Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0129

Javaslat: az Európai parlament és a Tanács rendelete a húsra és állatállományra vonatkozó statisztikákról  /* COM/2007/0129 végleges - COD 2007/0051 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 22.3.2007COM(2007) 129 végleges2007/0051 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa húsra és állatállományra vonatkozó statisztikákról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSA JAVASLAT HÁTTERE |120 | A javaslat indokolása és célkitűzései A hús- és állatállomány-statisztikák elengedhetetlenek az EU-piacok irányításához. A hatályos jogszabályok annyira összetetté váltak, hogy vertikális és horizontális átdolgozásukat is előirányozták, de nem ez tűnt a jobb jogalkotás leghatékonyabb módjának. Emellett alapvető fontosságúnak tekintették, hogy a húsállományra vonatkozó statisztika a sertés-, marha-, juh- és kecskehúson kívül a baromfihúsra is kiterjedjen. Általános háttér Ez a javaslat összhangban van a jobb jogalkotásra, az egyszerűsítésre és a válaszadói teher csökkentésére irányuló célkitűzésekkel. |130 | Hatályos rendelkezések A javaslat célja a hatályban lévő rendelkezések egyszerűsítése, és azoknak az Európai Unió új igényeihez való hozzáigazítása. Az alábbi hatályos jogszabályokat ezért hatályon kívül kell helyezni: a sertéstenyésztésre vonatkozó statisztikai felmérésekről szóló, 1993. június 1-jei 93/23/EGK tanácsi irányelv, a szarvasmarha-tenyésztéssel kapcsolatos statisztikai felmérésekről szóló, 1993. június 1-jei 93/24/EGK tanácsi irányelv, valamint a juh- és kecskeállományra vonatkozó statisztikai felmérésekről szóló, 1993. június 1-jei 93/25/EGK tanácsi irányelv. |140 | Összhang az Európai Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Az e javaslatban szereplő statisztikák alapvető fontosságúak a közös agrárpolitika megvalósítása és értékelése szempontjából. A javasolt rendelet megfelel a 2006. november 14-i „Az Európai Unión belüli jobb szabályozás stratégiai felülvizsgálata”[1] című, valamint „A közösségi statisztikák terén az adatszolgáltatói terhek csökkentéséről, az egyszerűsítésről és prioritások kitűzéséről”[2] című közleményben említett, a Bizottság által a jogszabályok egyszerűsítésére és a jobb szabályozásra irányulóan kitűzött új politikai megközelítésnek. A javasolt rendelet a 2007. január 24-i, „Az adminisztratív terhek csökkentésének cselekvési programja az Európai Unióban”[3] című közlemény III. mellékletében meghatározott gyorsított eljárással megindítandó intézkedések egyike. |AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |Az érdekelt felekkel folytatott konzultáció |211 | A konzultáció módszerei, a megcélzott főbb ágazatok és a válaszadók általános bemutatása A javaslatot megvitatták az adattermelőkkel (a nemzeti statisztikai intézetek képviselői), valamint egyes munkacsoportok és az Agrárstatisztikai Állandó Bizottság keretében a Bizottság szolgálataival (Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság). |212 | A válaszok összegzése és figyelembevételük módja E javaslat a valamennyi érdekelt fél közötti intenzív tárgyalások eredményeként jött létre. |A szakvélemények összegyűjtése és felhasználása |221 | Vonatkozó szakvélemények Az Eurostat Főigazgatóság „Állati termék statisztikák” elnevezésű munkacsoportjának ülésein részt vevő nemzeti képviselők olyan szakértők voltak, akik ismerik a hatályos jogszabályokat és az állati termékekre vonatkozó statisztikák gyűjtésének és összeállításának nemzeti rendszereit. Az üléseken részt vevő bizottsági tisztviselők között voltak politikai elemzéssel foglalkozó szakemberek is. |223 | A konzultációba bevont legfontosabb szervezetek/szakértők A szakértők a nemzeti statisztikai hivatalokból és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságtól érkeztek. Az Agrárstatisztikai Állandó Bizottságot és annak „Állati termék statisztikák” elnevezésű munkacsoportját nagy mértékben bevonták a munkába és a konzultációba. |2249 | A beérkezett és felhasznált vélemények összefoglalása A beérkezett válaszok igen pozitívak és támogatóak volt. Nem tettek említést visszafordíthatatlan következményekkel járó, potenciálisan komoly kockázat meglétéről. |225 | Mivel a jelenlegi javaslat a hatályos jogszabályok jelentős egyszerűsítését jelenti, nem állapítottak meg kockázatokat. |226 | A szakértői vélemények nyilvános hozzáférhetőségének biztosítása Az Agrárstatisztikai Állandó Bizottság és a munkacsoport üléseinek munkadokumentumai és jegyzőkönyvei megtalálhatók a CIRCA-honlapon. |230 | Hatásvizsgálat E javaslat a hatályos joganyag egyszerűsítése. Tájékoztató kampányt és pénzügyi ösztönzőt nem tartottak megfelelőnek. |A JAVASLAT JOGI ELEMEI |310 | A javasolt intézkedés összefoglalása A rendelet célja, hogy az EU-tagállamok statisztikákat készítsenek az állatállományról (a sertésekről és a szarvasmarhákról évente kétszer, a juhokról és a kecskékről évente egyszer), havi vágási statisztikákat állítsanak össze (a sertések, szarvasmarhák, juhok, kecskék és baromfi száma és hasított súlya), valamint előrejelzéseket készítsenek a hústermelésről (sertés-, marha-, juh- és kecskehús). Jogalap A közösségi statisztikák jogalapja az Európai Közösséget létrehozó szerződés 285. cikke. A Tanács az együttdöntési eljárásnak megfelelően intézkedéseket fogadhat el statisztikák készítésére vonatkozóan, amennyiben ez a Közösség tevékenységeinek ellátásához szükséges. Ez a cikk a közösségi statisztikák előállítására vonatkozó követelményeket fogalmaz meg, és előírja a pártatlanság, a megbízhatóság, a tárgyilagosság, a tudományos függetlenség, a költséghatékonyság és a statisztikai adatok bizalmas kezelése normáinak való megfelelést. |320 | A szubszidiaritás elve |A javaslat célkitűzéseit − nevezetesen közös jogi keret létrehozását az állatállományra és hústermelésre vonatkozó közösségi statisztikák rendszeres előállítására − nemzeti szinten nem lehet kielégítően megvalósítani. A célkitűzések közösségi jogi aktus alapján jobban megvalósíthatóak a Közösség szintjén, hiszen kizárólag a Bizottság képes a statisztikai információk közösségi szintű szükséges harmonizációját összehangolni, míg az adatgyűjtést, illetve az állatállományra és hústermelésre vonatkozó összehasonlítható statisztikák összeállítását a tagállamok is el tudják végezni. A Közösség ezért a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban megfelelő intézkedéseket hozhat. |Az arányosság elve A javaslat a következő okokból tesz eleget az arányosság elvének. Az arányosság elvével összhangban ez a rendelet a célja eléréséhez szükséges minimumra korlátozódik, és nem lép túl azon. Nem írja elő a tagállamok számára az adatgyűjtési mechanizmusokat, csupán a továbbítandó adatokat határozza meg a harmonizált struktúra és ütemezés biztosítása érdekében. A tagállamokat nem kötelezi semmiféle változtatásra a hústermelésre és állatállományra vonatkozó statisztika előállításával kapcsolatos adminisztratív rendszereikben. E rendeletben az adatgyűjtéssel kapcsolatos egyetlen új javasolt elem a baromfira vonatkozik, amikről EU-szinten becsületbeli megállapodás alapján már gyűjtenek adatokat. |332 | Az a követelmény, hogy felmérési eredmények helyett statisztikákat bocsássanak rendelkezésre, néhány adat továbbításának csökkentett gyakorisága, valamint a felméréseken kívüli (pl. közigazgatási) források szélesebb körű használata csökkenthetné a nemzeti hatóságok pénzügyi és adminisztratív terheit. |A jogi eszközök megválasztása |Javasolt eszköz: rendelet. Más eszköz a következő okok miatt nem felel meg. A megfelelő eszköz kiválasztása a jogalkotási céltól függ. Az európai szintű információszükséglet miatt a közösségi statisztikák abba az irányba mutatnak, hogy alapjogszabályként irányelvek helyett inkább rendeleteket alkalmaznak. A rendelet előnyt élvez, mivel a Közösség egészének vonatkozásában állapítja meg ugyanazt a szabályt és nem hagy teret a tagállamok számára, hogy azt csupán részleteiben vagy szelektíven alkalmazzák. A rendelet közvetlenül alkalmazandó, ami azt jelenti, hogy nincs szükség a nemzeti jogba történő átültetésre. Ezzel ellentétben az irányelvek, amelyek célja a nemzeti jogszabályok összehangolása, célkitűzéseiket tekintve kötelezők a tagállamokra nézve, ugyanakkor a nemzeti hatóságoknak lehetőségük nyílik a célkitűzés megvalósításához alkalmazott forma és módszerek kiválasztására. Az irányelveket emellett át kell ültetni a nemzeti jogba. A rendelet alkalmazása összhangban áll más olyan statisztikai jogi aktusokkal is, amelyeket 1997 óta fogadtak el. |A KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK |409 | A javaslat nincs kihatással a Közösség költségvetésére. |TOVÁBBI INFORMÁCIÓK |510 | Jogszabályok egyszerűsítése |511 | A javaslat a jogszabályok, a hatóságokra (EU- vagy nemzeti szintű) vonatkozó közigazgatási eljárások, és a magánfelekre vonatkozó adminisztratív eljárások egyszerűsítését írja elő. |513 | Az adatok régiók és az állomány mérete szerinti kevésbé részletes lebontása, a sertésfelmérések csökkentett gyakorisága, a bizonyos küszöbérték alatti állatállománnyal rendelkező tagállamok számára biztosított mentességek, valamint az adattovábbításra vonatkozó harmonizált határidők egyszerűsíteni fogják az uniós és a nemzeti hatóságok munkafolyamatát. |514 | A felmérések helyett a közigazgatási források használata csökkenteni fogja a válaszadók terheit. |515 | A javaslat része a Bizottság 2007/ESTAT/002 referenciaszámú munka- és jogalkotási programjának. |520 | A hatályos jogszabályok hatályon kívül helyezése A javaslat elfogadása hatályos jogszabályok hatályon kívül helyezéséhez vezet. |560 | Európai Gazdasági Térség A javasolt jogi aktus EGT-vonatkozású, ezért ki kell terjeszteni az Európai Gazdasági Térségre is. |1.  .2007/0051 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa húsra és állatállományra vonatkozó statisztikákról(EGT-vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 285. cikke (1) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára[4],a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárással összhangban[5],mivel:(1) A sertéstenyésztésre vonatkozó statisztikai felmérésekről szóló, 1993. június 1-ei 93/23/EGK tanácsi irányelvet[6], a szarvasmarha-tenyésztéssel kapcsolatos statisztikai felmérésekről szóló, 1993. június 1-ei 93/24/EGK tanácsi irányelvet[7], valamint a juh- és kecskeállományra vonatkozó statisztikai felmérésekről szóló, 1993. június 1-ei 93/25/EGK tanácsi irányelvet[8] többször is módosították. Mivel most további módosításokra és egyszerűsítésekre van szükség, ezeket a jogszabályokat fel kell váltani az egyértelműség kedvéért a Bizottság által a jogszabályok egyszerűsítésére és a jobb szabályozásra irányulóan kitűzött új politikai megközelítésnek megfelelően.(2) A közös agrárpolitika – különösen a sertés-, marha-, borjú-, juh-, kecske- és baromfihús piaca tekintetében – megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságnak rendszeres adatokra van szüksége az állatállomány és a sertés-, marha-, borjú-, juh-, kecske- és baromfihús-termelés alakulásáról.(3) A mezőgazdasági üzemek szerkezetére vonatkozó, 1988. és 1997. évek közötti közösségi felmérések szervezéséről szóló, 1988. február 29-i 571/88/EGK tanácsi rendelet[9] rendelkezik a mezőgazdasági üzemek szerkezetére vonatkozó, 2007-ig tartó közösségi felmérés programjáról.(4) A statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló, 2003. május 26-i 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[10] összhangban a Bizottságnak továbbított, területi egységekre lebontott valamennyi tagállami statisztikának a NUTS-osztályozást kell használnia. Következésképpen az összehasonlítható regionális statisztikák létrehozása érdekében a területi egységeket a NUTS-osztályozással összhangban kell meghatározni.(5) A rendelet végrehajtásának elősegítése érdekében a tagállamok és a Bizottság között szoros együttműködésre van szükség, ami különösen a 72/279/EGK tanácsi határozattal[11] létrehozott Agrárstatisztikai Állandó Bizottság keretében valósítható meg.(6) Az ebben a rendeletben a statisztikák előállítására vonatkozóan megállapított intézkedések szükségesek a Közösség tevékenységeinek megvalósításához. Mivel a javasolt fellépés célkitűzését − nevezetesen közös jogi keret létrehozását a tagállamok hús- és állatállományára vonatkozó közösségi statisztikák rendszeres előállításához − nemzeti szinten nem lehet kielégítően megvalósítani, viszont közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben megállapított arányosság elvével összhangban ez a rendelet nem lépi túl az említett célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.(7) A közösségi statisztikákról szóló, 1997. február 17-i 322/97/EK tanácsi rendelet[12] képezi e rendelet rendelkezéseinek hivatkozási alapját. A rendelet különösen megköveteli a pártatlanság, a megbízhatóság, a tárgyilagosság, a tudományos függetlenség, a költséghatékonyság és a statisztikai adatok bizalmas kezelése normáinak való megfelelést.(8) Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[13] összhangban kell elfogadni.(9) A Bizottságot különösen azzal a hatáskörrel kell felruházni, hogy meghatározza azokat a feltételeket, amelyek alapján elfogadja a minőségi jelentések tartalmát és kiigazítja a mellékleteket. Mivel ezek általános hatályú intézkedések, és e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítását vagy a rendelet új, nem alapvető elemek beillesztésével történő kiegészítését szolgálják, ezeket az 1999/468/EK tanácsi határozat 5a. cikkében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.(10) Konzultáltak az Agrárstatisztikai Állandó Bizottsággal,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA rendelet tárgyaE rendelet célja közös jogi keret létrehozása az állatállományra és hústermelésre vonatkozó közösségi statisztikák rendszeres előállításához, amelyek az alábbiakra terjednek ki:-  statisztika a sertés-, szarvasmarha-, juh- és kecskeállományról;-  vágási statisztika sertésekről, szarvasmarhákról, juhokról, kecskékről és baromfiról;-  a sertés-, marha- ,juh- és kecskehús-termelés előrejelzése.2. cikkFogalommeghatározásokE rendelet alkalmazásában a rendelet I. mellékletében szereplő forgalom-meghatározásokat kell alkalmazni.I. SZAKASZ3. CIKKLefedettség2.  A tagállamok statisztikákat állítanak össze a területükön található mezőgazdasági üzemekben tartott sertések, szarvasmarhák juhok és kecskék számáról.3.  A tagállamok által végzett mintavételes felméréseknek annyi mezőgazdasági üzemre kell kiterjedniük, amennyi elegendő a mezőgazdasági üzemszerkezet legutóbbi felmérése alapján meghatározott állatállomány legalább 95%-ának számbavételéhez.4. cikkA felmérés gyakorisága és a referencia-időszak4.  A sertésállományra vonatkozó statisztikákat évente kétszer kell elkészíteni, egyszer egy májusi vagy júniusi, egyszer pedig egy novemberi vagy decemberi napra vonatkozóan. Azon tagállamok, amelyek sertésállománya 3 millió egyednél kevesebb sertésből áll, összeállíthatják e statisztikákat évente egyszer is, egy novemberi vagy decemberi napra vonatkozóan.5.  A szarvasmarha-állományra vonatkozó statisztikákat évente kétszer kell elkészíteni, egyszer egy májusi vagy júniusi, egyszer pedig egy novemberi vagy decemberi napra vonatkozóan. Azon tagállamok, amelyek szarvasmarha-állománya 1,5 millió egyednél kevesebb szarvasmarhából áll, összeállíthatják e statisztikákat évente egyszer is, egy novemberi vagy decemberi napra vonatkozóan.6.  A juhállományra vonatkozó statisztikákat évente egyszer kell elkészíteniük egy novemberi vagy decemberi napra vonatkozóan azon tagállamoknak, amelyek juhállománya meghaladja az 500 000 egyedet.7.  A kecskeállományra vonatkozó statisztikákat évente egyszer kell elkészíteniük egy novemberi vagy decemberi napra vonatkozóan azon tagállamoknak, amelyek kecskeállománya meghaladja az 500 000 egyedet.5. cikkKategóriákAz állatállományról készített statisztikákat az e rendelet II. mellékletben megállapított kategóriák alkalmazásával kell összeállítani.6. cikkPontossági követelmények8.  A mintavételes felmérést végző tagállamok megteszik a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy a nemzeti felmérés megállapított eredményei megfeleljenek az e rendelet III. mellékletében meghatározott pontossági követelményeknek.9.  A Bizottság kellően indokolt esetekben engedélyezheti a tagállamoknak, hogy a felmérésektől eltérő forrásokat használjanak.10.  Amennyiben a tagállamok a felmérésektől eltérő forrásokat használnak, biztosítaniuk kell, hogy a pontosság ne legyen a felmérésekre vonatkozóan előírt követelményeknél rosszabb.7. cikkAdattovábbítási határidők11.  A tagállamok az alábbi időpontok előtt továbbítják a Bizottságnak az állatállományra vonatkozó ideiglenes statisztikákat:12.  - a május-júniusi statisztikák esetében ugyanazon év szeptember 15.;13.  - a november-decemberi statisztikák esetében a következő év február 15.14.  A tagállamok az alábbi időpontok előtt továbbítják a Bizottságnak az állatállományra vonatkozó végleges statisztikákat:15.  - a május-júniusi statisztikák esetében ugyanazon év október 15.;16.  - a november-decemberi statisztikák esetében a következő év április 1..8. cikkRegionális statisztikákA november-decemberi statisztikákat az 1059/2003/EK rendeletben meghatározott NUTS 2 területi egységek szerinti bontásban kell elkészíteni. Ettől eltérően Németország és az Egyesült Királyság NUTS 1 területi egységek szerinti lebontásban is összeállíthatja a statisztikákat.II. SZAKASZVÁGÁSI STATISZTIKÁK9. CIKKLefedettségA tagállamok statisztikákat készítenek a területükön található vágóhidakon levágott azon sertések, szarvasmarhák, juhok, kecskék és baromfi számáról és hasított súlyáról, amelyek húsát emberi fogyasztásra alkalmasnak minősítették. Emellett becsléseket készítenek a vágóhídon kívüli vágásokról is annak érdekében, hogy a statisztikák tartalmazzák a területükön levágott összes sertést, szarvasmarhát, juhot, kecskét és baromfit.10. cikkA felmérés gyakorisága és a referencia-időszak17.  A tagállamok havonta készítenek statisztikákat a vágóhídon végzett vágásokról. A referencia-időszak a naptári hónap.18.  A tagállamok évente készítenek statisztikákat a vágóhídon kívüli vágásokról. A referencia-időszak a naptári év.11. cikkKategóriákA vágási statisztikákat az e rendelet IV. mellékletben megállapított kategóriák alkalmazásával kell összeállítani.12. cikkAdattovábbítási határidőkA tagállamok a referencia-időszakot követő 60 napon belül továbbítják a Bizottságnak a vágási statisztikákat.III. SZAKASZA HÚSTERMELÉSRE VONATKOZÓ ELŐREJELZÉSEK13. CIKKLefedettségA tagállamok az I. és II. szakaszban említett statisztikák, valamint más rendelkezésre álló információk alapján előrejelzéseket készítenek a hústermelésről a sertés-, szarvasmarha-, juh- és kecskeállomány vonatkozásában. A bruttó hazai termelésként kifejezett termelési mutató az összes levágott sertés, szarvasmarha, juh és kecske számából, valamint ezen fajok élő egyedeinek a Közösségbe, illetve az onnan kifelé irányuló kereskedelme egyenlegéből tevődik össze.14. cikkA felmérés gyakorisága és a referencia-időszak19.  Minden tagállam évente kétszer készít előrejelzéseket a sertésekre és a szarvasmarhákra vonatkozóan.20.  Az 500 000 egyedet meghaladó juhállománnyal rendelkező tagállamok évente egyszer készítenek előrejelzéseket a juhokra vonatkozóan.21.  Az 500 000 egyedet meghaladó kecskeállománnyal rendelkező tagállamok évente egyszer készítenek előrejelzéseket a kecskékre vonatkozóan.22.  Az előrejelzések a sertések esetében négy negyedévre, a szarvasmarhák esetében három félévre, a juhok és a kecskék esetében pedig két félévre vonatkoznak.15. cikkKategóriákAz előrejelzéseket az e rendelet V. mellékletben megállapított kategóriák alkalmazásával kell összeállítani.16. cikkAdattovábbítási határidőkA tagállamok az alábbi időpontok előtt továbbítják a Bizottságnak a hústermelésre vonatkozó előrejelzéseket:-  február 15. az alábbi előrejelzések esetében: a januártól az adott év negyedik negyedévének végéig tartó előrejelzés a sertések esetében, a következő év első félévének végéig tartó előrejelzés a szarvasmarhák esetében és az adott év második félévének végéig tartó előrejelzés juhok és kecskék esetében;-  szeptember 15. az alábbi előrejelzések esetében: a júliustól az adott év második negyedévének végéig tartó előrejelzés sertések esetében és a következő év második félévének végéig tartó előrejelzés szarvasmarhák esetében.IV. SZAKASZÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK17. cikkJelentések23.  A tagállamok minden olyan módszertani vagy egyéb változásról tájékoztatják a Bizottságot, amely jelentős mértékben befolyásolhatja a statisztikákat. Ez a tájékoztatás az adott változás hatálybalépését követő három hónapon belül megtörténik.24.  A tagállamok háromévente, és első alkalommal tizenkét hónappal e rendelet elfogadását követően benyújtják a Bizottsághoz az állatállományra, vágásra és a hústermelés előrejelzésére vonatkozó statisztikákról szóló minőségjelentéseket. A minőségjelentések tartalmát a Bizottság a 19. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban határozza meg.25.  Tekintetbe kell venni azt az elvet is, miszerint a járulékos költségeknek és terheknek ésszerű kereteken belül kell maradniuk.18. cikkVégrehajtási intézkedések26.  Az e rendelet végrehajtásához szükséges alábbi intézkedéseket a 19. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell megállapítani:27.  a tagállamok által benyújtandó minőségjelentések tartalmának meghatározása (17. cikk (2) bekezdése));28.  a mellékletek módosítása.29.  Tekintetbe kell venni azt az elvet is, amely szerint a naprakész statisztikák előnyeinek meg kell haladniuk az azzal járó költségeket, illetve azt az elvet, miszerint a járulékos költségeknek és terheknek ésszerű kereteken belül kell maradniuk.19. cikkBizottsági eljárás30.  A Bizottságot a 72/279/EGK tanácsi határozat 1. cikkével létrehozott Agrárstatisztikai Állandó Bizottság segíti.31.  Erre a bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel a határozat 8. cikkében foglalt rendelkezésekre is.20. cikkHatályon kívül helyezés32.  A 93/23/EGK, a 93/24/EGK és a 93/25/EGK tanácsi irányelv hatályát veszti.33.  A hatályon kívül helyezett irányelvekre való hivatkozást erre a rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni.21. cikkHatálybalépésEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.Ezt a rendeletet 2008. január 1-jétől kell alkalmazni.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, .[…]-án/-énaz Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök[…] […]I. MELLÉKLETFogalommeghatározásokE rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározások alkalmazandók:34.  „ mezőgazdasági üzem ” az 571/88/EGK tanácsi rendeletben meghatározottak szerint;35.  „ mintavételes felmérés ” az 571/88/EGK tanácsi rendeletben meghatározottak szerint;36.  a „ sertés ” a Sus fajhoz tartozó háziállat;37.  a „ szarvasmarha ” a Bos taurus , Bubalus bubalus és Beefalo fajhoz tartozó háziállat;38.  szarvasmarhafélék kategóriái:II. melléklet | IV. és V. melléklet |Borjú | 300 kg élősúly alatti, maradó fogazattal még nem rendelkező szarvasmarha. |Vágásra szánt borjú | Egy évesnél fiatalabb, borjúkori levágásra szánt szarvasmarha. |Bika | Heréletlen hím szarvasmarha, amely nem tartozik a borjú kategóriába |Ökör | Herélt hím szarvasmarha, amely nem tartozik a borjú kategóriába |Üsző | Két évnél idősebb nőstény szarvasmarha, amely még nem borjazott | Nőstény szarvasmarha, amely még nem borjazott és nem tartozik a borjakhoz |Vágásra szánt üsző | Hústermelésre tenyésztett üsző. |Egyéb üsző | Tenyésztésre, és tejelő vagy más tehén helyettesítésére szánt üsző |Tehén | Nőstény szarvasmarha, amely már borjazott (beleértve a két évnél fiatalabb egyedeket is) | Nőstény szarvasmarha, amely már borjazott |Tejelő tehén | Kizárólag vagy főként emberi fogyasztásra, és/vagy tejtermékekké történő feldolgozásra szánt tej termelése céljából tartott tehén, beleértve a vágásra szánt tehenet is (függetlenül attól, hogy legutolsó laktációs időszaka és a levágás közötti időszakban hizlalják-e, vagy sem) |Egyéb tehén | Tejelő tehénen kívüli tehenek, adott esetben beleértve az igástehenet is |39.  a „ juh ” az Ovis fajhoz tartozó háziállat;40.  a juhok kategóriái:Anyajuh és fedeztetett jerke : a juhfélék már legalább egyszer ellett nősténye, valamint az a jerke, amelyet első alkalommal fedeztettek.Tejhasznú anyajuh: olyan anyajuh, amelyet kizárólag, vagy főként emberi fogyasztásra és/vagy tejtermékekké történő feldolgozásra szánt tej termelésére tartanak. Ide tartozik a vágásra szánt tejhasznú juh is (függetlenül attól, hogy legutolsó laktációs időszaka és a levágás közötti időszakban hizlalják-e, vagy sem).Egyéb anyajuh: a tejhasznú juhon kívüli egyéb juh.Bárány: 12 hónapnál fiatalabb hím vagy nőstény juh.41.  a „ kecske ” a Capra fajhoz tartozó háziállat;42.  a „ baromfi ” többek között a Gallus domesticus (tyúk), a Meleagris (pulyka), az Anas (kacsa) és az Anser anser dom (liba) fajhoz tartozó házimadár. Az egyéb baromfifajok közé tartozhatnak például a Coturnix (fürj), a Phasianus (fácán), a Numida meleagris dom (gyöngytyúk), a Colombinae (galamb), és a Struthio camelus (strucc) fajhoz tartozó házimadarak. A ketrecben tartott, vadászati és nem hústermelési célból nevelt madarak nem tartoznak ide.43.  „ kizsigerelt állat ”: az állat teste a vágást és a kizsigerelést követően;44.  „ hasított súly ”:45.  sertés esetében a levágott sertés kihűlt testének súlya, egészben vagy a gerinc hosszanti középvonala mentén elválasztva, kivéreztetve és kizsigerelve, a nyelv, a sörték, a paták, az ivarszervek, a háj, a vesék és a rekeszizom eltávolítása után;46.  szarvasmarha esetében: a levágott állat kihűlt testének súlya, megnyúzva, kivéreztetve és kizsigerelve, a külső ivarszervek, végtagok kéztőcsonttól (carpus) és lábtőcsonttól (tarsus), fej, farok, vese, vesefaggyú és tőgy eltávolítása után;47.  juh és kecske esetében: a levágott állat kihűlt testének súlya, kivéreztetve, kizsigerelve és megnyúzva, a fej (az atlanto-occipitalis ízületnél elválasztva), a lábak (a carpo-metacarpalis, illetve a tarso-metatarsalis ízületnél elválasztva), a farok (a hatodik és hetedik farkcsigolya között elválasztva) és az ivarszervek (beleértve a tőgyet) eltávolítása után;48.  baromfi esetében: a levágott madár kihűlt testének súlya kivéreztetve, megkopasztva és kizsigerelve. Magában foglalja a baromfibelsőségeket a hízott máj kivételével.49.  „ vágóhíd ” olyan állatok vágására és kizsigerelésére hivatalosan nyilvántartásba vett és engedélyezett létesítmény, amelyek húsát emberi fogyasztásra szánták.50.  II. MELLÉKLETAz állatállományra vonatkozó statisztikákra alkalmazandó kategóriákSertés:20 kg élősúlyt el nem érő malac;20 kg és 50 kg közötti élősúlyú sertés;az alábbi élősúlyú hízósertés, ideértve a vágókant és a vágókocát is:legalább 50 kg, de legfeljebb 80 kglegalább 80 kg, de legfeljebb 110 kg110 kg vagy e fölöttlegalább 50 kg-os élősúlyú tenyészsertés:vadkanfedeztetett koca, beleértve:első alkalommal fedeztetett koca;egyéb koca, beleértve:még nem fedeztetett kocasüldő.Szarvasmarha:1 évesnél fiatalabb szarvasmarha:vágásra szánt borjúegyéb:hímnőstény1 és 2 év közötti szarvasmarha:hímnőstényvágásra szánt állategyéblegalább 2 éves szarvasmarha:hímnőstény:üsző:vágásra szánt üszőegyébtehén:tejelő tehénegyébbivaly:tenyésztésre szánt nőstény bivalymás bivalyJuh:anyajuh és fedeztetett jerke:tejhasznú anyajuh és fedeztetett jerke;más anyajuh és fedeztetett jerkeegyéb juhKecske:már ellett kecske és már fedeztetett kecske:már ellett kecskemár fedeztetett kecskeegyéb kecskeIII. MELLÉKLETPontossági követelményekAz állatállományra vonatkozó felmérések esetében az egyes tagállamok eredményeinek mintavételi hibái nem haladhatják meg az alábbi értékeket (68%-os konfidencia-intervallum mellett):a) a sertések teljes számának 2%-a (5%, ha a sertésállomány 1 000 000 egyed alatt van);b) a szarvasmarhák teljes számának 1%-a (5%, ha a szarvasmarha-állomány 1 000 000 egyed alatt van);c) a tehenek teljes számának 1,5%-a (5%, ha a tehénállomány 500 000 egyed alatt van);d) a juhok és kecskék teljes számának 2%-a (5%, ha a juh-és kecskeállomány 1 000 000 egyed alatt van).IV. MELLÉKLETA vágási statisztikákra alkalmazandó kategóriákSertés: nincs bontásSzarvasmarha:borjúüszőtehénbikaökörJuh:bárányegyébKecske: nincs bontásBaromfi:csirkepulykakacsa  V. MELLÉKLETA hústermelés előrejelzésére alkalmazandó kategóriákSertés: nincs bontásSzarvasmarha:borjúüszőtehénbika és ökörJuh: nincs bontásKecske: nincs bontás[1] A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának „Az Európai Unión belüli jobb szabályozás stratégiai felülvizsgálatáról”, (COM(2006) 689 végleges).[2] A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak „A közösségi statisztikák terén az adatszolgáltatói terhek csökkentéséről, az egyszerűsítésről és prioritások kitűzéséről”, (COM(2006) 693 végleges).[3] A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának „Az adminisztratív terhek csökkentésének cselekvési programja az Európai Unióban”, (COM(2007) 23 végleges).[4] HL C […]., […].,[…]. o.[5] HL C […]., […].,[…]. o.[6] HL L 149., 1993.6.21., 1. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.[7] HL L 149., 1993.6.21., 5. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.[8] HL L 149., 1993.6.21., 10. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.[9] HL L 56., 1988.3.2., 1. o. A legutóbb a 204/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 34., 2006.2.7., 3. o.) módosított rendelet.[10] HL L 154., 2003.6.21., 1. o. A legutóbb a ../2007/EK bizottsági rendelettel (HL L ,…... , ... o.) módosított rendelet.[11] HL L 179., 1972.8.7., 1. o.[12] HL L 52., 1997.2.22., 1. o. A legutóbb az 1882/2003/EK rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.[13] HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.


				|

		52012PC0393

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a 443/2009/EK rendeletnek az új személygépkocsikra vonatkozó 2020. évi szén-dioxid-kibocsátás-csökkentési célérték elérésére alkalmas módozatok meghatározása tekintetében történő módosításáról /* COM/2012/0393 final - 2012/0190 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT
HÁTTERE
·
Háttér-információk
Az Európai Unió azt a célt tűzte ki, hogy
a globális éghajlatváltozásnak gátat szabva az iparosodás előtti szinthez
mért hőmérséklet-növekedést 2 °C alatt tartja. Ehhez a globális
üvegházhatású gázkibocsátásnak 2020-ig el kell érnie a tetőpontját, és 2050-re
legalább 50%‑kal az 1990-es szint alá kell csökkennie. Az Európai Tanács
a fejlett országok csoportja által elérendő kibocsátáscsökkentéssel
összefüggésben megerősítette, hogy az Európai Unió 1990-hez képest 2050-ig
80–95%-os csökkentés elérését tűzi ki célul.
A jelenlegi politikát követve az üvegházhatású
gázkibocsátás csak mintegy 40%-kal csökkenthető 2050-ig. A Bizottságnak Az
alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő
megvalósításának ütemterve című közleménye[1] ismerteti, hogyan érhető
el legköltséghatékonyabban az a célkitűzés, hogy a hazai kibocsátás 2050-ig
80%-kal csökkenjen. Az ütemterv rámutat arra, hogy ebből minden gazdasági
ágazatnak ki kell vennie a részét, így a közlekedésből eredő
kibocsátásnak az 1990. évihez képest – forgatókönyvtől függően – 2030-ban
+20% és –9% közötti változást, 2050-re pedig 54–67%-os csökkenést kell mutatnia[2].
Míg más ágazatokban a kibocsátás többnyire
csökkenőben van, a közúti közlekedés azon kevés ágazatok egyike, amelyek
kibocsátása gyors ütemben növekszik. A közúti közlekedésből eredő
kibocsátás 1990 és 2008 között 26%-kal nőtt. 2008-ban a közlekedés miatti
szén-dioxid-kibocsátásnak mintegy 70%-a származott a közúti közlekedésből[3]. Az Európai Unióban a közúti
közlekedés ezáltal az üvegházhatású gázkibocsátás második legjelentősebb
forrása, és az uniós szén-dioxid-kibocsátásnak mintegy egyötödéért
felelős.
2011 márciusában a Bizottság elfogadta az Útiterv
az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes
és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé című
dokumentumot. Az ott kifejtett közlekedési stratégia azzal számol, hogy a
közlekedés üvegházhatású gázkibocsátása 2050-ig 60%-kal csökkeni fog.
·
A rendelet
A 443/2009/EK rendelet meghatározza az új
gépkocsikra 2020-ig irányadó szén-dioxid-kibocsátás-csökkentési keretet. A rendelet alkalmazása kétszakaszos. A 2015-ig tartó első szakaszt illetően a
célérték teljesítésének módozatai már rögzítve vannak.
A második szakaszban, amely 2020-ig tart, a célértéknek csak akkor lehet
érvényt szerezni, ha alkalmazásra kerülnek a felülvizsgálat keretében
meghatározandó módozatok. Maga a célérték
együttdöntési eljárással került kijelölésre, és megváltoztatása a felülvizsgálat
alkalmával nem merül fel.
A módozatok meghatározásának vagy
végrehajtásának elmaradása kedvezőtlenül hatna a gépjárműgyártókra és
a pótalkatrész-ellátókra, nekik ugyanis biztos távlatokra van szükségük a
célkitűzés eléréséhez szükséges technológiákat és járműveket
illetően.
A módozatok a végrehajtásnak olyan
vonatkozásai, amelyek befolyásolják a kibocsátási célérték elérésének módját. E rendelet alapvető módozatai közé tartozik az
a küszöbértékgörbe, amelyet a jármű rendeltetését kifejező paraméter,
valamint az e paraméter és a szén-dioxid-kibocsátás közötti összefüggést leíró
függvény határoz meg (kijelölve a görbe formáját és meredekségét). A módozatok közé tartoznak még: a
többletkibocsátási díj rendszer, az ökoinnováció, a mentességek, a gyártói
csoportosulások, a célértékek bevezetési szakasza és a korlátozott ideig
alkalmazandó extra kibocsátási egységek.
2.           KONZULTÁCIÓ AZ
ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT
Konzultáció az érdekeltekkel
·
Külső szakvélemény
Ez a javaslat elsősorban a Support for
the revision of Regulation (EC) 443/2009 on CO2 emissions from cars
[Támpont a személygépkocsik szén-dioxid-kibocsátására vonatkozó 443/2009/EK
rendelet felülvizsgálatához][4]
című külső tanulmány elemzésére támaszkodik.
A tanulmány magában foglalja a különböző lehetséges módozatok
értékelését és költségigényük felmérését. A 2020-as
célértékek átfogó hatásának vizsgálata a PRIMES-TREMOVE modell alkalmazásával
történt.
·
Konzultáció az érdekeltekkel
Az érdekeltekkel való hivatalos konzultációra
online kérdőív útján és az érdekeltekkel tartott találkozón került sor. Az érdekeltek hozzájárulásai a személygépkocsik
szén-dioxid-kibocsátására vonatkozó különböző lehetséges szabályozások
értékelésénél kerültek figyelembevételre.
–
Nyilvános konzultáció
2011 őszén nyilvános online konzultációra
került sor. A válaszok összességükben azt az
egyértelmű üzenetet hordozzák, hogy a gépjárművek kibocsátását fontos
szabályozni, mégpedig úgy, hogy ez a szabályozás az üvegházhatású
gázkibocsátásra vonatkozó hosszú távú célokkal összhangban legyen, az új
gépjárművek átlagos kibocsátásán alapuljon, és technológiailag semleges
legyen. A vélemények igencsak megoszlottak
arról, hogy a meglévő szabályozás jól működik-e. Ennek fő oka az lehet, hogy a meglévő
szabályozást sokan nem tartják elég időtállónak.
Széles körű annak támogatottsága, hogy a 2020 után alkalmazandó
célértékek is kerüljenek megállapításra, függetlenül más intézkedések esetleges
megvalósulásától. A nyilvános konzultáció
eredményeiről összefoglaló készült, és az eredmények közzétételre kerültek[5].
–
Találkozó az érdekeltekkel

Az érdekeltekkel 2011. december 6-án
találkozóra került sor. A találkozó
résztvevői megismerkedhettek a tanulmány tartalmával; a találkozón elhangzott
előadások közzétételre kerültek, csakúgy mint a vita összefoglalója[6]. A
résztvevők nem fogalmaztak meg a bemutatott elemzéstől lényegesen
eltérő véleményt; a nem kormányzati
szervezetek úgy vélték, hogy mivel a költségek a korábbi becslésekhez képest kisebbnek
bizonyultak, a célértékeken szigorítani kellene.
Hatásvizsgálat
Közös hatásvizsgálat készült ennek a
javaslatnak és az 510/2011/EU rendelet módosítására irányuló párhuzamos
javaslatnak az alátámasztására. A politikai
lehetőségek feltárása olyan átfogó megközelítés alkalmazásával történt,
amelynek részét képezték a szabályozás által felvetett és a végrehajtás kapcsán
felvetődő kérdések, valamint a szabályozás eredményesebbé tételének
lehetséges módjait elemző tanulmányokban mérlegelt kérdések. Az elemzés a következőkre terjedt ki:
a) minden intézkedés mellőzése mint
lehetőség;
b) a személygépkocsikra vonatkozó célérték
elérésének módozatai;
c) egyszerűsítés és az adminisztratív
terhek csökkentése;
d) a szabályozás hozzáigazítása az új
vizsgálati ciklushoz;
e) a szabályozás módja és szigorúsága 2020
után.
A fentiek gazdasági, környezeti és társadalmi
hatásainak elemzése nyomán a hatásvizsgálat a következő következtetésekre
jutott:
·
A gépkocsik rendeltetését kifejező
paraméternek továbbra is a jármű tömegének kell lennie; a küszöbértékgörbének lineárisnak kell maradnia.
·
Az eredmények alapján a piactorzulás mérséklése
érdekében érdemes a görbét úgy meghatározni, hogy meredeksége viszonylag kicsi
legyen.
·
Indokolt, hogy a többletkibocsátási díj továbbra is
járművenként 95 EUR legyen minden g/km többletkibocsátás után.
·
A rendeletet a Lisszaboni Szerződésnek
megfelelően aktualizálni kell.
·
A mentesítési eljárást egyszerűsíteni kell:
ehhez a legkisebb gyártókat „de minimis” alapon mentesíteni kell a szén-dioxid-kibocsátási
célérték teljesítésének kötelezettsége alól. Ezenkívül
az odaítélés időpontját illetően rugalmasabbá kell tenni a kis
mennyiségben termelő gyártók mentesítését.
3.           A JAVASLAT JOGI
ELEMEI
Az Európai Unió a Szerződésnek a
környezetre vonatkozó címe alapján már hozott intézkedéseket ezen a területen,
nevezetesen elfogadta a 443/2009/EK rendeletet. Az
egységes piac is indokolttá teszi, hogy az intézkedések az Európai Unió
szintjén szülessenek meg, ne pedig tagállami szinten, hiszen így biztosítható,
hogy a követelmények az egész Európai Unióban egységesek legyenek, s ezáltal a
gyártók szempontjából a lehető legkevesebb költséggel járjanak.
A javaslat elfogadása nem eredményezi
meglévő jogszabályok hatályon kívül helyezését.
A javaslat összefoglalása
A javaslat a rendeletet annak érdekében
módosítja, hogy meghatározza az új személygépkocsik esetében 2020-ig
elérendő 95 g/km-es szén-dioxid-kibocsátási célérték teljesítésének
módozatait. A bevezetésre kerülő főbb módozatok a következők:
–
A jármű rendeltetését kifejező paraméter
továbbra is a jármű tömege menetkész állapotban.
–
A küszöbértékgörbe lineáris marad, meredeksége
pedig 60%-os a referencia-gépkocsiállományhoz képest, amely – a 2015. évi
küszöbértékgörbéhez igazodva – továbbra is a 2006. évi gépkocsiállomány.
–
2020 és 2023 között 1,3-as
szorzóval alkalmazott extra kibocsátási egységek kerülnek bevezetésre a 35 g/km-nél alacsonyabb
kibocsátású gépkocsik tekintetében; az említett időszak során gyártónként
összesen legfeljebb 20 000 jármű számára osztható ki ilyen extra
kibocsátási egység.
–
A szakosodott gyártókra vonatkozó külön célérték 2020.
évi hatállyal aktualizálásra kerül.
–
Az évente kevesebb mint 500 új személygépkocsi
nyilvántartásba vételét eredményező gyártók mentesülnek a
szén-dioxid-kibocsátási határérték teljesítésének kötelezettsége alól.
–
Az odaítélés időpontját illetően
rugalmasabbá válik a kis mennyiségben termelő gyártók mentesítése.
–
A vizsgálati eljárás várható felülvizsgálata után
is figyelembevételre kerülnek az ökoinnovációk.
–
A többletkibocsátási díj továbbra is
járművenként 95 EUR minden g/km többletkibocsátás után.
–
A bizottsági eljárással kapcsolatos rendelkezések a
Lisszaboni Szerződéssel összhangban aktualizálásra kerülnek.
Mivel az iparág szempontjából előnyösek a
2020 után hatályos szabályozási rendszerre vonatkozó előrejelzések, a
javaslat értelmében legkésőbb 2014. december 31-ig újabb felülvizsgálatra
kerül sor.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI
HATÁSOK
A javaslat nem igényel további pénzügyi
forrásokat.
5.           OPCIONÁLIS
ELEMEK
·
Felülvizsgálatra/módosításra/megszüntetésre
vonatkozó rendelkezés
A javaslat felülvizsgálatra vonatkozó
rendelkezést tartalmaz.
·
Európai Gazdasági Térség
A javasolt aktus érinti az Európai Gazdasági
Térséget, ezért arra is ki kell terjeszteni.
2012/0190 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
a 443/2009/EK rendeletnek az új
személygépkocsikra vonatkozó 2020. évi szén-dioxid-kibocsátás-csökkentési
célérték elérésére alkalmas módozatok meghatározása tekintetében történő
módosításáról
AZ EURÓPAI
PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1)
bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[7],
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[8],
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)       A könnyű
haszongépjárművek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére irányuló
közösségi integrált megközelítés keretében az új személygépkocsikra vonatkozó
kibocsátási követelmények meghatározásáról szóló, 2009. április 23-i 443/2009/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet[9]
13. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottságnak felül kell vizsgálnia a 95
g/km-es hosszú távú szén-dioxid-kibocsátási célérték 2020-ig történő
költséghatékony elérésére vonatkozó szabályokat, és különösen az I.
mellékletben foglalt képletet és a 11. cikk szerinti mentességeket. A rendelet módosítására irányuló javaslattal
szemben elvárás, hogy technológiailag a lehető leginkább semleges,
társadalmi szempontból méltányos és fenntartható legyen.
(2)       Egyértelművé kell tenni,
hogy a 95 g/km-es szén-dioxid-kibocsátási célértéknek való megfelelés
ellenőrzése céljából a személygépkocsik szén-dioxid-kibocsátását továbbra
is a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és
Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a
járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről
szóló, 2007. június 20-i 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[10] és annak végrehajtási
intézkedéseivel összhangban, innovatív technológiák segítségével kell mérni.
(3)       Annak elismeréseképpen, hogy
a rendkívül alacsony szén-dioxid-kibocsátású járművek korai generációinak kutatási
és fejlesztési költségei, valamint gyártási egységköltségei igen magasak, a
forgalomba hozatal kezdeti szakaszában – ideiglenes hatállyal és korlátozott
mértékben – célszerű felgyorsítani és elősegíteni a szóban forgó
járművek uniós piacra való bevezetését.
(4)       Annak elismeréseképpen, hogy
a járművek rendeltetése alapján meghatározott fajlagos kibocsátási
célértékek teljesítése aránytalan mértékben érinti a legkisebb gyártókat, hogy
a mentesítési eljárás nagy adminisztratív terhet jelent, és hogy elhanyagolható
az e gyártók járműeladásai kapcsán elért szén-dioxid-kibocsátás-csökkenésben
mérhető haszon, a fajlagos kibocsátási célértékek és az extra kibocsátási
értékek hatálya nem terjed ki az évente kevesebb mint 500 új személygépkocsi
gyártásáért felelős gyártókra.
(5)       A kis mennyiségben
termelő gyártók mentesítésére szolgáló eljárást egyszerűsíteni kell
annak érdekében, hogy a mentesítésnek a gyártók általi kérelmezése és a
jogosultságnak a Bizottság általi megállapítása rugalmasabban legyen
időzíthető.
(6)       A szakosodott gyártók
mentesítésére szolgáló eljárást 2020 után is indokolt fenntartani. Annak érdekében azonban, hogy a szakosodott
gyártóktól elvárt erőfeszítés összhangban legyen azzal, amelyet a nagy
mennyiségben termelő gyártóknak kell tenniük, 2020-tól kezdődően
egy a szakosodott gyártóknak tulajdonítható fajlagos kibocsátás 2007. évi
átlagánál 45%-kal alacsonyabb célértéket helyénvaló alkalmazni.
(7)       Az autóipar hosszú távú
beruházásainak és innovációjának lehetővé tétele érdekében helyénvaló
előre jelezni, hogy a rendeletnek milyen módosításai várhatók a 2020 utáni
időszakra nézve. Az előrejelzésnek arra kell támaszkodnia, hogy az
Unió hosszú távú éghajlat-változási céljaira való tekintettel milyen ütemű
kibocsátáscsökkentésre van szükség, és hogy milyen hatások várhatók a
személygépkocsik szén-dioxid-kibocsátását költséghatékonyan csökkentő
technológiák fejlesztésére nézve. Ezért indokolt ezeket a kérdéseket
felülvizsgálni, és célszerű, hogy a Bizottság jelentést készítsen és
szükség esetén javaslatokat fogalmazzon meg a 2020 utáni célértékeket
illetően.
(8)       A rendelet értelmében a
Bizottságnak hatásvizsgálatot kell végeznie a vizsgálati eljárások
felülvizsgálata céljából, annak érdekében, hogy azok megfelelően tükrözzék
a személygépkocsik tényleges szén-dioxid-kibocsátási jellemzőit. A munka folyamatban van, ám még nem fejeződött
be, az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága keretében ugyanis még fejlesztés alatt
áll a könnyű gépjárművekre világszerte alkalmazandó vizsgálati
eljárás (World Light Duty Test procedure). Erre
való tekintettel a 443/2009/EK rendelet I. melléklete a 715/2007/EK rendeletnek
és a 692/2008/EK rendelet XII. mellékletének megfelelően mért
kibocsátásokra vonatkozóan állapít meg 2020-ra szóló határértékeket. A vizsgálati eljárások felülvizsgálata után ki kell
igazítani az I. mellékletben foglalt határértékeket annak érdekében, hogy a
követelmények szigorúsága hasonló maradjon a gyártókra és a
járműosztályokra nézve.
(9)       A 443/2009/EK rendelet 3.
cikke (2) bekezdésének szövegét ki kell igazítani annak érdekében, hogy a „kapcsolt
gyártók” fogalma összhangban legyen a vállalkozások közötti összefonódások
ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi
rendeletben[11],
valamint az új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó kibocsátási
követelményeknek a könnyű haszongépjárművek CO2-kibocsátásának
csökkentésére irányuló uniós integrált megközelítés keretében történő
meghatározásáról szóló, 2011. május 11-i 510/2011/EU európai parlamenti és
tanácsi rendeletben[12]
foglaltakkal.
(10)     A 443/2009/EK rendelet a
Bizottságot felhatalmazza, hogy egyes rendelkezései végrehajtására
intézkedéseket fogadjon el az 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi rendeletben[13] meghatározott eljárásoknak
megfelelően. A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének következtében a
szóban forgó hatásköröket hozzá kell igazítani az Európai Unió
működéséről szóló szerződés 290. és 291. cikkéhez.
(11)     Annak biztosítására, hogy a 443/2009/EK
rendelet végrehajtásának feltételei egységesek legyenek, a Bizottságot
végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni. Ezeket a hatásköröket a Bizottság
végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési
mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011.
február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[14] megfelelően kell
gyakorolni.
(12)     A Bizottságot fel kell ruházni
azzal a hatáskörrel, hogy az Európai Unió működéséről szóló
szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el annak
érdekében, hogy kiegészítse a fajlagos kibocsátási célértékek alóli mentesítésre
vonatkozó szabályokat, hogy módosítsa a szén-dioxid-kibocsátások nyomon
követésére szolgáló, adatokra vonatkozó követelményeket, és hogy a fajlagos
szén-dioxid-kibocsátás kiszámítására szolgáló, az I. mellékletben foglalt
képleteket hozzáigazítsa a járművek tömegének és a fajlagos
szén-dioxid-kibocsátás mérésére szolgáló, a 715/2007/EK rendeletben előírt
vizsgálati eljárásnak a változásaihoz. Különösen fontos, hogy a Bizottság az
előkészítő munkája során – szakértői szinten is – megfelelő
konzultációkat folytasson. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
előkészítése és kidolgozása során a Bizottságnak gondoskodnia kell arról,
hogy a releváns dokumentumok az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz
egyidejűleg, megfelelő időben és módon eljussanak.
(13)     A célérték kijelölésénél
célszerű továbbra is a személygépkocsi rendeltetése és a
szén-dioxid-kibocsátására vonatkozó célérték közötti lineáris összefüggésen
alapuló – az I. mellékletben foglalt képletekben megfogalmazódó – megközelítést
alkalmazni, így ugyanis fenntartható a személygépkocsik piacának sokfélesége és
a gyártóknak a különféle fogyasztói igények kielégítésére való képessége,
miáltal elkerülhető a piac indokolatlan torzulása.
(14)     A Bizottság értékelte az
alapterület adatként való rendelkezésre állását és az I. melléklet képleteiben
a rendeltetést kifejező paraméterként való felhasználhatóságát. Az adat
rendelkezésre áll, és esetleges használata a hatásvizsgálat keretében értékelés
tárgya volt; a hatásvizsgálat alapján levont következtetés szerint a 2020-ra
vonatkozó képletben a tömeget kell paraméterként használni a rendeltetés
kifejezésére. A majdani felülvizsgálat alkalmával azonban mérlegelni kell az
alapterületnek a rendeltetést kifejező paraméterként való alkalmazására
való átállással járó költségcsökkenést és előnyöket.
(15)     Ezért az 443/2009/EK
rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,
ELFOGADTÁK EZT A
RENDELETET:
1. cikk

A 443/2009/EK rendelet a
következőképpen módosul:
(1)
Az 1. cikk második bekezdése helyébe a
következő szöveg lép:
„Ez a rendelet az új személygépkocsiknak a 715/2007/EK
rendelettel, a 692/2008/EK rendelet XII. mellékletével és végrehajtási
intézkedéseivel összhangban, innovatív technológiák segítségével mért átlagos
CO2-kibocsátására alkalmazandó célértéket a 2020. évtől kezdve 95
g/km-ben határozza meg.”
(2)
A 2. cikk a következő (4) bekezdéssel egészül
ki:
„(4)        A 4. cikk, a 8. cikk (4) bekezdésének
b) és c) pontja, a 9. cikk, valamint a 10. cikk (1) bekezdésének a) és c)
pontja nem alkalmazandó az olyan gyártóra, amely minden kapcsolt
vállalkozásával együtt az előző naptári évben kevesebb mint 500 új
személygépkocsi nyilvántartásba vételét eredményezte az EU-ban.”
(3)
A 3. cikk (2) bekezdése a) pontjának első
francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„– rendelkezik a szavazati jogok több mint
felével, vagy”
(4)
Az 5. cikk után a rendelet a következő cikkel
egészül ki:
„5a. cikk
Extra kibocsátási egységek a 95 g/km-es CO2-kibocsátási
célérték kiszámításához
(1)     Az átlagos fajlagos CO2-kibocsátás
kiszámításakor minden egyes, 35
g/km-nél alacsonyabb kibocsátású új személygépkocsi a 2020
és 2023 közötti időszak során 1,3 személygépkocsinak, 2024-től kezdve
pedig 1 személygépkocsinak számít.
(2)     Az (1) bekezdés
szerinti szorzók alkalmazásakor a 2020 és 2023 közötti időszak során összesen figyelembe vehető új személygépkocsik száma nem
haladhatja meg gyártónként a 20 000 forgalomba helyezett új személygépkocsit.”
(5)
A 8. cikk (9) bekezdése helyébe a következő
szöveg lép:
„(9)   A Bizottság végrehajtási aktusok révén
részletes szabályokat fogad el az e cikkben meghatározott adatok
ellenőrzésére és bejelentésére vonatkozó eljárásokat, valamint a II.
melléklet alkalmazását illetően. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 14.
cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell
elfogadni.
A Bizottság a 14a. cikknek megfelelőn
felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el a II. mellékletnek az
adatokra vonatkozó követelmények és a paraméterként alkalmazott adatok
tekintetében történő módosítása érdekében.”
(6)
A 9. cikk (3) bekezdése helyébe a következő
szöveg lép:
„(3) A Bizottság végrehajtási aktusok révén
részletes szabályokat fogad el az e cikk (1) bekezdése szerinti
többletkibocsátási díj beszedésére vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási aktusokat
a 14. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban
kell elfogadni.”
(7)
A 11. cikk a következőképpen módosul:
a)      A (3) bekezdés utolsó mondatát el kell
hagyni.
b)      A (4) bekezdés második albekezdése b)
pontjának helyébe a következő szöveg lép:
„b)     amennyiben a kérelem az I. melléklet 1.
pontjának a) és b) pontjával kapcsolatos, olyan célérték, amely 25%-os
csökkentést jelent a 2007-es átlagos fajlagos CO2-kibocsátáshoz
képest, vagy ha több kapcsolt vállalkozásra vonatkozóan nyújtanak be egyetlen
kérelmet, akkor olyan célérték, amely 25%-os csökkentést jelent e vállalkozások
2007-es átlagos fajlagos CO2-kibocsátásának átlagához képest.”
c)      A (4) bekezdés második albekezdése a
következő c) ponttal egészül ki:
„c)     amennyiben a kérelem az I. melléklet 1.
pontjának c) pontjával kapcsolatos, olyan célérték, amely 45%-os csökkentést
jelent a 2007-es átlagos fajlagos CO2-kibocsátáshoz képest, vagy ha
több kapcsolt vállalkozásra vonatkozóan nyújtanak be egyetlen kérelmet, akkor
olyan célérték, amely 45%-os csökkentést jelent e vállalkozások 2007-es átlagos
fajlagos CO2-kibocsátásának átlagához képest.”
(8)
b)       A (8) bekezdés helyébe a következő
szöveg lép:
„(8)    A Bizottság a 14a. cikknek
megfelelően végrehajtási aktusokat fogadhat el olyan szabályok rögzítése
érdekében, amelyek a mentesítésre való jogosultság feltételei, a kérelmek
tartalma, valamint a fajlagos CO2-kibocsátás csökkentésére irányuló
programok tartalma és értékelése tekintetében kiegészítik az e cikk (1)–(7)
bekezdésében foglaltakat.”
(9)
A 12. cikk (2) bekezdésének első mondata
helyébe a következő szöveg lép:
„A Bizottság végrehajtási aktusok révén részletes
rendelkezéseket fogad el az (1) bekezdésben említett innovatív technológiák
jóváhagyására szolgáló eljárásról. Ezeket a végrehajtási aktusokat az e
rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással
összhangban kell elfogadni.”
(10)
A 13. cikk a következőképpen módosul:
a)      A (2) bekezdés harmadik albekezdésének
helyébe a következő szöveg lép:
„Ezeket az intézkedéseket a 14a. cikkel összhangban
elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktussal kell elfogadni.”
b)      A (3) bekezdés második albekezdését el
kell hagyni.
c)      Az (5) bekezdés helyébe a következő
szöveg lép:
„(5) A Bizottság 2014. december 31-ig
felülvizsgálja az e rendelet szerinti fajlagos kibocsátási célértékeket,
módozatokat és egyéb vonatkozásokat annak érdekében, hogy a 2020 utáni
időszakra megállapítsa az új személygépkocsikra irányadó CO2-kibocsátási
célértékeket.”
d)      A (7) bekezdés helyébe a következő
szöveg lép:
„(7)       A Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 14a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon
el annak érdekében, hogy az I. mellékletben foglalt képleteket hozzáigazítsa a
fajlagos szén-dioxid-kibocsátás mérésére szolgáló, a 715/2007/EK és a 692/2008/EK
rendeletben előírt vizsgálati eljárásban bekövetkező változásokhoz,
biztosítva azt, hogy a régi és az új vizsgálati eljárás hasonlóan szigorú
kibocsátáscsökkentési követelményeket támasszon a gyártókkal és a
különböző rendeltetésű járművekkel szemben.”
(11)
A 14. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„14. cikk
Bizottsági eljárás
(1)     A Bizottságot a 280/2004/EK európai
parlamenti és tanácsi határozat 9. cikkével létrehozott Éghajlatváltozási
Bizottság segíti. Ez a bizottság egy a 182/2011/EU rendelet értelmében vett
bizottság.
(2)     Erre a bekezdésre történő hivatkozás
esetén a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.”
(12)
A szöveg a következő 14a. cikkel egészül ki:
„14a. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
1.       A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának
feltételeit ez a cikk határozza meg.
2.       A Bizottság [e rendelet
hatálybalépésének időpontja]-tól/-(jé)től határozatlan időre
szóló felhatalmazást kap a 8. cikk (9) bekezdésében, a 11. cikk (8)
bekezdésében, a 13. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdésében és a 13. cikk
(7) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.
3.       Az Európai Parlament vagy a Tanács
bármikor visszavonhatja a 8. cikk (9) bekezdésében, a 11. cikk (8)
bekezdésében, a 13. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdésében és a 13. cikk
(7) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat
megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió
Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a határozatban
megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a
már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
4.       A Bizottság a felhatalmazáson alapuló
jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg
értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
5.       A 8. cikk (9) bekezdése, a 11. cikk (8)
bekezdése, a 13. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdése és a 13. cikk (7)
bekezdése alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép
hatályba, ha az értesítést követő két hónapon belül sem az Európai
Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, vagy az Európai Parlament és
a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta
a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács
kezdeményezésére ezen időtartam két hónappal meghosszabbodik.
(13)
Az I. melléklet 1. pontja a következő c)
ponttal egészül ki:
„c)        2020-tól kezdve:
fajlagos CO2-kibocsátás = 95 + a × (M –
M0),
ahol:
M = a jármű kilogrammban (kg) megadott
tömege,
M0 = a 13. cikk (2) bekezdésének
megfelelően elfogadott érték,
a = 0,0333.”
2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ez a
rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi
tagállamban.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
Az Európai
Parlament részéről                     a Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
[1]               COM(2011) 112 végleges.
[2]               Nem számítva a nemzetközi tengeri közlekedésből
származó kibocsátást.
[3]               Az Európai Unió közlekedése számokban, 2011, Európai
Bizottság.
[4]               http://ec.europa.eu/clima/policies/transport/vehicles/cars/docs/study_car_2011_en.pdf
[5]               http://ec.europa.eu/clima/consultations/0012/index_en.htm
[6]               http://ec.europa.eu/clima/events/0048/index_en.htm
[7]               HL C […]., […], […]. o.
[8]               HL C […]., […], […]. o.
[9]               HL L 140., 2009.6.5., 1. o.
[10]             HL L 171., 2007.6.29., 1. o.
[11]             HL L 24., 2004.1.29., 1. o.
[12]             HL L 145., 2011.5.13., 1. o.
[13]             HL L 184., 1999.7.17., 23. o.
[14]             HL L 55., 2011.2.28., 13. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0097

Javaslat a Tanács rendelete az Európai Közösség és a Seychelle-szigetek között létrejött halászati partnerségi megállapodás megkötéséről  /* COM/2006/0097 végleges - CNS 2006/0029 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 6.3.2006COM(2006) 97 végleges2006/0029 (CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEaz Európai Közösség és a Seychelle-szigetek között létrejött halászati partnerségi megállapodás megkötéséről(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSA halászati partnerségi megállapodásokra vonatkozó, 2004. júliusi tanácsi következtetések elfogadása után a Közösség újratárgyalja valamennyi meglévő keretmegállapodást, amelyek helyébe az új keretmegállapodás fog lépni.A Közösség és a Seychelle-szigetek 2005 márciusában parafálta a halászati ágazatban kialakítandó új partnerségről szóló megállapodást. A felek ezáltal egy új keretmegállapodásban és halászati jegyzőkönyvben állapodtak meg.Az új halászati partnerségi megállapodás és az új jegyzőkönyv a halászati ágazatban gazdasági, pénzügyi, műszaki és tudományos együttműködést ír elő az erőforrások védelmének és fenntartható kiaknázásának, valamint a vállalkozások között a halászati ágazatban közös érdeket képviselő gazdasági tevékenységek, és az ehhez kapcsolódó tevékenységek kifejlesztését célzó partnerségek kialakításának biztosítására.A felek megállapodtak abban, hogy hatóságaiknak javasolni fogják a meglévő keretmegállapodás új partnerségi megállapodással és új halászati jegyzőkönyvvel való felváltását (a jegyzőkönyv külön eljárás keretében kerül elfogadásra).A fentiek tükrében elmondható, hogy ez az új megállapodás a Közösség és a Seychelle Köztársaság kölcsönös hasznára ösztönözni fogja az erőforrások felelősségteljes és fenntartható kiaknázását.Ezek alapján a Bizottság javasolja, hogy a Tanács fogadja el az EK és a Seychelle-szigetek között létrejött új halászati megállapodás megkötését.2006/0029 (CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEaz Európai Közösség és a Seychelle-szigetek között létrejött halászati partnerségi megállapodás megkötésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére, a 300. cikk (2) bekezdésével és a 300. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével összefüggésben,tekintettel a Bizottság javaslatára[1],tekintettel az Európai Parlament véleményére[2],mivel:(1) A Közösség az 1708/87/EGK tanácsi rendelettel a jóváhagyta a Seychelle-szigetek partjainál folytatott halászatról szóló megállapodást[3]. Az említett megállapodás keretében a két fél tárgyalásokat folytatott a megállapodás új halászati partnerségi megállapodással való felváltásáról.(2) E tárgyalások után a felek 2005 márciusában parafáltak egy halászati partnerségi megállapodást.(3) A halászati partnerségi megállapodás a halászati ágazatban gazdasági, pénzügyi, műszaki és tudományos együttműködést ír elő az erőforrások védelmének és fenntartható kiaknázásának, valamint a vállalkozások között a halászati ágazatban közös érdeket képviselő gazdasági tevékenységek és az ehhez kapcsolódó tevékenységek kifejlesztését célzó partnerségek kialakításának biztosítására.(4) E megállapodást jóvá kell hagyni.(5) Az új megállapodás hatálybalépésének következményeként a 1708/87/EGK rendelet tárgytalanná válik, ezért azt az egyértelműség érdekében hatályon kívül kell helyezni.ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz Európai Közösség és a Seychelle Köztársaság között létrejött halászati partnerségi megállapodást (a továbbiakban: „a megállapodás”) a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.A megállapodás szövegét csatolták e rendelethez.2. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak a Közösséget jogilag kötelező aláírására jogosult személyeket.3. cikkAz 1708/87/EGK rendelet hatályát veszti.4. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.5. cikkEz a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-éna Tanács részérőlaz elnökHalászati partnerségi megállapodás az Európai Közösség és a Seychelle Köztársaság közöttAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, a továbbiakban: „a Közösség”, ésA Seychelle Köztársaság, a továbbiakban: „Seychelle-szigetek”, a továbbiakban együtt: „a felek”,FIGYELEMMEL a Közösség és a Seychelle-szigetek között különösen a Cotonou-i Megállapodás keretében megvalósuló szoros munkakapcsolatra, és e munkakapcsolat elmélyítésére irányuló kölcsönös óhajukra,TEKINTETTEL az Egyesült Nemzetek tengerjogi egyezményére,TUDATÁBAN a felelősségteljes halászat vonatkozásában a FAO 1995. évi konferenciáján elfogadott magatartási kódexben megállapított elvek fontosságának,AZZAL A SZÁNDÉKKAL, HOGY az élő tengeri erőforrások hosszú távú védelme és fenntartható kiaknázásának biztosítására kölcsönös érdekükben együttműködjenek a felelősségteljes halászat bevezetésének előmozdításában,MEGGYŐZŐDVE arról, hogy ezen együttműködésnek olyan kezdeményezések és intézkedések formájában kell megvalósulnia, amelyek – akár, együttesen, akár külön-külön – kiegészítik a szakpolitikát és összhangban állnak azzal, valamint biztosítják az erőfeszítések szinergiáját,AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy a felek e célokból párbeszédet kezdjenek a Seychelle-szigetek halászati ágazati politikájának meghatározása érdekében, gondoskodjanak az e politika hatékony végrehajtását biztosító megfelelő eszközök azonosításáról, illetve arról, hogy a gazdasági szereplők és a civil társadalom a folyamat részese legyen,AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy meghatározzák a közösségi hajók által a Seychelle-szigetek vizein végzett halászati tevékenységek, valamint az e vizeken a felelősségteljes halászat bevezetése érdekében nyújtott közösségi támogatás irányadó feltételeit,AZZAL AZ ELHATÁROZÁSSAL, hogy a halászati iparban és az ahhoz kapcsolódó tevékenységekben szorosabb gazdasági együttműködést érjenek el olyan közös vállalkozások létrehozásával és fejlesztésével, amelyekben mindkét fél társaságai érdekeltséggel rendelkeznek,A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODOTT MEG:1. cikk – HatályE megállapodás az alábbiakra irányadó elveket, szabályokat és eljárásokat határozza meg:-  gazdasági, pénzügyi, műszaki és tudományos együttműködés a halászati ágazatban a Seychelle-szigetek vizein a felelősségteljes halászat bevezetése, a halászati erőforrások védelmének és fenntartható kiaknázásának biztosítása, valamint a Seychelle-szigetek halászati ágazatának fejlesztése céljából;-  a közösségi halászhajóknak a Seychelle-szigetek vizeire történő bejutására irányadó feltételek;-  az Seychelle-szigetek vizeiben folytatott halászat ellenőrzésére vonatkozó rendelkezések, a fenti szabályok és feltételek betartásának, a halállományok védelmére és kezelésére vonatkozó intézkedések hatékonyságának, valamint a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megakadályozásának biztosítására;-  a társaságok közötti partnerségek, amelyek célja a halászati ágazatban a gazdasági tevékenységek és az ahhoz kapcsolódó tevékenységek közös érdekből történő fejlesztése.2. cikk – FogalommeghatározásokE megállapodás alkalmazásában:a) „Seychelle-szigeteki hatóságok”: a Seychelle-szigetek halászati hatósága;b) „közösségi hatóságok”: az Európai Bizottság;c) „közösségi hajó”: a Közösség valamely tagállamának lobogója alatt hajózó és a Közösségben lajstromozott halászhajó;d) „közös vállalkozás”: halászati vagy ahhoz kapcsolódó tevékenységek végzése céljából a felek hajótulajdonosai vagy nemzeti vállalkozásai által a Seychelle-szigeteken létrehozott kereskedelmi társaság;e) „vegyes bizottság”: a Közösség és a Seychelle-szigetek képviselőiből álló bizottság, amelynek feladatait a megállapodás 9. cikke ismerteti.3. cikk – A megállapodás végrehajtásának elvei és célkitűzései(1) A felek vállalják, hogy az övezetben halászó különböző flották közötti megkülönböztetésmentesség elve alapján a Seychelle-szigeteki vizeken előmozdítják a felelősségteljes halászatot, a földrajzi régióban lévő fejlődő országok között megkötött megállapodások sérelme nélkül, a kölcsönös halászati megállapodásokat is beleértve.(2) A felek együttműködnek a Seychelle-szigeteki halászati övezet ágazati halászati politikájának meghatározása és végrehajtása érdekében, és e célból a szükséges reformokról politikai párbeszédet kezdeményeznek. Vállalják, hogy e területen nem fogadnak el intézkedéseket anélkül, hogy egymással konzultáltak volna.(3) A felek az e megállapodás alapján – akár közösen, akár egyoldalúan – végrehajtott intézkedések, programok és fellépések előzetes, folyamatban lévő és utólagos értékeléseinek elvégzésében is együttműködnek.(4) A felek vállalják, hogy e megállapodást a felelősségteljes gazdasági és társadalmi kormányzás elveivel összhangban hajtják végre.(5) A Seychelle-szigeteki tengerészeknek a közösségi hajókon történő alkalmazására a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO) a munkahelyi alapvető elvekről és jogokról szóló nyilatkozata az irányadó, amely alkalmazandó a megfelelő szerződésekhez való jog, és a munkavégzés általános feltételei vonatkozásában. Ez különösen az egyesülési szabadságra, és a kollektív tárgyalásokhoz való jog hathatós elismerésére, valamint a munkavállalás és foglalkoztatás tekintetében a megkülönböztetés kizárására vonatkozik.4. cikk – Együttműködés a statisztika terén(1) A megállapodás hatályának időszakában a Közösség és a Seychelle-szigetek ellenőrzi a Seychelle-szigeteki halászati övezet erőforrásainak állapotát; e célból évente – a Közösségben, illetve a Seychelle-szigeteken felváltva – közös tudományos ülést tartanak.(2) Az éves tudományos ülés következtetései és a legjobb, rendelkezésre álló tudományos vélemény alapján a felek a 9. cikkben előírt vegyes bizottságon belül konzultálnak egymással, és – amennyiben szükséges – közös megállapodással intézkedéseket hoznak a halászati erőforrások fenntartható kezelésének biztosítására.(3) A felek akár közvetlenül, akár az Indiai-óceáni Tonhalbizottság (IOTC) keretében konzultációt folytatnak az Indiai-óceán élő erőforrásainak kezelése és védelme, illetve az idevágó tudományos kutatásban való együttműködés céljából.5. cikk – A közösségi hajók hozzáférése a Seychelle-szigeteki vizeken lévő halászterületekhez(1) A Seychelle-szigetek vállalja, hogy e megállapodással – beleértve annak jegyzőkönyvét és mellékletét – összhangban halászati övezeteiben engedélyezi a közösségi hajók számára halászati tevékenységek folytatását.(2) Az e megállapodás hatálya alá tartozó halászati tevékenységekre a Seychelle-szigetek törvényei és rendeletei vonatkoznak. A Seychelle-szigetek hatóságai értesítik a Bizottságot e jogszabályok bármilyen módosításáról.(3) Seychelle-szigetek felelősséget vállal a jegyzőkönyvben szereplő, a halászatra vonatkozó ellenőrzési rendelkezések hathatós alkalmazásáért. A közösségi hajók együttműködnek az ilyen ellenőrzések elvégzéséért felelős Seychelle-szigeteki hatóságokkal.(4) A Közösség megtesz minden szükséges lépést annak érdekében, hogy hajói megfeleljenek e megállapodásnak és a Seychelle-szigetek joghatósága alá tartozó vizeken folytatott halászatra irányadó jogszabályoknak.6. cikk – Engedélyek(1) A közösségi hajók csak az e megállapodás alapján kiállított halászati engedély birtokában halászhatnak a Seychelle-szigetek halászati övezetében.(2) A hajók halászati engedélyének megszerzésére vonatkozó eljárást, a hajótulajdonosok által fizetendő díjakat és a fizetési módokat a jegyzőkönyv melléklete határozza meg.7. cikk – Pénzügyi hozzájárulás(1) A Közösség a Seychelle-szigeteknek pénzügyi hozzájárulást nyújt a jegyzőkönyvben és a mellékletekben megállapított feltételekkel összhangban. Ez az egyszeri hozzájárulás két kapcsolódó elemből tevődik össze, nevezetesen:a) a közösségi hajók hozzáférése a Seychelle-szigetek halászterületeihez;b) a Seychelle-szigeteki vizeken a felelősségteljes halászat bevezetésére és a halászati erőforrások fenntartható kiaknázására a Közösség által nyújtott pénzügyi támogatás.(2) A pénzügyi hozzájárulásnak az (1) bekezdés b) pontjában említett elemét a felek közötti, a jegyzőkönyvvel összhangban történt közös megegyezéssel azonosított, a Seychelle-szigeteki ágazati halászati politikával összefüggésben elérendő célkitűzések tükrében, valamint a halászati politika végrehajtására vonatkozó éves és többéves programmal összhangban határozzák meg és kezelik.(3) A Közösség által nyújtott pénzügyi hozzájárulást minden évben a jegyzőkönyvvel összhangban, valamint a hozzájárulás összegében bekövetkező bármilyen változás esetén a megállapodásban és a jegyzőkönyvben megállapított feltételek szerint fizetik, amely változások az alábbiak eredményeképpen jelentkeznek:a) a Seychelle-szigeteki vizeken a halászati tevékenységeket megakadályozó, a természeti jelenségeken kívüli súlyos körülmények;b) a közösségi hajóknak nyújtott halászati lehetőségeknek a felek közös megegyezéssel, az érintett állományok kezelésének céljából történő csökkentése, amennyiben ezt – a legjobb, rendelkezésre álló tudományos vélemény alapján – szükségesnek tartják az erőforrások védelme és fenntartható kiaknázása végett;c) a közösségi hajóknak nyújtott halászati lehetőségeknek a felek közös megegyezéssel történő növelése, amennyiben a legjobb, rendelkezésre álló tudományos vélemény egyetért azzal, hogy az erőforrások állapota ezt lehetővé teszi;d) a Seychelle-szigetek részére az ágazati halászati politika végrehajtására nyújtott közösségi pénzügyi támogatás feltételeinek újraértékelése, amennyiben ezt az éves és többéves programozás mindkét fél által megfigyelt eredményei indokolják;e) e megállapodásnak a 12. cikk szerinti megszüntetése;f) e megállapodás alkalmazásának a 13. cikk szerinti felfüggesztése.8. cikk – Az együttműködés előmozdítása a gazdasági szereplők között és a civil társadalomban(1) A felek ösztönzik a gazdasági, kereskedelmi, tudományos és műszaki együttműködést a halászati ágazatban és a kapcsolódó ágazatokban. Az e célból esetlegesen meghozható különböző intézkedések összehangolása érdekében konzultálnak egymással.(2) A felek ösztönzik a halászati technikákra és a halászeszközökre, a halászati termékek tartósítására és ipari feldolgozására vonatkozó információk cseréjét.(3) A felek törekednek arra, hogy az üzlet- és a beruházásfejlesztés számára kedvező környezet kialakításának ösztönzésével műszaki, gazdasági és kereskedelmi téren kedvező feltételeket teremtsenek a felek vállalkozásai közötti kapcsolatok előmozdításához.(4) A felek különösen a közös vállalkozások létrehozását ösztönzik, ami közös érdekük. A közös vállalkozások Seychelle-szigeteken való létrehozásakor, és a közösségi hajóknak a közös vállalkozásokra történő átruházásakor a Seychelle-szigeteki és közösségi jogszabályokat szigorúan be kell tartani.9. cikk – Vegyes bizottság(1) E megállapodás alkalmazásának ellenőrzése érdekében vegyes bizottság jön létre. A vegyes bizottság a következő feladatokat látja el:a) a megállapodás eredményeinek, értelmezésének és alkalmazásának ellenőrzése, és különösen a jegyzőkönyv 7. cikkének (2) bekezdésében említett éves és többéves programozás meghatározása, illetve végrehajtásának értékelése;b) a kölcsönös érdekbe tartozó, halászattal kapcsolatos kérdések megválaszolásához szükséges kapcsolatok biztosítása;c) fórumként való eljárás a megállapodás értelmezéséből vagy alkalmazásából eredő viták békés rendezéséhez;d) szükség esetén a halászati lehetőségek és következésképpen a pénzügyi hozzájárulás szintjének újraértékelése;e) bármely más, a felek által kölcsönösen megállapított feladat.(2) A vegyes bizottság évente legalább egyszer ülésezik – Közösségben és a Seychelle-szigeteken felváltva –, és az üléseken az ülésnek otthont adó fél elnököl. Bármelyik fél kérésére rendkívüli ülést tartanak.10. cikk – A megállapodás hatálya alá tartozó földrajzi területEzt a megállapodást egyrészt azokon a területeken kell alkalmazni, amelyeken az Európai Közösséget létrehozó szerződés – az említett Szerződésben meghatározott feltételekkel – alkalmazandó, másrészt a Seychelle-szigetek területén.11. cikk – IdőtartamE megállapodást a hatálybalépésének napjától számított hat évig kell alkalmazni; a megállapodás további hatéves időszakokra megújítható, kivéve a 12. cikkel összhangban történő felmondási értesítés esetén.12. cikk – Felmondás(1) E megállapodást bármelyik fél felmondhatja olyan súlyos körülmények esetén, mint például az érintett állományok leépülése, annak felfedezése, hogy a közösségi hajóknak nyújtott halászati lehetőségek kiaknázása alacsonyabb szinten valósítható meg, vagy a felek által a jogellenes, be nem jelentett vagy szabályozatlan halászat elleni küzdelem tekintetében tett kötelezettségvállalások betartásának elmulasztása.(2) Az érintett fél a kezdeti időszak, vagy minden további időszak lejárati időpontja előtt legalább hat hónappal írásban értesíti a másik felet a megállapodás felmondására vonatkozó szándékáról.(3) Az előző bekezdésben említett értesítés elküldése után a felek konzultációt kezdenek.(4) A 7. cikkben említett pénzügyi hozzájárulás a felmondás hatályba lépésének évében arányosan és időarányosan csökken.13. cikk – Felfüggesztés(1) E megállapodás alkalmazása a felek bármelyikének kezdeményezésére felfüggeszthető a megállapodásban megállapított rendelkezések alkalmazása tekintetében meglévő súlyos nézeteltérés esetén. A felfüggesztéshez az érintett fél a felfüggesztés hatálybalépésének időpontja előtt legalább három hónappal írásbeli értesítést küld szándékáról. Ezen értesítés kézhezvétele után a felek konzultációt kezdenek a nézeteltérések békés rendezése érdekében.(2) A 7. cikkben említett pénzügyi hozzájárulás a felfüggesztés időtartamának megfelelően arányosan és időarányosan csökken.14. cikk – Jegyzőkönyv és mellékletA jegyzőkönyv és a melléklet a megállapodás szerves részét képezi.15. cikk – Hatályon kívül helyezés és ideiglenes rendelkezések(1) Ez a megállapodás hatálybalépésének napján hatályon kívül helyezi és felváltja az Európai Gazdasági Közösség és a Seychelle-szigetek között létrejött, a Seychelle-szigetek partjainál folytatott halászatról szóló, 1987. évi megállapodást.(2) Az Európai Gazdasági Közösség és a Seychelle Köztársaság között létrejött, a Seychelle-szigetek partjainál folytatott halászatról szóló megállapodásban előírt halászati lehetőségeknek és pénzügyi hozzájárulásnak a 2005. január 18. és 2011. január 17. közötti időszakra történő meghatározásáról szóló jegyzőkönyv azonban a jegyzőkönyv 1. cikkében feltüntetett időszak alatt hatályban marad, és e megállapodás szerves részévé válik.16. cikk – HatálybalépésEz a megállapodás, amely két-két eredeti példányban készült angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven, és amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles, azon a napon lép hatályba, amelyen a felek értesítik egymást az elfogadásához szükséges eljárásuk befejezéséről.****[1] HL L […]., […]., […]. o.[2] HL L […]., […]., […]. o.[3] HL L 119., 1987.5.7., 26. o.