Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0613

Javaslat: az Európai parlament és a Tanács rendelete a 648/2004/EK rendeletnek az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, valamint a 67/548/EGK irányelv és az 1907/2006/EK rendelet módosításáról szóló …/2007/EK rendelethez való igazítása érdekében történő módosításáról {SEK(2007)1337} {SEK(2007)1338}  /* COM/2007/0613 végleges - COD 2007/0213 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 17.10.2007COM(2007) 613 végleges2007/0213 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa 648/2004/EK rendeletnek az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, valamint a 67/548/EGK irányelv és az 1907/2006/EK rendelet módosításáról szóló …/2007/EK rendelethez való igazítása érdekében történő módosításáról(előterjesztő: a Bizottság) {SEK(2007)1337}{SEK(2007)1338}TARTALOMJEGYZÉKAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a 648/2004/EK rendeletnek az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, valamint a 67/548/EGK irányelv és az 1907/2006/EK rendelet módosításáról szóló …/2007/EK rendelethez való igazítása érdekében történő módosításáról 1INDOKOLÁS 3A javaslat háttere 3Okok és célok 3A többi szakpolitikával való összehangolás 3A nyilvános konzultáció és a hatásvizsgálat eredményei 4Az érintett felekkel folytatott nyilvános konzultáció 4Internetes konzultáció 4A felvetett kérdések és megoldásaik 4Hatásvizsgálatok 4Szakvélemények összegyűjtése és felhasználása 5A javaslat jogi elemei 5Jogalap 5Szubszidiaritás és arányosság 5Szubszidiaritás 5Arányosság 5A jogi eszköz kiválasztása 6Bevezető a javaslathoz 61. Okok és célok 62. Részletes előírások 6AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a 648/2004/EK rendeletnek az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, valamint a 67/548/EGK irányelv és az 1907/2006/EK rendelet módosításáról szóló …/2007/EK rendelethez való igazítása érdekében történő módosításáról 7PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 10INDOKOLÁSA javaslat háttereOkok és célokEz a javaslat a Bizottság veszélyes anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására vonatkozó javaslatát[1] kíséri. Ez utóbbi a vegyi anyagokra vonatkozó meglévő jogszabályokra épül, és a veszélyes anyagok és keverékek osztályozásának, címkézésének és csomagolásának új rendszerét állapítja meg az Egyesült Nemzetek Szervezetének Gazdasági és Szociális Tanácsa (United Nations Economic and Social Council, UN ECOSOC) által a veszélyes anyagok és keverékek osztályozására és címkézésére vonatkozóan elfogadott nemzetközi kritériumoknak – amelyeket a Vegyi anyagok osztályozásának és címkézésének globálisan harmonizált rendszerének (Globally Harmonised System of Classification and Labelling of Chemicals, a továbbiakban: GHS) neveznek – az Európai Unióban való alkalmazásával.Az anyagok és készítmények jelenleg hatályos 67/548/EGK és 1999/45/EK irányelv szerinti osztályozása további kötelezettségeket von maga után a közösségi jogalkotásra nézve (a továbbiakban: származékos jogalkotás).A Bizottság szolgálatai felmérték a GHS-kritériumok alkalmazásának a származékos jogalkotásra gyakorolt lehetséges hatásait. Elemzésükben arra a következtetésre jutottak, hogy a hatások vagy minimálisak, vagy pedig minimálisra csökkenthetők az adott származékos jogi aktusok megfelelő módosításával. A szóban forgó rendeletjavaslat célja, hogy egy származékos jogi aktuson megfelelő módosításokat vigyen végbe az anyagok és keverékek osztályozására, címkézésére és csomagolására vonatkozó javaslat hatásait szem előtt tartva. A rendeletjavaslat egy olyan határozatjavaslattal együtt kerül bemutatásra, amely figyelembe veszi az anyagok és keverékek osztályozására, címkézésére és csomagolására vonatkozó javaslatból fakadó következményeket hat meglévő irányelv vonatkozásában.A többi szakpolitikával való összehangolásA GHS-kritériumok alkalmazásának a származékos jogalkotásra gyakorolt lehetséges hatásainak elemzéséből azt a következtetést lehet levonni, hogy a hatások vagy minimálisak, vagy pedig minimálisra csökkenthetők egyes származékos jogi aktusok megfelelő módosításával. E rendelettervezet a 648/2004/EK rendelet rendelkezéseit ennek szellemében módosítaná.Jelenleg az Európai Parlament és a Tanács egy, a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló rendeletjavaslatot tárgyal. Amint azt elfogadják, a származékos jogalkotás módosítására vonatkozó rendeletjavaslatot felül kell vizsgálni, hogy az a növényvédő szerekről szóló rendeletre is kiterjedjen, illetve szükség esetén egy külön módosító javaslatot kell előterjeszteni.Az anyagok és keverékek osztályozására, címkézésére és csomagolására vonatkozó rendeletjavaslat, valamint annak a származékos jogalkotásra gyakorolt lehetséges hatásai kapcsán konzultációt folytattak az érintett felekkel, amely során néhányan szóvá tették a közösségi osztályozási kritériumokra vonatkozó nemzeti jogszabályok elemzésének elmaradását. Mivel e javaslat egy meglévő rendeletre vonatkozik, nemzeti jogba való átültetése nem szükséges.A nyilvános konzultáció és a hatásvizsgálat eredményeiAz érintett felekkel folytatott nyilvános konzultációInternetes konzultációA Bizottság az anyagok és keverékek osztályozására, címkézésére és csomagolására vonatkozó rendeletjavaslatról az érintett felekkel nyilvános internetes konzultációt folytatott 2006. augusztus 21. és 2006. október 21. között. Valamennyi választ közzétették az világhálón. Mintegy 370 hozzászólás érkezett. A válaszok 82 %-a gazdasági ágazattól, azaz vállalatoktól és társulásoktól érkezett; a 254 vállalatoktól kapott válaszok 45 %-a 250 munkavállalónál kevesebbet foglalkoztató vállalkozásoktól származott. 10 nem kormányzati szervezet, és egy szakszervezet válaszolt.18 tagállam kormánya és/vagy hatósága küldött észrevételt. Néhány nem EU-tagállam (Izland, Norvégia, Svájc, Románia) hatóságai is véleményt nyilvánítottak. Nemzetközi szervezetek nem küldtek észrevételeket. A válaszok 97 %-a a GHS Európai Unióban történő alkalmazása mellett szól. A Bizottság szolgálatainak javaslattervezeteit a tagállamok hatóságai és a gazdasági ágazat általában kedvezően fogadta.A felvetett kérdések és megoldásaikHatály: A válaszadók többsége (59 %) sem emelni, sem csökkenteni nem akarta a védelem színvonalát a hatályban lévő közösségi rendszerhez képest, kivétel amikor erre a közlekedési vagy GHS-jogszabályokkal való összhang biztosításához van szükség. 5%-uknak – a nem kormányzati szervezetek többségével együtt – nem volt véleménye. A megkérdezettek 36 %-a más megközelítést támogatott. Ezek közül egy csoport (a dán, svéd, norvég és izlandi kormányzati testületek) kívánt túllépni a jelenlegi rendszer hatályán, a második csoport (társulások és vállalatok) valamennyi GHS-kategória beépítését javasolta, az úgynevezett „EU-maradékok” kivételével, amelyek még nem részei a GHS-nek.HatásvizsgálatokA Bizottság az anyagok és keverékek osztályozására, címkézésére és csomagolására vonatkozó rendeletjavaslatról és annak a származékos jogalkotásra gyakorolt hatásairól szóló átfogó hatásvizsgálata mind az RPA és a London Economics által készített jelentéseket, mind az érintett felekkel folytatott konzultációra kapott válaszokat figyelembe vette. A vállalatoknak a költségekkel kapcsolatos válaszai további eredményekhez vezettek a jelentős költségtételek számszerűsítését illetően. Az átfogó elemzés azt bizonyítja, hogy a végrehajtás költségeit kordában kell tartani annak érdekében, hogy a GHS nettó előnyei belátható időn belül megjelenjenek.Az ebben a javaslatban vázolt intézkedések biztosítják, hogy a terminológiára és az osztályozási szabályokra való hivatkozások összhangban legyenek az anyagok és keverékek osztályozására, címkézésére és csomagolására vonatkozó rendeletjavaslattal. A 648/2004/EK rendelet nem vezet be semmilyen újabb kötelezettséget az anyagok és keverékek osztályozásával kapcsolatban. Ezért a fent említett átfogó hatásvizsgálaton kívül további elemzések nem szükségesek.Szakvélemények összegyűjtése és felhasználásaA GHS-t nemzetközi szervezetek dolgozták ki, a legkülönfélébb érdekelt felek közreműködésével. Hasonló módon az EU-ban is folyamatos technikai megbeszélések folytak a tagállamokkal és az egyéb érdekelt felekkel az elmúlt évek során. „A vegyianyag-politika jövőbeni stratégiája” című fehér könyv közzétételét követően a Bizottság széles körű szakértői konzultációt folytatott. E javaslat elkészítésekor a Bizottság által a REACH-rendelet[2] előkészítése során összehívott, az osztályozással és címkézéssel foglalkozó technikai munkacsoport eredményeit is figyelembe vették. További vizsgálatokat folytattak[3], valamint 2005. november 18-án informális megbeszélést tartottak az érintett felekkel a GHS Európai Unióban történő alkalmazásáról.A javaslat jogi elemeiJogalapE javaslat alapja az EK-Szerződés 95. cikke. Ez a jogalap megfelel e rendeletjavaslat számára, mivel az egy olyan meglévő rendeletet igazít hozzá az anyagok és keverékek osztályozására, címkézésére és csomagolására vonatkozó rendeletjavaslathoz, amely maga is az EK-Szerződés 95. cikkén alapul.Szubszidiaritás és arányosságSzubszidiaritásA mosó- és tisztítószerekkel kapcsolatban már létezik egy rendelet, amely lényegi jogi rendelkezéseket tartalmaz. A rendeletjavaslat módosítani fogja a meglévő rendeletet annak érdekében, hogy azt az anyagok és keverékek osztályozására, címkézésére és csomagolására vonatkozó rendeletjavaslatban meghatározott osztályozási szabályokhoz hozzáigazítsa. E módosításoknak valamennyi tagállamban pontosan ugyanolyannak kell lenniük, éppen ezért a kérdést közösségi szinten kell szabályozni.ArányosságAz anyagok és keverékek veszélyesként való osztályozásának, valamint a veszélyes anyagok és keverékek címkézésének és csomagolásának kritériumait az anyagok és keverékek osztályozására, címkézésére és csomagolására vonatkozó rendeletjavaslat határozza meg. Az érintett gazdasági szereplők jogbiztonsága és kötelezettségeik tisztázása végett a 648/2004/EK rendelet rendelkezéseit módosítani kell, hogy az megfeleljen az új helyzetnek. Ez annál is fontosabb, mivel a rendeletek közvetlenül alkalmazandók a tagállamokban, és a gazdasági szereplőknek nem szabad, hogy kétségeik legyenek afelől, milyen kötelezettségek hárulnak rájuk.Ezért az erről gondoskodó rendeletjavaslat arányos.A jogi eszköz kiválasztásaA rendelet mint jogi eszköz kiválasztása indokolt, mivel egy meglévő rendeletet módosít.Bevezető a javaslathozE rendeletjavaslat egy meglévő rendeletet igazít hozzá az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló rendelet rendelkezéseihez, amely hatályon kívül helyezi a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelvet, és ezek helyébe lép.1. Okok és célokE rendelet célja, hogy mérlegelje az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló új rendelet bevezetését és új terminológia kialakítását az anyagok és keverékek osztályozására hivatkozó rendelet számára. Összhangban az anyagok és keverékek osztályozásáról és címkézéséről szóló rendelettel a „készítmény” kifejezés helyébe az újonnan bevezetett „keverék” kifejezés lép.2. Részletes előírásokÖsszhangban az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló rendeletjavaslatnak a származékos közösségi jogalkotásra gyakorolt lehetséges hatásairól végzett elemzés megállapításaival az 1. cikk bevezeti a 648/2004/EK rendelet szükséges módosításait. A 648/2004/EK rendeletben található, az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló rendelet nyomán hatályukat vesztő 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelvekre történő általános hivatkozásokat aktualizálni kell, hogy azok az új rendeletre hivatkozzanak.A módosítások szakaszosan elosztott hatálybalépési dátumai az említett rendeletjavaslat fokozatos hatálybalépéséhez igazodnak.2007/0213 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa 648/2004/EK rendeletnek az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, valamint a 67/548/EGK irányelv és az 1907/2006/EK rendelet módosításáról szóló …/2007/EK rendelethez való igazítása érdekében történő módosításáról(EGT-vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[4],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[5],a Szerződés 251. cikkében[6] megállapított eljárásnak megfelelően,mivel:(1) Az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, valamint a 67/548/EGK irányelv és az 1907/2006/EK rendelet módosításáról szóló …/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[7] biztosítja az anyagok és keverékek osztályozásának és címkézésének a Közösségen belüli harmonizálását. E rendelet a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1967. június 27-i 67/548/EGK irányelv[8], valamint a tagállamoknak a veszélyes készítmények osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítéséről szóló, 1999. május 31-i 1999/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[9] helyébe lép.(2) A …/…/EK rendelet a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelvek tapasztalatain alapul, és magába foglalja a nemzetközi szinten, az Egyesült Nemzetek Szervezete keretein belül elfogadott GHS-nek az anyagok és keverékek osztályozására és címkézésére vonatkozó kritériumait.(3) A 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv osztályozásra és címkézésre vonatkozó bizonyos rendelkezései más közösségi jogszabályok, mint például a mosó- és tisztítószerekről szóló, 2004. március 31-i 648/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[10]alkalmazására is szolgálnak.(4) Elemezve azt a kérdést, hogy milyen hatással lenne a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelvek felváltása és a GHS-kritériumok bevezetése, arra a következtetésre jutottak, hogy a 648/2004/EK rendelet ezen irányelvekre történő hivatkozásait a rendelet hatályának változtatása nélkül kell aktualizálni.(5) A 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelvekben meghatározott osztályozási kritériumok leváltása fokozatosan fog végbemenni, és teljesen 2015. június 1-jén zárul le. A mosó- és tisztítószerek gyártói a …/…/EK rendelet értelmében vett gyártók, importálók, illetve ipari felhasználók számára e rendelettel lehetőséget kell biztosítani arra, hogy hasonló időkeret álljon rendelkezésükre az átálláshoz, mint amit a …/…/EK rendelet határoz meg.(6) A 648/2004/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikk A 648/2004/EK rendelet módosításaA 648/2004/EK rendelet a következőképpen módosul:(1) Az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében vett „készítmény” vagy „készítmények” szó helyébe a „keverék”, illetve „keverékek” szó lép az egész szövegben[11];(2) a 9. cikk (1) bekezdése első mondatának helyébe a következő szöveg lép:„A …/…/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 45. cikkének sérelme nélkül az e rendelet alkalmazási körébe tartozó anyagokat és/vagy keverékeket forgalomba hozó gyártók a tagállamok illetékes hatóságainak rendelkezésére bocsátják:_________________________________________________________________ * HL L…”(3) A 11. cikkben az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:„1. „A (2)–(6) bekezdés nem sérti az anyagok és keverékek osztályozására, címkézésére és csomagolására vonatkozó, a …/…/EK rendeletben meghatározott rendelkezéseket.”2. cikk Hatálybalépés és alkalmazásEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.Az 1. cikk 2. és 3. pontját 2015. június 1-jétől kell alkalmazni.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök PÉNZÜGYI KIMUTATÁSSzakpolitikai terület(ek): 02 - VÁLLALKOZÁS Tevékenység(ek): 04 – A BELSŐ PIAC JOBB KIHASZNÁLÁSA |A FELLÉPÉS MEGNEVEZÉSE: JAVASLAT A VEGYI ANYAGOK OSZTÁLYOZÁSÁNAK ÉS CÍMKÉZÉSÉNEK GLOBÁLISAN HARMONIZÁLT RENDSZERÉRE |1. 1. RÉSZ: KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK1.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek (korábban: BA-tételek)), beleértve a következő megnevezéseket:Nem alkalmazható.1.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama:Nem alkalmazható.Az e dokumentum 3.1. részében kifejtett okok miatt e jogalkotási javaslat nem ró közvetlen kiegészítő költségeket a közösségi költségvetésre.Az ezen jogszabály által megkövetelt technikai szakbizottságok munkájához kapcsolódó költségeket a COM(2003) 644 bizottsági javaslat alapján létrehozandó Európai Vegyianyag-ügynökség állja (02 03 03 költségvetési tétel).E költségek azonban nem különböznek az anyagok és készítmények osztályozására és címkézésre vonatkozó meglévő jogszabályok ügyviteli költségeitől. E rendelet két jogszabályt[12] helyettesít anélkül, hogy kiegészítő költségekkel terhelné a közösségi költségvetést.1.3. Költségvetési jellemzők (a táblázat szükség szerint további sorokkal bővíthető)KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL | KIADÁS TÍPUSA | ÚJ | AZ EFTA HOZZÁJÁRULÁSA | TAGJELÖLT ORSZÁGOK HOZZÁJÁRULÁSAI | A PÉNZÜGYI TERV FEJEZETE |NEM ALKALMAZHATÓ. |2. 2. RÉSZ: FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE2.1. Pénzügyi források2.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintésemillió EUR (három tizedesjegyig)Kiadás típusa | Szakasz száma | n. év | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 és később | Összesen |Működési kiadások |Kötelezettségvállalási előirányzatok | 6.1 | a | Nem alkalmazható. |Kifizetési előirányzatok (PA) | b |A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások |Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | 6.2.4 | c | Nem alkalmazható. |TELJES REFERENCIAÖSSZEG |Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c | Nem alkalmazható. |Kifizetési előirányzatok | b+c |A referenciaösszegbe nem beletartozó igazgatási kiadások |Személyi és kapcsolódó kiadások (NDE) | 6.2.5 | d | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 2,106 |A referenciaösszegben nem beletartozó, a személyi és kapcsolódó kiadásoktól eltérő kiadások (NDE) | 6.2.6 | e | -- | -- | -- | -- | -- | -- | -- |A fellépés indikatív összköltségeTELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 2.106 |TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | -- | -- | -- | -- | -- | -- | -- |A társfinanszírozás részletezéseHa a javaslat bizonyos (alább felsorolandó) tagállamok vagy más szervek általi társfinanszírozást ír elő, a társfinanszírozás becsült szintjét az alábbi táblázatban meg kell adni (ha a társfinanszírozásra több szervezetet irányoztak elő, a táblázat további sorokkal bővíthető):millió EUR (három tizedesjegyig)Társfinanszírozó szerv | n. év | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 és később | Összesen |f |TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT társfinanszírozással | a+c+d+e+f | Nem alkalmazható. |2.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőségX A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.( A javaslat miatt a pénzügyi terv vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.( A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás rendelkezéseinek alkalmazására (azaz rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi terv módosítására).2.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatásX A javaslatnak nincs kihatása a bevételre.( A javaslatnak van pénzügyi kihatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:millió EUR (egy tizedesjegyig)A fellépést megelőzően [n–1. év] | A fellépés után |b) a bevétel változása | ( |(Minden érintett költségvetési tételt fel kell tüntetni; ha a kihatás több költségvetési tételt is érint, a táblázatot megfelelő számú sorral ki kell egészíteni.)2.2. Teljes munkaidős egyenértékben kifejezett személyi állomány (beleértve a tisztviselőket, az ideiglenes és a külső alkalmazottakat) – a részleteket lásd a 6.2.1. pontnálÉves szükségletek | n. év | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 és később |A személyi állomány teljes létszáma | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 |A személyi és igazgatási költségre irányuló igényt az éves elosztási eljárás keretén belül az irányító főigazgatóságoknak (a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság, valamint a Környezetvédelmi Főigazgatóság együttesen felelős) odaítélt keretösszeg fedezi.3. 3. RÉSZ: JELLEMZőK ÉS CÉLKITűZÉSEKAz indoklásban részletesen ismertetni kell a javaslat keretét. A pénzügyi kimutatás e szakaszának a következő kiegészítő információkat kell tartalmaznia:3.1. A megvalósításra rövid vagy hosszú távon van-e szükségAmint a lenti 3.2. pontban kifejtjük, e javaslat úgy váltja fel a meglévő jogszabályokat, hogy szinte változatlanul átveszi hatályukat.A Környezetvédelmi Főigazgatóság a veszélyes anyagok osztályozására vonatkozó meglévő jogszabályokért felelős, melyet nagyrészt az Isprában működő Vegyi Anyagok Európai Irodája kezel a főigazgatósággal kötött külön megállapodás keretén belül; míg a veszélyes készítményekre vonatkozó meglévő jogszabályok a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság felelőségébe tartoznak. Míg a Vegyi Anyagok Európai Irodája működteti a legtöbb igen összetett technikai szakbizottságot, akik az előkészítő munkáért felelnek, a Bizottság feladata a technikai szakbizottságok ajánlásainak átvétele és a kapcsolódó komitológiai eljárás lebonyolítása. Erre a célra mind a Környezetvédelmi, mind a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság külön személyzetet biztosít.Az új javaslat nyomán a technikai szakbizottságokkal folytatott munkát a Vegyi Anyagok Európai Irodájától a helsinki Európai Vegyianyag-ügynökség veszi át. Az ügynökség szakbizottságainak véleményét a Bizottsághoz fogják továbbítani, aki lebonyolítja a kapcsolódó komitológiai eljárást.A becslések szerint a Bizottság humánerőforrás-igénye nem fog változni az új jogszabály bevezetése nyomán. Tehát e jogalkotási javaslat nem jár a humánerőforrás-igény növekedésével (a meglévő jogszabályokkal járó helyzettel összehasonlítva).3.2. A közösségi részvétel által képviselt hozzáadott érték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiájaJelenleg a világszerte (például az Európai Unióban, az USA-ban, Kanadában, Japánban, Kínában, Koreában, Ausztráliában) hatályos jogrendszerekben a vegyszerek (anyagok és készítmények, a GHS szóhasználatában: keverékek) legkülönfélébb osztályozási és címkézési rendszereit használják. Következésképpen az osztályozási és címkézési rendszerekben mutatkozó nagy eltérések miatt nagy különbségek tapasztalhatók az ugyanolyan típusú, de különböző országokból származó anyagokra és keverékekre vonatkozó egészségügyi és biztonsági tájékoztatásban is.1992-ben az ENSZ Rióban tartott Környezet és Fejlődés Világkonferenciájának (UNCED) egyik kitűzött cselekvési programja a vegyszerek osztályzásának és címkézésének harmonizálása volt.Ennek nyomán számos nemzetközi szervezet közreműködésével új rendszert fejlesztettek ki. Az uniós tagállamokat, a Bizottságot és az érintett feleket is szorosan bevonták ebbe a munkába.2002 decemberében az ENSZ a veszélyes áruk szállításával és a vegyi anyagok osztályozásának és címkézésének globálisan harmonizált rendszerével foglalkozó szakértői bizottsága (UN Committee of Experts on the Transport of Dangerous Goods and the Globally Harmonized System of Classification and Labelling of Chemicals CETDG/GHS) Genfben elfogadta a GHS-t. 2003 júliusában az UN ECOSOC[14] hivatalosan is elfogadta a GHS-t, amelynek végrehajtása így lehetővé vált.Annak ellenére, hogy a megállapodás nem kötelező érvényű, az új GHS-rendszer ténylegesen nemzetközi szabvány lett. Amellett, hogy a Bizottság részt vett a GHS ENSZ-szintű kidolgozásában, számos alkalommal hangoztatta azon célját, hogy beépíti a GHS-t a közösségi joganyagba. 2003. október 29-én a Bizottság a 67/548/EGK irányelv módosításához fűzött indokolásban – melyet egy időben fogadtak el a REACH-javaslattal – kifejtette, hogy:„a Bizottság javasolni szándékozik, hogy a nemzetközileg elfogadott GHS-t a lehető legrövidebb időn belül beépítsék a közösségi jogba”és tovább pontosítva:„a Bizottság előterjeszti az ahhoz szükséges javaslatokat, hogy a REACH -joganyag végleges elfogadásával egy időben elfogadják.”E javaslat két meglévő európai irányelvet[15] vált fel, melyeket több mint tízszer módosítottak, illetve 30 alkalommal igazították hozzá a műszaki fejlődéshez. Mivel e terület már európai szintű jogi szabályozásban részesült, és mivel magas szintű harmonizáció megvalósítását célzó, nemzetközi szabvány bevezetéséhez kapcsolódik, indokolt a közösségi részvétel.3.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, illetve az azzal összefüggő mutatók a tevékenységalapú irányítás keretébenA javaslat célja nem csupán az, hogy hozzájáruljon a belső piac harmonizálásához, hanem az is, hogy fokozza az emberi egészség és a környezet védelmét, továbbá támogassa a fenntartható fejlődést és elősegítse a nemzetközi kereskedelmet.Ennek kapcsán ki kell jelenteni, hogy a fennálló helyzet – azaz amikor az ugyanazon anyaggal kapcsolatos veszélyeknek különböző leírásai vannak használatban – nem járul hozzá az emberi egészség védelméhez, és nem segíti elő a nemzetközi kereskedelmet sem, mivel az iparnak ugyanazon anyag esetében különböző címkéket kell alkalmaznia attól függően, hogy azt mely régióba kívánja exportálni.A javaslat nyomán várt eredményeket illetően lásd a zárójelentést a javaslatról készült hatásvizsgálatról, amely nagy mértékben az RPA és a London Economics részletes tanulmányainak, valamint az érintettekkel folytatott konzultáció során kapott válaszok felhasználásával készült. A vállalatoknak a költségekkel kapcsolatos válaszai további eredményekhez vezettek a jelentős költségtételek számszerűsítését illetően. Az átfogó elemzés azt bizonyítja, hogy a végrehajtás költségeit kordában kell tartani annak érdekében, hogy a GHS nettó előnyei belátható időn belül megjelenjenek. Ehhez egy megfelelő hosszúságú átmeneti időszakra van szükség, azaz az anyagok tekintetében 3 évre, hogy megfeleljenek az osztályozási és címkézési jegyzék határidejének, a keverékek tekintetében pedig megközelítőleg 4 és fél évre, hogy elkerülhetők legyenek a megvalósíthatóság komoly nehézségeivel járó költségek és kockázatok, amelyek a nyilvánvalóan rövid és a túlzottan hosszú időszakok velejárói.Az alapforgatókönyv megállapítására vagy a javasolt jogszabály hatásának mérését szolgáló mutatók meghatározására irányuló minden további tanulmány nem tekinthető arányosnak, és ennélfogva nem hajtható végre. Ennek az okai a következők:-  E jogalkotási javaslat egy nemzetközi megállapodás alkalmazására vonatkozik. Még egy negatív előzetes értékelés esetén sem döntene úgy a Bizottság, hogy nem terjeszt elő ilyen jogalkotási javaslatot, mivel más szakpolitikai lehetőség nem létezik.-  Egy negatív utólagos értékelés sem késztetné a Bizottságot azon kötelezettségvállalásának visszavonására, hogy végrehajtsa az osztályozás és címkézés nemzetközileg elfogadott rendszerét.3.4. Végrehajtási módszer (indikatív)Jelölje meg a fellépés végrehajtásához választott módszert (módszereket).X Központosított irányításX közvetlenül a Bizottság által (az Európai Vegyianyag-ügynökséggel együttműködésben, lásd alább)ٱ közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:ٱ végrehajtó hivatalokX a Közösségek által létrehozott, a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerinti szervek (a COM(2003) 644 bizottsági javaslat értelmében létrehozandó Európai Vegyianyag-ügynökség)ٱ tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervekٱ Megosztott vagy decentralizált irányításٱ a tagállamokkalٱ harmadik országokkalٱ Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)Megjegyzések:4. 4. RÉSZ: FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS4.1. Felügyeleti rendszerA Bizottság szolgálatai a rendelet kapcsán folytatott ellenőrzést és értékelést összehangolják az ENSZ-szinten végzett megfelelő tevékenységekkel és a REACH-javaslatot kísérő tevékenységekkel.Az UNITAR és az OECD felül fogja vizsgálni, hogy milyen mértékben közelítették meg egymást a GHS rendszeren alapuló, világszerte használatban lévő osztályozási és címkézési rendszerek, egyrészt annak megállapítására, hogy megvalósultak-e a harmonizáció várható előnyei, másrészt pedig a még inkább egységes osztályozási és címkézési követelmények létrehozásához vezető, megfelelő lépések meghatározása céljából. A Bizottság szolgálatai szakértelmükkel hozzá fognak járulni a Reach-féle osztályozási és címkézési jegyzékbe felvett GHS szerinti osztályozás alapján végzett felülvizsgálathoz.4.2. Értékelés4.2.1. Előzetes értékelésA tagállamok ötévente megírt beszámolói alapján (amint azt a rendelet 46. cikke előírja) a Bizottság értékelni fogja, hogy a rendeletet milyen mértékben alkalmazzák helyesen, és tapasztalhatók-e nehézségek az alkalmazással kapcsolatban.Az öt év után végzett első értékelésben annak megállapítására fogják fektetni a hangsúlyt, hogy – tekintettel a keverékek osztályozására való áttérésre, amelyet addigra már meg fognak kezdeni – mennyire valósult meg az anyagok GHS-rendszer szerinti osztályozására való áttérés. Az értékelés célja az is, hogy a REACH-rendelet annak hatályba lépése után hét évvel esedékes felülvizsgálatához adatokkal szolgáljon.A tíz év után végzett második értékelésben már lehetőség nyílik a teljes átmeneti időszak felmérésére. Mindkét értékelésben meg lehetne vizsgálni a vegyi anyagok egy mintáján, hogy mennyiben változott „új” és „régi” osztályozásuk, hogy fel lehessen mérni az osztályozások és címkézés minőségét (minőségének változását).4.2.2. Az időközi/utólagos értékelés nyomán hozott intézkedések (hasonló, korábbi tapasztalatok tanulsága)Nem alkalmazható.4.2.3. A jövőbeni értékelések feltételei és gyakoriságaLásd a 4.2.1. pontot.5. 5. RÉSZ: CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEKMivel e javaslat nem vonatkozik pénzügyi források kezelésére, illetve nem eredményezi pénzügyi források kezelését, e szakasz nem releváns.6. 6. RÉSZ: A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE6.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségeiKötelezettségvállalási előirányzatok millió euróban (három tizedesjegyig)- 1.sz. teljesítés |- 2. sz. teljesítés |2. fellépés |- 2. sz. teljesítés |Az 1. célkitűzés részösszege |2 SZ. MŰKÖDÉSI CÉLKITŰZÉS …. |1. sz. fellépés |- 1. sz. teljesítés |A 2. célkitűzés részösszege |Az n' sz. működési célkitűzés |Az n-edik célkitűzés részösszege |ÖSSZKÖLTSÉG |6.2. Igazgatási kiadások6.2.1. Személyi állomány létszáma és típusaFoglalkoztatás jellege | A fellépés kezelésére a meglévő és/vagy pótlólagos állományból kirendelendő létszám (álláshelyek száma/teljes munkaidős egyenérték) |n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év |Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[17] (xx 01 01.) | A*/adminisztrátor | 3* | 3* | 3* | 3* | 3* | 3* |B*, C*/asszisztens | Nem alkalmazható. |A xx 01 02. Jogcímcsoportból finanszírozott állomány[18] |A xx 01 04/05. Jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány[19] |ÖSSZESEN | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 |* Jelenleg egy személy a Környezetvédelmi, két személy a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóságban.6.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírásaAz új jogszabály szerint az ügynökség szakbizottságainak az osztályozásra és címkézésre vonatkozó véleményét a Bizottsághoz fogják továbbítani. Ezt követően a Bizottság feladata lesz a kapcsolódó komitológiai eljárás lebonyolítása.Ezenkívül a Bizottság az ENSZ szintjén továbbra is részt vesz a GHS-rendszerrel kapcsolatos fejlesztési munkában.6.2.3. A jogszabályban meghatározott állomány származási helye( A cserére vagy meghosszabbításra kerülő program irányításához jelenleg hozzárendelt álláshelyek( Az n. évi politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek( A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárásának keretében igénylendő álláshelyekX Az érintett szolgálaton belül meglévő állomány felhasználásával átcsoportosítandó álláshelyek (belső áthelyezés)( Az n. évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben az adott évre nem előirányozott álláshelyek6.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 0104/ 05. – Igazgatási kiadások)millió EUR (három tizedesjegyig)Költségvetési tétel (szám és megnevezés) | n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év és később | ÖSSZESEN |Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás |- Belső |- Külső |Teljes technikai és igazgatási segítségnyújtás |6.2.5. A referenciaösszegbe nem beletartozó személyi és kapcsolódó költségekmillió EUR (három tizedesjegyig)Személyi állomány fajtája | n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év és később |Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01.) | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 |A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (nevezze meg a költségvetési tételt) | -- | -- | -- | -- | -- | -- |Személyi és kapcsolódó – a referenciaösszegbe NEM beletartozó – költségek összesen | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 |Számítás – tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak Adott esetben a 6.2.1. pontra kell hivatkozni. Minden egyes AD (adminisztrátor) kategóriájú tisztviselőre vagy ideiglenes alkalmazottra évi 117 000 EUR-t számítanak. |Számítás – a(z) xx 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány Adott esetben a 6.2.1. pontra kell hivatkozni. |6.2.6. A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások millió EUR (három tizedesjegyig) |n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év és később | ÖSSZESEN |XX 01 02 11 01 – Kiküldetések | Nem alkalmazható. |XX 01 02 11 02 – Ülések és konferenciák |XX 01 02 11 03 – Bizottságok* |XX 01 02 11 04 – Tanulmányok és konzultációk |XX 01 02 11 05 – Információs rendszerek |2. Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11) |3. Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) |A személyi és kapcsolódó költségeken kívüli – a referenciaösszegbe NEM beletartozó – igazgatási kiadások összesen |* Az e jogalkotási javaslatban előírt műszaki szakbizottságok az új Európai Vegyianyag-ügynökség szintjén létrehozott bizottságokat jelentik. Feladatuk többek között az osztályozáshoz és címkézéshez kapcsolódó munkák végzése. E műszaki bizottságok minden költségét a Vegyianyag-ügynökség költségvetéséből kell fedezni.* Az új jogszabály irányításához szükséges komitológiai bizottság minden valószínűség szerint azonos lesz a REACH-joganyag tekintetében előírt bizottsággal. Ezért szakbizottsági munkával kapcsolatos további költségek nem merülnek fel.* A személyi és igazgatási kiadásokat az éves elosztási eljárás keretén belül az irányító főigazgatóságoknak (a Vállalkozási és Iparpolitikai, valamint a Környezetvédelmi Főigazgatóság együttesen felelős) odaítélt keretösszeg fedezi.Számítás - A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások |[1] COM(2007) 355 végleges.[2] ECBI/03/02: A fehér könyv osztályozással és címkézéssel foglalkozó munkacsoportja: A technikai munkacsoportnak az 1. és a 2. feladatra vonatkozó javaslatainak az összefoglalója.[3] Zárójelentés: A GHS végrehajtásával kapcsolatban a Bizottságnak nyújtott technikai támogatás. A környezetvédelmi stratégiákkal foglalkozó Ökopol Intézet (Ökopol Institute for Environmental Strategies), 2004. július.Záró projektjelentés: A vegyi anyagok osztályozásának és címkézésének egyetemes harmonizált rendszerét (GHS) végrehajtó jogszabály tervezetének mellékletei előkészítéséhez nyújtott műszaki támogatás (Technical support for the preparation of Annexes for the draft legislation implementing the Globally Harmonised System for Classification and Labelling of Chemicals (GHS)). Milieu Environmental Law & Policy, 2006. január.[4] HL C[5] HL C[6] HL C[7] HL L[8] HL 196., 1967.8.16., 1. o. A legutóbb a 2006/121/EK irányelvvel (HL L 396., 2006.12.30, 850. o.) módosított irányelv.[9] HL 200., 1999.7.30., 1. o. A legutóbb az 1907/2006/EK rendelettel (HL L 396., 2006.12.30, 1. o.) módosított irányelv.[10] HL L 104., 2004.4.8., 1. o. A legutóbb a 907/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 168., 2006.6.21., 5. o.) módosított rendelet.[11] HL L 396., 2006.12.30., 1. o.[12] A Tanács 67/548/EGK módosított irányelve a veszélyes anyagok osztályozásáról, csomagolásáról és címkézéséről [HL 196. , 1967.8.16., 1.o.] és a Tanács 1999/45/EK módosított irányelve a veszélyes készítmények osztályozásáról, csomagolásáról és címkézéséről [HL L 200., 1999.7.30., 1.o.][13] Szükség esetén, ha a fellépés időtartama hat évnél hosszabb, a táblázat további oszlopokkal bővíthető.[14] Az Egyesült Nemzetek Szervezetének Gazdasági és Szociális Tanácsa.[15] A Tanács 67/548/EGK módosított irányelve a veszélyes anyagok osztályozásáról, csomagolásáról és címkézéséről [HL 196., 1967.8.16., 1.o.] és a Tanács 1999/45/EK módosított irányelve a veszélyes készítmények osztályozásáról, csomagolásáról és címkézéséről [HL L 200., 1999.7.30., 1.o.][16] Az 5.3. szakaszban leírtak szerint.[17] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.[18] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.[19] Amelynek költségét tartalmazza a referenciaösszeg.[20] Hivatkozni kell az érintett végrehajtó hivatal(ok)ra vonatkozó pénzügyi kimutatásra.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52005PC0707

Javaslat a Tanács rendelete a többek között Oroszországból származó bizonyos alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 950/2001/EK rendelet módosításáról  /* COM/2005/0707 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 4.1.2006COM(2005) 707 véglegesJavaslatA TANÁCS RENDELETEa többek között Oroszországból származó bizonyos alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 950/2001/EK rendelet módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁSA JAVASLAT HÁTTERE |110 | A javaslat alapja és célja E javaslat tárgya a legutóbb a 2004. március 8-i 461/2004/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: az alaprendelet) alkalmazása az Oroszországból és a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó eljárásban. |120 | Általános összefüggések A javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben, az abban megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően lefolytatott vizsgálat eredményeként jött létre. |130 | A javaslat által érintett területet szabályozó hatályos rendelkezések A 950/2001/EK rendelet[1] 14,9%-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Oroszországból származó egyes alumíniumfóliák (háztartási alumíniumfóliák, a továbbiakban: HAF) behozatalára. Azt követően, hogy kötelezettségvállalást fogadott el az Open Joint Stock Company Rusal Sayanal (a továbbiakban: Sayanal) nevű orosz exportáló gyártótól, a Bizottság az említett exportőr által végzett behozatalt a 2001/381/EK határozat[2] révén a dömpingellenes vám megfizetése alóli mentességben részesítette. |141 | Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Nem alkalmazható. |KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT |Konzultáció az érdekelt felekkel |219 | Az alaprendelet rendelkezéseinek megfelelően az eljárásban érintett érdekelt feleknek már megvolt a lehetőségük arra, hogy érdekeik védelmében fellépjenek. |Szakértők felkérése, szakvélemények felhasználása |229 | Külső szakértők felkérése nem volt indokolt. |230 | Hatásvizsgálat A javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképp jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, viszont részletes jegyzékben foglalja össze, mely körülmények vizsgálata kötelező. |A JAVASLAT JOGI ELEMEI |305 | A javasolt intézkedések összefoglalása 2004 novemberében az Open Joint Stock Company Rusal Sayanal nevű orosz exportőr kérésére a Bizottság – hatályát tekintve a dömping vizsgálatára szorítkozó – időközi felülvizsgálatot kezdeményezett azon az alapon, hogy az intézkedések alapjául szolgáló dömpingkülönbözet időközben jelentősen csökkent. A vizsgálat megállapította, hogy a megfelelő terméktípus értékesítése nem folyt a hazai piacon, ezért a rendes értéket meg kellett határozni. Ebből a célból figyelembe vették az exportált terméktípus előállítási költségét azt követően, hogy a rendellenesen alacsonynak talált energiaköltségeket a hasonló vízenergia-forrásokkal rendelkező országokban szokásos értékhez igazították. Az értékesítési mennyiségek, az általános költségek és a profit megállapítására a vállalat saját adatainak alapján került sor. A súlyozott rendes érték és a súlyozott exportár közötti különbség azt mutatta, hogy nem folyt dömpingelés. Ezért a Bizottság a jelenlegi intézkedések módosítását javasolja az említett vállalat vámmentességének biztosítása révén. A hatályos intézkedések a többi oroszországi exportőr vonatkozásában továbbra is érvényben maradnának. A javaslat a tagállamokkal folytatott konzultáció során támogatásban részesült. A Bizottság javasolja, hogy a Tanács fogadja el a mellékelt javaslatot; az elfogadott rendeletet a lehető legrövidebb időn belül ki kell hirdetni a Hivatalos Lapban. |310 | Jogalap A legutóbb a 2004. március 8-i 461/2004/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet. |329 | A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. Ennélfogva a szubszidiaritás elve nem alkalmazható. |Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következő ok(ok) miatt: |331 | A fent említett alaprendelet határozza meg az intézkedések jellegét, mely nem hagy teret nemzeti döntésnek. |332 | Nem szükséges annak feltüntetése, hogy a Közösségre, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, a gazdasági szereplőkre és a polgárokra eső pénzügyi és adminisztratív terhet hogyan lehet minimalizálni, illetve hogy az milyen arányban áll a javaslat célkitűzésével. |Az eszközök megválasztása |341 | Javasolt eszköz: rendelet. |342 | Más eszközök nem felelnének meg a következő ok(ok) miatt: A fent említett alaprendelet nem kínál fel választási lehetőséget. |KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK |409 | A javaslat nincs hatással a Közösség költségvetésére. |1.  JavaslatA TANÁCS RENDELETEa többek között Oroszországból származó bizonyos alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 950/2001/EK rendelet módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre[3] (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,mivel:A. ELJÁRÁS1. Hatályos intézkedések(1) Vizsgálat (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) lefolytatását követően a Tanács a 950/2001/EK rendelet révén[4] 14,9%-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Oroszországból származó bizonyos alumíniumfóliák (háztartási alumíniumfóliák, a továbbiakban: HAF) behozatalára. Azt követően, hogy kötelezettségvállalást fogadott el a Joint Stock „United Company Siberian Aluminium” orosz exportáló gyártótól, mely nevét azóta az Open Joint Stock Company Rusal Sayanal (a továbbiakban: Sayanal) névre változtatta[5], a Bizottság az exportőr által végzett behozatalt a 2001/381/EK határozat révén[6] a dömpingellenes vám megfizetése alól mentességben részesítette.2. Időközi felülvizsgálatra irányuló kérelem(2) A Bizottsághoz a 950/2001/EK rendelet részleges időközi felülvizsgálatára irányuló kérelmet nyújtott be a Sayanal, egy árra vonatkozó kötelezettségvállalás tárgyát képező háztartási alumíniumfóliát gyártó exportőr, a Russian Aluminium nevű vállalatcsoport (a továbbiakban: Rusal) tagja.(3) Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése alapján benyújtott kérelmében a Sayanal azt állította, hogy a dömpinggel kapcsolatos körülmények, amelyek alapján a hatályos intézkedéseket meghozták, megváltoztak, továbbá hogy ezek a változások tartósak. A Sayanal ezenfelül azt is állította, s e tekintetben első látásra elfogadható (prima facie) bizonyítékot is szolgáltatott, hogy az önköltségén/hazai árakon alapuló rendes érték és a Közösségbe irányuló kivitel során alkalmazott exportárak összehasonlítása a jelenlegi intézkedésekhez (14,9%) képest jóval kisebb mértékű dömpinghez vezetne. Ennélfogva a Sayanal álláspontja értelmében a dömping ellensúlyozása érdekében nincs szükség arra, hogy a – korábban megállapított dömping mértékének alapján megállapított – vámintézkedések a jelenlegi mértékben fennmaradjanak.3. Felülvizsgálat kezdeményezése(4) Miután a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésére, a Bizottság – az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés[7] révén – hatályát tekintve a dömping vizsgálatára szorítkozó részleges időközi felülvizsgálatot kezdeményezett az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban, majd megindította vizsgálatát.(5) A Bizottság az időközi felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőt és az exportáló ország képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeiket írásban ismertessék, és hogy meghallgatást kérjenek.(6) Ezenfelül a Bizottság kérdőívet küldött ki a vállalatnak, aki azt kitöltötte és a megadott határidőn belül visszaküldte. A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping megállapításához szükségesnek ítélt, továbbá ellenőrző látogatásokat tett az alábbi vállalatok telephelyén:-  Sayanal, Szajanogorszk, Oroszország és a Rusal csoporthoz tartozó kapcsolt vállalatai:-  SAZ, Szajanogorszk, Oroszország (alumíniumkohó)-  Rusal Sayanskaya Folga, Dmitrov, Oroszország (kisméretű hengerek előállítója)-  Trading House Russian Foil, Moszkva, Oroszország-  Trading House Safoil, Moszkva, Oroszország-  Rual Trade (BVI) Limited, Moszkva, Oroszország-  Sibirsky Aluminium GmbH, Düsseldorf, Németország4. Felülvizsgálati időszak(7) A dömping vizsgálatára 2003. október 1-je és 2004. szeptember 30-a között (a továbbiakban: a vizsgálati időszak) került sor.B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK1. Érintett termék(8) A jelen felülvizsgálatban érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálat során meghatározott termékkel, mely alatt Oroszországból származó egyes, legalább 0,009 mm, de legfeljebb 0,018 mm vastagságú alumíniumfóliák értendők, alátét nélkül, legfeljebb hengerelve, 650 mm-nél nem szélesebb tekercsekben kiszerelve; a termék jelenleg a 7607 11 10 KN-kód alatt szerepel.2. Hasonló termék(9) Az előző vizsgálattal ellentétben a Sayanal és kapcsolt vállalatai a háztartási alumíniumfóliát a hazai, orosz piacon is értékesítették. Az Európai Közösség piacán az érintett termék értékesítése óriástekercsek, míg a hazai, orosz piacon kisméretű hengerek formájában történik. A kisméretű hengereket óriástekercsekből állítják elő úgy, hogy azokat kisebb hosszúságú hengerekre darabolják, majd a végfelhasználók részére végzett értékesítés céljából csomagolják. Ugyanakkor azonban megállapítást nyert, hogy a HAF mindkét kiszerelésben ugyanazokkal a fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkezik, s felhasználása óriástekercsként és kisméretű hengerként megegyezik.(10) Következésképp az Oroszországban gyártott és hazai piacon értékesített, illetve a Közösségbe exportált HAF alapvető fizikai és kémiai jellemzőit és felhasználását tekintve megegyezik, ezért azonos terméknek tekinthető az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében.C. A VIZSGÁLAT MEGÁLLAPÍTÁSAI1. Rendes érték(11) A hazai piacon a HAF-ot a Sayanal értékesíti a Trading House Russian Foil (a továbbiakban: THRF) közreműködésével a Rusal Sayanskaya Folga (a továbbiakban: RSF) részére; ez a vállalat dolgozza fel az óriástekercseket kisméretű hengerekké, és értékesíti azokat oroszországi független fogyasztók részére.(12) Az óriástekercsek értékesítése nem folyik oroszországi független fogyasztók részére, és a kisméretű hengerek esetében sem végeznek reprezentatív értékesítést független közösségi fogyasztók részére. Az egyes típusokra lebontva nem volt mód megfelelő összehasonlítást végezni. Ezért a rendes érték meghatározására az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban a vállalat előállítási költségeinek alapján került sor; ezt az értéket az értékesítési, általános és igazgatási költségek (SGA-költségek), valamint a nyereség figyelembevétele érdekében méltányos összeggel egészítettek ki.(13) Az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése értelmében lehetőség van az előállítási költségek kiigazítására abban az esetben, ha „a vizsgált termék gyártásával és értékesítésével kapcsolatos költségek nem tükröződnek megfelelő módon az érintett fél nyilvántartásaiban”.(14) A vizsgálat megállapította, hogy a kapcsolt kohászati vállalatnak a Szajan-Susenszki vízerőmű által termelt villamosenergiáért nagyon alacsony árat számítottak fel a hasonló vízerőművekkel rendelkező harmadik országokban fizetendő árakhoz képest. Az árakat a regionális energiabizottság állapítja meg. Ezek az árak a vizsgálat megállapításai szerint rendellenesen alacsonyak voltak és nem tükrözték a rendes költségek nagyságát. Ennélfogva sor került az árak kiigazítására annak az árnak az alapján, amelyet 2004-ben egy másik reprezentatív piacon – Norvégiában – az energiaigényes ágazatokban kellett fizetni a villamosenergiáért; ez az ár az adott évben €14/MWh-t tett ki.(15) Ami az SGA-költségeket illeti, ezek meghatározására az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése első sorának megfelelően a vállalat saját adatai alapján került sor. Mindazonáltal kiigazításra volt szükség annak figyelembevétele érdekében, hogy a vállalat – a (12) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően – a HAF-hengerek eltérő típusait értékesíti a közösségi, illetve az orosz piacon, továbbá hogy e típusok értékesítése más kereskedelmi szinten folyik.(16) Ugyanezen okból kifolyólag szükségesnek bizonyult a hazai értékesítésekből származó nyereség kiigazítása is. Az említett kiigazítások elvégzése érdekében és tekintettel arra, hogy a csoporton belül külön elszámolási árakat számítanak fel, indokoltnak tűnt a nyereséget a Rusal vállalatcsoport ellenőrzött összevont beszámolóiban megállapított és az összköltség százalékában kifejezett haszonkulcs (32,1%) alapján meghatározni.2. Exportár(17) Az EU piacán végzett értékesítésben számos, a Rusal vállalatcsoportba tartozó értékesítési vállalat vesz részt. Ezek a következők: THRF, Trading House Safoil (a továbbiakban: Safoil), Rual Trade (BVI) Limited (a továbbiakban: Rual) és Sibirsky Aluminium GmbH (a továbbiakban: SAG).(18) Amennyiben az értékesítésekre egy közösségbeli kapcsolt importőrön keresztül került sor, az exportár meghatározásának alapjául a független vásárlók felé felszámított viszonteladói ár szolgált. Az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésével összhangban kiigazításokra került sor az említett importőr méltányos haszonkulcsának, valamint azon költségeinek – köztük az SGA-költségek – figyelembevétele érdekében, amelyek a behozatal és a viszonteladás között merültek fel. A haszonkulcs meghatározása során az a haszonkulcs szolgált alapul, amelyet nem kapcsolt importőrök vonatkozásában állapítottak meg az előző vizsgálat során.(19) Közösségen kívüli kapcsolt vállalaton keresztül történő értékesítések esetében az exportár megállapítására annak a viszonteladói árnak alapján került sor, amelyet a közösségbeli első független vevő fizetett.3. Összehasonlítás(20) Az exportár és a számtanilag képzett rendes érték összehasonlítására a gyári átvétel szintjén, azonos kereskedelmi szinten került sor. A tisztességes összehasonlítás érdekében – az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően – figyelembe vették az egyes tényezők között mutatkozó azon különbségeket, amelyek az árakat és az árak összehasonlíthatóságát bizonyítottan befolyásolják. Ennek alapján – megfelelő és indokolt esetben – a fuvarozási, anyagmozgatási és biztosítási költségekben, valamint a vámfizetésekben mutatkozó különbségeket kiigazították. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése i) pontjának megfelelően abban az esetben is kiigazításokra került sor, ha az exportértékesítéseket a Közösségen és az érintett országon kívüli országban székhellyel rendelkező kapcsolt vállalat végezte.4. Dömpingkülönbözet(21) Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően az egyes típusok számtanilag képzett rendes értékének súlyozott átlagát összehasonlították az érintett termék megfelelő típusa esetében felszámolt nettó gyártelepi exportár súlyozott átlagával.(22) A fentiekben ismertetett módon elvégzett összehasonlítás nem mutatott ki dömpingelést.D. A KÖRÜLMÉNYEK MEGVÁLTOZÁSÁNAK TARTÓS VOLTA(23) Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban sor került annak vizsgálatára is, indokolt-e a körülmények megváltozását tartósnak tekinteni.(24) E tekintetben elsősorban azt vették figyelembe, hogy közösségbeli értékesítési leányvállalata, a Sibirsky Aluminium GmbH (a továbbiakban: SAG) révén a Sayanal a a vámok kivetése óta eleget tett az árra vonatkozó kötelezettségvállalásában foglaltaknak. Egyidejűleg megőrizte jelentős részesedését a közösségi piacon, ami arra utal, hogy nem dömpingelt árakon is képes versenyben maradni.(25) Sor került a harmadik országbeli piacokon értékesített érintett termék árainak vizsgálatára is annak érdekében, hogy fel lehessen mérni, milyen üzleti magatartás jellemzi a vállalatot olyan piacokon, ahol nincsenek hatályban kereskedelemvédelmi intézkedések. Megállapítást nyert, hogy ezek az árak csak kismértékben maradtak el a Közösségbe irányuló kivitelre jellemző jelenlegi exportáraktól; a vizsgálat során dömpingre utaló jeleket nem találtak. Ezért az az álláspont alakult ki, miszerint nincs ok nincs ok feltételezni, hogy a körülmények megváltozása, illetve a dömpingelés megállapított hiánya nem lesz tartós.E. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK(26) A vizsgálat eredményeképpen indokoltnak tekinthető a Sayanal által végzett behozatalra alkalmazandó dömpingellenes intézkedések módosítása.(27) Az érdekelt felek tájékoztatásban részesültek azon alapvető tényeket és megfontolásokat illetően, amelyek alapján a 950/2001/EK tanácsi rendelet módosítására irányuló javaslat szándéka megfogalmazódott, továbbá lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. Észrevételeiket megfontolták és indokolt esetben figyelembe vették,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 950/2001/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében található táblázat helyébe a következő táblázat lép:Ország | Vállalat | Vámtétel (%) | Kiegészítő TARIC-kód |A Kínai Népköztársaság | Minden vállalat | 15,0 | - |Oroszország | Open Joint Stock Company Rusal Sayanal, Promploshadka, Szajanogorszk, Hakasz Köztársaság 655600, Oroszország | 0 | A255 |Az összes többi vállalat | 14,9 | A999 |2. cikkA 950/2001/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (3) bekezdése és 2. cikke hatályát veszti.3. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.A rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 134., 2001.5.17., 1. o. A legutóbb a 998/2004/EK rendelettel (HL L 183., 2004.5.20., 4. o.) módosított rendelet.[2] HL L 134., 2001.5.17., 67. o.[3] HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.[4] HL L 134., 2001.5.17., 1. o. A legutóbb a 998/2004/EK rendelettel (HL L 183., 2004.5.20., 4. o.) módosított rendelet.[5] Lásd a 2004/C 193/03. számú közleményt, HL C 193., 2004.7.29., 3. o.[6] HL L 134., 2001.5.17., 67. o.[7] HL C 285., 2004.11.23., 3. o.