Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0315

Javaslat: a Tanács rendelete a tiszta égbolt közös vállalkozás létrehozásáról {SEC(2007) 773} {SEC(2007) 774}  /* COM/2007/0315 végleges - CNS 2007/0118 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 13.6.2007COM(2007) 315 végleges2007/0118 (CNS)Javaslat:A TANÁCS RENDELETEA TISZTA ÉGBOLT KÖZÖS VÁLLALKOZÁS LÉTREHOZÁSÁRÓL(előterjesztő: a Bizottság) {SEC(2007) 773}{SEC(2007) 774}INDOKOLÁS1. A JAVASLAT HÁTTEREA javaslat indokai és célkitűzéseiA közös technológiai kezdeményezéseket mint a kutatás terén való európai szintű köz- és magánszféra-partnerség megvalósításának módját a hetedik kutatás keretprogram vezette be. A közös technológiai kezdeményezések jól tükrözik az EU messzemenő elkötelezettségét a különféle erőfeszítések összehangolása iránt, amellyel hozzá kíván járulni az Európai Kutatási Térség és Európa versenyképességgel kapcsolatos célkitűzéseihez.A közös technológiai kezdeményezések mindenekelőtt az európai technológiai platformok (ETP-k) munkájában gyökereznek. Egyes esetekben az ETP-k mérete és hatóköre jelentősen kiterjedt, ezért stratégiai kutatási menetrendjeik fontos elemeinek megvalósítása tekintélyes összegű köz- és magánfinanszírozású befektetések, valamint komoly kutatási erőforrások mozgósítását teszi szükségessé. A közös technológiai kezdeményezések hatékony eszközként javasolhatók az ETP-igények kielégítésére.Az Együttműködés egyedi program a közös technológiai kezdeményezések hat lehetséges területét határozza meg: hidrogén- és üzemanyagcellák, repüléstechnika és légi közlekedés, innovatív gyógyszerek, beágyazott számítógépes rendszerek, nanoelektronika és globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (GMES).A javaslat célja a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás létrehozása köz- és magánszféra-partnerség keretében, mely elősegítené a különböző szervezetek közötti szoros kapcsolatokat és K+F-kapacitásokat teremtene az európai repüléstechnika és légi közlekedés terén.Előrejelzések szerint az elkövetkező 20 évben – fokozódó környezetvédelmi aggályok és a gáz- és zajkibocsátás korlátozására irányuló egyre erőteljesebb törekvés mellett – az európai légi közlekedés fejlődési üteme a kétszeresére fog gyorsulni, összhangban a globális gazdaság követelményeivel.Az európai gazdasági növekedés szempontjából kiemelten fontos kérdés a repüléstechnikai ágazat ipari hálózatára támaszkodó környezetbarát légiközlekedési rendszer kialakítása, amely során a beszállítói lánc tagjai egy csúcstechnológiai fejlesztésekre irányuló jelentős ipari program keretében működnének, mely program összhangban van olyan uniós kezdeményezésekkel, mint a JET és az ITER (magfúzió) vagy a Galileo (műholdas navigáció).A Tiszta Égbolt kezdeményezés a mérsékelt környezeti terheléssel járó, innovatív technológiák kifejlesztését szolgálja. Társadalmi és piaci alapú technológiai célokat tűz ki, amelyek kihatnak a légi közlekedés egészére. E célok elérése érdekében az Európai Közösség részt kíván venni ebben a programban és annak finaszírozásában.Általános összefüggésekA repüléstechnikában évtizedekben mérik az időt. A légiközlekedési ágazat növekedésének alapját a piaci igényekre reagáló ágazati innováció képezte, a környezeti hatások kérdése azonban mindeddig nem került a középpontba.A környezetkímélő légiközlekedési technológiák terén bekövetkező mielőbbi áttörés nemcsak az éghajlatváltozás megfékezése szempontjából döntő fontosságú, de elősegíti a gazdasági növekedést és a társadalmi haladást is. A pusztán a piaci mechanizmusokra hagyatkozás a piac hiányosságai miatt azt eredményezné, hogy a repüléstechnikai K+F elmaradna a társadalmi-gazdasági szempontból optimális szinttől. A repüléstechnikai ágazat tehát jelentős kihívások előtt áll:-  a kedvezőtlen környezeti hatások lassanként a mobilitás fejlődésének kerékkötőivé válnak;-  a mobilitás biztosításában kulcsszerepet játszó repüléstechnikai ágazatnak jelentős gazdasági és társadalmi hatása van: rendkívüli K+F intenzitás, tekintélyes kereskedelmi mérleg és jól képzett humán erőforrás jellemzi;-  a flottamegújítási ciklus alkalmat teremtene a 2015 előtti K+F-eredményekkel összhangban megszülető környezetbarát technológiák hasznosítására;-  kiemelt jelentőségű feladat a légi közlekedés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának, a károsanyag- és zajkibocsátás mértékének csökkentése, ami technológiai lépésváltást igényel annak érdekében, hogy a kitűzött célokat a kibocsátáscsökkentés terén el lehessen érni, és hogy a termékéletciklussal összefüggő káros környezeti hatások minél csekélyebbek legyenek;-  az EU repüléstechnikai ipara erős versenyben van, ezért kiemelkedően fontos szerep jut a nyílt K+F-támogatásnak; az egyesült államokbeli közfinanszírozású beruházások aránya az európaiakéhoz képest háromszor nagyobb; egy nemrégiben közzétett elnöki rendelet meghatározza az Egyesült Államok első repüléstechnikai K+F-politikáját, de más piaci szereplők megjelenésére is számítani lehet;-  a repüléstechnikai K+F-beruházásokat a lassú megtérülés miatt elbátortalanító piaci hiányosságok ellensúlyozása indokolttá teszik a közfinanszírozásra irányuló fellépést; pozitív externália – a beruházások társadalmi és egyéni megtérülési aránya nagy eltérést mutat; negatív externália – a társadalom által viselt környezeti költségek.A javaslat által érintett területet érintő hatályos rendelkezésekNincs ilyen.Összhang az Unió más szakpolitikáival és célkitűzéseivelA repüléstechnikai ágazattal kapcsolatos K+F ösztönzésére és az ökológiai szempontból hatékony légi járművek kifejlesztésére irányuló politika részét alkotja annak az átfogóbb stratégiának, melynek célja a légi közlekedés éghajlati hatásainak csökkentése. A repüléstechnikai K+F előmozdítására tett fellépés kiegészít egyéb, pl. a Bizottság uniós kibocsátás-kereskedelmi rendszerét (ETS) érintő intézkedéseket. A repüléstechnikai K+F-et az Európai Közösség kiemelt jelentőségű ügyként kezeli annak érdekében, hogy minimalizálódjék a légi járművek okozta káros környezeti hatás és a repülőterek környezetét sújtó zajszennyezés, javuljon a helyi levegőminőség, az egészség és az életminőség.A repüléstechnikai K+F hozzá fog járulni az Európai Unió új lisszaboni stratégiájában megfogalmazott stratégiai célkitűzéseihez. A környezetbarátabb légiközlekedési technológiák összhangban vannak az Unió növekvő mobilitással kapcsolatos politikájával, és előmozdítják azt a kibővült EU-n belül, aminek különösen nagy jelentősége van a forgalmukat gyors ütemben növelő csatlakozó államok szempontjából.A környezetbarát légi közlekedésben lépésváltást sürgető politika hozzá fog járulni a jólét feltételeinek tartós javulásához az EU jelenlegi és következő nemzedékei számára.A javasolt kezdeményezés az innovációs hiányosságok pótlására irányuló széleskörű és ambiciózus közösségi stratégia részét képezi, mely magában foglalja többek között az Európai Technológiai Intézet (ETI) létrehozását. Az ETI célja összehangolni a képzést, a kutatást és az üzleti tevékenységet, és ily módon a meglévő hálózat számára új irányítási modelleket kínálni tevékenysége további összehangolásához.2. Konzultáció az érdekelt felekkel és hatásvizsgálatEgyeztetés az érdekelt felekkelEgyeztetési módszerek, főbb megcélzott ágazatok és a válaszadók általános bemutatásaA Bizottság rendszeresen konzultált az érdekeltekkel, bemutatva a tagállamoknak és a keretprogramhoz csatlakozó államoknak a Tiszta Égbolt kezdeményezés műszaki tartalmát és irányítási struktúráját.A reagálások összefoglalása és azok figyelembevételének módjaA Bizottság szolgálataival együtt az érdekeltek, az egyes államok, valamint a társadalmi-gazdasági és környezetvédelmi fórum összegyűjtötték a Tiszta Égbolt kezdeményezés műszaki tartalmi, irányítási és jogi szempontjaival kapcsolatos véleményeket és megjegyzéseket.A Bizottság figyelembe vette a társadalmi-gazdasági és környezetvédelmi fórum által összeállított végső jelentésben megfogalmazottakat. A jelentés megállapításait az irányítási struktúrára tett javaslatban figyelembe vették.Szakvélemények összegyűjtése és alkalmazásaAz érintett tudományos/szakmai területekA társadalmi-gazdasági és környezetvédelmi hatásvizsgálathoz és a Tiszta Égbolt kezdeményezés irányítási struktúrájának első elemzéséhez külső szakértőket kértek fel.A felhasznált módszerA társadalmi-gazdasági és környezetvédelmi fórum két ülést tartott a Bizottság üléstermeiben, ahol az egyes kérdések mélyebb elemzése érdekében az ágazati érdekeltek meghallgatása zajlott. A fórum előadója/előadói a résztvevők bevonásával jelentést készített/készítettek a fórumról.Az irányítás értékelésével foglalkozó fórum kézhez vette az ágazat javaslattervezetét, valamint a Bizottság megbízását.Főbb megkérdezett szervezetek/szakértőkAz társadalmi-gazdasági és környezetvédelmi fórum képviselőit az egyes államok jelölték ki. A Tiszta Égbolt kezdeményezés irányítási struktúrájának elemzésére két szakértő kapott megbízást, akik magas szintű vezetői beosztásban tevékenykednek a JET közös vállalkozásban.A kapott és felhasznált tanácsok összefoglalásaVisszafordíthatatlan következményekkel járó, potenciálisan súlyos kockázatokról nem történt említés.A társadalmi-gazdasági és környezetvédelmi fórum elsőként a műszaki területek közötti összetartás és összeköttetés elmélyítését, a Tiszta Égbolt kezdeményezés további makrogazdasági elemzését, valamint az irányítási struktúra erősítését ajánlotta. Második értékelésében a fórum megerősítette, hogy ezek az ajánlások figyelembe vételre kerültek.A Tiszta Égbolt kezdeményezés irányítási struktúrájával foglalkozó tanulmányban kiemelten kezelt témákat a végső javaslat tekintetbe vette.A szakértői tanácsok nyilvános hozzáférhetősége érdekében alkalmazott eszközökA fórum jelentései az érdekeltek rendelkezésére álltak, és az egyes államok ülésein megvitatták azokat.HatásvizsgálatFő kritériumok a stratégiai opciók értékelése során:-  a beruházás mértéke és ütemezése;-  folyamatosság és kohézió;-  a magán- és közfinanszírozású eszközök rendelkezésre állása;-  a résztvevők kritikus tömege, multidiszciplináris szemléletmód;-  együttműködés és összehangoltság a résztvevők között;-  az irányítási struktúra hatékonysága;-  a csúcstechnológia bevethetősége.Az első megvizsgált lehetőség az „EU-fellépés nélkül” (nemzeti vagy EU) opció volt. Ezt az opciót elvetették, mivel a piaci hiányosságok sokfélesége nem teszi lehetővé, hogy a piaci mechanizmusokra hagyatkozzunk, ehelyett — a légi járművek természetbarátabbá tétele érdekében — jelentős innovációra van szükség. Az EU-fellépést nélkülöző megközelítés, amely a K+F-támogatást a nemzeti szintre korlátozza, nem alkalmazható, mivel a környezetbarát légi járművekkel kapcsolatos kutatási menetrend meghaladja az egyes tagállamok kapacitását mind financiálisan, mind a kutatási kapacitást illetően. A nemzeti K+F-politikáknak fontos szerepe van ugyan a környezetbarát légiközlekedési technológiák előmozdítását szolgáló EU-programok kiegészítésében, de nem helyettesíthetik a közösségi szintű fellépést.A második opció: az EUREKA-jellegű kormányközi programok szorgalmazása. Ez az opció azonban nem biztosítana olyan költségvetést és annyi időt, amilyet és amennyit a magánbefektetéseket a környezetbarát légijármű-technológiától eltántorító magas technológiai és kereskedelmi kockázatok leküzdése megkövetel. Nem alkalmas arra, hogy meggyorsítsa a környezetbarát légiközlekedési technológiáknak az egész Közösség érdekében álló fejlesztését és alkalmazását.Harmadik lehetőségként kínálkoztak a kutatási keretprogram hagyományos eszközei, melyek a upstream kutatás ösztönzésére hivatottak, és az alapkutatásban a downstream kutatásra, rendszer- vagy alrendszerszinten pedig a validálásra összpontosítanak. Ezek az eszközök azonban nem alkalmasak a környezetbarát légiközlekedési technológiák mielőbbi alkalmazását célzó fejlesztések meggyorsítására, hiszen az átfogó rendszertechnológiai demonstrációt (azaz rendszerek rendszerének összehangolását és demonstrációját) követelne meg. Az együttműködésen alapuló kutatás elkülönült intézkedései nem rendelkeznek a koordinációnak azon mértékével és szintjével, amely elégséges lenne e célok eléréséhez a következők miatt:-  a K+F-erőfeszítések szétaprózodottsága elkülönülő projektekben;-  a résztvevők közötti szükséges összehangoltság és koordináció hiánya;-  képtelenség a megfelelő szintű technológiai felkészültséggel végzett validálásra;-  a kellő vezetést biztosító jogi és irányítási struktúra hiánya.Az egyes demonstrációs rendszerek kifejlesztése nem jár ugyanazzal a környezetvédelmi haszonnal, mint az integrált megközelítés. Köztámogatás nélkül az ipar az új termékek kifejlesztésénél a piaci hiányosságokból adódó hatás mérséklésének stratégiáját fogja követni. Ez esetben a költséghatékonyság a fő motívum, a környezetbarát megközelítés csak járulékos haszon, nem pedig prioritás. A versenyre és a flottamegújításra való tekintettel az időzítés kulcsfontosságú; A szétaprózottság nagy fokú bizonytalansággal járna a tekintetben, hogy milyen mértékben lehet az elkülönülő projektek eredményeit termékfejlesztésbe integrálni; így a környezeti haszon realizálódása időben kitolódna, hiszen a forgalom növekedésével nem tudna lépést tartani a technológiai fejlődés. Ennek következtében a légi közlekedés okozta károsanyag- és zajkibocsátás üteme 3-4 évig gyorsabban növekedne, mint egy közös program alkalmazása esetén. A szétaprózottság hátráltatja az eredmények alkalmazását és a társadalmi haszon realizálódását. Járulékos társadalmi hátrány lenne az európai repüléstechnikai ipar versenyképességének csökkenése, ami kihatna a munkahelyteremtésre és az életszínvonalra.A javasolt opció értelmében egy közös vállalatot kell létrehozni, amely a Tiszta Égbolt kezdeményezés magas szintű magán- és közfinaszírozású beruházásokat igénylő, ambíciózus kutatási és technológiai menetrendet követő tevékenységeit irányítja. A Tiszta Égbolt kezdeményezés megfelelő opciónak tekinthető az ACARE stratégiai kutatási menetrendjének megvalósítása érdekében tett tekintélyes lépéshez. Az ágazat által előterjesztett javaslat hangsúlyozza, hogy a Tiszta Égbolt kezdeményezés környezetvédelmi célkitűzései oly ambíciózusak, hogy technológiai áttörést igényelnek a szokásos K+F-ütemnél gyorsabb validálás érdekében. A Tiszta Égbolt kezdeményezés a maga innovatív és multidiszciplináris szemléletmódjával alkalmas a teljes repüléstechnikai spektrum lefedésére, biztosítékot jelent új komponensek, rendszerek és járműtechnológiák integrációjára, széleskörű validálására és demonstrációjára, alapot teremtve arra, hogy az innovatív környezetbarát termékek elfogadható mértékű kockázattal kerüljenek piacra.A Tiszta Égbolt közös technológiai kezdeményezés kedvező hatása számos területen érzékelhető lesz:-  mérséklődik a légi közlekedés által okozott káros környezeti hatás világszerte;-  növekszik a légiközlekedési ágazat működési hatékonysága;-  az utasok igényeinek kielégítése magasabb szintre emelkedik, fokozódik a mobilitás;-  a fenntartható fejlődés révén az európai repüléstechnikai és légiközlekedési ipar versenyképes marad.Az eredmények hasznosítását az ipari befektetések nagy volumene biztosítja. A Tiszta Égbolt kezdeményezés az európai gazdasági növekedéshez makrogazdaságilag járul hozzá. Minthogy a légi közlekedés terén a kereslet gyorsabban nő, mint számos egyéb ágazatban, ez a hozzájárulás fokozatosan növekszik. A kezdeményezés nagy mértékben előmozdítja a foglalkoztatást is. Az ágazat 3 millió európai polgárt foglalkoztat. A kezdeményezés pozitív hatása tehát az egész európai gazdaságban érezhető lesz. Tisztább és halkabb repülőgépekkel át lehet lépni a légi közlekedés növekedésének korlátait. Összefoglalva:-  A Tiszta Égbolt kezdeményezés rendelkezik azzal a kritikus tömeggel és a technológiák teljes spektrumát lefedő multidiszciplináris koncepcióval, amelyek szükségesek a jelentős vívmányok kifejlesztésének és bevezetésének meggyorsításához a légi közlekedés környezetbarátabbá tétele érdekében. A szétaprózottság miatt az együttműködésen alapuló kutatás eszközeivel nem lehet elérni azt a kritikus tömeget és multidiszciplinaritást, amely a cél elérését biztosítaná.-  A Tiszta Égbolt irányítási struktúrája összhangot és koordinációt teremt a különböző tevékenységek között, kihasználja a méretgazdaságosságot a repüléstechnikai K+F-ben, és létrehozza a résztvevők szinergiáit. A csupán keretprogramon alapuló EU-fellépés nem tudná felmutatni ugyanezeket a jellemzőket.-  A Tiszta Égbolt kezdeményezés demonstrációs rendszereket fog kifejleszteni és alkalmazni a magas technológiai felkészültségi fokon lévő technológiák validálására, ami meggyorsítja az új termékek fejlesztését.3. A JAVASLAT JOGI ELEMEIA javasolt fellépés összefoglalásaA Tanács rendeletére vonatkozó javaslat a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás létrehozásáról.JogalapAz Európai Közösséget létrehozó szerződés 171. cikke.A szubszidiaritás elveA szubszidiaritás elve érvényesül, amikor a javaslat nem olyan területet érint, ahol a Közösség kizárólagos hatáskörrel rendelkezik.A javaslat célkitűzéseit a tagállamok tevékenysége nem tudja kielégítő mértékben megvalósítani a következő okok miatt:-  A repüléstechnikai ipar globális iparág. A légi közlekedés határokon átnyúló jellege megköveteli, hogy világszerte betartsák a biztonsági és nyomonkövethetőségi – ugyanakkor innovációra épülő – normákat. Ezért az új technológiák nem korlátozódhatnak nemzeti szintre. Az egyes tagállamok különböző K+F-i területei egy nagy európai technológiai bázist alkotnak: ez az a szint, amelyen a rendszerekből álló rendszer léptékű innovációk megvalósíthatók.-  A légi közlekedés okozta környezeti hatás globális ügy, amely a légi közlekedés számos aspektusát érinti. A szükséges források meghaladják az egyes tagállamok érdekeltjeinek lehetőségeit. A célok időben való eléréséhez szükséges irányítási és koordinációs szint európai szintű nemzetközi projektet követel meg.-  Az európai repüléstechnikai ipar globális, de korlátozott piacon működik. Ez emeli az előállítási költségeket, és befolyásolja az ágazat technológiai innovációkba való beruházásának képességét.Ezért a kritikus tömeg eléréséhez és az innováció konszolidálásához szükség van a K+F-erőfeszítések EU-szintű összefogására.A javaslat célkitűzéseit közösségi fellépés segítségével hatékonyabban lehet megvalósítani a következő ok(ok) miatt:324-  A K+F-erőfeszítéseket Európa-szerte meg kell valósítani. A technológiai innováció végrehajtását és az átfogó demonstrációs rendszerek kifejlesztését az EU-n belül kell koordinálni, biztosítva Európa-szerte a belőlük fakadó társadalmi előnyök maximális hasznosítását, valamint a beszállítói láncon keresztül a gazdasági hasznot. Ez a koordináció csak a Tiszta Égbolt kezdeményezésből fakadó közösségi jogi előírások alapján történhet.-  Csak európai szinten képzelhető el az a köz- és magánszféra partnerség, amely nélkülözhetetlen a káros környezeti hatást mérséklő technológiával kapcsolatos lépésváltás megkövetelte legmagasabb szintű szinergiákhoz, és a megfelelő fellendítő hatás eléréséhez az uniós és a nemzeti programokban.A közösségi fellépés lehetővé teszi a K+F-programok ésszerűsítését. A műszaki ismeretek nagy mértékű kölcsönös megosztása méretgazdaságosságot eredményez, egyúttal fokozza annak valószínűségét, hogy a technológiademonstrációs rendszerek időben elkészülnek.A társadalmi-gazdasági és környezetvédelmi értékelés szerint a Tiszta Égbolt kezdeményezés tartósan hozzá fog járulni a légi közlekedés káros környezeti hatásainak csökkentéséhez, az európai gazdasági növekedéshez, valamint az ágazati versenyképesség javításával a munkahelyteremtéshez.A Tiszta Égbolt kezdeményezés opciójában összeadódnak a technológiák és a tudás széles körű elterjedéséből és a szükséges mértékű kritikus tömegből adódó előnyök, megfelelő fellendítő hatást fejtve ki ezzel. A kezdeményezés irányítási struktúrája feladatarányos.Az Európai Bizottság mellett 16 állam 86 szervezete vesz részt a Tiszta Égbolt kezdeményezés irányítási és technikai tevékenységében. További szervezetek a kezdeményezés beindítása után csatlakoznak.A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének.Az arányosság elveA javaslat a következő ok(ok) miatt felel meg az arányosság elvének:A Tiszta Égbolt kezdeményezés célja a légi közlekedés környezeti hatásaival kapcsolatos K+F-feladatok elvégzése. A program megfelelő irányítást igényel a célkitűzések időben való teljesítésének biztosítása érdekében. A közös vállalkozás opciója a kezdeményezés menedzselésének legegyszerűbb útja, hiszen lehetővé teszi az Európai Bizottság és a magánszektor együttműködését. A Tiszta Égbolt kezdeményezés számára tervezett irányítási struktúra garantálja a technológiai célok eléréséhez szükséges rugalmasságot és gyorsaságot, valamint az átláthatóság és ellenőrzés megfelelő szintjét, amely szükséges a közérdek érvényesülésének biztosításához.A Tiszta Égbolt kezdeményezéshez szükséges költségvetést 1,6 milliárd euróra becsülik, amely hét évre oszlik el. Az összeg indokoltságát az európai repüléstechnikai ágazatban jelenleg folyó K+F-kiadások kontextusában, a környezeti haszon, a más területekre való kedvező kihatások és a járulékos előnyök fényében érdemes megvizsgálni.Az eszközök megválasztásaJavasolt eszközök: rendelet.Más eszközök nem felelnének meg a következő ok(ok) miatt:-  Olyan vállalkozás alapításához, amelyben a Közösség is részt vesz, tanácsi rendeletre van szükség.4. KÖLTSÉGVETÉSI VONATKOZÁSOKAz előzetes költségvetési becslések szerint az első évben 47 millió eurós közösségi kiadásra kerülne sor. Évről évre emelkedő tendencia mellett a kiadások az ötödik évben elérnék a 140 millió eurót, majd a hatodik és hetedik év során a 267 millió eurós felszámolási költségvetést.5. Kiegészítő információSzimuláció, kísérleti szakasz és átmeneti időszakA javaslathoz kapcsolódó átmeneti időszakra már sor került, illetve sor fog kerülni.Felülvizsgálati/módosítási/megszüntetési záradékA javaslat felülvizsgálati záradékot tartalmaz.A javaslat megszüntetési záradékot tartalmaz.Tiszta Égbolt Technológiai KezdeményezésTechnológiai összefoglalóA Tiszta Égbolt kezdeményezés célja egy radikálisan innovatív légiközlekedési rendszer létrehozása, amely a haladó technológiák és az átfogó demonstrációs rendszerek integrációján alapul, és amelynek homlokterében a légi közlekedés által okozott környezeti hatások csökkentése áll a zaj- és gázkibocsátás mérséklése és a repülőgépek üzemanyag-gazdaságosságának javítása révén. Ez az intézkedés kiterjed a légiközlekedési rendszer mindazon repülési szegmensére és az ezekkel összefüggő technológiákra, melyeket az ACARE repüléstechnikai platform által kidolgozott repüléstechnikai stratégiai kutatási menetrend név szerint meghatároz.A Tiszta Égbolt kezdeményezés hat különböző technikai területet foglal magába, melyeket „integrált technológiademonstrációs rendszereknek” (ITD-k) nevezünk. Ezek keretében az előkészítő tanulmányokat és a munkaprogramok kiválasztását követően nagy méretarányú földi vagy légi demonstrációkat végeznek az innovatív technológiák olyan kiérleltségi fokra juttatása érdekében, amelyen már alkalmasak az új generációs „zöld repülőgépek” létrehozásához. A különböző ITD-k sokrétűen kapcsolódnak egymáshoz a koherencia és az információcsere érdekében. A tesztberendezések többségét az ITD-k közösen használják majd. Az ITD-k bemutatása:1. Az Intelligens merevszárnyú légi járművek ITD munkájának előterében az aktív szárnytechnológiák állnak, melyek a légáramlást érzékelve igény szerint módosítják a hordfelület alakját, továbbá új repülőgép-konfigurációk, melyekkel az új hordfelület-koncepció optimálisan összekapcsolható.2. A Regionális légi közlekedésre szánt környezetbarát légi járművek ITD fő profilját az intelligens struktúrák felhasználásával készülő könnyűsúlyú konfigurációk és technológiák, az alacsony zajszintű konfigurációk, valamint a más ITD-kben kifejlesztett technológiák integrációja (pl. motorok, irányított energiafelhasználás, új konfigurációk) jelentik.3. A Környezetbarát forgószárnyas légi járművek ITD elsősorban a zajcsökkenést eredményező innovatív forgólapok és motorok, a kisebb közegellenállású repülőgéptestek, az alacsonyabb fogyasztást eredményező dieselmotorok és elektromos rendszerek kifejlesztésével, valamint környezetbarát légi útvonalak meghatározásával foglalkozik.4. A Fenntartható környezetbarát motorok ITD célja az alacsony zajszintű és könnyűsúlyú alacsonynyomású rendszerekkel kapcsolatos technológiák integrálása magas hatásfokkal, alacsony NOx-kibocsátással és könnyűsúlyú motorfejekkel, valamint újszerű konfigurációkkal (nyitott rotorok vagy közbenső hűtők).5. A Környezetbarát üzemeltetési rendszerek ITD a légi járművek elektromos berendezéseire és rendszer-architektúráira, a hőkezelő rendszerekre, a „zöld útvonalakkal és bevetésekkel” kapcsolatos lehetőségekre és a földi operációs tevékenység javítására összpontosít.6. Az Ökotervezés ITD az anyagok és komponensek teljes életciklusával foglalkozik, különös tekintettel olyan kérdésekre, mint az alapanyagok optimális felhasználása, a nem megújuló anyagok használatának korlátozása, a természetes források, az energia, a károsanyagkibocsátás csökkentése és a recycling.A technológiaértékelőrendszer az első olyan teljesen integrált eszköz Európában, amely közvetlenül vizsgálja a fejlesztés alatt álló technológia és a lokális és globális környezeti hatások összefüggéseit. Figyelembe veszi mind a Tiszta Égbolt kezdeményezésen belülről, mind annak környezetéből érkező adatokat, és a légi járműveket, a repülőtereket és a flottákat egyaránt érintő környezeti paramétereket szolgáltat.A technológiaértékelő segítségével ki lehet értékelni a magas színvonalú becsléseket, módszereket és eredményeket, biztosítva a nyomonkövetést, mely lehetővé teszi a független külső szakértők és a közönség számára, hogy meggyőződjenek azok érvényességéről.Minthogy az légi járművek üzemanyag-felhasználása függ az útirányra vonatkozó irányítási stratégiától, a Tiszta Égbolt kezdeményezés szoros kapcsolódásokat kíván létrehozni a Bizottság Egységes Égbolt kezdeményezésével összhangban légiforgalmi szolgáltatási technológiákat vizsgáló SESAR közös vállalkozással. Ezek a kapcsolódások a technológiaértékelőrendszeren és a légiforgalmi szolgáltatással kapcsolatban álló repüléstechnikai felszerelésekkel foglalkozó ITD-n keresztül jönnek létre.Az alábbi táblázat a Tiszta Égbolt kezdeményezés elé kitűzött technológiai célokat foglalja össze:Technológiaértékelő |08.07.01 10 | Nem kötelező | Diff[24] | NEM | IGEN | IGEN | 1A. sz. |08.07.01 20 | Nem kötelező | Nem diff. | IGEN | IGEN | IGEN | 1A. sz. |4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE4.1. Pénzügyi források4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintésemillió EUR (három tizedesjegyig)Kiadás típusa | Szakasz száma | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 és később | Összesen |Működési kiadások[25] |Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1. | a | 45,000 | 86,375 | 119,375 | 129,375 | 136,375 | 259,500 | 776,000 |Kifizetési előirányzatok | b | 38,250 | 80,169 | 114,425 | 127,875 | 135,325 | 279,956 | 776,000 |Referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások[26] |Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | 8.2.4. | c | 2,000 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 7,500 | 24,000 |TELJES REFERENCIAÖSSZEG |Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c | 47,000 | 90,000 | 123,000 | 133,000 | 140,000 | 267,000 | 800,000 |Kifizetési előirányzatok | b+c | 40,250 | 83,794 | 118,050 | 131,500 | 138,950 | 287,456 | 800,000 |A referenciaösszegbe nem beletartozó igazgatási kiadások[27] |Személyi és a kapcsolódó kiadások (NDE) | 8.2.5. | d | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.702 | 2.457 |A referenciaösszegbe nem beletartozó, a személyi és kapcsolódó költségektől eltérő igazgatási kiadások | 8.2.6. | e | 0.013 | 0.013 | 0.013 | 0.363 | 0.013 | 0.376 | 0.791 |A fellépés indikatív összköltsége |TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | 47,364 | 90,364 | 123,364 | 133,714 | 140,364 | 268,078 | 803,248 |TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | 40,614 | 84,158 | 118,414 | 132,214 | 139,314 | 288,534 | 803,248 |A kifizetési előirányzat tekintetében visszatartás érvényesül: a nominális hozzájárulások 85 %-át előre kifizetik, a fennmaradó 15 %-ot azonban csak a műszaki és pénzügyi jelentés elfogadását követően. Ez magyarázza a kötelezettségvállalási előirányzat és a kifizetési előirányzat közötti eltérést.A társfinanszírozás részletezéseHa a javaslat bizonyos (alább felsorolandó) tagállamok vagy más szervek általi társfinanszírozást ír elő, a társfinanszírozás becsült szintjét az alábbi táblázatban meg kell adni (ha a társfinanszírozásra több szervezetet irányoztak elő, a táblázat további sorokkal bővíthető):millió EUR (három tizedesjegyig)Társfinanszírozó szerv | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 és később | Összesen |A közös vállalkozás egyéb tagjai | f | 2,000 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 7,500 | 24,000 |TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT társfinanszírozással | a+c+d+e+f | 49,481 | 94,106 | 127,106 | 137,456 | 144,106 | 275,812 | 828,067 |Az itt figyelembe vett társfinanszírozás a többi tagállam hozzájárulása a közös vállakozás üzemeltetési költségeihez, mely azonos mértékű a 8.2.4. pont alatt meghatározott közösségi hozzájárulással. (c). A többi tag természetben teljesíti fennmaradó hozzájárulását, ily módon a teljes hozzájárulás értéke 800 millió eurót tesz ki.Amint azt az alapszabály megállapítja, a közös vállalkozás hat technológiai témára épül, melyeket integrált technológiademonstrációs rendszereknek nevezünk (ITD-k). A tagság struktúrája a következő:-  Európai Bizottság,-  ITD-vezetők,-  ITD-társult tagok.A Közösség tervezett teljes hozzájárulása a közös vállakozás erőforrásaihoz 800 millió EUR összegű készpénz, amely megoszlik a működés és az üzemeltetési költségek között. A közös vállalkozás többi tagja és a kapcsolt résztvevők 776 millió eurónyi ter mészetbeni és 24 millió eurónyi készpénz-hozzájárulást eszközölnek az üzemeltetési költségekre. A közös vállakozás tevékenységének beindulásakor az ITD-vezetők a természetbeni hozzájárulások mintegy 75 %-át vagy 600 millió eurót, míg a társult tagok a természetbeni hozzájárulások fennmaradó 25 %-át vagy 200 millió eurót bocsátanak rendelkezésre.A közös vállalkozás tagságának bővítése érdekében a közös vállakozás tevékenységének beindulását követően az ITD-vezetők legalább 200 millió eurót bocsátanak olyan partnerek rendelkezésére, amelyek a Bizottság által felügyelt versenypályázatok útján váltak partnerekké. Ezek a partnerek meghatározott ideig és meghatározott tevékenységekhez teljesítenek természetbeni hozzájárulást, és nem válnak a közös vállalkozás tagjaivá.Fontos ugyanakkor megjegyezni, hogy az ITD-vezetők kötelezettséget vállalnak további 200 millió eurónyi (természetbeni) hozzájárulás teljesítésére. Abban a (valószínűtlen) esetben, ha a versenypályázati felhívásra senki sem jelentkezne, a feladatokat ők maguk végzik el.4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség( A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.( A javaslat miatt a pénzügyi terv vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.( A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás[28] rendelkezéseinek alkalmazására (azaz rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi terv módosítására).4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás( A javaslatnak nincs kihatása a bevételre.( A javaslatnak van pénzügyi kihatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:millió EUR (egy tizedesjegyig)A fellépést megelőzően [n–1. év] | A fellépés után |A személyi állomány teljes létszáma | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | évente 3 |5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK5.1. A megvalósításra rövid vagy hosszú távon van-e szükségA közös vállalkozás köz- és magánszféra-partnerség formájában jön létre. A közös válllakozás számára készpénzben teljesítendő közösségi hozzájárulás a légiközlekedési ágazatban végzett kutatási tevékenységek társfinanszírozása keretében kerül felhasználásra, amely tevékenység célja a légiközlekedési rendszer „zöldebbé” tétele, hozzájárulva ezzel az ACARE stratégiai kutatási menetrendjében megfogalmazott célkitűzések megvalósításához (részleteket lásd az Indokolás 1. szakaszában).5.2. A közösségi részvétel által képviselt hozzáadott érték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiájaEzzel a kérdéssel a javaslathoz csatolt Indokolás 1. szakasza foglalkozik.5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, illetve az azzal összefüggő mutatók a tevékenységalapú irányítás keretébenAz általános célkitűzésekkel a javaslathoz csatolt Indokolás 1. szakasza foglalkozik, míg a mennyiségi célokat a Technológiai összefoglaló taglalja.A tagállamok által kinevezett külső szakértők által végzett független társadalmi-gazdasági és környezeti hatásvizsgálat megállapította a megfelelő mutatókat. A szakértők ajánlásai a hatásvizsgálat 7.3 szakaszában kerültek megfogalmazásra.5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)( Központosított irányítás( közvetlenül a Bizottság által( közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:( végrehajtó hivatalok( a Közösségek által létrehozott, a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerinti szervek( tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervek( Megosztott vagy decentralizált irányítás( a tagállamokkal( harmadik országokkal( Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)Megjegyzés:A Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás központi irányító testülete az ügyvezető testület, amelynek munkájában az Európai Bizottság központi szerepet játszik. Az ügyvezető testület felel a közös vállalkozás stratégiai irányításáért. Az ügyvezető testület tagjai: az ITD-vezetők (összesen 12), az ITD társult tagjainak egy-egy képviselője, végül a Bizottság, amelynek vétójoga van minden közérdekű ügyben.A napi irányítási feladatokat a közös vállakozás igazgatója látja el (személyzeti támogatással), aki tevékenységét teljesen függetlenül, a közös vállakozás jogi képviselőjeként végzi.A műszaki irányítást az ITD-irányítóbizottságok végzik, melyekben az adott ITD tevékenységében résztvevő összes tag képviselteti magát.A közgyűlés, melynek munkájában a közös vállalkozás résztvevőinek egy-egy képviselője vesz részt, konzultatív testület, amely ajánlásokat tesz a fő irányító testület felé.A közös vállalkozás kapcsolatot tart fent számos, a vállalkozás keretein kívül működő szervezettel. Az ACARE figyelemmel kíséri a kezdeményezés technikai haladását, ugyanezt teszik az egyes államokat képviselő csoportban tevékenykedő szakértők is, akik egyúttal közvetítőként is működnek: egyfelől tájékoztatják a közös vállalkozást a releváns nemzeti kezdeményezésekről és programokról, másfelől értesítik ágazatukat és kutatóikat a közös vállalkozás által közzétett versenypályázati felhívásokról.Mind a közös vállalkozás, mind pedig a Bizottság igénybe veheti olyan független szakértőkből álló tanácsadó testület szolgátait, mely irányítástechnikai, finanszírozási és műszaki kérdésekben ajánlásokat ad.6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS6.1. Felügyeleti rendszerA közös vállalkozás alapszabály-tervezete külön rendelkezéseket ír elő a belső ellenőrzés tekintetében.6.2. Értékelés6.2.1. Előzetes értékelésFüggetlen külső szakértők fóruma által végzett kétszintű társadalmi-gazdasági hatásvizsgálaton alapuló, a javaslathoz mellékelt hatásvizsgálat megadja a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás létrehozásának előzetes értékeléséhez szükséges adatokat.6.2.2. Az időközi/utólagos értékelés nyomán hozott intézkedések (hasonló, korábbi tapasztalatok tanulsága)Nem alkalmazható.6.2.3. A jövőbeni értékelések feltételei és gyakoriságaA közös vállalkozás belső értékelését a projekt előrehaladásáról szóló éves jelentés alapján biztosítják. Egy tanácsadó testület megbízást kap arra, hogy készítsen időközi értékelést a munka előrehaladásáról, és adjon ajánlásokat rányítástechnikai, finanszírozási és műszaki kérdésekben.Ezen kívül egy külső tanácsadó cég félidős értékelést készít, amelyben értékeli a projekttel kapcsolatos teljesítményt és kiigazítási javaslatokat tesz.7. Csalás elleni intézkedésekA Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló rendelet 14. cikke specifikus csalás elleni intézkedéseket tartalmaz.  8. FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségeiKötelezettségvállalási előirányzatok millió euróban (három tizedesjegyig)2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 és később |Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[30] (XX 01 01.) | A*/adminisztrátor | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |B*,C*/asszisztens | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány[31] |A XX 01 04/05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb személyzet[32] |ÖSSZESEN | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 |8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása2 teljes munkaidős adminisztrátori állásra van szükség a következő feladatok ellátására:-  A közös kezdeményezés működésének technikai nyomon követése.-  Kapcsolattartás a nemzeti képviselői csoporttal, ACARE-val és a közlekedési programbizottsággal.-  A versenypályázati és tenderekkel kapcsolatos felhívásoknak, valamint az új tagok belépésének a figyelemmel kísérése.-  Részvétel az üléseken, a Bizottság képviselete az ügyvezető testületben és az ITD-irányítóbizottságok szintjén.-  Félidei és végső értékelés megszervezése.-  Szúrópróbák, könyvvizsgálatok.-  Jelentés a közös kezdeményezés munkájáról.Ezen kívül az említett feladatok támogatására egy teljes munkaidős asszisztensi állásra is szükség van.Ezek a feladatok a kezdeményezés Bizottságon belüli követésére is kiterjednek (hasonló felállásban: két projektvezető + egy segédmunkatárs), és nem telepíthetők ki a közös vállalkozához.8.2.3. Az állomány (a személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó állomány) eredete( A cserére vagy meghosszabbításra kerülő program irányításához jelenleg hozzárendelt álláshelyek( Az n. évi politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek( A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárásának keretében igénylendő álláshelyek( Az érintett szolgálaton belül meglévő állomány felhasználásával átcsoportosítandó álláshelyek (belső áthelyezés)( Az n. évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben az adott évre nem előirányzott álláshelyek8.2.4. Referenciaösszegen belüli egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05 – Igazgatási kiadások)millió EUR (három tizedesjegyig)Költségvetési tétel (szám és megnevezés) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 és később | ÖSSZESEN |Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás |- belső |- külső | 2,000 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 7,500 | 24,000 |Teljes technikai és igazgatási segítségnyújtás | 2,000 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 7,500 | 24,000 |A fenti tételek a közös vállalkozás felszámolási tevékenységét is fedezik (amely vélhetően 2015 utánig tart). A közös vállalkozás üzemeltetési költségeihez való 50 %-os közösségi hozzájárulásra terjednek ki.Az adminisztrátorok/asszisztensek átlagos költsége 117.000 EUR/év, a külső személyzeté 51.000 EUR/év. A közösségi hozzájárulás összege 11,4 millió EUR.Egyéb üzemeltetési költségek: projektek felügyelete, kommunikációs tevékenységek, ülések szervezése, utazási költségek és napidíj, irodai üzemeltetési költségek, információs technológia, pénzügyi ellenőrzés… A közösségi hozzájárulás 12,6 millió eurót tesz ki.8.2.5. A referenciaösszegbe nem beletartozó személyi és kapcsolódó költségekmillió EUR (három tizedesjegyig)A személyi állomány fajtája | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 és később |Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (08 07 01 01.) | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.702 |A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, nemzeti szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (nevezze meg a vonatkozó költségvetési tételt) |Személyi és kapcsolódó – a referenciaösszegbe NEM beletartozó – költségek összesen | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.702 |Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak |Standard költség: 117 000 EUR/év teljes munkaidős egyenértékben |Számítás – A XX 01 02 jogcímcsoportból finanszírozott személyzet |[…] |8.2.6. A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadásokmillió EUR (három tizedesjegyig) |2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 és később | ÖSSZESEN |XX 01 02 11 01 – Kiküldetések[34] | 0.013 | 0.013 | 0.013 | 0.013 | 0.013 | 0.026 | 0.091 |XX 01 02 11 02 – Ülések és konferenciák |XX 01 02 11 03 – Bizottságok[35] |XX 01 02 11 04 – Tanulmányok és konzultációk[36] | 0.350 | 0.350 | 0.700 |XX 01 02 11 05– Információs rendszerek |2 Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11.) | 0.013 | 0.013 | 0.013 | 0.363 | 0.013 | 0.376 | 0.791 |3 Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) |A személyi és kapcsolódó költségeken kívüli – a referenciaösszegbe NEM beletartozó – igazgatási kiadások összesen | 0.013 | 0.013 | 0.013 | 0.363 | 0.013 | 0.376 | 0.791 |Számítás – A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások |[…] |[1] HL L 412., 1999.12.24., 1. o.[2] HL L 400., 2006.12.30., 86-241. o.[3] 9039/03.[4] 12339/03.[5] 12487/04.[6] COM(2003) 226.[7] 15717/06.[8] 6044/07.[9] 7224/07.[10] Lásd COM(2007) 2.[11] Az Európai Parlament és az Európai tanács 2005 tavaszán ismét megerősítette az EU azon célkitűzését, hogy az átlagos globális hőmérséklet-emelkedést legalább 2 Celsius-fokra-ra kell csökkenteni.[12] Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 1605/2002/EK Euratom tanácsi rendelet 185. cikke, HL L 248., 2002.9.16., 1. o. (helyesbítés: HL L 25., 2003.30.1., 43. o.)[13] A Bizottság 2343/2002/EK Euratom rendelete (2002. december 23.) az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről, HL L 357., 2002.12.31., 72. o. (helyesbítés: HL L 2., 2003.1.7., 39. o.).[14] HL L 312., 1995.12.23., 1. o.[15] HL L 292., 1996.11.15., 2. o.[16] HL L 136., 1999.5.31., 1. o.[17] HL L 357., 2002.12.31., 72. o.; (helyesbítés: HL L 2., 2003.1.7., 39. o.).[18] HL L 145., 2001.5. 31., 43. o.[19] HL L 264., 2006.9.25., 13. o.[20] Lényegesnek minősül az a változás, amely a költségvetésnek legalább 10 %-át érinti.[21] A költségelosztásnak ez a lebontása megfelel a repüléstechnikai K+F-projektek általános gyakorlatának, amely során a munka és a befektetési kockázat javát a vezető integrátorok vállalják magukra.[22] Ez az elosztás az alulról felfelé haladó megközelítésből adódik, amely során az egyes ITD-k és a technológiaértékelőrendszer eszközigényét a technikai célok alapján tervezték meg.[23] HL L 357., 2002.12.31., 72. o.; (helyesbítés: HL L 2., 2003.1.7., 39. o.).[24] Differenciált előirányzat.[25] 08.07.01 01 – Együttműködés – téma: közlekedés (többek között repüléstechnika), „A Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás kutatási tevékenységével kapcsolatos működési kiadások”.[26] Kiadás 08.01.04 60 – „A Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás üzemeltetésvel kapcsolatos támogatási kiadások”.[27] A 08.07.01 alcímbe tartozó, a 08.07.01 01 vagy 08.01.04 60 jogcímcsoportokon kívüli kiadások.[28] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.[29] Szükség esetén, például ha a fellépés időtartama hat évnél hosszabb, a táblázat további oszlopokkal bővíthető.[30] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.[31] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.[32] Amelynek költségét tartalmazza a referenciaösszeg.[33] Hivatkozni kell az érintett végrehajtó hivatal(ok)ra vonatkozó pénzügyi kimutatásra.[34] A projekthez kijelölt bizottsági személyzet kiküldetési költségei függenek attól, hol található a közös vállalkozás székhelye. A székhely feltételezhetően Brüsszel, és az ügyvezető testület üléseire feltételezhetően a székhelyen kerül sor.A becsült kiküldetési költség átlagosan 1 300 EUR. Az ülésekkel kapcsolatban becsült számok: 2 tisztviselő, 4 kiküldetés/év az ITD-irányítóbizottsági ülésekre, 2 további kiküldetés.[35] Adja meg a bizottság típusát és besorolását.[36] A Bizottság megbízásából egy időközi és egy végleges értékelés fog készülni.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.7.6.
            COM(2016) 441 final
            2016/0203(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS RENDELETE
            az (EU) 2016/72 és az (EU) 2015/2072 rendelet egyes halászati lehetőségek tekintetében történő módosításáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               Az (EU) 2016/72 tanácsi rendelet 2016-ra meghatározza bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós hajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeket. Az említett halászati lehetőségeket érvényességük ideje alatt általában többször is módosítják. Emellett az (EU) 2015/2072 tanácsi rendeletben is szükségessé váltak bizonyos módosítások a biztonságos biológiai határokon belüli állományokra vonatkozó információk kiigazítása érdekében.

               •A javaslatnak a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel való összhangja

               A javasolt intézkedések a közös halászati politika célkitűzéseivel és szabályaival összhangban kerültek kidolgozásra, és összeegyeztethetők az Unió fenntartható fejlődési politikájával.

               •A javaslat egyéb uniós politikákkal való összhangja

               A javasolt intézkedések összhangban állnak más uniós szakpolitikákkal és különösen a környezetvédelmi politikákkal.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               E javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (3) bekezdése.

               Az Európai Uniónak a vízi élővilág fenntartható kiaknázására vonatkozó kötelezettségei az új KHP-alaprendelet 2. cikkében meghatározott kötelezettségekből fakadnak.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               A javaslat a Szerződés 3. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említettek szerint az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható.

               •Arányosság

                  A javaslat megfelel az arányosság elvének a következő ok miatt: a KHP közös politika. A Szerződés 43. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Tanács feladata, hogy intézkedéseket fogadjon el a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

               Javasolt aktus: rendelet.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  A javaslat figyelembe veszi az érdekelt felektől, a tanácsadó testületektől, a nemzeti közigazgatásoktól, a halászok szervezeteitől és a nem kormányzati szervezetektől kapott visszajelzéseket.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  A javaslat a Nemzetközi Tengerkutatási Tanácstól (ICES) és a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottságtól (HTMGB) kapott tudományos szakvéleményeken alapul.

               •Hatásvizsgálat

               A halászati lehetőségekre vonatkozó rendelet hatályát a Szerződés 43. cikkének (3) bekezdése ismerteti.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  Tárgytalan.

               •Alapjogok

                  Tárgytalan.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A javaslatnak nem lesznek költségvetési hatásai.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

               A javaslat értelmében az (EU) 2016/72 rendelet az alábbiak szerint módosul.

               Egyes, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek szerződő felei részéről történő kvótaátadásokról az év elején születik megállapodás, gondoskodni kell a kvótaátadásokat megvalósító és a kvótákat a tagállamok között elosztó hatályos jogszabályokról.

               A teljes kifogható mennyiségre (TAC) vonatkozó szabályozás hatálya alá tartozó területek (TAC-területek) körébe tartozó VIa(N), VIa(S) és VIIb,c körzet heringállományára vonatkozó tudományos szakvélemények alapján célszerű megállapítani a teljes kifogható mennyiséget annak érdekében, hogy megkezdődjön a halászatokra vonatkozó adatok gyűjtése a két halgazdálkodási területen. Ez segítené az érintett állományokra vonatkozó jövőbeli tudományos szakvélemények minőségének javítását.

               A tudományos szakvélemények szükségesnek ítélik a norvég garnéla fogásainak csökkentését. Ezért a Norvégiával folytatott konzultációt követően a IIIa ICES-körzetben, valamint az é. sz. 62º-tól délre eső norvég vizeken módosítani kell a norvég garnélára vonatkozó fogási határértékeket.

               A Bizottság tudományos állapotfelmérésre vonatkozó javaslatot terjesztett be az Ír-tengerben (VIIa körzet) élő nyelvhalállomány állapotfelmérésében régóta tapasztalt hiányosságok orvoslása céljából. A jelenlegi teljes kifogható mennyiség rendkívül csekély, aminek az ágazati szereplők vitatják a megalapozottságát; az állományértékelés és a tényleges állománybőség közötti eltérés következtében e faj esetében halászatlefojtó hatás jelentkezhet a kirakodási kötelezettség végrehajtása során. Ezért további tudományos adatokat kell gyűjteni az állomány állapotának értékeléséhez.

               A tagállamok a számukra odaítélt kvótán felül további 2%-ot fordíthatnak a tudományos kutatás támogatására, amely kvótamennyiség értékesíthető. Mivel a VIIa ICES-körzet nyelvhalállományára vonatkozóan megállapított teljes kifogható mennyiség igen csekély, ez a lehetőség ez esetben nem jelent a nemzeti kvótákon felül elegendő kiegészítő kvótamennyiséget a tudományos értékeléshez szükséges adatokat biztosító széles körű állapotfelmérés elvégzéséhez.

               A javaslat tudományos értékelése megállapítja, hogy a projekt támogatására fordított többletkvóta így is a szaporodóképes állomány biomasszájának növekedését eredményezné, még ha ez a növekedés kisebb mértékű lenne is. Következtetéseiben a HTMGB megjegyzi, hogy az értékeléshez elvileg hasznos volna az állományeloszlás egészének felmérése, több éves időszakra kiterjedően. Ezért célravezető volna a VIIa ICES-körzetben kvótával rendelkező tagállamok megállapodása alapján többletkvótát odaítélni a tudományos projektben résztvevő egy vagy több halászhajó részére, kizárólag a projekt időtartamára.

               Az ICES tudományos szakvéleményeket dolgoz ki a squalus acanthias fajjal kapcsolatban, melynek jelentéstételi kódja is a faj latin elnevezésén alapul. Ugyanakkor az (EU) 2016/72 tanácsi rendeletben szereplő közkeletű elnevezés – tüskéscápa – egyes nyelvek esetében nem a latin elnevezésnek megfelelő fajt jelöl. A közkeletű elnevezést ezért ki kell igazítani úgy, hogy az megfeleljen a latin fajelnevezésnek.

               A tüskéscápa (squalus acanthias) állományára vonatkozó halászati lehetőségek jelenleg 0 tonnában vannak megállapítva. Ennek ellenére számos halászatban továbbra is jelentős mennyiséget tesznek ki a tüskéscápa (squalus acanthias) fogásai, ami miatt a faj valódi halászatlefojtó fajként gátolja a kirakodási kötelezettség maradéktalan végrehajtását. A kirakodási kötelezettség végrehajtásának elősegítése érdekében kidolgozásra került egy, a tüskéscápa (squalus acanthias) kifogásának valós idejű elkerülését segítő projekt. Az erről készült értékelésében a HTMGB úgy vélte, hogy a javaslat hozzájárulhat az állomány helyreállításához az elkerülési technikák elősegítése révén. A projektben részt vevő halászhajók számára engedélyezni kell a tüskéscápa (squalus acanthias) egyedeinek korlátozott mennyiségben történő kirakodását, azon egyedek tekintetében, amelyek elpusztultak, illetve azonnali visszaengedésük esetén sem tudtak volna életben maradni. Ez nem járna a mortalitási arány növekedésével, és nem lenne negatív hatással az állomány helyreállítására. Az állomány hosszú távú regenerációját károsító hatások kiküszöbölése érdekében biztosítási intézkedésként elő kell írni, hogy a kirakodások együttesen nem léphetik túl az évi 270 tonnát, a projektben részt vevő halászhajók esetében pedig a havi felső határérték maximum 2 tonna lehet. A projekt nyitva áll minden részt venni szándékozó tagállam előtt, melyek adatcserét folytatnak a tüskéscápa (squalus acanthias) fogásai által érintett területekről. A tagállamoknak el kell juttatniuk a Bizottság részére a részt vevő hajók jegyzékét. Indokolt úgy rendelkezni, hogy az odaítélt kvóták kizárólag a projekt időtartamára legyenek érvényesek.

               Az ICCAT 2016. márciusi ülésközi találkozóján megegyezés született arról, hogy az Unió megmaradt tenyésztési kapacitásának egy részét odaítélheti Portugáliának a kifogott vadon élő kékúszójú tonhalak telepíthető egyedeinek tenyésztésére. Ez lehetővé tenné Portugália számára, hogy a jövőben kékúszójútonhal-tenyészetet létesítsen. Ezért jogszabályban rögzíteni kell a megfelelő kapacitáskorlátokat.

               Emellett a Bizottság javaslata tartalmazza a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeket a 2016. évre meghatározó (EU) 2015/2072 tanácsi rendeletnek a biztonságos biológiai határokon belüli állományokra vonatkozó információk tekintetében történő kiigazítását. A legfrissebb tudományos szakvélemények szerint a Botteni-öbölben élő sprattállomány a biztonságos biológiai határon belül, a Rigai-öböl heringállománya viszont e határon kívül van.

               2016/0203 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS RENDELETE

               az (EU) 2016/72 és az (EU) 2015/2072 rendelet egyes halászati lehetőségek tekintetében történő módosításáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (3) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az (EU) 2016/72 tanácsi rendelet
                  1
                2016-ra meghatározza bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós hajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeket.

               (2)Egyes, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek szerződő felei részéről történő kvótaátadásokról az év elején születik megállapodás. Következésképpen gondoskodni kell a kvótaátadásokat megvalósító és a kvótákat a tagállamok között elosztó hatályos jogszabályokról.

               (3)A VIa(N), VIa(S) és VIIb,c ICES-körzet heringállományára vonatkozó tudományos szakvélemények alapján célszerű megállapítani a teljes kifogható mennyiséget annak érdekében, hogy megkezdődjön a halászatokra vonatkozó adatok gyűjtése a két halgazdálkodási területen. Ez segítené az érintett állományokra vonatkozó jövőbeli tudományos szakvélemények minőségének javítását.

               (4)Az ICES tudományos szakvéleménye szükségesnek ítéli a norvég garnéla fogásainak csökkentését. Ezért a Norvégiával folytatott konzultációt követően a IIIa ICES-körzetben, valamint az é. sz. 62º-tól délre eső norvég vizeken módosítani kell a norvég garnélára vonatkozó fogási határértékeket.

               (5)A HTMGB tudományos szakvéleménye támogatja egy kisebb mértékű kereskedelmi többletkvóta bevezetését, amely ösztönözné a halászhajók részvételét a VIIa ICES-körzetben a nyelvhalállományra vonatkozóan meghirdetett tudományos programban, melynek végrehajtására egyedi feltételek mellett kerülne sor. A többletkvóta kizárólag a tudományos program időtartamára ítélhető oda, és nem befolyásolhatja hátrányosan a viszonylagos stabilitást.

               (6)Az ICES tudományos szakvéleményeket dolgoz ki a squalus acanthias fajjal kapcsolatban, melynek jelentéstételi kódja is a faj latin elnevezésén alapul. Ugyanakkor az (EU) 2016/72 tanácsi rendeletben szereplő közkeletű elnevezés – tüskéscápa – egyes nyelvek esetében nem a latin elnevezésnek megfelelő fajt jelöl. A közkeletű elnevezést ezért ki kell igazítani úgy, hogy az megfeleljen a latin fajelnevezésnek.

               (7)A tüskéscápa (squalus acanthias) állományára vonatkozó halászati lehetőségek jelenleg 0 tonnában vannak megállapítva. A HTMGB értékelést készített egy, a tüskéscápa (squalus acanthias) kifogásának valós idejű elkerülését segítő projektről. Ebben az értékelésben a HTMGB megállapította, hogy a projekt alkalmas arra, hogy elősegítse a tüskéscápa (squalus acanthias) járulékos fogásainak kiküszöbölését. A projektben részt vevő halászhajók számára engedélyezni kell a tüskéscápa (squalus acanthias) egyedeinek korlátozott mennyiségben történő kirakodását, azon egyedek tekintetében, amelyek elpusztultak, illetve azonnali visszaengedésük esetén sem tudtak volna életben maradni. Az állomány hosszú távú regenerációját károsító hatások kiküszöbölése érdekében biztosítási intézkedésként elő kell írni, hogy a kirakodások együttesen nem léphetik túl az évi 270 tonnát, a projektben részt vevő halászhajók esetében pedig a havi felső határérték maximum 2 tonna lehet. A tagállamoknak el kell juttatniuk a Bizottság részére a részt vevő hajók teljes körű jegyzékét.

               (8)Az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) 2016. márciusi ülésközi találkozóján megegyezés született arról, hogy az Unió megmaradt tenyésztési kapacitásának egy részét odaítéli Portugáliának a kifogott vadon élő kékúszójú tonhalak telepíthető egyedeinek tenyésztésére. Ez lehetővé tenné Portugália számára, hogy a jövőben kékúszójútonhal-tenyészetet létesítsen.  Ezért meg kell állapítani a kifogott vadon élő kékúszójú tonhalak telepíthető egyedeinek maximális számát, amelyet Portugália tenyésztési célokra hasznosíthat.

               (9)Az (EU) 2015/2072 tanácsi rendelet
                  2
                azonosítja a Balti-tenger vonatkozásában a biztonságos biológiai határokon belüli állományokat. A legfrissebb tudományos szakvélemények szerint a Botteni-öbölben élő sprattállomány a biztonságos biológiai határon belül, a Rigai-öböl heringállománya viszont e határon kívül van. Következésképpen módosítani kell az említett rendeletben a biztonságos biológiai határokon belül lévő állományokra vonatkozó információkat.

               (10)Az (EU) 2016/72 és az (EU) 2015/2072 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

               1. cikk
                  Az (EU) 2016/72 rendelet módosításai

               (1)Az (EU) 2016/72 rendelet a következőképpen módosul:

               a)Ez a módosítás a magyar nyelvű változatot nem érinti.

               b)A 21. cikk a következő (5) bekezdéssel egészül ki:

               „(5) Ez a cikk a regionális halászati gazdálkodási szervezetek szerződő feleitől az Unió részére történő kvótaátadások, illetve az átadott kvóták tagállamok közötti elosztása tekintetében 2017. január 31-ig alkalmazandó.”

               c)Az I., az IA. és a IV. melléklet e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul.

               2. cikk
                  Az (EU) 2015/2072 rendelet módosításai

               Az (EU) 2015/2072 rendelet melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

               3. cikk
                  Hatálybalépés

               Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

               Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  A Tanács 2016. január 22-i (EU) 2016/72 rendelete egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2016. évre történő meghatározásáról és az (EU) 2015/104 rendelet módosításáról (HL L 22., 2016.1.28., 1. o.).

                     (2)
                  A Tanács 2015. november 17-i (EU) 2015/2072 rendelete a bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2016. évre történő meghatározásáról, valamint az 1221/2014/EU és az (EU) 2015/104 rendelet módosításáról (HL L 302., 2015.11.19., 1. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.7.6.
            COM(2016) 441 final
            MELLÉKLETEK
            a következőhöz:
            A Bizottság javaslata: A Tanács rendelete
            az (EU) 2016/72 és az (EU) 2015/2072 rendelet egyes halászati lehetőségek tekintetében történő módosításáról

               MELLÉKLETEK

               a következőhöz:

               A Bizottság javaslata: A Tanács rendelete

               az (EU) 2016/72 és az (EU) 2015/2072 rendelet egyes halászati lehetőségek tekintetében történő módosításáról

               I. melléklet
                   Az (EU) 2016/72 rendelet I., IA. és IV. mellékletének módosítása

               1.Az (EU) 2016/72 rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:

               a)
                     Ez a módosítás a magyar nyelvű változatot nem érinti.

               b)
                     Ez a módosítás a magyar nyelvű változatot nem érinti.

               2.Az (EU) 2016/72 rendelet IA. melléklete a következőképpen módosul:

               a)
                     a heringnek az Vb, VIb és VIaN(1) övezet uniós és nemzetközi vizein folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:

                        Faj:

                        Hering

                        Övezet:

                        Az Vb, VIb és VIaN(1) övezet uniós és nemzetközi vizei

                        Clupea harengus

                        (HER/5B6ANB)

                        Németország

                         389

                        (2)

                        Analitikai TAC

                        Franciaország

                         74

                        (2)

                        Írország

                         526

                        (2)

                        Hollandia

                         389

                        (2)

                        Egyesült Királyság

                        2 102

                        (2)

                        Unió

                        3 480

                        (2)

                        TAC

                        3 480

                        (1)

                        Az ICES VIa övezet azon részében élő heringállományra vonatkozik, amely a ny. h. 7°-nál húzódó délkörtől keletre, az é. sz. 55°-nál húzódó szélességi körtől északra, vagy a ny. h. 7°-nál húzódó délkörtől nyugatra és az é. sz. 56°-nál húzódó szélességi körtől északra található, kivéve a Clyde területét.

                        (2)

                        Az e TAC hatálya alá tartozó ICES övezeteknek az é. sz. 56° és az é. sz. 57°30’ közötti részében tilos a heringhalászat, kivéve az Egyesült Királyság parti vizeinek alapvonalától számított hat tengeri mérföldes sávon belül.

               b)
                     a heringnek a VIaS(1), VIIb és VIIc övezetben folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:

                        Faj:

                        Hering

                        Övezet:

                        VIaS(1), VIIb, VIIc

                        Clupea harengus

                        (HER/6AS7BC)

                        Írország

                        1 236

                        Analitikai TAC

                        Hollandia

                         124

                        A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

                        Unió

                        1 360

                        A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

                        TAC

                        1360

                        (1)

                        A VIa övezetnek az é. sz. 56° 00’-től délre és a ny. h. 07° 00’-től nyugatra található részén előforduló heringállományra vonatkozik.

               c)
                     a norvég garnélának a IIIa övezetben folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:

                        Faj:

                        Norvég garnéla

                        Övezet:

                        IIIa

                        Pandalus borealis

                        (PRA/03A.)

                        Dánia

                        3 813

                        Analitikai TAC

                        Svédország

                        2 054

                        E rendelet 7. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó.

                        Unió

                        5 867

                        TAC

                        10 987

               d)
                     a norvég garnélának az é. sz. 62º-tól délre található norvég vizeken folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:

                        Faj:

                        Norvég garnéla

                        Övezet:

                        Norvég vizek az é. sz. 62º-tól délre

                        Pandalus borealis

                        (PRA/04-N.)

                        Dánia

                         357

                        Analitikai TAC

                        Svédország

                         155

                        (1)

                        A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

                        Unió

                         512

                        A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

                        TAC

                        Nem releváns

                        (1)

                        A közönséges tőkehal, a foltos tőkehal, a sávos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal és a fekete tőkehal járulékos fogásait bele kell számítani az e fajok vonatkozásában megállapított kvótákba.

               e)
                     a közönséges nyelvhalnak a VIIa övezetben folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:

                        Faj:

                        Közönséges nyelvhal

                        Övezet:

                        VIIa

                        Solea solea

                        (SOL/07A.)

                        Belgium

                         20

                        (1)

                        Analitikai TAC

                        Franciaország

                         0

                        (1)

                        A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

                        Írország

                         5

                        (1)

                        A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

                        Hollandia

                         6

                        (1)

                        Egyesült Királyság

                         9

                        (1)

                        Unió

                         40

                        (1)

                        TAC

                         40

                        (1)(2)

                        (1)

                        Kizárólag a járulékos halfogásokra. E kvóta keretében nem engedélyezett a halfaj célzott halászata.

                        (2)

                        Az e TAC keretében megjelölt mennyiségen túl a VIIa övezetben nyelvhalkvótával rendelkező tagállamok közös megegyezéssel úgy határozhatnak, hogy összesen 7 tonna többletkvótát juttatnak egy vagy több olyan halászhajónak, amely(ek) részt vesz(nek) a HTMGB által értékelt, az érintett állományra (SOL/*07A.) vonatkozó jobb minőségű tudományos adatok gyűjtését szolgáló tudományos célú halászatban. Az érintett tagállamok bármely kirakodási engedély kiállítását megelőzően értesítést küldenek a Bizottság részére a programban részt vevő hajó(k) nevéről.

               f)
                     a tüskéscápának a IIIa övezet uniós vizein folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:

                        Faj:

                        Tüskéscápa

                        Övezet:

                        A IIIa övezet uniós vizei

                        Squalus acanthias

                        (DGS/03A-C.)

                        Dánia

                         0

                        (1)

                        Analitikai TAC

                        Svédország

                         0

                        (1)

                        A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

                        Unió

                         0

                        (1)

                        A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

                        TAC

                         0

                        (1)

                        (1)

                        A tüskéscápára nem irányulhat célzott halászat az e TAC hatálya alá tartozó területeken. Ha véletlenül kifogják olyan halászati tevékenység keretében, amelyben a tüskéscápa nem tartozik kirakodási kötelezettség hatálya alá, e faj egyedeit meg kell óvni az esetleges sérülésektől és haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe. A fenti rendelkezések nem érintik az e rendelet 13. és 46. cikkében meghatározott területek tekintetében megállapított tilalmakat.

               g)
                     a tüskéscápának a IIa és IV övezet uniós vizein folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:

                        Faj:

                        Tüskéscápa

                        Övezet:

                        A IIa és IV övezet uniós vizei

                        Squalus acanthias

                        (DGS/2AC4-C)

                        Belgium

                         0

                        (1)

                        Analitikai TAC

                        Dánia

                         0

                        (1)

                        A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

                        Németország

                         0

                        (1)

                        A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

                        Franciaország

                         0

                        (1)

                        Hollandia

                         0

                        (1)

                        Svédország

                         0

                        (1)

                        Egyesült Királyság

                         0

                        (1)

                        Unió

                         0

                        (1)

                        TAC

                         0

                        (1)

                        (1)

                        A tüskéscápára nem irányulhat célzott halászat az e TAC hatálya alá tartozó területeken. Ha véletlenül kifogják olyan halászati tevékenység keretében, amelyben a tüskéscápa nem tartozik kirakodási kötelezettség hatálya alá, e faj egyedeit meg kell óvni az esetleges sérülésektől és haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe. A fenti rendelkezések nem érintik az e rendelet 13. és 46. cikkében meghatározott területek tekintetében megállapított tilalmakat.

               h)
                     a tüskéscápának az I, V, VI, VII, VIII, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizein folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:

                        Faj:

                        Tüskéscápa

                        Övezet:

                        Az I, V, VI, VII, VIII, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

                        Squalus acanthias

                        (DGS/15X14)

                        Belgium

                         0

                        (1)(2)

                        Analitikai TAC

                        Németország

                         0

                        (1)(2)

                        A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

                        Spanyolország

                         0

                        (1)(2)

                        A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

                        Franciaország

                         0

                        (1)(2)

                        E rendelet 12. cikkének (1) bekezdése alkalmazandó.

                        Írország

                         0

                        (1)(2)

                        Hollandia

                         0

                        (1)(2)

                        Portugália

                         0

                        (1)(2)

                        Egyesült Királyság

                         0

                        (1)(2)

                        Unió

                         0

                        (1)(2)

                        TAC

                         0

                        (1)(2)

                        (1)

                        A tüskéscápára nem irányulhat célzott halászat az e TAC hatálya alá tartozó területeken. Ha véletlenül kifogják olyan halászati tevékenység keretében, amelyben a tüskéscápa nem tartozik kirakodási kötelezettség hatálya alá, e faj egyedeit meg kell óvni az esetleges sérülésektől és haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe. A fenti rendelkezések nem érintik az e rendelet 13. és 46. cikkében meghatározott területek tekintetében megállapított tilalmakat.

                        (2)

                        Egyedi eltérés keretében a járulékos fogások elkerülésére irányuló, a HTMGB által értékelt programban részt vevő hajók számára engedélyezett legfeljebb havonta 2 tonna tüskéscápa kirakodása, amennyiben az adott egyedek a halászeszköz fedélzetre való felhúzásának pillanatában már elpusztultak. A járulékos fogások elkerülésére irányuló programban részt vevő tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az ezen eltérés keretében kirakodott tüskéscápafogások teljes éves mennyisége nem haladja meg az alább meghatározott mennyiségeket. A kirakodások engedélyezését megelőzően a tagállamok eljuttatják a Bizottság részére a programban részt vevő halászhajók jegyzékét. A tagállamok megosztják egymással a járulékos fogások elkerülésére irányuló program hatálya alá tartozó területekre vonatkozó információkat.

                        Faj:

                        Tüskéscápa

                        Övezet:

                        Az I, V, VI, VII, VIII, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

                        Squalus acanthias

                        (DGS/*15X14)

                        Belgium

                         20

                        Analitikai TAC

                        Németország

                         4

                        A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

                        Spanyolország

                         10

                        A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

                        Franciaország

                         83

                        E rendelet 12. cikkének (1) bekezdése alkalmazandó.

                        Írország

                         53

                        Hollandia

                         0

                        Portugália

                         0

                        Egyesült Királyság

                         100

                        Unió

                         270

                        TAC

                         270

               3.Az (EU) 2016/72 rendelet IV. mellékletének 6. pontjában a B. táblázat helyébe a következő szöveg lép:

               „B. táblázat

                        Kifogott vadon élő kékúszójú tonhalak telepíthető egyedeinek maximális mennyisége (tonnában)

                        Spanyolország

                        5 855

                        Olaszország

                        3 764

                        Görögország

                        785

                        Ciprus

                        2 195

                        Horvátország

                        2 947

                        Málta

                        8 768

                        Portugália

                        500

               ”

               II. MELLÉKLET

               Az (EU) 2015/2072 rendelet mellékletének módosítása

               Az (EU) 2015/2072 rendelet melléklete a következőképpen módosul:

               a)
                     a heringnek a 28.1 alkörzetben folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:

                        „Faj:

                        Hering

                        Övezet:

                        28.1 alkörzet

                        Clupea harengus

                        HER/03D.RG

                        Észtország

                        16 124

                        Lettország

                        18 791

                        Unió

                        34 915

                        TAC

                        34 915

                        Analitikai TAC”

               b)
                     a sprattnak a 22–32 alkörzetek uniós vizein folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:

                        „Faj:

                        Spratt

                        Övezet:

                        a 22–32 alkörzet uniós vizei

                        Sprattus sprattus

                        SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32.

                        Dánia

                        19 958

                        Németország

                        12 644

                        Észtország

                        23 175

                        Finnország

                        10 447

                        Lettország

                        27 990

                        Litvánia

                        10 125

                        Lengyelország

                        59 399

                        Svédország

                        38 582

                        Unió

                        202 320

                        E rendelet 6. cikkének (3) bekezdése alkalmazandó.

                        TAC

                        Nem releváns

                        Analitikai TAC”