|

52010PC0453

/* COM/2010/0453 final */  Javaslat: AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (az „EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción” referenciaszámú kérelem)

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2010.9.2.COM(2010) 453 véglegesJavaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (az „EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción” referenciaszámú kérelem)INDOKOLÁSA költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás[1] 28. pontja a pénzügyi keret vonatkozó fejezeteinek felső korlátain felül legfeljebb évi 500 millió EUR erejéig lehetővé teszi az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (a továbbiakban: EGAA) igénybevételét.Az EGAA-ból érkező hozzájárulásokra vonatkozó szabályokat az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[2] tartalmazza.2010. január 29-én Spanyolország a Cataluña (ES51) NUTS II szintű régióban a NACE Rev. 2 rendszer szerinti 29. ágazatban (közúti jármű gyártása)[3] működő 23 vállalatnál történt elbocsátásokat követően „EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt.E kérelem alapos vizsgálata után a Bizottság az 1927/2006/EK rendelet 10. cikke alapján megállapította, hogy a pénzügyi hozzájárulásnak a rendeletben megállapított feltételei teljesülnek.A KÉRELEM ÖSSZEFOGLALÁSA ÉS ELEMZÉSFőbb adatok: |EGAA-referenciaszám | EGF/2010/002 |Tagállam | Spanyolország |2. cikk | b) |Érintett vállalatok száma | 23 |NUTS II régió | Cataluña (ES51) |NACE Rev. 2 ágazat | 29. (közúti jármű gyártása) |Referencia-időszak | 2009/2/23 – 2009/11/22 |A személyre szabott szolgáltatások kezdetének időpontja | 2009.12.1. |A kérelem benyújtásának időpontja | 2010.1.29. |A referencia-időszakban történt elbocsátások száma | 2 330 |A támogatásra jogosult elbocsátott munkavállalók száma | 1 429 |A személyre szabott szolgáltatások: költségvetés EUR-ban | 4 066 420 |Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások[4]: költségvetés EUR-ban | 168 864 |Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások (%) | 3,98 |Teljes költségvetés EUR-ban | 4 235 284 |EGAA-hozzájárulás EUR-ban (65 %) | 2 752 935 |1.  A kérelmet 2010. január 29-én nyújtották be a Bizottságnak, és 2010. április 26-ig további információkkal egészítették ki.2.  A kérelem az 1927/2006/EK rendelet 2. cikkének b) pontja szerint eleget tesz az EGAA igénybevételéhez szükséges feltételeknek, és benyújtása a rendelet 5. cikkében említett 10 hetes határidőn belül megtörtént.Az elbocsátások és a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett fő strukturális változások, illetve a globális pénzügyi és gazdasági válság közötti kapcsolat3.  Az elbocsátások és a globális pénzügyi-gazdasági válság közötti kapcsolat indokolásaként Spanyolország azzal érvel, hogy a válság világszerte erőteljesen sújtotta az autógyártó-ágazatot. A Bizottság már elismerte, hogy mivel Európában az új személygépkocsiknak (tagállamtól függően) 60-80 %-át hitelből vásárolják, a pénzügyi válság, amely a gazdasági visszaesést okozta, különösen nagy csapást jelentett az autóiparra[5]. 2009 második negyedévében, a termelés 12 egymást követő hónapon át tartó csökkenése után az EU teljes gépjármű-gyártása 39,5 %-kal volt alacsonyabb az egy évvel korábbinál. A visszaesés súlyosan érintette az összes nagy gépkocsigyártót az európai piacon[6].4.  A pénzügyi és gazdasági válság Spanyolországban és exportpiacain is komoly következményekkel járt a gépjármű-keresletre nézve. 2008-ban a Spanyolországban regisztrált új gépkocsik száma az előző évhez képest 28 %-kal csökkent, főleg a szigorú hitelfeltételek, az igen gyenge fogyasztói bizalom, és a fogyasztók csökkenő vásárlóereje következtében. Emellett a válság globális jellege a Spanyolországban gyártott és külföldön értékesített járművek eladásainak további 9,6 %-os csökkenéséhez vezetett. Mivel a spanyol gépjárműágazat termelésének 85 %-át exportálja, főleg az unión belül, ez a visszaesés az exportban és a hazai keresletben erős negatív hatást gyakorolt a foglalkoztatásra az ágazatban.5.  Spanyolország információt nyújtott be, miszerint a katalán gépjárműszektorban történt elbocsátások száma – az egyes évek adatait az előző évi adatokkal összevetve – a következők szerint alakult:2006 | 2007 | 2008 | 2009 |–7,59 % | –5,49 % | 42,25 % | 157,21 % |Az elbocsátások számának igazolása és a 2. cikk b) pontjában foglalt kritériumok teljesítése6.  Spanyolország e kérelmet az 1927/2006/EK rendelet 2. cikkének b) pontjában említett beavatkozási kritérium alapján nyújtotta be, amely az EGAA hozzájárulását ahhoz köti, hogy kilenc hónapos referencia-időszak alatt egy tagállamnak egyetlen vagy két egymással határos NUTS II szintű régiójában, ugyanabban a NACE Rev. 2. rendszer szerinti ágazatban legalább 500 munkavállalót elbocsátanak.7.  A kérelem arra hivatkozik, hogy a 2009. február 23-tól 2009. november 22-ig terjedő kilenc hónapos referencia-időszakban 2 330 személyt bocsátottak el 23, ugyanabba a NACE Rev. 2. rendszer szerinti ágazatba sorolt vállalattól, melyek valamennyien ugyanazon NUTS II szintű régió, Cataluña (ES51) területén találhatók. Valamennyi elbocsátást az 1927/2006/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének második francia bekezdése alapján vették számításba. Az összesen 2 330 alkalmazott közül 1 429 jogosult támogatásra.Az elbocsátások előre nem látható jellegének bizonyítása8.  A spanyol hatóságok hangsúlyozzák, hogy noha a gépjárműszektor – főleg a termelésáthelyezések miatt – már a válság előtt is küzdött nehézségekkel, a katalán gépjárműipar 2008 elejéig képes volt megőrizni stabilitását. Az ágazat ekkor kezdte érezni a pénzügyi és gazdasági válság hatását, amely Spanyolországban és világszerte a gépjárművek iránti kereslet hirtelen visszaesésében nyilvánult meg. Ez a keresletvisszaesés nem volt előrelátható a vállalatok vagy a kormány számára, és példátlan arányban és gyorsasággal történt.Az elbocsátó vállalatok és a támogatásra jogosult munkavállalók meghatározása9.  A kérelem 2 330 személy elbocsátására vonatkozik a következő 23 vállalattól:A vállalatok és az elbocsátott személyek száma |Ac de Mecaniques Joan, SL | 14 | Industrias del Molde y Derivados, SA | 14 |Castellón, SA | 59 | Manufactura Moderna de Metales, SA | 74 |Catalana de Material Auxiliar de la Construccion SA (CAMAC) | 15 | Nissan Motor Ibérica, SA | 901 |Construcciones Mecanicas Ceman, SA | 8 | Peguform Module Div. Iberica Front Ends, SLU | 21 |Decolletatge Farrés, SA | 10 | Poliester Nautic | 24 |Esteban Ikeda, SA | 263 | Poliester So Ma, SL | 15 |Fabricación Componen. Motocicletas, SA | 17 | Prensas y Montajes Industriales, SA | 55 |Febersa Industrial, Sa | 38 | Solfer Componenti España, SL | 17 |Federal Mogul Friction Products, SAU | 24 | Talleres Lape, SL | 10 |Flexngate España. SA | 213 | Utymat, SA | 142 |Frape Behr, SA | 234 | Y-Tec Europa, SA | 93 |Industrial Carrocera Arbuciense SA (INDCAR) | 69 |Vállalatok száma összesen 23 | Elbocsátások száma összesen 2 330 |10.  Valamennyi elbocsátott munkavállaló, a Nissantól elbocsátott 901 személy kivételételével (azaz az összesen 2 330 elbocsátott munkavállaló közül 1 429 fő) jogosult a támogatásra. A Nissan munkavállalói nem jogosultak az EGAA-támogatásra, mivel saját saját támogatási rendszerük intézkedéseiben részesülnek.11.  A támogatásra jogosult munkavállalók megoszlása a következő:Kategória | Szám | Százalék |Férfiak | 1 060 | 74,18 |Nők | 369 | 25,82 |EU-állampolgárok | 1 394 | 97,55 |Nem EU-állampolgárok | 35 | 2,45 |15 és 24 év közöttiek | 27 | 1,89 |25 és 54 év közöttiek | 1 050 | 73,48 |55 és 64 év közöttiek | 351 | 24,56 |65 évesnél idősebbek | 1 | 0,07 |12.  A támogatásra jogosult munkavállalók között öt olyan szerepel, aki fogyatékkal él.13.  A foglalkozási kategóriák[7] szerinti megoszlás a következő:Kategória | Szám | Százalék |Vezetők | 22 | 1,54 |Felsőfokú képzettséget igénylő foglalkozások | 41 | 2,87 |Technikusok és hasonló foglalkozások | 180 | 12,60 |Irodai foglalkozások | 130 | 9,10 |Szolgáltatásban dolgozók | 1 | 0,07 |Szakképzettséget igénylő ipari foglalkozások | 135 | 9,45 |Berendezések és gépek kezelői | 463 | 32,40 |Egyszerű foglalkozások | 457 | 31,98 |14.  Az iskolai végzettségi szint[8] szerinti megoszlás a következő:Iskolai végzettség szintje | Szám | Százalék |Alapvégzettség: | 591 | 41,36 |Középfokú oktatás | 338 | 23,65 |Középfokút követő, de nem felsőfokú oktatás | 93 | 6,51 |Felsőfokú oktatás | 71 | 4,97 |Iskolázatlanok vagy iskolából kimaradók | 336 | 23,51 |15.  Az 1927/2006/EK rendelet 7. cikkének megfelelően Spanyolország megerősíti, hogy az EGAA végrehajtásának különböző szakaszaiban és különösen az EGAA-hoz való hozzáférésben mind jelenleg, mind a jövőben a nők és a férfiak egyenlőségét szem előtt tartó és diszkriminációellenes politikát alkalmaz és fog is alkalmazni.Az érintett terület és hatóságai, illetve az egyéb érdekeltek ismertetése16.  Az elbocsátások a Katalónia NUTS II régión belül történtek, és Barcelona térségére koncentrálódtak, azaz Barcelona városára és a környező közepes méretű városokra, amelyek többközpontú térséget alkotnak.17.  A katalán üzleti modellt a mikrovállalkozások magas aránya jellemzi (tíz vállalkozásból kilenc kevesebb mint tíz főt foglalkoztat), amit a teljes foglalkoztatottság 30 %-át adó, 250 főnél több munkavállalót alkalmazó vállalatok egészítenek ki. A szolgáltatási ágazat a teljes foglalkoztatottság 69 %-át képviseli, míg az ipar 19 %-ot és az elsődleges ágazat 12 %-ot. A gépjármű-ágazat Katalóniában az ipari foglalkoztatás 3 %-át teszi ki.18.  A fő érdekelt felek a következők: Generalitat de Cataluña-Departament de Treball (Katalónia autonóm kormányának munkaügyi szolgálata) és a Servei de Ocupació de Catalunya (Katalónia munkaügyi hivatalai) igazgatótanácsát alkotó szociális partnerek: a Comisión Obrera Nacional de Cataluña és az Unión General de Trabajadores szakszervezetek és két munkaadói szervezet: a Foment del Treball és a PIMEC.[9], valamint Katalónia városi önkormányzatait képviselő két szövetség. A Servei de Ocupació de Catalunya lesz a felelős az intézkedések végrehajtásáért, a folyamatok felügyeletéért és a kiadások ellenőrzéséért.Az elbocsátások várható hatása a helyi, a regionális és az országos foglalkoztatásra19.  A kérelemben szereplő elbocsátások körülbelül 90 %-a Barcelona térségében történt. Ezek az elbocsátások egyben a Katalóniában az iparban újonnan kialakult teljes munkanélküliség 5 %-át jelentik. A Barcelonán kívül történt elbocsátások száma abszolút értékben viszonylag alacsony (137 eset Santa Olivában, Tarragona tartományban és 71 Arbuciésben, Gerona tartományban). Ezek helyi szinten gyakorolt hatása ugyanakkor jelentős: az elbocsátások e két település munkanélküliségének 40 % illetve 20 %-át teszik ki.20.  Katalóniában a gazdasági és pénzügyi válság megfordította a lisszaboni stratégia fő mutatószámait. 2008 második negyedéve és 2009 második negyedéve között a 16 és 64 év közöttiekre vonatkozó foglalkoztatási ráta 72,1 %-ról 64,9 %-ra esett vissza (a férfiak esetében 70,5 %, a nőknél 59,1 % volt az arány). A teljes munkanélküliségi ráta ugyanebben az időszakban megduplázódott: 7,6 %-ról 15,9 %-ra emelkedett.A finanszírozásra javasolt, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja és annak tételes bontásban meghatározott, becsült költségei, valamint a strukturális alapok által támogatott intézkedésekkel való komplementaritása21.  Az alábbiakban a jvasolt intézkedéstípusok felsorolása következik; ezek az intézkedéstípusok összehangolt csomagot képeznek, amely a munkavállalók munkaerőpiacra történő visszailleszkedését célzó személyre szabott szolgáltatásokból áll.22.  A munkavállalók fogadása, pályaorientációs tanácsadás és a profil meghatározása : Az intézkedés mind az 1 429 résztvevő számára elérhető, és a munkavállalói profil meghatározását, a betöltendő munkahelyekről, a szaktudásra és képzettségre vonatkozó követelményekről, a rendelkezésre álló képzési programokról, szakmai gyakorlatok rendszeréről, valamint részvételi és beilleszkedési ösztönzésről való tájékoztatást foglalja magában. Az intézkedésben való részvétel alapvető előfeltétele bármely egyéb személyre szabott szolgáltatás igénybevételének. Ennek ellenére a támogatásra jogosult munkavállalók részvételi arányát csak 77 %-ra becsülik, főleg amiatt, hogy a munkavállalók jelentős része az idősebb generációhoz tartozik.23.  Az újbóli elhelyezkedés esélyének javítása (outplacement) : Ez az intézkedés két egymást kiegészítő tevékenységet foglal magában. Egyrészt a személyre szabott támogatás megtervezését, végrehajtását és nyomon követését, ideértve a mentorálást, egészen a munkába történő ismételt beilleszkedésig. Figyelembe véve azonban a résztvevők átlagos profilját (45 évesnél idősebb, alacsony iskolai végzettségű férfiak), a mentorálás ezen az időponton túl is meghosszabbítható. Másrészt intenzív munkakeresési tevékenységet is tartalmaz, beleértve a helyi és regionális elhelyezkedési lehetőségek felkutatását. A részvételi arányt itt a munkavállalói profilt felmérő interjún részt vett munkavállalók 70 %-ára becsülik.24.  Intenzív munkakereséshez nyújtott támogatás : Ennek az intézkedésnek a célja, hogy biztosítsa a támogatásra jogosult munkavállalóknak az anyagi eszközöket és az (egyéni vagy csoportos) tanácsadást a munkakeresés során. Az intézkedésben részt vevő munkavállalóknak úgynevezett „szociális sarok” áll rendelkezésére, egy olyan hely, ahol találkozhatnak, hogy megbeszéljék az álláskereséssel kapcsolatos tapasztalataikat és tanácsokat kapjanak. Ennek célja, hogy a résztvevőket a folyamatos, aktív álláskeresésre ösztönözze.25.  Általános képzés és átképzés : Ez az intézkedés különböző képzési utakat kínál: 1. Egyéni, személyre szabott képzés, amelynek célja az egyes munkanélküliek képességeinek és lehetőségeinek javítása, sajátos helyzetük és kilátásaik szerint. Ez lehet versenyre való felkészítés, a középiskola felsőbb évfolyamainak elvégzése, felsőfokú végzettség megszerzése vagy felsőfokú oktatás stb. 2. Olyan ágazatokra irányuló képzés, ahol az autógyártással kapcsolatos álláslehetőségek vannak vagy nyílnak meg. 3. Önálló vállalkozásra felkészítő képzés. Ez a képzés, amely azokat célozza meg, akiknek már van valamilyen üzleti elképzelésük, olyan ismereteket foglal magában, mint a tervezés, a megvalósíthatósági tanulmányok elkészítése, üzleti tervek elkészítése, és finanszírozáshoz való hozzájutás. Az 1. és 2. képzési utat a lehetőségekhez mérten 1–3 hónapos szakmai gyakorlattal egészítik ki. A szakmai gyakorlat résztvevői körülbelül 350 EUR havi juttatást kapnak.26.  Konkrét szakmai képesítések megszerzésére irányuló képzés : Ez a képzés a helyi vállalatok munkaerőigényeihez igazított ismereteket tartalmaz, amely vállalatok cserébe a képzésben részt vett munkavállalók legalább 60 %-át alkalmazzák. A támogatásra jogosult munkavállalók körülbelül 20 %-a vesz részt ebben az intézkedésben.27.  Vállalkozásösztönző műhelyfoglalkozások : Ez rövid, dinamikus foglalkozásokat jelent, amelyek célja, hogy azok a munkavállalók is kedvet kapjanak a vállalkozáshoz, akik soha nem gondoltak arra, hogy kilépjenek az alkalmazotti szerepből. A foglalkozáson a résztvevők megismerik a vállalkozási folyamat különböző lépéseit, az alapismeretektől vagy az első kapcsolatfelvételtől kezdve az olyan bonyolultabb témákig, mint az üzleti elképzelések születése, azok elemzési folyamata stb.28.  Munkahelyi képzés : Ezt az intézkedést a leghátrányosabb helyzetben lévő támogatásra jogosult munkavállalóknak szánják, akik három hónapon keresztül elméleti oktatásban és munkahelyi képzésben egyaránt részt vesznek. Az intézkedés résztvevői havi bérezésben részesülnek.29.  Vállalkozási támogatás: Ez az intézkedés azokat a volt vezetőket, illetve magasan képzett vagy kevésbé magasan képzett, azonban komoly szakmai háttérrel rendelkező munkavállalókat célozza, akik önálló vállalkozóként vagy beltagként hajlandóak vállalkozni vagy önálló céget alapítani. Ez a vállalkozásindítás teljes folyamatára kiterjedő egyéni konzultációkat foglal magában (üzleti elképzelés kialakítása, megvalósíthatósági tanulmány, finanszírozás és üzleti terv készítése), valamint segítséget a vállalkozás megalapításhoz szükséges adminisztratív teendők elvégzésében. A munkavállalók körülbelül 10 %-a vesz részt ebben az intézkedésben.30.  Sikeresen elhelyezkedettek által nyújtott támogatás az álláskeresőknek : Ezt az intézkedést kiegészítésnek szánják az egyénre szabott támogatás (konzultációk) mellé, és a vállalkozásindítás, illetve álláskeresés mind technikai, mind érzelmi oldalával foglalkozik. Ennek során a résztvevők olyan korábbi munkanélküliekkel kerülnek kapcsolatba, akik sikeresen visszailleszkedtek a munkaerő-piacra, és akik tapasztalatai jó példával szolgálhatnak. A találkozók trénerek jelenlétében zajlanak, akik irányítják azokat. Az újbóli elhelyezkedés esélyét javító (outplacement) intézkedés résztvevőinek nagyjából 50 %-a ebben a programban is részt vesz.31.  Részvételre való ösztönzés : Az intézkedésekben való részvételük ösztönzésére a dolgozók 600 EUR (havi 100 EUR, legfeljebb hat hónapon keresztül) átalányösszegben részesülnek, amelynek előfeltétele az EGAA-intézkedéscsomagban való részvételük.32.  Az újbóli elhelyezkedés esélyének javítására (outplacement) irányuló ösztönzők : 1 000 EUR egyszeri támogatásban részesülnek azok a munkavállalók, akik elhelyezkednek, és legalább hat egymást követő hónapon át megtartják állásukat. A támogatás célja, hogy ösztönözze a munkaerőpiacra való visszatérést, és a munkavállalókat – elsősorban az idősebbeket – arra sarkallja, hogy a munkaerőpiacon maradjanak.33.  A vállalkozóvá válás ösztönzése : Minden olyan munkavállaló, aki önálló vállalkozóként tér vissza a munkaerőpiacra, 1 200 EUR egyszeri támogatást kap, miután befizetett három havi társadalombiztosítási járulékot, vagy legalább három hónapig működtette vállalkozását. Ez az ösztönző az önálló vállalkozókat hivatott segíteni a vállalkozás beindulásának kezdeti hónapjaiban.34.  A lakóhely-változtatás okozta költségekhez való hozzájárulás : Azok a dolgozók, akik lakóhelyet változtatnak, miután olyan munkahelyet találtak, amely jelenlegi lakóhelyüktől legalább 70 kilométerre található, 3 500 EUR átalányösszegben részesülnek a szükséges költségek fedezésére.35.  Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó, a kérelemben az 1927/2006/EK rendelet 3. cikke szerint feltüntetett kiadások irányítási és ellenőrzési, valamint tájékoztatási és népszerűsítési tevékenységeket takarnak.36.  A spanyol hatóságok által ismertetett, személyre szabott szolgáltatások az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkében meghatározott támogatható tevékenységek közé sorolható aktív munkaerő-piaci intézkedéseknek minősülnek. A spanyol hatóságok e szolgáltatások összköltségét 4 235 284 EUR-ra, az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadásokat pedig 168 864 EUR-ra (az összköltség 3,98 %-ára) becsülik. Az EGAA-ból igényelt teljes hozzájárulás összege 2 752 935 EUR (az összköltségek 65 %-a).Intézkedések | A támogatásra jogosult munkavállalók becsült száma | Becsült költségek (egy támogatásra jogosult munkavállalóra) (EUR) | Teljes költség (EGAA és nemzeti társfinanszírozás) (EUR) |Személyre szabott szolgáltatások (az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének első bekezdése) |A munkavállalók fogadása, pályaorientációs tanácsadás és a profil meghatározása Información inicial y entrevista en profundidad | 1 072 | 60 | 64 320 |Az újbóli elhelyezkedés esélyének javítása (outplacement) Tutorización para la reinserción y la activación laboral | 750 | 1 400 | 1 050 000 |Intenzív munkakereséshez nyújtott támogatás Apoyo intensivo en la búsqueda de trabajo | 525 | 500 | 262 500 |Általános képzés és átképzés Formación para la recolocación | 375 | 1 664 | 624 000 |Konkrét szakmai képesítések megszerzésére irányuló képzés Formación a medida de las necesidades de las empresas | 150 | 2 000 | 300 000 |Vállalkozásösztönző műhelyfoglalkozások Talleres de fomento del espiritu empresarial | 225 | 250 | 56 250 |Munkahelyi képzés Promoción del empleo | 113 | 3 500 | 395 500 |Vállalkozási támogatás Tutorización para la creación de empresas | 75 | 2 000 | 150 000 |Sikeresen elhelyezkedettek által nyújtott támogatás az álláskeresőknek Mentoring y apoyo intergeneracional | 375 | 250 | 93 750 |Részvételre való ösztönzés Ayuda a la participación | 750 | 600 | 450 000 |Az újbóli elhelyezkedés esélyének javítására (outplacement) irányuló ösztönzők Ayudas a la recolocación | 263 | 1 000 | 263 000 |Vállalkozóvá válás ösztönzése Ayudas para el autoempleo | 38 | 1 200 | 45 600 |Gyakornoki juttatások Beca salario | 180 | 700 | 126 000 |A lakóhely-változtatás okozta költségekhez való hozzájárulás Ayudas a la mobilidad geográfica. | 53 | 3 500 | 185 500 |Összes személyre szabott szolgáltatás részösszege | 4 066 420 |Az EGAA által támogatott intézkedések végrehajtásához kapcsolódó kiadások (az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének harmadik bekezdése) |Előkészítő tevékenységek | 17 864 |Irányítási intézkedések | 103 000 |Tájékoztatás és népszerűsítés | 18 000 |Ellenőrzési tevékenységek | 30 000 |Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások részösszege | 168 864 |Becsült költségek összesen | 4 235 284 |EGAA-hozzájárulás (az összköltségek 65 %-a) | 2 752 935 |37.  Spanyolország megerősíti, hogy a fent leírt intézkedések kiegészítik a strukturális alapok által finanszírozott intézkedéseket. Spanyolország emellett pontos ellenőrzési nyomvonalat fog biztosítani az EGAA-ból finanszírozott tevékenységekhez, és megerősíti, hogy azokhoz nem kérelmeznek vagy használnak fel további uniós finanszírozást.38.  Az ESZA (Európai Szociális Alap) Katalónia területére, a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó operatív programok elsődleges célja a vállalkozásösztönzés, a munkavállalók egész életen át tartó tanulásának ösztönzése, a korai iskolaelhagyás kockázatának csökkentése, különösen nagy hangsúlyt fektetve a leginkább kiszolgáltatott és a társadalmi kirekesztés kockázatának kitett munkavállalókra, főként a fiatalokra vagy a 45 év felettiekre, a nőkre és a fogyatékkal élő munkavállalókra. Egyes EGAA-intézkedések, különösen azok, amelyek a vállalkozásösztönzéssel kapcsolatosak, hasonlíthatnak az ESZA intézkedéseihez, van azonban egy különbség köztük: az EGAA-intézkedések egyedi jellege (egy meghatározott ágazatot és annak munkavállalóit célozzák meg), valamint személyre szabott és intenzív megvalósítása. Az ESZA és az EGAA ugyanazon célokra irányuló tevékenységeinek és az érintett munkavállalóknak a folyamatos figyelemmel kísérése biztosítja az ESZA és az EGAA közötti hatáskörátfedések elkerülését.Az érintett munkavállalóknak nyújtott személyre szabott szolgáltatások kezdetének tényleges vagy tervezett időpontja39.  Spanyolország 2009. december 1-jén kezdte meg az EGAA általi társfinanszírozásra javasolt, összehangolt csomag keretében a személyre szabott szolgáltatások nyújtását az érintett munkavállalóknak. Ez az időpont tekintendő tehát az EGAA-ból nyújtandó valamennyi támogatásra való jogosultság kezdetének.A szociális partnerekkel folytatott konzultáció során követett eljárások40.  A szociális partnerekkel az összehangolt intézkedéscsomag előkészítése folyamán konzultáltak. A javasolt kérelmet 2009. december 17-én, a Servei de Ocupació de Catalunya igazgatótanácsának rendszeres üléseinek egyikén vitatták meg. Az igazgatótanácsot a következők alkotják: a Comisión Obrera Nacional de Cataluña és az Unión General de Trabajadores szakszervezetek, két munkaadói szervezet: a Foment del Treball és a PIMEC[10], Katalónia városi önkormányzatait képviselő két szövetség, és egyéb érdekelt felek.41.  A spanyol hatóságok megerősítették, hogy a nemzeti és közösségi jogszabályokban a csoportos elbocsátások vonatkozásában előírt követelményeket betartották.Tájékoztatás a nemzeti jog alapján vagy kollektív szerződések értelmében kötelezően végrehajtandó intézkedésekről42.  Az 1927/2006/EK rendelet 6. cikkében foglalt kritériumok tekintetében a spanyol hatóságok kérelmükben:43.  megerősítették, hogy az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás nem helyettesíti azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a nemzeti jog vagy kollektív szerződések alapján a vállalatok felelőssége;44.  bizonyították, hogy az intézkedések az egyes munkavállalóknak nyújtanak segítséget, és nem vállalatok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányulnak;45.  megerősítették, hogy a fenti 20–22. pontban említett támogatható intézkedésekre más közösségi pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást.Irányítási és ellenőrzési rendszerek46.  Spanyolország tájékoztatta a Bizottságot, hogy a pénzügyi hozzájárulást ugyanazok a szervek fogják irányítani és ellenőrizni, amelyek az Európai Szociális Alapot is irányítják és ellenőrzik. Az irányító hatóság közreműködő szervezete a Servei d'Ocupació de Catalunya lesz.Finanszírozás47.  Spanyolország kérelme alapján az összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomaghoz javasolt EGAA-hozzájárulás 2 752 935 EUR, ami az összköltségek 65 %-át teszi ki. A Bizottság által az alap terhére javasolt forrásallokáció a Spanyolország által rendelkezésre bocsátott információkon alapul.48.  Tekintetbe véve az EGAA-ból folyósítható pénzügyi hozzájárulásnak az 1927/2006/EK rendelet 10. cikke (1) bekezdése szerint meghatározott maximális összegét, továbbá az előirányzatok átcsoportosításához megállapított mozgásteret, a Bizottság azt javasolja, hogy a fent említett teljes összeget folyósítsák az EGAA-ból; az összeg a pénzügyi keret 1a. fejezetében különítendő el.49.  A javasolt pénzügyi hozzájárulás összege lehetővé teszi, hogy – az 1927/2006/EK rendelet 12. cikkének (6) bekezdésében szereplő előírás szerint – az év utolsó négy hónapjában az EGAA-ra elkülönített éves maximális összeg több mint 25 %-a továbbra is rendelkezésre álljon támogatások kifizetésére.50.  Az EGAA-ból történő forrásallokációra tett javaslat révén a Bizottság a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjának megfelelően kezdeményezi az egyszerűsített háromoldalú eljárást, hogy az EGAA igénybevételének szükségességét és az igényelt összegeket illetően biztosítsa a költségvetési hatóság két ágának egyetértését. A Bizottság felkéri a költségvetési hatóság két ága közül azt, amelyik a megfelelő politikai szinten előbb jut egyetértésre a forrás igénybevételéről szóló javaslattervezet ügyében, hogy szándékáról értesítse a másik ágat és a Bizottságot. A költségvetési hatóság bármelyik ágának elutasító véleménye esetén hivatalos háromoldalú egyeztetést kell kezdeményezni.51.  A Bizottság a 2010. évi költségvetés kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzataiba irányuló külön átcsoportosítási kérelmet nyújt be a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjának megfelelően.A kifizetési előirányzatok forrása52.  A végrehajtás jelenlegi fázisában előrelátható, hogy 2010-ben a 01.0404 „Versenyképességi és innovációs keretprogram – Vállalkozási és innovációs program” költségvetési sorban szereplő kifizetési előirányzatokat idén nem használják fel teljes mértékben.53.  Az említett költségvetési sor olyan kiadásokat foglal magában, amelyek a kkv-k pénzügyi forrásokhoz való hozzáférésének megkönnyítésére szolgáló program pénzügyi eszközének végrehajtásához kapcsolódnak. Az Európai Beruházási Alap által kezelt vagyonkezelői számlákra történő átutalások és a kedvezményezetteknek történő kifizetések között van némi időbeli eltolódás. A pénzügyi válság jelentős hatást gyakorol a 2010. évi kifizetésekkel kapcsolatos előrejelzésekre. Emiatt – a várható kifizetéseket figyelembe véve – felülvizsgálták a kifizetési előirányzatok számítási módszerét annak érdekében, hogy elkerüljék a túlzott többletet a vagyonkezelői számlákon. Ezért az 2 752 935 EUR összeg átcsoportosítás céljára felszabadítható.Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő felhasználásáról („EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción” referenciaszámú kérelem)AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra[11] és különösen annak 28. pontjára,tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre[12] és különösen annak 12. cikkének (3) bekezdésére,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[13],mivel:(1) Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (a továbbiakban: EGAA) azzal a céllal hozták létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson azoknak az elbocsátott munkavállalóknak, akik a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében veszítették el munkájukat, és segítse őket a munkaerőpiacra történő ismételt beilleszkedésben.(2) A 2009. május 1-je után benyújtott kérelmek tekintetében az EGAA hatálya kibővült az olyan munkavállalók támogatásával, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat.(3) A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR felső korlátig engedélyezi.(4) Spanyolország 2010. január 29-én egyetlen NUTS II szintű régióban, Cataluñaban (ES51) a NACE Rev. 2 rendszer szerinti 29. ágazatban (közúti jármű gyártása) működő 23 vállalatnál történt elbocsátásokat követően kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt, és 2010. június 3-ig azt további információkkal egészítette ki. A kérelem eleget tesz az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében a pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek. A Bizottság ezért 2 752 935 EUR rendelkezésre bocsátására tesz javaslatot.(5) Az EGAA-t tehát igénybe kell venni a Spanyolország által benyújtott kérelem alapján történő pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Unió 2010. évi általános költségvetésének keretein belül az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból (EGAA) 2 752 935 EUR összeget vesznek igénybe kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában.2. cikkEzt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.Kelt Brüsszelben/Strasbourgban,az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök [1] HL L 139., 2006.6.14., 1. o.[2] HL L 406., 2006.12.30., 1. o.[3] Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 20-i 1893/2006/EK rendelete a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.)[4] Az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének harmadik bekezdése szerint.[5] „Intézkedések az európai autóipar válságának kezelésére” COM(2009)104.[6] Vállalkozáspolitikai Főigazgatóság: „Impact of the economic crisis on key sectors of the EU – the case of the manufacturing and construction industries” (A gazdasági válság hatása az EU kulcsszektoraira – a feldolgozó- és az építőipar). 2009. júniusi, frissített változat.(http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/itemshortdetail.cfm?item_id=3437)[7] Az ISCO-88 (International Standard Classification of Occupations, a Foglalkozások Egységes Nemzetközi Osztályozási Rendszere) szerinti foglalkozási kategóriák.[8] Az Oktatás Nemzetközi Osztályozási Rendszere (ISCED 97) szerinti besorolás alapján.[9] Micro, petita i mitjana empresa de Catalunya (PIMEC).[10] Micro, petita i mitjana empresa de Catalunya (PIMEC).[11] HL C 139., 2006.6.14., 1. o.[12] HL L 406., 2006.12.30., 1. o.[13] HL C […], […], […]. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.7.27.
            COM(2017) 387 final
            2017/0166(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európa Tanács sportversenyek tiltott befolyásolásáról szóló egyezményének a büntető anyagi joggal és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel nem kapcsolatos ügyek tekintetében az Európai Unió nevében történő aláírásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               A mérkőzések eredményének tiltott befolyásolását széles körben a korunk sportját fenyegető egyik legnagyobb veszélynek tartják. Aláássa a sport olyan értékeit, mint a tisztességesség, a fair play és mások tisztelete. Emellett azzal a kockázattal jár, hogy a szurkolók és a támogatók elfordulnak a szervezett sporttól. Ezenfelül gyakran világszintű szervezett bűnhálózatok is részt vesznek a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolásában.  A problémát mostanra a hatóságok, a sportmozgalom és a bűnüldöző hatóságok világszerte prioritásként kezelik.  Hogy reagáljon e kihívásokra, az Európa Tanács 2012 nyarán felkérte az Európai Kulturális Egyezményben részes feleket arra, hogy kezdjenek tárgyalásokat a sporteredmények tiltott befolyásolása elleni Európa tanácsi egyezmény megkötése érdekében.  A tárgyalások 2012 októberében, az Európa Tanács szerkesztői csoportjának első ülésével vették kezdetüket.

               2012. november 13-án a Bizottság elfogadta „a sporteredmények befolyásolása elleni küzdelemről szóló Európa tanácsi nemzetközi egyezmény létrehozására irányuló tárgyalásokon az EU nevében történő részvételnek az Európai Bizottság számára történő engedélyezéséről” szóló tanácsi határozatra irányuló ajánlást
                  1
               .  A Bizottság ajánlása 2012. november 15-én került továbbításra a Tanács sportmunkacsoportja részére.  A Tanács munkacsoportján belül lefolytatott megbeszéléseket követően a Tanács két határozatra osztotta fel a tanácsi határozat tervezetét, mivel anyagi jogalapokkal egészítette ki a tervezetet, köztük egy olyan jogalappal is, amely az EUMSZ harmadik részének V. címéből ered
                  2
               .  A fogadással és a sporttal kapcsolatos kérdésekről szóló határozatot 2013. június 10-én fogadta el a Tanács
                  3
               .  A másik határozatot, amely a büntetőügyekben folytatott együttműködéshez és a rendőrségi együttműködéshez kapcsolódó kérdésekről szól, 2013. szeptember 23-án fogadta el a Tanács
                  4
               .

               2014 július 9-én az Európa Tanács miniszteri megbízottai elfogadták a sportversenyek tiltott befolyásolásáról szóló egyezményt
                  5
               .  Az egyezményt 2014. szeptember 18-án, a sportért felelős miniszterek Európa tanácsi konferenciáján nyitották meg aláírásra.  Az egyezmény a 32. cikkének (1) bekezdése szerint nyitva áll aláírásra az Európai Unió előtt.  Azóta több fél is aláírta az egyezményt, köztük sok tagállam is.

               A Bizottság 2015. március 2-án benyújtotta a Tanácsnak az egyezmény Unió nevében történő aláírásáról szóló tanácsi határozatokra irányuló javaslatait; (i) az Egyezménynek a büntető anyagi joggal és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos ügyek tekintetében az Unió nevében történő aláírásáról szóló tanácsi határozatra vonatkozó javaslat (COM(2015)86) az EUMSZ 82. cikkének (1) bekezdése és 83. cikkének (1) bekezdése alapján; és (ii) az Egyezménynek a büntető anyagi joggal és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel nem kapcsolatos ügyek tekintetében az Európai Unió nevében történő aláírásáról szóló tanácsi határozatra vonatkozó javaslat (COM(2015)84) az EUMSZ 114. és 165. cikke alapján. A Bizottság ezen javaslatainak indokolása tartalmazta az egyezmény részletes hatáskörelemzését. A Bizottság javaslatait a Coreper legutóbb 2015. november 11-én és 20-án vitatta meg. Ezen megbeszélés során az elnökség úgy döntött, hogy addig nem halad tovább az ügyben, míg valamennyi küldöttség hozzájárulását meg nem szerzi.

               Ennek fényében az Unió még nem írta alá az egyezményt. A Bizottság úgy véli, hogy az egyezmény aláírása részét kell, hogy képezze az Unió arra irányuló erőfeszítéseinek, hogy részt vegyen a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása elleni küzdelemben, amelyet olyan eszközök is segítenek, mint az online szerencsejátékokról szóló 2012-es bizottsági közleménnyel összhangban indított, a mérkőzések eredményének a fogadásokkal összefüggő tiltott befolyásolására vonatkozó bizottsági kezdeményezés,
                  6
                a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolásával foglalkozó uniós szakértői csoport munkája, valamint az ugyanezen problémával foglalkozó előkészítő intézkedések és projektek
                  7
               .

               E javaslat képezi a megállapodás megkötésének jogi eszközét.

               2.
                     MEGÁLLAPODÁS

               Az egyezmény 1. cikkének megfelelően az egyezmény célja „a sportversenyek tiltott befolyásolása elleni küzdelem a sport tisztességességének és a sportetikának a védelme érdekében, a sport autonómiája elvének megfelelően”.  Ennek érdekében az egyezmény legfőbb célkitűzése „a sport tisztességességének és a sportetikának a védelme”.  Ezt a célt több olyan intézkedés meghozatala révén éri el, amelyek a sportversenyek tiltott befolyásolásának megelőzésére, észlelésére és szankcionálására irányulnak.  A cél érdekében az egyezmény támogatja a nemzetközi együttműködést is, és kialakít egy figyelemmel kísérési mechanizmust a benne foglalt rendelkezések nyomon követésének biztosítására.

               Az egyezmény tehát több oldalról közelíti meg a sportversenyek tiltott befolyásolásának kezelését.  Az elfogadandó intézkedések ennek megfelelően változatos jellegűek, és különböző jogterületeket érintenek, de a megelőzés szempontja mindent áthat
                  8
               .  Az egyéb érintett jogterületek a büntető anyagi jog, a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés, az adatvédelem, valamint a fogadási tevékenységek szabályozása.

               A megelőzésre vonatkozó rendelkezések többsége az egyezmény
                  9
                II. és III. fejezetében szerepel, míg a III. fejezet több rendelkezést is tartalmaz az érdekelt felek közötti információcsere megkönnyítésére.

               A fogadási szolgáltatásokra vonatkozó intézkedések érinthetik a letelepedés jogával és a szolgáltatásnyújtás szabadságával kapcsolatos belső piaci szabadságokat, amennyiben a fogadási szolgáltatók gazdasági tevékenységet végeznek.  A 3. cikk (5) bekezdésének a) pontját és különösen a 11. cikket illetően: az „illegális sportfogadás” fogalmának meghatározásában olyan sportfogadási tevékenység szerepel, amely jellegére vagy szervezőjére tekintettel a fogadó személy tartózkodási helye szerinti szerződő fél irányadó jogszabályai értelmében nem megengedett.  Az „irányadó jogszabályok” kifejezés az uniós jogot is magában foglalja.  Ez azt is jelenti, hogy az uniós jog által biztosított jogosultságokat is figyelembe kell venni, és hogy a tagállamok nemzeti jogának összhangban kell állnia az uniós joggal, és különösen a belső piacra vonatkozó szabályokkal.

               Ezzel szemben a 9–11. cikk olyan intézkedéseket ír elő, amelyek a jogszabályok bizonyos mértékű közelítését eredményezhetik.  Az egyezmény 9. cikke például tájékoztató jellegű felsorolást tartalmaz azon intézkedésekről, amelyeket a fogadásokat szabályozó hatóságok „adott esetben” alkalmazhatnak a sportversenyek sportfogadással összefüggő tiltott befolyásolásának leküzdése érdekében.  Az egyezmény 10. cikkének (1) bekezdése szerint „Minden Szerződő Fél elfogadja azokat a jogalkotási és egyéb intézkedéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megelőzzék az összeférhetetlenséget és azt, hogy a sportfogadási termékek biztosításában érintett természetes vagy jogi személyek visszaéljenek a belső információkkal (...)” (utólagos kiemelés).  Az egyezmény 10. cikkének (3) bekezdése jelentéstételi kötelezettségek előírását célozza azzal, hogy kimondja: „Minden Szerződő Fél elfogadja azokat a jogalkotási és egyéb intézkedéseket, amelyek szükségesek a sportfogadási szolgáltatók arra való kötelezéséhez, hogy haladéktalanul jelentsék a szabálytalan vagy gyanús fogadásokat a fogadásokat szabályozó hatóság (...) felé” (utólagos kiemelés).  Végezetül az egyezmény illegális sportfogadásokról szóló 11. cikke még nagyobb mozgásteret enged a szerződő feleknek.  A következőképpen szól: „minden Szerződő Fél megvizsgálja, mely eszközök a legmegfelelőbbek az illegális sportfogadások szolgáltatóival szembeni fellépéshez, és fontolóra veszi, hogy az adott jogrendben alkalmazandó jogszabályoknak megfelelően olyan intézkedéseket fogadjon el, mint például (...)”.

               Ez azt mutatja, hogy az egyezmény 9. cikke, 10. cikkének (1) bekezdése és 10. cikkének (3) bekezdése az EUMSZ 114. cikke szerint alapot teremt a lehetséges harmonizációra annyiban, amennyiben a fogadási szolgáltatók gazdasági tevékenységet végeznek.  A még rugalmasabb megfogalmazást használó 11. cikkben is szerepel a rendelkezések bizonyos mértékű közelítése, amelyre szintén vonatkozhat az EUMSZ belső piac megteremtésére és működésére vonatkozó 114. cikke.

               Az egyezmény 11. cikke emellett érintheti a valamely harmadik országból nyújtott szolgáltatásokat is.  A szóban forgó intézkedések, amelyek közvetlenül az ilyen szolgáltatásokhoz való „hozzáférésre” vonatkoznak, az EUMSZ 207. cikke értelmében az Unió közös kereskedelempolitikája körébe tartoznak.

               A IV. fejezet a büntetőjoggal, valamint a végrehajtással kapcsolatos együttműködéssel foglalkozik (15–18. cikk).  Az egyezmény 15. cikke nem írja elő a sportversenyek tiltott befolyásolására irányuló valamennyi cselekmény bűncselekménnyé minősítését, csak az ilyen cselekmények bizonyos formái esetében (ha azok korrupcióhoz, kényszerítéshez vagy csaláshoz kapcsolódnak).  A 16. cikk a pénzmosással foglalkozik.  Ezt a kérdést uniós szinten a 2001/500/IB tanácsi kerethatározat,
                  10
                valamint a 2014/42/EU irányelv szabályozza
                  11
               .  Az egyezmény 16. cikkének (3) bekezdése az Unió hatáskörébe és az EUMSZ 114. cikkének hatálya alá tartozik (a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló 2005/60/EK irányelv)
                  12
               . A joghatóságról, a büntetőeljárásokról és a végrehajtási intézkedésekről szóló V. fejezet, valamint a szankciókról és intézkedésekről szóló VI. fejezet olyan rendelkezéseket tartalmaznak, amelyek az egyezmény 15–18. cikkében foglalt büntető anyagi jogi rendelkezéseket kísérik.  Az egyezmény 19. cikke (joghatóság) a büntetőjogi rendelkezések megállapítását kiegészítő rendelkezés.  Az egyezmény 20., 21., és 25. cikke (nyomozati intézkedések, védelmi intézkedések, lefoglalás és elkobzás) olyan büntetőeljárási intézkedések, amelyekre kiterjedhet az EUMSZ 82. cikke (2) bekezdésének (az a) és b) pontnak) a hatálya.

               A VII. fejezet az igazságügyi és más ügyekben folytatott nemzetközi együttműködéssel foglalkozik.  Fontos megjegyezni, hogy az egyezmény nem tartalmaz olyan jogi rendszert, amely a meglévő szabályok helyébe lépne, és ezért nem érinti azokat az eszközöket, amelyek már léteznek a büntetőügyekben és a kiadatás kapcsán történő kölcsönös segítségnyújtás területén
                  13
               .  Ehhez kapcsolódóan európai szinten létezik egy átfogó, a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés elősegítését célzó eszközrendszer, amelyet vagy a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolásához kapcsolódó különböző elkövetési módozatokra kell alkalmazni, vagy abban az esetben kell alkalmazni, ha a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolását új bűncselekményként büntetendővé teszik a tagállamok belső jogrendjében
                  14
               .  Ez lefedi az egyezmény 26. cikkét.

               Következtetések

               Bizonyos bűncselekmények jelenleg nem tartoznak az EUMSZ 83. cikke (1) bekezdésének hatálya alá.  A többire vonatkozóan az Unió rendelkezik hatáskörrel, de ez a hatáskör csak két rendelkezésre vonatkozóan kizárólagos – a 11. cikkre (annyiban, amennyiben az a harmadik országokból nyújtott és azokba irányuló szolgáltatásokra alkalmazandó), valamint az adatvédelemről szóló 14. cikkre vonatkozóan (részben)
                  15
               .  A többi esetben megosztott vagy „támogató” hatáskörről beszélhetünk.

               3.A JAVASOLT HATÁROZAT JOGALAPJA

               3.1. Anyagi jogalap

               Ami a jogalapot illeti, állandó ítélkezési gyakorlat, hogy az uniós jogi aktusok jogalapjának megválasztását olyan objektív elemekre kell alapozni, amelyek alkalmasak a bírósági felülvizsgálatra; ezek közé tartozik az adott intézkedés célja és tartalma is
                  16
               .  Ha az uniós jogi aktus vizsgálatából az derül ki, hogy a jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik csak járulékos jellegű, a jogi aktust egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.  Kivételesen, amennyiben megállapítást nyer, hogy a jogi aktus több olyan célkitűzést is követ, amelyek elválaszthatatlanul kapcsolódnak egymáshoz anélkül, hogy az egyik a másikhoz képest másodlagos és közvetett lenne, e jogi aktus a különböző megfelelő jogalapokra alapítható
                  17
               .

               A potenciálisan releváns anyagi jogalapok ebben az esetben a következők: az EUMSZ 16. cikke (adatvédelem), az EUMSZ 82. cikkének (1) és (2) bekezdése (büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés), az EUMSZ 83. cikkének (1) bekezdése (büntető anyagi jog), az EUMSZ 114. cikke (a belső piac megteremtése és működése), az EUMSZ 165. cikke (sport), valamint az EUMSZ 207. cikke (közös kereskedelempolitika).

               A sportversenyek tiltott befolyásolása leküzdésének célkitűzése összességében tartalmaz a megelőzéshez és az együttműködéshez kapcsolódó elemeket, amelyek főként az EUMSZ 165. cikkének hatálya alá tartoznak, valamint az együttműködéshez és a közelítéshez kapcsolódó elemeket, amelyekre az EUMSZ 114. cikke (a nem büntetőjogi rendelkezések esetében), 207. cikke (amennyiben a rendelkezések harmadik országbeli fogadási szolgáltatók általi hozzáféréshez kapcsolódnak), 82. cikkének (1) bekezdése és 83. cikke (a büntetőjogi kérdések kapcsán) vonatkozik.

               A fogadási szolgáltatásokat illetően az EUMSZ 114. és 207. cikke lehet releváns, attól függően, hogy a szolgáltatások Unión belüliek-e vagy sem.  Úgy tűnik, hogy az egyezményben összességében jobban érvényesül a belső piaci vonatkozás, miközben a közös kereskedelempolitika szempontja csak az egyezmény 11. cikkében jelenik meg.  Még ha nem is kerül azonban megemlítésre az EUMSZ 207. cikke, és csak a belső piaci vonatkozások kiegészítőjének tekintik, a tagállamok nem rendelkeznek hatáskörrel a közös kereskedelempolitikai vonatkozások kapcsán.

               Ami az adatvédelmet illeti, az nem képezi az egyezmény fő célkitűzését, és az arra vonatkozó rendelkezések csupán kiegészítő jellegűek.  Manapság az Európa Tanács sok egyezménye emlékeztet az adatvédelmi szabályok tiszteletben tartására, még akkor is, ha ilyen kötelezettségek más egyezményekből is erednek (mint amilyen a 108. számú, az egyének személyes adatok gépi feldolgozása során történő védelméről szóló egyezmény), amennyiben az egyes egyezmények szerződő felei nem ugyanazok.

               Ebből következően ahhoz, hogy az EU a teljes egyezményre vonatkozóan gyakorolja hatásköreit (azon elemek kivételével, amelyekre vonatkozóan nincs hatásköre), az EUMSZ 82. cikkének (1) bekezdése, 83. cikkének (1) bekezdése, 114. cikke és 165. cikke szolgál anyagi jogalapként.

               Az egyezmény sok területet átfogó jellegéből, valamint abból, hogy érint olyan hatásköröket, amelyek lehetnek kizárólagos uniós hatáskörök, illetve az EU számára nem biztosított hatásköröket is, az következik, hogy az Unió vagy a tagállamok számára nem lehetséges, hogy az egyezményt egymástól elkülönülve kössék meg.

               3.2. Eljárási jogalap

               Az EUMSZ 218. cikkének (6) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Tanács a főtárgyaló javaslata alapján a megállapodás megkötéséről határozatot fogad el.

               Az EUMSZ 218. cikke (6) bekezdésének a) pontja szerint a rendes jogalkotási eljárás alkalmazási körébe tartozó területekre vonatkozó megállapodások megkötéséhez a Tanács a Parlament egyetértését követően határozatot fogad el a megállapodás megkötéséről.

               Miként az a fentiekből kiderül, az Európa Tanács sportversenyek tiltott befolyásolásáról szóló egyezménye a rendes jogalkotási eljárás alkalmazási körébe tartozó területeket érint.

               Továbbá, az EUMSZ 218. cikke (8) bekezdése értelmében a megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatról minősített többségi szavazással kell határozni.

               3.3
                     Következtetés

               E javasolt határozat jogalapját az EUMSZ 114. és 165. cikke jelenti, összefüggésben EUMSZ 218. cikke (6) bekezdésével.

               2017/0166 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európa Tanács sportversenyek tiltott befolyásolásáról szóló egyezményének a büntető anyagi joggal és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel nem kapcsolatos ügyek tekintetében az Európai Unió nevében történő aláírásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. és 165. cikkére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament véleményére
                  18
               ,

               mivel:

               (1)A megelőzésre vonatkozó rendelkezéseket főként az egyezmény II. és III. fejezete állapítja meg
                  19
               . Ezek a rendelkezések teljes mértékben vagy nagymértékben az EUMSZ 165. cikkének hatálya alá tartozhatnak. Megemlítendő, hogy az EUMSZ 165. cikke csak támogató jellegű hatáskört határoz meg, amely kizárja a harmonizációs intézkedéseket, és nem vonja el a tagállami hatásköröket e területeken
                  20
               .

               (2)Más intézkedések, elsősorban az egyezmény 9. cikke, 10. cikkének (1) és (3) bekezdése, valamint 11. cikke a jogszabályok olyan korlátozott közelítését tartalmazzák, amelyre vonatkozhat az EUMSZ 114. cikke.

               (3)A 11. cikk érintheti a valamely harmadik országból nyújtott szolgáltatásokat is. A szóban forgó intézkedések, amelyek közvetlenül az ilyen szolgáltatásokhoz való „hozzáférésre” vonatkoznak, a közös kereskedelempolitika körébe tartoznak (az EUMSZ 207. cikke). A tagállamok nem rendelkeznek hatáskörrel a közös kereskedelempolitika körébe tartozó vonatkozások kapcsán.

               (4)Az adatvédelemről szóló 14. cikk az EUMSZ 16. cikke értelmében az Unió hatáskörébe tartozik, amely jellegét tekintve kizárólagos.

               (5)Az Európai Unió – arra irányuló erőfeszítéseinek részeként, hogy a sport tisztességességének és a sportetikának a védelme érdekében, a sport autonómiája elvének megfelelően leküzdje a sportversenyek tiltott befolyásolását – támogatja az Európa Tanács sportversenyek tiltott befolyásáról szóló egyezményét.

               (6)A Tanács [……..]-i [……..] határozatával összhangban […] […]-én aláírta az Európa Tanács a sportversenyek tiltott befolyásolásáról szóló egyezményét, feltételezve annak későbbi időpontban való megkötését.

               (7)Az egyezmény bizonyos rendelkezései a büntető anyagi joggal és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel kapcsolatosak, és ezért az EUMSZ harmadik része V. címének hatálya alá tartoznak. E rendelkezésekre vonatkozóan a Tanácsnak e határozattal párhuzamosan külön határozatot kell elfogadnia.

               (8)Az egyezményt az Unió nevében jóvá kell hagyni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európa Tanács sportversenyek tiltott befolyásolásáról szóló egyezménye az Unió nevében ezúton megkötésre kerül.

               Az egyezmény szövege e határozat csatolmányában található.

               2. cikk

               A Tanács elnöke kijelöli azt a személyt, aki jogosult az egyezmény 32. cikkében előírt jóváhagyási okmánynak az Európai Unió nevében történő letétbe helyezésére, miáltal az Unió ezt az egyezményt magára nézve kötelezőnek ismeri el.

               3. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba. Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     elnök

                     (1)
                  COM(2012)655 final.

                     (2)
                  A Bizottság nyilatkozatot fűzött a Tanács jegyzőkönyvéhez, amelyben kifejezésre juttatta, hogy nem ért egyet az anyagi jogalap beillesztésével, lásd a 10509/13. számú tanácsi dokumentumot.

                     (3)
                  A Tanács 2013/304/EU határozata (2013. június 10.) az Európai Bizottság számára a büntetőügyekben folytatott együttműködéssel és a rendőrségi együttműködéssel kapcsolatos ügyek kivételével a sporteredmények befolyásolása elleni küzdelemről szóló Európa tanácsi nemzetközi egyezmény létrehozására irányuló tárgyalásokon az EU nevében történő részvételre adandó felhatalmazásról (HL L 170., 2013.6.22., 62. o.).

                     (4)
                  A Tanács határozata az Európai Bizottság számára a büntetőügyekben folytatott együttműködéssel és a rendőrségi együttműködéssel kapcsolatos ügyek tekintetében a sporteredmények befolyásolása elleni küzdelemről szóló Európa tanácsi nemzetközi egyezmény létrehozására irányuló tárgyalásokon az EU nevében történő részvételre adandó felhatalmazásról, 10180/13. számú tanácsi dokumentum.

                     (5)
                  Málta az egyezmény ellen szavazott, és az EUMSZ 218. cikke (11) bekezdése alapján 2014. július 11-én a Bíróság véleményét kérte (1/14. számú vélemény).

                     (6)
                  http://ec.europa.eu/internal_market/gambling/communication/index_en.htm

                     (7)
                  Egy közelmúltbeli példa: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/financing/fundings/security-and-safeguarding-liberties/other-programmes/cooperation-between-public-private/index_en.htm

                     (8)

                        Az egyezmény II. és III. fejezete, valamint 27. és 28. cikke foglalkozik a megelőzéssel.

                     (9)
                  Lásd továbbá az egyezmény 27. és 28. cikkét az együttműködés általános szempontjairól.

                     (10)
                  A Tanács 2001/500/IB kerethatározata a pénzmosásról, valamint a bűncselekményhez felhasznált eszközök és az abból származó jövedelmek azonosításáról, felkutatásáról, befagyasztásáról, lefoglalásáról és elkobzásáról (HL L 182., 2001.7.5., 1. o.).

                     (11)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/42/EU irányelve (2014. április 3.) a bűncselekmény elkövetési eszközeinek és az abból származó jövedelemnek az Európai Unión belüli befagyasztásáról és elkobzásáról.

                     (12)
                  Az irányelv határozza meg azt a keretet, amelynek célja a hitelintézetek és pénzügyi szolgáltatók megbízhatóságának, épségének és stabilitásának, valamint a pénzügyi rendszer egésze iránti bizalomnak a védelme azon kockázatok ellen, amelyeket a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása jelent.

                     (13)
                  A magyarázó jelentés 21. §-a.

                     (14)
                  A Tanács 2000. május 29-i jogi aktusa az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyegyezmény létrehozásáról (HL C 197., 2000.7.12., 1. o.); a Tanács 2002/584/IB kerethatározata az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról (HL L 190., 2002.7.18., 1. o.); a Tanács 2003/577/IB kerethatározata a vagyonnal vagy bizonyítékkal kapcsolatos biztosítási intézkedést elrendelő határozatoknak az Európai Unióban történő végrehajtásáról (HL L 196., 2003.8.2., 45. o); a Tanács 2006/783/IB kerethatározata a kölcsönös elismerés elvének a vagyonelkobzást elrendelő határozatokra történő alkalmazásáról; a Tanács 2008/978/IB kerethatározata az európai bizonyításfelvételi parancsról (HL L 350., 2008.12.30.); a Tanács 2009/948/IB kerethatározata a joghatóság gyakorlásával kapcsolatos, büntetőeljárások során felmerülő összeütközések megelőzéséről és rendezéséről (HL L 328., 2009.12.15., 42. o.); 2014/41/EU irányelv a büntetőügyekben kibocsátott európai nyomozási határozatról (HL L 130., 2014.5.1., 1. o.); 2014/42/EU irányelv a bűncselekmény elkövetési eszközeinek és az abból származó jövedelemnek az Európai Unión belüli befagyasztásáról és elkobzásáról (HL L 127., 2014.4.29., 39. o.).

                     (15)
                  A releváns jogalkotási aktusok közé tartozhat a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 95/46/EK irányelv (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.), a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 45/2001/EK rendelet (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.), valamint a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló 2008/977/IB kerethatározat (HL L 350., 2008.12.30., 60. o.).

                     (16)
                  A C-377/12. sz. Bizottság kontra Tanács ügyben hozott ítélet 34. pontja.

                     (17)
                  Lásd ugyanott, a hivatkozott ítélet 34. pontjában.

                     (18)
                  HL C , , . o.

                     (19)
                  Lásd ugyanakkor a büntetőügyeken kívüli együttműködésről szóló 27. és 28. cikket is.

                     (20)
                  Lásd az EUMSZ 2. cikkének (5) bekezdését.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52007SC0394

Tervezet: az EGT-VegyesBizottság határozata az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásnak az egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításáról - Tervezet: a Bizottság közös álláspontja  /* SEC/2007/0394 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 28.3.2007SEC(2007) 394 véglegesTervezet:AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG HATÁROZATAaz Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásnak az egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításáról- Tervezet: a Bizottság közös álláspontja - (előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁS1. Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 31. jegyzőkönyve külön rendelkezéseket tartalmaz a Közösség és az EGT-hez tartozó EFTA-államok között a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről.2. Az EGT-Vegyesbizottság mellékelt határozattervezetének célja, hogy a 31. számú jegyzőkönyvet úgy módosítsa, hogy kiterjessze az együttműködést a fogyasztóvédelem területén. Az alábbi határozat beillesztésével a tervezet megszabja az együttműködés kereteit, valamint meghatározza, hogy az EGT-hez tartozó EFTA-államok milyen módon vehetnek teljes mértékben részt az e területet érintő közösségi programokban és fellépésekben 2007. január 1-jei kezdettel:-  32006 D 1926: Az Európai Parlament és a Tanács 1926/2006/EK határozata (2006. december 18.) a fogyasztóvédelmi politika területén közösségi cselekvési program (2007–2013) létrehozásáról (HL L 404, 2006.12.30., 39.o.).3. Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló 2894/94/EK tanácsi rendelet 1. cikke (3) bekezdésének b) pontja előírja, hogy a Közösség ilyen határozatokkal kapcsolatos álláspontját a Tanács alakítja ki a Bizottság javaslata alapján.4. Az EGT-Vegyesbizottság határozattervezetét jóváhagyás céljából benyújtják a Tanácshoz, majd a Bizottság a lehető leghamarabb előterjeszti a Közösség álláspontját az EGT-Vegyesbizottságban.Tervezet:AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG HATÁROZATAaz Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásnak az egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításárólAZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG,tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 86. és 98. cikkére,mivel:(1) A megállapodás 31. jegyzőkönyvét a […]-i […/…] EGT-vegyesbizottsági határozat módosította[1].(2) Helyénvaló kiterjeszteni a megállapodásban résztvevő szerződő felek közötti együttműködést a fogyasztóvédelemre vonatkozó közösségi cselekvési program (2006-2013) elfogadásáról szóló, 2006. december 18-i 1926/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra[2],(3) Ezért a megállapodás 31. jegyzőkönyvét módosítani kell annak érdekében, hogy e kibővített együttműködés 2007. január 1-jei kezdettel lehetővé váljon,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA megállapodás 31. jegyzőkönyvének 6. cikke a következőképpen módosul:1. A (3) bekezdés után a következő bekezdést kell beilleszteni:„3a. Az EFTA-államok 2007. január 1-jei hatállyal részt vesznek a következő programban:- 32006 D 1926: Az Európai Parlament és a Tanács 1926/2006/EK határozata (2006. december 18.) a fogyasztóvédelmi politika területén közösségi cselekvési program (2007–2013) létrehozásáról (HL L 404, 2006.12.30., 39.o.).”2. A (4) bekezdés szövege helyébe a következő lép:„Az EFTA-államok a megállapodás 82. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban hozzájárulnak az (3) és (3a) bekezdésben említett tevékenységek költségeihez.”3. Az (5) bekezdés szövege helyébe a következő lép:„Az EFTA-államok a (3) és a (3a) bekezdésben említett tevékenységekben való együttműködés megkezdésétől teljes mértékben részt vesznek az EK azon bizottságainak a munkájában, amelyek e tevékenységek irányításában vagy kidolgozásában segítik az EK-Bizottságot.”2. cikkEz a határozat a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdése értelmében az EGT-Vegyesbizottsághoz eljuttatott utolsó értesítést követő napon lép hatályba*.Ezt a rendeletet 2007. január 1-jétől kell alkalmazni.3. cikkEzt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében, illetve EGT-kiegészítésében közzé kell tenni.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.az EGT-Vegyesbizottság részérőlAz elnökTitkárok [1] HL L …[2] HL L 404., 2006.12.30., 39. o.* [Alkotmányos követelmények felmerülését nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények felmerülését jelezték.]


Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0311

Javaslat a Tanács határozata a tagállamok által az Európai Fejlesztési Alapba fizetendő pénzügyi hozzájárulásról (2009. évi második részlet)  /* COM/2009/0311 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 24.6.2009COM(2009) 311 véglegesJavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa tagállamok által az Európai Fejlesztési Alapba fizetendő pénzügyi hozzájárulásról (2009. évi második részlet)INDOKOLÁSA 10. EFA-ra vonatkozó belső megállapodás és pénzügyi szabályzat új eljárást határoz meg azon hozzájárulások lehívására, amelyeket a tagállamok az EFA finanszírozására fizetnek be. A pénzügyi szabályzat 157. cikke szerint ez az új eljárás első alkalommal a 2009. évi hozzájárulásokra alkalmazandó (a tartalékalapra vonatkozó „N+2” szabály értelmében).A pénzügyi szabályzat 57. cikke (3) bekezdésének megfelelően ez a javaslat a következőt tartalmazza:-  a 2009. évi hozzájárulás második részletének összege („n+1” a fenti cikkben lefektetett állandó eljárások értelmében).A pénzügyi szabályzat 57. cikkének (7) bekezdése szerint a fenti összegek tekintetében minden esetben meg kell határozni a Bizottság, illetve az EBB által kezelt összeget.A pénzügyi szabályzat 145. cikke szerint az EBB megküldte a Bizottságnak az általa kezelt eszközök kötelezettségvállalásaira és kifizetéseire vonatkozó frissített becsléseket.A pénzügyi szabályzat 57. cikkének (3) bekezdése szerint a Tanácsnak legkésőbb 21 naptári nappal a bizottsági javaslat előterjesztését követően döntést kell hoznia erről a határozatról, és a tagállamoknak legkésőbb 21 naptári nappal a tanácsi határozatról szóló értesítés kézhezvételét követően be kell fizetniük hozzájárulásuk második részletét.A pénzügyi szabályzat 58. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a hozzájárulások lehívása során először a korábbi EFA-kra meghatározott összegeket kell felhasználni egymás után. Az e javaslat tárgyát képező lehívások esetében következésképpen a 9. EFA összegeiről van szó.Végül emlékeztetni kell arra, hogy a pénzügyi szabályzat 60. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy amennyiben a befizetendő hozzájárulások egy adott részletét a határidőig nem fizetik be, az érintett tagállamnak a be nem fizetett összeg után kamatot kell fizetnie a 60. cikkben foglaltaknak megfelelően.JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa tagállamok által az Európai Fejlesztési Alapba fizetendő pénzügyi hozzájárulásról (2009. évi második részlet)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között, az afrikai, a karibi és a csendes-óceáni államok (a továbbiakban AKCS-országok), valamint az Európai Közösség és tagállamai között Cotonou-ban (Benin) 2000. június 23-án aláírt partnerségi megállapodás pénzügyi jegyzőkönyve értelmében a közösségi támogatás finanszírozásáról és kezeléséről és az EK-Szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról létrejött belső megállapodásra[1] és különösen annak 10. cikke (1) bekezdésére,tekintettel a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között az AKCS–EK partnerségi megállapodással összhangban a 2008–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó közösségi támogatás finanszírozásáról és az EK-Szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról szóló belső megállapodásra[2] és különösen annak 7. cikkére,tekintettel a 10. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó 2008. február 18-i pénzügyi szabályzatra (a továbbiakban: a 10. EFA pénzügyi szabályzata)[3] és különösen annak 57. cikkére és 58. cikkének (2) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára[4],mivel:(1) A 10. Európai Fejlesztési Alapra (a továbbiakban: EFA) alkalmazandó pénzügyi szabályzat 58. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a hozzájárulások lehívása során először a korábbi EFA-kra meghatározott összegeket kell felhasználni. Következésképpen a 9. EFA-ból kell pénzeszközöket lehívni.(2) A 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 145. cikkének (1) bekezdése szerint az Európai Beruházási Bank megküldte a Bizottságnak az általa kezelt eszközök kötelezettségvállalásaira és kifizetéseire vonatkozó frissített előrejelzéseket.(3) A 10. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 157. cikke szerint az 57–61. cikkben rögzített eljárás első alkalommal a 2009. pénzügyi évre alkalmazandó. A Bizottság ennek az eljárásnak megfelelően nyújtja be a 2009. évi hozzájárulások második részletének összegeit rögzítő javaslatát. A Tanácsnak legkésőbb 21 naptári nappal a bizottsági javaslat előterjesztését követően döntést kell hoznia erről a határozatról, és a tagállamoknak legkésőbb 21 naptári nappal a tanácsi határozatról szóló értesítés kézhezvételét követően be kell fizetniük hozzájárulásuk második részletét.ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA határozat mellékletében található táblázat tartalmazza azokat a Bizottságnak és az Európai Beruházási Banknak fizetendő összegeket, amelyeket a tagállamoknak az EFA finanszírozásához való 2009. évi hozzájárulások második részleteként kell befizetniük.2. cikkEzt a határozatot elfogadásának napjától kell alkalmazni.3. cikkEnnek a határozatnak a 9. EFA-hoz hozzájáruló tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETA 2009. évre szóló hozzájárulások második részlete (EUR-ban)Tagállam | % | az EBB részére | a Bizottság részére | Összesen |Németország | 23,36 | 21.024.000 | 256.960.000 | 277.984.000 |Belgium | 3,92 | 3.528.000 | 43.120.000 | 46.648.000 |Dánia | 2,14 | 1.926.000 | 23.540.000 | 25.466.000 |Spanyolország | 5,84 | 5.256.000 | 64.240.000 | 69.496.000 |Franciaország | 24,30 | 21.870.000 | 267.300.000 | 289.170.000 |Görögország | 1,25 | 1.125.000 | 13.750.000 | 14.875.000 |Írország | 0,62 | 558.000 | 6.820.000 | 7.378.000 |Olaszország | 12,54 | 11.286.000 | 137.940.000 | 149.226.000 |Luxemburg | 0,29 | 261.000 | 3.190.000 | 3.451.000 |Hollandia | 5,22 | 4.698.000 | 57.420.000 | 62.118.000 |Portugália | 0,97 | 873.000 | 10.670.000 | 11.543.000 |Egyesült Királyság | 12,69 | 11.421.000 | 139.590.000 | 151.011.000 |Ausztria | 2,65 | 2.385.000 | 29.150.000 | 31.535.000 |Finnország | 1,48 | 1.332.000 | 16.280.000 | 17.612.000 |Svédország | 2,73 | 2.457.000 | 30.030.000 | 32.487.000 |ÖSSZESEN | 100,00 | 90.000.000 | 1.100.000.000 | 1.190.000.000 |[1] HL L 317., 2000.12.15., 355. o.[2] HL L 247., 2006.9.9., 32. o.[3] HL L 78., 2008.3.19., 1. o.[4] HL C […]., [ …]., […]. o.