               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2022.4.22.
            COM(2022) 176 final
            2022/0116(NLE)

            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az egyrészről Ghána, másrészről az Európai Unió és tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás által létrehozott, a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságban a vitarendezésre irányadó eljárási szabályzat és a kapcsolódó magatartási kódex elfogadása tekintetében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által az egyrészről Ghána, másrészről az Európai Unió és tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás által létrehozott, a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságban a vitarendezésre irányadó eljárási szabályzat és a magatartási kódex elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Az egyrészről Ghána, másrészről az Európai Unió és tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás

               Az egyrészről Ghána, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) célja:

               (a)lehetővé tenni Ghána számára, hogy részesüljön az Unió által a gazdasági partnerségi megállapodás tárgyalásai keretében biztosított jobb piaci hozzáférés előnyeiből, és ezzel egyidejűleg elkerülni, hogy zavar álljon be a Ghána és az Unió közötti kereskedelemben a Cotonoui Megállapodás átmeneti kereskedelmi rendjének 2007. december 31-i lejártával, a teljes körű gazdasági partnerségi megállapodás megkötéséig;

               (b)a tárgyalási alapok megteremtése egy olyan átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás létrehozásához, amely hozzájárul a szegénység csökkentéséhez, előmozdítja a regionális integrációt, a gazdasági együttműködést és a jó kormányzást Nyugat-Afrikában, továbbá bővíti Nyugat-Afrika kereskedelempolitikai és kereskedelmi kérdésekkel kapcsolatos kapacitásait;

               (c)Ghána világgazdaságba való harmonikus és fokozatos integrálásának előmozdítása politikai döntéseivel és fejlesztési prioritásaival összhangban;

               (d)a Felek meglévő kapcsolatainak megerősítése a szolidaritás és a kölcsönös érdekeltség elve alapján;

               (e)a GATT 1994 XXIV. cikkével összeegyeztethető megállapodás létrehozása.

               Az egyrészről Ghána, másrészről az Európai Unió és tagállamai közötti megállapodás 2016. december 15-től ideiglenesen alkalmazandó.

               2.2.A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság

               A megállapodás 73. cikke létrehozza a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságot, és kimondja, hogy a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság felelős a megállapodás alkalmazási körébe tartozó valamennyi terület igazgatásáért és a megállapodásban említett valamennyi feladat megvalósításáért. A megállapodás arról is rendelkezik, hogy a bizottság határoz szervezeti és működési szabályairól. A bizottság ennek megfelelően elfogadta eljárási szabályzatát
                  1
               .

               Az V. cím (Jogviták elkerülése és rendezése) 59. cikke (Eljárási szabályok) szerint az e cím 3. fejezetében előírt vitarendezési eljárásokat a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság által a megalakulása után három hónappal elfogadandó eljárási szabályzat határozza meg. A 64. cikk (2) bekezdése kimondja, hogy az eljárási szabályzathoz magatartási kódexet csatolnak. Helyénvaló, hogy a választottbírák magatartási kódexe alkalmazandó legyen a közvetítőkre is.

               2.3.A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság tervezett jogi aktusa

               2022 második felében a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságnak határozatot kell elfogadnia a vitarendezésre irányadó eljárási szabályzatról (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus). A tervezett jogi aktus célja a vitarendezésre irányadó eljárási szabályzat és a kapcsolódó magatartási kódex létrehozása.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Ez a tanácsi határozatra irányuló javaslat meghatározza a megállapodás által létrehozott, a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságban a vitarendezésre irányadó eljárási szabályzat és a kapcsolódó magatartási kódex tekintetében az Unió által képviselendő álláspontot. Helyénvaló, hogy a választottbírák magatartási kódexe alkalmazandó legyen a közvetítőkre is.

               A megállapodás részes Felei megvitatták a tervezett eljárási szabályzatot és magatartási kódexet, és megállapodtak abban, hogy az Unió döntéshozatali eljárásaira is figyelemmel a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságnak 2022 második felében el kell fogadnia az említett eljárási szabályzatot és a magatartási kódexet.

               A tervezett eljárási szabályzat és a kapcsolódó magatartási kódex tartalma hasonló az Unió más kereskedelmi megállapodásaihoz kapcsolódó eljárási szabályzatok és magatartási kódexek tartalmához.

               Az eljárási szabályzat döntő fontosságú a megállapodás intézményi keretének kiteljesítéséhez, és ezáltal a megállapodás zavartalan végrehajtásának biztosításához.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Alapelvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervre irányadó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  2
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságot megállapodás, nevezetesen az EU és Ghána közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás hozta létre.

               A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus, mivel kötelező erejű jogi szabályokat állapít meg a Felek közötti vitarendezésre vonatkozóan.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem is módosítja a megállapodás intézményi kereteit.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Alapelvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik csak járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen anyagi jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A megállapodás 46. cikke értelmében, a megállapodás V. címében meghatározott, a jogviták elkerülését és rendezését szolgáló mechanizmus nem alkalmazandó a megállapodás II. címére („Fejlesztési célú partnerségek”). Ebből következik, hogy az V. cím szerinti, a jogviták elkerülését és rendezését szolgáló mechanizmus alkalmazandó a kereskedelmi ügyekkel kapcsolatos vitákra, amelyek uniós szempontból a közös kereskedelempolitika hatálya alá tartoznak. Ezért a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság által a megállapodás V. címe 59. cikkének és 64. cikke (2) bekezdésének megfelelően elfogadandó eljárási szabályzat és a kapcsolódó magatartási kódex lesz alkalmazandó a kereskedelmi ügyekkel kapcsolatos vitákra.

               A fentiek fényében egyértelmű, hogy a tervezett jogi aktus tartalma a közös kereskedelempolitikára vonatkozik.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Mivel a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság jogi aktusa a megállapodás értelmében bevezeti a vitarendezésre irányadó eljárási szabályzatot, elfogadását követően a tervezett jogi aktust helyénvaló kihirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2022/0116 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az egyrészről Ghána, másrészről az Európai Unió és tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás által létrehozott, a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságban a vitarendezésre irányadó eljárási szabályzat és a kapcsolódó magatartási kódex elfogadása tekintetében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió és tagállamai 2016. július 28-án írták alá az egyrészről Ghána, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodást (GPM)
                  3
                (a továbbiakban: megállapodás). A megállapodás 2016. december 15-től ideiglenesen alkalmazandó egyrészről Ghána, és másrészről az EU és tagállamai között
                  4
               .

               (2)A megállapodás 73. cikkének (3) bekezdése szerint a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság felelős a megállapodás alkalmazási körébe tartozó valamennyi terület igazgatásáért és a megállapodásban említett valamennyi feladat megvalósításáért.

               (3)Az 59. cikk értelmében a vitarendezési eljárásokat a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság által megalakulása után három hónappal elfogadandó eljárási szabályzat szabályozza.

               (4)A 64. cikk (2) bekezdése értelmében az eljárási szabályzathoz magatartási kódexet csatolnak. A magatartási kódex azon irányadó elveket, jogokat és kötelezettségeket határozza meg, amelyeknek a választottbíráknak meg kell felelniük. Helyénvaló, hogy a választottbírák magatartási kódexe értelemszerűen alkalmazandó legyen a közvetítőkre is.

               (5)A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságnak 2022 második felében határozatot kell elfogadnia a vitarendezésre irányadó eljárási szabályzatról.

               (6)Helyénvaló meghatározni az Unió által a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságban képviselendő álláspontot, mivel a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság tervezett határozata jogilag kötelező erejű szabályokat állapít meg a vitarendezésre vonatkozóan,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió által képviselendő álláspont e határozat mellékletén alapul.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Az egyrészről Ghána, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás alapján létrehozott gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság 2021. július 29-i 1/2021 határozata a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság eljárási szabályzatának elfogadásáról (HL L 459, 2021.12.22., 3. o.).

                     (2)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (3)

                        Átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás egyrészről Ghána, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között (HL L 287., 2016.10.21., 3. o.).

                     (4)

                        A Tanács (EU) 2016/1850 határozata (2008. november 21.) az egyrészről Ghána, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2022.4.22.
            COM(2022) 176 final

            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az egyrészről Ghána, másrészről az Európai Unió és tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás által létrehozott, a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságban a vitarendezésre irányadó eljárási szabályzat és a kapcsolódó magatartási kódex elfogadása tekintetében képviselendő álláspontról

               FÜGGELÉK

               az egyrészről Ghána, másrészről az Európai Unió és tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott, a GAZDASÁGI PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁSSAL FOGLALKOZÓ BIZOTTSÁG …/2022 HATÁROZATA a vitarendezésre irányadó eljárási szabályzat elfogadásáról

               A GAZDASÁGI PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁSSAL FOGLALKOZÓ BIZOTTSÁG,

               tekintettel az egyrészről Ghána, másrészről az Európai Unió és tagállamai által 2016. július 28-án Brüsszelben aláírt átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásra
                  1
                (a továbbiakban: megállapodás), és különösen annak 59. cikkére,

               mivel a megállapodás előírja, hogy a vitarendezési eljárásokat az eljárási szabályzat határozza meg, amelyet a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság fogad el. A magatartási kódexet csatolni kell ehhez az eljárási szabályzathoz,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A melléklet szerinti, vitarendezésre irányadó eljárási szabályzat elfogadásra kerül.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt …

               MELLÉKLET

               A VITARENDEZÉSRE IRÁNYADÓ ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT

               a. Fogalommeghatározások

               1.A megállapodás 3. fejezetében (Vitarendezési eljárások) és ezen eljárási szabályzatban a következő fogalommeghatározások alkalmazandók:

               (a)„igazgatási személyzet”: testületi tag tekintetében azok a személyek, akik az asszisztenseken kívül a testületi tag irányítása és ellenőrzése alá tartoznak;

               (b)„tanácsadó”: az a személy, aki valamelyik Fél felkérésére tanácsot ad, vagy e Felet segíti a testület eljárásával kapcsolatban;

               (c)„asszisztens”: az a személy, aki valamely testületi tag megbízatásának keretében és annak irányítása és ellenőrzése alatt kutatást folytat vagy segítséget nyújt az adott testületi tag részére;

               (d)„panaszos Fél”: bármelyik Fél, aki a megállapodás 49. cikke (A választottbírósági eljárás kezdeményezése) szerint testület létrehozását kéri;

               (e)„nap”: naptári nap;

               (f)„testület”: a megállapodás 50. cikke (A választottbírói testület létrehozása) szerint létrehozott testület;

               (g)„testületi tag” vagy „választottbíró”: valamely testület tagja;

               (h)„bepanaszolt Fél”: az a Fél, amely állítólagosan megsértette a vonatkozó rendelkezéseket;

               (i)„Fél képviselője”: a Felek valamelyikének kormányzati szerve, ügynöksége vagy egyéb állami szervezeti egysége által kinevezett alkalmazott vagy más személy, aki a Felet a megállapodás szerinti vitarendezés céljából képviseli.

               B. Értesítések

               2.Minden olyan kérelmet, értesítést, írásbeli beadványt vagy egyéb dokumentumot, amelyet:

               (a)a testület küldött, egyidejűleg megküldik mindkét Félnek;

               (b)a Felek egyike készít, és amelynek címzettje a testület, egyidejűleg másolatban megküldik a másik Félnek; valamint

               (c)a Felek egyike készít, és amelynek címzettje a másik Fél, egyidejűleg adott esetben másolatban megküldenek a testületnek.

               3.A 2. pontban említett bármely értesítést e-mailben vagy adott esetben bármely más olyan távközlési eszköz útján lehet megtenni, amely rögzíti az elküldés tényét. Az értesítés az elküldésének napján tekintendő kézbesítettnek, amennyiben ennek ellenkezője nem bizonyított.

               4.Minden értesítést az Európai Bizottság Kereskedelmi Főigazgatóságához, illetőleg Ghána Kereskedelmi és Ipari Minisztériuma főigazgatójának kell címezni.

               5.A testület eljárásához kapcsolódó kérelemben, értesítésben, írásbeli beadványban vagy egyéb dokumentumban előforduló kisebb adminisztratív hibák a módosításokat egyértelműen feltüntető újabb dokumentum kézbesítésével kijavíthatók.

               6.Ha a dokumentum kézbesítési határideje az Európai Unió intézményeinek vagy Ghána kormányának munkaszüneti napjára esik, a dokumentum kézbesítésének határideje a következő munkanapon ér véget.

               c. A testület tagjainak kinevezése

               7.Amennyiben a megállapodás 50. cikkének (A választottbírói testület létrehozása) (3) bekezdése szerint a testületi tagot sorshúzás útján választják ki, a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság panaszos Fél által delegált társelnöke haladéktalanul tájékoztatja a bepanaszolt Fél által delegált társelnököt a sorshúzás napjáról, időpontjáról és helyszínéről. A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság panaszos Fél által delegált társelnökét, vagy annak megbízottját felkérik a sorshúzás lefolytatására a megállapodás 50. cikkének (A választottbírói testület létrehozása) (3) és (4) bekezdésében előírtaknak megfelelően. A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság panaszos Fél által delegált társelnöke a testületi tag sorshúzással történő kiválasztását átruházhatja.

               8.A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság panaszos Fél által delegált társelnöke sorshúzással választja ki a testület tagját vagy elnökét az 50. cikk (A választottbírói testület létrehozása) (2) bekezdésében említett határidő lejártát követő öt napon belül, amennyiben a 64. cikk (A választottbírói lista) (1) bekezdésében említett aljegyzékek bármelyike:

               (a)nem jött létre, a kiválasztásra azon személyek közül kerül sor, akiket az egyik vagy mindkét Fél hivatalosan javasolt az adott aljegyzékbe; vagy

               (b)már nem tartalmaz legalább öt személyt, a kiválasztásra azon személyek közül kerül sor, akik az adott aljegyzékben maradtak.

               A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság panaszos Fél által delegált társelnöke a testületi tag sorshúzással történő kiválasztását átruházhatja.

               9.A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság panaszos Fél által delegált társelnöke írásban értesít a kinevezéséről minden olyan személyt, akit testületi tagnak választottak ki. Minden személy a kijelöléséről szóló értesítés időpontjától számított öt napon belül megerősíti rendelkezésre állását mindkét Fél felé. A testületnek a megállapodás 50. cikke (A választottbírói testület létrehozása) (5) bekezdése szerinti létrehozása időpontjának meghatározása céljából a testületi tagok kiválasztásának időpontja az a nap, amelyen a három kiválasztott testületi tag közül az utolsó értesítést küldött kinevezésének elfogadásáról.

               d. Feladatmeghatározás

               10.A Feleknek a testület létrehozásától számított öt napon belüli eltérő megállapodása hiányában a testület feladata a következő:

               „A testület létrehozására irányuló kérelemben említett ügy vizsgálata az e megállapodás Felek által hivatkozott vonatkozó rendelkezéseinek fényében, a szóban forgó intézkedésnek a megállapodás 46. cikkében (Hatály) említett rendelkezésekkel való összeegyeztethetőségéről szóló döntés, továbbá jelentéstétel az 51. cikkel (A testület időközi jelentése) és az 52. cikkel (A választottbírói testület döntése) összhangban.”

               11.Amennyiben a Felek más feladatokról állapodnak meg, a 10. pontban meghatározott határidőn belül értesítik a testületet a megállapított feladatokról.

               e. A testület feladatai

               12.A testület:

               (a)objektíven értékeli az elé utalt ügyet, beleértve a tényállás tárgyilagos értékelését, valamint a vonatkozó rendelkezések alkalmazhatóságát és az azokkal való összeegyeztethetőséget;

               (b)határozataiban és jelentéseiben ismerteti a ténymegállapításokat, a vonatkozó rendelkezések alkalmazhatóságát és az általa elfogadott megállapítások és következtetések indokolását; valamint

               (c)rendszeresen konzultál a Felekkel, és megfelelő lehetőségeket biztosít egy kölcsönösen elfogadott megoldás kidolgozásához.

               13.A testület figyelembe veszi továbbá a WTO-testületeknek és a Fellebbezési Testületnek a WTO Vitarendezési Testülete által elfogadott jelentéseiben szereplő releváns értelmezéseket.

               f. Szervezési célú ülés

               14.Amennyiben a Felek másként nem állapodnak meg, a Felek a testület létrehozását követő hét napon belül ülést tartanak a testülettel, hogy döntsenek az általuk vagy a testület által szükségesnek ítélt kérdésekben, ideértve a következőket:

               (a)A testületi tagoknak fizetendő díjazás és költségek, kivéve, ha erről korábban megállapodtak. A díjazásnak összhangban kell lennie a WTO normáival;

               (b)Az asszisztenseknek fizetendő díjazás, kivéve, ha erről korábban megállapodtak. Az egyes testületi tagok asszisztense vagy asszisztensei díjazásának teljes összege nem haladhatja meg az adott testületi tag díjazásának 50 %-át;

               (c)az eljárás ütemezése; valamint

               (d)eseti eljárások a bizalmas információk védelméhez.

               15.A testületi tagok és a Felek képviselői ezen az ülésen telefonon vagy videokonferencián keresztül is részt vehetnek.

               g. Írásbeli beadványok

               16.A panaszos Fél legkésőbb a testület létrehozásától számított 20 napon belül benyújtja írásbeli beadványát. A bepanaszolt Fél legkésőbb a panaszos Fél írásbeli beadványának kézhezvételétől számított 20 napon belül benyújtja írásbeli beadványát.

               h. A testület működése

               17.Valamennyi ülést a testület elnöke vezeti. A testület felhatalmazhatja az elnököt arra, hogy igazgatási és eljárási határozatokat hozzon.

               18.Amennyiben a megállapodás 3. fejezete (Vitarendezési eljárások) vagy ezen eljárási szabályzat másként nem rendelkezik, a testület tevékenységét bármilyen eszközön keresztül folytathatja, beleértve a telefonos, telefaxos vagy számítógépes kapcsolatot is.

               19.A testület tanácskozásán kizárólag a testületi tagok vehetnek részt, a testület azonban engedélyezheti asszisztenseinek a tanácskozásokon való jelenlétét.

               20.A határozatok és a jelentések megfogalmazása a testület kizárólagos hatáskörébe tartozik, és nem ruházható át.

               21.A megállapodás 3. fejezetének (Vitarendezési eljárások) rendelkezései által nem szabályozott eljárási kérdés felmerülése esetén a testület a Felekkel folytatott konzultációt követően megfelelő, az említett rendelkezésekkel összeegyeztethető eljárást fogadhat el.

               22.Amennyiben a testület megítélése szerint a megállapodás 3. fejezetében (Vitarendezési eljárások) meghatározott határidőktől eltérő bármely eljárási határidő módosítására vagy egyéb eljárási vagy adminisztratív kiigazításra van szükség, a testület először a Felekkel konzultál, majd azt követően írásban értesíti a Feleket a módosítás vagy kiigazítás okairól, valamint a szükséges határidőről vagy kiigazításról.

               i. Leváltott testületi tag pótlása

               23.Amennyiben a Felek valamelyike úgy ítéli meg, hogy valamely testületi tag nem tesz eleget a testületi tagokra és a közvetítőkre vonatkozó magatartási kódex követelményeinek, és ezért le kell váltani, az említett Fél, miután elegendő bizonyítékot szerzett arról, hogy a testületi tag valóban nem tesz eleget az említett magatartási kódex követelményeinek, erről 15 napon belül értesíti a másik Felet.

               24.A Felek a 23. pontban említett értesítést követő 15 napon belül konzultálnak egymással. Tájékoztatják a testületi tagot az állítólagos mulasztásáról, és felkérhetik a testületi tagot, hogy tegyen lépéseket a mulasztás orvoslására. Amennyiben abban egyetértenek, a testületi tagot el is távolíthatják, és a megállapodás 50. cikke (A választottbírói testület létrehozása) szerint új testületi tagot választhatnak ki.

               25.Ha a Felek nem tudnak megállapodni a testületi tag – aki nem a testület elnöke – leváltásának szükségességéről, akkor a Felek bármelyike kérheti a kérdésnek a testület elnöke elé való terjesztését, akinek a döntése végleges.

               Ha a testület elnöke megállapítja, hogy a testületi tag nem tesz eleget a testületi tagokra és a közvetítőkre vonatkozó magatartási kódex követelményeinek, az új testületi tagot a megállapodás 50. cikke (A választottbírói testület létrehozása) szerint kell kiválasztani.

               26.Ha a Felek az elnök leváltásának szükségességében nem tudnak megállapodni, a Felek bármelyike kérheti, hogy az ügyet a megállapodás 64. cikke (Választottbírói lista) alapján létrehozott, az elnököket tartalmazó aljegyzékben szereplő személyek csoportjának valamely tagja elé terjesszék. E tag nevét a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság kérelmező Fél által delegált társelnöke vagy az elnök megbízottja sorshúzással választja ki. Az így kiválasztott személy által az elnök leváltásának szükségességéről hozott döntés végleges.

               Amennyiben ez a személy úgy dönt, hogy az elnök nem felel meg a testületi tagokra és a közvetítőkre vonatkozó magatartási kódex követelményeinek, az új elnököt a megállapodás 50. cikke (A választottbírói testület létrehozása) szerint kell kiválasztani.

               27.A jelentés vagy a határozat elfogadásának határidejét meg kell hosszabbítani az új testületi tag kinevezéséhez szükséges időtartamra.

               J. Felfüggesztés és lezárás

               28.A Felek együttes kérelmére a testület bármikor felfüggeszti a munkáját a Felek által megállapított, tizenkét egymást követő hónapot meg nem haladó időtartamra. A Felek együttes írásbeli kérelmére a testület a felfüggesztési időszak vége előtt, illetve az egyik Fél írásbeli kérelmére a felfüggesztési időszak lejártakor folytatja a munkáját. A kérelmező Fél ennek megfelelően értesíti a másik Felet. Amennyiben valamelyik Fél a megállapított felfüggesztési időtartam lejártakor nem kérelmezi a testület munkájának folytatását, a testület felhatalmazása hatályát veszti és a vitarendezési eljárás lezárul. A testület munkájának felfüggesztése esetén e szakasz vonatkozó időtartamait ugyanannyi idővel meghosszabbítják, mint amennyi ideig a testület munkája szünetelt.

               k. Meghallgatások

               29.A testület elnöke a 14. pontban meghatározott menetrend alapján a Felekkel és a többi testületi taggal folytatott konzultációt követően értesíti a Feleket a meghallgatás napjáról, időpontjáról és helyszínéről. Ezt az információt a meghallgatás helyszíne szerinti Fél nyilvánosan közzéteszi, kivéve, ha a meghallgatás nem nyilvános.

               30.Amennyiben a Felek másként nem állapodnak meg, a meghallgatást Brüsszelben tartják, ha Ghána a panaszos Fél, és Accrában, ha az Európai Unió a panaszos Fél. A meghallgatás logisztikai lebonyolításából eredő költségeket a bepanaszolt Fél viseli.

               31.A testület pótlólagos meghallgatásokat is kitűzhet, ha a Felek ebben megállapodnak.

               32.A meghallgatás teljes időtartama alatt valamennyi testületi tag jelen van.

               33.Amennyiben a Felek másként nem állapodnak meg, a következő személyek vehetnek részt a meghallgatáson, függetlenül attól, hogy a meghallgatás nyilvános vagy sem:

               (a)a Felek képviselői;

               (b)tanácsadók;

               (c)asszisztensek és igazgatási személyzet;

               (d)a testület tolmácsai, fordítói és jegyzőkönyvvezetői; valamint

               (e)szakértők, a testületnek a megállapodás 60. cikke (Információk és technikai tanácsadás) szerinti döntése alapján.

               34.Legkésőbb öt nappal a meghallgatás időpontja előtt valamennyi Fél a testület és a másik Fél elé terjeszti azon személyek névsorát, akik a meghallgatáson az adott Fél nevében szóban fogják kifejteni álláspontjukat vagy előadást fognak tartani, valamint azon egyéb képviselők és tanácsadók nevét, akik részt vesznek a meghallgatáson.

               35.A testület a következőképpen folytatja le a meghallgatást, biztosítva, hogy a panaszos Fél és a bepanaszolt Fél egyenlő időt kapjon érvei és ellenérvei kifejtésére:

               Érvek előterjesztése

               (a)a panaszos Fél érvelése;

               (b)a bepanaszolt Fél érvelése.

               Ellenérvek előterjesztése

               (a)a panaszos Fél válasza;

               (b)a bepanaszolt Fél viszontválasza.

               36.A testület a meghallgatás során bármikor közvetlenül kérdéseket intézhet bármelyik Félhez.

               37.A testület gondoskodik arról, hogy a meghallgatás jegyzőkönyvét a meghallgatást követően a lehető leghamarabb elkészítsék és kézbesítsék a Feleknek. A Felek a jegyzőkönyvhöz észrevételeket fűzhetnek, és a testület figyelembe veheti ezen észrevételeket.

               38.A meghallgatás időpontját követő 10 napon belül mindegyik Fél további írásbeli beadványt nyújthat be minden olyan kérdéssel kapcsolatban, amely a meghallgatás során felmerül.

               l. Írásbeli kérdések

               39.A testület az eljárás során írásban bármikor kérdést nyújthat be a Felek egyikéhez vagy mindkettőjükhöz. A Felek egyikéhez benyújtott kérdést a másik Félnek másolatban meg kell küldeni.

               40.A Felek mindegyike másolatban megküldi a testület kérdéseire adott írásbeli válaszát a másik Félnek. A másik Félnek lehetőséget kell biztosítani arra, hogy e másolat kézbesítésétől számított öt napon belül írásban észrevételeket tegyen a Fél válaszaira.

               41.Valamelyik Fél kérésére vagy saját kezdeményezésére a testület a Felektől szükségesnek és megfelelőnek ítélt vonatkozó információkat kérhet. A Felek haladéktalanul és teljes körűen választ adnak a testület minden információszolgáltatási kérésére.

               m. Titoktartás

               42.A Felek mindegyike és a testület bizalmasan kezeli azokat az információkat, amelyeket a másik Fél a testület elé terjesztett és bizalmas információként jelölt meg. Amennyiben az egyik Fél olyan írásbeli beadványt nyújt be a testületnek, amely bizalmas információkat tartalmaz, 15 napon belül megküldi a beadvány bizalmas információ nélküli változatát is, amelyet nyilvánosságra hoznak.

               43.Ezen eljárási szabályzat semmilyen formában nem akadályozza meg a Feleket abban, hogy saját álláspontjukat nyilvánosságra hozzák, amennyiben ezt oly módon teszik, hogy a másik Fél által benyújtott információkra való hivatkozáskor nem fednek fel olyan részletet, amelyet a másik Fél bizalmasként jelölt meg.

               44.A testület a meghallgatás egyes részeit a nyilvánosság kizárásával folytatja, ha valamelyik Fél beadványa és érvei bizalmas információkat tartalmaznak. A Felek megőrzik a testület előtt zárt ülés formájában lefolytatott meghallgatások titkosságát.

               n. Ex parte kapcsolatfelvétel

               45.A testület nem ülésezhet, illetve nem kommunikálhat egyik Féllel sem a másik Fél távollétében.

               46.A testületi tag a többi testületi tag távollétében nem vitathatja meg az eljárás tárgyát képező ügy szempontjait az egyik Féllel vagy mindkét Féllel.

               o. Amicus curiae beadványok

               47.Amennyiben a Felek a testület létrehozásának napjától számított öt napon belül másként nem állapodnak meg, a testület valamely Fél természetes személyétől vagy valamely Fél területén letelepedett jogi személytől – akik a Felek kormányától függetlenek – önálló kezdeményezésű írásbeli beadványt fogadhat, feltéve, hogy:

               (a)azt a testület a testület létrehozásától számított 10 (tíz) napon belül kézhez kapja;

               (b)az tömör, és az esetleges mellékletekkel együtt nem haladja meg az 15 oldalt, dupla sortávolsággal szedve;

               (c)az közvetlenül releváns a testület által vizsgált ténybeli vagy jogi kérdés szempontjából;

               (d)az tartalmazza a beadványt benyújtó személyre vonatkozó információkat, beleértve a természetes személy állampolgárságát és a jogi személy székhelyét, tevékenységének jellegét, jogállását, általános célkitűzéseit és finanszírozási forrását;

               (e)az meghatározza a személy testületi eljárásában való érintettségének jellegét; valamint

               (f)az a Felek által ezen eljárási szabályzat 54. és 55. pontjával összhangban kiválasztott nyelven íródott.

               48.A beadványokat észrevételezésre meg kell küldeni a Feleknek. A Felek a beadvány kézbesítéstől számított tíz (10) napon belül észrevételeket nyújthatnak be a testülethez.

               49.A testület jelentésében felsorolja a 47. pont szerint hozzá beérkezett összes beadványt. A testület nem köteles jelentésében az ilyen beadványokban kifejtett érvekre kitérni, ha azonban megteszi, figyelembe veszi a Felek által a 48. pont alapján tett észrevételeket is.

               p. Sürgős esetek

               50.A megállapodás 52. cikkének (A választottbírói testület határozata) (2) bekezdésében említett sürgős esetekben a testület a Felekkel folytatott konzultációt követően szükség szerint kiigazítja az ezen eljárási szabályzatban említett határidőket, kivéve a 10. pontban (Feladatmeghatározás) említett időtartamokat. Ezekről a kiigazításokról a testület értesíti a Feleket.

               51.Ha valamelyik Fél kéri, a testület a létrehozásától számított 10 napon belül határoz arról, hogy az ügy sürgős kérdéseket érint-e.

               q. Költségek

               52.A testületi eljárásban való részvételből eredő kiadások esetében mindegyik Fél a saját kiadásait viseli.

               53.A 30. pont sérelme nélkül a Felek közösen és egyenlő mértékben megosztják a szervezési ügyekből eredő költségeket, beleértve a testület tagjainak és asszisztenseiknek a díjazását és kiadásait.

               r. Fordítás és tolmácsolás

               54.A megállapodás 47. cikkében említett konzultációk vagy a megállapodás 48. cikkében említett közvetítés folyamán, és legkésőbb az ezen eljárási szabályzat 14. pontjában említett ülésig a Felek arra törekednek, hogy megegyezzenek a testület előtti eljárás közös munkanyelvéről.

               55.Ha a Felek nem tudnak megállapodni egy közös munkanyelvben, akkor mindkét Fél az írásbeli beadványát az általa választott nyelven adja be. Az adott Fél a másik Fél által választott nyelvre történő fordítást biztosít beadványairól, kivéve, ha azokat a WTO valamelyik munkanyelvén írták meg. A bepanaszolt Fél gondoskodik a szóbeli előterjesztéseknek a Felek által választott nyelvekre történő tolmácsolásáról.

               56.A testület a Felek által választott nyelven vagy nyelveken bocsátja ki jelentéseit és határozatait. Amennyiben a Felek nem állapodnak meg közös munkanyelvről, a testület időközi jelentését és zárójelentését a WTO egyik munkanyelvén kell elkészíteni.

               57.Bármelyik Fél tehet észrevételeket az ezen eljárási szabályzattal összhangban készült dokumentumok fordításának pontosságával kapcsolatban.

               58.Az egyes Felek viselik az írásbeli beadványai fordításának költségeit. Az ítélet fordítási költségeit a Felek egyenlő arányban viselik.

               s. Egyéb eljárások

               59.Az ezen eljárási szabályzatban megállapított határidőket a megállapodás 54. cikkében (A döntés teljesítésének észszerű időtartama), 55. cikkében (A választottbírói testület döntésének való megfelelést célzó intézkedések felülvizsgálata), 56. cikkében (Ideiglenes jogorvoslatok a döntés teljesítésének elmulasztása esetén) és 57. cikkében (A megfelelő intézkedések elfogadását követő megfelelési intézkedések vizsgálata) előírt eljárások során a testület jelentésének vagy határozatának elfogadására előírt különleges határidőkkel összhangban kell kiigazítani.

               MELLÉKLET

               MAGATARTÁSI KÓDEX

               I.
                     Fogalommeghatározások

               1.E magatartási kódex alkalmazásában:

               (a)„igazgatási személyzet”: a testületi tag tekintetében azok a személyek, akik az asszisztenseken kívül a testületi tag irányítása és ellenőrzése alá tartoznak;

               (b)„asszisztens”: az a személy, aki valamely testületi tag megbízásának megfelelően kutatást folytat vagy segítséget nyújt az adott testületi tag részére;

               (c)„jelölt”: olyan személy, akinek neve a megállapodás 64. cikkében (Választottbírói lista) említett, testületi tagi listán szerepel, és akinek a megállapodás 50. cikke (A választottbírói testület létrehozása) szerinti testület tagjává történő kinevezését megfontolás tárgyává teszik;

               (d)„közvetítő”: olyan személy, akit a megállapodás 48. cikkével (Közvetítés) összhangban közvetítőnek választottak ki;

               (e)„testületi tag” vagy „választottbíró”: valamely testület tagja.

               II.
                     Vezérelvek

               2.A vitarendezési mechanizmus integritásának és pártatlanságának megőrzése érdekében minden jelölt és testületi tag:

               (a)ismeri ezt a magatartási kódexet;

               (b)független és pártatlan;

               (c)elkerül bármely közvetlen vagy közvetett összeférhetetlenséget;

               (d)elkerül bármely etikai kötelezettségszegést vagy annak látszatát és az elfogultság bármilyen látszatát;

               (e)követi a szigorú magatartási normákat; valamint

               (f)önérdek, külső nyomás, politikai megfontolások, társadalmi nyomás, egy Féllel szembeni lojalitás vagy a kritikától való félelem által nem befolyásolt.

               3.A testületi tag közvetlenül vagy közvetve sem vállal olyan kötelezettséget vagy fogad el olyan előnyt, amely megzavarhatja kötelezettségeinek megfelelő ellátását, vagy ennek látszatát keltheti.

               4.A testületi tag nem használhatja fel a testületben betöltött pozícióját semmilyen személyes vagy magánérdek előmozdítására. A testületi tag kerüli mindazokat a cselekményeket, amelyek azt a látszatot kelthetik, hogy mások olyan különleges helyzetben vannak, hogy befolyásolhatják őt.

               5.A testületi tag biztosítja, hogy korábbi vagy aktuális pénzügyi, üzleti, szakmai, személyes vagy társadalmi kapcsolatok vagy kötelezettségek ne befolyásolják magatartását vagy döntéseit.

               6.A testületi tag kerüli minden olyan kapcsolat vagy pénzügyi érdekeltség létesítését, amely hatással lehet pártatlanságára, vagy amely észszerű megfontolások alapján szabálytalanság vagy elfogultság látszatát keltheti.

               III.
                     Közzétételi kötelezettségek

               7.A megállapodás 50. cikke (A választottbírói testület létrehozása) szerinti testületi tagi kinevezésének elfogadása előtt a testületi tagi feladatokra felkért jelöltnek nyilvánosságra kell hoznia minden olyan érdekeltséget, kapcsolatot vagy ügyet, amely valószínűleg hatással lehet függetlenségére vagy pártatlanságára, vagy amely észszerű megfontolások alapján a szabálytalanság vagy elfogultság látszatát keltheti az eljárás során. E célból a jelöltnek minden észszerű erőfeszítést meg kell tennie ahhoz, hogy tudomást szerezzen minden ilyen érdekeltségről, kapcsolatról és ügyről, beleértve a pénzügyi érdekeltségeket, a szakmai érdekeket, illetve a foglalkoztatási vagy családi érdekeket.

               8.A (7) bekezdés szerinti közzétételi kötelezettség folyamatosan fennáll, és kötelezi a testületi tagot arra, hogy az eljárás bármelyik szakaszában felmerülő minden ilyen érdekeltséget, kapcsolatot vagy kérdést nyilvánosságra hozzon.

               9.A jelölt vagy a testületi tag a magatartási kódex tényleges vagy potenciális megsértésével kapcsolatos minden kérdésről tájékoztatja a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságot a Felek általi megfontolás céljából, amint ezek tudomására jutnak.

               IV.
                     A testületi tagok kötelezettségei

               10.Kinevezésének elfogadását követően a testületi tag rendelkezésre áll feladatainak elvégzése céljából, és feladatait az eljárás egésze folyamán alaposan és gyorsan, tisztességgel és gondossággal látja el.

               11.A testületi tag csak az eljárás folyamán felmerült, a döntéshozatalhoz szükséges kérdéseket vizsgálja, és e feladatot harmadik személyre nem ruházhatja át.

               12.A testületi tag megteszi a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy asszisztensei és igazgatási személyzete ismerjék és betartsák az e magatartási kódex II., III., IV., és VI. szakaszában foglalt, a testületi tagokra vonatkozó kötelezettségeket.

               V.
                     A korábbi testületi tagok kötelezettségei

               13.Minden korábbi testületi tag kerül minden olyan cselekményt, amely azt a látszatot keltheti, hogy kötelezettségeinek ellátása során elfogult volt, vagy a testület döntéséből előnye származott.

               14.Minden korábbi testületi tag eleget tesz e magatartási kódex VI. szakaszában foglalt kötelezettségeknek.

               VI.
                     Titoktartás

               15.A testületi tag semmilyen időpontban nem hoz nyilvánosságra semmilyen, az azon eljárásra vonatkozó vagy azon eljárás során szerzett nem nyilvános információt, amelyre vonatkozóan kinevezték. A testületi tag semmilyen esetben nem hoz nyilvánosságra vagy használ fel ilyen információt annak érdekében, hogy személyes előnyt szerezzen vagy előnyt biztosítson mások számára, vagy mások érdekeit hátrányosan befolyásolja.

               16.A testületi tag nem hozza nyilvánosságra a testület határozatát vagy annak részeit a határozatnak a megállapodás 3. fejezete (Vitarendezési eljárások) szerinti közzététele előtt.

               17.A testületi tag semmilyen időpontban nem hozza nyilvánosságra a testület tanácskozásain elhangzott információkat vagy bármely testületi tag véleményét, és nem tesz semmilyen nyilatkozatot azon eljárásról, amelyre kinevezték, illetve az eljárásban felmerülő vitás kérdésekről.

               VII.
                     Kiadások

               18.Minden testületi tag nyilvántartást vezet és záróelszámolást készít az eljárásra fordított időről és felmerült költségeiről, valamint az asszisztensei és igazgatási személyzete ráfordított idejéről és költségeiről.

               VIII.
                     Közvetítők

               19.Ez a magatartási kódex a közvetítőkre értelemszerűen alkalmazandó.

               ****

                     (1)

                        HL L 287., 2016.10.21., 3. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.2.17.
            COM(2021) 63 final
            2021/0033(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a higanyról szóló Minamata egyezmény részes felei konferenciájának negyedik ülésén az egyezmény hozzáadott higanyt tartalmazó termékekről, valamint higanyt vagy higanyvegyületeket alkalmazó gyártási eljárásokról szóló A. és B. mellékletét módosító határozatok elfogadása tekintetében az egyezmény 4. cikkének (8) bekezdésével és 5. cikkének (10) bekezdésével összhangban az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya a higanyról szóló Minamata egyezmény (a továbbiakban: megállapodás) részes felei konferenciájának negyedik ülésén az egyezmény A. és B. mellékletét módosító határozatok tervezett elfogadásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat. Ezek a mellékletek meghatározzák azoknak a hozzáadott higanyt tartalmazó termékek, valamint higanyt vagy higanyvegyületeket alkalmazó gyártási eljárások (a továbbiakban: higanyeljárások) jegyzékeit, amelyekre vagy kivezetési időpontok, vagy a higany alkalmazását szabályozó rendelkezések vonatkoznak
                  1
               .

               2.A javaslat háttere

               2.1.A higanyról szóló Minamata egyezmény (a továbbiakban: megállapodás)

               A megállapodás az emberi egészségnek és a környezetnek a higany és a higanyvegyületek emberi eredetű, levegőbe, vízbe és talajba történő kibocsátásával szembeni védelmét szabályozó legfontosabb nemzetközi jogi keret. A higany teljes életciklusát lefedi, annak elsődleges kitermelésétől a hulladékká vált higany ártalmatlanításáig.

               A megállapodás 2017. augusztus 16-án lépett hatályba.

               Az Európai Unió (a továbbiakban: Unió) a megállapodás részes fele
                  2
               , csakúgy, mint a legtöbb tagállam
                  3
               .

               A megállapodás 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az A. melléklet I. részében felsorolt, hozzáadott higanyt tartalmazó termékek (pl. egyes kompakt fénycsövek) többé nem gyárthatók, importálhatók és exportálhatók az említett mellékletben meghatározott kivezetési időpontok után.

               A 4. cikk (3) bekezdésével összhangban a részes felek intézkedéseket hoznak a higany alkalmazásának szabályozására az A. melléklet II. részében felsorolt, hozzáadott higanyt tartalmazó termékek tekintetében.

               Az 5. cikk (2) bekezdésével összhangban a B. melléklet I. részében felsorolt higanyt alkalmazó eljárások (pl. klóralkáligyártás) során be kell szüntetni a higany vagy a higanyvegyületek használatát az említett mellékletben meghatározott kivezetési időpontokig.

               Az 5. cikk (3) bekezdése értelmében a részes felek intézkedéseket hoznak a higany B. melléklet II. részében felsorolt eljárások során történő alkalmazásának szabályozására, beleértve a higanymentes eljárásokra való átállást is, amennyiben az gazdaságilag és műszakilag megvalósítható.

               A 4. cikk (4), (7), (8) bekezdése és az 5. cikk (5), (9), (10) bekezdése alapján az A. és a B. mellékletet 2022. augusztus 16-ig felül kell vizsgálni, figyelembe véve a részes felek módosító javaslatait
                  4
                és a hozzáadott higanyt tartalmazó termékekről, valamint a rendelkezésre álló, műszakilag és gazdaságilag életképes higanymentes alternatívákról továbbított információkat, és ezzel párhuzamosan mérlegelve a környezetet és az emberi egészséget érintő kockázatokat és előnyöket.

               A 26. és a 27. cikk megállapítja többek között a megállapodás mellékleteinek módosítására irányuló javaslatok részes felek általi benyújtására, valamint a módosított mellékletek elfogadására és hatálybalépésére vonatkozó alapvető szabályokat. A mellékletek módosítására irányuló javaslatokat a megállapodás titkárságának el kell juttatnia a részes felekhez legalább hat hónappal a megállapodás részes feleinek konferenciája előtt, amelyen azokat elfogadásra javasolják, vagyis jelen esetben legkésőbb 2021. május 1-jén. A javasolt módosított mellékletek elfogadására a 26. cikk (3) bekezdésében és a részes felek konferenciájának első ülésén (2017. szeptember 24–29.) elfogadott, az eljárási szabályokról szóló MC-1/1. határozatban
                  5
                foglalt szavazási szabályokkal összhangban kerül sor.

               Adott melléklet módosítása valamennyi részes fél tekintetében egy évvel azt követően lép hatályba, hogy a megállapodás letéteményese tájékoztat annak elfogadásáról, kivéve azokat a részes feleket, amelyek a 30. cikk (5) bekezdésével összhangban nyilatkozatot tettek. Mivel az Unió nem tett ilyen nyilatkozatot, rá nézve a módosított vagy új mellékletek hatálybalépésére vonatkozó általános szabály alkalmazandó.

               2.2.A részes felek konferenciája

               A részes felek konferenciája a megállapodás által ráruházott feladatokat látja el. E célból mérlegeli és végrehajtja többek között a megállapodás célkitűzéseinek eléréséhez szükséges intézkedéseket, beleértve a vonatkozó iránymutatások elfogadását is.

               A megállapodás 28. cikke és a fent említett MC-1/1. határozat értelmében minden részes fél egy szavazattal rendelkezik. Ugyanakkor az Unió regionális gazdasági integrációs szervezetként a hatáskörébe tartozó kérdéseket illetően a megállapodásban részes tagállamai számával megegyező számú szavazattal gyakorolja szavazati jogát. Az Unió nem gyakorolhatja szavazati jogát, ha valamelyik tagállama saját maga él szavazati jogával, és fordítva.

               2.3.A részes felek konferenciájának tervezett jogi aktusai

               A részes felek konferenciája harmadik ülésén (2019. november 25–29.) elfogadta az MC-3/1. határozatot
                  6
                egy ad hoc technikai szakértői csoport létrehozásáról, amelynek megbeszéléseket kell folytatnia a hozzáadott higanyt tartalmazó termékekről és a higanyt alkalmazó eljárásokról a negyedik ülést megelőző ülésszakközi időszakban. E csoport megbízatása kifejezetten kiterjedt a részes felek által a megállapodás 4. cikkének (4) és (7) bekezdésével, valamint 5. cikkének (4) és (9) bekezdésével összhangban benyújtott, az ilyen termékek és eljárások higanymentes alternatíváinak rendelkezésre állására, műszaki és gazdasági megvalósíthatóságára, környezeti és egészségügyi kockázataira és előnyeire vonatkozó információk javítására és rendszerezésére.

               A szakértői munka eredményeinek fényében a részes felek konferenciája a negyedik ülésén várhatóan elfogad egy vagy több határozatot erről a kérdésről (a továbbiakban: tervezett jogi aktusok).

               A tervezett jogi aktusok módosítani fogják a megállapodás A. mellékletét, kiegészítve azt további olyan, hozzáadott higanyt tartalmazó termékekkel, amelyek esetében rendelkezésre állnak az emberi egészség és a környezet szempontjából előnyös, gazdaságilag és műszakilag megvalósítható higanymentes alternatívák, és amelyek meghatározott kivezetési időpontoktól gyártási, behozatali és kiviteli tilalom vagy a higany használatát szabályozó intézkedések hatálya alá fognak tartozni.

               A tervezett jogi aktusok módosítani fogják a megállapodás B. mellékletét is oly módon, hogy annak I. részét olyan higanyt alkalmazó eljárásokkal egészítik ki, amelyek esetében rendelkezésre állnak az emberi egészség és a környezet szempontjából előnyös, gazdaságilag és műszakilag megvalósítható higanymentes alternatívák, és amelyek során ennélfogva fokozatosan meg kell szüntetni a higany alkalmazását egy meghatározott kivezetési időpontig.

               A tervezett jogi aktusok módosítani fogják a megállapodás B. mellékletének II. részét a higanynak a vinilklorid monomer, a nátrium- és a kálium-metilát vagy -etilát (alkoholátok), valamint a poliuretán előállítása során történő alkalmazását szabályozó rendelkezések szigorításával és/vagy további higanyt alkalmazó eljárások és a hozzájuk kapcsolódó követelmények beillesztésével.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az Unió célja a higany alkalmazásának fokozatos kivezetése uniós és globális szinten egyaránt, a lehető leggyorsabban és a lehető legteljesebb mértékben, amennyiben léteznek életképes alternatívák
                  7
               . E célkitűzés eléréséhez mindenekelőtt a hozzáadott higanyt tartalmazó termékek fokozatos kivezetésére és a higanyt alkalmazó eljárások higanymentes eljárásokká való átalakítására van szükség, amennyiben ez megoldható, műszakilag megvalósítható és az emberi egészség és a környezet szempontjából előnyös.

               Az e célkitűzés felé tett globális szintű előrelépés hozzájárulna az európai zöld megállapodásban meghatározott, a toxikus anyagoktól mentes környezetre irányuló szennyezőanyag-mentességi célkitűzéshez
                  8
               . Emellett hozzájárulna a vegyi anyagokra vonatkozó 2020. évi uniós fenntarthatósági stratégia
                  9
                végrehajtásához is, amelyben az Európai Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy nemzetközi szinten továbbra is vezető szerepet tölt be a vegyi anyagok felelős kezelése terén, többek között az uniós normák világszintű végrehajtásának előmozdítása révén.

               A megállapodás A. mellékletének felülvizsgálata, amely melléklet tartalmazza a gyártási, behozatali és kiviteli tilalom vagy a higany alkalmazására vonatkozó követelmények hatálya alá tartozó, hozzáadott higanyt tartalmazó termékek jegyzékét.

               Az Unió által képviselendő álláspont a következőkön alapul:

               A higanyról szóló (EU) 2017/852 rendelet (a higanyról szóló rendelet)
                  10
                II. melléklete – amely átültette a megállapodás A. mellékletét (I. rész) – szélesebb alkalmazási körrel rendelkezik, mint a megállapodás, mivel több, hozzáadott higanyt tartalmazó termékre (pl. a gombelemekre is) vonatkozik.

               Az uniós beadvány (2020. március), amely az MC-3/1. határozattal
                  11
                összhangban továbbításra került, számos további, higanyt tartalmazó terméket határoz meg, amelyek esetében rendelkezésre állnak megvalósítható és előnyös higanymentes alternatívák, köztük olyan termékeket is, amelyeket már tilos forgalomba hozni a belső piacon és importálni
                  12
               /
                  13
               , pl. a 2011/65/EU irányelv
                  14
                és az 1907/2006/EK rendelet (REACH)
                  15
                értelmében, viszont amelyekre még nem vonatkozik gyártási és kiviteli tilalom.

               Ennélfogva az A. melléklet globális szintű felülvizsgálata számos lehetőséget kínál az egyenlő versenyfeltételek javítására szerte a világon, valamint a higany alkalmazása és az abból adódó szennyezés további csökkentésére:

               1.A meglévő, fejlettebb uniós jogszabályok és a megállapodás közötti különbség csökkentése azáltal, hogy a megállapodás A. mellékletének I. része kiegészül a higanyról szóló uniós rendelet II. mellékletében már felsorolt termékekkel.

               2.A megállapodás A. melléklete I. részének olyan termékekkel történő kiegészítése, amelyek a higanyról szóló uniós rendelet alapján még nem tartoznak gyártási és kiviteli tilalom hatálya alá, de ennek ellenére már nem hozhatók forgalomba az uniós piacon, vagy pedig olyan folyamatban lévő jogalkotási fejlemények tárgyát képezik, amelyek célja hasonló uniós szintű tilalom bevezetése. Amennyiben a felek úgy döntenek, hogy a megállapodás A. mellékletének II. részét egészítik ki egy vagy több termékkel, vagyis a termékek kivezetésére vonatkozó időpontok meghatározása nélkül, az Unió ebben a szakpolitikai alternatívában is lehetőséget lát a megállapodás és az uniós jog közötti különbségek csökkentésére, feltéve, hogy sor kerül a higany alkalmazását szabályozó egyértelmű intézkedések megállapítására az ilyen termékek vonatkozásában.

               Amennyiben a részes felek konferenciájának negyedik ülésén megállapodás születik ilyen kiegészítésekről, és azokat az Unió is támogatja, a Bizottság a higanyról szóló rendelet 20. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el, hogy a rendelet II. mellékletét hozzáigazítsa a megállapodás módosított A. mellékletéhez.

               Ezért az Unió által a részes felek konferenciájának negyedik ülésén képviselendő álláspont az, hogy támogatni kell azon jogi aktusok elfogadását, amelyek célja a megállapodás A. melléklete alkalmazási körének kiterjesztése olyan, hozzáadott higanyt tartalmazó termékekre, amelyek gyártása és kereskedelme már tilos a higanyról szóló uniós rendelet II. melléklete értelmében, vagy amelyek forgalomba hozatala már tilos az uniós piacon, vagy amelyek olyan, folyamatban lévő jogalkotási fejlemények tárgyát képezik, amelyek célja hasonló uniós szintű tilalom bevezetése, és amelyek gazdaságilag és műszakilag megvalósítható, valamint a környezetre és az emberi egészségre nézve előnyös higanymentes alternatívákkal helyettesíthetők.

               A megállapodás B. mellékletének felülvizsgálata, amely melléklet tartalmazza azoknak a higanyt alkalmazó eljárásoknak a jegyzékét, amelyekre kivezetési időpontok vonatkoznak, illetve amelyek a higany alkalmazását szabályozó követelmények hatálya alá tartoznak.

               Az Unió által képviselendő álláspont a következőkön alapul:

               Az uniós jog, különösen a higanyról szóló rendelet 7. cikkének (1) és (3) bekezdése, valamint III. melléklete, amely szigorúbban ültette át a megállapodás 5. cikkének (2) és (3) bekezdését, valamint B. mellékletét.

               Először is, míg a megállapodás B. melléklete öt konkrét higanyt alkalmazó eljárásra vonatkozik (a klóralkáli, az acetaldehid, a vinilklorid, az alkoholátok és a poliuretán előállítása), addig a higanyról szóló rendelet III. melléklete olyan omnibusz-rendelkezést tartalmaz, amely meghatározott kivezetési időpontoktól kezdve valamennyi gyártási eljárásban megtiltja az Unióban a higany vagy a higanyvegyületek alkalmazását, azaz mind a katalizátorként (2018. január 1-től), mind az elektródként (2022. január 1-től) történő alkalmazást. Az uniós jog szerinti tilalom alkalmazandósága határozatlan idejű.

               Másodszor, bár a higanyról szóló rendelet III. melléklete számos eltérő kivezetési időpontot határoz meg a vinilklorid, az alkoholátok és a poliuretán előállítása tekintetében, ezek a rendelkezések szigorúbbak a megállapodás B. mellékletében foglaltaknál: a higanyról szóló rendelet valójában már 2017. december 11-e óta tiltja a higany elektródként történő alkalmazását klóralkáli gyártása során, míg a megállapodásban meghatározott kivezetési időpont 2025. Továbbá, míg a higanyról szóló rendelet tiltja a higany katalizátorként történő alkalmazását poliuretán előállítása során 2018. január 1-jétől és vinilklorid előállítása során 2022. január 1-jétől, valamint elektródként történő alkalmazását alkoholátok előállítása során 2028. január 1-jétől, a megállapodás csak korlátozza a higany használatát, és előírja, hogy a feleknek vagy „arra kell törekedniük”, hogy kivezessék az ilyen használatot 2027. augusztus 16-ig (poliuretán), vagy pedig ki kell vezetniük az ilyen használatot öt évvel azt követően, hogy a részes felek konferenciája megállapította, hogy műszakilag és gazdaságilag megvalósíthatóvá váltak higanymentes alternatívák (a vinilklorid és az alkoholátok esetében). A higanyról szóló rendelet előírja, hogy az alkoholátok előállítására elektródként higanyt alkalmazó már meglévő kapacitások nem növelhetők a kivezetési időpont (2028. január 1.) előtt, a megállapodás viszont nem rendelkezik sem felfüggesztési kötelezettségről a három higanyt alkalmazó eljárás (a vinilklorid, a poliuretán és az alkoholátok előállítása) kapcsán, sem pedig kötelező érvényű kivezetési időpontról.

               A megállapodás A. mellékletének felülvizsgálatához hasonlóan a B. melléklet felülvizsgálata is számos lehetőséget kínál az egyenlő versenyfeltételek világszerte történő javítására és a higany ipari felhasználásának csökkentésére:

               1.A meglévő, fejlettebb uniós jogszabályok és a megállapodás közötti különbség csökkentése azáltal, hogy a megállapodás B. melléklete kiegészül a vinilklorid, az alkoholátok és a poliuretán higany alkalmazásával történő előállítására vonatkozó kivezetési időpontokkal az uniós vívmányokkal összhangban, valamint a rendelkezésre álló, műszakilag és gazdaságilag megvalósítható higanymentes alternatív eljárások mérlegelésével, amint az az MC-3/1. határozat szerinti 2020. márciusi uniós beadványban szerepel.

               2.Az összes meglévő higanyt alkalmazó eljárásra kiterjedő omnibusz-rendelkezés és kivezetési időpontok beillesztése a megállapodás B. mellékletébe.

               3.Olyan rendelkezés beillesztése a megállapodás B. mellékletébe, amely megtiltja a higanyt alkalmazó eljárások gyártási kapacitásának növelését a részes felek által meghatározandó kivezetési időpontokig.

               Ezért az Unió által a részes felek konferenciájának negyedik ülésén képviselendő álláspont az, hogy támogatni kell azon jogi aktusok elfogadását, amelyek célja kivezetési időpont meghatározása valamennyi higanyt alkalmazó eljárás tekintetében, valamint a higany alkalmazását szabályozó rendelkezések szigorítása, különösen azzal a kötelezettséggel kiegészítve, hogy a kivezetési időpontig nem növelhető a gyártási kapacitás.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által […] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  16
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A részes felek konferenciája egy megállapodás, nevezetesen a higanyról szóló Minamata egyezmény által létrehozott szerv.

               A részes felek konferenciája által elfogadandó jogi aktusok joghatással bíró jogi aktusnak minősülnek, mivel a megállapodás részes feleinek intézkedéseket kell hozniuk azok végrehajtásának és betartásának biztosítása érdekében.

               A tervezett jogi aktusok nem egészítik ki és nem módosítják a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen anyagi jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktusok elsődleges célkitűzése és tartalma a környezet és az emberi egészség védelmét szolgálja.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével.

               2021/0033 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a higanyról szóló Minamata egyezmény részes felei konferenciájának negyedik ülésén az egyezmény hozzáadott higanyt tartalmazó termékekről, valamint higanyt vagy higanyvegyületeket alkalmazó gyártási eljárásokról szóló A. és B. mellékletét módosító határozatok elfogadása tekintetében az egyezmény 4. cikkének (8) bekezdésével és 5. cikkének (10) bekezdésével összhangban az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A higanyról szóló Minamata egyezményt
                  17
                (a továbbiakban: megállapodás) az Unió az (EU) 2017/939 tanácsi határozattal
                  18
                kötötte meg, és az 2017. augusztus 16-án hatályba lépett.

               (2)A megállapodás részes feleinek konferenciája által az első ülésén elfogadott, eljárási szabályokról szóló MC-1/1. határozat értelmében a felek mindent megtesznek annak érdekében, hogy konszenzussal megállapodásra jussanak valamennyi érdemi kérdésben.

               (3)A megállapodás részes feleinek konferenciája 2021. november 1–5-én tartandó negyedik ülésén várhatóan egy vagy több határozatot fogad el (a továbbiakban: javasolt határozatok), amelyek módosítják a megállapodás A. mellékletét, amely azoknak a hozzáadott higanyt tartalmazó termékeknek a jegyzékét tartalmazza, amelyek vagy meghatározott időpontban érvénybe lépő gyártási, behozatali és kiviteli tilalom, vagy a higany alkalmazását szabályozó intézkedések hatálya alá tartoznak, és/vagy a megállapodás B. mellékletét, amely azoknak a higanyt vagy higanyvegyületeket alkalmazó gyártási eljárásoknak (a továbbiakban: higanyt alkalmazó eljárások) a jegyzékét tartalmazza, amelyek vonatkozásában fennáll a higanyfelhasználás meghatározott időpontban történő beszüntetésének a kötelezettsége, illetve amelyek a higanyra vonatkozó követelmények hatálya alá tartoznak.

               (4)A javasolt határozatok kiterjesztenék a megállapodás A. mellékletének alkalmazási körét további, hozzáadott higanyt tartalmazó termékekre a kapcsolódó kivezetési időpontok vagy a higany alkalmazását szabályozó intézkedések meghatározásával.

               (5) A megállapodás A. mellékletét az uniós jogba átültető (EU) 2017/852 rendelet
                  19
                II. melléklete már kiterjed több, hozzáadott higanyt tartalmazó termékre, más hozzáadott higanyt tartalmazó termékek pedig az uniós jogszabályok értelmében a belső piacon történő forgalomba hozatalra vonatkozó tilalom hatálya alatt állnak, vagy pedig az ilyen tilalomra irányuló, folyamatban lévő uniós szintű jogalkotási fejlemények tárgyát képezik.

               (6)A javasolt határozatok kiterjesztenék a megállapodás B. mellékletének alkalmazási körét azáltal, hogy kivezetési időpontokat határoznak meg a megállapodás hatálya alá tartozó higanyt alkalmazó eljárásokra vonatkozóan, és/vagy további ilyen eljárásokkal egészítik azt ki a kivezetési időpontok meghatározásával és/vagy az érintett eljárások tekintetében a higany alkalmazását szabályozó követelmények szigorításával.

               (7) Az (EU) 2017/852 rendelet III. melléklete, amely a megállapodás B. mellékletét ülteti át az uniós jogba, több higanyeljárásra vonatkozik, és valamennyi érintett eljárás tekintetében meghatároz kivezetési időpontokat.

               (8)Tekintettel arra, hogy elfogadásuk esetén a javasolt határozatok joghatással fognak bírni, mivel az egyezmény részes feleinek intézkedéseket kell hozniuk azok nemzeti és/vagy regionális szintű végrehajtása érdekében, helyénvaló meghatározni az Unió által az egyezmény részes feleinek konferenciáján képviselendő álláspontot.

               (9)Az Unió jelentős mértékben hozzájárult a megállapodás hozzáadott higanyt tartalmazó termékekre és higanyt alkalmazó eljárásokra vonatkozó rendelkezéseinek kidolgozásához, valamint a megállapodás részes felei konferenciájának harmadik ülésén elfogadott MC-3/1. határozattal
                  20
                elindított ülésszakközi szakértői munkához, amely a javasolt határozatokhoz vezetett;

               (10)Az Uniónak támogatnia kell, hogy a megállapodás részes feleinek konferenciája olyan határozatokat fogadjon el, amelyek lehetővé teszik az uniós jog és a megállapodás közötti különbségek csökkentését, és amelyek célja kiterjeszteni a megállapodás alkalmazási körét azokra a hozzáadott higanyt tartalmazó termékekre, amelyek forgalomba hozatala már tilos az uniós piacon, vagy amelyek olyan, folyamatban lévő jogalkotási fejlemények tárgyát képezik, amelyek célja hasonló uniós szintű tilalom bevezetése a higany és a higanyvegyületek alkalmazásának lehetőség szerinti kivezetésére irányuló uniós célkitűzéssel összhangban;

               (11)Az Uniónak támogatnia kell továbbá, hogy a megállapodás részes feleinek konferenciája olyan határozatokat fogadjon el, amelyek lehetővé teszik az uniós jog és a megállapodás közötti különbségek csökkentését annak biztosítása révén, hogy az (EU) 2017/852 rendelet által már szabályozott higanyt alkalmazó eljárások tekintetében meghatározott időpontokban érvénybe lépő kivezetési kötelezettséget vagy a higany használatát szabályozó szigorúbb követelményeket állapítanak meg,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A megállapodás részes felei konferenciájának negyedik ülésén az Unió által képviselendő álláspont az, hogy támogatni kell i. a megállapodás A. és B. mellékletének módosításáról szóló olyan határozatok elfogadását, amelyek csökkentenék az uniós jog és a megállapodás közötti különbségeket, valamint ii. az A. mellékletet módosító olyan határozatok elfogadását, amelyek az uniós piacon már betiltott vagy hamarosan betiltásra kerülő hozzáadott higanyt tartalmazó termékek globális gyártási és kereskedelmi tilalmáról rendelkeznek, valamint amelyek a higanyt alkalmazó eljárásokra vonatkozó kivezetési időpontokról vagy szigorúbb követelményekről rendelkeznek.

               2. cikk

               A megállapodás részes felei konferenciájának negyedik ülésén kibontakozó fejlemények fényében az 1. cikkben említett álláspontot az Unió képviselői – a tagállamokkal egyeztetve – helyszíni koordinációs értekezletek keretében a Tanács további határozata nélkül pontosíthatják.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                        a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        E dokumentum alkalmazásában a „higany alkalmazásának szabályozása” kifejezés általánosságban olyan követelményeket jelent, mint a higanyról szóló Minamata egyezmény A. és B. mellékletének II. részében meghatározottak.

                     (2)

                        A Tanács (EU) 2017/939 határozata (2017. május 11.) a higanyról szóló Minamata Egyezménynek az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 142., 2017.6.2., 4. o.).

                     (3)

                        2020. november 16-án huszonnégy tagállam megerősítette a higanyról szóló Minamata egyezményt: Ausztria, Belgium, Bulgária, Ciprus, a Cseh Köztársaság, Dánia, Észtország, Finnország, Franciaország, Görögország, Hollandia, Horvátország, Írország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Málta, Németország, Portugália, Románia, Svédország, Szlovákia és Szlovénia.

                     (4)

                        E dokumentum alkalmazásában a „részes felek” a higanyról szóló egyezmény részes felei.

                     (5)

                        MC-1/1. határozat, Eljárási szabályok, UNEP/MC/COP1/Dec. 1., elérhető:
                  http://www.mercuryconvention.org/Meetings/COP1/Decisions/tabid/8648/language/en-US/Default.aspx

                     (6)

                        MC-3/1. határozat, Az A. és a B. melléklet felülvizsgálata, UNEP/MC/COP3/Dec. 1., elérhető:
                  http://www.mercuryconvention.org/Meetings/COP3/Decisions/tabid/8654/language/en-US/Default.aspx

                     (7)

                        Lásd:
                     A Tanács következtetései „A higanyra vonatkozó közösségi stratégia felülvizsgálatáról” c. közleményhez, 2011. március 14.

                     (8)

                        A Bizottság közleménye, 2019.12.11., Az európai zöld megállapodás, COM(2019) 640 final.

                     (9)

                        A Bizottság közleménye, 2020.10.14., A vegyi anyagokra vonatkozó fenntarthatósági stratégia a toxikus anyagoktól mentes környezetért, COM(2020) 667 final.

                     (10)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/852 rendelete (2017. május 17.) a higanyról és az 1102/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 137., 2017.5.24., 1. o.).

                     (11)

                        Uniós beadvány a hozzáadott higanyt tartalmazó termékekről, valamint a higanyt vagy higanyvegyületeket alkalmazó gyártási eljárásokról (2020. március), elérhető a következő internetcímen:
                     http://www.mercuryconvention.org/Portals/11/documents/meetings/COP4/submissions/EU_AnnexAB.pdf

                     (12)

                        A „belső piacon történő forgalomba hozatal” fogalma magában foglalja a hozzáadott higanyt tartalmazó termékek forgalomba hozatalát szabályozó uniós jogszabályok szerinti „behozatalt”.

                     (13)

                        A vonatkozó uniós jogszabályok teljes listájáért lásd: Bizottsági szolgálati munkadokumentum, hatásvizsgálat, A higanyról és az 1102/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot kísérő, „A higanyról szóló Minamata egyezmény EU általi megerősítése és végrehajtása” című dokumentum (SWD/2016/017 final, 2016.2.2.).

                     (14)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2011/65/EU irányelve (2011. június 8.) egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról (HL L 174., 2011.7.1., 88. o.).

                     (15)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).

                     (16)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (17)

                        A higanyról szóló Minamata egyezmény hiteles változata a következő címen érhető el:
                  https://treaties.un.org/doc/Treaties/2013/10/20131010%2011-16%20AM/CTC-XXVII-17.pdf

                     (18)

                        A Tanács (EU) 2017/939 határozata (2017. május 11.) a higanyról szóló Minamata Egyezménynek az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 142., 2017.6.2., 4. o.).

                     (19)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/852 rendelete (2017. május 17.) a higanyról és az 1102/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 137., 2017.5.24., 1. o.).

                     (20)

                        MC-3/1. határozat, Az A. és a B. melléklet felülvizsgálata, UNEP/MC/COP3/Dec. 1., elérhető:
                  http://www.mercuryconvention.org/Meetings/COP3/Decisions/tabid/8654/language/en-US/Default.aspx
                  £


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.2.22.
            COM(2021) 74 final
            2021/0040(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetben a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény 6. függelékének II. részében foglaltaktól való eltérések bejelentésével kapcsolatban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetben (ICAO) a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény 6. függelékét (Légijármű-üzemeltetés, II. rész – Általános célú nemzetközi légi közlekedés – Repülőgépek) érintő, az ICAO Tanács által annak 219. ülésszakán elfogadott és az AN 11/6.3.21-20/31 jelzetű ICAO-körlevélben kiadott 37. módosításból eredő, az engedélyek, az elfogadás és a jóváhagyások fogalmának kapcsán az ICAO részére bejelentendő eltérésekkel kapcsolatban képviselendő álláspont.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.A nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény

               A nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény (a továbbiakban: Chicagói Egyezmény) célja a nemzetközi légi közlekedés szabályozása. A Chicagói Egyezmény 1947. április 4-én hatályba lépett, és létrehozta a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetet.

               A Chicagói Egyezménynek valamennyi uniós tagállam részes fele.

               2.2.A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet

               A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) az ENSZ egyik szakosított intézménye. Az ICAO célja, hogy fejlessze a nemzetközi légi navigáció elveit és műszaki színvonalát, valamint elősegítse a nemzetközi légi közlekedés tervezését és fejlesztését.

               Az ICAO Tanács az ICAO állandó szerve, amely az ICAO Közgyűlése által hároméves időszakra választott 36 szerződő államból áll. A 2019–2022-es időszakban hét uniós tagállam képviselteti magát az ICAO Tanácsban.

               Az ICAO Tanácsnak a Chicagói Egyezmény 54. cikkében felsorolt kötelező feladatai közé tartozik a Chicagói Egyezmény függelékeit képező nemzetközi szabványok és ajánlott gyakorlatok (SARP-ok) elfogadása.

               Az ilyen intézkedések elfogadását követően az ICAO-államoknak még az intézkedések hatálybalépése és jogilag kötelező erejűvé válása előtt be kell jelenteniük egyet nem értésüket, az esetleges eltéréseket, illetve azt, hogy megfelelnek az intézkedésnek.

               A Chicagói Egyezmény 38. cikke értelmében bármely állam, amely nem tartja lehetségesnek, hogy valamely nemzetközi szabványt vagy eljárást minden tekintetben betartson, saját szabályát vagy eljárását valamely nemzetközi szabvánnyal vagy eljárással ennek módosítása után teljesen összhangba hozza, illetőleg amely szükségesnek tartja olyan szabály és gyakorlat elfogadását, amely valamely kérdésben eltér a nemzetközi szabványban foglalt szabálytól vagy gyakorlattól, haladéktalanul értesíti a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetet a saját gyakorlata és a nemzetközi szabványban meghatározott gyakorlat közötti eltérésekről.

               2.3.A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet Tanácsának 219. ülésszakán elfogadott jogi aktusok és azok kapcsolata a meglévő uniós szabályokkal

               219. ülésszakán az ICAO Tanács több módosítást is elfogadott a Chicagói Egyezmény számos függelékére vonatkozóan, köztük a 6. függelék II. részének 37. módosítását. Az ICAO szerződő államait az AN 11/6.3.21-20/31 jelzetű ICAO-körlevél tájékoztatja e módosítás elfogadásáról, emlékeztetve az államokat a Chicagói Egyezmény 38. cikke szerinti kötelezettségükre, mely szerint minden esetleg felmerülő eltérést be kell jelenteniük az ICAO-nak.

               Egy tanácsi határozatra irányuló javaslat
                  1
                részben már foglalkozott az Európai Unió által az ICAO-ban – többek között – a Chicagói Egyezmény 6. függelékének II. részét érintő 37. módosításból eredő eltérések bejelentése tekintetében képviselendő állásponttal. A SARP-ok és az uniós vívmányok közötti esetleges eltéréseknek az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége által végzett alaposabb vizsgálata nyomán felmerült az igény egy, a 37. módosítás miatti további eltérés bejelentése iránt az engedélyek, az elfogadás és a jóváhagyások fogalmának harmonizációja terén.

               2.3.1.A 6. függeléket érintő 37. módosítás – Légijármű-üzemeltetés, II. rész – Általános célú nemzetközi légi közlekedés – Repülőgépek

               2.3.1.1.
                     Az engedélyek, az elfogadás és a jóváhagyások fogalmának harmonizációja

               Az engedély, az elfogadás és a jóváhagyás fogalmak használata nem következetes a 6. függelék rendelkezéseiben. A függelék jelenlegi szövegéből gyakran nem derül ki egyértelműen, hogy milyen szintű engedélyre van szükség.

               A következetesség és az egyértelműség érdekében minden egyedi jóváhagyást előíró rendelkezés esetében egységesítették a szóhasználatot. A 6. függelék egyes részeihez csatolt mellékletekben található útmutató is módosításra került annak tisztázása érdekében, hogy mely tételek tartoznak a többi engedélyezési szinttől eltérő, egyedi jóváhagyás hatálya alá. Ez a módosítás tartalmazza az „egyedi jóváhagyások” fogalmának meghatározását és az „üzembentartási előírások” meghatározásának ezen új fogalommeghatározásra való hivatkozás céljából történő módosítását is.

               A 965/2012/EU rendeletben
                  2
                nem szerepel sem az „üzembentartási előírások”, sem az „egyedi jóváhagyások” fogalmának meghatározása. E kifejezések mégis ugyanabban az értelemben használatosak a szövegben.

               A 37. módosítás bevezette az elektronikus pilótatáskák (EFB) egyedi jóváhagyásának követelményét, amennyiben azokat általános célú légi közlekedésben használják. Ez eltérést jelent az uniós jogszabályoktól, mivel a 965/2012/EU rendelet nem ír elő egyedi jóváhagyási kötelezettséget a hajtóművel rendelkező komplex légi járművek nem kereskedelmi célú üzemben tartói és a hajtóművel rendelkező komplex légi járműnek nem minősülő légi járművek nem kereskedelmi célú üzemben tartói számára a B típusú EFB-alkalmazások használatához. A 2.4.17. számú SARP-ok megfelelő változtatásait az EASA-nak az RMT.0392 jelű, „A légi üzemeltetési szabályok rendszeres frissítése” című szabályalkotási feladata keretében fogják értékelni.

               A többi bevezetett változtatás nem módosítja a szóban forgó szabványok végrehajtásának szintjét, mivel azokra már eddig is kiterjedtek az uniós szabályok.

               A tagállamok az EFB-re vonatkozó egyedi jóváhagyás tekintetében a SARP 2.4.17-től való eltérést jelentenek be.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               3.1.Bejelentendő eltérések

               2020. március 2. és 20. között megrendezett 219. ülésszakán az ICAO Tanács több módosítást fogadott el a Chicagói Egyezmény különböző függelékeire vonatkozóan a biztonság, a környezetvédelem és a légi navigáció témájában. Az elfogadott módosítások között szerepelt a 6. függelék II. részének 37. módosítása.

               A 6. függelék II. részének 37. módosítása olyan területekre vonatkozik, amelyek az uniós jog hatálya alá, tehát az Unió kizárólagos külső hatáskörébe tartoznak. A tanácsi határozatra irányuló javaslat melléklete részletesen ismerteti az ICAO-nak bejelentendő eltérést.

               Ezzel összefüggésben, tekintettel a vonatkozó uniós jogszabályokra, az Unió által képviselendő álláspont az, hogy a Chicagói Egyezmény 38. cikkének megfelelően be kell jelenteni a tanácsi határozatra irányuló javaslatban foglaltak szerinti eltéréseket.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése attól függetlenül alkalmazandó, hogy az Unió tagja-e a szervnek vagy részes fele-e a megállapodásnak
                  3
               .

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a szóban forgó szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  4
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Az ICAO Tanácsot megállapodás, nevezetesen a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény (Chicagói Egyezmény) hozta létre.

               Az ICAO Tanács a Chicagói Egyezmény 54. cikkének megfelelően nemzetközi szabványokat és ajánlott gyakorlatokat fogad el, amelyek a Chicagói Egyezmény függelékeit képezik. Ezek joghatással bíró jogi aktusok. E jogi aktusok bizonyos joghatásai az eltérésekről szóló bejelentések benyújtásától és a bejelentések feltételeitől függhetnek. Ezért az ilyen bejelentésekkel kapcsolatos uniós álláspont elfogadása az EUMSZ 218. cikke (9) bekezdésének hatálya alá tartozik.

               Az ICAO AN 11/6.3.21-20/31 jelzetű körlevelére válaszul bejelentendő eltérések kihatnak a Chicagói Egyezmény alapján meghatározott szabványok által kifejtett joghatásokra.

               Ezek a joghatások az uniós szabályok, nevezetesen az (EU) 2018/1139 rendelet
                  5
                és a 965/2012/EU rendelet
                  6
                által lefedett területre vonatkoznak. Ez azt jelenti, hogy az Unió az EUMSZ 3. cikke (2) bekezdésének megfelelően kizárólagos külső hatáskörrel rendelkezik ebben a kérdésben.

               Az elfogadott jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon elfogadott jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben az elfogadott jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Az elfogadott jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a közös közlekedéspolitikával kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 100. cikkének (2) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt tanácsi határozat jogalapja az EUMSZ 100. cikkének (2) bekezdése, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2021/0040 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetben a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény 6. függelékének II. részében foglaltaktól való eltérések bejelentésével kapcsolatban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény (a továbbiakban: Chicagói Egyezmény), amely a nemzetközi légi közlekedést szabályozza, 1947. április 4-én hatályba lépett. Az egyezmény létrehozta a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetet (ICAO).

               (2)A tagállamok a Chicagói Egyezmény szerződő államai és az ICAO tagjai, az Unió pedig megfigyelői státusszal rendelkezik bizonyos ICAO-szervekben. Az ICAO Tanácsban hét tagállam képviselteti magát.

               (3)Az ICAO Tanács a Chicagói Egyezmény 54. cikke értelmében nemzetközi szabványokat és ajánlott gyakorlatokat (a továbbiakban: SARP-ok) fogadhat el, és kijelölheti azokat a Chicagói Egyezmény függelékeiként.

               (4)A Chicagói Egyezmény 38. cikke értelmében bármely állam, amely nem tartja lehetségesnek, hogy valamely nemzetközi szabványt vagy eljárást minden tekintetben betartson, saját szabályát vagy eljárását valamely nemzetközi szabvánnyal vagy eljárással ennek módosítása után teljesen összhangba hozza, illetőleg amely szükségesnek tartja olyan szabály vagy gyakorlat elfogadását, amely valamely kérdésben eltér a nemzetközi szabványban foglalt szabálytól vagy gyakorlattól, haladéktalanul tájékoztatja az ICAO-t saját gyakorlata és a nemzetközi szabványban meghatározott gyakorlat közötti eltérésekről.

               (5)Az ICAO Tanács a 2020. március 2. és 20. között tartott 219. ülésszakán több módosítást is elfogadott a Chicagói Egyezmény egyes függelékeire vonatkozóan a biztonság, a környezetvédelem és a légi navigáció területén; ezek közé tartozott a 6. függelék II. részének 37. módosítása is. Az ICAO szerződő államait az AN 11/6.3.21-20/31 jelzetű ICAO-körlevél tájékoztatja a 6. függelék II. részét érintő 37. módosítás elfogadásáról, emlékeztetve az államokat a Chicagói Egyezmény 38. cikke szerinti kötelezettségükre, mely szerint minden esetleg felmerülő eltérést be kell jelenteniük az ICAO-nak.

               (6)A Chicagói Egyezmény 6. függeléke II. részének az ICAO Tanács által elfogadott 37. módosítása olyan területekre vonatkozik, amelyek az uniós jog hatálya alá, tehát az Unió kizárólagos külső hatáskörébe tartoznak. A szóban forgó módosítás a 965/2012/EU rendelet
                  7
                hatálya alá eső területet érinti.

               (7)Ebben az esetben a 37. módosítás a 965/2012/EU rendelettől való eltérést eredményez. Az említett rendelet nem tartalmazza az „üzemeltetési előírások” és a „egyedi jóváhagyások” fogalmát. E kifejezések mégis ugyanabban az értelemben használatosak a szövegben. Ezenkívül a 37. módosítás bevezette az elektronikus pilótatáskák egyedi jóváhagyásának követelményét, amennyiben azokat általános célú légi közlekedésben használják, ami eltérést jelent a 965/2012/EU rendelettől.

               (8)Ennek eredményeként a Chicagói Egyezmény 38. cikke értelmében az uniós tagállamoknak az ICAO AN11/6.3.21-20/31 jelzetű körlevelére válaszul értesítést kellene küldeniük az engedélyek, az elfogadás és a jóváhagyások fogalmának harmonizációjával kapcsolatos eltérésekről, vagyis be kellene jelenteniük az ICAO Tanács 219. ülésszakán a Chicagói Egyezmény 6. függelékének II. részét érintő 37. módosítás miatt egyes új SARP-októl való eltéréseket.

               (9)Az ICAO 11/6.3.21-20/31 jelzetű körlevelére válaszul bejelentendő eltérések kihatnak a Chicagói Egyezmény alapján meghatározott szabványok által kifejtett joghatásokra.

               (10)Ezért helyénvaló meghatározni az Unió által az ICAO AN 11/6.3.21-20/31 jelzetű körlevelére válaszul képviselendő álláspontot, mivel a Chicagói Egyezmény 6. függelékének II. részét érintő 37. módosítás ICAO általi elfogadása meghatározó módon befolyásolhatja majd az uniós szabályozás, nevezetesen a 965/2012/EU bizottsági rendelet
                  8
                tartalmát. Az Unió álláspontját az Unió tagállamai képviselik,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió által a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnek (ICAO) a 6. függelék II. részét érintő 37. módosítás elfogadásával kapcsolatos AN 11/6.3.21-20/31 jelzetű körlevelére adandó válaszban képviselendő álláspontot e határozat melléklete tartalmazza.

               2. cikk

               Az 1. cikkben említett álláspontot az Unió valamennyi tagállama képviseli.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A COM(2020) 649 tanácsi határozatra irányuló bizottsági javaslat elfogadása folyamatban van a Tanácsban.

                     (2)

                     A Bizottság 965/2012/EU rendelete (2012. október 5.) a légi járművek üzemben tartásához kapcsolódó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról

                   (HL L 296., 2012.10.25., 1. o.).

                     (3)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. pont.

                     (4)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (5)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1139 rendelete (2018. július 4.) a polgári légi közlekedés területén alkalmazandó közös szabályokról és az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynökségének létrehozásáról és a 2111/2005/EK, az 1008/2008/EK, a 996/2010/EU, a 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 2014/30/EU és a 2014/53/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint az 552/2004/EK és a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 3922/91/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 212., 2018.8.22., 1. o.).

                     (6)

                     A Bizottság 965/2012/EU rendelete (2012. október 5.) a légi járművek üzemben tartásához kapcsolódó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról

                   (HL L 296., 2012.10.25., 1. o.).

                     (7)

                     A Bizottság 965/2012/EU rendelete (2012. október 5.) a légi járművek üzemben tartásához kapcsolódó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról

                   (HL L 296., 2012.10.25., 1. o.).

                     (8)

                     A Bizottság 965/2012/EU rendelete (2012. október 5.) a légi járművek üzemben tartásához kapcsolódó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról

                   (HL L 296., 2012.10.25., 1. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.2.22.
            COM(2021) 74 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Európai Unió által a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetben a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény 6. függelékének II. részében foglaltaktól való eltérések bejelentésével kapcsolatban képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               A Chicagói Egyezmény 6. függelékét (Légijármű-üzemeltetés, II. rész – Általános célú nemzetközi légi közlekedés – Repülőgépek) érintő 37. módosítással kapcsolatban a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnek bejelentendő eltérések

               1.Bejelentendő eltérések

               2020. március 2. és 20. közötti 219. ülésszakán az ICAO Tanács több módosítást is elfogadott a Chicagói Egyezmény egyes függelékeire vonatkozóan a biztonság, a környezetvédelem és a légi navigáció területén, köztük a 6. függelék II. részének 37. módosítását is.

               Ebben az összefüggésben, tekintettel a vonatkozó uniós jogszabályokra, a 6. függelék légijármű-üzemeltetésről szóló II. részének 37. módosítása kapcsán az engedélyek, az elfogadás és a jóváhagyások fogalmának harmonizációja terén felmerülő eltérést az alábbiak szerint kell az ICAO-nak bejelenteni.

               2.A bejelentendő eltérések részletei

               2.1.A 6. függelék légijármű-üzemeltetésről szóló II. részét érintő 37. módosítás

               2.1.1.Leírás

               E határozat tárgyát a 6. függelék II. részét érintő 37. módosításnak az engedélyek, az elfogadás és a jóváhagyások fogalmának harmonizációjával kapcsolatos területe képezi.

               2.1.2.A vonatkozó uniós jogszabály

               A 965/2012/EU bizottsági rendelet
                  1

               2.1.3.A 6. függelék II. részét érintő 37. módosítás kapcsán az engedélyek, az elfogadás és a jóváhagyások fogalmának harmonizációjával kapcsolatban bejelentendő eltérések táblázata

                        A függelékben foglalt rendelkezés

                        Az eltérés kategóriája

                        Az eltérés részletei

                        Megjegyzések

                        2.4.17.2.2

                        C

                        Nincs átültetve.

                        Az EASA megvizsgálja az érintett szabályoknak egy uniós jogi aktusba (RMT.0392 dokumentum) történő beépítésének lehetőségét, és jelentést tesz erről a Bizottságnak.

                        2.4.17.2.3

                        C

                        Nincs átültetve.

                        Az EASA megvizsgálja az érintett szabályoknak egy uniós jogi aktusba (RMT.0392 dokumentum) történő beépítésének lehetőségét, és jelentést tesz erről a Bizottságnak.

                     (1)
                   HL L 296., 2012.10.25., 1. o.