               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.10.11.
            COM(2019) 480 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Európai Unió által az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának megfelelő bizottságaiban az ENSZ 0., 16., 17., 21., 35., 29., 43., 44., 48., 53., 55., 58., 67., 74., 80., 83., 85., 86., 98., 107., 112., 113., 115., 116., 123., 129., 135., 148., 149. és 150. számú előírásainak módosítására irányuló javaslatok, a 2. számú globális műszaki előírás (GTR) módosítására irányuló javaslat, az 1. számú kölcsönösen elfogadott határozat (MR.1) módosítására irányuló javaslat, az R.E.3 és az R.E.5 számú összevont határozat módosítására irányuló javaslatok, valamint a 6. számú GTR módosításának engedélyezésére és egy, az elektromos járművek teljesítményének meghatározására vonatkozó új GTR kidolgozásának engedélyezésére irányuló javaslat tekintetében képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

                        Az előírás száma

                        A napirendi pont címe

                        A dokumentum hivatkozási száma
                           1

                        0

                        Javaslat a 0. számú ENSZ-előírás eredeti sorozatának 1. kiegészítésére (nemzetközileg elismert egészjármű-típusjóváhagyás)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/74

                        0

                        Javaslat a 0. számú ENSZ-előírás 01. sorozatának 1. kiegészítésére (nemzetközileg elismert egészjármű-típusjóváhagyás)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/75

                        0

                        Javaslat a 0. számú ENSZ-előírás új, 02. módosítássorozatára (nemzetközileg elismert egészjármű-típusjóváhagyás)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/76

                        16

                        Javaslat a 16. számú ENSZ-előírás 06. módosítássorozatának 12. kiegészítésére (biztonsági övek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/104

                        16

                        Javaslat a 16. számú ENSZ-előírás 07. módosítássorozatának 5. kiegészítésére (biztonsági övek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/105

                        17

                        Javaslat a 17. számú ENSZ-előírás 08. módosítássorozatának 1. helyesbítésére (ülések szilárdsága)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/115

                        17

                        Javaslat a 17. számú ENSZ-előírás 09. módosítássorozatának 1. helyesbítésére (ülések szilárdsága)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/116

                        21

                        Javaslat a 21. számú ENSZ-előírás 01. módosítássorozatának 4. kiegészítésére (belső berendezések)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/106

                        29

                        Javaslat a 29. számú ENSZ-előírás 03. módosítássorozatának 5. kiegészítésére (haszonjárművek vezetőfülkéje)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/107

                        43

                        Javaslat a 43. számú ENSZ-előírás 01. módosítássorozatának 9. kiegészítésére (biztonsági üveg)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/95

                        44

                        Javaslat a 44. számú ENSZ-előírás 04. módosítássorozatának 17. kiegészítésére (gyermekbiztonsági rendszerek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/108

                        48

                        Javaslat a 48. számú ENSZ-előírás 06. módosítássorozatának 13. kiegészítésére (világító- és fényjelző berendezések beépítése)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/84

                        53

                        Javaslat az 53. számú ENSZ-előírás új, 03. módosítássorozatára

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/80

                        53

                        Javaslat az 53. számú ENSZ-előírás 02. módosítássorozatának 3. kiegészítésére (világító- és fényjelző berendezések beépítése L3 kategóriájú járművekbe)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/85

                        53

                        Javaslat az 53. számú ENSZ-előírás 01. módosítássorozatának 21. kiegészítésére (világító- és fényjelző berendezések beépítése L3 kategóriájú járművekbe)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/86

                        55

                        Javaslat az 55. számú ENSZ-előírás 01. módosítássorozatának 8. kiegészítésére (mechanikus kapcsolószerkezetek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/96

                        58

                        Javaslat az 58. számú ENSZ-előírás 03. módosítássorozatának 1. kiegészítésére (hátsó aláfutásgátló)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/97

                        67

                        Javaslat a 67. számú ENSZ-előírás 03. módosítássorozatára (LPG-üzemű járművek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/94

                        67

                        Javaslat a 67. számú ENSZ-előírás 02. módosítássorozatának 2. kiegészítésére (LPG-üzemű járművek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/98

                        74

                        Javaslat a 74. számú ENSZ-előírás új, 02. módosítássorozatára (világító- és fényjelző berendezések beépítése segédmotoros kerékpárokba)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/79

                        74

                        Javaslat a 74. számú ENSZ-előírás 01. módosítássorozatának 11. kiegészítésére (világító- és fényjelző berendezések beépítése mopedekbe)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/87

                        80

                        Javaslat a 80. számú ENSZ-előírás 04. módosítássorozatára (ülések teherbírása és rögzítése [autóbuszok])

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/103

                        83

                        Javaslat a 83. számú ENSZ-előírás 07. módosítássorozatának 10. kiegészítésére (M1 és N1 kategóriájú járművek kibocsátása)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/127

                        85

                        Javaslat a 85. számú ENSZ-előírás 10. kiegészítésére (a hasznos teljesítmény és a 30 perces teljesítmény mérése)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/112

                        86

                        Javaslat a 86. számú ENSZ-előírás 01. módosítássorozatának 2. kiegészítésére (világító- és fényjelző berendezések beépítése mezőgazdasági járművekbe)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/88

                        98

                        Javaslat a 98. számú ENSZ-előírás 02. módosítássorozatának 1. kiegészítésére

                        (fényszórók gázkisülésű fényforrással)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/89

                        107

                        Javaslat a 107. számú ENSZ-előírás 06. módosítássorozatának 8. kiegészítésére (M2 és M3 kategóriájú járművek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/99

                        107

                        Javaslat a 107. számú ENSZ-előírás 07. módosítássorozatának 7. kiegészítésére (M2 és M3 kategóriájú járművek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/100

                        107

                        Javaslat a 107. számú ENSZ-előírás 08. módosítássorozatának 2. kiegészítésére (M2 és M3 kategóriájú járművek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/101

                        112

                        Javaslat a 112. számú ENSZ-előírás 02. módosítássorozatának 1. kiegészítésére (aszimmetrikus tompított fényt kibocsátó fényszórók)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/90

                        113

                        Javaslat a 113. számú ENSZ-előírás 03. módosítássorozatának 1. kiegészítésére (szimmetrikus tompított fényt kibocsátó fényszórók)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/91

                        115

                        Javaslat a 115. számú ENSZ-előírás 9. kiegészítésére (utólag beépíthető LPG- és CNG-rendszerek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/113

                        116

                        Javaslat a 116. számú ENSZ-előírás 7. kiegészítésére (lopásvédelem és riasztórendszerek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/102

                        123

                        Javaslat a 123. számú ENSZ-előírás 02. módosítássorozatának 1. kiegészítésére (adaptív fényszórórendszerek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/92

                        129

                        Javaslat a 129. számú ENSZ-előírás 03. módosítássorozatának 3. kiegészítésére (megerősített gyermekbiztonsági rendszerek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/109

                        135

                        Javaslat a 135. számú ENSZ-előírás eredeti sorozatának 2. kiegészítésére (oszloppal való oldalirányú ütközés)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/110

                        135

                        Javaslat a 135. számú ENSZ-előírás 01. módosítássorozatának 2. kiegészítésére (oszloppal való oldalirányú ütközés)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/111

                        148

                        Javaslat a [148.] számú ENSZ-előírás eredeti sorozatának 1. kiegészítésére (világító- és fényjelző berendezések)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/81

                        149

                        Javaslat a [149.] számú ENSZ-előírás eredeti sorozatának 1. kiegészítésére (útmegvilágítási eszközök)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/82

                        149

                        Javaslat a [149.] számú ENSZ-előírás eredeti sorozatának 2. kiegészítésére (útmegvilágítási eszközök)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/125

                        150

                        Javaslat a [150.] számú ENSZ-előírás eredeti sorozatának 1. kiegészítésére (fényvisszaverő eszközök)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/83

                        Globális műszaki előírás (GTR) száma

                        A napirendi pont címe

                        A dokumentum hivatkozási száma

                        2

                        Javaslat az ENSZ 2. számú globális műszaki előírásának („Mérési eljárás a külső vagy sűrítéses gyújtású motorkerékpárokra, tekintettel a gáz-halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátásra, a szén-dioxid-kibocsátásra és üzemanyag-fogyasztásra”) 4. módosítására.

                        Műszaki jelentés az ENSZ 2. számú globális műszaki előírása („Mérési eljárás a külső vagy sűrítéses gyújtású motorkerékpárokra, tekintettel a gáz-halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátásra, a szén-dioxid-kibocsátásra és üzemanyag-fogyasztásra”) 4. módosításának kidolgozásáról

                        Engedély a globális műszaki előírás 4. módosításának kidolgozására

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/121

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/122

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/36/Rev.1

                        Határozat száma

                        A napirendi pont címe

                        A dokumentum hivatkozási száma

                        R.E.3

                        Javaslat a motoros járművekre vonatkozó összevont határozat (R.E.3) módosítására

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/117

                        R.E.3

                        Javaslat a motoros járművekre vonatkozó összevont határozat (R.E.3) IV. mellékletének módosítására

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/118,

                        WP.29-179-06

                        R.E.5

                        Javaslat a fényforrás-kategóriákra vonatkozó egységes előírásokra vonatkozó összevont határozat (R.E.5) 4. módosítására

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/126

                        MR.1

                        Javaslat az 1. számú kölcsönösen elfogadott határozat (MR.1) 2. módosítására – 3. kiegészítéstervezet

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/119

                        Egyéb

                        A napirendi pont címe

                        A dokumentum hivatkozási száma

                        Javaslat a 6. számú ENSZ globális műszaki előírás módosítása kidolgozásának engedélyezésére

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/123

                        Javaslat az elektromos járművek teljesítményének meghatározására vonatkozó új ENSZ globális műszaki előírás kidolgozására vonatkozó engedély 1. felülvizsgálatára

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/124

                     (1)

                        Az alábbi táblázatban említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:
                  http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/gen2019.html

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.10.11.
            COM(2019) 480 final
            2019/0232(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának megfelelő bizottságaiban az ENSZ 0., 16., 17., 21., 35., 29., 43., 44., 48., 53., 55., 58., 67., 74., 80., 83., 85., 86., 98., 107., 112., 113., 115., 116., 123., 129., 135., 148., 149. és 150. számú előírásainak módosítására irányuló javaslatok, a 2. számú globális műszaki előírás (GTR) módosítására irányuló javaslat, az 1. számú kölcsönösen elfogadott határozat (MR.1) módosítására irányuló javaslat, az R.E.3 és az R.E.5 számú összevont határozat módosítására irányuló javaslatok, valamint a 6. számú GTR módosításának engedélyezésére és egy, az elektromos járművek teljesítményének meghatározására vonatkozó új GTR kidolgozásának engedélyezésére irányuló javaslat tekintetében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT TÁRGYA

               E javaslat tárgya az Unió által az ENSZ intézményi keretében működő állandó munkacsoportok egyikében, nevezetesen az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ EGB) által működtetett Járműelőírások Harmonizálása Világfórumon (29. munkacsoport) képviselendő – a már létező (az 1958. évi felülvizsgált megállapodás alapján elfogadott) ENSZ-előírásokat vagy az ENSZ globális műszaki előírásait (a párhuzamos megállapodás szerinti ENSZ-GTR-eket) érintő változtatásoknak, valamint néhány, e két megállapodással összhangban hozott határozatnak az említett munkacsoport általi tervezett elfogadásával kapcsolatos – álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.Az 1958. és az 1998. évi megállapodás

               Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodása (1958. évi felülvizsgált megállapodás) továbbá a kerekes járművek, valamint a kerekes járművekre felszerelhető és/vagy azokon használható berendezésekről és felszerelésekről szóló globális műszaki előírások kidolgozására irányuló megállapodás (párhuzamos megállapodás) olyan harmonizált követelmények kidolgozására irányul, amelyek célja, hogy felszámolják az ENSZ EGB szerződő felei közötti gépjármű-kereskedelem technikai akadályait, valamint biztosítsák, hogy az ilyen járművek nagy fokú biztonságot nyújtsanak, és óvják a környezetet. A megállapodások az EU vonatkozásában 1998. március 24-én, illetve 2000. február 15-én léptek hatályba. Mindkét megállapodást az ENSZ EGB keretében működő Járműelőírások Harmonizálása Világfórum (29. munkacsoport) kezeli.

               Az Európai Unió e megállapodások részes fele.
                  1

               2.2. Az ENSZ EGB keretében működő Járműelőírások Harmonizálása Világfórum (29. munkacsoport)

               A 29. munkacsoport egyedülálló keretet kínál a gépjárművekkel kapcsolatos előírások globális összehangolásához. A 29. munkacsoport az ENSZ intézményi keretében működő állandó munkacsoport, amelynek külön megbízatása és eljárási szabályzata van. Globális fórumként működik, ahol az érdekeltek megvitathatják a gépjárművekre vonatkozó előírásokat, valamint az 1958. évi felülvizsgált megállapodás és a párhuzamos megállapodás végrehajtását. Az ENSZ bármely tagállama, illetve az ENSZ tagállamai által létrehozott bármely regionális gazdasági integrációs szervezet teljeskörűen részt vehet a 29. munkacsoport tevékenységében és a 29. munkacsoport által kezelt, gépjárművekről szóló megállapodások szerződő felévé válhat.

               A 29. munkacsoport minden naptári évben háromszor – márciusban, júniusban és novemberben – tart ülést. Minden ülésen új ENSZ-előírásokat, új ENSZ globális műszaki előírásokat (ENSZ-GTR-eket) és/vagy már létező (az 1958. évi felülvizsgált megállapodás alapján elfogadott) ENSZ-előírásokban vagy ENSZ globális műszaki előírásokban (a párhuzamos megállapodás szerinti ENSZ-GTR-ekben) eszközölt változtatásokat fogadnak el a műszaki fejlődés tükrében. A 29. munkacsoport ülései előtt ezeket a módosításokat a 29. munkacsoport szakosodott alárendelt szervei megvitatják szakmai szempontból.

               Ezt követően a 29. munkacsoport szavaz az elfogadandó előírásokról (mégpedig a jelenlévő és az 1958. évi felülvizsgált megállapodás szerinti javaslatokra szavazó részes felek minősített többségével, illetve a jelenlévő és a párhuzamos megállapodás szerinti javaslatokra szavazó részes felek egyhangú szavazatával).

               Az Unió által az új előírásokkal és GTR-ekkel, azok módosításaival, kiegészítéseivel és helyesbítéseivel kapcsolatban képviselendő álláspontot a 29. munkacsoport egyes ülései előtt az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével összhangban hozott tanácsi határozat rögzíti.

               2.3. A 29. munkacsoport tervezett jogi aktusa

               A 2019. november 12–14-i 179. ülésszakán a 29. munkacsoport elfogadhatja a 0., 16., 17., 21., 35., 29., 43., 44., 48., 53., 55., 58., 67., 74., 80., 83., 85., 86., 98., 107., 112., 113., 115., 116., 123., 129., 135., 148., 149. és 150. számú ENSZ-előírások módosítására irányuló javaslatokat, a 2. számú globális műszaki előírás (GTR) módosítására irányuló javaslatot, az 1. számú kölcsönösen elfogadott határozat (MR.1) módosítására irányuló javaslatot, az R.E.3 és az R.E.5 számú összevont határozat módosítására irányuló javaslatokat, valamint a 6. számú GTR módosításának engedélyezésére és egy, az elektromos járművek teljesítményének meghatározására vonatkozó új GTR kidolgozásának engedélyezésére irányuló javaslatot.

               3. AZ UNIÓ ÁLTAL KÉPVISELENDŐ ÁLLÁSPONT

               A 29. munkacsoport elősegíti a járművekre vonatkozó szabványok nemzetközi összehangolását. Az 1958. évi megállapodás kulcsszerepet játszik e célkitűzés elérésében, mivel az uniós gyártók annak tudatában alkalmazhatnak egy sor közös típusjóváhagyási előírást, hogy a szerződő felek a nemzeti jogszabályaiknak megfelelőként fogják elismerni a gyártók termékeit. Ez a rendszer tette lehetővé például, hogy a gépjárművek általános biztonságáról szóló 661/2009/EK rendelet több mint 50 uniós irányelvet hatályon kívül helyezzen, és azok helyébe az 1958. évi megállapodás keretében elfogadott vonatkozó előírásokat léptesse.

               A 2007/46/EK irányelv is hasonló megközelítést alkalmazott, és a tagállamok jóváhagyási rendszereit egy uniós jóváhagyási eljárással váltotta fel, és olyan harmonizált keretrendszert hozott létre, amely adminisztratív rendelkezéseket és általános műszaki előírásokat tartalmaz valamennyi új járműre, valamint azok rendszereire, alkatrészeire és önálló műszaki egységeire vonatkozóan. Az irányelv vagy típusjóváhagyási követelmény formájában, vagy az uniós jogszabályok alternatívájaként építette be az ENSZ előírásait az EU típusjóváhagyási rendszerébe. Az irányelv elfogadása óta egyre több ENSZ-előírás épült be az uniós jogszabályokba az EK-típusjóváhagyás keretében.

               Miután a 29. munkacsoport elfogadta az ENSZ-előírások módosításait, illetve új előírásokat fogadott el, és miután az ENSZ EGB ügyvezető titkára értesítette a részes feleket ezekről a jogi aktusokról, hat hónappal később – amennyiben a részes felek blokkoló kisebbséget alkotva nem emelnek kifogást ellenük – a jogi aktusok hatályba léphetnek, és át lehet ültetni őket a részes felek nemzeti jogrendjébe. Az Európai Unióban az átültetés azt követően válik befejezetté, hogy a jogi aktusokat kihirdették az EU Hivatalos Lapjában. A tervezett jogi aktusok hatálybalépésével a módosított vagy új előírások közvetlenül alkalmazandók az európai uniós jogban (az egész járművek típusjóváhagyásának céljaira), a 2007/46/EK irányelv IV. mellékletének és a 661/2009/EK rendelet I. mellékletének módosítását követően.

               Ezért meg kell határozni az Unió által képviselendő álláspontot:

               –az ENSZ 0., 16., 17., 21., 29., 43., 44., 48., 53., 55., 58., 67., 74., 80., 83., 85., 86., 98., 107., 112., 113., 115., 116., 123., 129., 135., 148., 149. és 150. számú előírásának módosítására irányuló javaslatokról,

               –a 2. számú globális műszaki előírás (GTR) módosítására irányuló javaslatról,

               –az MR.1 kölcsönösen elfogadott határozat módosítására irányuló javaslatról,

               –az R.E.3 és az R.E.5 számú összevont határozat módosítására irányuló javaslatról,

               –a 6. számú GTR módosításának engedélyezésére és az elektromos járművek teljesítményének meghatározására vonatkozó új GTR kidolgozásának engedélyezésére irányuló javaslatról,

               melyekről a 29. számú munkacsoport a 2019. november 12. és 14. között tartandó ülésén fog szavazni.

               Az Európai Uniónak indokolt támogatnia a fent említett jogi aktusokat, mert azok teljes mértékben összhangban vannak az Unió belső piaci politikájával a gépjárműipart illetően, és összeegyeztethetők az Unió közlekedés-, éghajlat- és energiapolitikájával. Ezek a jogi aktusok nagyon kedvező hatással vannak az uniós gépjárműipar versenyképességére és az EU nemzetközi kereskedelmére. A szóban forgó jogi aktusok megszavazása elősegíti a technológiai fejlődést, előnyöket kínál a méretgazdaságosság tekintetében, megakadályozza a belső piac széttagolódását, és egységes környezetvédelmi és biztonsági normákat biztosít az Unió egész területén.

               E javaslat esetében nincs szükség külső szakértői véleményre. A javaslatot ugyanakkor a „Műszaki Bizottság – Gépjárművek” elnevezésű bizottság megvizsgálja.

               4.JOGALAP

               4.1.
                     Eljárási jogalap

               4.1.1.
                     Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat.”

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a kérdéses szervre irányadó nemzetközi jog szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”.
                  2

               4.1.2.
                     A jelen esetre történő alkalmazás

               A 29. munkacsoport az a szerv, amelyben az ENSZ EGB részes felei megvitatják az 1958. évi felülvizsgált megállapodás és a párhuzamos megállapodás végrehajtását.

               A 29. munkacsoport által elfogadandó jogi aktusok joghatással bíró jogi aktusok.

               A tervezett jogi aktusban foglalt ENSZ-előírások kötelező érvényűek lesznek az Unióra nézve, és meghatározó módon befolyásolják az uniós szabályozás tartalmát a járművek típusjóváhagyása területén. A 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
                  3
                a tagállamok jóváhagyási rendszereit egy uniós jóváhagyási eljárással váltotta fel, és olyan harmonizált keretrendszert hozott létre, amely adminisztratív rendelkezéseket és általános műszaki követelményeket foglal magában valamennyi új járműre, valamint azok rendszereire, alkatrészeire és önálló műszaki egységeire vonatkozóan. Az irányelv vagy típusjóváhagyási követelmény formájában, vagy az uniós jogszabályok alternatívájaként beépítette az 1958. évi felülvizsgált megállapodás alapján elfogadott előírásokat (ENSZ-előírások) az EU-típusjóváhagyás rendszerébe. A 2007/46/EK irányelv elfogadása óta egyre több ENSZ-előírás épült be az uniós jogszabályokba.

               A tervezett jogi aktusok nem egészítik ki és nem módosítják a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4,2.
                     Anyagi jogalap

               4.2.1.
                     Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik csak járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatnak egyetlen anyagi jogalapon, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt anyagi jogalapon kell alapulnia.

               4.2.2. A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a jogszabályok közelítését szolgálja. Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja a 114. cikk.

               4,3.
                     Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 114. cikke annak 218. cikke (9) bekezdésével összefüggésben.

               2019/0232 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának megfelelő bizottságaiban az ENSZ 0., 16., 17., 21., 35., 29., 43., 44., 48., 53., 55., 58., 67., 74., 80., 83., 85., 86., 98., 107., 112., 113., 115., 116., 123., 129., 135., 148., 149. és 150. számú előírásainak módosítására irányuló javaslatok, a 2. számú globális műszaki előírás (GTR) módosítására irányuló javaslat, az 1. számú kölcsönösen elfogadott határozat (MR.1) módosítására irányuló javaslat, az R.E.3 és az R.E.5 számú összevont határozat módosítására irányuló javaslatok, valamint a 6. számú GTR módosításának engedélyezésére és egy, az elektromos járművek teljesítményének meghatározására vonatkozó új GTR kidolgozásának engedélyezésére irányuló javaslat tekintetében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A 97/836/EK tanácsi határozattal
                  4
                az Unió csatlakozott az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodásához (az 1958. évi felülvizsgált megállapodás). Az 1958. évi felülvizsgált megállapodás 1998. március 24-én lépett hatályba.

               (2)A 2000/125/EK tanácsi határozattal
                  5
                az Unió csatlakozott a kerekes járművekről, valamint a kerekes járművekre felszerelhető és/vagy azokon használható berendezésekre és felszerelésekre vonatkozó globális műszaki előírások kidolgozásáról szóló megállapodáshoz (a párhuzamos megállapodás). A párhuzamos megállapodás 2000. február 15-én lépett hatályba.

               (3)Az 1958. évi felülvizsgált megállapodás 1. cikkével és a párhuzamos megállapodás 6. cikkével összhangban az ENSZ EGB keretében működő Járműelőírások Harmonizálása Világfórum (a 29. munkacsoport) elfogadhatja a 0., 16., 17., 21., 35., 29., 43., 44., 48., 53., 55., 58., 67., 74., 80., 83., 85., 86., 98., 107., 112., 113., 115., 116., 123., 129., 135., 148., 149. és 150. számú ENSZ-előírások módosítására irányuló javaslatokat, a 2. számú globális műszaki előírás (GTR) módosítására irányuló javaslatot, az 1. számú kölcsönösen elfogadott határozat (MR.1) módosítására irányuló javaslatot, az R.E.3 és az R.E.5 számú összevont határozat módosítására irányuló javaslatokat, valamint a 6. számú GTR módosításának engedélyezésére és egy, az elektromos járművek teljesítményének meghatározására vonatkozó új GTR kidolgozásának engedélyezésére irányuló javaslatot.

               (4)A 29. munkacsoport a 2019. november 12. és 14. között tartandó 179. ülésén fogja a tervek szerint elfogadni a fent említett jogi aktusokat a kerekes járművek és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezések és tartozékok jóváhagyására vonatkozó adminisztratív rendelkezésekkel és egységes műszaki előírásokkal, valamint az említett járművekre, berendezésekre és tartozékokra alkalmazandó globális műszaki előírásokkal kapcsolatban.

               (5)Helyénvaló meghatározni az Unió által a 29. munkacsoportban az ENSZ-előírásokra irányuló javaslatok elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontot, mivel az ENSZ-előírások kötelező érvényűek lesznek az Unióra nézve, és meghatározó módon befolyásolhatják majd az uniós jog tartalmát a jármű-típusjóváhagyás területén.

               (6)A 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
                  6
                a tagállamok jóváhagyási rendszereit egy uniós jóváhagyási eljárással váltotta fel, és olyan harmonizált keretrendszert hozott létre, amely adminisztratív rendelkezéseket és általános műszaki követelményeket foglal magában valamennyi új járműre, valamint azok rendszereire, alkatrészeire és önálló műszaki egységeire vonatkozóan. Az irányelv vagy típusjóváhagyási követelmény formájában, vagy az uniós jogszabályok alternatívájaként beépítette az 1958. évi felülvizsgált megállapodás alapján elfogadott előírásokat (ENSZ-előírások) az EU-típusjóváhagyás rendszerébe. A 2007/46/EK irányelv elfogadása óta egyre több ENSZ-előírás épült be az uniós jogszabályokba.

               (7)A tapasztalatok és a műszaki fejlődés fényében az ENSZ 0., 16., 21., 29., 43., 44., 48., 53., 55., 58., 67., 74., 80., 83., 85., 86., 98., 107., 112., 113., 115., 116., 123., 129., 135., 148., 149. és 150. számú előírása által érintett egyes elemekkel vagy tulajdonságokkal kapcsolatos követelményeket hozzá kell igazítani a műszaki fejlődéshez. Ezen túlmenően a 2. számú ENSZ globális műszaki előírás (GTR), valamint a 17. számú ENSZ-előírás egyes rendelkezéseit helyesbíteni kell. Végezetül pedig el kell fogadni az MR.1. kölcsönösen elfogadott határozat, valamint az R.E.3 és az R.E.5 összevont határozat módosításait.

               (8)A 29. munkacsoport ECE/TRANS/WP.29/2019/93 hivatkozási számú munkadokumentumának tárgyát egy, a 35. számú ENSZ-előírás (Pedálok) 01-es módosítássorozatára irányuló javaslat képezi. Mivel az EU nem alkalmazza a 35. számú ENSZ-előírás egységes rendelkezéseit, nincs szükség uniós álláspont kialakítására az ECE/TRANS/WP.29/2019/93 hivatkozási számú munkadokumentumban foglalt javaslattal kapcsolatban.

               (9)A 29. munkacsoport ECE/TRANS/WP.29/2019/114 hivatkozási számú munkadokumentumának tárgyát egy, a 79. számú ENSZ-előírás 03-as módosítássorozatának 2. kiegészítésére (kormányberendezés) irányuló javaslat képezi abban a formában, ahogy a 29. munkacsoport illetékes szakosodott alárendelt szervének elnöke azt eredetileg benyújtotta. A szakosodott alárendelt szerv legutóbbi ülésén az elnök egyes részes felek aggályaira válaszképpen úgy döntött, hogy új, felülvizsgált dokumentumot fog benyújtani a 29. munkacsoportnak. Mivel a dokumentum jelenleg nem áll rendelkezésre a 29. munkacsoport titkárságának portálján, és indokolt lehet, hogy a szakértők további megbeszéléseket tartsanak a témában, helyénvaló lenne visszautalni a dokumentumot a szakosodott alárendelt szervnek.

               (10)A 2. számú globális műszaki előírás (GTR) 4. módosítására vonatkozó engedély hivatkozása tévesen szerepel a 29. munkacsoport titkárságának portálján; az ECE/TRANS/WP.29/AC.3./36 hivatkozás helyesen a következő: ECE/TRANS/WP.29/AC.3./36/Rev.1.

               (11)A 29. munkacsoport ECE/TRANS/WP.29/2019/118 hivatkozási számú munkadokumentumának tárgya egy, a motoros járművekre vonatkozó összevont határozat (R.E.3) IV. mellékletének módosítására irányuló javaslat. Ezt a javaslatot a WP.29-179-06 számú nem hivatalos dokumentummal együtt kell figyelembe venni, amely világossá teszi, hogy bizonyos paraméterekre vonatkozóan tüzelőanyag-minőségi mérések esetén az ISO szabványra kell hivatkozni.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A 29. munkacsoport 2019. november 12. és 14. között tartandó 179. ülésszakán az Unió nevében képviselendő álláspont az, hogy az e határozat 1. mellékletében felsorolt javaslatokat meg kell szavazni.

               2. cikk

               A 29. munkacsoport 2019. november 12. és 14. között tartandó 179. ülésszakán az Unió nevében képviselendő álláspont az, hogy a 79. számú ENSZ-előírás 03. módosítássorozatának 2. kiegészítésére (kormányberendezés, ECE/TRANS/WP.29/2019/114 hivatkozási számú munkadokumentum) irányuló javaslat ellen kell szavazni.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     az elnök

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács 97/836/EK határozata (1997. november 27.) az Európai Közösségnek az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodásához (1958. évi felülvizsgált megállapodás) való csatlakozásáról (HL L 346., 1997.12.17., 78. o.).A Tanács 2000/125/EK határozata (2000. január 31.) a kerekes járművekről, valamint a kerekes járművekre felszerelhető és/vagy azokon használható berendezésekről és felszerelésekről szóló globális műszaki előírások kidolgozására irányuló megállapodás megkötéséről (párhuzamos megállapodás) (HL L 35., 2000.2.10., 12. o.).

                     (2)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (3)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2007/46/EK irányelve (2007. szeptember 5.) a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról („keretirányelv”) ( HL L 263., 2007.10.9., 1. o.).

                     (4)

                        A Tanács 97/836/EK határozata (1997. november 27.) az Európai Közösségnek az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodásához (1958. évi felülvizsgált megállapodás) való csatlakozásáról (HL L 346., 1997.12.17., 78. o.).

                     (5)

                        A Tanács 2000/125/EK határozata (2000. január 31.) a kerekes járművekről, valamint a kerekes járművekre felszerelhető és/vagy azokon használható berendezésekről és felszerelésekről szóló globális műszaki előírások kidolgozására irányuló megállapodás megkötéséről (párhuzamos megállapodás) (HL L 35., 2000.2.10., 12. o.).

                     (6)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2007/46/EK irányelve (2007. szeptember 5.) a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról („keretirányelv”) ( HL L 263., 2007.10.9., 1. o.).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.10.23.
            COM(2019) 545 final
            2019/0238(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezmény végrehajtó szervének 39. ülésén képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezmény (a továbbiakban: a levegőszennyezésről szóló egyezmény) végrehajtó szervében a savasodás, az eutrofizáció és a talaj közeli ózon csökkentéséről szóló, az említett egyezményhez csatolt és 2012-ben módosított jegyzőkönyv 3a. cikkének és VII. mellékletének javasolt módosításairól szóló határozattal kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.A levegőszennyezésről szóló egyezmény, valamint a savasodás, az eutrofizáció és a talaj közeli ózon csökkentéséről szóló, 2012-ben módosított jegyzőkönyve

               A nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló, 1979-ben elfogadott ENSZ EGB-egyezmény (a továbbiakban: a levegőszennyezésről szóló egyezmény) a tiszta levegőre vonatkozó politikával foglalkozó legfejlettebb regionális környezetvédelmi megállapodás.

               A levegőszennyezésről szóló egyezményhez kapcsolódóan 1999 novemberében elfogadták a savasodás, az eutrofizáció és a talaj közeli ózon csökkentéséről szóló jegyzőkönyvet (a továbbiakban: a Göteborgi Jegyzőkönyv). A Göteborgi Jegyzőkönyvön alapul az egyes légköri szennyező anyagok nemzeti kibocsátásainak csökkentéséről szóló (EU) 2016/2284 irányelv
                  1
               , amely hatályon kívül helyezte az egyes légköri szennyezők nemzeti kibocsátási határértékeiről szóló 2001/81/EK irányelvet
                  2
               . A Göteborgi Jegyzőkönyvet 2012-ben módosították. A módosított változat 2019. október 7-én lépett hatályba.

               Az Európai Unió a levegőszennyezésről szóló egyezmény
                  3
               , valamint a 2012-ben módosított Göteborgi Jegyzőkönyv
                  4
                szerződő fele. Valamennyi tagállam a levegőszennyezésről szóló egyezmény szerződő fele; 21 tagállam
                  5
                a Göteborgi Jegyzőkönyv szerződő fele, és eddig 15 tagállam
                  6
                fogadta el a Göteborgi Jegyzőkönyv 2012. évi módosítását.

               2.2.A végrehajtó szerv

               A végrehajtó szerv a levegőszennyezésről szóló egyezmény irányító szerve, amely az egyezmény szerződő feleinek képviselőiből áll. A levegőszennyezésről szóló egyezmény 10. cikke szerint a végrehajtó szerv figyelemmel kíséri a levegőszennyezésről szóló egyezmény és jegyzőkönyveinek végrehajtását és továbbfejlesztését.

               A végrehajtó szerv arra törekszik, hogy határozatait konszenzussal hozza meg
                  7
               .

               A Göteborgi Jegyzőkönyv módosításait a végrehajtó szerv ülésein jelen lévő szerződő felek konszenzussal fogadják el
                  8
               .

               2.3.A végrehajtó szerv tervezett határozata

               2019. december 9–13-án a végrehajtó szerv a 39. ülésén megvitatja és lehetőség szerint elfogadja a módosított Göteborgi Jegyzőkönyv 3a. cikkéhez és VII. mellékletéhez az Egyesült Államok által javasolt módosításokat (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus).

               A tervezett jogi aktus célja, hogy a kelet-európai, kaukázusi és közép-ázsiai (EECCA) régió országaira vonatkozóan meghosszabbítsa annak lehetőségét, hogy bizonyos kötelezettségek teljesítésére rugalmas határidőt alkalmazzanak, és elősegítse a Göteborgi Jegyzőkönyv általuk történő megerősítését.

               A tervezett jogi aktus kötelező erejűvé válik a szerződő felek számára:

               – A Göteborgi Jegyzőkönyv 13a. cikkének megfelelően, amely úgy rendelkezik, hogy a jegyzőkönyv módosításai az azokat elfogadó szerződő felek tekintetében az attól az időponttól számított kilencvenedik napon lépnek hatályba, amikor az elfogadás időpontjában meglévő szerződő felek kétharmada letétbe helyezte a letéteményesnél a módosításra vonatkozó elfogadási okiratát
                  9
               .

               – Az azt elfogadó szerződő felek tekintetében a Göteborgi Jegyzőkönyv IV–XI. mellékletének módosításai vonatkozásában más eljárás van előírva: a módosítások egy évvel azt az időpontot követően lépnek hatályba, hogy valamennyi szerződő fél közlést kap a határozatról, kivéve azon szerződő felek tekintetében, amelyek arról értesítik a letéteményest, hogy nem tudják jóváhagyni a módosítást. A módosítás nem lép hatályba, ha 16 vagy annál több szerződő fél ilyen értesítést nyújt be
                  10
               .

               A gyakorlatban a javasolt módosítások nem érintik a tagállamokra vonatkozó kötelezettségeket, mivel a szóban forgó kötelezettségek már az uniós vívmányok részét képezik és alkalmazandók a tagállamokra. A javasolt módosítások azonban lehetőséget biztosítanának az Unión kívüli – különösen az EECCA-régióban lévő – szerződő felek számára, hogy a Göteborgi Jegyzőkönyv 2012. évi módosításának részeként már megtárgyalt és elfogadott rugalmassági mechanizmust meghosszabbított időszakra továbbra is alkalmazzák.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               A módosított Göteborgi Jegyzőkönyv 3a. cikkében és VII. mellékletében foglalt rugalmas határidőkről 2012-ben állapodtak meg és azokat akkor fogadták el azzal a céllal, hogy egyszerűsített belépési mechanizmust biztosítsanak és ezáltal ösztönözzék a minél több szerződő fél általi megerősítést. 2019 augusztusáig egyetlen EECCA-ország sem tudta még kihasználni ezt a rugalmasságot. Az EECCA-országok általi megerősítés útjában álló meglévő akadályokról folytatott megbeszéléseket követően a levegőszennyezésről szóló egyezmény szerződő felei a stratégiával és felülvizsgálattal foglalkozó munkacsoport 2019. május 20–24-i ülésén ezért jelezték e rugalmas határidők kezeléséhez és meghosszabbításához fűződő érdeküket.

               A rugalmasság kiterjesztése nélkül nem valószínű, hogy az EECCA-országok a közeljövőben megerősítik a jegyzőkönyvet. Az EU érdeke, hogy a szomszédos országok megerősítsék a Göteborgi Jegyzőkönyvet, hogy elősegítse az EECCA-országokból az uniós tagállamokba érkező, országhatárokon átterjedő levegőszennyezés csökkentését.

               Az (EU) 2016/2284 irányelv rendelkezései tükrözik a Göteborgi Jegyzőkönyv kötelezettségeit.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  11
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A végrehajtó szervet megállapodás, nevezetesen a levegőszennyezésről szóló egyezmény hozta létre.

               A végrehajtó szerv által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. A Göteborgi Jegyzőkönyv 13a. cikkének megfelelően a tervezett jogi aktus a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a levegőszennyezésről szóló egyezmény vagy a Göteborgi Jegyzőkönyv intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a környezettel kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 191. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 191. cikke, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Mivel a végrehajtó szerv jogi aktusa módosítani fogja a levegőszennyezésről szóló egyezményhez csatolt Göteborgi Jegyzőkönyvet, elfogadását követően helyénvaló kihirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2019/0238 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezmény végrehajtó szervének 39. ülésén képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 191. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezményhez csatolt, a savasodás, az eutrofizáció és a talaj közeli ózon csökkentéséről szóló jegyzőkönyv 2012-ben módosított változatát (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) az Unió az (EU) 2017/1757 tanácsi határozattal
                  12
                hagyta jóvá, és az 2019. október 7-én lépett hatályba.

               (2)A jegyzőkönyv 13a. cikke szerint a végrehajtó szerv módosíthatja a jegyzőkönyvet és annak mellékleteit.

               (3)A végrehajtó szerv a december 9–13-i 39. ülésén a jegyzőkönyv (3a. cikk) és mellékletei (VII. melléklet) módosításait tervezi elfogadni azzal a céllal, hogy elősegítse a jegyzőkönyv nem uniós szerződő felek általi megerősítését.

               (4) Helyénvaló meghatározni az Unió által a végrehajtó szervben képviselendő álláspontot, mivel a módosítandó jegyzőkönyv tárgya és tartalma az uniós vívmányok, különösen az (EU) 2016/2284 európai parlamenti és tanácsi irányelv
                  13
                hatálya alá tartozik,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezmény végrehajtó szervének 39. ülésén az Unió által képviselendő álláspont a következő:

               A rugalmassági határidők 2019-ről 2024-re, illetve 2022-ről és 2028-ra történő meghosszabbítására vonatkozóan a jegyzőkönyv 3a. cikkének és VII. mellékletének módosítására irányuló, az Amerikai Egyesült Államok által előterjesztett javaslatot támogatni kell.

               2. cikk

               A nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezmény végrehajtó szervének 39. ülésén kibontakozó fejlemények alapján az 1. cikkben említett álláspontot az Unió képviselői – a tagállamokkal egyeztetve – helyszíni koordináció keretében a Tanács további határozata nélkül pontosíthatják.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2284 irányelve (2016. december 14.) egyes légköri szennyező anyagok nemzeti kibocsátásainak csökkentéséről, a 2003/35/EK irányelv módosításáról, valamint a 2001/81/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 344., 2016.12.17., 1. o.).

                     (2)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2001/81/EK irányelve (2001. október 23.) az egyes légköri szennyezők nemzeti kibocsátási határértékeiről (HL L 309., 2001.11.27., 22. o.).

                     (3)

                        A Tanács 81/462/EGK határozata (1981. június 11.) a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő légszennyezésről szóló egyezmény megkötéséről (HL L 171., 1981.6.27., 11. o.).

                     (4)

                        A Tanács 2003/507/EK határozata (2003. június. 13.) az Európai Közösségnek a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyezményhez csatolt, a savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon csökkentéséről szóló jegyzőkönyvhöz való csatlakozásáról (HL L 179., 2003.7.17., 1. o.); a Tanács (EU) 2017/1757 határozata (2017. július 17.) a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyezményhez csatolt, a savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon csökkentéséről szóló 1999. évi jegyzőkönyv módosításának az Európai Unió nevében történő elfogadásáról (HL L 248., 2017.9.27., 3. o.).

                     (5)

                        Belgium, Bulgária, Horvátország, Ciprus, Cseh Köztársaság, Dánia, Finnország, Franciaország, Németország, Magyarország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Hollandia, Portugália, Románia, Szlovákia, Szlovénia, Spanyolország, Svédország és az Egyesült Királyság (a megerősítések 2019. augusztus 12-i állapota).

                     (6)

                        Belgium, Horvátország, Ciprus, Cseh Köztársaság, Finnország, Németország, Lettország, Luxemburg, Hollandia, Portugália, Románia, Szlovákia, Spanyolország, Svédország és az Egyesült Királyság (a megerősítések 2019. augusztus 12-i állapota).

                     (7)

                        A nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezmény végrehajtó szerve üléseinek a 2010/9 határozattal elfogadott és a 2013/1 határozattal módosított eljárási szabályzata, 29. szabály.

                     (8)

                        A (2012-ben módosított) Göteborgi Jegyzőkönyv 13a. cikkének (3) bekezdése.

                     (9)

                        A (2012-ben módosított) Göteborgi Jegyzőkönyv 13a. cikkének (3) bekezdése.

                     (10)

                        A (2012-ben módosított) Göteborgi Jegyzőkönyv 13a. cikkének (7) bekezdése.

                     (11)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (12)

                        A Tanács (EU) 2017/1757 határozata (2017. július 17.) a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyezményhez csatolt, a savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon csökkentéséről szóló 1999. évi jegyzőkönyv módosításának az Európai Unió nevében történő elfogadásáról (HL L 248., 2017.9.27., 3. o.).

                     (13)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2284 irányelve (2016. december 14.) egyes légköri szennyező anyagok nemzeti kibocsátásainak csökkentéséről, a 2003/35/EK irányelv módosításáról, valamint a 2001/81/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 344., 2016.12.17., 1. o.).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.10.25.
            COM(2019) 550 final
            2019/0242(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságában az AKCS–EU partnerségi megállapodás 95. cikkének (4) bekezdése alapján átmeneti intézkedések elfogadására irányuló határozat elfogadása tekintetében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E bizottsági határozat tárgya az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságában az EU és az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok (a továbbiakban: AKCS-államok) csoportja közötti, 2000. június 23-án Cotonouban aláírt partnerségi megállapodás
                  1
                (a továbbiakban: Cotonoui Partnerségi Megállapodás) 95. cikkének (4) bekezdésén alapuló átmeneti intézkedések tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő uniós álláspont meghatározásáról szóló tanácsi határozatjavaslat. A Bizottság javasolja, hogy a Cotonoui Partnerségi Megállapodás valamennyi rendelkezésének alkalmazását hosszabbítsák meg 2020. december 31-ig, illetve az Unió és az AKCS-államok közötti új partnerségi megállapodás hatálybalépéséig, attól függően, hogy melyik a korábbi időpont.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.A Cotonoui Partnerségi Megállapodás

               A Cotonoui Partnerségi Megállapodás 2000 óta biztosít keretet az EU 79 AKCS-országgal fenntartott kapcsolataihoz. A megállapodást 20 éves időtartamra kötötték meg, mely 2000. március 1-jétől 2020. február 29-ig tart. A megállapodást ezt követően 2005-ben és 2010-ben felülvizsgálták.

               A Cotonoui Partnerségi Megállapodás 2020. február 29-én lejár. Az új AKCS–EU partnerségi megállapodásra irányuló tárgyalások 2018 szeptemberében kezdődtek meg és jelenleg is folyamatban vannak. Ugyanakkor egyértelművé vált, hogy az említett tárgyalások nem fognak kellő időben eredményre vezetni ahhoz, hogy az új megállapodás a fenti lejárati határidőre alkalmazható legyen. Ez a helyzet azt eredményezné, hogy egy ideig jogi keret nélkül maradnának az EU–AKCS kapcsolatok, ezért a problémára megoldást kell találni.

               2.2.Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa

               Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa a megállapodás által létrehozott miniszteri szintű szerv (a Cotonoui Partnerségi Megállapodás 15. cikke). A Miniszterek Tanácsa egyrészről az Európai Unió Tanácsának és az Európai Bizottságnak a tagjaiból, másrészről pedig minden egyes AKCS-állam kormányának egy-egy tagjából áll. A Miniszterek Tanácsának feladata többek között a Cotonoui Partnerségi Megállapodás végrehajtásához és alkalmazásához szükséges határozatok meghozatala. A Miniszterek Tanácsa a felek egyetértésével hozza határozatait. A Miniszterek Tanácsának határozatai csak akkor érvényesek, ha legalább i. az Európai Unió Tanácsa tagjainak fele (vagyis 14 uniós tagállam minisztere), ii. a Bizottság egy tagja, valamint iii. az AKCS-államok kormányait képviselő tagok kétharmada (vagyis 55 különböző AKCS-állam kormánytagja) jelen van.

               2.3.Átmeneti intézkedések

               A Cotonoui Partnerségi Megállapodás 95. cikke (4) bekezdésének második albekezdése kimondja: „A Miniszterek Tanácsa elfogad minden átmeneti intézkedést, amelyre szükség lehet az új megállapodás hatálybalépéséig.” A Cotonoui Partnerségi Megállapodás 95. cikke (4) bekezdésének második albekezdése értelmében átmeneti intézkedések alkalmazhatók a Cotonoui Partnerségi Megállapodás egésze vagy részei alkalmazhatóságának meghosszabbítása céljából, az új megállapodás alkalmazásának kezdőnapjáig (ideiglenes alkalmazás vagy hatálybalépés). Átmeneti intézkedéseket kell tehát meghozni annak érdekében, hogy ne alakuljon ki politikai, intézményi vagy jogi vákuum az EU–AKCS kapcsolatokban.

               Mivel az új megállapodás nem válik alkalmazandóvá a hatályos jogi keret lejárta előtt, az AKCS-országokhoz fűződő kapcsolat jogi, politikai és intézményi folytonosságának megőrzése érdekében átmeneti intézkedéseket szükséges elfogadni a hatályos megállapodás alkalmazásának meghosszabbítása céljából.

               2.4.Az átmeneti intézkedések AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága általi elfogadása

               A Cotonoui Partnerségi Megállapodás 95. cikkének (4) bekezdése szerint az átmeneti intézkedésekről szóló határozatot az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa hozza meg
                  2
               . Ugyanakkor a Cotonoui Partnerségi Megállapodás 15. cikkének (4) bekezdése értelmében a Miniszterek Tanácsa hatásköreit átruházhatja a Nagykövetek Bizottságára
                  3
               . E célból a Miniszterek Tanácsa 2019. május 23-án átruházta az átmeneti intézkedésekről szóló határozat elfogadására vonatkozó hatáskörét a Nagykövetek Bizottságára
                  4
               . A Cotonoui Partnerségi Megállapodás 16. cikkének (2) bekezdése szerint a Nagykövetek Bizottsága a felekre kötelező érvényű határozatokat fogadhat el a Miniszterek Tanácsa által ráruházott megbízatáson belül.

               A Nagykövetek Bizottsága eljárási szabályzata szerint rendszeresen ülésezik, különösen a Miniszterek Tanácsa üléseinek előkészítése céljából, illetve szükség esetén valamely fél kérésére
                  5
               . E rugalmasságnak köszönhetően a Nagykövetek Bizottsága biztosítani tudja, hogy az átmeneti intézkedésekről szóló határozatot időben, legkésőbb 2020 januárjában meghozzák.

               Ezért az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága az egyik ülésén az átmeneti intézkedésekről szóló határozat elfogadását tervezi. E határozat (a továbbiakban: tervezett jogi aktus) célja, hogy a Cotonoui Partnerségi Megállapodás 95. cikke (4) bekezdésének megfelelően kiterjessze a Cotonoui Partnerségi Megállapodás rendelkezései alkalmazásának időbeli hatályát.

               A tervezett jogi aktus célja, hogy a teljes Cotonoui Partnerségi Megállapodás alkalmazásának időbeli hatályát kiterjessze 2020. december 31-ig, illetve az Unió és az AKCS-államok közötti új partnerségi megállapodás hatálybalépéséig vagy ideiglenes alkalmazásáig, attól függően, hogy melyik a korábbi időpont.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az átmeneti intézkedésekről szóló határozatban meg kell határozni, hogy i. a megállapodás mely részeit kell ideiglenesen alkalmazni és ii. az átmeneti intézkedések meddig alkalmazandók. A Bizottság azt javasolja, hogy a jelenleg hatályos Cotonoui Partnerségi Megállapodás alkalmazását 2020. december 31-ig hosszabbítsák meg, kivéve, ha az új megállapodás az említett időpont előtt hatályba lép vagy alkalmazandóvá válik. A javasolt időpont, 2020. december 31. egybeesik a jelenlegi többéves pénzügyi keret hatályának végével, valamint a 11. Európai Fejlesztési Alap hatályának végével is.

               A fentiekre tekintettel a javasolt uniós álláspontot az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságának ülésén el kell elfogadni.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervre irányadó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  6
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A 2000. június 23-án Cotonouban aláírt AKCS–EU partnerségi megállapodás 95. cikke (4) bekezdésének második albekezdése értelmében átmeneti intézkedések alkalmazhatók a Cotonoui Partnerségi Megállapodás egésze vagy részei alkalmazhatóságának meghosszabbítása céljából, az új megállapodás alkalmazásának kezdőnapjáig (ideiglenes alkalmazás vagy hatálybalépés az összes fél általi megerősítést követően): „A Miniszterek Tanácsa elfogad minden átmeneti intézkedést, amelyre szükség lehet az új megállapodás hatálybalépéséig.”

               Ezért egyértelmű, hogy az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. A megállapodás 15. és 16. cikkének megfelelően a Nagykövetek Bizottságának tervezett jogi aktusa a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz.

               A Nagykövetek Bizottságát a Cotonoui Partnerségi Megállapodás 16. cikke alapján hozták létre.

               Az Európai Unió tagállamaival együtt a Cotonoui Partnerségi Megállapodás szerződő fele, ezért a Nagykövetek Bizottságának tervezett határozata kötelező lesz rá nézve.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a következő területtel kapcsolatos: a Cotonoui Partnerségi Megállapodás egészének működése, nevezetesen alkalmazásának a lejárat tervezett időpontján túli kiterjesztése. A Tanács határozatának anyagi jogalapját ezért a Cotonoui Partnerségi Megállapodás egésze fényében kell meghatározni
                  7
               .

               A Cotonoui Partnerségi Megállapodást társulási megállapodásként kötötték meg és ezért az Európai Közösséget létrehozó szerződés 310. cikkén alapult, mely az EUMSZ 217. cikkének felel meg. Következésképpen a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 217. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 217. cikke, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2019/0242 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságában az AKCS–EU partnerségi megállapodás 95. cikkének (4) bekezdése alapján átmeneti intézkedések elfogadására irányuló határozat elfogadása tekintetében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 217. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok (a továbbiakban: AKCS-államok) csoportja, másrészről az Európai Unió és tagállamai közötti partnerségi megállapodást (a továbbiakban: AKCS–EU partnerségi megállapodás)
                  8
                2000. június 23-án Cotonouban aláírták. Az AKCS–EU partnerségi megállapodás 2003. április 1-jén hatályba lépett és 2020. február 29-ig alkalmazandó.

               (2)Az AKCS–EU partnerségi megállapodás 95. cikke (4) bekezdésének első albekezdésével összhangban 2018 szeptemberében elindították az új AKCS–EU partnerségi megállapodásról szóló tárgyalásokat. Az új megállapodás nem lesz alkalmazásra kész a jelenlegi partnerségi megállapodás lejárati időpontjában. Ezért átmeneti intézkedéseket szükséges elfogadni a jelenlegi megállapodás rendelkezései alkalmazásának meghosszabbítása érdekében.

               (3)Az AKCS–EU partnerségi megállapodás 95. cikke (4) bekezdésének második albekezdése értelmében a Miniszterek Tanácsa átmeneti intézkedéseket fogadhat el az AKCS–EU partnerségi megállapodás egésze vagy részei alkalmazhatóságának meghosszabbítása céljából, az új megállapodás ideiglenes alkalmazásáig vagy hatálybalépéséig.

               (4)A Cotonoui Partnerségi Megállapodás 15. cikkének (4) bekezdése alapján az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa 2019. május 23-án átmeneti intézkedések elfogadására vonatkozó hatásköröket ruházott át az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságára
                  9
               . Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága ülésezni fog 2020 januárja előtt, mely ülésen határozatot fog hozni az AKCS–EU partnerségi megállapodás 95. cikkének (4) bekezdése szerinti átmeneti intézkedések elfogadásáról.

               (5)Helyénvaló meghatározni az Unió által az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságában képviselendő álláspontot, mivel a határozat kötelező érvényű lesz az Unióra nézve.

               (6)A tervezett jogi aktus AKCS–EU Nagykövetek Bizottságában való jóváhagyásáról szóló uniós álláspontot ez a határozat tartalmazza,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága ülésén az Unió által képviselendő álláspont a következő: az AKCS–EU partnerségi megállapodás 95. cikkének (4) bekezdése alapján meg kell hosszabbítani a 2000. június 23-án Cotonouban aláírt AKCS–EU partnerségi megállapodás valamennyi rendelkezésének alkalmazási időtartamát 2020. december 31-ig, illetve az Unió és az AKCS-államok közötti új partnerségi megállapodás hatálybalépéséig vagy ideiglenes alkalmazásáig, attól függően, hogy melyik a korábbi időpont.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács határozata (2002. december 19.) a 2000. június 23-án Cotonouban aláírt, egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodás elfogadásáról (HL L 65., 2003.3.8., 27. o.).

                     (2)

                        Az AKCS–EK Miniszterek Tanácsa a megállapodás által létrehozott miniszteri szintű szerv (a Cotonoui Partnerségi Megállapodás 15. cikke). A Miniszterek Tanácsa egyrészről az Európai Unió Tanácsának és az Európai Bizottságnak a tagjaiból, másrészről pedig minden egyes AKCS-állam kormányának egy-egy tagjából áll. A Miniszterek Tanácsának feladata többek között a Cotonoui Partnerségi Megállapodás végrehajtásához és alkalmazásához szükséges határozatok meghozatala. A Miniszterek Tanácsa a felek egyetértésével hozza határozatait. A Miniszterek Tanácsának határozatai csak akkor érvényesek, ha legalább i. az Európai Unió Tanácsa tagjainak fele (vagyis 14 uniós tagállam minisztere), ii. a Bizottság egy tagja, valamint iii. az AKCS-államok kormányait képviselő tagok kétharmada (vagyis 55 különböző AKCS-állam kormánytagja) jelen van.

                     (3)

                        Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságát a Cotonoui Partnerségi Megállapodás 16. cikke alapján hozták létre. A Nagykövetek Bizottsága egyrészről minden egyes tagállamnak az EU melletti állandó képviselőjéből és a Bizottság egy képviselőjéből, és másrészről minden egyes AKCS-állam európai unióbeli képviseletének vezetőjéből áll. A Nagykövetek Bizottsága segíti a Miniszterek Tanácsát feladatai ellátásában, és végrehajtja a tanács által ráruházott megbízatásokat (a Cotonoui Partnerségi Megállapodás 16. cikkének (2) bekezdése). Ebben az összefüggésben a Nagykövetek Bizottsága a felekre kötelező érvényű határozatokat fogadhat el a Miniszterek Tanácsa által ráruházott megbízatáson belül.

                     (4)

                        Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának 1/2019 határozata (2019. május 23.) az AKCS–EU partnerségi megállapodás 95. cikkének (4) bekezdése szerinti átmeneti intézkedésekről szóló határozat elfogadására vonatkozó hatásköröknek az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságára történő átruházásáról [2019/920] (HL L 146., 2019.6.5., 114. o.).

                     (5)

                        Az AKCS–EK Nagykövetek Bizottsága eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 2005. március 8-i 3/2005 AKCS–EU miniszteri tanácsi határozat 1. cikkének (1) bekezdése (HL L 95., 2005.4.14., 51. o.).

                     (6)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (7)

                        Lásd a C-244/17. sz., Bizottság kontra Tanács (Kazahsztán) ügyben hozott bírósági ítéletet [ECLI:EU:C:2018:662], 40. o., és az abban hivatkozott ítélkezési gyakorlatot.

                     (8)

                        A Luxembourgban 2005. június 25-én aláírt (HL L 209., 2005.8.11., 27. o.) és Ouagadougouban 2010. június 22-én aláírt (HL L 287., 2010.11.4., 3. o.) megállapodások által módosított megállapodás (HL L 317., 2000.12.15., 3. o.).

                     (9)

                        A Tanács (EU) 2019/895 határozata (2019. május 22.) az Európai Unió által az AKCS–EU Miniszterek Tanácsában az AKCS–EU partnerségi megállapodás 95. cikkének (4) bekezdése szerinti átmeneti intézkedésekről szóló határozat elfogadására vonatkozó hatásköröknek az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságára történő átruházása tekintetében képviselendő álláspontról (HL L 142., 2019.5.29., 67. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.10.25.
            COM(2019) 550 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságában az AKCS–EU partnerségi megállapodás 95. cikkének (4) bekezdése alapján átmeneti intézkedések elfogadására irányuló határozat elfogadása tekintetében képviselendő álláspontról

                        AKCS–EU COTONOUI MEGÁLLAPODÁS

                        AFRIKAI, KARIBI ÉS

                        CSENDES-ÓCEÁNI ÁLLAMOK CSOPORTJA

                        AZ EURÓPAI UNIÓ

                        TANÁCSA

                        Brüsszel, 2019. xxx

                        AKCS/xxx/19

                        AKCS–EU xxx/19

               AKCS–EU HATÁROZAT

                        Tárgy:

                        Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságának xx/2019 határozattervezete az AKCS–EU partnerségi megállapodás 95. cikkének (4) bekezdése szerinti átmeneti intézkedések elfogadásáról

               Tervezet

               AZ AKCS–EU NAGYKÖVETEK BIZOTTSÁGÁNAK

               [X]/2019 HATÁROZATA

               (dátum)

               az AKCS–EU partnerségi megállapodás 95. cikkének (4) bekezdése szerinti átmeneti intézkedések elfogadásáról

               AZ AKCS–EU NAGYKÖVETEK BIZOTTSÁGA,

               tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti partnerségi megállapodásra
                  1
                és különösen annak a 95. cikke (4) bekezdésével együtt értelmezett 15. cikke (4) bekezdésére és 16. cikke (2) bekezdésére,

               mivel:

               (1)Az AKCS–EU partnerségi megállapodást 2000. június 23-án írták alá Cotonouban, 2003. április 1-jén lépett hatályba és 2020. február 29-ig alkalmazandó.

               (2)Az AKCS–EU partnerségi megállapodás 95. cikke (4) bekezdésének első albekezdésével összhangban 2018 szeptemberében elindították az új AKCS–EU partnerségi megállapodásról szóló tárgyalásokat. Mivel az új megállapodás nem lesz alkalmazásra kész a hatályos jogi keret lejártának napján, átmeneti intézkedéseket szükséges elfogadni.

               (3)Az AKCS–EU partnerségi megállapodás 95. cikke (4) bekezdésének második albekezdése értelmében a Miniszterek Tanácsa az új megállapodás hatálybalépéséig esetlegesen szükségessé váló átmeneti intézkedéseket fogadhat el.

               (4)A Cotonoui Partnerségi Megállapodás 15. cikkének (4) bekezdése alapján az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa 2019. május 23-án átmeneti intézkedések elfogadására vonatkozó hatásköröket ruházott át az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságára
                  2
               .

               (5)Ezért helyénvaló, hogy az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága határozatot fogadjon el az AKCS–EU partnerségi megállapodás 95. cikkének (4) cikke alapján a 2000. június 23-án Cotonouban aláírt AKCS–EU partnerségi megállapodás valamennyi rendelkezése alkalmazási időtartamának 2020. december 31-ig, illetve az Unió és az AKCS-államok közötti új partnerségi megállapodás hatálybalépéséig vagy ideiglenes alkalmazásáig történő meghosszabbításáról, amennyiben ez utóbbira 2020. december 31-e előtt sor kerül,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A 2000. június 23-án Cotonouban aláírt AKCS–EU partnerségi megállapodás valamennyi rendelkezésének alkalmazása meghosszabbodik 2020. december 31-ig, illetve az Unió és az AKCS-államok közötti új partnerségi megállapodás hatálybalépéséig vagy ideiglenes alkalmazásáig, amennyiben ez utóbbira 2020. december 31-e előtt sor kerül.

               2. cikk

               Ez a határozat 2020. xxx-án/-én lép hatályba.

               Kelt [Brüsszelben], [-án/-én].

               az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága részéről

                     (1)

                        A Luxembourgban 2005. június 25-én aláírt (HL L 209., 2005.8.11., 27. o.) és Ouagadougouban 2010. június 22-én aláírt (HL L 287., 2010.11.4., 3. o.) megállapodások által módosított megállapodás (HL L 317., 2000.12.15., 3. o.).

                     (2)

                        Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának 1/2019 határozata (2019. május 23.) az AKCS–EU partnerségi megállapodás 95. cikkének (4) bekezdése szerinti átmeneti intézkedésekről szóló határozat elfogadására vonatkozó hatásköröknek az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságára történő átruházásáról [2019/920] (HL L 146., 2019.6.5., 114. o.).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.10.25.
            COM(2019) 494 final
            2019/0241(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az európai vadon élő növények, állatok és természetes élőhelyeik védelméről szóló egyezmény Állandó Bizottságának harminckilencedik ülésén az egyezmény II. és III. mellékletét érintő módosításokkal kapcsolatban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által az európai vadon élő növények, állatok és természetes élőhelyeik védelméről szóló egyezmény Állandó Bizottságának 2019. december 3–6-án a franciaországi Strasbourgban tartandó harminckilencedik éves ülésén az egyezmény II. és III. mellékletét érintő két módosításra vonatkozó határozatnak az Állandó Bizottság általi tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.Egyezmény az európai vadon élő növények, állatok és természetes élőhelyeik védelméről

               Az európai vadon élő növények, állatok és természetes élőhelyeik védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: egyezmény) célja a vadon élő európai növények és állatok és természetes élőhelyeik védelme, különös tekintettel azokra, amelyek védelme több állam együttműködését igényli. Ez egy államközi szerződés, amelynek megkötésére az Európa Tanács égisze alatt került sor. Az egyezmény 1982. június 1-jén hatályba lépett.

               Az Európai Unió 1982. szeptember 1. óta szerződő fele az egyezménynek
                  1
               . Az egyezménynek jelenleg 51 szerződő fele van, köztük valamennyi uniós tagállam.

               2.2.Az Állandó Bizottság

               Az egyezmény döntéshozó szerve az Állandó Bizottság, melynek felhatalmazása van arra, hogy értékelje az egyes fajok védettségi helyzetét, majd azt követően felülvizsgálja az egyezmény mellékleteiben szereplő jegyzéket. Feladatait az egyezmény 13–15. cikke sorolja fel. Legalább kétévente ülésezik, illetve minden olyan esetben, amikor a szerződő felek többsége azt kéri. Az Állandó Bizottságnak szokásává vált, hogy minden évben ülésezik.

               Az egyezmény 17. cikkének megfelelően a mellékletek módosítását a szerződő felek kétharmados többséggel fogadják el.

               2.3.Az Állandó Bizottság tervezett jogi aktusa

               A franciaországi Strasbourgban 2019. december 3–6-án tartandó harminckilencedik éves ülésén az egyezmény Állandó Bizottsága határozatot tervez elfogadni az egyezmény II. és III. mellékletét érintő módosításokról (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus).

               A tervezett jogi aktus célja az egyezmény II. és III. mellékletének az egyezmény 17. cikke szerinti módosítása.

               Hacsak a szerződő felek egyharmada kifogást nem emel, a módosítás az Állandó Bizottság általi elfogadásától számított három hónap elteltével valamennyi szerződő fél számára hatályba lép az egyezmény 17. cikkének megfelelően. Bármely módosítás azon szerződő felek tekintetében lép hatályba, amelyek nem emeltek kifogást.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Norvégia javaslatot nyújtott be az apácalúdnak (Branta leucopsis) a II. mellékletből (fokozottan védett állatfajok) a III. mellékletbe (védett állatfajok – szabályozás lehetséges) történő áthelyezésére.  A javaslat indokolása szerint az apácalúd teljes populációmérete 1980 és 2010 között több mint a tízszeresére (112 000-ről 1 319 000-re) nőtt többek között azért, mert a mezőgazdaság intenzívebbé válásával nagy mennyiségű élelem állt rendelkezésre
                  2
               . Éppen ezért mozgáskörzetében a faj már nem szorul szigorú védelemre.

               Az Állandó Bizottság tervezett határozatának tárgya az EUMSZ 3. cikkének (2) bekezdése értelmében az EU kizárólagos külső hatáskörébe tartozó területet érint, mivel olyan területre vonatkozik, amelyre nagyrészt már kiterjednek a belső közös szabályok (vagyis a madárvédelmi irányelv). A fentiek fényében a Tanácsnak határoznia kell az Unió által az Állandó Bizottság harminckilencedik ülésén a tervezett jogi aktussal kapcsolatban képviselendő álláspontról.

               Ez a javaslat nincs összhangban az apácalúdnak a madárvédelmi irányelvben rögzített jelenlegi védelmi státuszával, mivel a faj nem szerepel az irányelv II. mellékletében (vadászható fajok). A faj a madárvédelmi irányelv I. mellékletében szerepel (amely különleges madárvédelmi területek kijelölését írja elő).

               Az afrikai-eurázsiai vándorló vízimadarak védelméről szóló megállapodás (AEWA) keretében az adott fajra (apácalúd) vonatkozó állománygazdálkodási terv tervezetét elfogadták a részes felek hetedik ülésén 2018. decemberében, annak érdekében, hogy kezelhető legyen a rendkívül gyors populációnövekedés, és megoldhatók legyenek különösen a faj által emiatt okozott problémák (mezőgazdasági károk és repülésbiztonsági kockázatok). A terv keretet biztosít ahhoz, hogy a faj mozgáskörzetében található államokban gördülékenyebbé váljon az eltérések alkalmazásával összefüggő döntéshozatali folyamat, ideértve az eltérések kumulatív hatásának rendszeres értékelését, továbbá a populáció állapotának, valamint a mezőgazdasági károk vagy a repülésbiztonsági kockázatok alakulásának nyomon követését. Ez megkönnyítené az információknak a faj mozgáskörzetében található államok közötti megosztását, valamint potenciálisan azt, hogy a szóban forgó államok összehangolják derogációs intézkedéseiket, ami által fokozódna az intézkedések hatékonysága, és elkerülhetők lennének a nem szándékos hatások a faj repülési útvonalán.

               Az Uniónak támogatnia kell Norvégia módosító javaslatát, hogy kezelhető legyen e faj rendkívül gyors populációnövekedése és megoldhatók legyenek különösen a faj által emiatt okozott problémák (mezőgazdasági károk és repülésbiztonsági kockázatok) annak érdekében, hogy az egyezmény nem uniós részes felei állománygazdálkodási intézkedéseket hozhassanak, szükség esetén ideértve e faj vadászatát is. Mivel azonban jelenleg nincs terv a madárvédelmi irányelv mellékleteinek módosítására, illetve az az egyezmény által előírt rövid határidőn belül (90 nap) nem is lehetséges, az Uniónak jeleznie kell, hogy egyelőre szigorúbb védelmi intézkedéseket fog alkalmazni, az egyezmény 12. cikkében előírtak szerint.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  3
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Az Állandó Bizottság az egyezmény által létrehozott szerv.

               Az Állandó Bizottság által elfogadandó határozat joghatással bíró jogi aktus. Az egyezmény 6. cikkének megfelelően a tervezett jogi aktus a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja az egyezmény intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a környezettel kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja a 192. cikk (1) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Mivel az Állandó Bizottság jogi aktusa módosítani fogja az egyezmény II. és III. mellékletét, elfogadását követően helyénvaló kihirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2019/0241 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az európai vadon élő növények, állatok és természetes élőhelyeik védelméről szóló egyezmény Állandó Bizottságának harminckilencedik ülésén az egyezmény II. és III. mellékletét érintő módosításokkal kapcsolatban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az európai vadon élő növények, állatok és természetes élőhelyeik védelméről szóló egyezményt (a továbbiakban: egyezmény) az Unió a 82/72/EGK tanácsi határozat
                  4
                révén megkötötte, és az 1982. szeptember 1-jén hatályba lépett.

               (2)Az egyezmény 17. cikke értelmében az Állandó Bizottság határozatot fogadhat el az egyezmény mellékleteinek módosításáról.

               (3)Az Állandó Bizottság a 2019. december 3. és 6. között tartandó harminckilencedik ülésén határozatot tervez elfogadni az egyezmény II. és III. mellékletének módosításáról.

               (4)Helyénvaló meghatározni az Unió által az Állandó Bizottságban képviselendő álláspontot, mivel a határozat kötelező érvényű lesz az Unióra nézve.

               (5)Norvégia javaslatot nyújtott be a Branta leucopsis II. mellékletből a III. mellékletbe történő áthelyezésére.

               (6)Ahhoz, hogy a faj mozgáskörzetén belül kezelhető legyen a populáció igen gyors növekedése, az Uniónak támogatnia kell ezt a javaslatot. A javaslat azonban nincs összhangban a Branta leucopsis fajnak a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben
                  5
                rögzített jelenlegi védelmi státuszával. Mivel azonban jelenleg nincs tervben a 2009/147/EK irányelv módosítása, illetve a határozat elfogadása után, az egyezmény által előírt három hónapos, rövid határidőn belül ez nem is lehetséges, az Uniónak egyelőre szigorúbb védelmi intézkedéseket kell alkalmaznia, az egyezmény 12. cikkében előírtak szerint.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió által az Állandó Bizottság harminckilencedik ülésén az európai vadon élő növények, állatok és természetes élőhelyeik védelméről szóló egyezményről képviselendő álláspont az, hogy az Uniónak támogatnia kell a Branta leucopsis fajnak az egyezmény II. mellékletből a III. mellékletbe történő áthelyezését, ezenkívül jeleznie kell a szerződő feleknek, hogy egyelőre szigorúbb védelmi intézkedéseket fog alkalmazni erre a fajra, az egyezmény 12. cikkében előírtak szerint.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács 82/72/EGK határozata (1981. december 3.) az Európai vadon élő növények, állatok és természetes élőhelyeik védelméről szóló egyezmény megkötéséről (HL L 38., 1982.2.10., 1. o.).

                     (2)

                        International Single Species Management Plan for the Barnacle Goose (Nemzetközi szintű, adott fajra (apácalúd) vonatkozó állománygazdálkodási terv, AEWA Technical Series, 70. szám, 2018. december,
                     www.unep-aewa.org/sites/default/files/publication/ts70_issmp_barnacle%20goose_complete.pdf
                     , 13.o.

                     (3)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (4)

                        HL L 38., 1982.2.10., 1. o.

                     (5)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2009/147/EK irányelve (2009. november 30.) a vadon élő madarak védelméről (HL L 20., 2010.1.26., 7. o.).