Fontos jogi nyilatkozat

|

52005PC0689

Javaslat a Tanács rendelete az Európai Közösségnek az ipari minták nemzetközi lajstromozásáról szóló Hágai Megállapodás Genfi Szövegéhez való csatlakozásának hatálybalépése érdekében a 6/2002/EK és 40/94/EK rendelet módosításáról {SEC(2005)1749}  /* COM/2005/0689 végleges - CNS 2005/0274 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 22.12.2005COM(2005)689 végleges2005/0274(CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEaz Európai Közösségnek az ipari minták nemzetközi lajstromozásáról szóló Hágai Megállapodás Genfi Szövegéhez való csatlakozásának hatálybalépése érdekében a 6/2002/EK és 40/94/EK rendelet módosításáról {SEC(2005)1749}(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁS1. Bevezetés2001. december 12-én a Tanács elfogadta a közösségi formatervezési mintáról szóló, 6/2002/EK rendeletet (a továbbiakban: „a közösségi formatervezési mintáról szóló rendelet”).[1]A közösségi formatervezési mintáról szóló rendelet létrehozza a közösségi formatervezési minták rendszerét, ami a Közösség teljes területén egységes hatállyal biztosítja a formatervezésiminta-oltalom megszerzését. A rendelet értelmében a formatervezési minta oltalomban részesülhet lajstromozás nélkül oltalomban részesülő közösségi formatervezési mintaként, ha az a rendeletben előírt módon jutott nyilvánosságra, vagy lajstromozás alapján oltalomban részesülő közösségi formatervezési mintaként, ha azt a rendeletben előírt eljárás szerint lajstromozták.A közösségi formatervezési mintáról szóló rendelet a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalt (védjegyek és formatervezési minták) – a továbbiakban: „a Hivatal”[2] – bízza meg a közösségi formatervezési minták igazgatásával. 2003. január 1-jén a Hivatal lehetővé tette a közösségi formatervezési minták lajstromozására irányuló bejelentések benyújtását; a benyújtás első lehetséges időpontja 2003. április 1. volt.2003. december 23-án hatályba lépett a Hágai Megállapodásnak az ipari minták nemzetközi lajstromozásáról szóló, 1999. július 2-án Genfben elfogadott 1999. évi szövege (a továbbiakban: „a Genfi Szöveg”). A Genfi Szöveg egyetlen nemzetközi lajstromozással teszi lehetővé a tervezők számára a formatervezésiminta-oltalom számos országban történő megszerzését. Így a Genfi Szöveg értelmében a Szellemi Tulajdon Világszervezete (WIPO) Nemzetközi Irodájánál benyújtott, egyetlen nemzetközi bejelentés a bejelentések egész sora helyébe lép, amelyeket máskülönben különböző nemzeti vagy regionális irodáknál kellett volna megtenni.A Genfi Szöveg egyik legfőbb újítása az, hogy a Genfi Szöveg szerződő felévé válhatnak azok a kormányközi szervezetek, amelyek regionális hivatalai formatervezésiminta-oltalom nyújtására jogosultak a szervezet alapítószerződése szerinti egész területre kiterjedő hatállyal. Ezt az újítást azzal a kifejezett szándékkal vezették be a Genfi Szövegbe, hogy lehetővé tegyék a Közösség számára, hogy csatlakozzon a nemzetközi lajstromozási rendszerhez a formatervezési minták közösségi rendszerének hatálybalépése után.A Közösségnek a Genfi Szöveghez történő csatlakozásának előkészítése érdekében a Bizottság két javaslatot dolgozott ki, amelyeket együtt nyújtott be a Tanácsnak. Az első bizottsági javaslat a Közösségnek a Genfi Szöveghez történő csatlakozásával kapcsolatos.[3]Ez a második javaslat tartalmazza a Közösségnek a Genfi Szöveghez történő csatlakozása hatálybalépéséhez szükséges intézkedéseket.2. A bizottsági javaslat felépítéseJavasolják, hogy a Közösségnek a Genfi Szöveghez történő csatlakozását hatályba léptető intézkedések a meglévő rendelkezések módosításával és egy új, „A formatervezési minták nemzetközi lajstromozásáról” szóló XII. cím hozzáadásával épüljenek be a rendeletbe.[4]Elviekben a Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozásokra alkalmazandó anyagi jogi rendelkezések a közösségi formatervezési mintákra vonatkozó rendelkezésekkel azonosak.Így mind az Európai Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozásoknak, mind pedig a közösségi formatervezési mintáknak a formatervezési mintákra vonatkozó ugyanazon jogszabályok alá kell tartozniuk (II. cím), mindkettő lehet tulajdonjog tárgya (III. cím), képezheti megsemmisítési nyilatkozatra irányuló kérelem tárgyát (VI. cím), a megsemmisítési osztály határozata ellen fellebbezésnek van helye (VII. cím), és a közösségi formatervezésiminta-oltalommal összefüggő jogvitákban a joghatóságnak és az eljárásnak meg kell egyeznie az Európai Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozások és a közösségi formatervezési minták esetében is (IX. cím).Ezen okok miatt az új XIa. cím számos kereszthivatkozást tartalmaz a rendelet más cikkeire.Az új címnek a rendeletbe történő felvétele megkönnyíti az Európai Közösség egész területe tekintetében oltalom alatt álló formatervezési mintára alkalmazandó rendelkezésekhez történő hozzáférést, akár a formatervezési mintának közösségi formatervezési mintaként történő lajstromozásán, akár az Európai Közösséget a Genfi Szöveg értelmében megjelölő formatervezési minta nemzetközi lajstromozásán keresztül.A javasolt szerkezettel a 2245/2002/EK[5], a 2246/2002/EK[6] és a 216/96/EK bizottsági rendeletben[7] megállapítottakhoz hasonló végrehajtási intézkedéseket elvileg értelemszerűen kell alkalmazni. A Bizottság adott esetben – például az e javaslat 106e. cikkében említett elutasítási okok vizsgálata tekintetében – azokat módosítani fogja.3. A Genfi SzövegA Genfi Szöveg az ipari minták nemzetközi lajstromozásáról szóló Hágai Megállapodáson alapuló hágai rendszer részét képezi. E megállapodást három különböző szöveg alkotja: az 1934-es Londoni Szöveg, az 1960-as Hágai Szöveg és az 1999-es Genfi Szöveg. A három szöveg független, és anyagi rendelkezéseik tekintetében egymás mellett léteznek. A szerződő felek határozhatnak úgy, hogy csupán egynek, kettőnek, vagy mindhárom szövegnek a szerződő feleivé válnak. A szerződő felek automatikusan a Hágai Unió tagjaivá válnak, amely jelenleg 42 szerződő állammal rendelkezik, amelyek közül 12 az EU tagállama. [8]A formatervezési minták nemzetközi lajstromozási rendszere az egyszerűség és a gazdaságosság iránti igény miatt alakult ki. Ténylegesen lehetővé teszi a formatervezési minták különböző szerződő államokból származó jogosultjai számára, hogy minimális alaki követelmények és költségek mellett szerezzenek formatervezési mintájuk számára oltalmat.A nemzetközi bejelentés – az egyetlen díj megfizetésekor – egy nyelven tölthető ki (angolul vagy franciául). A bejelentőnek meg kell jelölnie azokat a szerződő államokat, amelyekben oltalmat kér. A nemzetközi bejelentést rendesen közvetlenül a Nemzetközi Irodának küldik. A Nemzetközi Iroda a kézhezvételkor ellenőrzi, hogy a nemzetközi bejelentés megfelel-e az előírt alaki követelményeknek, majd ezután az International Designs Bulletin -ben (a WIPO internetes honlapján) közzéteszi a bejelentést, azaz lajstromozást. A közzétételt követően minden egyes nemzeti irodának – az esetlegesen saját jogszabályai által előírt érdemi vizsgálat lefolytatása érdekében – azonosítania kell azokat a nemzetközi lajstromozásokat, amelyekben megjelölték őket.Az oltalom bármilyen anyagi jogi aspektusa (beleértve különösen az egyes irodák által elvégzett érdemi vizsgálatot, az oltalmi feltételek értékelését, és az adott oltalom hatályát) ennélfogva teljesen az egyes megjelölt szerződő felek jogszabályai alá tartozik.A vizsgálat eredményeként a Hivatal értesítheti a Nemzetközi Irodát az oltalom területén történő elutasításáról. Ennek ellenére a nemzetközi lajstromozás nem utasítható el az alaki követelmények be nem tartása miatt. A Nemzetközi Iroda által elvégzett vizsgálatot követően úgy kell tekinteni, hogy az ilyen követelmények már teljesültek.Amint a nemzetközi lajstromozást elfogadták, az valamennyi megjelölt országban ugyanolyan hatállyal rendelkezik, mintha a formatervezési mintát közvetlenül ott helyezték volna letétbe. A nemzetközi lajstromozás ennélfogva az oltalom hatálya és a végrehajtás tekintetében egyenértékű a nemzeti joggal. A nemzetközi lajstromozás ugyanakkor megkönnyíti az oltalom fenntartását: egyetlen megújítandó bejelentés van és egy egyszerű eljárás a változások (pl. a jogosult személye vagy a cím) bejegyzésére.A Genfi Szöveg 1999-ben történt elfogadása kettős célt szolgált, nevezetesen:-  a hágai rendszer még vonzóbbá tételét a bejelentők számára, és a rendszer kiterjesztését új tagok részére; e célból az 1999. évi szöveg a formatervezési mintákra irányuló vizsgálati rendszereket kezelő országoknak (mint például az USA és Japán) a Hágai Unióhoz történő csatlakozása megkönnyítése érdekében számos jellegzetességet vezetett be a hágai rendszerbe;-  a nemzetközi lajstromozási rendszer és a regionális rendszerek közötti kapcsolat létrehozásának biztosítását annak előírásával, hogy a kormányközi szervezetek is a Szöveg szerződő feleivé válhatnak.A második célkitűzés megnyitja a kaput az Európai Közösségnek a hágai rendszerhez történő csatlakozása előtt. Az EU területét ekkor a Megállapodás alkalmazása céljából egyetlen országnak fogják tekinteni, a vonatkozó hazai jogszabályok pedig a közösségi formatervezési mintákról szóló szabályok. Az OHIM lesz az olyan nemzetközi bejelentések érdemi vizsgálatáért felelős hivatal, amelyekben a Közösséget jelölték meg.A Genfi Szöveg rendszere 2004. április 1-jén lépett teljesen működésbe. Ezen a napon a Genfi Szöveg és a Hágai Megállapodás értelmében megújított, a teljes eljárást egyszerűsítő közös szabályzat is hatályba lépett.A közösségi formatervezési minták rendszere és a Hágai Megállapodással létrehozott nemzetközi lajstromozási rendszer kiegészítik egymást. A közösségi formatervezési minták rendszere a formatervezési mintáknak az Európai Unió teljes területére kiterjedő, teljes és egységesített regionális lajstromozási rendszerét írja elő. A Hágai Megállapodás a megjelölt szerződő felek területén a formatervezésiminta-oltalom megszerzésére irányuló eljárásokat központosító szerződés.4. JogalapMivel az Európai Közösségnek a Hágai Megállapodáshoz történő csatlakozását hatályba léptető szabályok a rendeleten belüli új és különálló cím felvételével, valamint a rendelet meglévő rendelkezéseinek módosításával épülnek be a rendeletbe, e javaslat jogalapjának meg kell egyeznie a rendelet jogalapjával, azaz a Szerződés 308. cikkével.5. A cikkek1. cikk (1) bekezdésAz 1. cikk (1) bekezdése a 25. cikk (1) bekezdésének d) pontját egészíti ki a következő szöveggel: „vagy az ipari minták nemzetközi lajstromozásáról szóló Hágai Megállapodás 1999. július 2-án Genfben elfogadott Genfi Szövege értelmében lajstromozott formatervezésiminta-oltalmi joggal (…) és amelynek hatálya a Közösségre terjed ki, vagy egy ilyen jog iránti kérelemmel”, a megsemmisítés olyan indokaként, amelyre egy rendelkezésre álló egyéb korábbi jogként lehet hivatkozni. Egy ilyen kiegészítés annak egyértelművé tétele érdekében szükséges, hogy egy nemzetközi bejelentés vagy lajstromozás ugyanolyan értékkel bír korábbi formatervezési mintaként, mint a formatervezési mintára vonatkozó nemzeti vagy közösségi jogszabályok szerinti formatervezésiminta-oltalmi jog.1. cikk (2) bekezdésAz Európai Közösségnek a Genfi Szöveghez történő csatlakozását hatályba léptető rendelkezések a formatervezési minták nemzetközi lajstromozására vonatkozó, új XIa. cím felvételével épülnek be a közösségi formatervezési mintákról szóló rendeletbe.1. szakasz – Általános rendelkezések106a. cikk (A rendelkezések alkalmazása)A rendelet módosításáról szóló e javaslat 106a. cikke főszabályként előírja, hogy elvben a közösségi formatervezési mintáról szóló 6/2002/EK tanácsi rendeletet és az említett rendeletet végrehajtó rendeleteket kell alkalmazni a Genfi Szöveg szerinti, a Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozásokra.Ezen túlmenően egyértelművé tették, hogy a nemzetközi lajstrom lép majd a Hivatal által fenntartott lajstrom helyébe az Európai Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozások esetén. Az Európai Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozással kapcsolatos, a Nemzetközi Lajstromba tett bármilyen bejegyzés ugyanolyan hatállyal bír, mintha azt a Hivatal által fenntartott lajstromba jegyezték volna be.Ugyanez vonatkozik a közzétételre: a Közösséget megjelölő nemzetközi bejelentéssel kapcsolatos minden közzétételt a Nemzetközi Iroda végez, és azok ugyanolyan hatállyal bírnak, mint a Hivatal közzétételei. Ezen túlmenően ugyanez vonatkozik a rendelet 98. cikke szerinti nyelvhasználati rendszerre.2. szakasz – Az Európai Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozások106b. cikk (A nemzetközi megjelölés benyújtására vonatkozó eljárás)A Genfi Szöveg 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint a nemzetközi bejelentés a bejelentő választása szerint benyújtható közvetlenül a Nemzetközi Irodához, vagy a bejelentő szerinti Szerződő Fél hivatalán keresztül. A Genfi Szöveg 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében azonban egy Szerződő Fél értesítést adhat arról, hogy hivatalán keresztül nemzetközi bejelentés nem nyújtható be.A hágai rendszer legtöbb előnye annak egyszerűségében rejlik, és a kézhezvevő hivatal elhelyezkedése kevéssé tűnik fontosnak a formatervezési minták bejelentése tekintetében. Az Európai Közösségnek ezért – a munka felesleges megkettőzésének elkerülése érdekében – ki kell zárnia a bejelentésnek a Hivatalon keresztül történő benyújtását. A WIPO-nál történő közvetlen benyújtást azért is kell előnyben részesíteni, hogy elkerülhető legyen az, hogy a bejelentők összetévesztik a közösségi formatervezési minták lajstromozására irányuló bejelentéseket és a nemzetközi lajstromozásokra irányuló bejelentéseket. Ezek összetévesztése a nemzetközi bejelentéssel kapcsolatos – minden esetben közvetlenül a Nemzetközi Irodának a benyújtás időpontjában fizetendő – alapdíj megfizetése esetén még problémásabb lenne. Ha a bejelentők a díjat tévesen az OHIM-nak fizetnék, e Hivatalnak vissza kellene térítenie a díjat. Fontos, hogy jelenleg a WIPO nem fogadja a nemzeti hivatalokon keresztül benyújtott bejelentéseket, még azon szerződő felek esetében sem, amelyek engedélyeznék az ilyen eljárást.Emiatt a Bizottság javasolja, hogy a Közösség csatlakozási okiratában nyilatkozzon arról, hogy hivatalán keresztül nemzetközi bejelentés nem nyújtható be. Ennek megfelelően a 106b. cikk előírja, hogy a Közösséget megjelölő, a Genfi Szöveg 4. cikkének (1) bekezdése szerinti nemzetközi bejelentéseket közvetlenül a Nemzetközi Irodánál kell benyújtani.106c. cikk (Megjelölési díjak)1.  A Genfi Szöveg 7. cikke úgy rendelkezik, hogy az előírt díjaknak tartalmazniuk kell a standard megjelölési díjat minden egyes megjelölt Szerződő Félre vonatkozóan. Ezen túlmenően bármely Szerződő Fél, amely kormányközi szervezet, nyilatkozhat arról, hogy minden egyes nemzetközi bejelentéssel kapcsolatban, amelyben megjelölték, és az ilyen nemzetközi bejelentésből származó bármely nemzetközi lajstromozás megújításával kapcsolatban az előírt megjelölési díj helyébe egyéni megjelölési díj lép, amelynek összegét a nyilatkozatban feltüntetik, és amely további nyilatkozatokkal módosítható. Ez az összeg azonban nem haladhatja meg azt az összeget, amelyre a nemzeti bejelentés és megújítás tekintetében az adott Szerződő Fél jogosult lenne, levonva az összegből a nemzetközi eljárásból származó megtakarításokat.2.  A Bizottság javasolja, hogy a Közösség csatlakozási okiratában nyilatkozzon arról, hogy a Genfi Szöveg 7. cikkének (1) bekezdésében említett, a bejelentéssel és a megújítással kapcsolatban előírt megjelölési díjak helyébe egyéni megjelölési díjak lépnek. Ezeket a díjakat a Nemzetközi Irodának kell megfizetni, és az OHIM Nemzetközi Irodájának kell átutalni.3.  A Bizottság továbbá javasolni fogja az OHIM-nak fizetendő díjakról szóló 2246/2002/EK rendelet módosítását, amelyben – az említett 7. cikk (2) bekezdésében és a közös végrehajtási rendelet 28. szabályában meghatározott követelményekkel összhangban – rögzíteni fogják az egyéni megjelölési díjak összegét.A106d. cikk (A Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozás hatálya)(1) bekezdésA közösségi formatervezési mintákról szóló rendelet 48. cikke értelmében ha a közösségi formatervezési minta lajstromozására irányuló bejelentés kielégíti az arra vonatkozó követelményeket, és azt a közösségi formatervezési mintákról szóló rendelet 47. cikke alapján nem utasítják el, a Hivatal a bejelentést a közösségi formatervezésiminta-oltalmi lajstromba lajstromozás alapján oltalomban részesülő közösségi formatervezési mintaként bejegyzi.A 47. cikk értelmében a lajstromozott közösségi formatervezési mintára irányuló kérelmet elutasítják, amennyiben a Hivatal a bejelentés elutasítására vonatkozó okot észlel, azaz amennyiben a formatervezési minta, amelyre az oltalmat igénylik, nem felel meg a 3. cikk a) pontjában foglalt meghatározásnak, vagy a közrendbe vagy a közerkölcsbe ütközik.A rendelet e javasolt módosításának 106d. cikkében szereplő rendelkezés biztosítja, hogy a Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozás oltalmának kezdete ugyanazoktól a feltételektől függjön, mint amelyek a lajstromozott közösségi formatervezési mintára vonatkoznak, azaz az Európai Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozás csak azt követően fejti ki a közösségi formatervezési mintára vonatkozó lajstromozás hatályát az Európai Közösség területén, hogy a Hivatal megvizsgálta a nemzetközi lajstromozást a bejelentés elutasítására vonatkozó okok tekintetében.(2) bekezdésA rendelet e javasolt módosítása 106d. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy amennyiben a Hivatal a Genfi Szöveg 12. cikkének (2) bekezdése értelmében nem utasítja el az Európai Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozás hatályát a területén, vagy amennyiben az ilyen elutasítást visszavonják, a nemzetközi lajstromozás hatálya a Genfi Szöveg 10. cikkének (2) bekezdése szerinti lajstromozásának időpontjával kezdődik, és hatálya ugyanaz, mint a lajstromozott közösségi formatervezési mintáé.(3) bekezdésBár nem szükséges az olyan nemzetközi lajstromozások újbóli közzététele, amelyek a Hivatal lajstromának nemzetközi lajstromában szerepelnek, a rendelet e javasolt módosítása 106d. cikkének (3) bekezdése arra kötelezi a Hivatalt, hogy nyújtson az Európai Közösséget kijelölő, a Genfi Szöveg szerinti lajstromozásokra vonatkozó információkat. Ez például hatékonyan megtehető lenne úgy, hogy az OHIM honlapján egy, a hágai rendszerhez kapcsolódó linket hoznak létre. A részletes szabályokat a végrehajtási rendeletben kell megállapítani.106e. cikk (Az elutasítás okai)(1) bekezdésA rendelet e javasolt módosításának 106e. cikkében felsorolt elutasítási okok megegyeznek a bejelentés elutasításának a 47. cikk (1) bekezdése szerinti okaival, biztosítva ezzel, hogy a Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozás tekintetében ugyanolyan vizsgálatot végeznek, mint a lajstromozott közösségi formatervezési minták bejelentései esetében.(2) bekezdésA rendelet e javasolt módosításának 106e. cikkében szereplő rendelkezés biztosítja egy, a Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozás jogosultja számára azt a jogot, hogy észrevételeket terjesszen elő vagy – a Genfi Szöveg 12. cikke (3) bekezdésének b) pontjával összhangban – az Európai Közösség tekintetében lemondjon a nemzetközi lajstromozásról.A 47. cikk (2) bekezdésében szereplő megfelelő rendelkezés ezen túlmenően előírja, hogy egy lajstromozott közösségi formatervezési minta bejelentője számára lehetőséget kell adni bejelentése módosítására. Ez a további lehetőség azonban nem vonatkozhat a nemzetközi lajstromozásra, mert az (1) bekezdés szerinti elutasítási okok csak a kérdéses formatervezési minta módosításával küszöbölhetők ki, míg a Genfi Szöveg nem rendelkezik a nemzetközi lajstromozással érintett formatervezési minta módosításáról a formatervezési mintának a Nemzetközi Lajstromba történő lajstromozását követően.A rendes eljárás a következő: a Hivatal hivatalból vizsgálatot végez az elutasítási okok esetleges megállapítására. Ha a Hivatal e vizsgálat végzése során elutasítási okot észlel, értesíti a Nemzetközi Irodát, közölve az elutasítás alapjául szolgáló okokat is. Ezt az értesítést a nemzetközi lajstromozás közzétételétől számított hat hónapon belül adják ki (a közös végrehajtási rendelet 18. szabályának 1. pontja). A Nemzetközi Iroda haladéktalanul továbbítja az elutasításról szóló értesítés másolatát a jogosultnak (a Genfi Szöveg 12. cikkének (3) bekezdése). A Hivatal által az értesítésben meghatározott határidőn belül a jogosult lemondhat a Közösség tekintetében a nemzetközi lajstromozásról vagy észrevételeket nyújthat be az elutasítás okainak kiküszöbölésére. Az elutasítás okainak vizsgálata során a jogosult és a Hivatal közvetlenül egymással kommunikálnak. Amennyiben a jogosult megszünteti az elutasítás okát (okait), a Hivatal visszavonja az elutasítást és ennek megfelelően értesíti a Nemzetközi Irodát.(3) bekezdésA 106e. cikk (3) bekezdése meghatározza, hogy az elutasítás okaira vonatkozó vizsgálat feltételeit a végrehajtási rendeletben állapítják meg.106f. cikk (A nemzetközi lajstromozás hatályának megsemmisítése)(1) bekezdésA rendelet e javasolt módosításának 106f. cikke a Genfi Szöveg 15. cikkének (1) bekezdését hajtja végre, amely lehetővé teszi a nemzetközi lajstromozás hatályának az Európai Közösség területére kiterjedő megsemmisítését.E rendelkezés biztosítja, hogy a nemzetközi lajstromozás hatályának az Európai Közösség területére kiterjedő megsemmisítésére ugyanazok a rendelkezések vonatkozzanak, mint a lajstromozott közösségi formatervezési mintára vonatkozó megsemmisítési kérelemre. Harmadik felek kérhetik a Közösségben a nemzetközi lajstromozás hatályának megsemmisítését akár a Hivatalhoz az 52. cikknek megfelelően benyújtott kérelemmel, akár a közösségi formatervezésiminta-oltalmi bíróság előtti viszontkeresettel a 81. cikk d) pontjának megfelelően.A hatály megsemmisítése iránti kérelemnek a Hivatalhoz történő benyújtására a VI. és VII. címet kell alkalmazni. A jogosult – a végrehajtási rendelet 31. cikke értelmében – különösen a megsemmisítésre vonatkozó kérelemhez észrevételeket nyújthat be. A megsemmisítési osztály végső határozata ellen fellebbezésnek van helye (a közösségi formatervezési mintáról szóló rendelet 55. cikkének (1) bekezdése).E tekintetben a Genfi Szöveg 15. cikkének (1) bekezdését vették figyelembe. Ez a rendelkezés előírja, hogy a nemzetközi lajstromozás hatályának megsemmisítését nem mondhatják ki anélkül, hogy a jogosult kellő időben lehetőséget ne kapott volna jogainak védelmére.(2) bekezdésA Genfi Szöveg 15. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy annak a Szerződő Félnek a hivatala, amelynek területére kiterjedően a nemzetközi lajstromozás hatályát megsemmisítették, értesíteni köteles a Nemzetközi Irodát, ha az ilyen megsemmisítésről tudomása van. Ezt a kötelezettséget vette át a 106f. cikk (2) bekezdése. A Hivatalnak nyilvánvalóan tudomása lesz a megsemmisítésről, ha ez a Hivatalnál lefolytatott megsemmisítési eljárás eredménye vagy ha a közösségi formatervezési mintáról szóló rendelet 86. cikkének (4) bekezdésével összhangban a közösségi formatervezési mintaoltalmi-bíróság tájékoztatja a Hivatalt a megsemmisítésről.2. cikkA közösségi formatervezési mintáról szóló rendelet 97. cikke előírja, hogy – ha a Hivatalra vonatkozó kiegészítő rendelkezésekről szóló cím eltérően nem rendelkezik – a közösségi védjegyről szóló rendelet XII. címét kell alkalmazni a Hivatalra az e rendeletben előírt hatáskörével kapcsolatban. A közösségi védjegyről szóló rendelet XII. címe tartalmazza a Hivatal bevételeiről szóló 134. cikk (3) bekezdését. Ez a rendelkezés módosult az új bevételi forrást teremtő Madridi Jegyzőkönyvhöz történő csatlakozás figyelembevételével, mivel ez „az Európai Közösségeket megjelölő nemzetközi lajstromozás tekintetében a 140. cikkben említett, a Madridi Jegyzőkönyv szerinti díjak teljes összege…”.A közösségi védjegyről szóló rendeletnek hasonló módosítása szükséges az EK-nak a Genfi Szöveghez történő csatlakozását követően. A Genfi Szöveg szerint fizetendő díjakat új forrásként kell felvenni a Hivatal bevételei közé.3. cikkA Közösségre nézve a Genfi Szöveg a csatlakozási okiratnak a Nemzetközi Iroda főigazgatójánál történő letétbe helyezésének napját követő három hónap után kötelező.E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a korábban említett, az Európai Közösségnek a Genfi Szöveghez történő csatlakozásának jóváhagyásáról szóló tanácsi határozatra irányuló bizottsági javaslat 2. cikke előírja, hogy a határozatnak a Tanács által történő elfogadását követően a Tanács attól a naptól helyezheti letétbe a csatlakozási okiratot a Nemzetközi Iroda főigazgatójánál, amikor a Tanács elfogadta a Közösségnek a Genfi Szöveghez történő csatlakozásának hatálybalépéséhez szükséges intézkedéseket.2005/0274(CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEaz Európai Közösségnek az ipari minták nemzetközi lajstromozásáról szóló Hágai Megállapodás Genfi Szövegéhez való csatlakozásának hatálybalépése érdekében a 6/2002/EK és 40/94/EK rendelet módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 308. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [9],tekintettel az Európai Parlament véleményére [10],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [11],mivel:(1) A közösségi formatervezési mintáról szóló, 2001. december 12-i 6/2002/EK tanácsi rendelet[12] megteremtette a formatervezési minták közösségi rendszerét, amellyel a vállalkozások egyetlen eljárási rendszerrel szerezhetnek a Közösség egész területén egységes hatályú és azonos oltalomban részesülő közösségi formatervezési minta-oltalmat.(2) A Szellemi Tulajdon Világszervezete (WIPO) által kezdeményezett és végrehajtott előkészületeket követően a Hágai Unióban tagsággal rendelkező és azzal nem rendelkező tagállamok, valamint az Európai Közösség részvételével az e célból Genfben megtartott diplomáciai konferencia 1999. július 2-án elfogadta az ipari minták nemzetközi lajstromozásáról szóló Hágai Megállapodáshoz kapcsolódó Genfi Szöveget (a továbbiakban: a Genfi Szöveg).(3) A Tanács a [….] tanácsi határozattal[13] jóváhagyta az Európai Közösségnek az ipari minták nemzetközi lajstromozásáról szóló Hágai Megállapodáshoz kapcsolódó Genfi Szöveghez történő csatlakozását és felhatalmazta a Tanács elnökét, hogy a WIPO főigazgatójánál attól a naptól helyezze letétbe a csatlakozási okiratot, amikor a Tanács elfogadta a Közösségnek a Genfi Szöveghez történő csatlakozásának hatálybalépéséhez szükséges intézkedéseket. E rendelet tartalmazza az említett intézkedéseket.(4) A megfelelő intézkedéseket egy, „A formatervezési minták nemzetközi lajstromozásáról” szóló új cím felvételével kell beépíteni a 6/2002/EK rendeletbe.(5) A Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozásokkal kapcsolatos szabályoknak és eljárásoknak elvben azonosnak kell lenniük a közösségi formatervezési mintákkal kapcsolatos bejelentésekre alkalmazandókkal. Ezen elvnek megfelelően egy, a Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozást a bejelentés elutasításának okaira vonatkozó vizsgálattal azonos vizsgálatnak kell alávetni, mielőtt az a lajstromozott közösségi formatervezési mintáéval azonos hatályt váltana ki. Ehhez hasonlóan egy, a lajstromozott közösségi formatervezési mintával azonos hatályú nemzetközi lajstromozásnak a lajstromozott közösségi formatervezési mintára vonatkozó szabályokkal azonos megsemmisítési szabályok alá kell taroznia.(6) A 2002/6/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.(7) A Közösségnek a Genfi Szöveghez történő csatlakozása új bevételi forrást fog teremteni a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) számára. A közösségi védjegyről szóló, 2003. december 20-i 40/94/EK tanácsi rendeletet[14] ezért ennek megfelelően módosítani kell.ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 6/2002/EK rendelet a következőképpen módosul:1. A 25. cikk (1) bekezdésének d) pontja helyébe a következő szöveg lép:„d) ha a közösségi formatervezési minta ütközik a bejelentés napját – elsőbbség igénylése esetén az elsőbbség időpontját – követően nyilvánosságra jutott olyan mintával, amelyre az említett napot megelőzően adtak mintaoltalmati. lajstromozott közösségi mintával vagy az ilyen minta bejelentésével, vagyii. valamely tagállamban lajstromozott korábbi mintával vagy annak bejelentésével, vagyiii. az ipari minták nemzetközi lajstromozásáról szóló Hágai Megállapodásnak az 1999. július 2-án Genfben elfogadott, és a [….] tanácsi határozattal[15] jóváhagyott Genfi Szövege (a továbbiakban: a Genfi Szöveg) szerint lajstromozott és a Közösségben hatályos formatervezésiminta-oltalmi joggal vagy annak bejelentésével.”2. A rendelet a XI. cím után a következő címmel egészül ki„XIa. CÍMA FORMATERVEZÉSI MINTÁK NEMZETKÖZI LAJSTROMOZÁSA1 . SZAKASZÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK106a. cikkA rendelkezések alkalmazása1. E cím eltérő rendelkezésének hiányában e rendeletet és a 109. cikk értelmében az e rendelet végrehajtására elfogadott bármely rendeletet kell alkalmazni értelemszerűen a Szellemi Tulajdon Világszervezetének Nemzetközi Irodája által fenntartott nemzetközi lajstromban szereplő, a Közösséget a Genfi Szöveg értelmében megjelölő lajstromozásokra (a továbbiakban: „nemzetközi lajstromozás” és „a Nemzetközi Iroda”).2. Az Európai Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozással kapcsolatos, a Nemzetközi Lajstromba tett bármilyen bejegyzés ugyanolyan hatállyal bír, mintha azt a Hivatal közösségi formatervezési mintákra vonatkozó lajstromába jegyezték volna be, és a Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozásnak a Nemzetközi Iroda Értesítőjében történő bármilyen közzététele ugyanolyan hatállyal bír, mintha azt a közösségi formatervezési minták értesítőjében tették volna közzé.2. SZAKASZA KÖZÖSSÉGET MEGJELÖLŐ NEMZETKÖZI LAJSTROMOZÁSOK106b. cikkA nemzetközi megjelölés benyújtására vonatkozó eljárásA Genfi Szöveg 4. cikkének (1) bekezdése szerinti nemzetközi bejelentéseket közvetlenül a Nemzetközi Irodához nyújtják be.106c. cikkMegjelölési díjakA Genfi Szöveg 7. cikkének (1) bekezdésében említett, előírt megjelölési díjak helyébe egyéni megjelölési díj lép.106d. cikkAz Európai Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozás hatálya1. A Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozás lajstromozásának napjától ugyanolyan hatállyal bír, mint a lajstromozott közösségi formatervezési minta bejelentése.2. Ha nem jelentettek be elutasítást vagy ha az elutasítást visszavonták, a Közösséget megjelölő formatervezési minta nemzetközi lajstromozása az (1) bekezdésben említett naptól ugyanolyan hatállyal bír, mint a formatervezési mintának a lajstromozott közösségi formatervezési mintaként történő lajstromozása.3. A Hivatal a végrehajtási rendeletben megállapított feltételekkel összhangban információt nyújt a (2) bekezdésben említett nemzetközi lajstromozásokról.106e. cikkAz elutasítás okai1. A Hivatal a nemzetközi lajstromozás közzétételének napjától számított legfeljebb hat hónapon belül közli a Nemzetközi Irodával az elutasításról szóló értesítést, ha a nemzetközi lajstromozásra vonatkozó vizsgálat elvégzése során a Hivatal észleli, hogy az a formatervezési minta, amelyre az oltalmat igénylik, nem felel meg a 3. cikk a) pontjában szereplő meghatározásnak, vagy a közrendbe vagy a közerkölcs elfogadott elveibe ütközik.Az értesítés tartalmazza azokat az elutasítás okait.2. A Közösségben a nemzetközi lajstromozás hatályának elutasítása addig nem végleges, míg a jogosultnak nem adtak lehetőséget a Közösség tekintetében a nemzetközi lajstromozásról való lemondásra vagy észrevételek benyújtására.3. Az elutasítás okaira irányuló vizsgálatra vonatkozó feltételeket a végrehajtási rendelet állapítja meg.106f. cikkA nemzetközi lajstromozás hatályának megsemmisítése1. A Közösségben a nemzetközi lajstromozás hatálya a VI. és a VII. címben szereplő eljárással összhangban vagy a közösségi formatervezésiminta-oltalmi bíróság által a bitorlási perben előterjesztett viszontkereset alapján részben vagy egészben semmisnek nyilváníthatók.2. Ha a Hivatalnak tudomása van a megsemmisítésről, értesíti arról a Nemzetközi Irodát.2. cikkA 40/94/EK rendelet 134. cikkének (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„3. Az egyéb bevételi források sérelme nélkül a bevételek a díjrendeletek alapján fizetendő díjak teljes összegéből, az Európai Közösségeket megjelölő nemzetközi lajstromozás tekintetében a 140. cikkben említett, a Madridi Jegyzőkönyv szerinti díjak teljes összegéből és a Madridi Jegyzőkönyv Szerződő Feleinek kifizetett más kifizetésekből, az Európai Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozás tekintetében a 6/2002/EK rendelet 106c. cikkében említett, a Genfi Szöveg értelmében fizetendő díjak teljes összegéből és a Genfi Szöveg Szerződő Feleinek kifizetett más kifizetésekből, valamint az Európai Közösségek általános költségvetése Bizottságra vonatkozó szakaszának külön fejezetében szereplő, szükséges mértékű támogatásból állnak”.3. cikkEz a rendelet a Genfi Szöveg Európai Közösség vonatkozásában történő hatálybalépésének napján lép hatályba.E rendelet hatálybalépésének napját az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszik közzé.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökJOGALKOTÁSI PÉNZÜGYI KIMUTATÁSPolitikai terület: Az áruk és szolgáltatások belső piaca Tevékenység: Az Európai Közösségnek az ipari minták nemzetközi lajstromozásáról szóló Genfi Szöveghez történő csatlakozásának hatálybalépéséhez szükséges intézkedések előkészítése |INTÉZKEDÉS CÍME: JAVASLAT AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGNEK AZ IPARI MINTÁK NEMZETKÖZI LAJSTROMOZÁSÁRÓL SZÓLÓ HÁGAI MEGÁLLAPODÁS GENFI SZÖVEGÉHEZ VALÓ CSATLAKOZÁSÁNAK HATÁLYBALÉPÉSE ÉRDEKÉBEN A 6/2002/EK ÉS 40/94/EK RENDELET MÓDOSÍTÁSÁRÓL |1. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL(EK) + FEJEZET(EK)2. ÁLTALÁNOS SZÁMADATOK2.1. Az intézkedésre szánt teljes felosztás (B. rész): millió € kötelezettségvállalásraNem alkalmazandó2.2. Alkalmazási időszak:(kezdeti és lejárati év)Kezdet: A hatálybalépés napjaLejárat: Határozatlan2.3. Átfogó többéves kiadási előirányzat:a) A kötelezettségvállalási előirányzatok/kifizetési előirányzatok (pénzügyi intervenció) ütemezése (lásd a 6.1.1. pontot)Nincsb) Technikai és igazgatási segítségnyújtás és támogatási kiadások (lásd a 6.1.2. pontot)Nincsc) A humán erőforrásra és más igazgatási kiadásokra gyakorolt általános pénzügyi hatás (lásd a 7.2. és 7.3. pontot)millió € (három tizedesig)2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Összesen |Kötelezettségvállalások/ kifizetések | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,324 |ÖSSZESEN a+b+c |Kötelezettségvállalások | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,324 |Kifizetések | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,324 |2.4. A pénzügyi programozással és a pénzügyi tervvel való összeegyeztethetőség[X] A javaslat összeegyeztethető a meglévő pénzügyi programozással.A javaslat miatt a pénzügyi terv vonatkozó fejezetét újra kell programozni.A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás rendelkezéseinek alkalmazására.2.5. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás:[X] A javaslatnak nincsenek pénzügyi kihatásai (egy intézkedés végrehajtásának technikai aspektusait tartalmazza)VAGYA javaslatnak vannak pénzügyi kihatásai – a bevételre gyakorolt hatás a következő:Nem alkalmazandó3. KÖLTSÉGVETÉSI JELLEMZŐKKiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | A felvételt kérő országok hozzájárulásai | Fejezet a pénzügyi tervben |Nem összeegyeztethető | Más | NINCS | NINCS | NINCS | 5 |4. JOGALAPAz EK-Szerződés 308. cikke5. LEÍRÁS ÉS OKOK5.1. A közösségi beavatkozás szükségessége5.1.1. Az elérni kívánt célkitűzésekA javaslat az Európai Közösségnek a Genfi Szöveghez történő csatlakozásának hatálybalépéséhez szükséges intézkedéseket tartalmazza. A megfelelő intézkedéseknek főként a 6/2002/EK rendeletbe kell beépülniük egy új, „A formatervezési minták nemzetközi lajstromozásáról” szóló cím hozzáadásával. A Közösségnek a Genfi Szöveghez történő csatlakozása új bevételi forrást fog teremteni a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) – OHIM – számára, ezért a 40/94/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.5.1.2. Az előzetes értékeléssel kapcsolatban megtett intézkedésekAz Európai Közösség már akkor kimutatta a hágai rendszerrel kapcsolatos jelentős érdeklődését, amikor elhatározta, hogy tevékenyen részt vesz azokban a nemzetközi tárgyalásokban, amelyek eredménye az 1999-ben Genfben megtartott diplomáciai konferencia volt, amelyen az új szöveget elfogadták. A mind a közösségi formatervezési minták rendszerének, mind pedig a nemzetközi lajstromozási rendszernek a potenciális felhasználóit képviselő szervezetek többször kifejezték a két rendszer közötti kapcsolat megteremtésével kapcsolatos komoly érdekeltségüket. A Bizottság 2004-ben megkezdte a konzultációt az érdekelt felekkel (tagállamok, üzleti és szakmai szervezetek, és magánvállalkozások) az EK-nak a hágai rendszerhez történő csatlakozásának az üzleti vállalkozásokra gyakorolt esetleges hatásáról. A válaszok szinte egyhangúlag, elsöprő többséggel támogatták azt az elgondolást, hogy a Közösség a közeljövőben csatlakozzon a Genfi Szöveghez.5.1.3. Az utólagos értékelést követően megtett intézkedésekNem alkalmazandó5.2. Tervezett intézkedés és költségvetési intervenciós rendelkezésekA Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozásokkal kapcsolatos szabályoknak és eljárásoknak elvben ugyanazoknak kell lenniük, mint amelyek a közösségi formatervezési mintákkal kapcsolatos bejelentésekre alkalmazandók. Ezen elvnek megfelelően egy, a Közösséget megjelölő nemzetközi lajstromozást a bejelentés elutasításának okaira vonatkozó vizsgálattal azonos vizsgálatnak kell alávetni, mielőtt az a lajstromozott közösségi formatervezési mintáéval azonos hatályt váltana ki. Ehhez hasonlóan egy, a lajstromozott közösségi formatervezési mintával azonos hatályú nemzetközi lajstromozásnak a lajstromozott közösségi formatervezési mintára vonatkozó szabályokkal azonos megsemmisítési szabályok alá kell tartoznia. Nincs pénzügyi támogatás.5.3. Végrehajtási módszerekAz OHIM-nak ki kell igazítania belső eljárásait és munkamódszereit a WIPO Nemzetközi Irodájánál tett olyan nemzetközi bejelentések kezelése érdekében, amelyekben az Európai Közösséget – a formatervezési minták közösségi rendszere szerinti oltalom megszerzése érdekében – megjelölték. A Bizottságnak tárgyalnia kell majd a Közösség nevében a Hágai Unió közgyűlésén a Tanács megfelelő munkacsoportjában vagy a WIPO keretében végzett munka során összehívott ad hoc üléseken történt koordinációt követően.6. PÉNZÜGYI HATÁS6.1. A B. részre gyakorolt teljes pénzügyi hatás - (a teljes programozási időszakban)Nem alkalmazandó6.2. A B. részben tervezett intézkedéssel kapcsolatos költségekre vonatkozó számítások (a teljes programozási időszakban)Nem alkalmazandó7. A SZEMÉLYZETRE GYAKOROLT HATÁS ÉS IGAZGATÁSI KIADÁSOK7.1. A humán erőforrásra gyakorolt hatásÁlláshelyek típusa | A meglévő és/vagy további erőforrásokat felhasználó intézkedés irányítására kijelölendő személyzet | Összesen | Az intézkedésből származó feladatok leírása |Állandó álláshelyek száma | Ideiglenes álláshelyek száma |Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak | A B C | 0,5 A | 0 | 0,5 A | Szükség esetén a feladatok részletesebb leírása csatolható. Koordináció az OHIM-mal. Az elfogadással kapcsolatban a javaslatra vonatkozó tárgyalásokkal kapcsolatos tanácsi és parlamenti ülésekre való felkészülés és az azokon való részvétel. A Hágai Unió üléseire való felkészülés és az azokon való részvétel, valamint a tagállamok álláspontjainak összehangolása. |Egyéb humán erőforrás | 0 | 0 | 0 |Összesen | 0,5 | 0 | 0,5 |7.2. A humán erőforrások átfogó pénzügyi hatásaA humán erőforrások típusa | Összeg (€) | Számítási módszer * |Tisztviselők Ideiglenes alkalmazottak | 54.000 | Éves kiadás tisztviselőnként: 108,00 € |Egyéb humán erőforrás (határozza meg a költségvetési tételt) |Összesen | 54.000 |Az összegek tizenkét hónapos teljes kiadásra vonatkoznak.7.3. Az intézkedésből származó egyéb igazgatási kiadásokNem alkalmazandóAz összegek tizenkét hónapos teljes kiadásra vonatkoznak.1 Határozza meg azon bizottság és csoport típusát, amihez tartozik.I. Éves összes (7.2 + 7.3) II. Az intézkedés időtartama III. Az intézkedés teljes költsége (I x II) | 54.000 € 2006–2011 324.000 € |8. NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS8.1. Nyomon követési rendelkezésekNem alkalmazandó8.2. A tervezett értékelésre vonatkozó rendelkezések és menetrendFolyamatos értékelés lesz lehetséges az olyan nemzetközi lajstromozások mennyiségének ellenőrzésén keresztül, amelyben a közösségi formatervezési minták rendszerét megjelölték.9. CSALÁSELLENI INTÉZKEDÉSEKNincs pénzügyi támogatás.[1] HL L 3., 2002.1.5., 1. o.[2] Az OHIM-ot a közösségi védjegyről szóló, 2003. december 20-i 40/94/EK tanácsi rendelet(HL L 11., 1994.1.14., 1.o.) hozta létre.[3] Lásd COM(2005)687 végleges.[4] A közösségi védjegyről szóló rendeletnek az Európai Közösségnek a Madridi Jegyzőkönyvhöz való csatlakozása hatálybalépéséhez szükséges módosítása hasonló felépítésű volt (a 40/94/EK rendelet módosításáról szóló, 2003. október 27-i 1992/2003/EK, HL L 296., 2003.11.14., 1. o.).[5] A közösségi formatervezési mintáról szóló 6/2002/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2002. október 21-i 2245/2002/EK bizottsági rendelet (HL L 341., 2002.12.17., 28. o.).[6] A közösségi formatervezési minták lajstromozása tekintetében a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak (védjegyek és formatervezési minták) fizetendő díjakról szóló, 2002. december 16-i 2246/2002/EK bizottsági rendelet (HL L 341., 2002.12.17., 54. o.).[7] A Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) fellebbezési tanácsainak eljárási szabályzatáról szóló, 1996. február 5-i 216/96/EK bizottsági rendelet(HL L 28., 1996.2.6., 11. o.)[8] Belgium, Észtország, Franciaország, Görögország, Hollandia, Lettország, Luxemburg, Magyarország, Németország, Olaszország, Spanyolország, Szlovénia. Öt EU-tagállam – összesen 18 ország közül – a Genfi Szöveg szerződő felévé vált (Észtország, Lettország, Magyarország, Spanyolország és Szlovénia). A naprakész adatokat a WIPO honlapján teszik majd közzé: www.wipo.int9 HL C […]., […], […]. o.10 HL C […]., […], […]. o.11 HL C […]., […], […]. o.12 HL L 3., 2002.1.5., 1. o. A 2003. évi Csatlakozási Okmánnyal módosított rendelet.13 HL L […]., […], […]. o.[9] HL L 11, 1994. 1. 14., 1.o. A legutóbb a 422/2004/EK rendelettel (HL L 70., 2004.3.9., 1. o.) módosított rendelet[10] HL L […]., […], […]. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0084

Javaslat a Tanács rendelete a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK rendelet módosításáról  /* COM/2006/0084 végleges - CNS 2006/0022 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 13.07.2006COM(2006) 84 végleges2006/0022 (CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK rendelet módosításáról(ELőTERJESZTő: A BIZOTTSÁG)INDOKLÁSA legutóbb a 851/2005/EK[1] rendelettel módosított 539/2001/EK[2] rendelet módosítására irányuló javaslatával a Bizottság az alábbi célkitűzéseket tartja szem előtt:- az 539/2001/EK rendelet időszaki felülvizsgálata keretében annak biztosítása, hogy az említett rendelet mellékleteinek – melyek azon harmadik országok listáját tartalmazzák, amelyek állampolgárainak a külső határok átlépésekor vízummal kell rendelkezniük (I. melléklet), valamint azon harmadik országokét, amelyek állampolgárai mentesek e kötelezettség alól (II. melléklet) – jelenlegi összeállítása megfelel a rendelet (5) preambulumbekezdésében előírt kritériumoknak, különösen az illegális bevándorlás és a közrend tekintetében, és e felülvizsgálat keretében a harmadik országoknak a rendelet egyik mellékletből a másikba történő átcsoportosítása.- a rendelet két mellékletének oly módon történő kiegészítése, hogy azok teljes egészében megvalósítsák a szerződés 62. cikke (2) bekezdése b) pontjának i. alpontjából fakadó célkitűzést, vagyis hogy a rendeletnek kimerítően meg kell állapítania, hogy egy harmadik állam állampolgára vízumköteles-e vagy mentesül e kötelezettség alól;- a menekültekre és hontalanokra alkalmazandó rendszer oly módon történő kiigazítása, hogy e személyek továbbra is rendelkezhessenek a vízummentesség lehetőségével, amennyiben a II. mellékletben szereplő harmadik országok egyikében tartózkodnak, ugyanakkor teljes vízummentességet élvezhessenek, amennyiben egy tagállamban tartózkodnak;- egy új vízummentességi eset hozzáadása a kishatárforgalmi engedéllyel rendelkezőknek;- vízummentesség kilátásba helyezése a fegyveres erők azon tagjai számára, akik a NATO és a békepartnerség keretében utaznak;- a közönséges útlevéltől eltérő útlevél-kategóriák pontosítása.A vízumok területén megállapított viszonosság nélküli esetekkel az 539/2001/EK rendelet módosítására irányuló e javaslat nem foglalkozik. Ezekkel az esetekkel a 851/2005/EK rendelettel módosított viszonossági mechanizmus keretében foglalkoznak.1. A rendelet mellékleteinek újbóli áttekintése:1.1. A harmadik országok egyik mellékletből másikba történő átcsoportosítása:Elsőként a sevillai Európai Tanács hangsúlyozta, hogy az 539/2001/EK rendelet mellékleteit felül kell vizsgálni. A fentiek első felülvizsgálata a 453/2003/EK[3] rendelet hajtotta végre azzal, hogy a II. mellékletből az I. mellékletbe helyezte át Ecuadort. Egy újabb időszaki felülvizsgálat céljából a Bizottság információkat gyűjtött össze, főként közvetlenül a tagállamokhoz fordulva, annak ellenőrzésére, hogy az 539/2001/EK rendelet mellékleteinek jelenlegi összeállítása még mindig megfelel-e a rendelet kritériumainak. A tagállamok által a Bizottság kérésére továbbított információkat a CIREFI keretében továbbított egyéb információkkal és statisztikákkal is megerősítették. A különböző adatok elemzését követően a Bizottság az alábbi következtetéseket vonta le:Először is, a begyűjtött információk Bolívia felől erős és állandó migrációs nyomásról tanúskodnak. E nyomás főleg abban nyilvánul meg, hogy a külső határokon megnőtt a visszaszorítások, valamint több tagállamban a megállapított kiutasítások száma. A közrend dimenziójáról sem szabad megfeledkezni, mivel a bolíviaiak bűncselekményekkel kapcsolatos tettekért és illegális bevándorlásért történő fogva tartása és elítélése is egyre többször fordul elő. Ehhez társul az a tény, hogy a vízumköteles dél-amerikai állampolgárok hamis bolíviai útlevelekkel igyekeznek megkerülni e kötelezettséget. A fenti okokból kifolyólag a Bizottság úgy véli, hogy az 539/2001/EK rendelet (5) preambulumbekezdésében meghatározott kritériumok tekintetében indokolt javasolni Bolívia II. mellékletből az I. mellékletbe történő áthelyezését.Másodszor, a Bizottság megállapította, hogy egyes harmadik országok állampolgárai vízumkötelezettségnek történő alávetését nem támasztják alá a statisztikák, illetve azon egyéb információk, melyekkel megerősíthető, hogy a kérdéses országok az 539/2001/EK rendelet (5) preambulumbekezdésében foglalt kritériumok, és különösen az illegális bevándorlás, valamint a közrend tekintetében valós veszélyt jelentenek. A vízumkötelezettség fenntartása a regionális összefüggések és az Unió nemzetközi kapcsolatai szempontjából sem tűnik indokoltnak. Egyébként a Bizottság nem csak az 539/2001/EK rendeletet alkalmazó államoktól származó észrevételeket veszi figyelembe, hanem Írország, az Egyesült Királyság, valamint Svájc vízumpolitikáját is tanulmányozta, és azokból hasznos tanulságokat vont le az illegális bevándorlás és a közrend kritériumai tekintetében. Következésképpen a Bizottság azt javasolja, hogy az I. mellékletből a másodikba csoportosítsák át az alábbiakat: Antigua és Barbuda, Bahama-szigetek, Barbados, Mauritius, Saint Christopher és Nevis, valamint a Seychelle-szigetek. Emellett e módosítással véget lehetne vetni az abból fakadóan jelenleg fennálló gyakorlati problémáknak, hogy ezen országokban vagy egyetlen tagállamnak sincs konzulátusa (ez a helyzet ezen országok közül négyben), vagy csak egy tagállamnak van konzulátusa (ez a helyzet a másik két országban). Az ezen országok állampolgáraira vonatkozó vízummentesség alkalmazását egy olyan megállapodás hatálybalépésével párhuzamosan és egyidejűleg tervezik, mely vízummentességet biztosít a szóban forgó harmadik országoknak, valamint garantálja a viszonosság tiszteletben tartását, illetve a vízummentességet valamennyi tagállam állampolgárai számára.1.2. A harmadik országok állampolgárainak különleges kategóriáira alkalmazandó vízumrendszer meghatározása:Harmadszor, a Bizottság véget kívánt vetni egy olyan helyzetnek, mely ellentmond az EK-Szerződés 62. cikke (2) bekezdése b) pontja i. alpontjának, valamint az e rendelkezés alapján elfogadott 539/2001/EK rendeletnek. Kétségtelen, hogy a szóban forgó harmadik országok listáinak teljesnek kell lenniük, és a harmadik országok állampolgárainak összességére vonatkozniuk kell. Ezen értelmezés magából a cikk megfogalmazásából fakad, és – szükség esetén – a közös vízumpolitika történelmi alakulása is bizonyítja, amely azon harmadik országok egyetlen listájának összeállításával kezdődött, melyek állampolgárait vízumkötelezettségnek vetették alá. Megjegyzendő azonban, hogy a nem uniós állampolgárok egyes csoportjai sem az 539/2001/EK rendelet I., sem II. mellékletében nem szerepelnek. Ilyen csoportot képeznek egyrészt a British Nationals (Overseas) kategóriába tartozó személyek, másrészt azon személyek, akik különböző mértékben „britnek” számítanak, de a közösségi jog értelmében nem tekintik őket az Egyesült Királyság állampolgárainak[4]. Az 539/2001/EK rendelet e hiányosságával szembesülve a tagállamok különféle megoldásokat fogadtak el, egyesek vízumkötelezettséget állapítottak meg a fentiekre nézve, mások mentességet nyújtottak számukra. A Bizottság 539/2001/EK rendelettel[5] kapcsolatban kiadott tájékoztató közleménye tükrözi e gyakorlati helyzetet, mely ellentétes a közösségi jog által előírt teljes jogharmonizációval.E nem kielégítő helyzet felszámolása érdekében a Bizottság azt javasolja, hogy a személyek e kategóriáit vagy az I., vagy a II. mellékletbe kell sorolni oly módon, hogy e két lista tényleg kimerítő legyen. Az adott lista kiválasztása érdekében a Bizottság figyelembe vette az 539/2001/EK rendelet (5) preambulumbekezdésének kritériumait.A Bizottság azt javasolja, hogy a British Nationals (Overseas) kategóriát a II. mellékletbe sorolják. E Hong Kong területéhez kapcsolódó személyek nagytöbbsége Hong Kong SAR útlevéllel is rendelkezik, és e jogcímen a tagállamok vízummentességében részesül. Amint azt a tagállamok a Tanács munkacsoportjain belül folytatott eszmecserék során többször is megállapították, British Nationals (Overseas) személyekként semmiféle adat nem indokolja azt a feltételezést, hogy e személyek bármiféle veszélyt jelentenének a bevándorlás, illetve a közrend tekintetében. A British Nationals (Overseas) csoporthoz tartozók újból bebocsáthatók Hong Kongba. Végül pedig, a kizárólag a brit szolgálatok által számukra kiállított útlevél magas szintű biztonsági jellemzőkkel bír. A fenti okokból kifolyólag a számukra nyújtott vízummentesség – melyet egyébként már 9 tagállam alkalmaz eddig probléma nélkül – teljesen indokoltnak tűnik. A javaslat 5. cikke (2) bekezdésének célja, hogy levonja e következtetést, és ezáltal az 539/2001/EK rendelet II. mellékletébe sorolja a British Nationals (Overseas) kategóriát. Mindazonáltal a mellékletet egy külön kategóriával kell kiegészíteni, mivel a szóban forgó személyek nem egy harmadik állam állampolgárai, és a birtokukban lévő úti okmányok szerint nem tekinthetők Hong Kong területi egysége állampolgárainak sem.Másrészt a Bizottság azt javasolja, hogy a British Overseas Territories Citizens (BOTC), British Overseas Citizens (BOC), British Subjects és British Protected Persons (BPP) kategóriákat helyezzék át az I. mellékletbe. A brit állampolgárság szabályait a 2002-es British Territories Act jelentősen módosította, főleg azáltal, hogy a BOTC többségének lehetővé tette, hogy brit állampolgárok, és ezáltal az Unió állampolgárai lehessenek. A BOTC kategóriába tartozó azon személyeket, akik nem váltak brit állampolgárokká, valamint a BOC, British Subjects és BPP kategóriákba tartozó személyeket illetően úgy tűnik, hogy a személyek ezen kategóriáinak az Egyesült Királysághoz való kapcsolódása korlátozottnak tekinthető abban az értelemben, hogy ott nem rendelkeznek tartózkodási jogcímmel (right of abode), és hogy bevándorlási ellenőrzéseknek vannak alávetve. Emellett jelentős a bizonytalanság a más tagállamokhoz való esetleges kapcsolódásuk, valamint e kapcsolódás pontos jellegét illetően. E különféle okokból kifolyólag a Bizottság úgy véli, hogy a személyek e kategóriáit vízumkötelezettség alá kell vetni, mivel illegális bevándorlás veszélyét hordozzák magukban[6]. Az 5. cikk (1) bekezdése e személyeket az I. mellékletbe sorolja. A mellékletet ehhez külön kategóriával kell kiegészíteni, mivel a fenti személyek nem harmadik országok állampolgárai.2. A közönséges útlevéltől eltérő útlevéllel rendelkezőkre alkalmazandó rendszer:A rendelet 4. cikkének (1) bekezdése a tagállamokra hagyja annak lehetőségét, hogy vízummentességet nyújtsanak a „diplomata-, szolgálati vagy egyéb hivatali útlevelek birtokosainak”, míg a közös konzuli utasításban[7] (KKU) „diplomata-, hivatali vagy szolgálati útlevél birtokosai” szerepelnek. A vízummal ellátható úti okmányok kézikönyve[8] három útlevéltípust említ: diplomata útlevél, hivatali és különleges útlevél. A különféle eszközökben alkalmazott csoportosítás eltérése félreérthetőség forrása, és egy adott rendszer (vízumkötelezettség vagy -mentesség) egyik vagy másik útlevélfajtájára történő alkalmazásakor gyakorlati nehézségeket eredményezhet. E kellemetlenségek orvoslása, valamint a kérdés tisztázása érdekében a Bizottság a három útlevéltípus („diplomataútlevél, hivatali/szolgálati útlevél, különleges útlevelek”) egyértelműbb megkülönböztetését javasolja. Ez a célja a javaslat 1. cikke (2) bekezdésének. Természetesen e megkülönböztetést kellene alkalmazni a KKU 2. mellékletében és a vízummal ellátható úti okmányok kézikönyvében egyaránt. Ebből a célból határozatokra irányuló javaslatokat kell előterjeszteni.A Bizottság ugyancsak egyértelművé kívánja tenni a különleges útlevéllel rendelkezők kategóriájára alkalmazandó rendszert. A 4. cikk (1) bekezdésének a) pontja – jelenlegi megfogalmazásában – azt feltételezteti, hogy a tagállamok szabadon dönthetnek a vízumkötelezettség alóli kivételekről. De valójában nem ez a helyzet, amint az a vízumkérelmek megvizsgálására vonatkozó egyes részletes rendelkezések és gyakorlati eljárások végrehajtási hatásköreinek a Tanács részére történő fenntartásáról szóló, 2001. április 24-i 789/2001/EK rendelet[9] 1. cikke (1) bekezdésének és 2. cikke (1) bekezdésének összetett rendelkezéseiből fakad. Következésképpen e javaslat 1. cikkének (2) bekezdése a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontját a 789/2001/EK rendeletben említett eljárásokra történő hivatkozással egészíti ki.3. A tagállamok egyes, a vízumkötelezettség alóli kivételtételre vonatkozó lehetőségeinek összehangolt mentességi esetekké történő átalakítása:Az 539/2001/EK rendelet 3. és 4. cikke jelenlegi megfogalmazásában több esetben is lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy kivételt tegyenek a vízummentesség alól. Az (5) preambulumbekezdés, és különösen az illegális bevándorlás, valamint a közrend fényében, indokoltnak tűnik a harmonizáció továbbvitele azáltal, hogy a tagállamok egyikében lakóhellyel rendelkező személyek két kategóriája tekintetében automatikus vízummentességet írnak elő.3.1. Menekültnek elismert és a hontalan személyek:Az 539/2001/EK rendelet 3. cikke előírja, hogy a menekültnek elismert és a hontalan személyek „mentesíthetőek a vízumkötelezettség alól, amennyiben az a harmadik ország, ahol tartózkodási helyük van és amely útiokmányaikat kiállította, a II. mellékletben felsorolt harmadik országok egyike”. Az Európai Unió 2004. május 1-jén 10 új tagállammal történő bővítése paradox módon leszűkítette a vízummentesség lehetőségének alkalmazási körét, mivel a rendelet nem rendelkezik vízummentességről azon menekültnek elismert és hontalan személyek részére, akik olyan tagállamban tartózkodnak, amely a schengeni vívmányokat még nem alkalmazza teljes egészében[10].A Bizottság a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi Kódexének létrehozásáról (Schengeni határkódex) szóló rendelettervezettel kapcsolatos tárgyalások keretében kívánja orvosolni e nem kielégítő helyzetet – annál is inkább, mivel erre vonatkozólag konkrét felkérést kapott az Európai Parlamenttől és a Tanácstól[11]. Az illegális bevándorlás és a közrend kritériumainak figyelembe vételével, a Bizottság úgy véli, hogy egy egyszerű mentesség lehetőségénél tovább lehet lépni. Ezért javasolja, hogy az 539/2001/EK rendelet 1. cikkét az egy tagállam területén tartózkodó menekültnek elismert és hontalan személyek automatikus vízummentességével egészítsék ki. E mentességgel megoldhatók lennének például olyan helyzetek, mint az „állampolgársággal nem rendelkező lettek”, akikre még nem vonatkozik a tartózkodási jogcím és a vízum egyenértékűsége, mivel a Tanács még nem fogadta el a schengeni szabályok új tagállamokra történő alkalmazásáról szóló ad hoc határozatot. Ezáltal e javaslat 1. cikkének (2) bekezdése fenntartja a II. mellékletben szereplő harmadik országokban tartózkodó menekültnek elismert és hontalan személyeknek nyújtott vízummentesség lehetőségét, és e lehetőségről a rendelet 4. cikke (2) bekezdésében rendelkezik.3.2. Iskolai kiránduláson részt vevő tanulók:Az 539/2001/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a tagállamok mentesíthetik a vízumkötelezettség alól azokat az iskolai kirándulás keretében utazó tanulókat, akik a II. mellékletben felsorolt valamely harmadik országban lakóhellyel rendelkeznek. A menekültnek elismert és hontalan személyekhez hasonlóan, azok az iskolai tanulók, akik egy, a schengeni vívmányokat még nem teljes mértékben alkalmazó tagállamban rendelkeznek lakóhellyel, nem részesülhetnek vízummentességben. A Bizottság – azon igyekezetével, hogy a lehető legnagyobb mértékben felszámolja az Európán belüli iskolai kirándulások megszervezésével kapcsolatos igazgatási nehézségeket – azt javasolja, hogy az 539/2001/EK rendelet 1. cikkét automatikus vízummentességgel egészítsék ki azon tanulók részére, akik az egyik tagállam lakóhellyel rendelkeznek, és szervezett iskolai kirándulás keretében utaznak. Ezáltal e javaslat 1. cikkének (2) bekezdése a rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében fenntartja a vízummentesség lehetőségét azon iskolai tanulók részére, akik a II. mellékletben szereplő harmadik országok egyikében lakóhellyel rendelkeznek.4. A kishatárforgalom keretében utazó személyeknek nyújtott új vízummentesség bevezetése:A Bizottság 2005. február 22-én európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot terjesztett elő a tagállamok külső határain való kishatárforgalom szabályainak meghatározásáról, valamint a Schengeni Egyezmény és a közös konzuli utasítások módosításáról[12]. A Tanácsban e javaslattal kapcsolatban folytatott eszmecserék rávilágítottak arra, hogy egy olyan különleges határátlépési engedély kibocsátását kell előírni, amely lehetővé teszi birtokosának – aki harmadik ország állampolgáraként az 539/2001/EK rendelet értelében vízumköteles –, hogy a határmenti térségben vízummentesen közlekedhessen. A Bizottság készen áll arra, hogy e megközelítést alkalmazza, mivel az nem sérti a rendelet fő célkitűzését, vagyis a jóhiszemű határ menti lakosok határátkelésének megkönnyítését. A jogalappal kapcsolatos okok miatt a vízummentesség fenti esetét a kishatárforgalomról szóló rendelet nem tartalmazhatja, hanem az 539/2001/EK rendelet – amely jelenlegi állapotában nem rendelkezik ilyen esetről – 4. cikkének (2) bekezdéséhez kell hozzáadni. Ez a célja e javaslat 1. cikke (1) bekezdésének.A kishatárforgalomról szóló rendeletet – mely jelenleg még a megvitatás fázisában van – együttdöntési eljárással fogadják el. Amennyiben a Tanács és az Európai Parlament végül egy olyan rendszert fogad el, mely nem tartalmazza a vízummentesség és a határmenti térségben történő közlekedés speciális kishatárforgalmi engedéllyel történő összekapcsolását, a Bizottságnak módosítani kell javaslatát.5. A vízumkötelezettség alóli új kivétel lehetőségének hozzáadása a fegyveres erők azon tagjai számára, akik a NATO és a békepartnerség keretében kiküldetésben vesznek részt:A tagállamoknak az 539/2001/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontjában előírt azon lehetősége, hogy kivételt tehetnek a vízumkötelezettség alól, csak a nemzetközi szervezetek tisztviselőire vonatkozik. Úgy tűnik, hogy az 539/2001/EK rendeletet alkalmazó tagállamok (Ausztria, Finnország, Svédország, Ciprus és Málta kivételével) az Észak-atlanti Szerződés Szervezete (NATO) keretében kötelezettséget vállaltak a fegyveres erők tagjainak közlekedése mellett. A NATO-szerződés részes államai által, fegyveres erőik jogállása tekintetében 1951. június 6-án Londonban kötött megállapodás III. cikke előírja, hogy a fegyveres erők tagjai „mentesek az útlevél- és vízumszabályozás alól”. A III. cikk ugyanakkor előírja személyi igazolvány és egyéni vagy csoportos menetparancs bemutatását. A NATO-szerződés részes államai, valamint a békepartnerség más részt vevő államai közötti, fegyveres erőik jogállásáról szóló, 1995. június 19-én Brüsszelben kötött megállapodás kiterjesztette e vízummentesség alkalmazási körét. E megállapodás I. cikke előírja, hogy – kivéve a konkrétan előírt kivételeket – az 1951-es megállapodás rendelkezései elvileg az 1995-ös megállapodás keretében is alkalmazandók. Az 1995-ös megállapodás nem ír elő kivételt az 1951-es megállapodás fent említett III. cikke alól.Ebből következően az 1951-es és 1995-ös megállapodás rendelkezései szerint az e megállapodásokat aláíró államok fegyveres erőinek tagjaira utazásuk alkalmával mentesek az útlevél- és vízumszabályozás alól. Az 539/2001/EK rendelet nem tükrözi e – a fenti megállapodások aláíró tagállamai által tiszteletben tartandó – vízummentességet, bár kedvezhet a fegyveres erők azon tagjainak, akik a rendelet I. mellékletében szereplő harmadik országok állampolgárai. Következésképpen, átláthatósági és jogbiztonsági okokból kifolyólag, az 539/2001/EK rendeletet ki kell egészíteni a NATO és a békepartnerség keretében kötött megállapodásokból fakadó vízummentességre történő hivatkozással. Ez a célja a rendelet 4. cikke (2) bekezdése javasolt kiegészítésének.2006/0022 (CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK rendelet módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 62. cikke 2. pontja b) pontjának i. alpontjára,tekintettel a Bizottság javaslatára[13],tekintettel az Európai Parlament véleményére[14],mivel:(1) A külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló, 2001. március 15-i 539/2001/EK rendelet[15] I. és II. mellékletében szereplő, a harmadik országokról készített listák összetételének összhangban kell lennie, illetve maradnia az 539/2001/EK rendelet (5) preambulumbekezdésében felsorolt kritériumokkal. A harmadik országok egyik mellékletből a másikban történő átsorolása szükségesnek tűnik, különösen az illegális bevándorlás és a közrend tekintetében.(2) Bolíviát az első mellékletbe kell áthelyezni. A bolíviai állampolgárokra vonatkozó vízumkötelezettség alkalmazásának időpontját oly módon kell megválasztani, hogy az lehetővé tegye a tagállamok számára, hogy időben felmondhassák a Bolíviával kötött kétoldalú szerződéseiket, és hogy az érintett vízumkötelezettség bevezetéséhez szükséges valamennyi igazgatási és szervezési intézkedést meghozhassák.(3) A II. mellékletbe kell áthelyezni az alábbiakat: Antigua és Barbuda, Bahama-szigetek, Barbados, Mauritius, Saint Christopher és Nevis, valamint a Seychelle-szigetek.Helyénvaló, hogy az ezen országok állampolgáraira vonatkozó vízummentesség az Európai Közösség és a szóban forgó ország közötti kétoldalú megállapodás megkötése előtt nem lép hatályba.(4) Az 539/2001/Ek rendelet két mellékletének kimerítőnek kell lennie. . Ennek érdekében a rendelet mindkét mellékletét ki kell egészíteni egy kategóriával, amely lehetővé teszi a tagállamok által a személyek azon kategóriáira alkalmazandó vízumrendszer megállapítását, akikre nézve egyes tagállamok eddig vízumkötelezettséget írtak elő, mások viszont mentesítették őket e kötelezettség alól. Helyénvaló kiegészíteni a rendelet I. mellékletét olyan különböző „brit” kategóriákkal, amelyek tagjai az Egyesült Királyságnak a közösségi jog értelmében nem állampolgárai, másrészt pedig a II. mellékletet a British Nationals (Overseas) csoporttal.(5) A tagállamok rendelkezhetnek a vízumkötelezettség alóli kivételekről azon személyek számára, akik a közönséges útlevéltől eltérő útlevelekkel rendelkeznek. E különleges útlevelek megnevezéseit egyértelműen meg kell határozni. Ezen kívül az 539/2001/EK rendeletben hivatkozni kell az e kivételek alkalmazása esetén alkalmazandó eljárásokra.(6) A tagállamok mentesíthetik a vízumkötelezettség alól azokat a menekültnek elismert és hontalan személyeket, akik a II. mellékletben szereplő harmadik országok egyikében lakóhellyel rendelkeznek, valamint az ezen országok egyikében lakóhellyel rendelkező azon tanulókat, akik iskolai kiránduláson vesznek részt. E két személykategóriára vonatkozóan automatikus vízummentességet kell bevezetni, amennyiben azok a tagállamok egyikében lakóhellyel rendelkeznek.(7) A kishatárforgalmi rendszer bevezetésével kapcsolatos eszmecserék alakulásai miatt új vízummentességet kell előírni a kishatárforgalmi engedéllyel rendelkezők részére.(8) A vízumkötelezettség alóli kivételek lehetőségeinek hiánytalanul tükrözniük kell a gyakorlatban alkalmazottakat. Egyes tagállamok mentesítik a vízum alól az I. mellékletben szereplő országok azon állampolgárait, akik a fegyveres erők tagjaiként, az Észak-Atlanti Szerződés Szervezete, illetve a Békepartnerség keretében utaznak. E mentesítésekre – melyeket a közösségi jogon kívül álló nemzetközi kötelezettségek alapján nyújtanak – jogbiztonsági okokból kifolyólag hivatkozni kell az 539/2001/EK rendeletben.(9) Az 539/2001/EK rendelet egymást követő módosításai szükségessé teszik a szerkezet és olvashatóság fejlesztését, ennek érdekében a rendelet átdolgozására később kerül sor.(10) Izland és Norvégia tekintetében e rendelet a schengeni vívmányok rendelkezéseinek az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás[16] értelmében történő továbbfejlesztése, amely az említett megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló, 1999. május 17-i 1999/437/EK tanácsi határozat[17] 1. cikkének B. pontjában említett terület alá tartozik.(11) Az Egyesült Királyságot és Írországot nem köti az 539/2001/EK rendelet. Ebből következően nem vesznek részt e rendelet elfogadásában és nem köti őket annak alkalmazása, és nincsenek annak alávetve.(12) Svájc tekintetében e rendelet – az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás[18] értelmében – továbbfejleszti a schengeni vívmányok azon rendelkezéseit, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat 1. cikkének B pontjában említett területhez tartoznak, összefüggésben az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő aláírásáról, valamint egyes rendelkezések ideiglenes alkalmazásáról szóló, 2004. október 25-i 2004/860/EK tanácsi határozat[19] 4. cikkének (1) bekezdésével.ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz 539/2001/EK rendelet a következőképpen módosul:1.  az 1. cikk a következőképpen módosul:2.  az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:„A menekültek vízumkötelezettségének eltörléséről szóló, 1959. április 20-án Strasbourgban aláírt európai megállapodásból fakadó kötelezettségek sérelme nélkül, a menekültnek elismert és a hontalan személyeknek vízummal kell rendelkezniük a tagállamok külső határainak átlépésekor, amennyiben a tartózkodási helyük szerinti ország, illetve az útiokmányaikat kiállító ország az I. mellékletben szereplő harmadik országok egyike.”3.  a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:„Ezen kívül vízummentesség vonatkozik az alábbiakra:-  az I. mellékletben szereplő harmadik országok egyikének azon állampolgárai, akik a tagállamok által a …. rendelet alkalmazásában kiállított kishatárforgalmi engedéllyel rendelkeznek-  az I. mellékletben felsorolt harmadik állam állampolgárságával rendelkező, a tagállamok egyikében lakóhellyel rendelkező azon iskolai tanulók, akik iskolai kirándulás keretében, az iskolai tanulók csoportjának tagjaként az adott iskola tanárának kíséretében utaznak;-  a tagállamok egyikében tartózkodó menekültnek elismert és hontalan személyek, akik az említett tagállam által kibocsátott útiokmánnyal rendelkeznek.”-  A 4. cikk a következőképpen módosul:-  Az (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:„a) a diplomata útlevéllel, szolgálati/hivatali útlevéllel vagy különleges útlevéllel rendelkező személyek – a 789/2001/EK rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében, illetve 2. cikkének (1) bekezdésében előírt eljárások egyikének megfelelően”.4.  A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:„ 2. A tagállamok mentesíthetik a vízumkötelezettség alól:a) azokat az I. mellékletben felsorolt harmadik állam állampolgárságával rendelkező iskolai tanulókat, akik a II. mellékletben felsorolt valamely harmadik országban rendelkeznek lakóhellyel és iskolai kirándulás keretében, az iskolai tanulók csoportjának tagjaként az adott iskola tanárának kíséretében utaznak;b) a menekültnek elismert és a hontalan személyeket, amennyiben a tartózkodási helyük szerinti harmadik ország, valamint az útiokmányukat kiállító harmadik ország a II. mellékletben szereplő harmadik országok közé tartozik;c) a fegyveres erők NATO és a békepartnerség keretében áthelyezett azon tagjait, akik rendelkeznek személyazonosító okmányokkal, illetve az észak-atlanti szerződésről szóló, 1951. június 19-i megállapodás által előírt menetparanccsal.5.  Az I. melléklet a következőképpen módosul:6.  A Bolívia bejegyzést beillesztik;7.  Az Antigua és Barbuda, Bahama-szigetek, Barbados, Mauritius, Saint Christopher és Nevis, valamint a Seychelle-szigetek bejegyzéseket törlik.8.  A szöveg az alábbi 3. ponttal egészül ki:„3) OLYAN BRIT POLGÁROK, AKIK NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGÁNAK A KÖZÖSSÉGI JOG ÉRTELMÉBEN NEM ÁLLAMPOLGÁRAI:British Overseas Territories CitizensBritish Overseas CitizensBritish SubjectsBritish Protected Persons”9.  A II. melléklet a következőképpen módosul:10.  A Bolívia bejegyzést törlik;11.  A következő pontokat beillesztik:Antigua és BarbudaBahamákBarbadosMauritiusSaint Kitts és NevisSeychelle-szigetek12.  A szöveg az alábbi 3. ponttal egészül ki:„3) OLYAN BRIT POLGÁROK, AKIK NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGÁNAK A KÖZÖSSÉGI JOG ÉRTELMÉBEN NEM ÁLLAMPOLGÁRAI:British Nationals (Overseas)”.2. cikkA tagállamok …-tól bevezetik a bolíviai állampolgárok vízumkötelezettségét.A tagállamok bevezetik az Antigua és Barbuda, Bahama-szigetek, Barbados, Mauritius, Saint Christopher és Nevis, valamint a Seychelle-szigetek állampolgáraira vonatkozó vízummentességet, amint hatályba lép az Európai Közösségek és az érintett harmadik ország között a vízummentesség tekintetében kötendő megállapodás.3. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő huszadik napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek megfelelően.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök[pic][pic][pic][pic][pic][pic] [1] HL L 141., 2005.6.4., 3. o.[2] HL L 81., 2001.3.21., 2. o.[3] HL L 69., 2003.3.13., 10. o.[4] Ld. az Egyesült Királyság legutóbbi , 1983-as nyilatkozatát (HL C 23, 1983.1.28., 1. o.)[5] HL C 68., 2003.3.21., 11. o.[6] A Bizottság fent említett, 2003-as közleményéből következik, hogy a tagállamok többsége vízumkötelezettség alá veti a BOTC személyeket.[7] Legutóbbi kiadás: 2005.9.27-i 12357/05, VISA 230 COMIX 586 dokumentum[8] Legutóbbi kiadás: 2005.7.29-i 11599/05, VISA 200 COMIX 527 dokumentum[9] HL L 116., 2001.6.24., 2. o.[10] A Csatlakozási Okmány technikai kiigazításai keretében, logikusan úgy döntöttek, hogy törlik az új tagállamok bejegyzéseit az 539/2001/EK rendelet II. mellékletéből.[11] Nyilatkozat a külföldi útlevelek és a nem állampolgári útlevelek birtokosaival kapcsolatban: „Az Európai Parlament és a Tanács felszólítja a Bizottságot, hogy az 539/2001/EK rendelet felülvizsgálata keretében javaslatokat terjesszen elő az egyik tagállam területén tartózkodó, külföldi útlevéllel vagy nem állampolgári útlevéllel rendelkező személyek vízumkötelezettség alóli mentesítése céljából”.[12] COM(2005)56 végleges[13] HL C […]., […], […]. o.[14] HL C […]., […], […]. o.[15] HL L […]., […], […]. o. ..[16] HL L 176., 1999.7.10., 36. o.[17] HL L 368., 2004.12.15., 26. o.[18] A Tanács 13054/044 sz. dokumentuma, mely elérhető az alábbi weboldalról: http://register.consilium.eu.int[19] HL L 370., 2004.12.17., 78. o.