|

52010PC0594

Javaslat: A TANÁCS .../../EK RENDELETE a Kínai Népköztársaságból származó egyes politeilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követő kivetéséről  /* COM/2010/0594 végleges - NLE 2010/0297 */

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2010.10.21.COM(2010) 594 végleges2010/0297 (NLE)Javaslat:A TANÁCS .../../EK RENDELETEa Kínai Népköztársaságból származó egyes politeilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követő kivetésérőlINDOKOLÁS1) A JAVASLAT HÁTTERE |110 | A javaslat okai és céljai Ez a javaslat az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) alkalmazására vonatkozik a Kínai Népköztársaságból származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó eljárásban. |Háttér-információk A javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben, az abban megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően lefolytatott vizsgálat eredményeként jött létre. |Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen Az 1467/2004/EK tanácsi rendelet (HL L 271., 2004.8.19., 1. o.) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó, a 3907 60 20 KN-kóddal bejelentett, az 1628-5 ISO szabvány szerint 78 ml/g vagy annál magasabb viszkozitási számú polietilén-tereftalát behozatalára. |Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Tárgytalan. |2) KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT |Konzultáció az érdekeltekkel |Az eljárásban érintett érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban a vizsgálat során megvédjék érdekeiket. |Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |Külső szakértők bevonására nem volt szükség. |Hatásvizsgálat E javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, tartalmazza viszont a vizsgálandó feltételek teljes körű listáját. |3) A JAVASLAT JOGI ELEMEI |A javaslat összefoglalása A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában 2009. augusztus 18-én közzétett értesítésében (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínai Népköztársaságból származó polietilén-tereftalát behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindítását. Az eljárást azt követően indították meg, hogy a Plastics Europe Polietilén-tereftalát Bizottsága (a továbbiakban: panaszos) megalapozott kérelmet nyújtott be 2009. május 13-án olyan gyártók nevében, melyek termelése egyes polietilén-tereftalátok teljes uniós gyártásának jelentős részét teszi ki. A végleges dömpingellenes vám újbóli kivetéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló, csatolt bizottsági javaslat végleges következtetéseket tartalmaz a dömping folytatódásának és/vagy megismétlődésének valószínűsége és az uniós érdek vonatkozásában. Az eset megállapításait a Dömpingellenes Bizottság 2010. október 13-án tartott ülése során tárták a tagállamok elé. A tagállamok többsége támogatta a javasolt intézkedéseket. Ezért javasolt, hogy a Tanács fogadja el a mellékelt rendeletre irányuló javaslatot, amelyet legkésőbb 2010. november 17-én ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |Jogalap Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet). |A szubszidiaritás elve A javaslat az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható. |Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt: |Az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet írja le, és nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak. |Nem szükséges annak feltüntetése, hogy az Unióra, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, a gazdasági élet szereplőire és a polgárokra háruló pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható, és e teher milyen mértékben arányos a javaslat célkitűzésével. |A jogi aktus típusának megválasztása |Javasolt aktus: rendelet. |Más jogi aktus nem felelne meg a következők miatt: A fent említett alaprendelet nem rendelkezik alternatív lehetőségekről. |4) KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK |A javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést érintő vonzatai. |2010/0297 (NLE)Javaslat:A TANÁCS .../../EK RENDELETEa Kínai Népköztársaságból származó egyes politeilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követő kivetésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére és 11. cikke (2) bekezdésére,tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,mivel:A. ELJÁRÁS1. Hatályos intézkedések1.  A Tanács dömpingellenes vizsgálatot követően (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) az 1467/2004/EK rendelettel[2] végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között a Kínai Népköztársaságból származó egyes polietilén-tereftalátok (PET) behozatalára (a továbbiakban: végleges dömpingellenes intézkedések). A kivetett vám szintje 22,9 %-ig terjedt, ami a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: érintett ország vagy Kína) származó behozatal esetében 184 EUR/ tonnának felelt meg.2.  Az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdése szerinti, „új exportőrre” vonatkozó felülvizsgálatot követően a Tanács a 2167/2005/EK rendelettel[3] módosította az 1467/2004/EK rendeletet.2. Felülvizsgálati kérelem3.  A hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés[4] közzétételét követően a Bizottsághoz 2009. május 13-án kérelem érkezett az intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikk (2) bekezdése szerinti felülvizsgálatára. A kérelmet a polietilén-tereftalát teljes uniós termelésének jelentős részét – ez esetben több mint 50 %-át – képviselő gyártók nevében a Plastics Europe Polietilén-tereftalát Bizottsága nyújtotta be.4.  Az intézkedések hatályvesztési felülvizsgálata iránti kérelem azon az indokon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.5.  Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, a Bizottság 2009. augusztus 18-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel[5] (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.3. Párhuzamos eljárások6.  Meg kell említeni, hogy 2009. szeptember 3-án a Bizottság bejelentette az alaprendelet 5. cikke szerinti dömpingellenes eljárás[6] és az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendelet[7] 10. cikke szerinti szubvencióellenes eljárás[8] megindítását az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó egyes PET-ek behozatala vonatkozásában is.7.  A Tanács a 2010. szeptember 29-én kihirdetett 857/2010/EU rendelettel[9] végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára. A Bizottság ugyanakkor megszüntette a dömpingellenes eljárást[10].3. A vizsgálat3.1. Vizsgálati időszak8.  A dömping folytatódására és megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2008. július 1. és 2009. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2006. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra vonatkozott (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).3.2. A vizsgálatban érintett felek9.  A Bizottság hivatalosan tájékoztatta a felülvizsgálat megindításáról a panaszos gyártókat, más ismert uniós gyártókat, az importőröket/kereskedőket, az ismerten érintett felhasználókat és szövetségeiket, az exportáló gyártókat, valamint az érintett exportáló országok képviselőit. A Bizottság arra is lehetőséget biztosított az érdekelt felek számára, hogy írásban kifejthessék az álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőkön belül.10.  Minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tették a meghallgatást, aki azt kérelmezte, és ismertette azokat a konkrét okokat, melyek meghallgatását indokolják.11.  Tekintettel az uniós gyártók, az exportáló gyártók és az importőrök nagy számára, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően célszerűnek ítélték annak megvizsgálását, hogy kell-e mintavételt alkalmazni. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a fentiekben felsorolt feleket, hogy a vizsgálat indításától számított 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák a Bizottság rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.12.  Tizennégy uniós gyártó nyújtotta be a kért információkat, és járult hozzá a mintába történő felvételéhez. Az együttműködő uniós gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság 5 olyan uniós gyártóból álló mintát választott, melyek az összes együttműködő uniós gyártó az EU-ban független vevőkkel megvalósuló értékesítéseinek 65 %-át képviselték.13.  Mivel mindössze két kínai exportáló gyártó nyújtotta be a kért információkat, nem volt szükséges mintát kiválasztani.14.  Mindössze egy importőr nyújtotta be a kért információkat, és járult hozzá a mintába történő felvételéhez. Ennek következtében nem volt szükség mintavételre a független importőrök esetében.15.  A Bizottság kérdőíveket küldött a mintába felvett uniós gyártóknak, az exportáló gyártóknak, valamennyi ismert érintett felhasználónak és szállítónak, valamint azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek. Az Amerikai Egyesült Államok (a tervezett analóg ország) ismert gyártóinak is küldtek kérdőíveket.16.  A mintába felvett öt uniós gyártótól, hét, az Unióban működő felhasználótól, három nyersanyagszállítótól és két amerikai gyártótól érkezett vissza kitöltött kérdőív. Emellett hét együttműködő uniós gyártó adta meg a kárelemzéshez kért általános adatokat. A kínai exportáló gyártok ugyanakkor nem válaszoltak a kérdőívre.17.  A vizsgálat folyamán a mintába felvett öt uniós gyártó egyike nem tudott minden kért adatot megadni, ezért a mintát négy gyártóra kellett szűkíteni, akik az összes együttműködő gyártó értékesítésének 47 %-át képviselték.18.  A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségét, továbbá ahhoz, hogy meghatározza az Unió érdekeit. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásokra:a) Uniós gyártók-  Novapet SA, Spanyolország,-  Equipolymers srl, Olaszország,-  UAB Orion Global PET (Indorama), Litvánia,-  UAB Neo Group, Litvánia;b) Uniós felhasználók-  Puccetti, Olaszország.c) Az egyesült államokbeli gyártók-  - M&G Polymers USA, LLC, USA-  - StarPet Inc., USA.B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK19.  Az érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálat tárgyát képező termékkel, azaz a Kínából származó, az ISO 1628-5 szabvány szerint legalább 78 ml/g viszkozitási számú, jelenleg a 3907 60 20 KN-kóddal besorolt polietilén-tereftaláttal („PET”).20.  A felülvizsgálat megerősítette az eredeti vizsgálat megállapítását, miszerint az érintett termék és az exportáló gyártók által gyártott és a belföldi piacon vagy harmadik országokban eladott termékek, valamint az uniós gazdasági ágazat által előállított termékek ugyanazokkal az alapvető kémiai és fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, és alapvető felhasználásuk is azonos. Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekintendők.C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE1. Előzetes megjegyzések21.  A fentieknek megfelelően nem volt szükséges mintavétel a kínai exportáló gyártók esetében.22.  Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e.2. A behozatal dömpingje a felülvizsgálati időszak alatt23.  Mivel Kínából nem érkezett jelentős volumenű behozatal az Európai Unióba, ez nem képezhette alapját a dömpingre vonatkozó reprezentatív megállapításoknak. Emiatt nem lehetett dömpingszámítást végezni a Kínából származó export árai alapján, ezért a vizsgálat a dömping megismétlődésének valószínűségére irányult.3. A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályon kívül helyezése esetén24.  Minthogy egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálatban, az alábbi következtetések az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre támaszkodnak, vagyis az Eurostat adataira és a felülvizsgálati kérelemre.3.1. A rendes érték és a harmadik országokra vonatkozó exportárak közötti kapcsolat25.  Mivel egyetlen kínai exportáló gyártó sem tanúsított együttműködést, egy piacgazdasági berendezkedésű harmadik ország belföldi árait hasonlították össze a Kínából harmadik országokba irányuló export áraival, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének megfelelően.Analóg ország26.  Mivel Kína átalakulóban lévő gazdaság, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű harmadik ország (a továbbiakban: analóg ország) árai vagy számtanilag képzett rendes értéke, vagy pedig az analóg országból más országokba (beleértve az Uniót is) történő kivitel esetén felszámított ár alapján kell megállapítani, illetve, ha ez nem lehetséges, bármilyen más elfogadható alapon megállapítható, ideértve a hasonló termékért az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat, és azt szükség esetén megfelelően módosítani kell úgy, hogy magában foglaljon egy ésszerű haszonkulcsot is.27.  Az eljárás megindításáról szóló értesítésben az Amerikai Egyesült Államokat jelölték meg a Kínai Népköztársaságra érvényes rendes érték meghatározásához megfelelő lehetséges analóg országként, és az érdekelt feleket felkérték, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket. Erre vonatkozóan egyik féltől sem érkezett megjegyzés vagy ellenvetés. Az eredeti vizsgálatban is az Amerikai Egyesült Államokat használták analóg országként. Ezért megállapították, hogy az Amerikai Egyesült Államokat megfelelő analóg ország.Rendes érték28.  Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének megfelelően a rendes értéket az analóg országban működő gyártóktól kapott ellenőrzött információk alapján, vagyis az Egyesült Államok belföldi piacán rendes kereskedelmi forgalomban értékesített termékfajtákért fizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg.29.  Következésképpen a rendes értéket az amerikai együttműködő gyártók által a független vásárlók felé felszámított belföldi értékesítési árak súlyozott átlagában állapítottak meg.30.  Először azt ellenőrizték mindkét együttműködő amerikai exportáló gyártó esetében, hogy az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében reprezentatívak voltak-e hasonló termékük belföldi értékesítései, azaz elérték-e az Európai Unióba exportált érintett termék teljes értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át. A két amerikai gyártó vizsgálati időszak alatti belföldi értékesítéseit kellőképpen reprezentatívnak találták.31.  A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a hasonló termék belföldi értékesítései az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósult értékesítésnek tekinthetők-e. Ezt úgy állapították meg, hogy az Egyesült Államok piacán értékesített hasonló termék esetében meghatározták a felülvizsgálati időszak során a független vevőknek értékesített nyereséges belföldi eladások arányát.32.  Mivel a hasonló termék nyereséges eladásainak volumene a hasonló termék teljes értékesítési volumenének kevesebb mint 80 %-át tette ki, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján számították ki, a nyereséges eladások súlyozott átlagát véve alapul.Exportár33.  A fentiekben ismertetetteknek megfelelően jelentős importvolumen hiányában és a kínai exportáló gyártók együttműködésének elmaradására tekintettel az exportárat a Kínából az ország három legfontosabb exportpiacára (Japán, Ukrajna, USA) irányuló export mennyiségére és értékére vonatkozó kínai exportstatisztikából származó adatok alapján határozták meg, mivel az alaprendelet 18. cikkének megfelelően ez volt a legmegfelelőbb, rendelkezésre álló információ. Az e piacokra irányuló export a vizsgált termék kínai exportjának mintegy 50 %-át tette ki.Összehasonlítás34.  A kínai exportstatisztikából származó adatok alapján az említett harmadik országokba irányuló export árai alacsonyabbak voltak, mint a Kínára vonatkozóan meghatározott rendes érték. A vizsgálat valójában megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak alatt ez az árkülönbség általában 14 % és 38 % között mozgott. Mindez az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az Európai Unióba irányuló export dömpingjének valószínűsíthető megismétlődését jelzi.3.2. Szabad kapacitás35.  A termelésre és a kapacitásra vonatkozó egyéb információk hiányában az elemzést az alaprendelet 18. cikkének megfelelően végezték, a felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információk alapján.36.  A rendelkezésre álló információk alapján és az ezekkel ellentétes tényeket bizonyító információk hiányában a kínai termelési kapacitás a figyelembe vett időszakban 16 %-kal nőtt. A felülvizsgálati időszak alatt a kapacitáskihasználás mintegy 72 %-os szintet ért el. A szabad kapacitás tehát jelentős volt, meghaladta a 700 000 tonnát. E szabad kapacitás aktiválásával a kínai termelés az uniós fogyasztás 23 %-át tudná kiszolgálni.37.  Emellett, mivel a kínai termelési kapacitás várhatóan a belföldi kereslet növekedésénél jóval nagyobb arányban fog nőni, feltételezhető, hogy a megnövekedett termelés nagy részét exportra szánják.4. Következtetés a dömping folytatódásának megismétlődéséről38.  Mivel a vizsgált terméknek a kínai fő exportpiacokon felszámított exportárai a felülvizsgálati időszak során megállapított rendes érték alatt maradnak, valamint a növekvő szabad kapacitás alapján valószínű, hogy az EU-ba irányuló kínai export volumene az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén megnőne, dömpingelt árak mellett.39.  A fentiekre tekintettel az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennáll a dömping megismétlődésének valószínűsége.D. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA40.  A felülvizsgálati időszak alatt 17 gyártó állított elő hasonló terméket az Unióban. E gyártók termelését (melyet az együttműködő gyártóktól begyűjtött információk, a többi uniós gyártó esetében pedig a felülvizsgálat iránti kérelemből származó adatok alapján határoztak meg) ezért uniós termelésnek lehet tekinteni az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének értelmében.41.  E 17 gyártóból 12 gyártó működött együtt teljes mértékben a vizsgálatban. E 12 gyártóról megállapították, hogy a hasonló termék teljes uniós gyártásának jelentős hányadát, jelen esetben több mint 80%-át képviselték. Így a 12 együttműködő gyártó alkotja az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot, és a továbbiakban rájuk mint uniós gazdasági ágazatra hivatkozunk. A fennmaradó uniós gyártókra a továbbiakban egyéb uniós gyártókként hivatkozunk. Ezek az egyéb uniós gyártók a panaszt nem támogatták aktívan, de nem is kifogásolták.42.  A kár elemzése céljából a kármutatókat a következő két szinten állapították meg:43.  A makrogazdasági elemek (termelés, kapacitás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, átlagos egységárak, a dömpingkülönbözetek nagysága, valamint a korábbi dömping hatásaiból való kilábalás) vizsgálatát az uniós termelés egészének szintjén, a mintavétel keretében jelentkező gyártóktól gyűjtött információk alapján, a többi uniós gyártó esetében pedig a felülvizsgálati kérelemben szereplő adatokra támaszkodó számítások alapján végezték el.44.  A mikrogazdasági elemeket (készletek, bérek, termelékenység, a beruházások megtérülése, pénzforgalom, tőkebevonási képesség és beruházások) a mintába felvett uniós gyártók esetében az általuk szolgáltatott információk alapján elemezték.45.  Meg kell jegyezni, hogy a PET uniós piacát a gyártók viszonylag magas száma jellemzi, amelyek általában az Európai Unión kívüli központtal rendelkező nagyobb cégcsoportokhoz tartoznak. A piacon egységesedési folyamat zajlik számos közelmúltbeli cégfelvásárlással és cégbezárással. Például 2009 óta bezártak a Tergal Fibers (Franciaország), az Invista (Németország) és az Artenius (Egyesült Királyság) PET-gyárak, míg az Indorama átvette az Eastman korábbi gyárait az Egyesült Királyságban és Hollandiában.E. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE1. Uniós fogyasztás46.  Az uniós fogyasztást az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített mennyiségek, az uniós piacra érkező import volumenére vonatkozó Eurostat-adatok, a többi uniós gyártó esetében pedig a felülvizsgálati kérelmen alapuló számítások alapján határozták meg.47.  A vizsgált termék uniós fogyasztása 2006 és a felülvizsgálati időszak között 11 %-kal nőtt. Részletesebben: a látható kereslet 8 %-kal nőtt 2007-ben, 2007 és 2008 között némileg (2 százalékponttal) csökkent, 2008 és a felülvizsgálati időszak között pedig további 5 százalékponttal nőtt.1. táblázat2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |Összes uniós fogyasztás (tonna) | 2 709 400 | 2 936 279 | 2 868 775 | 2 996 698 |Index (2006=100) | 100 | 108 | 106 | 111 |Forrás: kitöltött kérdőívek, Eurostat-adatok és a felülvizsgálati kérelem2. A Kínai Népköztársaságból származó import volumene, piaci részesedése és árai48.  Az érintett termék EU-ba irányuló dömpingelt behozatalának volumene a figyelembe vett időszakban viszonylag alacsony maradt, sőt, csökkent is. A felülvizsgálati időszakban elérte a 13 483 tonnát, ami 0,4 %-os piaci részesedésnek felelt meg. A kínai behozatal ára 2006 és 2008 között viszonylag stabil maradt, majd a felülvizsgálati időszakban meredeken visszaesett CIF-szinten 897 EUR/tonnára, vagyis a 2008-as árakhoz képest 12 százalékponttal csökkent.2. táblázat2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |A Kínai Népköztársaságból származó behozatal mennyisége (tonna) | 16 425 | 20 159 | 18 001 | 13.483 |Index (2006=100) | 100 | 123 | 110 | 82 |A Kínai Népköztársaságból származó import piaci részesedése | 0,6% | 0,7% | 0,6% | 0,4% |Importár (EUR/tonna) | 1 011 | 1 008 | 1 020 | 897 |Index (2006=100) | 100 | 100 | 101 | 89 |Forrás: Eurostat3. Más harmadik országokból származó behozatala) Az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó behozatal49.  A fentiekben a (6) és az azt követő preambulumbekezdésekben említetteknek megfelelően a jelenlegi felülvizsgálattal párhuzamosan dömpingellenes és szubvencióellenes eljárást indítottak az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó PET behozatalával szemben.50.  Az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből az EU-ba irányuló behozatal volumene a figyelembe vett időszakban jelentősen nőtt, és a felülvizsgálati időszakban elérte a 304 202 tonnát, ami 10,2 %-os piaci részesedésnek felel meg. E behozatalok árai még a kínai behozatal árainál is alacsonyabbak voltak.3. táblázat2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |Az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó behozatal volumene (tonna) | 55 939 | 67 067 | 218 248 | 304 202 |Index (2006=100) | 100 | 120 | 390 | 544 |Az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó behozatal piaci részesedése | 2,1% | 2,3% | 7,6% | 10,2% |Importár (EUR/tonna) | 1 030 | 1 023 | 1 015 | 882 |Forrás: Eurostatb) A Koreai Köztársaságból származó behozatal51.  A Koreai Köztársaságra 2000 óta vonatkoznak dömpingellenes intézkedések. Mindazonáltal két koreai vállalatra nulla dömpingellenes vámtétel vonatkozik, és a vizsgálat megállapította, hogy a Koreai Köztársaságból származó import továbbra is jelentős szinten maradt, sőt, nagymértékben növekedett a figyelembe vett időszakban. A koreai import közel 150 %-kal növekedett 2006 és a felülvizsgálati időszak között, piaci részesedése pedig a 2006-os 3,5 %-ról 7,7 %-ra nőtt a felülvizsgálati időszak során.4. táblázat2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |Dél-Koreából származó import volumene (tonna) | 94 023 | 130 994 | 177 341 | 231 107 |Index (2006=100) | 100 | 139 | 189 | 246 |a Dél-Koreából származó import piaci részesedése | 3,5% | 4,5% | 6,2% | 7,7% |Importár (EUR/tonna) | 1 084 | 1 071 | 1 063 | 914 |Forrás: Eurostat52.  A koreai import átlagára általában kissé az uniós gyártók átlagárai alatt maradt. A koreai árak azonban magasabbak voltak, mint a Kínából származó behozatal átlagárai.c) A fentiekben nem említett harmadik országokból származó behozatal53.  Az érintett termék más harmadik országokból az EU-ba irányuló behozatalának volumene a figyelembe vett időszakban kismértékben nőtt, és a felülvizsgálati időszakban elérte a 428 396 tonnát, ami 14,3 %-os piaci részesedésnek felel meg. E behozatalok árai viszonylag magasak, meghaladják a kínai behozatal és a párhuzamos vizsgálatban szereplő országokból származó behozatal megfelelő árait, valamint az uniós gazdasági ágazat átlagárait.5. táblázat2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |Az egyéb harmadik országokból származó import volumene (tonna) | 337 036 | 407 253 | 344 626 | 428 396 |Index (2006=100) | 100 | 121 | 102 | 127 |Az egyéb harmadik országokból származó import piaci részesedése | 12,4% | 13,9% | 12,0% | 14,3% |Importár (EUR/tonna) | 1 159 | 1 127 | 1 135 | 978 |Forrás: Eurostat54.  A fentiek alapján levonható az a következtetés, hogy a más harmadik országokból származó behozatal nem gyakorolt kedvezőtlen hatást az uniós gazdasági ágazat helyzetére.4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete55.  Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése szerint minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgáltak, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolhatott az uniós gazdasági ágazat helyzetére.4.1. Makrogazdasági elemeka) Termelés56.  Az uniós termelés 4 %-kal csökkent 2006 és a felülvizsgálati időszak között. Részletesebben, 2007-ben 5 %-kal, körülbelül 2 570 000 tonnára nőtt, de 2008-ban 2007-hez képest meredeken csökkent 10 százalékponttal, majd 1 százalékponttal kissé nőtt 2008 és a felülvizsgálati időszak között, amikor is elérte a mintegy 2 300 000 tonnát.6. táblázat2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |Termelés (tonna) | 2 439 838 | 2 570 198 | 2 327 169 | 2 338 577 |Index (2006=100) | 100 | 105 | 95 | 96 |Forrás: kitöltött kérdőívek és felülvizsgálati kérelemb) Termelési kapacitás és kapacitáskihasználás57.  Az uniós gyártók termelési kapacitása 15 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. 2007-ben 1 %-kal nőtt, majd további 5 százalékponttal emelkedett 2008-ban, és még további 9 százalékponttal nőtt a felülvizsgálati időszakban.7. táblázat2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |Gyártási kapacitás (tonna) | 2 954 089 | 2 971 034 | 3 118 060 | 3 385 738 |Index (2006=100) | 100 | 101 | 106 | 115 |Kapacitáskihasználás | 83% | 87% | 75% | 69% |Index (2006=100) | 100 | 105 | 90 | 84 |Forrás: kitöltött kérdőívek és felülvizsgálati kérelem58.  A kapacitáskihasználás 83 %-os volt 2006-ban, 87 %-ra nőtt 2007-ben, majd 2008-ban 75 %-ra esett vissza, a felülvizsgálati időszakban pedig már csak 69 %-os volt. A 2008. évi és a felülvizsgálati időszakban tapasztalt csökkenő kihasználási ráta a csökkenő termelést és a növekvő gyártási kapacitást tükrözi ebben az időszakban.c) Értékesítési volumen59.  Az uniós gyártók értékesítési volumene az uniós piac független vevői tekintetében kismértékben csökkent a figyelembe vett időszakban. Az értékesítések 2007-ben 5 %-kal növekedtek, de a következő évben kismértékben a 2006. évi szint alá csökkentek, a felülvizsgálati időszakban pedig 3 %-kal voltak alacsonyabbak, mint 2006-ban, körülbelül 2 100 000 tonna szinten. Figyelembe véve a készletek korlátozott mennyiségét, az értékesítések alakulása jól tükrözi a termelés alakulását.8. táblázat2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |Uniós értékesítés (tonna) | 2 202 265 | 2 318 567 | 2 171 203 | 2 133 787 |Index (2006=100) | 100 | 105 | 99 | 97 |Forrás: kitöltött kérdőívek és felülvizsgálati kérelemd) Piaci részesedés60.  A figyelembe vett időszak során az uniós gyártók piaci részesedése 10 százalékponttal csökkent, ez a 2006-os 85 %-ról 75 %-ra esett vissza a felülvizsgálati időszak alatt. A piaci részesedés e csökkenése azt mutatja, hogy a felhasználás növekedése ellenére az uniós gazdasági ágazat értékesítései 3 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban. Megjegyzendő, hogy a mintába felvett uniós gyártók esetében is kimutatták ezt a csökkenő tendenciát.9. táblázat2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |Uniós gyártók piaci részesedése | 84,9% | 83,2% | 79,8% | 75,1% |Index (2006=100) | 100 | 98 | 94 | 88 |Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem és Eurostat-adatoke) Növekedés61.  2006 és a felülvizsgálati időszak között, míg az uniós fogyasztás 11 %-kal növekedett, az uniós gyártók értékesítési volumene az EU piacán 3 %-kal, piaci részesedése 10 százalékponttal csökkent. Ebből arra lehet következtetni, hogy az uniós gyártók nem tudták kihasználni a piaci növekedés előnyeit.f) Foglalkoztatás62.  Az uniós gyártók foglalkoztatási szintje 15 %-os csökkenést mutat 2006 és a felülvizsgálati időszak között. Pontosabban a foglalkoztatottak száma jelentősen, a 2006-os 2 400-ról 2 100-ra, vagyis 13 %-kal csökkent 2007-ben, és e szint közelében maradt 2008-ban és a felülvizsgálati időszak alatt. A 2007-es csökkenés több uniós gyártó szerkezetátalakítást célzó erőfeszítéseire vezethető vissza.10. táblázat2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |Foglalkoztatás (fő) | 2 410 | 2 100 | 2 060 | 2 057 |Index (2006=100) | 100 | 87 | 85 | 85 |Forrás: kitöltött kérdőívek és felülvizsgálati kérelemg) Termelékenység63.  Az uniós gyártók munkaerejének termelékenysége – egy alkalmazott éves termelésében (tonna) mérve – 12%-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. Ez azt a tényt tükrözi, hogy a termelés lassabb ütemben csökkent, mint a foglalkoztatási szint, és ez az uniós gyártók növekvő hatékonyságának a jele. Ez különösen 2007-re vonatkozóan egyértelmű, amikor is a termelés nőtt, a foglalkoztatási szint csökkent, és a termelékenység 2006-hoz képest 21 %-kal volt magasabb.11. táblázat2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |Termelékenység (tonna/alkalmazott) | 1 013 | 1 224 | 1 130 | 1 137 |Index (2006=100) | 100 | 121 | 112 | 112 |Forrás: kitöltött kérdőívek és felülvizsgálati kérelemh) Az eladási árakat érintő tényezők64.  Az uniós gyártók kapcsolatban nem álló vevők felé felszámított átlagos éves eladási árai 2006 és 2008 között az EU piacán stabilak maradtak, körülbelül tonnánkénti 1 100 EUR áron. A felülvizsgálati időszakban az átlagos éves eladási ár 12 %-kal csökkent, elérve a tonnánkénti 977 EUR-t. Az átlagos éves eladási ár nem tükrözi a havi vagy éppen napi áringadozásokat a PET európai (és világ-) piacán, de kellően mutatja a figyelembe vett időszakban tapasztalható tendenciát. A PET eladási árai általában követik fő nyersanyagai – főleg a tisztított tereftalátsav (PTA) és a monetilén-glikol (MEG) – ártendenciáit, mivel azok alkotják a PET teljes költségének maximum 80 %-át.12. táblázat2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |Uniós piaci egységár (EUR/tonna) | 1 110 | 1 105 | 1 111 | 977 |Index (2006=100) | 100 | 100 | 100 | 88 |Forrás: kitöltött kérdőívek és felülvizsgálati kérelemi. A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömpingből való kilábalás65.  Fel kell idézni, hogy a Kínából származó PET jelenlegi rendkívül alacsony importvolumene következtében nem végeztek dömpingszámítást. A (39) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően azonban a dömping megismétlődésének valószínűségét a harmadik országokban felszámított árak és a szabad kapacitás alapján megállapították. Az előző dömping utáni helyreállást illetően meg kell említeni, hogy a Kínából származó behozatalra elrendelt végleges dömpingellenes intézkedéseket követően az uniós gazdasági ágazatnak az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségből származó támogatott behozatallal kellett szembenéznie, aminek következtében 2010 júniusában ideiglenes kiegyenlítő intézkedések elrendelésére került sor[11]. Ezért nem történt meg az előző dömping utáni helyreállás, és megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is érzékenyen reagál az uniós piacon megjelenő bármilyen dömpingelt behozatalra.4.2. Mikrogazdasági elemeka) Készletek66.  A mintában szereplő gyártók zárókészletének szintje 2006 és a felülvizsgálati időszak között 22 %-kal csökkent. Megjegyzendő, hogy mivel a készletek az éves termelés kevesebb mint 5 %-át teszik ki, e mutató korlátozott relevanciájú a kárelemzésben.13. táblázatMinta | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |Zárókészlet (tonna) | 61 374 | 57 920 | 46 951 | 47 582 |Index (2006=100) | 100 | 94 | 77 | 78 |Forrás: kérdőívekre adott válaszokb) Bérek67.  Az éves munkaerőköltség 2006 és 2007 között 11 %-kal növekedett, majd 2008-ban 2007-hez képest 2 százalékponttal csökkent, a felülvizsgálati időszakban pedig 2008-hoz képest további 9 százalékponttal esett vissza, elérve a 2006-os szintet. Így a munkaerőköltségek összességében stabilak maradtak.14. táblázatMinta | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |Éves munkaerőköltség (euro) | 27 671 771 | 30 818 299 | 30 077 380 | 27 723 396 |Index (2006=100) | 100 | 111 | 109 | 100 |Forrás: kérdőívekre adott válaszokc) Nyereségesség és a befektetések megtérülése68.  A figyelembe vett időszakban a hasonló termék mintába felvett gyártóinak az uniós piac független vevői esetében megvalósított értékesítéseinek jövedelmezősége a nettó értékesítések százalékában kifejezve negatív maradt, sőt, -6,9 %-ról -7,5 %-ra romlott. Pontosabban a mintába felvett gyártók jövedelmezősége javult 2007-ben, amikor is a nettó veszteségek a nettó értékesítések csupán -1,5 %-át tették ki, a veszteségek azonban jelentős mértékben, -9,3 %-ra emelkedtek 2008-ban. A helyzet némileg javult a felülvizsgálati időszak alatt.15. táblázatMinta | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |Az EU nyereségessége (nettó eladások %-a) | -6,9% | -1,5% | -9,3% | -7,5% |Index (2006=-100) | -100 | -22 | -134 | -108 |Befektetések megtérülése (nyereség a befektetések könyv szerinti nettó értékének %-ában) | -9,6% | -3,1% | -16,8% | -12,3% |Index (2006=-100) | -100 | -32 | -175 | -127 |Forrás: kérdőívekre adott válaszok69.  A befektetések megtérülése mint a befektetések könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség nagy vonalakban a nyereségességi tendenciát követte. A 2006-os -9,6%-os szintről 2007-ben -3,1%-ra nőtt. 2008-ban -16,8 %-ra csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban ismét -12,3 %-ra emelkedett. Összességében a beruházások megtérülése a figyelembe vett időszakban negatív maradt, és 2,7 százalékponttal romlott.d) Pénzforgalom és tőkebevonási képesség70.  A működési tevékenységből származó nettó pénzforgalom 2006-ban negatív volt, -18,5 millió EUR értékben. Jelentősen javult 2007-ben, amikor pozitívvá vált (19,5 millió EUR), 2008-ban viszont lényegesen romlott (-42 millió EUR), mielőtt elérte volna a -11 millió EUR-t a felülvizsgálati időszak során. Összességében a pénzforgalom a figyelembe vett időszakban javult, bár továbbra is negatív maradt.71.  Nem volt jele annak, hogy az uniós gazdasági ágazatnak nehézségei lettek volna a tőkebevonás terén, főként mivel a gyártók egy része nagyobb cégcsoportokhoz tartozik.16. táblázatMinta | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |Pénzforgalom (EUR) | -18 453 130 | 19 478 426 | -42 321 103 | -11 038 129 |Index (2006=100) | -100 | 206 | -229 | -60 |Forrás: kérdőívekre adott válaszoke) Beruházások72.  A mintába felvett vállalatoknak a hasonló termék előállításába történő éves beruházásai 2006 és 2007 között 34 %-kal csökkentek, 2007 és 2008 között további 59 százalékponttal estek, majd a felülvizsgálati időszakban 2008-hoz képest kismértékben tovább csökkentek. Összességében a beruházások 96 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban. A beruházásokban bekövetkezett jelentős visszaesés részben azzal magyarázható, hogy 2006-ban és 2007-ben kapacitásnövelés céljából új gyártósorokat vásároltak.17. táblázatMinta | 2006 | 2007 | 2008 | Felülvizsgálati időszak |Nettó beruházások (EUR) | 98 398 284 | 64 607 801 | 6 537 577 | 4 298 208 |Index (2006=100) | 100 | 66 | 7 | 4 |Forrás: kérdőívekre adott válaszok73.  A beruházások 2008-ban és a felülvizsgálati időszakban megfigyelt alacsony mértéke az uniós gazdasági ágazat jelenlegi sérülékeny pénzügyi helyzete következményének tekinthető.5. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés74.  A makrogazdasági adatok elemzése rámutat arra, hogy az uniós gyártók csökkentették termelésüket és értékesítéseiket a figyelembe vett időszakban. Bár az észlelt csökkenés nem öltött drámai méreteket, mégis a 2006 és a felülvizsgálati időszak közötti keresletnövekedés összefüggésében kell vizsgálni; ennek hatására az uniós gyártók piaci részesedése 10 százalékponttal, 75%-ra esett vissza.75.  Ugyanakkor a vonatkozó mikrogazdasági mutatók szerint a mintába felvett uniós gyártók gazdasági helyzete egyértelműen romlott. A jövedelmezőség és a beruházások megtérülése negatív maradt, és összességében tovább csökkent 2006 és a felülvizsgálati időszak között. A pénzforgalom – az általános kedvező tendenciák ellenére – szintén negatív maradt a felülvizsgálati időszak során.76.  Ennek fényében levonható az a következtetés, hogy az uniós gazdasági ágazatot továbbra is jelentős kár éri az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében, helyzete nem stabil, és nem éri el azt a szintet, amelyet az eredeti vizsgálatban megállapított dömpingből való kilábalás esetén várható lett volna.F. A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE1. A behozatal várható volumenének és az árak hatása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén77.  A fenti (38) preambulumbekezdésben megállapítottaknak megfelelően a kínai exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, és egyértelmű potenciál rejlik bennük arra, hogy az uniós piacra irányuló behozatal volumenét növeljék.78.  A Kínából származó PET harmadik országokban felszámított CIF exportárai alacsonyabbak voltak, mint az uniós gazdasági ágazat árai a felülvizsgálati időszak alatt. Meg kell jegyezni, hogy a különbség nem volt jelentős, és mivel ezekre a behozatalokra szerződéses vámot és bizonyos összegű behozatal utáni díjakat vetnek ki, nem kínáltak volna alá az uniós gazdasági ágazat árainak a felülvizsgálati időszak alatt. Hangsúlyozni kell azonban azt, hogy a (6) preambulumbekezdésben említett, párhuzamosan futó szubvencióellenes vizsgálatban bebizonyosodott, hogy az uniós gazdasági ágazat árait a felülvizsgálati időszak alatt jelentősen leszorították az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó támogatott behozatal árai. Ezért az a tény, hogy a felülvizsgálati időszak alatt nem történt tényleges alákínálás, nem jelenti azt, hogy a Kínából származó behozatal újraindulása esetén nem alkalmazna kárt okozó árszintet.79.  A Kínából származó behozatal tényleges importárainak a kárt nem okozó árszinttel való összehasonlítása azt mutatta, hogy a Kínából származó behozatal árai alákínálnának az uniós gazdasági ágazat (kárt nem okozó) árainak. Ennek következtében a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vámok hiányában a Kínából származó valószínűsíthetően dömpingelt behozatal bármilyen megnövekedett mennyisége még nagyobb mértékben leszorítaná az uniós gazdasági ágazat árait, és kárt okozna.80.  Emellett a Kínában a PET gyártására rendelkezésre álló szabad kapacitást, valamint azt a tényt figyelembe véve, hogy a kínai exportőrök valószínűleg megpróbálnák visszaszerezni elvesztett piaci részesedésüket, az intézkedések hatályon kívül helyezése nagy valószínűséggel alacsonyabb exportárakat eredményezne. Ez megerősítené az árleszorítást, ami várhatóan további kedvezőtlen hatást gyakorolna a már most is érzékeny és jelentős kárt elszenvedő uniós gazdasági ágazatnak.81.  Jóllehet a Kínából származó behozatalnak az uniós gazdasági ágazat jelenlegi sérülékeny helyzetére gyakorolt hatása korlátozott volt a figyelembe vett időszak alatti behozatal alacsony szintje következtében, ez az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén minden valószínűség szerint megváltozna. Ha az intézkedéseket hatályon kívül helyeznék, és az uniós gazdasági ágazatnak az érintett országból származó, dömpingelt árú, megnövekedett exportvolumennel kellene szembenéznie, az tovább rontaná már jelenleg is sérülékeny pénzügyi helyzetét, és további veszteségeket jelentene.2. Következtetések a kár folytatódásáról vagy megismétlődéséről82.  Ennek alapján az a következtetés vonható le, hogy a Kínával szemben hatályos intézkedések hatályon kívül helyezése minden bizonnyal az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódását eredményezné.G. UNIÓS ÉRDEK83.  Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapul. Valamennyi érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére az alaprendelet 21. cikke (2) bekezdésének megfelelően.84.  Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban az intézkedések elfogadását nem tartották az Unió érdekével ellentétesnek. Továbbá az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát egy olyan helyzet elemzése, ahol dömpingellenes intézkedések vannak hatályban, lehetővé tette, hogy értékeljék a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleges indokolatlanul hátrányos hatását is.85.  Ennek alapján megvizsgálták, hogy a káros dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó megállapítások ellenére léteznek-e kényszerítő okok azon következtetés levonásához, hogy az Uniónak ebben a konkrét esetben nem érdeke az intézkedések fenntartása.1. Az uniós gazdasági ágazat és az egyéb uniós gyártók érdeke86.  Az érintett országból származó behozatalra elrendelt dömpingellenes intézkedések folytatódása nagymértékben erősítené az uniós gazdasági ágazat arra vonatkozó lehetőségeit, hogy ésszerű nyereségességet érjen el, mivel segítene megakadályozni, hogy az uniós gazdasági ágazat a Kínából származó dömpingelt behozatal jelentős volumenei következtében kiszoruljon a piacról. Valóban nagy a valószínűsége a nagy mennyiségű káros dömpingnek, amelyet az uniós gazdasági ágazat nem tudna elviselni. Az uniós gazdasági ágazatnak ezért továbbra is előnyére válna a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása.87.  Ennek megfelelően levonható az a következtetés, hogy a Kínával szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása egyértelműen az uniós gazdasági ágazat és más uniós gyártók érdekét szolgálná.2. A független uniós importőrök érdekei88.  A fentiekben ismertetetteknek megfelelően mindössze egy importőr nyújtott be bizonyos információkat a mintavétel keretében. Ez az importőr erőteljesen ellenezte az intézkedések fenntartását, jóllehet bevallása szerint nem importál Kínából. Ennek következtében levonható az a következtetés, hogy a Kínából származó behozatalra elrendelt intézkedések fenntartása nem lesz jelentős hatással ez említett importőrre.89.  Más importőr nem nyújtott be releváns információt. Tekintve, hogy nem szűnt meg a behozatal egyéb olyan országokból, melyek vonatkozásában jelenleg dömpingellenes intézkedések vannak hatályban, és figyelembe véve, hogy olyan országokból is történik behozatal, melyekben nincsenek hatályban dömpingellenes intézkedések (pl. Omán, USA, Brazília), az importőrök alternatív beszerzési forrásokból is importálhatnak.90.  Figyelembe véve, hogy nem áll rendelkezésre olyan bizonyíték, mely szerint a hatályos intézkedések jelentős hatást gyakorolnának az importőrökre, levonható az a következtetés, hogy az intézkedések fenntartása nem hat majd jelentősen az uniós importőrökre.3. Az uniós nyersanyagszállítók érdeke91.  A vizsgálatban három nyersanyagszállító (két PTA- és egy MEG-szállító) működött együtt a kitöltött kérdőívek határidőben történő benyújtásával. Az európai létesítményeikben foglalkoztatott, a PTA / MEG gyártásába bevont munkatársak száma közel 700 volt.92.  Az együttműködő PTA-gyártók a mintába felvett uniós gyártók PTA-beszerzéseinek közel 50%-át képviselik. A PTA-gyártók erősen függnek a PET-gyártók helyzetétől, mivel ők a fő ügyfeleik. Az alacsony PET-árak alacsony PTA-árakat eredményeznek, és a PTA-gyártók számára alacsony haszonkulcsot jelentenek. Következésképpen úgy tekinthető, hogy a dömpingelt PET-importra elrendelt intézkedések a PTA-gyártók előnyére válnának.93.  Az együttműködő MEG-szállítót illetően a MEG a szóban forgó szállító teljes forgalmának kevesebb mint 10 %-át teszi ki. Meg kell jegyezni, hogy a MEG tekintetében nem a PET az egyetlen – sőt nem is a fő – felhasználási terület, és a MEG-gyártók kevésbé függnek a PET-ágazat helyzetétől. Mindazonáltal a PET-ágazat nehézségei korlátozott mértékben hatással lehetnek a MEG-szállítókra, legalábbis rövid- és középtávon.94.  A fentiekre tekintettel ideiglenesen megállapítható, hogy a Kínából származó behozatalra elrendelt intézkedések fenntartása a nyersanyagszállítók érdekében állna.4. A felhasználók érdekei95.  Az ezen eljárás tárgyát képező PET-et (legalább 78 ml/g viszkozitási számú, ún. „palackminőség” [bottle grade]) leginkább vizespalackok gyártására, illetve egyéb italok palackozásakor használják. Fejlődést mutat, de még viszonylag korlátozott körű a más csomagolóanyagok (szilárd élelmiszerhez és mosó- és tisztítószerekhez) és a lapok gyártására történő felhasználás. A PET-palackok gyártása két szakaszban történik: i. először előformát készítenek a PET öntőformába való injektálásával, és ii. később az előformát felhevítik, majd palackká fújják. A palackkészítés lehet integrált folyamat (vagyis ugyanaz a vállalat megveszi a PET-et, előformát készít, és azt palackká fújja), vagy a második szakaszra korlátozódhat (az előforma palackká fújása). Az előformák viszonylag könnyen szállíthatók, mivel kicsik és nagy a sűrűségük, míg az üres palackok nem stabilak, és a méretük miatt nagyon drága a szállításuk.96.  A PET-palackokat a palackozó vállalatok töltik meg vízzel és/vagy más italokkal. A palackozó vállalatok is gyakran érintettek a PET-gyártásban, vagy úgy, hogy részt vesznek az integrált palackozási műveletekben, vagy úgy, hogy díjazási megállapodásokat kötnek az alvállalkozó átalakító cégekkel és/vagy palackgyártókkal, akik részére kialkudják a PET árát annak gyártójával (soft tolling), vagy esetleg meg is veszik a saját palackjaikhoz szükséges PET-et (hard tolling).97.  Következésképpen a felhasználók két csoportját lehet megkülönböztetni:98.  átalakítók és/vagy palackgyártók, melyek közvetlenül a gyártóktól vásárolják a PET-et, előformákká (vagy palackokká) alakítják azt, és továbbértékesítik további feldolgozásra (vagy töltésre), valamint99.  palackozók, melyek alvállalkozó palackgyártóik/átalakítóik számára vásárolják a PET-et („hard tolling”), vagy arról az árról tárgyalnak, melyen az alvállalkozó átalakító és/vagy palackgyártó hozzájut a PET-hez („soft tolling”).100.  A vizsgákat folyamán több mint 70 felhasználóval vették fel a kapcsolatot, de csak heten (átalakítók és palackozók) döntöttek az együttműködés mellett a kérdőív kitöltésével.101.  Megállapítást nyert, hogy az együttműködő felhasználók az érintett országból csak kis mennyiségben importáltak PET-et, és a terméket elsősorban uniós gyártóktól és/vagy más országokból szerezték be.102.  Mivel továbbra is rendelkezésre állnak alternatív beszerzési források, és mivel a felhasználók jelenleg csak igen korlátozott mennyiségben importálták az érintett terméket Kínából, levonható az a következtetés, hogy a Kínából származó behozatallal szemben elrendelt intézkedések fenntartása nem fog semmilyen jelentős kedvezőtlen hatást gyakorolni az unióbeli felhasználókra.103.  Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján a Bizottság javasolni kívánja a meglévő intézkedések fenntartását, egyes érdekelt felek, elsősorban felhasználók, észrevételt nyújtottak be.104.  A felülvizsgálatot kérelmező uniós gyártók alapvetően egyetértettek a vizsgálat megállapításaival, különösen az uniós érdekre vonatkozó következtetésekkel.105.  Ugyanakkor hét felhasználó és egy felhasználói szövetség kifejezetten ellenezte a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartását, azt állítva, hogy az uniós érdekkel kapcsolatos bizottsági megállapítások súlyos hiányosságokat és pontatlanságokat tartalmaznak; állításaikat azonban nem támasztották alá.106.  Mivel nem áll rendelkezésre olyan bizonyíték, amely alátámasztaná a bizottsági megállapítások állítólagos pontatlanságaival kapcsolatos állításokat, azokat megalapozottság hiányában elutasítják.107.  A nyilvánosságra hozatalt követően az együttműködő importőr szintén ellenezte az intézkedések újbóli elrendelését.108.  Ez a fél azt állította, hogy a Bizottság nem vette kellőképpen figyelembe a PET felhasználók ágazatának érdekeit; állításai szerint az ágazatot kedvezőtlenül fogja érinteni a PET-ek áremelkedése, mert nem tudják majd áthárítani a költségnövekedést.109.  Meg kell jegyezni, hogy az említett fél nem bizonyította, hogy a már meglévő intézkedések fenntartása hogyan és milyen mértékben vezetne a PET-ek áremelkedéséhez az uniós piacon.110.  Azt is hangsúlyozni kell, hogy a felhasználók e vizsgálatban tanúsított viszonylag alacsony mértékű együttműködése következtében a dosszié nem tartalmaz olyan információkat, amelyek arra utalnának, hogy az intézkedések fenntartása aránytalan hatással lenne a felhasználókra.111.  Ennek következtében a rendelkezésre álló információk alapján úgy tekinthető, hogy az intézkedések fenntartása nem lesz aránytalanul negatív hatással a PET árakra az EU-ban, ezért az importőrnek a felhasználókra gyakorolt negatív hatással kapcsolatos állítását elutasították.112.  Ugyanez az érdekelt fél azt is állította, hogy a Bizottság nem vizsgálta meg a jelenlegi intézkedések fenntartásának a PET-et palackozó vállalatokra gyakorolt hatását, ennek következtében pedig az uniós érdekre vonatkozó elemzés hiányos és nem megfelelő.113.  E tekintetben meg kell ismételni, hogy a felülvizsgálat megindítását követően mindössze hét felhasználó jelentkezett a Bizottságnál, és az ezen eljárás keretében rendelkezésre álló információk nem tették lehetővé az uniós felhasználók említett alcsoportja érdekeinek vizsgálatát.114.  A nyilvánosságra hozatalt követően benyújtott észrevételek, beleértve a csomagolóvállalatok észrevételeit – a (101) és (102) preambulumbekezdésben jelzetteknek megfelelően – nem voltak megalapozottak, és nem lehetett őket felhasználni a csomagolóiparra vonatkozó részletesebb elemzéshez.5. Az uniós érdekre vonatkozó megállapítás115.  Valamennyi fent említett tényezőt figyelembe véve levonható az a következtetés, hogy nem állnak fenn kényszerítő okok a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartásával szemben.H. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK116.  Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a meglévő intézkedések fenntartását javasolták. Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, melyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat. A benyújtott információkat és észrevételeket indokolt esetben megfelelően figyelembe vették.117.  A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Kínai Népköztársaságból származó PET behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Emlékeztetni kell arra, hogy ezek az intézkedések külön vámtételekből állnak.118.  Az e rendeletben meghatározott egyedi vámtételek kizárólag a felsorolt vállalatok – vagyis az említett konkrét jogi személyek – által gyártott érintett termék behozatalára vonatkoznak. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében név és cím szerint kifejezetten meg nem nevezett vállalat – ideértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló jogi személyeket is – által gyártott termék behozatala nem részesülhet e vámtételekből, és azokra a „minden más vállalatra” érvényes vámot kell kivetni.119.  Ezen egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazására vonatkozó minden kérelmet (pl. egy vállalat nevének megváltozását vagy új termelési vagy értékesítési egységek létrehozását követően) azonnal meg kell küldeni a Bizottságnak[12], feltüntetve minden idevonatkozó, különösen a társaság termeléséhez, belföldi és exporteladásaihoz kapcsolódó tevékenységeinek módosítására vonatkozó információt, amely például a névváltoztatással vagy a termelési vagy az értékesítési egységekkel függ össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikk(1) Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre a Kínai Népköztársaságból származó, a jelenleg a 3907 60 20 KN-kód alá besorolt, az 1628-5 ISO-szabvány szerint 78 ml/g vagy annál magasabb viszkozitási számú polietilén-tereftalát behozatalára.(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alábbi vállalatok által előállított termékek vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke a következő:Ország | Vállalat | Dömpingellenes vám (EUR/t) | Kiegészítő TARIC-kód |Kínai Népköztársaság | Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd, | 184 | A505 |Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd, | 0 | A506 |Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd, | 157 | A507 |Far Eastern Industries Shanghai Ltd, | 22 | A508 |Yuhua Polyester Co. Ltd. of Zhuhai, | 184 | A509 |Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co., Ltd | 45 | A510 |Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. and Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd. | 184 | A511 |Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) and Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan) | 184 | A512 |Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd | 151 | A513 |Minden más vállalat | 184 | A999 |(3) Azokban az esetekben, amikor az áruk szabad forgalomba bocsátásuk előtt megsérülnek, és így a vámérték megállapításához a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árat kiigazítják a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet[13] 145. cikkének megfelelően, a dömpingellenes vámnak a fenti (2) bekezdés alapján kiszámított összegét a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő ár kiigazításához használt százalékkal csökkentik.(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 343., 2009.12.22., 51. o.[2] HL L 271., 2004.8.19., 1. o.[3] HL L 345., 2005.12.28., 11. o.[4] HL C 5., 2009.1.10., 3. o.[5] HL C 194., 2009.8.18., 9. o.[6] HL C 208., 2009.9.3., 12. o.[7] HL L 188., 2009.7.18., 93. o.[8] HL C 208., 2009.9.3., 7. o .[9] HL L 254., 2010.9.29., 10. o.[10] HL L 254., 2010.9.29., 40. o.[11] HL L 134., 2010.6.1., 25. o.[12] European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, NERV-105, B-1049 Brussels.[13] HL L 253., 1993.10.11., 1. o.


|

52010PC0372

/* COM/2010/0372 final - NLE 2010/0220 */  Javaslat: A TANÁCS RENDELETE a versenyképtelen szénbányák bezárását elősegítő állami támogatásról

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 20.7.2010COM(2010) 372 végleges2010/0220 (NLE)Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa versenyképtelen szénbányák bezárását elősegítő állami támogatásról{SEC(2010) 850}{SEC(2010) 851}INDOKOLÁS1. A javaslat háttereAz uniós kőszéniparágnak nyújtott támogatást az alábbi ágazatspecifikus jogi aktus szabályozza: a Tanács 2002. július 23-i 1407/2002/EK rendelete a szénipar részére nyújtott állami támogatásról[1] (a továbbiakban: a „szénipari rendelet”).A szénipari rendelet 2010. december 31-én hatályát veszti. Ha nem születne olyan új jogi keret, amely lehetővé tenné a szénipar esetében az állami támogatás egyes meghatározott típusait, a tagállamok kizárólag az összes ágazatra alkalmazandó általános állami támogatási szabályok révén megállapított keretek között nyújthatnának támogatást.A szénipari rendelethez képest az általános állami támogatási szabályok jelentősen korlátozzák a széniparnak nyújtható állami támogatások lehetőségét, elsősorban – bár nem kizárólag – a termelési támogatás tekintetében. Mindazonáltal egyes tagállamokban a mostani és a várható világpiaci árakhoz képest rendkívül magas a termelési költség, ennélfogva pedig kőszéntermelésük jelenleg gazdaságilag nem versenyképes, és minden valószínűség szerint a jövőben sem lesz az.A támogatott széntermelés csupán elhanyagolható hatást gyakorol az uniós szintű energiaellátás biztonságára (jóllehet az egyes tagállamok szintjén eltérő a helyzet). A támogatott kőszéntermelés az uniós energiamix kis hányadát teszi ki, emiatt e támogatások igen korlátozott mértékben képesek csak ellensúlyozni a szenet vagy más energiaforrásokat érintő ellátási zavarokat. A támogatott széntermelés csak az uniós energiatermelés 5,1%-ához járul hozzá. Ha kizárólag a termelési veszteségek fedezésére nyújtott támogatást vesszük figyelembe, ez az arány mindössze 1,4% (bár az egyes tagállamok esetében magasabb is lehet).Mivel azonban a szénipari rendelet hatályának megszűnése miatt egyes tagállamok kénytelenek lesznek bezárni kőszénbányáikat, megoldást kell találniuk társadalmi és regionális következményeire. A szénbányák regionális koncentrációja miatt (pl.: a németországi Ruhr-vidék, Északnyugat-Spanyolország, a romániai Zsil [Jiu] völgye) a bányák egyidejűleg történő bezárása komoly társadalmi hatással járhat. Ha a kapcsolódó iparágak munkahelyeit is figyelembe vesszük, 100 000 munkahely foroghat veszélyben. Amennyiben a támogatások hirtelen elapadását követően esetleg azonnali bányabezárásokra kerülne sor, a regionális munkaerőpiacokat elárasztanák a munkanélkülivé vált szénbányászok, akiket az egyéb iparágak nem volnának képesek elég gyorsan újrafoglalkoztatni, ezért tartós munkanélkülivé válásuk veszélyével kellene számolni.A környezetvédelmet szem előtt tartva azt is fontolóra kell venni, hogy a bányabezárás számos intézkedést tesz szükségessé a bányaterület rehabilitációja érdekében, így pl. a bányászati berendezéseknek a bányából való eltávolítását, a terület megtisztítását, földalatti biztonsági munkálatokat, a szennyvíz elvezetését, stb. Abban az esetben, ha a vállalkozás folytatja a bányászati vagy egyéb gazdasági tevékenységet, az állami finanszírozás állami támogatásnak minősülhet, a vállalkozás egyéb tevékenysége pedig esetleg veszélybe kerül, ha egyedül kell viselnie az említett költségeket.E javaslat célja, hogy olyan jogi keretet kínáljon a tagállamok számára, amely lehetővé teszi a támogatások fokozatos megszüntetését követő esetleges bányabezárások lehetséges kedvezőtlen hatásainak – különösen azok társadalmi és környezetvédelmi vonatkozásainak – hatékonyabb kezelését, miközben a lehető legkevésbé torzítja a belső piacon zajló versenyt.2. Nyilvános konzultációA Bizottság 2009. május 13. és július 15. között nyilvános internetes konzultációt folytatott. E célból a Bizottság szolgálatai közzétetettek az intézmény weboldalán egy konzultációs dokumentumot, amely ismerteti a szóban forgó problémát, a szakpolitikai célokat és a különböző szakpolitikai opciókat, az érdekelteket pedig felkérték, hogy tegyék meg az e dokumentummal kapcsolatos észrevételeiket. Emellett a 2009. június 4-i plenáris ülésen kikérték a „Nyersanyag-kitermelő Iparágak” ágazati szociális párbeszéd bizottságának véleményét.A Bizottsághoz 60 észrevétel érkezett.A szénipar és a bányászatiberendezés-ipar szociális partnerei általában amellett érveltek, hogy őrizzük meg a szénipari rendelet alapján jelenleg engedélyezett állami támogatási kategóriákat. Sürgették új uniós állami támogatási szabályozás megalkotását legalább a tevékenység csökkentéséhez, valamint a bányabezáráshoz és az örökölt adósságokhoz nyújtott támogatások tekintetében.Ezzel szemben a környezetvédelmi szervezetek nem támogatják a szénipari ágazatra vonatkozó új ágazatspecifikus állami támogatási szabályozást. Érvelésük szerint a szénbányászat állami támogatása kedvezőtlen hatást gyakorol a tiszta, fenntartható és megújuló forrásokból történő energiatermelésre, továbbá nem ösztönzi az energiahatékonyságot és az energiatakarékosságot. Azt állítják, hogy több munkahely volna létrehozható a megújulóenergia-szektorban, mint amennyi megszűnne a szénipari ágazatban.A legtöbb széntermelő tagállam kormánya támogatja a jelenlegi szénipari rendelet meghosszabbítását, vagy pedig olyan új rendelet megalkotását, amely legalább a jelenleg engedélyezett támogatások egy részét lehetővé teszi. Néhány széntermelő tagállam kevésbé aggódik, mivel már jelenleg sem nyújt állami támogatást, vagy mert úgy véli, hogy az általános állami támogatási szabályok elegendőek ahhoz, hogy támogatást nyújtson szénipara számára.3. HatásvizsgálatAz Európai Bizottság megvizsgált több szakpolitikai lehetőséget, amelyek lehetővé tennék a támogatások fokozatos megszüntetését követő esetleges bányabezárások lehetséges kedvezőtlen hatásainak – különösen azok társadalmi és környezetvédelmi vonatkozásainak – kezelését.1. lehetőség: az alapforgatókönyvAz alapforgatókönyv szerint a Bizottság nem tesz javaslatot a szénipari rendelet hatályának megszűnése után alkalmazandó új ágazatspecifikus jogi keretre. 2011-től kizárólag az általános állami támogatási szabályokat alkalmaznák a kőszén-ágazatban.2. lehetőség: bizottsági iránymutatásA 2. lehetőség szerint a Bizottság az Európai Unió működéséről szóló Szerződés (EUMSz.) 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjára épülő – a hajógyártási és az acélgyártási ágazatban elfogadotthoz hasonló – iránymutatást fogad el, amely lehetővé tenné a tagállamok számára, hogy az alábbiak fedezésére korlátozódó támogatást nyújtsanak: a szénbányavállalatok részéről az elbocsátandó munkások számára teljesítendő kifizetések, illetve a bányabezárások miatti korkedvezményes nyugdíjazásokhoz való hozzájárulás, továbbá az említett munkások számára biztosított tanácsadás vagy szakképzés költsége. E támogatás fedezheti továbbá a folyamatban lévő (legfeljebb 6 hónapos futamidejű) szerződések teljesítésének vagy e szerződések felmondásának költségeit, attól függően, hogy melyik az alacsonyabb összeg. Emellett kiterjedhet a termelési telepek azonnali megtisztításának és rehabilitációjának kapcsán felmerült kiadásokra, viszont nem fedezheti a föld alatti rehabilitáció némely esetben igen jelentős összegeket elérő költségeit, mivel így a támogatás alkalmazási köre és (néhány esetben egyenesen vég nélküli) időtartama meghaladná az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján engedélyezhető mértéket.3. lehetőség: korlátozott időtartamú működési támogatást (üzembezárási támogatást) lehetővé tévő tanácsi rendeletA 3. megoldás szerint a Bizottság az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének e) pontjára épülő tanácsi rendeletre tesz javaslatot. A rendelet lehetővé tenné a tagállamok számára, hogy a folyó termelési veszteségek fedezésére, fokozatosan és egyértelműen csökkenő mértékű működési támogatást nyújtsanak mindaddig, amíg e támogatás a tevékenységek rendezett leépítését kíséri egy alaposan meghatározott (kizárólag a jelenleg már meglévő bányákat érintő) bányabezárási terv keretében. Ez a működési támogatás legfeljebb 10 éves időszakon át tartó, fokozatos megszüntetését jelentené.4. lehetőség: a rendkívüli költségek (az örökölt társadalmi és környezetvédelmi kötelezettségek) fedezésére szolgáló támogatást lehetővé tévő tanácsi rendeletA 4. megoldás szerint a Bizottság az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének e) pontjára épülő tanácsi rendeletre tesz javaslatot. E rendelet lehetővé tenné a tagállamok számára, hogy támogatást nyújtsanak a szénbányák bezárásához kapcsolódó társadalmi és környezetvédelmi költségekhez, pl. a szociális jóléti ellátásokkal és korábbi bányatelepek rehabilitációjával kapcsolatos – a jelenlegi szénipari rendelet mellékletének meghatározása szerinti – költségekhez.5. lehetőség: a 3. és a 4. lehetőség együttes alkalmazásaAz 5. lehetőség szerint a Bizottság az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének e) pontjára épülő olyan tanácsi rendeletre tesz javaslatot, amely a (3. lehetőség szerinti) üzembezárási támogatás és a (4. lehetőség szerinti) rendkívüli költségek fedezésére szolgáló támogatás nyújtását egyaránt lehetővé tenné a tagállamok számára.6. lehetőség: a jelenlegi szénipari rendelet hatályának 10 évvel történő meghosszabbításaA 6. lehetőség szerint a Bizottság azt javasolja a Tanácsnak, hogy az 1407/2002/EK tanácsi rendelet hatályát a mostani formájában hosszabbítsa meg 10 évvel, vagyis 2020 végéig. Ez abban térne el az 5. lehetőségtől, hogy nem tartalmazná a bányák bezárásával kapcsolatos feltételt, és lehetővé tenné beruházási támogatás nyújtását.Az eltérő lehetőségeket annak az előfeltevésnek az alapján hasonlítottuk össze, hogy az érintett tagállamok valóban nyújtanának az adott lehetőség értelmében engedélyezett támogatást. Az ágazatspecifikus állami támogatási szabályok csupán az állami támogatás lehetőségét – nem pedig kötelezettségét – teremtik meg; a hatásvizsgálat nem előlegezheti meg a tagállamok állami támogatással kapcsolatos döntéseit.Gazdasági szempontból a 2. lehetőség kedvezőbbnek tűnik az alapforgatókönyvnél abban a tekintetben, hogy enyhíti a leginkább érintett régiókra és iparágakra gyakorolt közvetlen gazdasági hatást. Ugyanakkor a 3–5. opciónál is előnyösebb, amennyiben minimálisra mérsékli a versenyt érő hatást.Társadalmi szempontból az 5. opció adja a legkedvezőbb eredményt az alapforgatókönyvhöz képest. A (korkedvezményes) nyugdíjazási lehetőségek maximalizálását lehetővé tévő fokozatos bányabezárás, a tanácsadás és átképzés formájában nyújtott kiegészítő támogatással együtt hatékonyan mérsékli a bányabezárások kedvezőtlen társadalmi hatásait az érintett régiókban. Jóllehet a támogatás nem segíti elő állandó állások megteremtését, közvetlenül kezeli azt a problémát, hogy a bányabezárások társadalmi hatása néhány régióban, földrajzilag koncentrált módon jelentkezik.Környezetvédelmi szempontból sok a bizonytalanság. Bár a bányák közvetlen környezetének minden bizonnyal jót tenne a termelés azonnali, vagy majdnem azonnali leállítása (az 1., 2. és a 4. lehetőség), a globális szinten kibocsátott üvegházhatást okozó gázok tekintetében azonban nem látunk ilyen tisztán, figyelembe véve az energiatermelők által elégetett szénből származó kibocsátást. E bizonytalanságot az okozza, hogy a belföldi szén nagymértékben helyettesíthető importszénnel. Jóllehet nem beszélhetünk 100%-os helyettesítési arányról, a szakpolitikai lehetőségek közötti különbség attól függhet, hogy a nemzeti szakpolitikák milyen feltételek mellett támogatják az áttérést más energiaforrásokra. Végezetül a helyi hatás vonatkozásában szem előtt kell tartanunk, hogy az 5. lehetőség biztosítja a bányatelepek rehabilitációjának finanszírozását, továbbá hogy a bányák fokozatos bezárása lehetőséget nyújt a jóval a bezárást megelőzően elvégzendő előkészületek jobb figyelembevételére.A hatásvizsgálat következtetése szerint objektív módon egyik konkrét szakpolitikai lehetőség sem részesíthető egyértelműen előnyben. A 2. és az 5. opció tűnik a legmegfelelőbbnek a bányabezárások hatásának tompítására irányuló szakpolitikai célkitűzés elérése tekintetében, azonban figyelembe kell venni a 107. cikk (3) bekezdésének c) és e) pontjában megszabott különféle jogi korlátozásokat, vagyis azt, hogy az előbbi pont alapján nem nyújtható működési támogatás.Ami a jelenlegi szénipari rendelet egyszerű meghosszabbítását illeti (a 6. lehetőség), az e rendelettel kapcsolatos korábbi tapasztalatok azt mutatják, hogy a fokozatos csökkentés és az ahhoz kapcsolódó feltételek nem elég erőteljesek a szénipar hatékony szerkezetváltásának biztosításához. Éppen ellenkezőleg, ez nem zárná ki, hogy a tagállamok a szakpolitikai cél ellenében továbbra is egyszerűen anélkül biztosítanak termelési támogatást a versenyképtelen bányáknak, hogy egyértelmű kötelezettséget vállalnának a bezárásra. Ebből következően ugyanazok a bányavállalkozások 10 év múlva – a rendelet új időbeli hatályának megszűnésekor – még mindig versenyképtelenek lehetnének. A háttérben meghúzódó versenyképtelenségi problémát nem oldanánk meg, hanem csupán elodáznánk.A hatásvizsgálat eredményei alapján a Bizottság úgy döntött, hogy az 5. lehetőségre épülő új tanácsi rendeletre tesz javaslatot. A bányabezárások súlyos társadalmi hatása valóban koncentráltan fog megjelenni az EU néhány régiójában, emiatt megfelelő átmeneti időszakra van szükség. Az átmeneti időszak alatt szükség lesz működési támogatásra annak biztosításához, hogy megfelelő módon, fokozatosan kerüljön sor a támogatás megszüntetésére. A fentiekben ismertetett jogi indokokból ez a cél kizárólag a 107. cikk (3) bekezdésének e) pontjára épülő tanácsi rendelet révén valósítható meg. A bányabezárások társadalmi és regionális hatásainak enyhítésére szolgáló kiegészítő tagállami eszköz hozzájárul majd az európai régiók társadalmi kohéziójának erősítéséhez, figyelembe véve a gazdasági és pénzügyi válság utóhatásait, továbbá szem előtt tartva a Bizottság kinyilvánított szándékát, hogy határozottabban kíván összpontosítani az európai politikaformálás társadalmi dimenziójára.4. A javaslat jogi elemeiAz EUMSz 107. cikkének (1) bekezdése szerint, ha a Szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.Az EUMSz. 107. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy bizonyos fajta támogatás automatikusan összeegyeztethető a belső piaccal. Az EUMSz. 107. cikkének (3) bekezdése a támogatás azon fajtáit sorolja fel, amelyet a Bizottság a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilváníthat. Különös figyelmet érdemel a 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja, amely eltéréseket engedélyez olyan támogatás esetén, amelyet egyes gazdasági térségek fejlődésének előmozdítására nyújtanak, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket az uniós érdekkel ellentétes mértékben.A 107. cikk (3) bekezdésének e) pontja szerint összeegyeztethetőek a belső piaccal a támogatás olyan egyéb fajtái, amelyeket a Tanács a Bizottság javaslata alapján minősített többséggel hozott határozatával határoz meg.A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az e javaslatban tárgyalt állami támogatás típusa – különösen, amennyiben jelentős összegű és huzamos időtartamú működési támogatást foglal magába – túllép az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja által nyújtott lehetőségeken. Ezért a Bizottság azt javasolja a Tanácsnak, hogy vegye igénybe a 107. cikk (3) bekezdésének e) pontját a kőszéniparban nyújtott állami támogatás olyan fajtáinak meghatározása érdekében, amelyeket a Bizottság a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilváníthat.5. Költségvetési vonzatokA javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést érintő vonzatai.6. A javaslat részletes magyarázataA Bizottság olyan ágazatspecifikus állami támogatási szabályozást javasol, amelyet az általános állami támogatási szabályoknak a (kő)széniparban való teljes alkalmazásáig tartó átmeneti szabályozásnak kell tekinteni.Az általános állami támogatási szabályok által kínált lehetőségek mellett a javaslat lehetőséget ad arra, hogy a kőszéniparnak biztosított támogatás alábbi két típusát is a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítsák: üzembezárási támogatás, valamint rendkívüli költségek fedezésére nyújtott támogatás.Üzembezárási támogatásAz üzembezárási támogatás olyan működési támogatás, amelynek célja a bezárni tervezett termelési egységek folyó termelési veszteségeinek fedezése. Az üzembezárási támogatás lehetővé teszi a versenyképtelen bányák fokozatos bezárását.E támogatástípus kizárólag végleges üzembezárási terv keretében nyújtható a szénbányák számára. Ezért a támogatás összege fokozatosan csökken, és vissza kell fizetni abban az esetben, ha az érintett bányát mégsem zárják be. Az ilyen támogatás csupán olyan termelési egységeknek nyújtható, amelyek a Bizottság javaslatának megfogalmazása előtt már megkezdték tevékenységüket.Az érintett tagállamokkal folytatott előzetes megbeszélések azt mutatták, hogy váratlan események esetleg szükségessé teszik a támogatás összegének ideiglenes változatlanul hagyását vagy növelését több egymást követő év során annak érdekében, hogy az adott szénbánya a bezárás tervezett időpontjáig folytathassa a működését. Ennélfogva a Bizottság úgy döntött, hogy némiképp eltér a hatásvizsgálati jelentés 5. opciójában ismertetett szabályoktól: jóllehet fenntartja azt az általános kötelezettséget, hogy a támogatásnak jelentősen csökkenő mértékűnek kell lennie, javaslata szerint a csökkenés mértékét egymást követő tizenöt havi (nem pedig éves) időszakok között határoznák meg. Azt javasoljuk, hogy az egymást követő tizenöt havi időszakok közötti csökkenés mértéke legalább 33 %, az üzembezárási terv maximális futamideje pedig 4 év legyen.A javaslat a túlkompenzáció elkerülésére és az energiapiaci verseny esetleges torzulásainak korlátozására szolgáló biztosítékokat is tartalmaz.A rendkívüli költségek fedezésére nyújtott támogatásAz ilyen támogatás célja a folyó termeléshez nem kapcsolódó, a bányabezárásokkal összefüggésben jelentkező költségek – pl. az úgynevezett örökölt szociális és környezetvédelmi kötelezettségek – fedezése. A javasolt rendelet melléklete teljes körűen felsorolja a fedezhető költségeket.EljárásokA javaslat az 1407/2002/EK tanácsi rendeletéhez rendkívül hasonló eljárási rendelkezéseket tartalmaz, amelyek elsősorban azt tisztázzák, miként kell az ilyen támogatásokat bejelenteni a Bizottság számára, hogy a Bizottság az engedélyezést megelőzően elvégezhesse azok alapos/részletes értékelését.2010/0220 (NLE)Javaslat:A TANÁCS …/…/EU RENDELETEa versenyképtelen szénbányák bezárását elősegítő állami támogatásrólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 107. cikke (3) bekezdésének e) pontjára,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,tekintettel az Európai Parlament véleményére[2],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[3],tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[4],mivel:1.  A szénipar részére nyújtott állami támogatásról szóló, 2002. július 23-i 1407/2002/EK tanácsi rendelet[5] 2010. december 31-én hatályát veszti.2.  A támogatott széntermelésnek a teljes energiamixhez való csekély hozzájárulása nem indokolja többé e támogatások fenntartását az uniós szintű energiaellátás biztosítása céljából.3.  Azok az uniós politikák, amelyek a megújuló és alacsony széntartalmú fosszilis tüzelőanyagoknak energiatermelés céljára való felhasználását ösztönzik, nem indokolják a versenyképtelen szénbányák korlátlan támogatását. Tehát nem lehet határozatlan ideig meghosszabbítani az 1407/2002/EK rendelet által engedélyezett támogatási kategóriákat.4.  Mindazonáltal ágazatspecifikus állami támogatási szabályok hiányában kizárólag az általános állami támogatási szabályokat kell majd alkalmazni. Ilyen körülmények között az 1407/2002/EK rendelet alapján jelenleg támogatásban részesülő szénbányák nem lesznek már jogosultak támogatásra, és előfordulhat, hogy be kell zárni azokat.5.  Az általános állami támogatási szabályok sérelme nélkül, lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy az említett bányabezárások társadalmi és regionális következményeinek enyhítésére szolgáló intézkedéseket hozzanak, vagyis a tevékenységek leépítésére rendezett módon kerüljön sor visszavonhatatlan bányabezárási terv és/vagy a rendkívüli költségek – elsősorban az örökölt kötelezettségek – finanszírozása keretében.6.  E rendelet valósítja meg a széniparnak az ágazatspecifikus szabályokról a valamennyi ágazatra alkalmazandó általános állami támogatási szabályokra történő áttérését.7.  E támogatásnak – annak érdekében, hogy a lehető legkevésbé torzítsa a belső piacon zajló versenyt – fokozatosan csökkenő mértékűnek kell lennie, továbbá szigorúan azokra a termelési egységekre kell korlátozódnia, amelyek bezárását visszavonhatatlanul tervbe vették.8.  A szénbányászathoz nyújtott támogatás kedvezőtlen környezeti hatásainak enyhítése érdekében az adott tagállamnak megfelelő intézkedési tervet kell benyújtania például az energiahatékonyságra, a megújuló energiára vagy a szén-dioxid-leválasztásra és –tárolásra vonatkozóan.9.  A vállalkozásoknak ugyancsak jogosultaknak kell lenniük az olyan költségek fedezésének támogatására, amelyek a szokásos számviteli gyakorlattal összhangban nem befolyásolják közvetlenül a termelési költségeket. Az ilyen támogatás célja a termelési egységek bezárása miatt felmerülő rendkívüli költségek fedezése. Az érintett vállalkozásoknak minden egyes termelési egységükre vonatkozóan külön könyvelést kell vezetniük, hogy azok a vállalkozások, amelyek csupán néhány termelési telepüket zárják be, ne vehessenek igénybe jogosulatlanul ilyen támogatást.10.  Az Európai Bizottságnak feladata végrehajtása során biztosítania kell, hogy a verseny általános feltételei megteremtődnek, fennmaradnak és teljesülnek. Különös tekintettel a villamosenergia-piacra, a széniparnak nyújtott támogatás nem lehet olyan jellegű, hogy az befolyásolja a villamosenergia-termelőket a primer energiaellátás forrásainak megválasztásában. Következésképpen, a szén árában és mennyiségében a szerződő felek a világpiacon uralkodó feltételek tükrében szabadon állapodnak meg.11.  E rendelet alkalmazása nem zárja ki, hogy a széniparnak nyújtott támogatást más okokból a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősíthessék.12.  A Bizottságnak meg kell vizsgálnia az e rendelet alapján bejelentett intézkedéseket, és meg kell hoznia az EK-Szerződés 93. cikke alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet[6] követelményeinek megfelelő határozatokat.ELFOGADTA EZT A RENDELETET:I. SzakaszBEVEZETő RENDELKEZÉSEK1. cikkFogalommeghatározásokE rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:a) „szén”: az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága által a szén tekintetében megállapított nemzetközi kodifikációs rendszer[7] értelmében kiváló minőségű, közepes minőségű és gyenge minőségű A. és B. csoportba sorolt szén;b) „bezárás”: a szén termelésének és értékesítésének végleges beszüntetése;c) „bezárási terv”: a tagállam által összeállított terv, amely a széntermelő egységek végleges bezárásával végződő intézkedésekről rendelkezik;d) „széntermelő egységek”: mélyművelésű vagy külfejtéses szénbányászati telepek és az ezekhez kapcsolódó infrastruktúra összessége, amely más termelési egységektől függetlenül alkalmas nyersszén bányászatára;e) „üzleti év”: naptári vagy a szénipari szerződésekben alkalmazott egyéb 12 hónapos referenciaidőszakf) „termelési költségek”: a folyó termeléshez kapcsolódó összes költség, beleértve a bányászati műveleteket, a szénelőkészítés műveleteit, különösen a mosást, a méret szerinti osztályozást és válogatást, valamint az átadóhelyre történő szállítást, a szokásos értékcsökkenési leírást és a kölcsöntőke piaci kamatát.g) „folyó termelési veszteségek”: az a pozitív különbség, amely a széntermelési költségek és a szerződő felek által a világpiaci feltételek alapján szabadon megállapított átadóhelyi eladási ár között áll fenn.h) „szénbehozatal”: harmadik országból származó és az Unió vámterületére nem tranzit céljából belépő valamennyi széntermék-szállítmány, amelyet elektromos áram termelésre, vagy egy tagállam kokszolókemencéinek ellátására szánna.II. szakaszA TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETőSÉGE2. cikkA módszer elve1. A versenyképtelen szénbányák előre meghatározott bezárásával összefüggésben a széniparnak nyújtott támogatás akkor tekinthető összeegyeztethetőnek a belső piac megfelelő működésével, ha megfelel e rendelet rendelkezéseinek.2. A támogatás kizárólag a villamosenergia-termeléshez szükséges szénnel, a hő- és villamosenergia kapcsolt termelésével, a koksz termelésével, és az acéliparban működő nagyolvasztók tüzelőanyag-ellátásával kapcsolatos költségeket fedezi, amennyiben ennek használatára az Unión belül kerül sor.3. cikkÜzembezárási támogatás1. A kifejezetten a széntermelő egységek folyó termelési veszteségeinek fedezésére szánt, vállalkozásoknak nyújtott támogatás csak abban az esetben tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek, ha az teljesíti az alábbi feltételeket:a) az érintett termelési egységek működésének egy olyan bezárási terv részét kell képeznie, amelynek végrehatási határideje 2014. október 1-jénél nem későbbi;b) az érintett termelési egységeket a bezárási tervnek megfelelően véglegesen be kell zárni;c) a bejelentett támogatás nem haladhatja meg az üzleti év előrelátható termelési költségei és előrelátható bevétele közötti különbözetet; a ténylegesen kifizetett támogatást – a tényleges költségek és a bevétel alapján – legkésőbb a támogatás évét követő széntermelési év végén évente kiigazítják;d) a tonnánkénti kőszénegyenérték szerinti támogatás mértéke nem okozhatja azt, hogy az uniós szénért az átadóhelyen fizetett ár alacsonyabb legyen a harmadik országokból származó, azonos minőségű szén áránál;e) csak olyan termelési egységek vonatkozásában nyújtható támogatás, amelyek 2009. december 31-én üzemben voltak;f) a tagállamok által egy konkrét vállalkozás számára nyújtott üzembezárási támogatás teljes összegének csökkenő tendenciát kell mutatnia oly módon, hogy az egymást követő tizenöt havi időszakok közötti csökkenés nem lehet kevesebb a bezárási terv kezdeti tizenöt havi időszakában biztosított támogatás 33 százalékánál;g) a tagállamok által a szénipar számára nyújtott üzembezárási támogatás teljes összege a 2010-et követő évek egyikében sem haladhatja meg az 1407/2002/EK rendelet 4. és 5. cikkének megfelelően a tagállamok által nyújtott és a Bizottság által engedélyezett 2010. évi támogatás összegét;h) a tagállamnak be kell nyújtania egy tervet a szén felhasználásából adódó kedvezőtlen környezeti hatások enyhítése érdekében – például az energiahatékonyság, a megújuló energia vagy a szén-dioxid-leválasztás és –tárolás terén – megteendő intézkedésekről. A 107. cikk (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülő intézkedéseknek e tervbe történő belefoglalása nem érinti az EUMSz. 108. cikkének (3) bekezdése által ezen intézkedések tekintetében a tagállamok számára megszabott tájékoztatási és szüneteltetési kötelezettséget, valamint az említett intézkedések belső piaccal való összeegyeztethetőségét.2. Amennyiben az (1) bekezdés szerint támogatásban részesült termelési egységeket nem zárják be a Bizottság által engedélyezett üzembezárási tervben meghatározott időpontig, az érintett tagállamnak az üzembezárási terv által lefedett teljes időszak vonatkozásában vissza kell fizettetnie a nyújtott támogatást.4. cikkA rendkívüli költségek fedezésére nyújtott támogatás1. A széntermeléssel kapcsolatosan tevékenységet most vagy korábban végző vállalkozásoknak a széntermelő egységek bezárásából származott vagy származó, a folyó termeléshez nem kapcsolódó költségek fedezésére nyújtott állami támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, amennyiben a kifizetett összeg nem haladja meg az ilyen jellegű költségeket. Ez a támogatás a következők fedezésére használható:a) kizárólag azon vállalatok esetében felmerült költségek, amelyek termelési egységek bezárását hajtják vagy hajtották végre, ideértve az üzembezárási támogatásban részesülő vállalakozásokat is;b) számos vállalkozás esetében felmerülő költségek.2. Az (1) bekezdés által lefedett költségkategóriákat a melléklet állapítja meg. Az (1) bekezdés nem vonatkozik a környezetvédelmi szabályozás megsértéséből eredő költségekre.5. cikkKumuláció1. Az e rendelet alapján engedélyezett maximális támogatási összeget attól függetlenül kell alkalmazni, hogy a támogatást állami forrásból, vagy részben uniós forrásból finanszírozzák.2. Az e rendelet alapján engedélyezett támogatás nem alkalmazható az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése szerinti egyéb állami támogatással vagy ugyanazon támogatható költségekre nyújtott más formájú uniós finanszírozással egyidejűleg, ha az ilyen halmozódás az e rendelet előírásai szerint engedélyezetnél magasabb támogatási összeget eredményez.6. cikkAz elszámolások elkülönítéseA vállalkozások által igénybe vett minden támogatásnak az eredménykimutatásban különálló, a forgalomtól eltérő bevételi tételként kell megjelennie. Az e rendelet alapján támogatásban részesülő vállalkozásoknak pontos és külön könyvelést kell vezetniük mindegyik termelési egységük, valamint a szénbányászattal össze nem függő, egyéb gazdasági tevékenységeik esetében. A pénzeszközöket oly módon kell kezelni, hogy ne lehessen átcsoportosítani azokat az üzembezárási tervben részt nem vevő egyéb termelési egységekhez vagy ugyanazon vállalkozás egyéb gazdasági tevékenységeihez.III. szakaszELJÁRÁSOK7. cikkA tagállamok által biztosítandó információk1. Az EK-Szerződés 93. cikke alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet[8] rendelkezésein kívül az e rendeletben említett támogatás a (2)–(6) bekezdésben megállapított különös szabályok hatálya alá tartozik.2. A 4. cikkben említett üzembezárási támogatást nyújtani kívánó tagállamok bejelentik az érintett termelési egységek bezárási tervét a Bizottságnak. A terv legalább az alábbiakat tartalmazza:a) a termelési egységek megnevezése;b) minden egyes termelési egység valós vagy becsült termelési költsége üzleti évenként;c) a bezárási terv tárgyát képező termelési egységek becsült széntermelése üzleti évenként;d) az üzembezárási támogatás becsült összege üzleti évenként.3. A tagállamok a bezárási terv összes módosítását bejelentik a Bizottságnak.4. A tagállamok bejelentenek valamennyi olyan támogatást, amelyet e rendelet alapján kívánnak nyújtani a szénipar számára az üzleti év során. Az előrelátható termelési költségek kiszámítására, és e költségeknek a (2) bekezdés szerint a Bizottságnak bejelentett bezárási tervekkel való kapcsolatára vonatkozó minden lényeges részletet benyújtanak a Bizottságnak.5. A tagállamok az adott év végét követően legkésőbb hat hónapon belül tájékoztatják a Bizottságot az üzleti év alatt ténylegesen kifizetett támogatás összegéről és annak kiszámításáról. Ha kiigazítják az adott üzleti év során eredetileg kifizetett összegeket, a tagállamok a következő üzleti év végéig tájékoztatják erről a Bizottságot.6. A 4. és 5. cikk szerinti támogatás-bejelentés, valamint a Bizottságnak a ténylegesen kifizetett összegekről való tájékoztatása során a tagállamok megadnak minden szükséges információt a Bizottság számára annak ellenőrzéséhez, hogy e rendelet előírásait betartották-e.IV. szakaszZÁRÓ RENDELKEZÉSEK8. cikkVégrehajtási intézkedésekA Bizottság meghoz minden intézkedést, amely e rendelet végrehajtásához szükséges, továbbá esetleg közös keretet hoz létre a 7. cikkben említett információk közléséhez.9. cikkHatálybalépés1. Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba. Ezt a rendeletet 2011. január 1-től kell alkalmazni.2. Ez a rendelet 2026. december 31-én hatályát veszti.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök […]MELLÉKLETA 4. cikkben említett költségek meghatározása1. Kizárólag a termelési egységeket bezáró vállalkozásoknál felmerülő költségek és költségtartalékokKizárólag az alábbi költségkategóriák, és csak akkor, ha széntermelő egységek bezárásából származnak :a) a munkavállalóknak a jogszabályi nyugdíjkorhatár elérése előtti nyugdíjazásából eredő szociális jóléti ellátások kifizetésének költsége;b) az állásukat elveszítő munkavállalókkal kapcsolatos egyéb rendkívüli kiadások;c) a jogszabályokban előírtakon túli nyugdíjak és juttatások kifizetése az állásukat elveszítő munkavállalóknak és a bezárást megelőzően ezekre a kifizetésekre jogosult munkavállalóknak;d) a széniparon kívüli új állások megtalálásának érdekében a munkavállalók vállalkozások által fedezett munkaerő-piaci újrabeilleszkedési költségei, különösen a képzési költségek;e) az állásukat elveszítő munkavállalók és a bezárást megelőzően erre az ellátásra jogosult munkavállalók ingyenes szénnel való ellátása;f) a széniparra vonatkozó sajátos közigazgatási, jogi és adózási rendelkezésekből származó fennmaradó költségek;g) a termelési egységek bezárása miatt szükségessé váló kiegészítő földalatti biztonsági munka;h) bányászati károk, amennyiben azokat a bezárással érintett termelési egységek okozták;i) a korábbi bányatelepek rehabilitációjával kapcsolatos költségek, nevezetesen:- a vízellátásért és a szennyvíz elvezetéséért felelős szerveknek fizetett hozzájárulásból származó fennmaradó költségek,- a vízellátásból és a szennyvíz elvezetéséből származó egyéb fennmaradó költségek;j) a volt bányászok egészségügyi biztosítása fedezésének fennmaradó költségei;k) a folyamatban lévő szerződések felmondásával és a (legfeljebb 6 hónapos termelési értékű) szerződések módosításával kapcsolatos költségek;l) kivételes valódi értékcsökkenés, amennyiben az a termelési egységek bezárásából származik.A föld értéknövekedését le kell vonnia a g), h) és i) kategóriába tartozó támogatható költségekből.2. Különböző vállalkozások esetében felmerülő költségek és költségtartalékoka) a termelési egységek bezárását követően, a járulékkötelesek számának csökkenéséből eredő, a törvény által szabályozott rendszeren kívüli szociális biztonsági költségek fedezésére irányuló hozzájárulások növekedése;b) a termelési egységek bezárásának eredményeként a vízellátás és a szennyvíz elvezetésének kiadásai;c) a vízellátásért és a szennyvíz elvezetéséért felelős szerveknek fizetett hozzájárulások növekedése, amennyiben ezt a növekedést a termelési egységek bezárása következtében a járulékköteles széntermelés csökkenése eredményezi.[1] HL L 205., 2002.8.2., 1. o.[2] HL C […], […], […]. o.[3] HL C […], […], […]. o.[4] HL C […], […], […]. o.[5] HL L 205., 2002.8.2., 1. o.[6] HL L 83., 1999.3.27., 1. o.[7] A közepes minőségű és kiváló minőségű szén kodifikálására vonatkozó nemzetközi rendszer (1998). a rétegelt szén nemzetközi osztályozása (1998) és a gyenge minőségű szén kodifikálására vonatkozó nemzetközi rendszer (1999).[8] HL L 83., 1999.3.27., 1. o.