból fakadóan valószínűleg a központosított szolgáltatások tekintetében hozott jövőbeli Eurocontrol-határozatok tekintetében is relevánsak lesznek. A Bizottság minden olyan alkalommal részletesen meg fogja vizsgálni ezeket a kérdéseket, amikor felmerül egy új javaslat szükségessége.

               A központosított légiforgalmi szolgáltatások fejlesztésével kapcsolatos háttér-információk

               Az Eurocontrol ügynökségnek a központosított szolgáltatásokkal kapcsolatban 2012 végén megkezdett tevékenységét nézve jelentős előrelépések történtek. Az állandó bizottság 2014 februárjában engedélyezte az Eurocontrol ügynökség részére, hogy e lehetséges központosított szolgáltatások működési, műszaki és pénzügyi megvalósíthatóságának értékelése és szemléltetése érdekében fokozatos megközelítést alkalmazzon, amely tekintettel van e szolgáltatások különböző fejlettségi szintjére. Ezt követően az Eurocontrol ügynökség számos munkaértekezletet tartott, és működési elveket alakított ki több központosított szolgáltatás esetében. Az ügynökség átfogó költség-haszon elemzést készített, amelyet egy független tanácsadó is támogatott – bár az elemzés részleteit nem vetették alá nyilvános ellenőrzésnek.

               2.A JAVASLAT JOGI ELEMEI

               A fent ismertetett háttér-információkra – különösen az EAGDCS-re vonatkozó felülvizsgált javaslat elérhetőségére – tekintettel, valamint az EUMSZ 100. cikkének (2) bekezdése és 218. cikkének (9) bekezdése alapján javasolt a központosított szolgáltatásokkal kapcsolatban az Eurocontrol állandó bizottsága által elfogadandó határozatok tekintetében az Unió nevében képviselendő új álláspont elfogadása.

               2016/0118 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Eurocontrol állandó bizottsága által a központosított szolgáltatásokkal kapcsolatban elfogadandó határozatok tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére és 218. cikke (9) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A 2015. december 8-i (EU) 2015/2394 tanácsi határozat meghatározza az Unió által képviselendő álláspontot azon határozatra vonatkozóan, amelyet az Eurocontrol állandó bizottsága 2015. december 9-én annak érdekében tervezett meghozni a központosított szolgáltatásokról, hogy az Eurocontrol új „európai levegő-föld adatkommunikációs szolgáltatások” (EAGDCS) időben történő üzembe helyezéséhez finanszírozási döntéseket, beszerzési megállapodásokat és műszaki előírásokat dolgozhasson ki.

               (2)Az Unió álláspontja az volt, hogy el kell halasztani az Eurocontrol ilyen szolgáltatásokkal kapcsolatos határozatát, mivel nem állt rendelkezésre elegendő információ egy ilyen határozat tartalmi értékeléséhez, és mivel egy ilyen határozat oly módon befolyásolhatta volna az Eurocontrol jövőbeli tevékenységét, amely az Unió e területen végzett tevékenységére nézve hátrányos lehetett volna.

               (3)Az Eurocontrol állandó bizottsága a fent ismertetett uniós álláspont miatt 2015. december 9-én nem hozott határozatot az EAGDCS-ről, és az Eurocontrol ügynökséget arra kérte, hogy – az érdekelt iparági szereplőkkel szoros együttműködésben – folytassa egy felülvizsgált határozat kidolgozását, valamint készítsen értékelést az EAGDCS gazdasági költségeiről.

               (4)2016. február 9-én az Eurocontrol ügynökség és az érdekelt iparági szereplők az EAGDCS-re vonatkozóan egy felülvizsgált és közösen támogatott javaslatot nyújtottak be, és – már meglévő megvalósíthatósági tanulmányok révén – teljes körű hozzáférést biztosítottak a gazdasági költségek értékeléséhez.

               (5)Az Eurocontrol ügynökség javasolhatja az Eurocontrol állandó bizottságának, hogy az EAGDCS-ről szóló új határozatot írásbeli eljárás keretében fogadja el.

               (6)A határozat tárgyát egy, az EAGDCS-hez kapcsolódó szemléltető projekt kidolgozása képezi. A határozat joghatással bír, mivel uniós jog körébe tartozó helyzeteket szabályoz, és tartalmától függően e helyzetekre konkrét befolyást gyakorolhat. Befolyásolhatja a SESAR közös vállalkozás által végzett, adatkapcsolat-szolgáltatásokra irányuló műszaki munkából származó hasznot, hatással lehet az EASA-nak az e területen betöltött szerepéből fakadó, a tanúsítás és felügyelet terén előforduló eltérések kockázatára, és ebből kifolyólag az útvonal-használati díjakból, illetve az uniós támogatásból befolyó pénzeszközök nem hatékony elköltésének kockázatára, valamint az Unió által a SESAR-projekt keretében irányítandó releváns telepítési tevékenységek költséghatékonyságára.

               (7)Tekintve azon előnyöket, amelyek várhatóan együtt járnak egy szemléltető projekt kidolgozásával, a megfelelő együttműködést ösztönző határozatot elvben támogatni kell. Ugyanakkor a határozatnak olyan feltételeket kell tartalmaznia, amelyek a fent említett pontok tekintetében védik az uniós érdekeket.

               (8)Következésképpen meg kell határozni az Eurocontrol állandó bizottságában az Unió nevében képviselendő álláspontot,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

               1. cikk

               A tagállamok által az Eurocontrol állandó bizottságában az Unió nevében képviselendő álláspont annak támogatása, hogy az Eurocontrol ügynökség folytassa az együttműködést az Eurocontrol tagállamainak léginavigációs szolgáltatóival és a hálózatkezelővel egy, az európai levegő-föld adatkommunikációs szolgáltatásokhoz (EAGDCS) kapcsolódó szemléltető projektnek a SESAR-projekttel összefüggésben történő elkészítése érdekében, ideértve a megfelelő irányítás és finanszírozás, valamint egy átfogó gazdasági hatáselemzés kidolgozását. Egy ilyen határozatnak ugyanakkor biztosítania kell, hogy

               –a SESAR közös vállalkozás által végzett adatkapcsolat-szolgáltatásokra irányuló műszaki munka eredményeit teljes mértékben figyelembe vegyék,

               –a határozat értelmében végzett tevékenységeket – amennyiben azok érintik az EASA által az EAGDCS-re vonatkozó jövőbeli tanúsítás és felügyelet tekintetében végzett előkészítő munkát – az EASA-val együttműködésben folytassák le, valamint

               –alkalmazása az EAGDCS-t érintő közbeszerzési, telepítési és működtetési tevékenységek sérelme nélkül történjen.

               A tagállamok együttesen lépnek fel az Unió érdekében.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.5.4.
            COM(2016) 242 final
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről (Belgium kérelme: EGF/2015/012 BE/Hainaut Machinery)

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               1.Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból (EGAA) nyújtott pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó szabályokat az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK
                  1
                rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: EGAA-rendelet) határozza meg.

               2.2015. december 17-én Belgium EGF/2015/012 BE/Hainaut Machinery referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt a NACE Revision 2. rendszer szerinti 28. ágazatban (Gép, gépi berendezés gyártása) a belgiumi Hainaut (BE32) NUTS 2 szintű régióban történt elbocsátásokat
                  2
                követően.

               3.A kérelem értékelése után a Bizottság az EGAA-rendelet valamennyi vonatkozó rendelkezése alapján megállapította, hogy az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás odaítélésének feltételei teljesülnek.

               2.A JAVASLAT ÖSSZEFOGLALÁSA

                        EGAA-kérelem

                        EGF/2015/012 BE/Hainaut Machinery

                        Tagállam

                        Belgium

                        Érintett régió(k) (NUTS
                           3
                         2 szint)

                        Hainaut (BE32)

                        A kérelem benyújtásának dátuma

                        2015. december 17.

                        A kérelem átvételi elismervényén feltüntetett határidő

                        2015. december 31.

                        A kiegészítő információ megkérésének határideje

                        2015. december 31.

                        A kiegészítő információ benyújtásának határideje:

                        2016. február 11.

                        Az értékelés befejezésének határideje

                        2016. május 5.

                        Beavatkozási kritérium

                        Az EGAA-rendelet 4. cikkének (2) bekezdése

                        Érintett vállalatok száma

                        3

                        Gazdasági ágazat(ok)

                        (NACE Revison 2. rendszer szerinti ágazat
                           4
                        )

                        28 (Gép, gépi berendezés gyártása)

                        Referencia-időszak

                        2014. december 25. – 2015. szeptember 25.

                        Az elbocsátott személyek száma összesen

                        488

                        A támogatható megcélzott kedvezményezettek száma összesen

                        488

                        A megcélzott kedvezményezettek száma összesen

                        488

                        A megcélzott nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok (NEET-fiatalok) száma

                        300

                        A személyre szabott szolgáltatásokhoz kapcsolódó költségvetés (EUR)

                        2 972 669

                        Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó költségvetés
                           5
                         (EUR)

                        67 400

                        Teljes költségvetés (EUR)

                        3 040 069

                        EGAA-hozzájárulás (60 %) (EUR)

                        1 824 041

               3.A KÉRELEM ÉRTÉKELÉSE

               3.1.Az eljárás

               4.Belgium 2015. december 17-én kérelmet nyújtott be „ EGF/2015/012 BE/Hainaut Machinery” referenciaszámon, 12 héten belül attól az időponttól számítva, hogy az EGAA-rendelet 4. cikkében meghatározott beavatkozási kritériumok teljesültek. A Bizottság a kérelem benyújtásától számított két héten belül visszaigazolta a kérelem átvételét, és még ugyanazon a napon kiegészítő információkat kért Belgiumtól. Belgium a kéréstől számított hat héten belül megküldte a szóban forgó kiegészítő információkat. A teljes kérelem kézhezvételétől számított 12 hetes határidő, amelyen belül a Bizottságnak le kell zárnia annak értékelését, hogy a kérelem megfelel-e a pénzügyi hozzájárulás feltételeinek, 2016. május 5-én jár le.

               3.2.A kérelem elfogadhatósága

               3.2.1.Az érintett vállalatok és kedvezményezettek

               5.A kérelem 488 munkavállalót érint, akiket a NACE Revision 2. rendszer szerinti 28. gazdasági ágazatban (Gép, gépi berendezés gyártása) bocsátottak el. Az érintett vállalatoktól történt elbocsátásokra Hainaut (BE32) NUTS 2. szintű régióban került sor.

                        A vállalatok neve és a referencia-időszakon belül elbocsátott személyek száma

                        Carwall SA

                                                                                13

                        Caterpillar Belgium SA

                        169

                        Doosan SA

                        306

                        A vállalatok száma összesen: 3

                        Az elbocsátott munkavállalók száma összesen:

                        488

                        A tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozók száma összesen:

                        0

                        A támogatásra jogosult munkavállalók és önálló vállalkozók száma összesen:

                        488

               3.2.2.Beavatkozási kritériumok

               6.A belga hatóságok e kérelmet az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontjától eltérést biztosító 4. cikke (2) bekezdésében említett beavatkozási kritérium alapján nyújtották be; az előbbi az EGAA hozzájárulását ahhoz köti, hogy egy kilenc hónapos referencia-időszak alatt egy tagállam ugyanazon NUTS 2 szintű régiójában vagy két egymással határos NUTS 2 szintű régiójában található és a NACE Rev. 2. rendszer ágazati szintjén meghatározott ugyanazon gazdasági ágazatban működő vállalatoktól legalább 500 munkavállalót bocsássanak el. A Hainaut (BE32) NUTS 2. szintű régióban 488 munkavállalót bocsátottak el.

               7.A kérelemmel összefüggő kilenc hónapos referencia-időszak 2014.december 25-től 2015. szeptember 25-ig tartott.

               3.2.3.Az elbocsátások és a tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozók számának kiszámítása

               8.A referencia-időszak alatt bekövetkezett elbocsátásokat a következőképpen vették figyelembe:

               –44 elbocsátás attól a naptól számítva, amelyen a munkáltató a 98/59/EK tanácsi irányelv 3. cikke (1) bekezdésének megfelelően, írásban értesítette az illetékes hatóságot a tervezett csoportos létszámcsökkentésről. A belga hatóságok az értékelés Bizottság általi befejezését megelőzően megerősítették, hogy az említett 44 elbocsátás ténylegesen megtörtént;

               –438 elbocsátás a munkáltató által a munkavállaló elbocsátásáról vagy a munkaszerződésének megszüntetéséről adott személyre szóló értesítés időpontjától,

               –6 elbocsátás a munkaszerződés tényleges megszüntetésének vagy lejáratának időpontjától.

               3.2.4.Támogatható kedvezményezettek

               9.A támogatható kedvezményezettek száma 488.

               3.2.5.Az elbocsátások és a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett jelentős strukturális változások közötti kapcsolat

               10.Az elbocsátások és a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett jelentős strukturális változások közötti kapcsolat alátámasztására Belgium azzal érvel, hogy az elmúlt években az építőipari gépek uniós kereskedelmében súlyos zavarok következtek be. Ezek a folyamatok negatívan hatottak az építőiparban alkalmazott gépek alkatrészeinek gyártására és/vagy összeszerelésére szakosodott három vállalat Európán belüli jövedelmezőségére. A javaslat által érintett ágazatban a termelőegységek jellemzően a piac közelségébe települnek. Következésképpen a három vállalt főként az európai piacra termel. A köz- és magánszféra infrastrukturális beruházásainak visszaesésével a három vállalat által előállított termékek iránti kereslet is csökkent. 2007 és 2014 között 45,1 %-kal visszaesett az építőipari motorok gyártása Európában (2007-ben 212 028 motort gyártottak, 2014-ben már csak 116 461-et)
                  6
               . Ennek következményeként az európai gyártók piaci részesedése drámai mértékben csökkent.  Ezzel párhuzamosan jelentősen nőtt az acél ára Európában. A méretgazdaságosság romlásával és az egységköltségek emelkedésével az európai gyárak versenyképessége visszaesett, amely következtében a gyártási kapacitás jelentős részét harmadik országokba helyezték át (ebből különösen az ázsiai gyárak profitáltak).

               11.Eddig 14 EGAA-kérelmet nyújtottak be a „Gép, gépi berendezés gyártása” ágazathoz kapcsolódóan, melyek közül 8 a kereskedelem globalizációjához, 6 pedig a globális pénzügyi és gazdasági válsághoz kapcsolódik.

               3.2.6.Az elbocsátásokhoz és az önálló vállalkozók tevékenységének megszűnéséhez vezető események

               12.Az elbocsátások az vezetett, hogy a Caterpillar Belgium S.A. 2013. február 23-án bejelentette, hogy csoportos létszám-leépítési eljárást kezdeményez gosselies-i gyárában. A vállalatnál korábban végrehajtott elbocsátások következtében benyújtott első EGAA-kérelem a 1399 munkavállaló nagy részét érinti. A jelenlegi javaslat a megmaradt 169 munkásra vonatkozik.  A Caterpillar Belgium S.A. vezetőfülkéket gyártó legjelentősebb beszállítójának, a Carwall S.A. vállalatnak is vissza kellett fognia termelését a – főként a Caterpillar megrendeléseinek visszaeséséből adódó – csökkenő kereslet miatt. A javaslat által érintett harmadik vállalkozás, a Doosan S.A., exkavátorokat gyárt. Mivel csökkent Európában a kereslet a vállalat termékei iránt, bezárták a frameries-i gyárat, és a továbbiakban  a Dél-Koreában található termelőhelyei látják el áruval az európai piacot.

               3.2.7.Az elbocsátások várható hatása a helyi, a regionális és az országos gazdaságra és foglalkoztatásra

               13.Az elbocsátások várhatóan súlyos hatást gyakorolnak majd a foglalkoztatottságra, valamint a helyi és regionális gazdaságra. Hainaut-ban nehéz a munkaerő-piaci helyzet, mivel a foglalkoztatási ráta 52,7 % (az országos átlagnál 9,2 százalékponttal alacsonyabb), a munkanélküliségi ráta pedig 14,5 % (az országos átlagnál 5,9 százalékponttal magasabb
                  7
               ).  Különösen a feldolgozóipar küzd komoly problémákkal Hainaut-ban; 2007 és 2012 között csak Charleroi térségében 15,3 %-al esett vissza a foglalkoztatás az ágazatban. A helyzetet nehezítette az is, hogy a teljes feldolgozóipar csökkentette a termelést Vallóniában, emellett 2013-ban 1236, 2014-ben pedig 1878 munkahely szűnt meg. Az állami foglalkoztatási szolgálat adatai szerint a térségben 2012 óta jelentősen, mintegy 13 %-kal csökkent a betölthető álláshelyek száma. Hainaut régió munkaerőpiacát emellett nagyarányú képzetlen munkaerő jellemzi (az álláskeresők kicsivel több mint fele nem rendelkezik középfokú képesítéssel). A termelés mértékének a teljes feldolgozóiparon belüli csökkentése megnehezíti, hogy a kérelem célcsoportjába tartozók hasonló munkahelyet találjanak, ezért feltétlenül szükség lesz továbbképzési erőfeszítésekre.

               3.2.8.A kérelem elfogadhatóságát indokoló kivételes körülmények bemutatása

               14.Belgium szerint annak ellenére, hogy a kilenchónapos referencia-időszakban 500-nál kevesebb elbocsátásra került sor, a foglalkoztatottságra, valamint a helyi, regionális vagy nemzeti gazdaságra gyakorolt súlyos hatás miatt fennálló kivételes körülményekre tekintettel a kérelem hasonlít az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint benyújtott kérelmekhez. Az e kérelemben érintett egyik vállalat, a Carterpillar Belgium S.A. korábban elbocsátott munkatársaira egy jelenleg végrhehajtási fázisban lévő korábbi kérelem vonatkozik (EGF/2014/011 BE/Caterpillar). A mostani kérelem a Caterpillar Belgium S.A. vállalatnál végrehajtott csoportos létszámcsökkentéshez kapcsolódó első kérelem folytatásaként is tekinthető, mivel a két kérelem ugyanazon csoportos létszámcsökkentési eljárás két különböző szakaszára vonatkozik.  A kérelemben szereplő három vállalat fontos szereplőnek számít az építőipari motorok gyártása terén a régióban, mivel a területen dolgozók 72 %-át foglalkoztatja. Ráadásul az érintett régióban a munkaerő 12,3 %-a a feldolgozóiparban tevékenykedik, amelyben 8 százalékponttal csökkent a foglalkoztatottság 2007 óta. Az ügy kivételes körülményeit a régióban tapasztalható kedvezőtlen munkaerő-piaci helyzetre vonatkozó adatok is igazolták, amely helyzetet az átlagosnál alacsonyabb foglalkoztatási ráta, a képzetlen munkaerő magas aránya, illetve a hosszú távú munkanélküliség magas szintje (39% Hainaut-ban) jellemez.

               3.3.A megcélzott kedvezményezettek és a javasolt intézkedések

               3.3.1.A megcélzott kedvezményezettek

               15.Az intézkedésekben várhatóan részt vevő elbocsátott munkavállalók becsült száma 488. E munkavállalók adatai nemek, állampolgárság és életkor szerinti bontásban:

                        Kategória

                        A megcélzott kedvezményezettek száma

                        Nem:

                        Férfiak:

                        460

                        (94,3 %)

                        Nők:

                        28

                        (5,7 %)

                        Állampolgárság:

                        Uniós polgárok:

                        485

                        (99,4 %)

                        Nem uniós polgárok:

                        3

                        (0,6 %)

                        Korcsoport:

                        15 és 24 év közöttiek:

                        29

                        (5,9 %)

                        25 és 29 év közöttiek:

                        33

                        (6,8 %)

                        30 és 54 év közöttiek:

                        251

                        (51,4 %)

                        55 és 64 év közöttiek:

                        175

                        (35,9 %)

                        64 év felettiek:

                        0

                        (0,0 %)

               16.Belgium továbbá az EGAA-ból társfinanszírozott, személyre szabott szolgáltatásokat fog nyújtani 300, az Hainaut régióban élő, olyan nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatal (NEET-fiatal) számára, akik a kérelem benyújtásának időpontjában 25 év alattiak voltak, tekintve, hogy a 15. pontban említett elbocsátások közül 488-re az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés alapján támogatható NUTS 2. szintű régióban (Hainaut – B32) kerül sor.

               17.Az intézkedésekben várhatóan részt vevő megcélzott kedvezményezettek becsült száma a NEET-fiatalokkal együtt tehát 788.

               3.3.2.A javasolt intézkedések támogathatósága

               18.Az elbocsátott munkavállalóknak és a NEET-fiataloknak nyújtott, személyre szabott szolgáltatások az alábbiakat foglalják magukban:

               –Segítségnyújtás/tanácsadás/integráció. Ezek a szolgáltatások az újrafoglalkoztatási egységek szokásos tevékenységeire épülnek. A szolgáltatásokat a korábbi munkavállalók képviseleti szervezeteivel partnerségben a FOREM
                  8
                szakszemélyzetének egy csoportja biztosítja, hogy ösztönözze a résztvevőket az intézkedések igénybevételére, és hogy segítséget nyújtson számukra a közigazgatási eljárásokban. A munkavállalók közötti kapcsolatteremtés elősegítése érdekében a szolgáltatásokat az összes elbocsátott munkavállaló számára együttesen biztosítják az erre a célra kijelölt helyszíneken. A szolgáltatások a tevékenységek három típusára terjednek ki: i. csoportos tájékoztatás az álláskeresési technikákról (önéletrajz és pályázati levél írása, internetes források használata stb.), ii. egyéni interjúk egy FOREM-tanácsadóval (készségek felmérése, karrierútvonal, képzési útmutatás stb.); iii. ingyenes és nyílt hozzáférés az álláskeresési eszközökhöz (internetkapcsolattal rendelkező informatikai eszközök, telefon, célzott háttéranyagok stb.).

               –A munkakeresés elősegítése: A FOREM olyan specifikus tevékenységeket fog végezni, amelyekkel segítséget nyújt az álláskereséshez, és elhárítja az újrafoglalkoztatás folyamatát gátló akadályokat. Ez magában foglalja az elbocsátott munkavállalók és a potenciális munkaadók közötti megbeszéléseket (munkaközvetítés), a vállalatlátogatásokat, a munkaügyi szakemberekkel való találkozást az interjúkra való felkészülés érdekében, és a tapasztalatok cseréjét más olyan munkavállalókkal, akik már átképezték magukat, vagy akik már találtak állást a csoportos elbocsátást követően.

               –Integrált képzés: A FOREM, a Centres de competences vagy az IFAPME
                  9
                több szakirányú tanfolyamot is szervez. Első lépésként a FOREM munkatársai segítenek az egyes résztvevőknek a munkával kapcsolatos céljaik meghatározásában, és a megfelelő képzési modul felé irányítják őket. Az egyes képzési modulok végén értékelik és dokumentálják az új készségeket. A képzés típusa és a képzettség függvényében a résztvevők hivatalos képesítést (vagyis a képzettségről szóló tanúsítványt), részvételt igazoló tanúsítványt (olyan képzettség vagy szakmák esetében, amelyeknél nem létezik hivatalos tanúsítás) vagy a készségekről szóló igazolást (olyan készségek és képzettség esetében, amelyeket a formális képzések keretein kívül szereztek) kapnak.

               –Vállalkozás létrehozásához nyújtott támogatás: A saját vállalkozásuk beindítását tervező munkavállalók útmutatást és támogatást kapnak az eljárás egészében. Ez a támogatás két fő tevékenységet ölel fel: i. csoportos tájékoztatás, melynek célja felhívni a figyelmet a vállalkozásalapítási lehetőségekre, valamint tájékoztatást adni a jogi szempontokról és a vállalkozásalapítást támogató intézkedésekről; ii. egyéni megbeszélések az érdekelt munkavállalókkal, melyek célja áttekinteni a terveiket és összeismertetni őket a vállalkozástámogató szervezetekkel és szolgáltatókkal.

               –A kollektív projektek támogatása: Azok a munkavállalók, akik csoportosan „szociális vállalkozás” alapítását tervezik, útmutatást és támogatást kapnak egy erre szakosodott tanácsadó cégtől, illetve az újrafoglalkoztatási egységtől. Ez a támogatás a vállalkozásalapításról és alapvető vezetői készségekről szóló tájékoztató és figyelemfelkeltő előadásokat, valamint a társaság létrehozásával (pl. az üzleti terv kidolgozásával, az alapszabály elkészítésével, marketinggel stb.) kapcsolatos tanácsadást foglal magában. Egy támogatási bizottság, amely a munkáltatói szervezetek, a szakszervezetek és a FOREM képviselőit tömöríti, elbírálja a kérelmeket, és határoz a vissza nem térítendő támogatás odaítéléséről. A projektben részt vevő valamennyi munkavállaló 5 000 EUR összegű támogatásban részesülhet (és a részt vevő munkavállalók egyesíthetik pénzeszközeiket). A vissza nem térítendő támogatásokat berendezések, áruk, reklám, tanácsadás, képzés stb. beszerzésére lehet fordítani. A támogatásokat a tanácsadó kezeli, aki a kiadások felhasználásáról beszámol a FOREM-nek (számlák és igazoló dokumentumok).

               –Juttatások: A munkavállalók álláskeresési és képzési juttatásban is részesülnek.

               A NEET-fiataloknak nyújtandó, személyre szabott szolgáltatások a fent leírtakhoz hasonló megközelítésen alapulnak, és az alábbiakat foglalják magukban:

               –Mobilizáció és útmutatás: A részletes profilalkotás lehetővé teszi a fiatalok számára, hogy közvetlenül továbbtanuljanak/továbbképzésben vegyenek részt, vagy hogy az önbizalmat építő és az érdeklődési köröket feltáró egyedi bevezető képzéseket vegyenek igénybe.

               –Képzés: A FOREM, a Centres de competences vagy az IFAPME több szakirányú tanfolyamot is szervez.

               –Személyre szabott továbbképzés: Az ezen intézkedést igénybe vevő minden NEET-fiatal számára személyre szabott továbbképzési útvonalat dolgoznak ki.

               –Juttatások: A munkavállalók képzési és mobilitási juttatásban is részesülnek.

               19.Az itt leírt javasolt intézkedések az EGAA-rendelet 7. cikkében meghatározott támogatható tevékenységek közé sorolható aktív munkaerő-piaci intézkedéseknek minősülnek. Ezek a tevékenységek nem helyettesítik a passzív szociális védelmi intézkedéseket.

               20.A belga hatóságok megadták a szükséges információkat a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében az érintett vállalat számára kötelező intézkedésekről. Megerősítették, hogy az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás nem helyettesíti ezeket az intézkedéseket.

               3.3.3.Becsült költségvetés

               21.A költségek teljes becsült összege 3 040 069 EUR, amely a személyre szabott szolgáltatásokra fordított 2 972 669 EUR-t, továbbá az előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint ellenőrzési és jelentéstételi tevékenységekre szánt 67 400 EUR összegű kiadásokat foglalja magában.

               22.Az EGAA-ból igényelt teljes pénzügyi hozzájárulás összege 1 824 041 EUR (az összköltségek 60 %-a).

                        Intézkedések

                        A résztvevők becsült száma

                        Az egy résztvevőre első becsült költség (EUR
                           10
                        )

                        Becsült összköltség (EUR)

                        Személyre szabott szolgáltatások (az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) és c) pontja szerinti intézkedések)

                         Újrafoglalkoztatás (Reconversion):

                        Segítségnyújtás / tanácsadás / integráció (Accompagnement/Orientation/Insertion)

                        488

                        2 849

                        1 390 089

                        A munkakeresés elősegítése (Dynamisation de la recherche d'emploi)

                        200

                        163

                        32 500

                         Képzés (Formation)

                        Integrált képzés (Formations intégrées)

                        200

                        594

                        118 850

                        Vállalkozói tevékenység elősegítése (Aide à la creation d'emploi)

                        Vállalkozás létrehozásához nyújtott támogatás (Autocreation d'emploi individuelle)

                        300

                        117

                        35 000

                         A kollektív projektekre vonatkozó tájékoztatás (Sensibilisation aux projets collectifs)

                        300

                        160

                        47 868

                         Kollektív projektek létrehozásához nyújtott támogatás (Bourses de création de projets collectifs)

                        10

                        5 000

                        50 000

                         NEET-fiatalok: Mobilizáció és tanácsadás (Mobilisation/accompagnement)

                        300

                        3 350

                        1 004 896

                        NEET-fiatalok: Integrált képzés (Formations intégrées)

                        100

                        850

                        85 000

                        NEET-fiatalok: Személyre szabott továbbképzés (Remédiation et mise à niveau)

                        50

                        1 300

                        65 000

                        Részösszeg (a):

                        A személyre szabott szolgáltatáscsomag százalékaránya:

                        –

                        2 829 203

                        (95,17 %)

                        Juttatások és ösztönzők (az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti intézkedések)

                         Álláskeresési támogatás (Allocations de recherche d'emploi)

                        488

                        153

                        74 844

                         Képzési támogatás (Allocations de formation)

                        200

                        62

                        12 372

                         NEET-fiatalok: Álláskeresési támogatás (Allocations de recherche d'emploi)

                        150

                        125

                        18 750

                         NEET-fiatalok: Mobilitási támogatás (allocations de mobilité)

                        150

                        125

                        18 750

                         NEET-fiatalok: Képzési támogatás (Allocations de formation)

                        100

                        125

                        12 500

                         Személyre szabott továbbképzési támogatás (Allocations remédiation)

                        50

                        125

                        6 250

                        Részösszeg (b):

                        A személyre szabott szolgáltatáscsomag százalékaránya:

                        –

                        143 466

                        (4,83 %)

                         Az EGAA-rendelet 7. cikkének (4) bekezdése szerinti intézkedések

                        1. Előkészítő tevékenységek

                        –

                        1 500

                        2 Irányítás

                        –

                        8 000

                        3 Tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos tevékenység

                        –

                        45 000

                        4 Ellenőrzés és jelentéstétel

                        –

                        12 900

                        Részösszeg (c):

                        Százalékarány az összköltséghez képest:

                        –

                        67 400

                        (2,22 %)

                        Költségek összesen (a + b + c):

                        –

                        3 040 069

                        EGAA-hozzájárulás (az összköltségek 60 %-a)

                        –

                        1 824 041

               23.A fenti táblázatban az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelő intézkedésként meghatározott intézkedések költsége nem haladja meg a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja összköltségének 35 %-át. Belgium megerősítette, hogy ezen intézkedések a munkakereső vagy képzési tevékenységekben részt vevő megcélzott kedvezményezettek tevékeny részvételétől függnek.

               24.Belgium megerősítette, hogy az önálló vállalkozáshoz, vállalkozásalapításhoz, valamint a vállalkozás alkalmazottak által történő átvételéhez kapcsolódó beruházás költsége kedvezményezettenként nem haladja meg a 15 000 EUR-t.

               3.3.4.A kiadások támogathatóságának időszaka

               25.Belgium 2015. január 1-jén kezdte meg a személyre szabott szolgáltatások nyújtását a megcélzott kedvezményezettek részére. A (22) bekezdésben hivatkozott intézkedésekkel kapcsolatos kiadásokhoz ezért 2015. január 1-től 2017. december 17-ig nyújtható pénzügyi támogatás az EGAA-ból, kivéve a két évig vagy annál tovább tartó oktatási vagy képzési programok költségeit, amelyekre 2018. június 17-ig nyújtható pénzügyi támogatás.

               26.Belgium számára 2015. január 1-jén merült fel először az EGAA végrehajtásához kapcsolódó igazgatási kiadás. Az előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint ellenőrzési és jelentéstételi tevékenységekre fordított kiadások ezért 2015. január 1. és 2018. június 17. között támogathatók az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulásból.

               3.3.5.A nemzeti vagy uniós forrásokból finanszírozott intézkedéseket kiegészítő jelleg

               27.A tagállami előfinanszírozás vagy társfinanszírozás forrása a FOREM (Vallónia Állami Foglalkoztatási Szolgálta) és Vallónia régiója.

               28.Belgium megerősítette, hogy a fentiekben ismertetett, az EGAA-ból nyújtott pénzügyi hozzájárulásban részesülő intézkedések nem részesülnek pénzügyi támogatásban egyéb uniós pénzügyi eszközökből.

               3.3.6.A megcélzott kedvezményezettekkel vagy képviselőikkel, a szociális partnerekkel, illetve a helyi és regionális hatóságokkal folytatott konzultáció során követett eljárások

               29.Belgium jelezte, hogy a személyre szabott szolgáltatások koordinált csomagját valamennyi érdekelttel, köztük a szociális partnerekkel, a vállalkozásokkal és az állami foglalkoztatási szolgálatokkal egyeztetve dolgozták ki. Ezek az érdekeltek egy irányítóbizottságon keresztül fokozott figyelemmel kísérik a javasolt intézkedések végrehajtását.

               3.4.Irányítási és ellenőrzési rendszerek

               30.A kérelem tartalmazza az irányítási és ellenőrzési rendszer leírását, amely meghatározza az érintett szervek felelősségi körét. Belgium értesítette a Bizottságot, hogy a pénzügyi hozzájárulás irányítását és ellenőrzését ugyanazok a szervek fogják végezni, mint amelyek az Európai Szociális Alapért (ESZA) felelősek.

               3.5.Az érintett tagállam vállalásai

               31.Belgium minden szükséges biztosítékot megadott az alábbiak tekintetében:

               –a javasolt intézkedésekhez való hozzáférés és azok megvalósítása során tiszteletben tartják az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség elvét;

               –a nemzeti és uniós jogszabályokban a csoportos létszámcsökkentések vonatkozásában előírt követelményeknek eleget tettek;

               –az elbocsátó vállalatok, amelyek a leépítések után folytatták a tevékenységüket, eleget tettek az elbocsátásokra vonatkozó jogi kötelezettségeiknek és a munkavállalóikkal szemben is ennek megfelelően jártak el;

               –a javasolt intézkedések nem részesülnek egyéb uniós alapok vagy pénzügyi eszközök pénzügyi támogatásában, és megtették a szükséges intézkedéseket a kettős finanszírozás megelőzésére;

               –a javasolt intézkedések kiegészítik a strukturális alapok által finanszírozott intézkedéseket;

               –az EGAA-ból nyújtott pénzügyi hozzájárulás megfelel az állami támogatásra vonatkozó uniós eljárási és anyagi szabályoknak.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               4.1.Javasolt költségvetés

               32.Az EGAA éves maximális összege (2011-es árakon számítva) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  11
                12. cikkében meghatározottaknak megfelelően 150 millió EUR.

               33.Miután megvizsgálta a kérelmet az EGAA-rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek szempontjából, valamint figyelembe vette a megcélzott kedvezményezettek számát, a javasolt intézkedéseket és a becsült költségeket, a Bizottság azt javasolja, hogy a javasolt intézkedések összköltségének 60 %-át kitevő 1 824 041 EUR összeget folyósítsanak az EGAA-ból a kérelemben igényelt pénzügyi hozzájárulás biztosítása érdekében.

               34.Az EGAA igénybevételére vonatkozó javasolt határozatot az Európai Parlament és a Tanács közösen hozza meg, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás
                  12
                13. pontja értelmében.

               4.2.Kapcsolódó jogi aktusok

               35.A Bizottság az EGAA igénybevételéről szóló határozatra irányuló javaslatának benyújtásával egyidejűleg javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak 1 824 041 EUR összegnek az érintett költségvetési sorba történő átcsoportosításra.

               36.A Bizottság az EGAA igénybevételéről szóló határozatra irányuló javaslatával egyidejűleg végrehajtási jogi aktus formájában egy pénzügyi hozzájárulásról szóló határozatot is elfogad, amely abban az időpontban lép hatályba, amikor az Európai Parlament és a Tanács elfogadja az EGAA igénybevételéről szóló határozatjavaslatot.

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről (Belgium kérelme: EGF/2015/012 BE/Hainaut Machinery)

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet
                  13
                hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 15. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra
                  14
                és különösen annak 13. pontjára,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) azzal a céllal jött létre, hogy támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások, vagy az 546/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben említett globális pénzügyi és gazdasági válság elhúzódása, vagy egy újabb globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak vagy tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozóknak, és segítse őket a munkaerőpiacra való újbóli beilleszkedésben.

               (2)Az EGAA éves maximális összege (2011-es árakon számítva) az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  15
                12. cikkében meghatározottaknak megfelelően 150 millió EUR.

               (3)2015. december 17-én Belgium EGF/2015/012 BE/Hainaut Machinery referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt a NACE Revision 2. rendszer szerinti 28. ágazatban (Gép, gépi berendezés gyártása) a belgiumi Hainaut (BE32) NUTS 2 szintű régióban történt elbocsátásokat követően.  A kérelmet Belgium az 1309/2013/EU rendelet 8. cikke (3) bekezdésének megfelelően további információkkal egészítette ki. A kérelem eleget tesz az 1309/2013/EU rendelet 13. cikkében az EGAA-ból folyósított pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek.

               (4)Belgium úgy határozott, hogy az 1309/2013/EU rendelet 6. cikkének (2) bekezdése szerinti, az EGAA által társfinanszírozott, személyre szabott szolgáltatásokat a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő 300 fiatal (NEET-fiatalok) számára is biztosítja.

               (5)Az 1309/2013/EU rendelet 4. cikkének (2) bekezdésével összhangban Belgium kérelme elfogadhatónak tekinthető, mivel az elbocsátások súlyos hatással járnak a foglalkoztatottságra, továbbá a helyi, regionális és nemzeti gazdaságra nézve.

               (6)Az EGAA-t ezért igénybe kell venni a Belgium által benyújtott kérelem alapján nyújtandó, 1 824 041 EUR összegű pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében.

               (7)Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéhez szükséges idő minimálisra csökkentése érdekében ezt a határozatot az elfogadása napjától kell alkalmazni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének keretein belül az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból  1 824 041 EUR összeg igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában.

               2. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba. Ezt a határozatot [az elfogadás dátuma]*-tól/-től kell alkalmazni.

                  16Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

                     (1)
                  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

                     (2)
                  Az EGAA-rendelet 3. cikke értelmében.

                     (3)
                  A Bizottság 2012. november 8-i 1046/2012/EU rendelete az új regionális bontásra vonatkozó idősorok továbbítása tekintetében a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 310., 2012.11.9., 34. o.).

                     (4)
                  HL L 393., 2006.12.30., 1. o.

                     (5)
                  Az 1309/2013/EU rendelet 7. cikkének (4) bekezdése alapján.

                     (6)
                  OFF-Highway Research, Annual Review and a Forecast to 2014, April 2010

                     (7)
                  SPF Economie, Classes moyennes et Energie, Enquête sur les forces de travail, 2015

                     (8)
                  Vallónia Állami Foglalkoztatási Szolgálata.

                     (9)
                  Az IFAPME („Institut wallon de Formation en Alternance et des indépendants et Petites et Moyennes Entreprises”) állami oktatási intézmény, amely munkával kapcsolatos duális képzéseket nyújt tanulószerződéses gyakorlati képzések és a kkv-k vezetői számára nyújtott szakirányú képzések formájában.

                     (10)
                  Közelítőleges összegek a résztvevők száma és az összköltség alapján

                     (11)
                  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

                     (12)
                  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (13)
                  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

                     (14)
                  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (15)
                  A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

                     (16)
                    A dátumot a Parlament illeszti be a határozatnak a Hivatalos Lapban való közzétételét megelőzően.