               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.4.19.
            COM(2018) 207 final
            2018/0102(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról(04 03 01 03. költségvetési jogcím – Szociális biztonság)
            (EGT-vonatkozású szöveg)

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  A belső piac működéséhez szükséges jogbiztonság és homogenitás biztosítása érdekében az EGT Vegyes Bizottságnak az összes vonatkozó uniós jogszabály elfogadását követően azokat a lehető leghamarabb bele kell foglalnia az EGT-megállapodásba, valamint lehetővé kell tennie az EGT-tag EFTA-államok számára, hogy részt vegyenek az EGT-vonatkozású uniós fellépésekben vagy programokban.

                  Az EGT Vegyes Bizottság (javasolt tanácsi határozathoz csatolt) határozattervezete arra irányul, hogy módosítsa az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvét annak érdekében, hogy az EGT-tag EFTA-államok (Norvégia, Izland és Liechtenstein) továbbra is részesei lehessenek az együttműködésnek az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésében szereplő és abból finanszírozott azon uniós fellépések tekintetében, amelyek a munkavállalók szabad mozgásához, valamint a szociális biztonsági rendszerek és a migráns munkavállalókra, többek között a harmadik országokból származó migráns munkavállalókra vonatkozó intézkedések összehangolásához (04 03 01 03. költségvetési jogcím) kapcsolódnak.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  A Vegyes Bizottság csatolt határozattervezete teljes mértékben összhangban áll az EGT-megállapodás azon céljával, hogy előmozdítsa a Szerződő Felek közötti kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok egyenlő versenyfeltételek melletti folyamatos és kiegyensúlyozott erősödését és az azonos szabályok betartását, egy homogén Európai Gazdasági Térség létrehozása érdekében.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  A Vegyes Bizottság határozata összhangban áll más uniós szakpolitikákkal is, különös tekintettel az EU belső piacának homogenitása védelmére irányulóan.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló 2894/94/EK tanácsi rendelet
                     1
                   1. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján kialakítja az ilyen határozatokról az Unió által képviselendő álláspontját.

                  Az EKSZ a Bizottság szolgálataival együttműködve benyújtja az EGT Vegyes Bizottság határozattervezetét a Tanácsnak az Unió álláspontjaként történő elfogadásra. A Bizottság reményei szerint mihamarabb elő tudja terjeszteni a határozattervezetet az EGT Vegyes Bizottságban.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  A javaslat megfelel a szubszidiaritás elvének a következők miatt.

                  E javaslat célját, nevezetesen a belső piac homogenitásának biztosítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért e cél a hatások miatt uniós szinten jobban megvalósítható.

               •Arányosság

                  Az arányosság elvének megfelelően ez a javaslat nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Az EGT-megállapodás 98. cikkének megfelelően a választott jogi aktus az EGT Vegyes Bizottság határozata. Az EGT Vegyes Bizottság biztosítja az EGT-megállapodás hatékony végrehajtását és érvényesülését. Ennek érdekében határozatokat kell hoznia az EGT-megállapodásban meghatározott esetekben.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

                  Tárgytalan.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Az EGT-tag EFTA-államok pénzügyi hozzájárulást nyújtanak „A munkavállalók szabad mozgása, valamint a szociális biztonsági rendszerek és a migráns munkavállalókra, többek között a harmadik országokból származó migráns munkavállalókra vonatkozó intézkedések összehangolása” megnevezésű 04 03 01 03. költségvetési jogcímhez. A pontos összeget e tanácsi határozattervezet elfogadását követően az EGT-megállapodás rendelkezéseivel összhangban határozzák meg.

               5.EGYÉB ELEMEK

               Az uniós költségvetési politikával összhangban valamely uniós tevékenységben való részvétel csak akkor valósulhat meg, ha a megfelelő pénzügyi hozzájárulást kifizették. Az EGT-megállapodás 32. jegyzőkönyvével összhangban azonban az EGT-tag EFTA-államok éves pénzügyi hozzájárulása minden évben augusztus 31-ig érkezik be, az Európai Bizottság által megállapított és az EGT-tag EFTA-államoknak augusztus 15-ig benyújtott uniós pénzösszegek lehívását követően.

               A január és augusztus közötti időszak áthidalása érdekében ezért a Vegyes Bizottság határozattervezetét januártól visszamenőleg kell alkalmazni. Ily módon az együttműködés folytonossága – az EGT-megállapodásban foglaltaknak megfelelően – a teljes naptári évben biztosított.

                  A visszaható hatály nincs hatással az érintett személyek jogaira és kötelezettségeire, valamint tiszteletben tartja a jogos elvárások elvét.

               2018/0102 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról

                  (04 03 01 03. költségvetési jogcím – Szociális biztonság)

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 46. és 48. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre
                  2
                és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás
                  3
                (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén hatályba lépett.

               (2)Az EGT-megállapodás 98. cikke alapján az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvének módosításáról.

               (3)Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyve egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésre vonatkozó különös rendelkezéseket tartalmaz.

               (4)Helyénvaló folytatni az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti együttműködést az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott azon uniós fellépések tekintetében, amelyek a munkavállalók szabad mozgásához, valamint a szociális biztonsági rendszerek és a migráns munkavállalókra, többek között a harmadik országokból származó migráns munkavállalókra vonatkozó intézkedések összehangolásához kapcsolódnak.

               (5)Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért módosítani kell annak érdekében, hogy folytatni lehessen a kiterjesztett együttműködést 2017. december 31. után.

               (6)Ezért az EGT Vegyes Bizottságban az Unió által képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének javasolt módosításával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont az EGT Vegyes Bizottság határozatának az e határozathoz csatolt tervezetén alapul.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

                     (2)

                        HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

                     (3)

                        HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel,2018.4.19.
            COM(2018) 207 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról(04 03 01 03. költségvetési jogcím – Szociális biztonság)

               MELLÉKLET
               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG
               … HATÁROZATA
               (XXX)
               az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításáról

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 86. és 98. cikkére,

               mivel:

               (1)Helyénvaló folytatni az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti együttműködést az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott azon uniós fellépések tekintetében, amelyek a munkavállalók szabad mozgásához, valamint a szociális biztonsági rendszerek és a migráns munkavállalókra, többek között a harmadik országokból származó migráns munkavállalókra vonatkozó intézkedések összehangolásához kapcsolódnak.

               (2)Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért módosítani kell annak érdekében, hogy e kiterjesztett együttműködés 2018. január 1-jei kezdettel lehetővé váljon,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyve 5. cikkének (5) és (13) bekezdésében az „és 2017-es” szövegrész helyébe a „, 2017-es és 2018-as” szövegrész lép.

               2. cikk

               Ez a határozat az azt követő napon lép hatályba, amikor az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt utolsó bejelentést megtették*.

                  1Ezt a határozatot 2018. január 1-jétől kell alkalmazni.

               3. cikk

               Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

               Kelt Brüsszelben,

                  az EGT Vegyes Bizottság részéről

                  az elnök

                  az EGT Vegyes Bizottság
                  titkárai

                     (1)
                  *
                        [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.6.8.
            COM(2018) 444 final
            2018/0234(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoportjában és Belső Szállítási Bizottságában a nemzetközi vasúti közlekedésben szállított utasok, csomagok és teheráru vonatkozásában alkalmazandó határátlépési eljárások megkönnyítéséről szóló új egyezmény tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoportjában és valószínűleg az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának Belső Szállítási Bizottságában a nemzetközi vasúti közlekedésben szállított utasok, csomagok és teheráru vonatkozásában alkalmazandó határátlépési eljárások megkönnyítéséről szóló új egyezmény tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont kialakításáról szóló határozat.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.Egyezmény a nemzetközi vasúti közlekedésben szállított utasok, csomagok és teheráru vonatkozásában alkalmazandó határátlépési eljárások megkönnyítéséről

               A nemzetközi vasúti közlekedésben szállított utasok, csomagok és teheráru vonatkozásában alkalmazandó határátlépési eljárások megkönnyítéséről szóló javasolt egyezménytervezetet (a továbbiakban: javasolt egyezménytervezet) a Vasutak Együttműködési Szervezete (OSZZSD) kezdeményezte, amelynek 9 uniós tagállam (Bulgária, a Cseh Köztársaság, Szlovákia, Lengyelország, Litvánia, Lettország, Magyarország, Észtország és Románia) a tagja, és az Oroszországi Föderáció kormánya küldte meg az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának.

               Egy hasonló hatályú egyezmény már hatályban van: a vasúti közlekedésben szállított utasok és csomagok határátlépésének megkönnyítéséről szóló, 1952. évi nemzetközi egyezmény, amelynek 8 uniós tagállam (Ausztria, Belgium, Franciaország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Portugália és Svédország
                  1
               ) szerződő fele. Különböző jogi és eljárásbeli nehézségek miatt ez az egyezmény nem módosítható és modernizálható. Továbbá a Vasutak Együttműködési Szervezetének tagállamai az idejétmúlt 1952. évi egyezményhez való csatlakozás helyett támogatták egy új egyezmény kidolgozásának ötletét ezen e téren.

               A javasolt egyezménytervezet három fő uniós szakpolitikai területet érint: vasút, vám és a határigazgatással kapcsolatos uniós vívmányok. Célja a személyszállító vonatokat érintő határellenőrzés felgyorsítása és egyszerűsítése. Az egyezménytervezet fő új elemei közé tartozik a közös, koordinált ellenőrzés a határon két vagy több egymást követő, a határ mindkét oldalán elvégzett ellenőrzés helyett; ellenőrzés a mozgó vonaton, ahol azt a menetrend és a megállók lehetővé teszik, valamint az együttműködés részleteinek elfogadása két- vagy többoldalú megállapodások révén. Ez a javaslat két uniós szakpolitikai területhez kapcsolódik: a vasúthoz és a vámhoz. A határigazgatással kapcsolatos uniós vívmányokkal külön javaslat fog foglalkozni.

               2.2.Az ENSZ EGB fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoportja

               A fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoport az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának szakpolitikai keretében jár el, és a Belső Szállítási Bizottság általános felügyelete alatt áll. A munkacsoport feladata a belföldi fuvarozás különböző módjait érintő határátlépési eljárásokra vonatkozó rendeletek, szabályok és dokumentáció harmonizálására és egyszerűsítésére irányuló fellépések kezdeményezése és végrehajtása.

               Az Unió képviselettel rendelkezik a munkacsoportban, amelyben az Unió valamennyi tagja szavazati joggal rendelkező tag.

               2.3.A fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoport tervezett jogi aktusa

               A fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoport 2018-ban az alábbi időpontokban ül össze: június 12–14. és október 16–19. Az egyik ülésen a munkacsoport határozatot hoz a javasolt egyezmény támogatásáról és az évente egyszer, februárban ülésező Belső Szállítási Bizottságnak való megküldéséről formális jóváhagyás céljából.

               Az egyezménytervezet 22. Cikkének megfelelően a tervezett jogi aktus kötelező lesz a felekre nézve. Az említett cikk így rendelkezik: „1. Ez az egyezmény három hónappal azt a napot követően lép hatályba, amelyen öt állam letétbe helyezte megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozó okiratát. 2. Minden olyan állam vonatkozásában, amely az egyezményt az ötödik megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmány letétbe helyezése után erősíti meg, fogadja el, hagyja jóvá vagy csatlakozik hozzá, az egyezmény 3 hónappal azután lép hatályba, hogy ez az állam a megerősítő, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmányt letétbe helyezte.”

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               3.1.Az Unió álláspontja

               Az Unió egyetért az egyezménytervezet célkitűzéseivel, és támogatja a vasúti személyszállítás elősegítését, de úgy véli, hogy az egyezménytervezet nem jelent hozzáadott értéket vagy előnyt az Unió vagy tagállamai számára. Az új egyezménytervezet nem tenne feleslegessé már létező két- vagy többoldalú megállapodásokat, és talán nem is tenne lehetővé új két- vagy többoldalú megállapodásokat, mert nem tartalmaz modellt ilyen megállapodásokhoz. Az egyezménytervezet sok rendelkezése nem kötelező érvényű, és nem hajtható végre az érintett felek külön megállapodásai nélkül. Idáig az egyezménytervezet egyetlen funkciója az, hogy referenciaként szolgálhat jövőbeli két- vagy többoldalú megállapodások megkötéséhez.

               Az uniós vasúti szakpolitika szempontjából az egyezménytervezet nem járna tényleges hatásokkal az Unióban, különösen a schengeni térségben. Emellett a szélesebb összefüggések tekintetében az Unió értékelése szerint az egyezménytervezet elsődleges célja a kétoldalú megállapodásokra vonatkozó referencia meghatározása, de nem célja az utasforgalom elősegítésére szolgáló egységes nemzetközi jogi keretek kidolgozása. Az egyezménytervezet ezért a jelenlegi formájában várhatóan semmilyen előnnyel nem jár az Unió és tagállamai számára.

               Az uniós vámszabályok szempontjából az egyezménytervezet a jelenlegi formájában semmilyen előnnyel vagy hozzáadott értékkel nem jár az Unió és tagállamai számára. Például az egyezménytervezet rendelkezései a szomszédos országokkal kötött kétoldalú megállapodások nélkül nem teszik lehetővé a vámhatóságok számára az utasok és csomagjaik ellenőrzését a mozgó vonatokon egy határ átlépését követően. A vám szempontjából az egyezménytervezet nem káros, de nem is előnyös. Egy új nemzetközi egyezménynek azonban csak akkor van értelme, ha hozzáadott értékkel bír, de az Unió szempontjából nem ez a helyzet.

               Uniós intézményi szempontból az egyezménytervezet olyan kérdéseket érint, amelyek kizárólagos vagy megosztott uniós hatáskörbe tartoznak. A tagállamok egyénileg nem csatlakozhatnak az egyezménytervezet olyan részeihez, amelyek kizárólagos uniós hatáskörbe tartoznak. Egy, az Unió mint regionális gazdasági integrációs szervezet részvételére vonatkozó rendelkezést be kellett volna illeszteni az egyezménytervezetbe az intézményi politikáról szóló általános szakpolitikának megfelelően, hogy az Unió csatlakozhasson az egyezményhez.

               Még abban az esetben is, ha az Uniónak nincs oka csatlakozni a javasolt egyezményhez, az intézményi szempontokról szóló általános szakpolitikájának megfelelően minden új nemzetközi egyezménynek tartalmaznia kell a regionális gazdasági integrációs szervezetek részvételét lehetővé tévő rendelkezést.

               Az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának Belső Szállítási Bizottsága a 2019. februári, 81. ülésén vagy egy azt követő ülésén, az egyezménytervezetnek a fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoport általi támogatásától függően, szavazhat az egyezmény elfogadásáról, és kérheti a titkárságot, hogy küldje meg az egyezményt az Egyesült Nemzetek főtitkárának mint letéteményesnek. Ezért az ilyen lehetséges forgatókönyvre való reagálás érdekében fontos az uniós álláspont kialakítása. A kizárólagos hatáskörbe tartozó kérdésekben a Bizottság szavaz az Unió nevében.

                  A javasolt egyezmény előkészítése kapcsán a köz- és magánszféra szakemberei nagy számban kaptak felkérést konzultációra.

               Konzultációkra került sor a vámjogszabályokkal foglalkozó bizottság (genfi koordináció) tagállamaival, és az egyik konzultáción közösen vettek részt az egységes európai vasúti térségért felelős bizottság szakértői, valamint a Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság, illetve a Migrációügyi és Uniós Belügyi Főigazgatóság bel- és igazságügyi tanácsadói, közlekedési attaséi és képviselői (2017.1.23.). A vámszakértői csoportban is konzultációkra került sor.

               További konzultációk zajlottak a fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoport és az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának vasúti fuvarozással foglalkozó munkacsoportjának ülésein.

               Az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának vonatkozó fórumain folytatott, az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság vagy a Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság által követett megbeszéléseket az említett főigazgatóságok, illetve a Migrációügyi és Uniós Belügyi Főigazgatóság közötti egyeztetés előzte meg, mert az egyezménytervezet a három főigazgatóság hatáskörébe tartozó szakpolitikai területeket érint.

               A belső koordináció, illetve a vámjogszabályokkal foglalkozó bizottság keretében a tagállamokkal, illetve a vámszakértőkkel folytatott közös megbeszélések egyértelműen arról tanúskodnak, hogy sem az uniós tagállamoknak, sem az Uniónak nem áll érdekében csatlakozni az egyezménytervezethez, mert az semmiféle előnnyel vagy hozzáadott értékkel nem jár az érintett területeken, vagyis a javaslat által érintett két uniós szakpolitikai területen, illetve uniós intézményi szempontból sem.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  2
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoport és az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának Belső Szállítási Bizottsága által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. Az egyezménytervezet 22. cikkének megfelelően a tervezett jogi aktus a nemzetközi jog értelmében kötelező erejű lesz.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               Valamely, egyidejűleg több cél elérésére irányuló vagy több elválaszthatatlan és egymáshoz viszonyítva nem járulékos jellegű összetevőt magában foglaló tervezett jogi aktus esetében az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapját kivételesen a különböző vonatkozó jogalapok fogják képezni.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus a vámügyi együttműködést és a közös kereskedelempolitikát érinti, illetve e területekkel összefüggő célokat kíván megvalósítani. A tervezett jogi aktus ezen elemei elválaszthatatlanok és egymáshoz viszonyítva nem járulékos jellegűek.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja a következő rendelkezésekből áll: EUMSZ, 33. cikk és a 207. cikk (3) bekezdésének első albekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 33. cikke és a 207. cikke (3) bekezdésének első albekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2018/0234 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoportjában és Belső Szállítási Bizottságában a nemzetközi vasúti közlekedésben szállított utasok, csomagok és teheráru vonatkozásában alkalmazandó határátlépési eljárások megkönnyítéséről szóló új egyezmény tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 33. cikkére és a 207. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben a 218. cikk (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Oroszországi Föderáció javaslatot tett egy új, a nemzetközi vasúti közlekedésben szállított utasok, csomagok és teheráru vonatkozásában alkalmazandó határátlépési eljárások megkönnyítéséről szóló ENSZ EGB-egyezményre, amelyet támogat a Vasutak Együttműködési Szervezete (OSZZSD).

               (2)A fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoport az ENSZ EGB szakpolitikai keretében jár el, és a Belső Szállítási Bizottság általános felügyelete alatt áll. A munkacsoport feladata a belföldi fuvarozás különböző módjait érintő határátlépési eljárásokra vonatkozó rendeletek, szabályok és dokumentáció harmonizálására és egyszerűsítésére irányuló fellépések kezdeményezése és végrehajtása.

               (3)Az ENSZ EGB fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoportja a 2018. június 12–14. között tartandó 149. ülésén vagy az azt követő ülésen határozatot hoz a nemzetközi vasúti közlekedésben szállított utasok, csomagok és teheráru vonatkozásában alkalmazandó határátlépési eljárások megkönnyítéséről szóló javasolt egyezmény támogatásáról és a Belső Szállítási Bizottságnak hivatalos jóváhagyás céljából való megküldéséről.

               (4)Az Unió képviselettel rendelkezik az ENSZ EGB fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoportjában, amelyben jelenleg az Unió 28 tagja szavazati joggal rendelkező tag. A kizárólagos hatáskörbe tartozó ügyekben az EU álláspontját az Unió és tagállamai nevében a Bizottság képviseli.

               (5)Az egyezménytervezet számos szempontot szabályoz, amelyek közül néhány az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, más szempontok pedig az Unió és tagállamai között megosztott hatáskörbe tartoznak.

               (6)Mivel a javasolt egyezmény olyan ügyeket érint, amelyek az Unió kizárólagos hatáskörébe tartoznak, a Tanácsnak ki kell alakítania az egyezménytervezettel kapcsolatos uniós álláspontot.

               (7)Az egyezmény általános rendelkezéseket tartalmaz a személyszállító vonatok határellenőrzésének szervezésével kapcsolatban. Képezheti bármely két- vagy többoldalú megállapodás alapját, amelynek hiányában az egyezmény tárgyát képező elemek nem működnének.

               (8)Az Unió tagállamai ilyen kétoldalú megállapodásokat a javasolt egyezmény nélkül is köthetnek. Oroszország és az OSZZSD-ben képviselt néhány más ország esetében úgy tűnik, hogy a jogi keret szükségessé tesz egy ilyen egyezményt a két- vagy többoldalú megállapodások megkötésének elősegítése érdekében.

               (9)Úgy tűnik, hogy a javasolt egyezmény lényege sem pozitív, sem negatív hatással nincs az uniós tagállamokra. Az Unió ezért nem támogatja a javasolt egyezményt, de nincs oka megakadályozni az elfogadását.

               (10)Még abban az esetben is, ha az Uniónak nem áll érdekében csatlakozni a javasolt egyezményhez, az intézményi szempontokról szóló általános szakpolitikájának megfelelően minden új nemzetközi egyezménynek tartalmaznia kell a regionális gazdasági integrációs szervezetek részvételét lehetővé tévő rendelkezést. A javasolt egyezménytervezet nem tartalmaz olyan rendelkezést, amely lehetővé tenné az Unió számára az egyezményhez való csatlakozást.

               (11)Az ENSZ EGB fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoportjában az Unió által képviselt álláspont ezért semleges, amennyiben beillesztésre kerül a regionális gazdasági integrációs szervezetek részvételét lehetővé tévő rendelkezés. Ebben az esetben az Unió tartózkodik. Ellenkező esetben az Unió a javasolt egyezmény elfogadása ellen szavaz.

               (12)Helyénvaló meghatározni az Unió által az ENSZ EGB fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoportjában és a Belföldi Szállítási Bizottságban képviselendő álláspontot,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió által az ENSZ EGB fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoportjának ülésein és a Belső Szállítási Bizottságban a nemzetközi vasúti közlekedésben szállított utasok, csomagok és teheráru vonatkozásában alkalmazandó határátlépési eljárások megkönnyítéséről szóló, javasolt új ENSZ EGB-egyezménnyel kapcsolatban képviselendő álláspont a következő:

               Az Unió az egyezménytervezettel kapcsolatban tartózkodó álláspontot képvisel, amennyiben beillesztésre kerül a regionális gazdasági integrációs szervezetek részvételét lehetővé tévő rendelkezés. E rendelkezés hiányában az Unió az egyezmény elfogadása ellen szavaz.

               2. cikk

               Az 1. cikkben szereplő álláspontot a Bizottság képviseli az Unió és tagállamai nevében, amelyek tagjai az ENSZ EGB fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoportjának és a Belső Szállítási Bizottságnak.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság és a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Aláírta, de nem ratifikálta.

                     (2)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.6.13.
            COM(2018) 458 final
            2018/0241(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és az Albán Köztársaság közötti, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által az Albán Köztársaság területén végzett fellépések kapcsán jogállási kérdéseket szabályozó megállapodás megkötéséről

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               Az Európai Határ- és Parti Őrségről szóló, 2016. szeptember 14-i (EU) 2016/1624 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  1
                54. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség koordinálhatja a tagállamok és a harmadik országok közötti operatív együttműködést a külső határok igazgatása tekintetében. Ebben a vonatkozásban az Ügynökségnek lehetősége van arra, hogy egy vagy több tagállammal és legalább az egyik ilyen tagállammal szomszédos harmadik országgal – az adott szomszédos harmadik ország egyetértésével, a harmadik ország területén is – intézkedéseket hajtson végre a külső határokon.

               Az (EU) 2016/1624 rendelet 54. cikkének (4) bekezdése értelmében az Uniónak jogállásról szóló megállapodást kell kötnie az érintett harmadik országgal, amennyiben olyan fellépésekben várható csapatok bevetése harmadik országban, amely során a csapat tagjai végrehajtási hatáskörökkel rendelkeznek majd, illetve amennyiben harmadik országbeli egyéb fellépések ezt megkívánják.

               A Tanács által 2017. október 16-án elfogadott tárgyalási irányelvek alapján az Európai Bizottság jogállásról szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalásokat folytatott az Albán Köztársasággal olyan jogi keret kialakítása céljával, amely operatív tervek létrehozásra révén azonnali fellépést tesz lehetővé, amikor gyors reagálásra van szükség. Jóllehet a régióban sokkal kisebbek a migrációs áramlások, mint 2015–2016-ban, a szervezett bűnözői hálózatok gyorsan az új körülményekhez igazítják migránscsempészési útvonalaikat és módszereiket. A jogállásról szóló megállapodás létrejöttével a felelős albán hatóságok és az uniós tagállamok az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség koordinációja révén sokkal alkalmasabbá válnak arra, hogy gyorsan reagáljanak az esetleges ilyen fejleményekre.

               A csatolt tanácsi határozati javaslat az Európai Unió és az Albán Köztársaság közötti jogállásról szóló megállapodás megkötésére vonatkozó jogi eszköznek minősül.

               A jogállásról szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások 2017. december 13-án kezdődtek, és sikeresen lezárultak, amikor D. Avramopoulosz, a migrációs ügyekért, az uniós belügyekért és az uniós polgárságért felelős biztos, és F. Xhafaj, az Albán Köztársaság belügyminisztere 2018. február 12-én Tiranában parafálta a jogállásról szóló megállapodás tervezetét.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               A görög és az albán hatóságok két rendőrségi együttműködési megállapodást kötöttek (2147/1993. sz. törvény és 2568/1998. sz. törvény), amelyek a rendőrségi kérdésekben folytatott, többek között az irreguláris migrációt érintő rendőrségi információcserére terjednek ki. A görög rendőrség információkat cserél az albán hatóságokkal a határokon átnyúló súlyos és szervezett bűnözési tevékenységekkel kapcsolatos általános kérdésekről, továbbá az irreguláris bevándorlók visszafogadási eljárásairól.

               Albánia határellenőrzési, határőrizeti és közös járőrszolgálati megállapodásokat kötött Montenegróval és Koszovóval
                  2*, valamint közös járőrszolgálati megállapodást kötött Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal, Görögországgal viszont még nem született ilyen megállapodás. Albánia a tengeri határra vonatkozó közös járőrszolgálati megállapodást kötött Olaszországgal (a Guardia di Finanzával).

               Montenegró, Albánia és Koszovó* belügyminisztériumainak jegyzőkönyve közös rendőrségi együttműködési központot állított fel Plavban, amelynek célja, hogy az operatív információk intenzívebb cseréje és a közös biztonsági erőfeszítések szorosabb koordinációja révén előmozdítsa a bűnözés elleni küzdelemben folytatott határokon átnyúló együttműködést. A közös rendőrségi együttműködési központ hivatalosan 2017. május 30-án kezdte meg működését. Folyamatban van a munka egy másik központ felállítására a Görögországgal közös határszakaszon.

               Az Albán Köztársaság és az Európai Határ- és Parti Őrség közötti operatív együttműködést létrehozó munkamegállapodás (amely frissítés alatt áll) kiterjed különösen albán szakértők megfigyelőként való rendszeres részvételére az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek a tagállamok területén folytatott összehangolt operatív tevékenységeiben.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

               Az európai migrációs stratégia négy pillérre épül. Ezek egyike a határigazgatás: ez kiterjed az EU külső határának jobb igazgatására, különösen a tagállamok külső határain elhelyezkedő tagállamokkal vállalat szolidaritás, valamint a határátlépés hatékonyságának javítása révén. Az Albán Köztársaság határainak megerősített ellenőrzése pozitív hatást fog gyakorolni az EU külső határaira, különösen Görögország külső határaira, valamint az Albán Köztársaság határaira. A külső határok biztonságának további erősítése megfelel továbbá az európai biztonsági stratégiának.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               E tanácsi határozati javaslat jogalapja az EUMSZ 77. cikke (2) bekezdésének b) és d) pontja, valamint 79. cikke (2) bekezdésének c) pontja, összefüggésben 218. cikkének (6) bekezdésével.

               Az (EU) 2016/1624 rendelet 54. cikkének (4) bekezdése, amely kifejezetten előírja jogállásról szóló megállapodásnak az EU általi megkötését, kimondja, hogy az Uniónak jogállásról szóló megállapodást kell kötnie az érintett harmadik országgal, amennyiben olyan fellépésekben várható csapatok bevetése harmadik országban, amely során a csapat tagjai végrehajtási hatáskörökkel rendelkeznek majd, illetve amennyiben harmadik országbeli egyéb fellépések ezt megkívánják.

               Az EUMSZ 3. cikke (2) bekezdésének értelmében az Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik nemzetközi megállapodás megkötésére, ha annak megkötését valamely uniós jogalkotási aktus írja elő. Az (EU) 2016/1624 rendelet 54. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy az Európai Unió kössön jogállásról szóló megállapodást az érintett harmadik országgal. Ennek megfelelően az Albán Köztársasággal megkötött megállapodás az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik.

               Az EUMSZ 218. cikke (6) bekezdése a) pontjának v. alpontja szerint e megállapodás megkötéséhez az Európai Parlament egyetértése szükséges.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  Tárgytalan.

               •Arányosság

               A jogállásról szóló megállapodás lehetővé teszi, hogy migránsok hirtelen beáramlása esetén a tagállamok által kétoldalú alapon történő bevetés helyett az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség telepítsen európai határvédelmi csapatokat.

               Ezért közös megközelítés szükséges az Albán Köztársaság határainak jobb igazgatásához.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Ez a javaslat összhangban van az EUMSZ 218. cikkének (6) bekezdésével, szerint a nemzetközi megállapodásokról szóló határozatokat a Tanács fogadja el az Európai Parlament egyetértését követően. Nincs más jogi eszköz, amely alkalmazható lenne a javaslatban megjelölt célkitűzés elérésére.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  Tárgytalan

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  Tárgytalan

               •Hatásvizsgálat

                  A jogállásról szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalásokhoz nem volt szükség hatásvizsgálatra.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

               Mivel ez új megállapodás, nem lehetett meglévő eszközökre vonatkozó értékelést vagy célravezetőségi vizsgálatot végezni.

               •Alapjogok

                  A jogállásról szóló megállapodás tervezet olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek szavatolják az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által irányított fellépésben részt vevő személyi állomány intézkedései által érintett személyek alapvető jogainak védelmét.

                  Az alapvető jogokról szóló rendelkezéseket az „Egyéb elemek” című 5. pontban fejtjük ki bővebben.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               A jogállásról szóló megállapodásnak önmagában véve nincsenek pénzügyi vonzatai. A határőr csapatok tényleges telepítése ugyanis operatív terv és a vonatkozó támogatási megállapodás alapján történik, amelynek költségeit az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség költségvetése viseli. A jogállásról szóló megállapodás keretében végzendő jövőbeni műveleteket az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség saját forrásaiból fogják finanszírozni.

               Az Európai Határ- és Parti Őrségről szóló rendeletjavaslathoz csatolt, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség kiadásaira vonatkozó pénzügyi kimutatás 6 090 millió EUR-ra becsülte a harmadik országokkal folytatott megerősített együttműködés éves átlagos kiadásait a 2017 és 2020 közötti időszakban (beleértve a szomszédos országokkal folytatott esetleges közös műveleteket).

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

               A Bizottság gondoskodik a jogállásról szóló megállapodás végrehajtásának megfelelő nyomon követéséről.

               Az Albán Köztársaság és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség közösen értékel minden közös műveletet és gyorsreagálási határvédelmi műveletet.

               Mindenekelőtt az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség, az Albán Köztársaság és a konkrét fellépésben részt vevő tagállamok minden fellépés végén jelentést készítenek a megállapodás rendelkezéseinek alkalmazásáról, ideértve a személyes adatok kezelését is.

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

                  Tárgytalan.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

               A megállapodás hatálya

               E megállapodás értelmében az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség végrehajtási hatáskörrel rendelkező európai határvédelmi csapatokat telepíthet az Albán Köztársaság területére közös műveletek és gyorsreagálási határvédelmi műveletek végrehajtása céljából. Az európai határvédelmi csapatok arra is jogosultak, hogy egy konkrét visszaküldési művelet folyamán segítséget nyújtsanak az Albán Köztársaságnak azoknak a személyeknek az azonosításához, akiket az Albán Köztársaságnak vissza kell fogadnia

                  az Európai Közösség és az Albán Köztársaság közötti, az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló megállapodásnak

                  3
                megfelelően.

               Az európai határvédelmi csapatok kizárólag az EU külső határai mentén található albániai területre telepíthetők.

               Operatív terv

               Az Ügynökségnek és az Albán Köztársaságnak minden közös műveletet és gyorsreagálási határvédelmi műveletet megelőzően operatív tervet kell elfogadnia. Ezt az operatív tervet az operatív térséggel határos tagállamnak vagy tagállamoknak is el kell fogadniuk.

               A tervnek részletesen meg kell határoznia a közös művelet vagy gyorsreagálási határvédelmi művelet szervezési és eljárási vonatkozásait, beleértve különösen a helyzet leírását és értékelését, a műveleti célt és célkitűzéseket, a műveleti koncepciót, a bevetendő műszaki felszerelés típusát, a végrehajtási tervet, a más harmadik országokkal, más uniós ügynökségekkel és szervekkel vagy nemzetközi szervezetekkel folytatandó együttműködést, az alapjogokkal, köztük a személyes adatok védelmével kapcsolatos rendelkezéseket, a koordinációs, parancsnoklási, ellenőrzési, kommunikációs és beszámolási struktúrát, a szervezeti intézkedéseket és a logisztikát, az értékelést, valamint a közös művelet vagy gyorsreagálási határvédelmi művelet pénzügyi vonatkozásait.

               A csapat tagjainak feladatai és hatásköre

               Főszabály szerint a csapatok jogosultak ellátni mindazokat a feladatokat és gyakorolni mindazokat a végrehajtási hatásköröket, amelyek szükségesek a határellenőrzéshez és a visszaküldési műveletekhez. A csapatok tiszteletben tartják az Albán Köztársaság törvényi és rendeleti rendelkezéseit.

               A csapatok az Albán Köztársaság területén csak az Albán Köztársaság határőreinek vagy más releváns szakembereinek utasítására és – főszabályként – csak azok jelenlétében hajthatnak végre feladatokat és gyakorolhatják hatásköreiket. Az utóbbiak kivételesen felhatalmazhatják a csapatokat arra, hogy a nevükben eljárjanak.

               A csapat tagjai saját egyenruhájukat, az egyenruhán jól látható személyazonosítót, valamint az Európai Unió és az Ügynökség jelével ellátott kék karszalagot viselnek. A csapatok tagjai akkreditációs igazolványt is magukkal hordanak az albán hatóságok általi egyértelmű azonosítás érdekében.

               A csapat tagjai a saját tagállamuk nemzeti joga által engedélyezetteknek megfelelően szolgálati fegyvert, lőszert és felszerelést viselhetnek, illetve tarthatnak maguknál. Az albán hatóságok előzetesen tájékoztatják az Ügynökséget az engedélyezhető szolgálati fegyverekről, lőszerekről és felszerelésről, valamint a releváns jogi keretről és használatuk feltételeiről.

               A csapat tagjai saját államuk és az albán hatóságok beleegyezésével, az albán határőrök vagy más releváns szakembereinek jelenlétében és az albán joggal összhangban alkalmazhatnak erőszakot, a szolgálati fegyverek, lőszerek és felszerelés használatát is ideértve. Az albán hatóságok engedélyezhetik a csapat tagjai számára, hogy határőreik vagy más releváns szakembereik távollétében alkalmazzanak erőszakot.

               A szükségesség elve alapján az albán hatóságok engedélyezhetik a csapat tagjainak az adatbázisokba való betekintést az albán adatvédelmi joggal összhangban.

               A fellépés felfüggesztése és megszüntetése

               Az Ügynökség és az albán hatóságok egyaránt felfüggeszthetik vagy megszüntethetik a fellépést, ha úgy ítélik meg, hogy a másik fél nem tartja tiszteletben e megállapodás vagy a műveleti terv rendelkezéseit.

               A csapat tagjainak kiváltságai és mentességei

               A csapat tagjai mentességet élveznek az Albán Köztársaság büntető joghatósága alól a hivatalos feladataik ellátása során („szolgálatban”) elkövetett cselekmények tekintetében, ugyanakkor nem élveznek ilyen mentességet a „szolgálaton kívül” elkövetett cselekmények vonatkozásában.

               Az operatív terv pontosan meghatározza az Albán Köztársaság büntető joghatósága alól mentes tevékenységeket.

               Abban az esetben, ha a csapat valamely tagját bűncselekmény elkövetésével vádolják, az eljárás bíróság előtti megindítását megelőzően az Ügynökség ügyvezető igazgatója igazolja a bíróság számára, hogy az érintett csapattag a kérdéses cselekményt hivatalos feladatának ellátása során hajtotta-e végre vagy sem. Az Ügynökség ügyvezető igazgatója azt követően hozza meg döntését, hogy gondosan mérlegelte az érintett határőrt vagy egyéb releváns személyzetet telepítő tagállam illetékes hatóságainak, valamint az illetékes albán hatóságoknak az előterjesztéseit. Az Ügynökség ügyvezető igazgatójának igazolása jogilag kötelező az Albán Köztársaság jogszolgáltatására nézve.

               A csapat tagjainak biztosított kiváltságok és az Albán Köztársaság büntető joghatósága alóli mentesség nem jelent mentességet a küldő tagállam joghatósága alól.

               Hasonló szabályozás vonatkozik a csapat tagjainak polgári és közigazgatási jogi felelősségére.

               Az érintett határőrt vagy egyéb releváns személyzetet telepítő tagállam felfüggesztheti a csapatok tagjait megillető, az Albán Köztársaság büntető-, polgári és közigazgatási jogi joghatósága alóli mentességet. A felfüggesztésnek minden esetben egyértelműnek kell lennie.

               A megállapodás kártérítésre irányuló mechanizmust ír elő. A kártérítési mechanizmus Európai Határ- és Parti Őrségről szóló (EU) 2016/1624 rendelet 42. cikkén alapul. Egy csapat „szolgálatban” lévő tagja által okozott kárért az Albán Köztársaság felel. Ha a kárt egy részt vevő tagállamból származó csapat „szolgálatban” lévő tagjának súlyos gondatlansága vagy szándékos kötelességszegése okozta vagy ha a cselekményt „szolgálaton kívül” követték el, Albánia igényelheti az Ügynökségtől, hogy a részt vevő tagállam fizessen kártérítést. Ha a kárt az Ügynökség személyzete okozta, az Albán Köztársaság igényelheti, hogy az Ügynökség fizessen kártérítést. A tagállam és az Ügynökség belső szabályaik szerint a jogsértő személytől követelhetik a sértettnek fizetett kártérítés megtérítését.

               Az Albán Köztársaságban vis maior következtében bekövetkezett kárért sem az Albán Köztársaság, sem a részt vevő tagállam, illetve az Ügynökség nem visel felelősséget.

               A csapat tagjaival szemben nem foganatosítható végrehajtási intézkedés, kivéve abban az esetben, ha hivatalos feladataikkal össze nem függő polgári eljárás indul ellenük.

               A csapat tagjainak azon vagyontárgyai, amelyek hivatalos feladataik ellátásához szükségesek, nem foglalhatók le. Polgári eljárásban a csapat tagjainak személyes szabadsága nem korlátozható, és velük szemben kényszerintézkedés nem alkalmazható.

               A csapat tagjai az Ügynökség számára nyújtott szolgáltatások tekintetében mentességet élveznek az Albán Köztársaság hatályos társadalombiztosítási rendelkezései alól. Ugyancsak mentességet élveznek az Ügynökség vagy saját tagállamaik által részükre fizetett illetmények és járandóságok, valamint az Albán Köztársaságon kívülről származó bármilyen jövedelem tekintetében az Albán Köztársaságban fizetendő adók alól.

               Az albán hatóságok lehetővé teszik a csapat tagjainak a személyes használatukra szolgáló árucikkek behozatalát és kivitelét, és (a tárolás, a fuvarozás és a hasonló szolgáltatások díjainak kivételével) biztosítják azok mentességét a vámok, az adók és a kapcsolódó díjak alól.

               A csapatok tagjainak személyes poggyásza kizárólag annak alapos gyanúja esetén ellenőrizhető, hogy olyan árucikkeket tartalmaz, amelyek nem a csapat tagjainak személyes használatára szolgálnak, amelyek behozatalát vagy kivitelét az Albán Köztársaság jogszabályai tiltják, vagy amelyek az Albán Köztársaság karantén szabályainak hatálya alá tartoznak. Az ilyen személyes poggyász vizsgálata kizárólag a csapat érintett tagjának/tagjainak vagy az Ügynökség felhatalmazott képviselőjének jelenlétében végezhető.

               A csapat tagjainak iratai, levelezése és vagyontárgyai – a végrehajtási intézkedések kivételével – sérthetetlenek. A csapat tagjai nem kötelezhetők tanúvallomás tételére.

               Akkreditációs igazolvány

               Az Ügynökség az albán hatóságok előtti azonosítás céljából az Albán Köztársasággal együttműködésben igazolványt állít ki a csapat tagjai részére, amely bizonyítja birtokosának az e megállapodás és a műveleti terv alapján rájuk ruházott feladatok ellátására és hatáskörök gyakorlására való jogosultságát. Az akkreditációs igazolvány egy érvényes úti okmánnyal együtt feljogosítja a csapat tagját arra, hogy vízum és előzetes engedély nélkül az Albán Köztársaság területére belépjen.

               Alapjogok

               Feladataik ellátása és hatásköreik gyakorlása során a csapat tagjai – különösen a menekültügyi eljárásokhoz való hozzáféréssel, az emberi méltósággal, valamint a kínzás és az embertelen vagy lealacsonyító bánásmód tilalmával, a szabadsághoz való joggal, a visszaküldés tilalmának elvével és a kollektív kiutasítás tilalmával, a gyermekek jogaival, valamint a magán- és a családi élet tiszteletben tartásához fűződő joggal kapcsolatban – kötelesek maradéktalanul tiszteletben tartani az alapjogokat és az alapvető szabadságokat. A csapatok tagjai senkivel szemben semmilyen alapon – és különösen neme, faji vagy etnikai származása, vallása vagy meggyőződése, fogyatékossága, kora, szexuális irányultsága vagy nemi identitása miatt – nem alkalmazhatnak önkényes megkülönböztetést. Valamennyi olyan intézkedésnek, amely kihat az említett alapjogokra és az alapvető szabadságokra, arányosnak kell lennie az általa elérni kívánt céllal, és tiszteletben kell tartania ezen alapjogok és alapvető szabadságok lényegi tartalmát.

               Mindegyik Fél köteles gondoskodni olyan panaszkezelési mechanizmusról, amely kezeli az alapjogok sérelmére a fél személyzete által elkövetett cselekményekkel kapcsolatos állításokat. Az Ügynökség létrehozta az Európai Határ- és Parti Őrségről szóló (EU) 2016/1624 rendelet 72. cikkében említett kártérítési mechanizmust, és ezáltal eleget tesz ennek a kötelezettségnek. Az albán ombudsman foglalkozhatna az ilyen állításokkal, kivéve ha az albán hatóságok úgy döntenek, hogy kifejezetten az e megállapodás alapján benyújtott panaszok kezelésével megbízott mechanizmust hoznak létre.

               A személyes adatok kezelése

               A csapat tagjai szükség esetén személyes adatokat kezelnek az Ügynökségre és az uniós tagállamokra vonatkozó szabályoknak megfelelően. A személyes adatok albán hatóságok általi kezelésére az albán jog irányadó.

               Az Ügynökség, a részt vevő tagállamok és az albán hatóságok minden egyes fellépés után közös jelentést állítanak össze a személyes adatoknak a csapat tagjai általi kezeléséről. Ezt a jelentést meg kell küldeni az Ügynökség alapjogi tisztviselőjének és adatvédelmi tisztviselőjének. E tisztviselők beszámolnak az Ügynökség ügyvezető igazgatójának.

               A megállapodás végrehajtására hatáskörrel rendelkező illetékes hatóságok

               Az Albán Köztársaság esetében az e megállapodás végrehajtására hatáskörrel rendelkező illetékes hatóság a belügyminisztérium. Az Európai Unió esetében ez a hatóság az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség.

               Vitarendezés és értelmezés

               Az e megállapodás alkalmazásával összefüggésben felmerülő kérdéseket az illetékes albán hatóságok képviselői és az Ügynökség képviselői együttesen vizsgálják meg, és ennek keretében az Ügynökség konzultációt folytat az Albán Köztársasággal szomszédos tagállammal vagy tagállamokkal.

               Ha az előzetes rendezés nem vezet eredményre, az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos jogvitákat az Albán Köztársaság és az Európai Bizottság rendezi kizárólag tárgyalásos úton, és ennek keretében az Európai Bizottság konzultációt folytat az Albán Köztársasággal szomszédos bármely tagállammal.

               2018/0241 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió és az Albán Köztársaság közötti, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által az Albán Köztársaság területén végzett fellépések kapcsán jogállási kérdéseket szabályozó megállapodás megkötéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdése b) és d) pontjára és 79. cikke (2) bekezdésének c) pontjára, összefüggésben a 218. cikk (6) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament egyetértésére
                  4
               ,

               mivel:

               (1)A Tanács […]-i 2018/XXX határozatával összhangban, a […] […..]-án/-én aláírta az Európai Unió és az Albán Köztársaság közötti, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által az Albán Köztársaság területén végzett fellépések kapcsán jogállási kérdéseket szabályozó megállapodást, figyelemmel annak megkötésére.

               (2)Az (EU) 2016/1624 rendelet 54. cikkének (4) bekezdése értelmében az Uniónak jogállásról szóló megállapodást kell kötnie az érintett harmadik országgal, amennyiben olyan fellépésekben várható csapatok bevetése harmadik országban, amely során a csapat tagjai végrehajtási hatáskörökkel rendelkeznek majd, illetve amennyiben harmadik országbeli egyéb fellépések ezt megkívánják.

               (3)E jogállásról szóló megállapodásnak köszönhetően a határvédelmi csapatok gyorsan albán területre telepíthetők és ott reagálhatnak a migrációs áramlásoknak a partvidéki útvonalra való aktuális átterelődésére, valamint segítséget nyújthatnak a külső határ igazgatása és a migránscsempészés elleni küzdelem során.

               (4)Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben az Egyesült Királyság a 2000/365/EK tanácsi határozattal
                  5
                összhangban nem vesz részt; ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt a határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (5)Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal összhangban nem vesz részt
                  6
               ; ennélfogva Írország nem vesz részt a határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (6)Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (7)A jogállásról szóló megállapodást ezért az Európai Unió nevében jóvá kell hagyni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Tanács az Unió nevében jóváhagyja az Európai Unió és az Albán Köztársaság közötti, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által az Albán Köztársaság területén végzett fellépések kapcsán jogállási kérdéseket szabályozó megállapodást.

               A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

               2. cikk

               A Tanács elnöke kijelöli a megállapodás 12. cikkének (4) bekezdésében előírt értesítésnek az Európai Unió nevében történő megtételére jogosult személyt.

               3. cikk

               Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 251., 2016.9.16., 1. o.

                     (2)
                  *
                        Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244 (1999) sz. ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

                     (3)

                        HL L 124., 2005.5.17., 22. o.

                     (4)

                        HL C […], […], […] o.

                     (5)

                        A Tanács 2000/365/EK határozata (2000. május 29.) Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 131., 2000.6.1., 43. o.)

                     (6)

                        A Tanács 2002/192/EK határozata (2002. február 28.) Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel,2018.6.13.
            COM(2018) 458 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Európai Unió és az Albán Köztársaság közötti, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által az Albán Köztársaság területén végzett fellépések kapcsán jogállási kérdéseket szabályozó megállapodás megkötéséről

               MELLÉKLET

               Jogállási kérdéseket szabályozó megállapodás

               az Európai Unió és az Albán Köztársaság között, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által az Albán Köztársaság területén végzett fellépések kapcsán

               AZ EURÓPAI UNIÓ

               ÉS AZ ALBÁN KÖZTÁRSASÁG,

               a továbbiakban együtt: Felek,

               MIVEL kialakulhatnak olyan helyzetek, amelyekben az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség (a továbbiakban: az Ügynökség) az Európai Unió szervezeteként műveleti együttműködést koordinál az EU tagállamai és az Albán Köztársaság között, és ez kiterjedhet az Albán Köztársaság területén végzett műveleti fellépésekre is,

               MIVEL jogállásról szóló megállapodás létrehozásával gondoskodni kell azoknak a helyzeteknek a jogi keretszabályozásáról, amelyekben az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség csapatainak tagjai végrehajtási hatáskörökkel rendelkezhetnek az Albán Köztársaság területén,

               FIGYELEMBE VÉVE, hogy valamennyi, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által az Albán Köztársaság területén végrehajtott fellépésnek maradéktalanul tiszteletben kell tartania az alapjogokat, és azokat a nemzetközi jogi aktusokat, amelyeknek az Albán Köztársaság részes fele,

               A KÖVETKEZŐ MEGÁLLAPODÁS MEGKÖTÉSÉRŐL HATÁROZTAK:

               1. cikk

               A megállapodás hatálya

               1.Ez a megállapodás minden olyan szempontra kiterjed, amely az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség mindazon, potenciálisan az Albán Köztársaság területén zajló fellépéseinek végrehajtásához szükséges, amelyekben az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség csapatainak tagjai végrehajtási hatáskörökkel rendelkeznek.

               2.Ez a megállapodás csak az Albán Köztársaság területén alkalmazandó.

               3.Sem e megállapodás, sem a felek által vagy a nevükben a megállapodás végrehajtása céljából megvalósított semmilyen aktus – ideértve a műveleti tervek felállítását vagy a határokon átnyúló műveletekben való részvételt – nem érinti az érintett államok vonatkozó területeinek a nemzetközi jog szerinti jogállását vagy elhatárolását.

               2. cikk

               Fogalommeghatározások

               E megállapodás alkalmazásában:

               (1)„fellépés”: a közös művelet, a gyorsreagálási határvédelmi művelet és a visszaküldési művelet;

               (2)„közös művelet”: az irreguláris bevándorlás vagy a határokon átnyúló bűnözés kezelésére vagy az Albán Köztársaság valamely tagállammal szomszédos határszakaszainak ellenőrzését szolgáló, és az Albán Köztársaság területére telepített fokozott technikai és műveleti segítségnyújtásra irányuló fellépés;

               (3)„gyorsreagálási határvédelmi művelet”: az Albán Köztársaság valamely tagállammal szomszédos határain jelentkező konkrét és aránytalan kihívásokból fakadó helyzetre való gyors reagálás céljából az Albán Köztársaság területén határozott ideig végrehajtott fellépés;

               (4)„visszaküldési művelet”: az Ügynökség által koordinált olyan művelet, amely egy vagy több tagállam által felajánlott technikai és műveleti megerősítést foglal magában, és amelynek keretében visszatérésre kötelezett személyek kitoloncolásra kerülnek vagy önkéntesen távoznak egy vagy több tagállamból az Albán Köztársaságba;

               (5)„határellenőrzés”: személyek országhatáron, kizárólag határátlépési szándékra vagy tényleges határátlépésre reagálva, minden más megfontolástól függetlenül végrehajtott ellenőrzése, amely magában foglalja mind a határátkelőhelyeken végzett határforgalom-ellenőrzést, mind pedig a határátkelőhelyek között végzett határőrizetet;

               (6)„csapat tagja”: az Ügynökség személyi állományának tagja vagy a részt vevő tagállamokból származó határőrökből és más releváns szakemberekből – ideértve a tagállamok által az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökséghez kirendelt határőröket és más releváns szakembereket is – álló, fellépés keretében való bevetésre szánt csapat tagja;

               (7)„tagállam”: az Európai Unió tagállama;

               (8)„küldő tagállam” az a tagállam, amelynek a csapat tagja határőre vagy más releváns szakembere;

               (9)„személyes adat”: azonosított vagy azonosítható természetes személyre vonatkozó mindennemű információ; „azonosítható” az a személy, akit – különösen bármilyen azonosító adat, például név, azonosító szám, tartózkodási információ, online azonosító jel vagy az adott természetes személy fizikai, fiziológiai, genetikai, szellemi, gazdasági, kulturális vagy társadalmi identitására jellemző egy vagy több tényező alapján – közvetlenül vagy közvetetten azonosítani lehet;

               (10)„részt vevő tagállam”: az Albán Köztársaságban végrehajtott fellépésben a csapat részeként bevetett technikai felszerelés, határőrök és más releváns szakemberek rendelkezésére bocsátásával részt vevő tagállam;

               (11)„Ügynökség”: az Európai Határ- és Parti Őrségről szóló (EU) 2016/1624 rendelettel létrehozott Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség;

               (12)„a csapat tagjainak végrehajtó hatásköre”: a műveleti tervbe foglalt közös fellépés során az Albán Köztársaság területén folytatott határellenőrzési és visszaküldési műveletek által megkívánt feladatok elvégzéséhez szükséges hatáskör;

               (13)„vis maior”: korlátozás nélkül bármely háborús cselekmény (hadüzenettel vagy anélkül), invázió, fegyveres konfliktus vagy külföldi ellenséges cselekmény, blokád, lázadás, terrorizmus vagy katona erő alkalmazása, földrengés, árvíz, tűzeset, vihar vagy természeti katasztrófa bármikor történjen is, valamint bármely, a fentiekhez hasonló esemény vagy körülmény.

               3. cikk
               Műveleti terv

               1.Az Ügynökségnek és az Albán Köztársaságnak minden közös műveletet és gyorsreagálási határvédelmi műveletet tekintetében műveleti tervet kell elfogadnia, amelyet az operatív térséggel határos tagállamnak vagy tagállamoknak is el kell fogadniuk.

               2.A tervnek részletesen meg kell határoznia a közös művelet vagy gyorsreagálási határvédelmi művelet szervezési és eljárási vonatkozásait, beleértve különösen a helyzet leírását és értékelését, a műveleti célt és célkitűzéseket, a műveleti koncepciót, a bevetendő műszaki felszerelés típusát, a végrehajtási tervet, a más harmadik országokkal, más uniós ügynökségekkel és szervekkel vagy nemzetközi szervezetekkel folytatandó együttműködést, az alapjogokkal, köztük a személyes adatok védelmével kapcsolatos rendelkezéseket, a koordinációs, parancsnoklási, ellenőrzési, kommunikációs és beszámolási struktúrát, a szervezeti intézkedéseket és a logisztikát, az értékelést, valamint a közös művelet vagy gyorsreagálási határvédelmi művelet pénzügyi vonatkozásait.

               3.A közös művelet vagy gyorsreagálási határvédelmi művelet értékelését az Albán Köztársaság és az Ügynökség közösen végzi el.

               4. cikk
               A csapat tagjainak feladatai és hatásköre

               1.A csapat tagjai jogosultak ellátni mindazokat a feladatokat és gyakorolni mindazokat a végrehajtási hatásköröket, amelyek szükségesek a határellenőrzéshez és a visszaküldési műveletekhez.

               2.A csapatok tiszteletben tartják az Albán Köztársaság törvényi és rendeleti rendelkezéseit.

               3.A csapat tagjai az Albán Köztársaság területén csak az Albán Köztársaság határőreinek vagy más releváns szakembereinek utasítására és – főszabályként – csak azok jelenlétében hajthatnak végre feladatokat és gyakorolhatják hatásköreiket. Az Albán Köztársaság az adott eset körülményeinek megfelelően a műveleti tervvel összhangban ad utasításokat a csapat számára. Az Albán Köztársaság kivételesen felhatalmazhatja a csapat tagjait arra, hogy a nevében eljárjanak.

               Az Ügynökség a koordinációs tisztviselőjén keresztül közölheti az Albán Köztársasággal a csapatnak adott utasításokról alkotott véleményét. Ilyen esetben az Albán Köztársaság figyelembe veszi ezt a véleményt és a lehetőségekhez képest ezzel összhangban cselekszik.Ha a csapatnak adott utasítások nincsenek összhangban a műveleti tervvel, a koordinátor azonnal jelentést tesz az Ügynökség ügyvezető igazgatójának. Az ügyvezető igazgató meghozhatja a megfelelő intézkedéseket, köztük felfüggesztheti vagy megszüntetheti a fellépést.

               4.A csapat tagjai feladataik ellátása és hatásköreik gyakorlása közben kötelesek saját egyenruhájukat viselni. A csapat tagjai kötelesek az egyenruhán jól látható személyazonosítót, valamint az Európai Unió és az Ügynökség jelével ellátott kék karszalagot viselni. A csapat tagjai az Albán Köztársaság nemzeti hatóságaival szembeni azonosítás céljából mindig kötelesek maguknál tartani a 7. cikk szerinti akkreditációs igazolványt.

               5.A csapat tagjai feladataik ellátása és hatásköreik gyakorlása során a küldő tagállam nemzeti joga által engedélyezetteknek megfelelően szolgálati fegyvert, lőszert és felszerelést viselhetnek, illetve tarthatnak maguknál. Az Albán Köztársaság a csapat tagjainak bevetése előtt köteles értesíteni az Ügynökséget az engedélyezhető szolgálati fegyverekről, lőszerekről és felszerelésről, valamint a releváns jogi keretről és használatuk feltételeiről.

               6.A csapat tagjai a feladataik ellátása és hatásköreik gyakorlása során a küldő tagállam és az Albán Köztársaság beleegyezésével, az Albán Köztársaság határőreinek vagy más releváns szakembereinek jelenlétében, az Albán Köztársaság nemzeti jogával összhangban alkalmazhatnak erőszakot, a szolgálati fegyverek, lőszerek és felszerelés használatát is ideértve. Az Albán Köztársaság engedélyezheti a csapat tagjai számára, hogy az Albán Köztársaság határőreinek vagy más releváns szakembereinek távollétében alkalmazzanak erőszakot. A műveleti tervben meghatározzák a fogadó tagállam hozzájárulásának megadására jogosult hatóságot.

               7.Az Albán Köztársaság engedélyezheti a csapat tagjainak a nemzeti adatbázisaiba való betekintést, amennyiben arra a műveleti tervben, illetőleg a visszaküldési műveletekkel kapcsolatban meghatározott műveleti célok megvalósításához szükség van. A csapat tagjai csak a feladataik ellátásához és a műveleti tervben rögzített hatásköreik gyakorlásához, vagy a visszaküldési műveletekhez szükséges adatokba tekinthetnek be. Az Albán Köztársaság a csapat tagjainak bevetése előtt értesíti az Ügynökséget azokról a nemzeti adatbázisokról, amelyekbe a betekintést engedélyezi. A betekintést az Albán Köztársaság adatvédelemre vonatkozó nemzeti jogszabályaival összhangban kell végezni.

               5. cikk

               A fellépés felfüggesztése és megszüntetése

               1.Az Ügynökség ügyvezető igazgatója – az Albán Köztársaság írásos értesítése után – felfüggesztheti vagy megszüntetheti a fellépést, ha az Albán Köztársaság nem tartja tiszteletben e megállapodás vagy a műveleti terv rendelkezéseit. Az ügyvezető igazgató köteles értesíteni az Albán Köztársaságot ennek okairól.

               2.Az Albán Köztársaság – az Ügynökség írásos értesítése után – felfüggesztheti vagy megszüntetheti a fellépést, ha az Ügynökség vagy valamely részt vevő tagállam nem tartja tiszteletben e megállapodás vagy a műveleti terv rendelkezéseit. Az Albán Köztársaság köteles értesíteni az Ügynökséget ennek okairól.

               3.Az Ügynökség ügyvezető igazgatója vagy az Albán Köztársaság felfüggesztheti vagy megszüntetheti a fellépést különösen az alapjogok, a visszaküldés tilalmának elve vagy az adatvédelmi szabályok megsértése esetén.

               4.A fellépés megszüntetése nem érinti a megszüntetést megelőzően keletkezett, e megállapodás vagy a műveleti terv alkalmazásából fakadó jogokat és kötelezettségeket.

               6. cikk
               A csapat tagjainak kiváltságai és mentességei

               1.A csapat tagjainak iratai, levelezése és vagyontárgyai – a (7) bekezdés értelmében megengedett végrehajtási intézkedések kivételével – sérthetetlenek.

               2.A csapat tagjai mentességet élveznek az Albán Köztársaság büntető joghatósága alól hivatalos feladataik ellátása során a műveleti tervnek megfelelően végzett cselekmények vonatkozásában.

               Abban az esetben, ha a csapat valamely tagját bűncselekmény elkövetésével vádolják, erről haladéktalanul értesíteni kell az Ügynökség ügyvezető igazgatóját és a küldő tagállam illetékes hatóságát. Az eljárás bíróság előtti megindítását megelőzően az Ügynökség ügyvezető igazgatója – a küldő tagállam illetékes hatóságai és az Albán Köztársaság illetékes hatóságai által tett előterjesztések gondos mérlegelését követően – igazolja a bíróság számára, hogy a kérdéses cselekményt a hivatalos feladataik ellátása során, a műveleti tervnek megfelelően végzett cselekmények folyamán hajtották-e végre. Amíg az Ügynökség ügyvezető igazgatója nem ad igazolást, az Ügynökség és a küldő tagállam nem hoz semmiféle olyan intézkedést, amely akadályozhatná az Albán Köztársaság illetékes hatósági által a csapat tagjával szemben a későbbiekben esetlegesen lefolytatandó büntetőeljárást.

               Ha az adott cselekményt hivatalos feladatok ellátása során követték el, az eljárás nem kezdhető meg. Ha a cselekményt nem hivatalos feladatok ellátása során követték el, az eljárást folytatni lehet. Az Ügynökség ügyvezető igazgatójának igazolása jogilag kötelező az Albán Köztársaság jogszolgáltatására nézve. A csapat tagjainak biztosított kiváltságok és az Albán Köztársaság büntető joghatósága alóli mentesség nem jelent mentességet a küldő tagállam joghatósága alól.

               3.A csapat tagjai mentességet élveznek az Albán Köztársaság polgári és közigazgatási jogi joghatósága alól hivatalos feladataik ellátása során a műveleti tervnek megfelelően végzett cselekmények vonatkozásában. Amennyiben a csapat tagjaival szemben az Albán Köztársaság bármely bírósága előtt polgári eljárás indul, erről haladéktalanul értesíteni kell az Ügynökség ügyvezető igazgatóját és a küldő tagállam illetékes hatóságát. Az eljárás bíróság előtti megindítását megelőzően az Ügynökség ügyvezető igazgatója – a küldő tagállam illetékes hatóságai és az Albán Köztársaság illetékes hatóságai által tett előterjesztések gondos mérlegelését követően – igazolja a bíróság számára, hogy a kérdéses cselekményt a csapat tagjai a hivatalos feladataik ellátása során, a műveleti tervnek megfelelően végzett cselekmények folyamán hajtották-e végre.

               Ha az adott cselekményt hivatalos feladataik ellátása során hajtották végre, az eljárás nem kezdhető meg. Ha az adott cselekményt nem hivatalos feladataik ellátása során hajtották végre, az eljárás folytatható. Az Ügynökség ügyvezető igazgatójának igazolása jogilag kötelező az Albán Köztársaság jogszolgáltatására nézve. Ha a csapat tagja indít keresetet, az eredeti keresethez közvetlenül kapcsolódó ellenkeresetek egyike tekintetében sem hivatkozhat a joghatóság alóli mentességére.

               4.A csapat tagjainak az Albán Köztársaság büntető, polgári és közigazgatási jogi joghatósága alóli mentességét a küldő tagállam eseti alapon felfüggesztheti. A felfüggesztésnek minden esetben egyértelműnek kell lennie.

               5.A csapat tagjai nem kötelezhetők tanúvallomás tételére.

               6.Abban az esetben, ha a csapat tagjai a hivatalos feladataik ellátása során, a műveleti tervnek megfelelően végzett cselekmények folyamán okoztak kárt, az Albán Köztársaság felel a károkért.

               Ha a kárt súlyos gondatlansággal vagy szándékos kötelességszegéssel okozták vagy ha a cselekményt a részt vevő tagállamból származó csapat tagja nem hivatali feladatainak ellátása során követte el, az Albán Köztársaság az ügyvezető igazgató útján kártérítés megfizetését igényelheti az érintett részt vevő tagállamtól.

               Ha a kárt súlyos gondatlansággal vagy szándékos kötelességszegéssel okozták vagy ha a cselekményt a részt vevő tagállamból származó csapat azon tagja, aki az Ügynökség személyzetéhez tartozik nem hivatali feladatainak ellátása során követte el, az Albán Köztársaság kártérítés megfizetését igényelheti az Ügynökségtől.

               Az Albán Köztársaságban vis maior következtében bekövetkezett kárért sem az Albán Köztársaság, sem a részt vevő tagállam, illetve az Ügynökség nem visel felelősséget.

               7.A csapat tagjaival szemben nem foganatosítható végrehajtási intézkedés, kivéve abban az esetben, ha hivatalos feladataikkal össze nem függő polgári eljárás indul ellenük.

               A csapat tagjainak azon vagyontárgyai, amelyek az Ügynökség ügyvezető igazgatójának igazolása szerint hivatalos feladataik ellátásához szükségesek, ítélet, határozat vagy végzés végrehajtása céljából nem foglalhatók le. Polgári eljárásban a csapat tagjainak személyes szabadsága nem korlátozható, és velük szemben kényszerintézkedés nem alkalmazható.

               8.A csapat tagjainak az Albán Köztársaság joghatósága alóli mentessége nem jelent mentességet a küldő tagállamok joghatósága alól.

               9.A csapat tagjai az Ügynökség számára nyújtott szolgáltatások tekintetében mentességet élveznek az Albán Köztársaság hatályos társadalombiztosítási rendelkezései alól.

               10.A csapat tagjai mentességet élveznek az Ügynökség vagy a küldő tagállamok által részükre fizetett illetmények és járandóságok, valamint az Albán Köztársaságon kívülről származó bármilyen jövedelem tekintetében az Albán Köztársaságban fizetendő adók alól.

               11.Az Albán Köztársaság – az általa elfogadott törvényekkel és rendeletekkel összhangban – lehetővé teszi a csapat tagjainak a személyes használatukra szolgáló árucikkek behozatalát, és a tárolás, a fuvarozás és a hasonló szolgáltatások díjainak kivételével biztosítja azok mentességét a vámok, az adók és a kapcsolódó díjak alól. Az Albán Köztársaság az ilyen árucikkek kivitelét is engedélyezi.

               12.A csapatok tagjainak személyes poggyásza kizárólag annak alapos gyanúja esetén ellenőrizhető, hogy olyan árucikkeket tartalmaz, amelyek nem a csapat tagjainak személyes használatára szolgálnak, amelyek behozatalát vagy kivitelét az Albán Köztársaság jogszabályai tiltják, vagy amelyek az Albán Köztársaság karantén szabályainak hatálya alá tartoznak. Az ilyen személyes poggyász vizsgálata kizárólag a csapat érintett tagjának/tagjainak vagy az Ügynökség felhatalmazott képviselőjének jelenlétében végezhető.

               7. cikk
               Akkreditációs igazolvány

               1.Az Ügynökség az Albán Köztársaság nemzeti hatóságai előtti azonosítás céljából az Albán Köztársasággal együttműködésben, az Albán Köztársaság hivatalos nyelvén/nyelvein és az Európai Unió intézményeinek valamely hivatalos nyelvén igazolványt állít ki a csapat tagjai részére, amely bizonyítja birtokosának az e megállapodás 4. cikkében és a műveleti tervben meghatározott feladatok ellátására és hatáskörök gyakorlására való jogosultságát. Az igazolvány a tag következő adatait tartalmazza: név és állampolgárság; rendfokozat vagy beosztás; nemrégiben készült digitális fénykép; valamint azok a feladatok, amelyek ellátására az adott személy a bevetés során jogosult.

               2.Az akkreditációs igazolvány egy érvényes úti okmánnyal együtt feljogosítja a csapat tagját arra, hogy vízum és előzetes engedély nélkül az Albán Köztársaság területére belépjen.

               3.Az igazolványt a fellépés végeztével vissza kell szolgáltatni az Ügynökségnek. Erről tájékoztatják az illetékes albán hatóságokat.

               8. cikk
               Alapjogok

               1.A csapatok tagjai feladataik ellátása és hatásköreik gyakorlása során – különösen a menekültügyi eljárásokhoz való hozzáféréssel, az emberi méltósággal valamint a kínzás és az embertelen vagy lealacsonyító bánásmód tilalmával, a szabadsághoz való joggal, a visszaküldés tilalmának elvével és a kollektív kiutasítás tilalmával, a gyermekek jogaival, valamint a magán- és a családi élet tiszteletben tartásához fűződő joggal kapcsolatban – kötelesek maradéktalanul tiszteletben tartani az alapjogokat és az alapvető szabadságokat. Feladataik ellátása és hatásköreik gyakorlása során senkivel szemben semmilyen alapon – és különösen neme, faji vagy etnikai származása, vallása vagy meggyőződése, fogyatékossága, kora, szexuális irányultsága vagy nemi identitása miatt – nem alkalmazhatnak önkényes megkülönböztetést. A feladataik ellátása és hatásköreik gyakorlása során hozott valamennyi olyan intézkedésnek, amely kihat az alapjogokra és az alapvető szabadságokra, arányosnak kell lennie az általuk elérni kívánt céllal, és tiszteletben kell tartania ezen alapjogok és alapvető szabadságok lényegi elemeit.

               2.Mindegyik Fél köteles gondoskodni olyan panaszkezelési mechanizmusról, amely kezeli a személyi állománya által hivatalos feladatainak ellátása keretében, e megállapodás hatálya alá tartozó közös művelet, gyorsreagálási határvédelmi művelet vagy visszaküldési művelet közben az alapjogok sérelmére elkövetett cselekményekkel kapcsolatos állításokat.

               9. cikk
               A személyes adatok kezelése

               1.Személyes adatok kezelésére csak abban az esetben kerülhet sor, ha az Albán Köztársaság, az Ügynökség vagy a részt vevő tagállamok számára feladataik ellátása és az e megállapodás végrehajtására vonatkozó hatáskörük gyakorlása érdekében szükséges.

               2.A személyes adatok Albán Köztársaság általi kezelésére az Albán Köztársaság nemzeti joga irányadó.

               3.A személyes adatoknak az Ügynökség és a részt vevő tagállam(ok) általi adminisztratív célú kezelésére – ideértve a személyes adatoknak az Albán Köztársaság részére történő továbbítását is – a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló, 2008. november 27-i 2008/977/IB tanácsi kerethatározat, valamint az Ügynökség által az (EU) 2016/1624 rendelet 45. cikkének (2) bekezdése alapján a 45/2001/EK rendelet alkalmazása céljából elfogadott intézkedések irányadók.

               4.Amennyiben az adatkezelés személyes adatok továbbításával jár, a tagállamok és az Ügynökség a személyes adatoknak az Albán Köztársaság részére történő továbbításának pillanatában jelzik, hogy az érintett adatokkal kapcsolatban – többek között azok továbbítása, törlése vagy megsemmisítése vonatkozásában – milyen általános vagy egyedi hozzáférési vagy felhasználási korlátozások vannak érvényben. Amikor a személyes adatok továbbítását követően válik nyilvánvalóvá, hogy ilyen korlátozásra van szükség, erről tájékoztatják az Albán Köztársaságot.

               5.A fellépés során igazgatási célból gyűjtött személyes adatokat az Ügynökség, a részt vevő tagállamok és az Albán Köztársaság az alkalmazandó adatvédelmi jogszabályokkal összhangban jogosultak kezelni.

               6.Az Ügynökség, a részt vevő tagállamok és az Albán Köztársaság minden egyes fellépés után közös jelentést állítanak össze e cikk (1)–(5) bekezdésének alkalmazásáról. Ezt a jelentést meg kell küldeni az Ügynökség alapjogi tisztviselőjének és adatvédelmi tisztviselőjének. E tisztviselők beszámolnak az Ügynökség ügyvezető igazgatójának.

               10. cikk

               A megállapodás végrehajtására hatáskörrel rendelkező illetékes hatóságok

               1.Az e megállapodásnak az Albán Köztársaságban történő végrehajtására hatáskörrel rendelkező illetékes hatóság a belügyminisztérium.

               2.Az Európai Uniónak e megállapodás végrehajtására hatáskörrel rendelkező illetékes hatósága az Ügynökség.

               11. cikk
               Vitarendezés és értelmezés

               1.Az e megállapodás alkalmazásával összefüggésben felmerülő kérdéseket az Albán Köztársaság illetékes hatóságainak képviselői és az Ügynökség képviselői együttesen vizsgálják meg, és ennek keretében az Ügynökség konzultációt folytat az Albán Köztársasággal szomszédos tagállammal vagy tagállamokkal.

               2.Ha az előzetes rendezés nem vezet eredményre, az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos jogvitákat az Albán Köztársaság és az Európai Bizottság rendezi kizárólag tárgyalásos úton, és ennek keretében az Európai Bizottság konzultációt folytat az Albán Köztársasággal szomszédos bármely tagállammal.

               12. cikk
               A megállapodás hatálybalépése, időbeli hatálya és megszűnése

               1.E megállapodást a Felek saját belső jogi eljárásaiknak megfelelően hagyják jóvá.

               2.E megállapodás az attól a naptól számított második hónap első napján lép hatályba, amelyen a Felek értesítették egymást arról, hogy az (1) bekezdésben említett belső jogi eljárásokat lefolytatták.

               3.Ez a megállapodás határozatlan ideig érvényes. E megállapodást a Felek közös megegyezéssel írásos megállapodás útján, vagy bármely Fél egyoldalúan megszüntetheti. Ez utóbbi esetben a megállapodást megszüntetni vagy felfüggeszteni kívánó Fél ilyen irányú szándékáról írásban értesíti a másik Felet. A megszűnés az értesítés hónapját követő második hónap első napjától hatályos.

               4.Az e cikken alapuló értesítéseket az Európai Unió esetében az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságának, az Albán Köztársaság esetében az Albán Köztársaságban a külügyekért felelős minisztériumnak kell küldeni.

               Kelt ….-ban/-ben …..-án/-én

               két-két eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és albán nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

               Aláírások:

               EGYÜTTES NYILATKOZAT IZLANDRA, NORVÉGIÁRA, SVÁJCRA ÉS LIECHTENSTEINRE VONATKOZÓAN

               A Szerződő Felek tudomásul veszik az Európai Unió, valamint Norvégia, Izland, Svájc és Liechtenstein között fennálló szoros kapcsolatot, különös tekintettel az említett országoknak a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és továbbfejlesztéséhez történő társulásáról szóló, 1999. május 18-i és 2004. október 26-i megállapodásra.

               Ilyen körülmények között kívánatos, hogy egyfelől Norvégia, Izland, Svájc és Liechtenstein, másfelől az Albán Köztársaság hatóságai a jelen megállapodás feltételeihez hasonló feltételekkel haladéktalanul kétoldalú megállapodásokat kössenek az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által az Albán Köztársaság területén végzett fellépésekről.