Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0508(01)

Javaslat az Európai parlament és a Tanács határozata a személyek külső határokon történő, egyes dokumentumoknak Bulgária, a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Románia, Szlovénia és Szlovákia által a területükön történő átutazás céljából kiadott nemzeti vízumaikkal egyenértékűként való egyoldalú elismerésén alapuló, ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről  /* COM/2007/0508 végleges - COD 2007/0185 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 11.9.2007COM(2007) 508 végleges2007/0185 (COD)2007/0186 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAa személyek külső határokon történő, egyes dokumentumoknak Bulgária, a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Románia, Szlovénia és Szlovákia által a területükön történő átutazás céljából kiadott nemzeti vízumaikkal egyenértékűként való egyoldalú elismerésén alapuló, ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetésérőlJavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAa személyek külső határokon történő, Svájc és Liechtenstein által a területükön történő átutazás céljából kiadott egyes tartózkodási engedélyeknek a tagállamok által történő egyoldalú elismerésén alapuló ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről szóló 896/2006/EK határozat módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁS1. BEVEZETÉS2006. június 14-én az Európai Parlament és a Tanács két határozatot fogadott el az 539/2001/EK tanácsi rendelet[1] alapján vízumkötelezettség alá tartozó harmadik országbeli állampolgároknak az Unió külső határain történő ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről:-  a 895/2006/EK határozatot[2] a személyek külső határokon történő, egyes dokumentumoknak a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia által a területükön történő átutazás céljából kiadott nemzeti vízumaikkal egyenértékűként való egyoldalú elismerésén alapuló, ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről, és-  a 896/2006/EK határozatot[3] a személyek külső határokon történő, Svájc és Liechtenstein által a területükön történő átutazás céljából kiadott egyes tartózkodási engedélyeknek a tagállamok által történő egyoldalú elismerésén alapuló ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről.Ez volt az első alkalom, hogy a vízumokra vonatkozó közösségi vívmányokat a vízumok és tartózkodási engedélyek egyoldalú elismerésére vonatkozó alapvető közös szabályokkal egészítették ki.A 895/2006/EK határozat tekintetbe veszi az Európai Unióhoz 2004-ben csatlakozott tagállamok különleges szükségleteit a vízumpolitika területén, így különösen a vízumkötelezettségeket a schengeni térségbe történő teljes beilleszkedésükig terjedő átmeneti időszakban. A határozat orvosolja a jelentős adminisztratív többletterhet, amelyről ezen országok konzuli hivatalai beszámoltak, amelyeknek nemzeti átutazó vízumot kellett kiállítaniuk olyan személyek részére, akik nem jelentenek semmilyen kockázatot a tagállamoknak.A 895/2006/EK határozat, anélkül, hogy a 2003. évi csatlakozási okmányban felsoroltakhoz képest új kötelezettségeket állapítana meg, a közös szabályokon alapuló választható rendszert hoz létre, amely lehetővé teszi ezen tagállamoknak, hogy egyszerűsítsék az olyan harmadik országbeli állampolgárok külső határaikon történő ellenőrzését, akik a schengeni vívmányokat teljes mértékben végrehajtó tagállamok által kiadott egyes okmányokkal, illetve a schengeni vívmányokat még nem teljes mértékben végrehajtó tagállamok által kiadott hasonló okmányokkal rendelkeznek. Ezek a közös szabályok az átmeneti időszak végéig alkalmazandóak, azaz e tagállamok teljes körű részvételének időpontjáig a belső határok nélküli térségben, amely időponttól az ilyen okmányok kölcsönös elismerése kötelezővé válik.Az egyoldalú elismerés ezen rendszere az átutazás céljára korlátozódik, amelynek tartama nem haladhatja meg az öt napot. Ez a korlátozás szükségesnek bizonyult az esetleges félreértések és a vízumokra vonatkozó, a vízumkérelem feldolgozásáért felelős államot meghatározó jelenlegi schengeni szabályok téves alkalmazásának elkerülése érdekében (ez vagy az az állam, amelynek területén a látogatás fő úti célja található, vagy az első belépés állama).Ugyanezt a megközelítést követte a 896/2006/EK határozat, amely tekintetbe veszi a nehézségeket, amelyekkel a tagállamok közigazgatási szervei szembesülnek, amikor a Svájcban vagy Liechtensteinban jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok részére kell vízumot kiállítaniuk. Tekintettel a jelentős szezonális migrációra (a nyári szabadságok időszakában), egyes, földrajzi elhelyezkedésük miatt e mozgások által különösen érintett tagállamok Svájcban és Liechtensteinben működő konzuli hivatalai az említett időszakban jelentős adminisztratív munkateherrel szembesültek a szükséges vízumok megfelelő időben történő kiadásának szükségessége miatt.A 896/2006/EK határozat közös szabályokat vezetett be a Svájc és Liechtenstein által kiadott egyes tartózkodási engedélyek tagállamok által átutazási vízumaikkal egyenértékűként való egyoldalú elismerésére vonatkozóan. Az új szabályok kötelezőek a belső határok nélküli közös térségben teljes mértékben résztvevő tagállamok számára, és választhatók az Európai Unióhoz 2004-ben csatlakozott tagállamok számára. Ez a megkülönböztetés szükségesnek bizonyult annak érdekében, hogy elkerülhető legyen az új tagállamok részére további kötelezettségek megállapítása a schengeni térségbe történő teljes beilleszkedésükig terjedő átmeneti időszakban.A 895/2006/EK határozat 5. cikkében és a 896/2006/EK határozat 4. cikkében[4] meghatározottaknak megfelelően a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia értesítette a Bizottságot a közös rendszer végrehajtására vonatkozó döntéséről mindkét határozat tekintetében. A 895/2006/EK határozat tekintetében ezek az országok továbbá a mellékletben felsorolt, a schengeni vívmányok összességét még nem teljes mértékben végrehajtó más tagállamok által kiadott okmányok egyoldalú elismerése mellett is döntöttek.A Bizottság a bejelentett értesítést közzétette a Hivatalos Lapban[5]. A közös szabályok végrehajtásának kezdő időpontja eltérően alakult az egyes tagállamokban. A határozatok szövegében foglalt külön rendelkezések hiányában egyes tagállamok (Szlovénia és Ciprus) a közös szabályok azonnali végrehajtását választották, míg más tagállamok adminisztratív okokból későbbi időpontra tették a végrehajtás kezdetét. 2006. december 1-jétől a közös szabályok alkalmazandók a Cseh Köztársaságban, Cipruson, Lettországban, Magyarországon, Máltán, Lengyelországban, Szlovéniában és Szlovákiában.A közös szabályok hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében a tagállamok (a vonatkozó tanácsi munkacsoport keretében) a 895/2006/EK határozattal összefüggő egyes tárgyköröket illetően kérdéseket vetettek fel, és a Bizottság szolgálataitól tanácsot és értelmezést kértek egyes rendelkezések alkalmazási körét illetően.E kérdésekre adott válaszában a Bizottság szolgálatai emlékeztettek a közös szabályok bevezetésének céljára, hangsúlyozva ezek alkalmazási körének az átutazás céljára történő korlátozását. Ezen közös rendszer az érintett tagállamok schengeni térségbe történő teljes beilleszkedéséig tartó átmeneti időszakban (az első határozat), illetve a schengeni vívmányok Svájc és Liechtenstein általi teljes végrehajtásáig (a második határozat) alkalmazandó.A Bizottság szolgálatai hangsúlyozták, hogy a közös szabályok bevezetése a személyek egyes csoportjai átutazásának megkönnyítését, és a tagállamok számára kockázatot nem jelentő vízumkérelmekkel összefüggésben a konzuli hivatalokra nehezedő indokolatlan adminisztratív munkateher megszüntetését szolgálta.Ezen új szabályok bevezetésének nincs hatása a vízumokra és a külső határokra vonatkozó közösségi „vívmányok” egyéb rendelkezéseinek tagállamok általi végrehajtására; ezek alkalmazandók maradnak. E közös szabályok különösen nem érintik a közösségi vívmányokban a korlátozott területi érvényességű vízumokkal, repülőtéri átutazó vízumokkal és a személyek külső határokon történő ellenőrzésével összefüggő rendelkezéseket.Ez utóbbi pont tekintetében a Bizottság kiemelte, hogy a személyek külső határokon történő ellenőrzését az 562/2006/EK rendelet[6] 5–13. és 18–19. cikkével összhangban kell lefolytatni. A határőrségnek a külső határokon történő ellenőrzéseket a közös szabályokkal bevezetett egyszerűsítést figyelembe véve, a 895/2006/EK határozat rendelkezéseivel való visszaélést elkerülve kell folytatnia. Az ellenőrzéseknek tehát kiegyensúlyozottnak és az elérni kívánt céllal arányosnak kell lenniük. A határőröknek minden egyes esetben fel kell mérniük, hogy a harmadik országbeli állampolgár lehet-e az egyszerűsített szabályok kedvezményezettje, illetve hogy megfelel-e a 895/2006/EK határozatban foglalt beutazási feltételeknek és tiszteletben tartja-e az átutazásra vonatkozóan ott meghatározott időtartamot. A határőrök által elvégzendő értékelés eredményétől függően az átutazás megengedett időtartamának túllépése esetén megtagadható az érintett személy belépésének engedélyezése. Más, az adott eset szempontjából megfelelőbb adminisztratív intézkedés (pl. bírság) is alkalmazható lehet.E két határozattal összefüggésben szerzett sikeres tapasztalatok alapján az EU-nak ki kellene terjesztenie az egyszerűsített rendszert Bulgáriára és Romániára, amely államok 2007. január 1-jén csatlakoztak az Európai Unióhoz és amelyekre a jelenlegi közös szabályok még nem terjednek ki. A két határozat alapjául szolgáló, a fentiekben említett indokok ugyanolyan mértékben érvényesek Bulgáriára és Romániára is.E két tagállam esetében a 2004-es bővítéshez hasonlóan, a vízumokra vonatkozó vívmányokkal összefüggő kérdésekben az ún. „schengeni kétlépcsős végrehajtási eljárás” került alkalmazásra (a Bolgár Köztársaság és Románia csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány (a továbbiakban: a 2005. évi csatlakozási okmány) 4. cikke). Ez azt jelenti, hogy Bulgáriának és Romániának a csatlakozás időpontjától (2007. január 1.) alkalmazniuk kell az 539/2001/EK rendelet rendelkezéseit, és ennek következtében vízumkötelezettség alá kell vetniük az I. mellékletben felsorolt harmadik országbeli állampolgárokat, ugyanakkor folytatniuk kell nemzeti vízumaik kiadását a schengeni térségbe történő teljes beilleszkedésük engedélyezésével egyidejűleg a Tanács által meghatározandó időpontig. Mivel az átutazásra és rövid távú tartózkodásra vonatkozó schengeni kölcsönös elismerési szabályok nem alkalmazandók Bulgáriára és Romániára csatlakozásuk időpontjától, e tagállamok 2007. január 1-jétől kötelesek az 539/2001/EK rendelet alapján vízumköteles harmadik országbeli állampolgárok részére a területükön való belépésre és átutazásra nemzeti vízumokat kiállítani, még ha az érintett személy schengeni vízummal vagy tartózkodási engedéllyel, vagy schengeni állam által kiállított hosszú távú tartózkodásra jogosító nemzeti vízummal rendelkezik is. Ugyanez alkalmazandó az Unióhoz 2004-ben csatlakozott, a schengeni vívmányokat még nem teljes mértékben végrehajtó tagállamok által kiállított hasonló okmányokra.A fentieken kívül a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia, amelyek 2006. december 1-je óta végrehajtották a 895/2006/EK határozat szerinti közös rendszert, és még nem illeszkedtek be teljes mértékben a schengeni térségbe, nem rendelkeztek a Bulgária és Románia által a területükön történ átutazás céljából kiállított tartózkodási engedélyek és vízumok egyoldalú elismerésének lehetőségével.A jelenlegi szabályok nem teszik lehetővé Bulgária és Románia részére, hogy elismerjék a Svájc és Liechtenstein által kiállított tartózkodási engedélyeket.2. KÉT JAVASLATA bolgár és román konzulátusra nehezedő adminisztratív munkateher enyhítését szolgáló külön rendelkezések hiányában, valamint a többi tagállam Bulgária és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozását követően felmerült különleges igényeire válaszul a Bizottság szükségesnek tartja a 895/2006/EK határozattal és a 896/2006/EK határozattal megállapított közös szabályok felülvizsgálatát.E célból a Bizottság az alábbiakat vette figyelembe:-  Bulgária és Románia különleges igényeit a vízumpolitika területén, a tagállamok új problémáit a legutóbbi bővítést követően, valamint az Európai Unióhoz 2004-ben és 2007-ben csatlakozott tagállamok schengeni térségbe történő teljes beilleszkedéséig terjedő átmeneti időszakban, illetve-  a szigorú ellenőrzéseket és átvilágításokat, amelyeknek a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumot vagy tartózkodási engedélyt kiállító tagállamok az érintett harmadik országbeli állampolgárokat alávetették, valamint az alacsony kockázatot, amelyet az e csoportba tartozó személyek jelentenek a többi tagállamnak.Következésképpen a Bizottság két jogszabályt javasol:2.1. Parlamenti és tanácsi határozat a személyek külső határokon történő, egyes dokumentumoknak Bulgária, a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Románia, Szlovénia és Szlovákia által a területükön történő átutazás céljából kiadott nemzeti vízumaikkal egyenértékűként való egyoldalú elismerésén alapuló, ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről.A javasolt határozat az Európai Közösséget létrehozó szerződés 62. cikkének (2) bekezdésén alapul, és Bulgária és Románia, valamint a 895/2006/EK határozat végrehajtása mellett döntő tagállamok a címzettjei.A 895/2006/EK határozat szövegében az Európai Unió legutóbbi bővítését követően a bizonyos típusú okmányokkal rendelkező személyek külső határokon történő ellenőrzése egyszerűsített rendszerének kiterjesztését lehetővé tevő rendelkezések hiányában szükségesnek bizonyult a közös szabályok felülvizsgálata a Bulgária és Románia 2007. január 1-jei csatlakozása következtében létrejött különleges igények kezelése érdekében.Az egyoldalú elismerés rendszerének közösségi jogi eszközzel történő kiterjesztése nem jelentene új kötelezettségeket a tagállamok számára a 2003. évi csatlakozási okmányban és a 2005. évi csatlakozási okmányban felsoroltakhoz képest. Így nem jelentene eltérést e két csatlakozási szerződéstől.A javasolt rendszer végrehajtása választható lesz: az érintett tagállamoknak lehetőségük lesz az új jogi eszköz végrehajtására, vagy a nemzeti vízumok kiadásának folytatására a csatlakozási szerződéseknek megfelelően.Az új javaslat lehetővé teszi az Európai Unióhoz 2007-ben csatlakozott Bulgária és Románia számára, hogy egyoldalúan a nemzeti vízumaikkal egyenértékűként ismerjék el a schengeni államok által kiállított vízumokat és tartózkodási engedélyeket, valamint e két ország és az Unióhoz 2004-ben csatlakozott, a schengeni térségbe még nem teljes mértékben beilleszkedett tagállamok által kiállított hasonló okiratokat.Ezenkívül a 895/2006/EK határozat végrehajtása mellett döntött, a belső határok nélküli térségbe még nem teljesen beilleszkedett tagállamok számára biztosítani kell a Bulgária és Románia által kiállított vízumok és tartózkodási engedélyek egyoldalú elismerésének lehetőségét. A 895/2006/EK határozat végrehajtása ellen döntött tagállamok számára nem kell lehetővé tenni e határozat végrehajtását, mivel ezek a tagállamok úgy ítélik meg, hogy csak a schengeni vívmányokat teljes mértékben végrehajtó tagállamok által kiadott vízumok és tartózkodási engedélyek tekinthetők egyenértékűnek az átutazás céljából kiállított saját nemzeti vízumukkal.Az egyszerűsített rendszer azon a megfontoláson alapul, hogy a rendszer előnyeit élvező harmadik országbeli állampolgárok már átestek egy tagállam által lefolytatott szigorú átvilágításon, nem jelentenek veszélyt a közrendre nézve, és nem jelentenek kockázatot az illegális bevándorlás szempontjából sem.Ez a rendszer az átmeneti időszak végéig és az érintett tagállamok belső határok nélküli térségben való teljes mértékű részvételének időpontjáig alkalmazandó, amely időponttól az ilyen okmányok kölcsönös elismerése kötelezővé válik.A 895/2006/EK határozathoz hasonlóan az elismerési rendszer az érintett tagállamok területén történő átutazás céljára korlátozódik. Az átutazási időszak tartama az öt napot nem haladhatja meg. E rendszer célja nem az, hogy felváltsa a rövid távú tartózkodásra jogosító nemzeti vízumok érintett tagállamok általi kiadását. A fennálló szabályokkal összhangban e tagállamoknak lehetőségük van továbbá többszöri belépésre és rövid távú tartózkodásra jogosító, egy vagy akár több évre érvényes nemzeti vízumok kiadására azon schengeni okmányokkal rendelkező harmadik országbeli állampolgárok mobilitásának megkönnyítése érdekében, akiknek gyakran kell átutazniuk a területükön.Az elismerési rendszerhez kiválasztott okmányok:-  a schengeni államok által a Közös Konzuli Utasításban lefektetett közös szabályokkal összhangban kiállított egységes vízum (átutazó, rövid idejű tartózkodásra jogosító vagy beutazóvízum, csoportos vízum);-  a schengeni államok által nemzeti jogszabályaik szerint kiállított, hosszú idejű tartózkodásra jogosító nemzeti vízumok;-  a schengeni államok által kiállított és a Közös Konzuli Utasítás IV. mellékletében, a schengeni térségbe vízum nélküli beutazásra jogosító okmányok jegyzékében felsorolt tartózkodási engedélyek;-  az Európai Unióhoz 2004-ben csatlakozott tagállamok által kiállított rövid idejű és hosszú idejű tartózkodásra jogosító nemzeti vízumok és tartózkodási engedélyek, a 895/2006/EK határozat mellékletében foglalt felsorolásnak megfelelően;-  Bulgária és Románia által kiállított rövid idejű és hosszú idejű tartózkodásra jogosító nemzeti vízumok és tartózkodási engedélyek.Ha Bulgária és Románia a közös rendszer végrehajtása mellett dönt, úgy el kell majd fogadniuk a schengeni vívmányokat teljes mértékben végrehajtó tagállamok által kiállított valamennyi okmányt, mellőzve bármilyen, a kiállító hatóságon alapuló különbségtételt.Az érintett tagállamoknak döntésükről értesíteniük kell a Bizottságot. A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi ezt a tájékoztatást, így biztosítva a rendszer egészének átláthatóságát. A tagállamok ennek ellenére megtagadhatják a belépés engedélyezését a nemzeti figyelmeztető jelzésekről vezetett listájukon szereplő harmadik országbeli állampolgároktól.Ezt a jogszabályt együttdöntés útján fogják elfogadni.2.2 . Parlamenti és tanácsi határozat a személyek külső határokon történő, Svájc és Liechtenstein által a területükön történő átutazás céljából kiadott egyes tartózkodási engedélyeknek a tagállamok által történő egyoldalú elismerésén alapuló ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről szóló 896/2006/EK határozat módosításáról.A javasolt határozat az Európai Közösséget létrehozó szerződés 62. cikke (2) bekezdésének a) pontján alapul.A javasolt határozat tekintetbe veszi Bulgária és Románia Európai Unióhoz 2007. január 1-jén történt csatlakozását, és célja a 896/2006/EK határozat módosítása annak érdekében, hogy lehetővé tegye Bulgária és Románia számára a személyek külső határaikon történő ellenőrzése egyszerűsített rendszerének alkalmazását, a Svájc és Liechtenstein által a területükön történő átutazás céljából kiadott és a 896/2006/EK határozat mellékletében meghatározott egyes tartózkodási engedélyeknek e két tagállam által történő egyoldalú elismerése alapján. A javasolt határozat azon a megfontoláson alapul, hogy a svájci vagy liechtensteini tartózkodási engedéllyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok nem jelentenék veszélyt a közrendre nézve, illetve nem jelentenek kockázatot az illegális bevándorlás szempontjából.Az elismerés az átutazási célra korlátozódik. Ha Bulgária és Románia úgy dönt, hogy részt kívánnak venni a schengeni államok és más tagállamok által kiállított okmányoknak az átutazás céljából kiadott nemzeti vízumaikkal egyenértékűként történő egyoldalú elismeréséről szóló parlamenti és tanácsi határozatban, úgy e jogi eszköz végrehajtása az átmeneti időszak alatt, a Tanács által a schengeni térségbe történő teljes beilleszkedésükre meghatározandó időpontig választható.Bulgária és Románia eldönthetik, hogy részt kívánnak-e venni az elismerési rendszerben, és döntésükről értesíteniük kell az Európai Bizottságot. A Bizottság gondoskodik a megfelelő tájékoztatás közzétételéről.A javasolt rendszer semmilyen módon nem érinti a külső határok átlépése esetén szükséges eljárásokra és ellenőrzésekre vonatkozó schengeni vívmányokat.Mivel a javasolt rendszer az átutazásra korlátozódik, nem érinti Bulgária és Románia arra vonatkozó lehetőségét, hogy többszöri belépésre és rövid távú tartózkodásra jogosító, egy vagy akár több évre érvényes vízumokat adjanak ki a Svájc vagy Liechtenstein által kiállított tartózkodási engedéllyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok mobilitásának megkönnyítése érdekében.Ezt a jogszabályt együttdöntés útján fogják elfogadni.3. SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁGAz EK-Szerződés 5. cikke ügy rendelkezik, hogy „a Közösség intézkedései nem léphetik túl az e szerződés célkitűzéseinek eléréséhez szükséges mértéket”. A Közösség által tett intézkedésnek a lehető legegyszerűbb formát kell öltenie, amely lehetővé teszi a javaslat céljának elérését és a lehető leghatékonyabb végrehajtást. Ebben a szellemben az 895/2006/EK és a 896/2006/EK határozat által létrehozott egyoldalú elismerési rendszer közös szabályainak felülvizsgálata érdekében az alábbi jogi eszközök javasoltak:-  határozat Bulgária, a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Románia, Szlovénia és Szlovákia számára a területükön történő átutazás céljából egyes dokumentumoknak a nemzeti vízumaikkal egyenértékűként való egyoldalú elismerésének lehetővé tételéről az e tagállamoknak a belső határok nélküli közös térségbe történő teljes beilleszkedéséig tartó átmeneti időszakban. Az e rendszerben való részvétel választható.-  a személyek külső határokon történő, Svájc és Liechtenstein által a területükön történő átutazás céljából kiadott egyes tartózkodási engedélyeknek a tagállamok által történő egyoldalú elismerésén alapuló ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről szóló 896/2006/EK határozat módosítása. A javasolt módosítás célja a területükön történő átutazás egyszerűsített rendszerének kiterjesztése Bulgáriára és Romániára a Svájc és Liechtenstein által kiadott ilyen tartózkodási engedélyek birtokosai részére, az átutazási vízum kiadása szükségességének megszüntetésével.Az elismerési rendszerben való részvétel az Európai Unióhoz 2004-ben és 2007-ben csatlakozott tagállamok számára a belső határok nélküli közös térségbe való teljes mértékű beilleszkedésük időpontjáig tartó átmeneti időszakban választható; ezen időponttól a kölcsönös elismerési rendszer a belső határok nélküli térségben teljes mértékben részt vevő tagállamok között kötelezővé válik.A határozattal elérni kívánt cél, azaz az egyes dokumentumok Bulgária, Románia és a 895/2006/EK határozatot már végrehajtó tagállamok általi egyoldalú elismerésre vonatkozó közös szabályok ideiglenes jellegű bevezetése, valamint a Svájc és Liechtenstein által kiadott egyes tartózkodási engedélyek egyoldalú elismerése közös rendszerének kiterjesztése Bulgáriára és Romániára csak közösségi szintű cselekvéssel érhető el, mivel egy tagállamnak sem áll módjában a kívánt célt megvalósító pusztán nemzeti intézkedések elfogadása.A Közösség olyan intézkedéseket választott, amelyek lehetővé teszik a javaslat céljának elérését és a lehető leghatékonyabb végrehajtását. Ebben a szellemben, a 2006. június 14-i két határozattal összhangban két jogi eszköz került kiválasztásra az előirányzott célkitűzések figyelembevételével. Az első javaslatot illetően egy parlamenti és tanácsi határozat a megfelelő jogi eszköz a közös egyoldalú elismerési szabályok érintett tagállamok általi választható végrehajtásához, amely ideiglenes eltérést jelent a kölcsönös elismerésre vonatkozó jelenlegi szabályoktól. A második javaslatot illetően a 896/2006/EK határozatnak egy új parlamenti és tanácsi határozattal történő módosítását a Bizottság a közös szabályok kiterjesztésére és a Svájc és Liechtenstein által kiadott egyes tartózkodási engedélyek Bulgária és Románia általi egyoldalú elismerésre tekintettel választotta.4. A SZERZŐDÉSHEZ CSATOLT KÜLÖNFÉLE JEGYZŐKÖNYVEKKEL KAPCSOLATOS KÖVETKEZMÉNYEKAz első javasolt parlamenti és tanácsi határozat címzettjei kizárólag Bulgária, a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Románia, Szlovénia és Szlovákia, és a határozat különleges átmeneti rendszert vezet be, amely lehetővé teszi e tagállamok számára, hogy egyoldalúan saját nemzeti átutazóvízumukkal egyenértékűként ismerjenek el a tagállamok által kiállított egyes dokumentumokat. A javasolt határozat választható, és az érintett tagállamokban a Tanács által a 2003. évi csatlakozási okmány 3. cikkének (2) bekezdésével és a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdésével összhangban meghatározandó időpontig lenne alkalmazandó.A javaslattal létrehozott rendszer természeténél fogva nem érintheti az Egyesült Királyság, Írország és Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyvekben foglaltak szerinti változó helyzetet.Ez a határozat, amelynek címzettjei kizárólag olyan tagállamok, amelyekre kötelezőek a schengeni vívmányok, bár még nem illeszkedtek be teljes mértékben a belső határok nélküli közös térségbe, nem jelenti a schengeni vívmányok továbbfejlesztését a Tanács, valamint Norvégia és Izland között 1999. május 18-án aláírt, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás[7] értelmében. A schengeni rendszer koherenciája és megfelelő működése érdekében azonban e határozat hatálya kiterjed az Izland és Norvégia, azaz a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére társult, a schengeni vívmányokat teljes körűen végrehajtó országok által kiállított vízumokra és tartózkodási engedélyekre is.Ez a határozat, amelynek címzettjei kizárólag olyan tagállamok, amelyekre kötelezőek a schengeni vívmányok, bár még nem illeszkedtek be teljes mértékben a belső határok nélküli közös térségbe, nem jelenti a schengeni vívmányok továbbfejlesztését az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás[8] értelmében, amely az Európai Közösség nevében történő aláírásról és az ideiglenes alkalmazásról szóló tanácsi határozat 4. cikke (1) bekezdésében meghatározott körbe tartozik.A javasolt, a 896/2006/EK határozat módosításáról szóló parlamenti és tanácsi határozat címzettjei Bulgária és Románia, és a határozat célja, hogy lehetővé tegye e két tagállamnak a Svájc és Liechtenstein által kiadott egyes tartózkodási engedélyek saját átutazási vízumaikkal egyenértékűként való egyoldalú elismerését. A javaslattal létrehozott rendszer természeténél fogva nem érintheti az Egyesült Királyság, Írország és Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyvekben foglaltak szerinti változó helyzetet.Ez a határozat nem jelenti a schengeni vívmányok továbbfejlesztését a Tanács, valamint Norvégia és Izland között 1999. május 18-án aláírt, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás értelmében, mivel az e határozattal bevezetett új elem a 896/2006/EK határozat egyszerűsített rendszerének Bulgáriára és Romániára történő kiterjesztésére vonatkozik, az alapvető szabályok és elvek módosítása nélkül.2007/0185 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAa személyek külső határokon történő, egyes dokumentumoknak Bulgária, a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Románia, Szlovénia és Szlovákia által a területükön történő átutazás céljából kiadott nemzeti vízumaikkal egyenértékűként való egyoldalú elismerésén alapuló, ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetésérőlAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 62. cikke (2) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára[9],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően eljárva,mivel:(1) A Bolgár Köztársaság és Románia csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány (a továbbiakban: a 2005. évi csatlakozási okmány) 4. cikkének (1) bekezdése szerint Bulgária és Románia mint az Unióhoz 2007. január 1-jén csatlakozott tagállamok ezen időponttól kezdődően kötelesek a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló, 2001. március 15-i 539/2001/EK tanácsi rendelet[10] I. mellékletének listáján szereplő harmadik országok állampolgárait vízumkötelezettségnek alávetni.(2) A 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdése szerint a schengeni vívmányoknak az egységes, rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok feltételeire és követelményeire, valamint a vízumok kölcsönös elismerésére és a tartózkodási engedélyek és vízumok közötti egyenértékűségre vonatkozó rendelkezéseit csak az ilyen hatályú tanácsi határozat elfogadását követően kell Bulgáriában és Romániában alkalmazni. Mindazonáltal azok a csatlakozás időpontjától kötelezőek ezekre a tagállamokra.(3) Bulgária és Románia ezért kötelesek belépésre vagy területükön történő átutazásra jogosító nemzeti vízumokat kiadni a schengeni vívmányokat teljes körűen végrehajtó tagállam által kiadott egységes vízummal, hosszú távú tartózkodásra jogosító vízummal vagy tartózkodási engedéllyel, illetve a schengeni vívmányokat még nem teljes körűen végrehajtó tagállam által kiadott hasonló dokumentummal rendelkező harmadik országbeli állampolgárok számára.(4) A schengeni vívmányokat teljes körűen végrehajtó tagállamok és a schengeni vívmányokat még nem teljes körűen végrehajtó tagállamok által kiadott dokumentumok jogosultjai nem jelentenek semmilyen kockázatot Bulgária és Románia számára, mivel alávetették őket más tagállamokban valamennyi szükséges ellenőrzésnek. A Bulgáriára és Romániára háruló indokolatlan adminisztratív többletteher elkerülése érdekében a személyek külső határokon történő, egyes dokumentumoknak a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia által a területükön történő átutazás céljából kiadott nemzeti vízumaikkal egyenértékűként való egyoldalú elismerésén alapuló, ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről szóló, 2006. június 14-i 895/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal[11] bevezetett közös szabályokat ki kell terjeszteni ezen országokra.(5) Az új közös szabályoknak lehetővé kell tenniük Bulgária és Románia számára a schengeni vívmányokat teljes körűen végrehajtó tagállamok által kiadott bizonyos dokumentumok, az általuk kiadott hasonló dokumentumok és a 895/2006/EK határozat mellékletében felsorolt, az Európai Unióhoz 2004-ben csatlakozott tagállamok által kiadott dokumentumok saját nemzeti vízumaikkal egyenértékűként történő egyoldalú elismerését, valamint az egyoldalú egyenértékűség alapján a személyek külső határokon történő egyszerűsített ellenőrzése rendszerének bevezetését.(6) Tekintettel arra, hogy a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia értesítette a Bizottságot a 895/2006/EK határozattal bevezetett egyszerűsített rendszer alkalmazására vonatkozó döntéséről, az új közös szabályoknak lehetővé kell tenniük e tagállamok számára a Bulgária és Románia által kiadott vízumok és tartózkodási engedélyek nemzeti vízumaikkal egyenértékűként történő elismerését a területükön történő átutazás céljából.(7) Az új közös rendszert egy átmeneti időszakban kell alkalmazni, a 2003. évi csatlakozási okmány 3. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében és a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikke (2) bekezdésében említett tanácsi határozatban meghatározott időpontig.(8) A dokumentumok elismerésének Bulgária, a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Románia, Szlovénia és Szlovákia területén történő átutazás céljára kell korlátozódnia. A közös rendszerben történő részvételnek választhatónak kell lennie, a 2003. évi csatlakozási okmányban és a 2005. évi csatlakozási okmányban meghatározott, a tagállamokra vonatkozó többletkötelezettségek megállapítása nélkül.(9) A közös szabályokat a schengeni vívmányokat teljes körűen végrehajtó tagállamok által kiadott rövid távú tartózkodásra jogosító egységes vízumokra, a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumokra és a tartózkodási engedélyekre, illetve a schengeni vívmányokat még nem teljes körűen végrehajtó tagállamok által kiadott hasonló dokumentumokra, valamint a Bulgária és Románia által kiadott rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra, hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumokra és tartózkodási engedélyekre kell alkalmazni.(10) A személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról szóló, 2006. március 15-i 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[12] 5. cikkének (1) bekezdésében meghatározott beutazási feltételeket teljesíteni kell, a rendelet 5. cikke (1) bekezdése b) pontjában megállapított feltétel kivételével úgy, hogy a 895/2006/EK határozat alkalmazási körét kiterjesztő e határozat olyan a Bulgáriára és Romániára vonatkozó egyoldalú elismerési rendszert hoz létre, amely a schengeni vívmányokat teljes körűen végrehajtó tagállamok által kiadott egyes dokumentumok és a schengeni vívmányokat még nem teljes körűen végrehajtó tagállamok által kiadott hasonló dokumentumok, valamint a Bulgária és Románia által átutazás céljából kiadott rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok, hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumok és tartózkodási engedélyek viszonylatában áll fenn, továbbá biztosítja a 895/2006/EK határozattal bevezettet egyszerűsített rendszert alkalmazó államok, azaz a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia részére a Bulgária és Románia által kiállított hasonló dokumentumok elismerésének lehetőségét.(11) Mivel e határozat célját – nevezetesen az Unióhoz 2004-ben és 2007-ben csatlakozott tagállamok által alkalmazandó egyoldalú elismerési rendszer bevezetését – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az a cselekvés terjedelménél és hatásánál fogva közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.(12) Ez a határozat nem jelenti a schengeni vívmányok rendelkezéseinek továbbfejlesztését az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás értelmében, mivel ennek címzettjei csak azon tagállamok, amelyek 2004-ben csatlakoztak az Európai Unióhoz és még nem hajtják végre teljes körűen a schengeni vívmányokat. A schengeni rendszer koherenciája és megfelelő működése érdekében azonban e határozat hatálya kiterjed a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére társult harmadik országok és a schengeni vívmányokat teljes körűen végrehajtó olyan államok, mint Izland és Norvégia által kiállított vízumokra és tartózkodási engedélyekre is.(13) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban ezen tagállamok nem vesznek részt e határozat elfogadásában.(14) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkE határozat a személyek külső határokon történő ellenőrzésére vonatkozó egyszerűsített rendszert vezet be, amelynek alapján:-  Bulgária és Románia átutazás céljából egyoldalúan nemzeti vízumaikkal egyenértékűként ismerheti el a 2. és a 3. cikkben hivatkozott dokumentumokat, valamint a 4. cikkben hivatkozott, e két ország által az 539/2001/EK rendelet alapján vízumkötelezettség alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok részére kiadott dokumentumokat.-  a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia, amely tagállamok értesítették a Bizottságot a 895/2006/EK határozattal bevezetett egyszerűsített rendszer alkalmazására vonatkozó döntésükről, átutazás céljából nemzeti vízumaikkal egyenértékűként ismerhetik el a 4. cikkben hivatkozott, Bulgária és Románia által az 539/2001/EK rendelet alapján vízumkötelezettség alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok részére kiadott dokumentumokat.2. cikk1. Bulgária és Románia a schengeni vívmányokat teljes körűen végrehajtó tagállamok által kiadott következő dokumentumokat tekinthetik átutazás céljából a saját nemzeti vízumukkal egyenértékűnek, az okmány birtokosának állampolgárságára való tekintet nélkül:i. a schengeni megállapodást végrehajtó egyezmény 10. cikkében említett „egységes vízum”;ii. a schengeni megállapodást végrehajtó egyezmény 18. cikkében említett „hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum”;iii. a Közös Konzuli Utasítás IV. mellékletében szereplő „tartózkodási engedély”.2. Amennyiben Bulgária és Románia e határozat alkalmazása mellett dönt, az (1) bekezdésben említett minden dokumentumot el kell ismernie, függetlenül attól, hogy azt melyik állam adta ki.3. cikkAmennyiben Bulgária és Románia a 2. cikk alkalmazása mellett dönt, ezen túlmenően átutazás céljából a saját nemzeti vízumával egyenértékűnek ismerheti el az Unióhoz 2004-ben csatlakozott és a schengeni vívmányokat még nem teljes mértékben végrehajtó egy vagy több tagállam által kiadott rövid távú és hosszú távú tartózkodásra jogosító nemzeti vízumokat, valamint tartózkodási engedélyeket.A schengeni vívmányokat még nem teljes mértékben végrehajtó tagállamok által kiállított, elismerhető dokumentumok felsorolását a 895/2006/EK határozat melléklete tartalmazza.4. cikkBulgária és Románia ezen túlmenően átutazás céljából a saját nemzeti vízumával egyenértékűnek ismerheti el az általa kiadott rövid távú és hosszú távú tartózkodásra jogosító nemzeti vízumokat, valamint tartózkodási engedélyeket.Az e határozat alapján elismerhető, Bulgária és Románia által kiadott dokumentumok a mellékletben vannak felsorolva.5. cikkA Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia átutazás céljából szintén elismerhetik az e határozat mellékletében felsorolt bolgár és román dokumentumokat.6. cikkBulgária, a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Románia, Szlovénia és Szlovákia csak akkor fogadhatják el átutazás céljából a nemzeti vízumukkal egyenértékűnek a dokumentumokat, ha a harmadik országbeli állampolgároknak a területükön történő átutazása nem haladja meg az öt napot.A 2., 3. és 4. cikkben említett dokumentumok érvényességi időtartamának le kell fednie az átutazás időtartamát.7. cikkBulgária, a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Románia, Szlovénia és Szlovákia e határozat hatálybalépéséről számított 10 munkanapon belül értesítik a Bizottságot, amennyiben e határozat alkalmazása mellett döntenek. A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi az e tagállamok által közölt tájékoztatást.8. cikkE határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.Ezt a határozatot a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikke (2) bekezdésének megfelelően elfogadott tanácsi határozatban megállapítandó időpontig kell alkalmazni.9. cikkEnnek a határozatnak Bulgária, a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Románia, Szlovénia és Szlovákia a címzettjei.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök[…]  MELLÉKLETA BULGÁRIA által kiadott dokumentumok listája- Vízumok1. Виза за летищен транзит (виза вид "А") – Repülőtéri átutazóvízum („A” típus)2. Визи за транзитно преминаване (виза вид "B") - Átutazóvízumok („B” típus)-  Еднократна транзитна виза – Egyszeri belépésre jogosító vízum-  Двукратна транзитна виза – Kétszeri belépésre jogosító vízum-  Многократна транзитна виза – Többszöri belépésre jogosító vízum3. Визи за краткосрочно пребиваване (виза вид "C") – Rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok („C” típus)-  Еднократна входна виза - Egyszeri belépésre jogosító vízum-  Многократна входна виза - Többszöri belépésre jogosító vízum4. Виза за дългосрочно пребиваване (виза вид "D") – Hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumok („D” típus)- Tartózkodási engedélyek1. Карта на продължително пребиваващ в Република България чужденец – Hosszú távú tartózkodásra jogosító tartózkodási engedély2. Карта на постоянно пребиваващ в Република България чужденец - Állandó tartózkodási engedély3. Карта на бежанец – Menekültek részére kiállított tartózkodási engedély4. Удостоверение за пътуване зад граница на чужденец с хуманитарен статут – A Bolgár Köztársaság által humanitárius védelemben részesített harmadik országbeli állampolgár részére kiállított tartózkodási engedélyA ROMÁNIA által kiadott dokumentumok listája- Vízumok-  viză de tranzit, identificată prin simbolul B (átutazóvízum, B jelölés)-  viză de scurtă şedere, identificată prin simbolul C (rövid távú tartózkodásra jogosító vízum, C jelölés)-  viză de lungă şedere, identificată prin unul dintre următoarele simboluri, în funcţie de activitatea pe care urmează să o desfăşoare în România străinul căruia i-a fost acordată:(i) desfăşurarea de activităţi economice, identificată prin simbolul D/AE(ii) desfăşurarea de activităţi profesionale, identificată prin simbolul D/AP(iii) desfăşurarea de activităţi comerciale, identificată prin simbolul D/AC(iv) angajare în munca, identificată prin simbolul D/AM(v) studii, identificată prin simbolul D/SD(vi) reîntregirea familiei, identificată prin simbolul D/VF(vii) intrarea în România a străinilor căsătoriţi cu cetăţeni români, identificată prin simbolul D/CR(viii) activităţi religioase sau umanitare, identificată prin simbolul D/RU(ix) viză diplomatică şi viză de serviciu, identificată prin simbolul DS(x) alte scopuri, identificată prin simbolul D/AS(hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum, a vízumot kapó külföldi állampolgár által Romániában folytatandó tevékenység alapján az alábbi jelölések egyikével ellátva:i. gazdasági tevékenység, D/AE jelölésii. szakmai tevékenység, D/AP jelölésiii. kereskedelmi tevékenység, D/AC jelölésiv. munkavállalás, D/AM jelölésv. tanulmányok, D/SD jelölésvi. családegyesítés, D/VF jelölésvii. román állampolgár külföldi állampolgár házastársának belépése romániai területre, D/CR jelölésviii. vallási vagy humanitárius tevékenység, D/RU jelölésix. diplomatavízum és szolgálati vízum, DS jelölésx. egyéb célok, D/AS jelölés)- Tartózkodási engedélyek- Permis de şedere temporară (ideiglenes tartózkodási engedély)- Permis de şedere permanentă (állandó tartózkodási engedély)- Carte de rezidenţă - pentru străinii membri de familie ai cetăţenilor români (tartózkodási kártya – román állampolgárok külföldi állampolgár családtagjai részére)- Carte de rezidenţă permanentă - pentru străinii membri de familie ai cetăţenilor români (állandó tartózkodási kártya – román állampolgárok külföldi állampolgár családtagjai részére)2007/0186 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAa személyek külső határokon történő, Svájc és Liechtenstein által a területükön történő átutazás céljából kiadott egyes tartózkodási engedélyeknek a tagállamok által történő egyoldalú elismerésén alapuló ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről szóló 896/2006/EK határozat módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 62. cikke (2) bekezdésének a) pontjára,tekintettel a Bizottság javaslatára[13],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően eljárva,mivel:(1) A 896/2006/EK határozat a Svájc és Liechtenstein által kiadott egyes tartózkodási engedélyeknek a tagállamok által történő egyoldalú elismerésére vonatkozó közös szabályokat állapít meg, lehetővé téve ezáltal az ilyen dokumentumokat birtokló harmadik országbeli állampolgárok külső határokon történő ellenőrzésének egyszerűsített rendszerét.(2) A schengeni vívmányok két lépésben történő végrehajtásának eredményeként a 2004. május 1-jén az Európai Unióhoz csatlakozott tagállamok ettől az időponttól kezdődően kötelesek voltak a Svájc és Liechtenstein által kiadott tartózkodási engedéllyel rendelkező, az 539/2001/EK rendelet értelmében vízumkötelezettség alá tartozó harmadik országok állampolgárai számára nemzeti vízumot kiadni. E kötelezettség adminisztratív többletterheket rótt e tagállamok svájci és liechtensteini konzulátusaira.(3) A tagállamok számára nem tűnt szükségesnek, hogy a személyek e csoportja vízumkötelezettség alá tartozzon, mivel az illegális bevándorlás tekintetében alacsony kockázatot jelentenek a tagállamok számára.(4) Tekintettel arra, hogy ugyanez az érvelés érvényes Bulgáriára és Romániára is, a 895/2006/EK határozattal[14] bevezetett egyszerűsített rendszert ki kell terjeszteni Bulgáriára és Romániára is.(5) A 896/2006/EK határozat ilyen módosításának lehetővé kell tennie Bulgária és Románia számára, ha a .../2007/EK határozat alkalmazása mellett döntenek, a Svájc és Liechtenstein által kiadott, a 896/2006/EK határozat mellékletében felsorolt tartózkodási engedélyek átutazás céljából kiadott nemzeti vízumaikkal egyenértékűként történő egyoldalú elismerését.(6) Az elismerést a Bulgária és Románia területén történő átutazás céljára kell korlátozni, azon lehetőség sérelme nélkül, hogy e tagállamok rövid távú tartózkodásra jogosító vízumot adjanak ki.(7) Bulgária és Románia arra vonatkozó lehetőségét, hogy e határozat alkalmazását mellőzzék, a Tanács által a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdésével összhangban meghatározott időpontig terjedő átmeneti időszakra kell korlátozni.(8) A személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról szóló, 2006. március 15-i 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[15] 5. cikkének (1) bekezdésében meghatározott beutazási feltételeket teljesíteni kell, azon rendelet 5. cikke (1) bekezdésének b) pontjában megállapított feltétel kivételével úgy, hogy e határozat egyenértékűségi rendszert hoz létre Bulgária és Románia által kiadott átutazóvízumok és a Svájc és Liechtenstein által kiadott egyes tartózkodási engedélyek tekintetében.(9) Mivel a fellépés célkitűzése közvetlenül érinti a vízumokra vonatkozó közösségi vívmányokat és hatékonyan nem valósítható meg az egyes tagállamok szintjén, ezért – a fellépés terjedelme és hatása miatt – jobban megvalósítható közösségi szinten, így a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az arányosság elvével összhangban – ahogyan az említett cikkben szerepel – e határozat nem lépheti túl az e cél megvalósításához szükséges mértéket.(10) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban e tagállamok nem vesznek részt e határozat elfogadásában.(11) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez mellékelt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában, és a határozat vagy annak alkalmazása számára nem kötelező.ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA 896/2006/EK irányelv 2. cikke az alábbi harmadik albekezdéssel egészül ki:„Ha Bulgária és Románia a .../2007/EK határozat alkalmazása mellett dönt, az e határozat mellékletében felsorolt tartózkodási engedélyeket a Tanács által a Bolgár Köztársaság és Románia csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány 4. cikke (2) bekezdésével összhangban meghatározandó időpontig egyoldalúan a saját nemzeti átutazóvízumukkal egyenértékűnek ismerhetik el.”2. cikkBulgária és Románia e határozat hatálybalépéséről számított 10 munkanapon belül értesítik a Bizottságot, amennyiben e határozat alkalmazása mellett döntenek. A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi az általuk közölt tájékoztatást.3. cikkEz a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.4. cikkE határozat címzettjei Bulgária és Románia.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök[…] [1] HL L 81., 2001.3.21., 1. o., legutóbb az 1932/2006/EK rendelettel (HL L 405, 2006.12.30., 23. o.) módosítva.[2] HL L 167., 2006.6.20.., 1. o.[3] HL L 167., 2006.6.20., 8. o.[4] Az Európai Unióhoz 2004-ben csatlakozott tagállamoknak 2006. augusztus 1-jéig kellett értesíteniük a Bizottságot a közös szabályok alkalmazására vonatkozó döntésükről.[5] HL C 251., 2006.10.17., 20. o.[6] Az Európai Parlament és a Tanács 2006. március 15-i 562/2006/EK rendelete a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról, HL L 105., 2006.4.13., 1. o.[7] HL L 176., 1999.7.10., 35. o.[8] 13054/04 tanácsi dokumentum.[9] HL C […]., [ …]., […]. o.[10] HL L 81., 2001.3.21., 1. o., legutóbb az 1932/2006/EK rendelettel (HL L 405, 2006.12.30., 23. o.) módosítva.[11] HL L 167., 2006.6.20., 1. o.[12] HL L 105., 2006.4.13., 1. o.[13] HL C […]., […].,[…]. o.[14] HL L 167., 2006.6.20.[15] HL L 105., 2006.4.13., 1. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0435

Javaslat : a Tanács határozata a Lengyel Köztársaságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK tanácsi irányelv 287. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazására történő felhatalmazásáról  /* COM/2009/0435 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 26.8.2009COM(2009) 435 véglegesJavaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa Lengyel Köztársaságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK tanácsi irányelv 287. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazására történő felhatalmazásárólINDOKOLÁS1. A javaslat háttereA közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK irányelv (a továbbiakban: a héairányelv) 395. cikke értelmében a Tanács – a Bizottság javaslata alapján – bármelyik tagállamot egyhangúlag felhatalmazhatja arra, hogy az irányelvben foglaltaktól eltérő különös intézkedéseket vezessen be a hozzáadottérték-adó (héa) beszedésének egyszerűsítésére vagy bizonyos típusú adócsalások és -kikerülések megelőzésére.A Lengyel Köztársaság (a továbbiakban: Lengyelország) a Bizottság Főtitkársága által 2009. június 22-én nyilvántartásba vett levelében felhatalmazást kért egy olyan, a héairányelv 287. cikkétől eltérő különös intézkedés alkalmazására, amelynek értelmében 2010. január 1-jétől adómentességet biztosítana a 30 000 EUR-t meg nem haladó éves árbevétellel rendelkező adóalanyok számára.A héairányelv 395. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság 2009. június 22-én kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot Lengyelország kéréséről. A Bizottság 2009. július 3-án kelt levelében értesítette Lengyelországot arról, hogy birtokában van a kérelem elbírálásához általa szükségesnek ítélt valamennyi információnak.A héairányelv XII. címének 1. fejezete lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a kisvállalkozásokra vonatkozóan különös szabályozást alkalmazzanak, és többek között fakultatív jelleggel adómentességet biztosítsanak az egy bizonyos éves árbevételi felső határt el nem érő adóalanyoknak.Az említett éves árbevételi felső határ tagállamonként eltérő, többek között függ az egyes tagállamok uniós csatlakozásának időpontjától.Az 1978. január 1-je előtt csatlakozott és az említett szabályozás bevezetésére vonatkozó, az 1967. április 11-i 67/288/EGK tanácsi irányelv 14. cikkében előírt lehetőséget már igénybe vett tagállamok a szabályozást fenntarthatják (vö. a héairányelv 284. cikkének (1) bekezdése). Azok a tagállamok, amelyek 1977. május 17-én adómentességet biztosítottak, amennyiben az éves árbevételnek az említett időpontban érvényes átváltási árfolyamon számított, nemzeti valutában kifejezett ellenértéke nem haladta meg az 5 000 európai elszámolási egységet, ezt a felső határt 5 000 EUR-ig megnövelhetik (vö. a héairányelv 284. cikkének (2) bekezdése), míg az ezzel az összeggel megegyező vagy ezt meghaladó felső határ meghatározásával adómentességet biztosító tagállamok a felső határt a reálérték megőrzésével növelhetik meg (vö. a héairányelv 286. cikke).Azok a tagállamok, amelyek nem éltek ezzel a lehetőséggel, legfeljebb 5 000 EUR vagy ezen összeg nemzeti valutában kifejezett ellenértékének megfelelő éves árbevételig biztosíthatnak adómentességet (vö. a héairányelv 285. cikke).Az 1978. január 1-jét követően csatlakozott tagállamok a csatlakozásuk időpontjában meghatározott összegű éves árbevételig biztosíthatnak adómentességet. Ez a tagállamonként eltérő felső határ megegyezik a héairányelv 287. cikkének 1–16. pontjában az egyes tagállamok vonatkozásában megállapított összeg nemzeti valutában kifejezett ellenértékével, az egyes tagállamok csatlakozásának időpontjában érvényes átváltási árfolyamon számítva.A héairányelv 287. cikkének 14. pontja értelmében Lengyelország azoknak az adóalanyoknak biztosíthat adómentességet, amelyeknek éves árbevétele a csatlakozás napján érvényes átváltási árfolyamon számítva legfeljebb 10 000 EUR nemzeti valutában kifejezett ellenértékének felel meg.Az említett felső határ 30 000 EUR-ra való emelésére irányuló kérelmének alátámasztásául Lengyelország többek között arra hivatkozik, hogy a felső határ emelésével szélesebb körben tudná alkalmazni a kisvállalkozások számára bevezetett egyszerűsítéseket, és ezáltal több kisvállalkozás adminisztratív terheit tudná enyhíteni, hozzájárulva azok fejlődéséhez. Ezen túlmenően megemlíti továbbá, hogy a héa említett adóalanyoktól való beszedésével járó állami költségek a befolyó bevételekhez képest jelentősek.Lengyelország rámutat továbbá, hogy a szóban forgó intézkedés elhanyagolható mértékben befolyásolná a végső fogyasztás szintjén beszedett héa teljes összegét. Az említett szabályozás igénybevételére az új feltételek szerint jogosult 360 000 adóalany közül Lengyelország megítélése szerint mintegy 90 000 élne a lehetőséggel, ami 500 millió złoty bevételkiesést eredményezne, tehát a 2010-ben várható héabevételek 0,4%-kal csökkennének.Emlékeztetni kell arra, hogy a Bizottságnak a hozzáadottértékadó-kötelezettségek egyszerűsítését célzó, 2004. október 29-i irányelvjavaslatában (COM (2004) 728 végleges) foglalt rendelkezések lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy az adómentesség feltételeként megállapított éves árbevételi felső határt legfeljebb 100 000 EUR összegig vagy annak nemzeti valutában kifejezett ellenértékéig állapítsák meg, és ezt az összeget évente kiigazítsák.A héairányelv 395. cikkében szereplő rendelkezések és a Lengyelország által előterjesztett érvek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kért eltérés teljesíti az említett cikkben szereplő feltételeket, valamint különösen lehetővé teszi az adó beszedésének egyszerűsítését. Következésképpen, figyelembe véve ezen túlmenően a fentiekben felvázolt egyéb körülményeket is, a Bizottság nem kifogásolja a szóban fogó kérelmet és ennek megfelelően úgy ítéli meg, hogy be kell nyújtania a Tanácsnak az ezt tükröző javaslatot.A Bizottság mindazonáltal egyrészt úgy ítéli meg, hogy a szóban fogó eltérés alkalmazását határozott időre kell engedélyezni annak érdekében, hogy a Lengyelország által szolgáltatott megfelelő információk alapján rendszeres időközönként ellenőrizni lehessen az eltérés engedélyezését alátámasztó indokok fennállását. Másrészt pedig azon a véleményen van, hogy a szóban forgó eltérés alkalmazását mindenképp meg kell szüntetni, amikor az ezzel a területtel kapcsolatos bizottsági javaslatok nyomán harmonizált szabályok lépnek hatályba.2. Konzultáció az érdekeltekkel; hatásvizsgálatA határozatjavaslat még több kisvállalkozásra kívánja kiterjeszteni a héa beszedését egyszerűsítő intézkedést. Hatása tehát pozitív lesz többek között a szóban forgó kisvállalkozások és az érintett tagállam számára. Nem volt szükség külső szakértők bevonására, sem az érdekeltekkel való konzultációra, és a határozattal kapcsolatos hatásvizsgálat elvégzése sem volt indokolt. Az intézkedés behatárolt alkalmazási köre és alkalmazási ideje miatt mindenképpen csak korlátozott hatásra lehet számítani.3. a javaslat jogi elemeiA határozatjavaslat tárgya annak engedélyezése, hogy Lengyelország egy, a héairányelv 287. cikkétől eltérő különös intézkedést alkalmazzon, és ennek keretében 2010. január 1-jétől adómentességet biztosítson azoknak az adóalanyoknak, amelyek éves árbevétele – szemben a jelenleg alkalmazandó legfeljebb 10 000 EUR-val – legfeljebb 30 000 EUR.A határozat jogalapját a héairányelv 395. cikkében szereplő rendelkezések adják, amelyek viszont az Európai Közösséget létrehozó szerződés 93. cikkén alapulnak. A szóban forgó rendelkezésekkel összhangban az említett irányelvtől eltérő különös intézkedéseket bevezetni kívánó tagállamoknak felhatalmazást kell kapniuk a Tanácstól, tanácsi határozat formájában. Tekintve, hogy a forgalmi adóra vonatkozó jogszabályok összehangolásával kapcsolatos végrehajtási intézkedésről van szó, a javaslat megfelel a szubszidiaritás elvének.A javaslat megfelel továbbá az arányosság elvének, következésképpen nem megy túl a kitűzött egyszerűsítési cél eléréséhez szükséges mértéken, mivel a Lengyelországban hatályos adómentességi szabályozás alkalmazási körét csak nagyon korlátozott mértékben, csekély számú további kisvállalkozásra terjeszti ki, és az adómentesség igénybevétele nem kötelező jellegű. Ennek megfelelően a javaslat csak kismértékű és indokolt eltérést engedélyez a héairányelvben szereplő elvektől.4. Költségvetési vonzatokA javaslatnak nincsenek a közösségi költségvetést érintő vonzatai.5. További információkA javaslat értelmében a határozat alkalmazása automatikusan véget ér azon a napon, amikor a kisvállalkozásoknak nyújtott adómentességet illetően valamennyi tagállam vonatkozásában harmonizált szabályok lépnek hatályba.Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa Lengyel Köztársaságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK tanácsi irányelv 287. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazására történő felhatalmazásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 93. cikkére,tekintettel a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvre[1] és különösen annak 395. cikke (1) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára[2],mivel:(1) A Lengyel Köztársaság a Bizottság Főtitkársága által 2009. június 22-én nyilvántartásba vett levelében felhatalmazást kért egy olyan, a 2006/112/EK irányelv 287. cikkéről eltérő különös intézkedés alkalmazására, amelynek keretében 2010. január 1-jétől adómentességet kíván biztosítani azoknak az adóalanyoknak, amelyek éves árbevétele a csatlakozás időpontjában érvényes átváltási árfolyamon számítva nem haladja meg 30 000 EUR nemzeti valutában kifejezett ellenértékét.(2) A 2006/112/EK irányelv 395. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság 2009. június 22-én kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot a Lengyel Köztársaság kéréséről. A Bizottság 2009. július 3-án kelt levelében értesítette a Lengyel Köztársaságot arról, hogy birtokában van a kérelem elbírálásához általa szükségesnek ítélt valamennyi információnak.(3) A 2006/112/EK irányelv XII. címének 1. fejezete lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a kisvállalkozásokra vonatkozóan különös szabályozást alkalmazzanak, így különösen nem kötelező jelleggel adómentességet biztosítsanak az egy bizonyos éves árbevételi felső határt el nem érő adóalanyoknak.(4) A 2006/112/EK irányelv 287. cikkének 14. pontja értelmében Lengyelország adómentességet biztosíthat azoknak az adóalanyoknak, amelyek éves árbevétele a csatlakozásának napján érvényes átváltási árfolyamon számítva legfeljebb 10 000 EUR nemzeti valutában kifejezett ellenértékének felel meg.(5) Az említett felső határ 30 000 EUR-ra való emelésével a Lengyel Köztársaság a kisvállalkozások szélesebb körében – ugyanakkor valóban a legkisebbeket célba véve – tudná alkalmazni az egyszerűsítéseket, hozzájárulva így azok fejlődéséhez.(6) A Bizottságnak a hozzáadottértékadó-kötelezettségek egyszerűsítését célzó, 2004. október 29-i irányelvjavaslatában[3] (COM (2004) 728 végleges) foglalt rendelkezések lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy az adómentesség feltételeként megállapított éves árbevételi felső határt legfeljebb 100 000 EUR összegig vagy annak nemzeti valutában kifejezett ellenértékéig állapítsák meg, és ezt az összeget évente kiigazítsák. A Lengyel Köztársaság által benyújtott kérelem összhangban van ezzel a javaslattal.(7) Az eltérés nem lesz hatással az Európai Közösségnek a hozzáadottérték-adóból származó saját forrásaira,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA 2006/112/EK irányelv 287. cikkétől való eltéréssel a Lengyel Köztársaság adómentességet biztosíthat azoknak az adóalanyoknak, amelyeknek éves árbevétele a csatlakozás napján érvényes átváltási árfolyamon számítva legfeljebb 30 000 EUR nemzeti valutában kifejezett ellenértékének felel meg.2. cikkEzt a határozatot 2010. január 1-jétől az adóalanyokat adómentesség igénybevételére feljogosító éves árbevételi felső határ összegének módosításáról rendelkező irányelv hatálybalépéséig, de legkésőbb 2012. december 31-ig kell alkalmazni.3. cikkEnnek a határozatnak a Lengyel Köztársaság a címzettje.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 347., 2006.12.11., 1. o.[2] HL C […], […], […] o.[3] HL C 24., 2005.1.29., 10. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.6.30.
            COM(2016) 312 final
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió Szolidaritási Alapjának az Unió 2017. évi általános költségvetéséből folyósítandó előlegfizetések biztosítása céljára történő igénybevételéről

               INDOKOLÁS

               A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  1
                és különösen annak 10. cikke, a pénzügyi keret megfelelő fejezeteinek felső határát túllépve évi – 2011. évi árakon – 500 000 000 EUR-s felső határig engedélyezi az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételét.

               Az alap igénybevételének módját az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás
                  2
                11. pontja határozza meg.

               A támogathatósági feltételeket az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendelet
                  3
                tartalmazza, amely előírja, hogy az előlegfizetések céljára legfeljebb 50 000 000 EUR kötelezettségi és kifizetési előirányzatot vegyenek fel a költségvetésbe.

               A Bizottság a költségvetési erőforrások időben történő rendelkezésre állásának biztosítása érdekében szükségesnek tartja az erről az igénybevételről való rendelkezést, és ezért javasolja az említett összegnek a 2017. évi költségvetési tervezetbe való felvételét.

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió Szolidaritási Alapjának az Unió 2017. évi általános költségvetéséből folyósítandó előlegfizetések biztosítása céljára történő igénybevételéről

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre
                  4
                és különösen annak 4a. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra
                  5
                és különösen annak 11. pontjára,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának (a továbbiakban: az alap) célja, hogy az Unió gyors, hatékony és rugalmas módon legyen képes a vészhelyzetekre reagálni és kifejezni szolidaritását a természeti katasztrófák sújtotta régiók lakosságával.

               (2)Az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  6
                10. cikkének értelmében az alap éves maximális összege (2011-es árakon) 500 000 000 EUR.

               (3)A 2012/2002/EK rendelet 4a. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy minden olyan esetben, amikor az a költségvetési források időben történő rendelkezésre állásának biztosításához szükséges, az alapot legfeljebb 50 000 000 EUR összegig igénybe lehet venni előlegfizetés céljára, a kapcsolódó előirányzatoknak az Unió általános költségvetésébe való felvételével.

               (4)A költségvetési forrásoknak az Unió 2017. évi általános költségvetésében való, időben történő rendelkezésre állásának biztosítása céljából az alapot legfeljebb 50 000 000 EUR összegben igénybe kell venni az előlegfizetés céljára.

               (5)Az alap igénybevételéhez szükséges idő minimalizálása érdekében indokolt, hogy ez a határozat 2017. január 1-jétől legyen alkalmazandó,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió 2017. évi általános költségvetésének keretein belül az Európai Unió Szolidaritási Alapjából 50 000 000 EUR összeg igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában, előlegfizetés céljára.

               2. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján lép hatályba.

               Ezt a határozatot 2017. január 1-jétől kell alkalmazni.

               Kelt,

               az Európai Parlament részéről

                     a Tanács részéről

               az elnök

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

                     (2)
                  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (3)
                  HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

                     (4)
                  HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

                     (5)
                  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (6)
                  A Tanács 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom rendelete a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről. HL L 347., 2013.12.20., 884. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0259

Javaslat: a Tanács határozata Portugália számára a Madeira autonóm régióban előállított és fogyasztott rum és likőr, valamint az Azori-szigetek autonóm régiójában előállított és fogyasztott likőr és párlat tekintetében kedvezményes jövedékiadó-mérték alkalmazásának engedélyezéséről  /* COM/2009/0259 végleges - CNS 2009/0075 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 9.6.2009COM(2009) 259 végleges2009/0075 (CNS)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAPortugália számára a Madeira autonóm régióban előállított és fogyasztott rum és likőr, valamint az Azori-szigetek autonóm régiójában előállított és fogyasztott likőr és párlat tekintetében kedvezményes jövedékiadó-mérték alkalmazásának engedélyezésérőlINDOKOLÁS1) A JAVASLAT HÁTTERE-  A javaslat okai és céljaiA 2002. február 18-i 2002/167/EK tanácsi határozat[1] engedélyezte Portugália számára, hogy a Madeira autonóm régióban előállított és fogyasztott rum és likőr, valamint az Azori-szigetek autonóm régiójában előállított és fogyasztott likőr és párlat tekintetében kedvezményes jövedékiadó-mértéket alkalmazzon. E határozat alapján Portugália ezekre a termékekre a 92/84/EGK irányelv[2] 3. cikkében meghatározott, az alkoholra vonatkozó teljes jövedékiadó-mértéknél alacsonyabb mértéket alkalmazhat, amely alacsonyabb lehet az említett irányelvben meghatározott, alkoholra vonatkozó minimum jövedékiadó-mértéknél, de legfeljebb 75%-kal lehet kevesebb, mint az alkoholra kivetett szokásos nemzeti jövedéki adó. Ezen intézkedés 2002. január 1-jétől 2008. december 31-ig volt alkalmazandó. Portugália 2008. június 16-án és 2008. június 20-án kelt kérelmében kérte ezen engedély 2013. december 31-ig történő meghosszabbítását.A Bizottság szolgálatainak kérését követően a portugál hatóságok 2008. november 5-én és 2009. február 25-én kiegészítő információkat szolgáltattak abból a célból, hogy a rum-, likőr- és/vagy párlattermelés, valamint a kapcsolódó mezőgazdasági tevékenységek fenntartása érdekében bizonyítsák a kedvezményes jövedékiadó-mérték 2008 végét követő meghosszabbításának szükségességét.Jelenleg Madeirán nyolc társaságot jegyeztek be rum és/vagy likőr előállítására, az Azori-szigeteken pedig kilenc vállalat készít likőrt és harmincnyolc gyárt pálinkát. Az összes termelő közül a legnagyobb, az egyik rum- és likőrelőállító Madeirán, előreláthatólag 2009. és 2013. között évente átlag 558,02 hektoliter tiszta szeszt fog készíteni. 2007-ben a Madeira autonóm régióban működő gazdasági szereplők összesen 1304,99 hl (100%-os alkoholtartalmú) rumot és 419,95 hl (100%-os alkoholtartalmú) likőrt állítottak elő. Ugyanabban az évben az Azori-szigetek autonóm régiójában a gazdasági szereplők 1680 hl (20%-os alkoholtartalmú) likőrt és 994 hl (37,5%-tól 42%-ig terjedő alkoholtartalmú) pálinkát készítettek. Gyakorlatilag a teljes termelést a regionális piacokon adják el, illetve egy kis hányadot exportálnak (az Azori-szigeteken előállított likőr ±10%-át exportálják elsősorban Észak-Amerikába).A helyi iparban Madeirán körülbelül 130 munkavállalót, az Azori-szigeteken pedig 90 munkavállalót foglalkoztatnak. Cukornád és gyümölcs termesztése és feldolgozása Madeirán körülbelül 1 000 családi tulajdonban lévő mezőgazdasági üzemnek biztosít munkát.2007-ben a kedvezményes jövedékiadó-mérték alá eső termékek piaci részesedése kisebb volt, mint a Közösség más részeiből importált vagy beszállított hasonló termékek részesedése (20,3% Madeira, illetve 38,9% az Azori-szigetek esetében), amelyek így komoly versenyt jelentenek ezeknek a termékeknek. Továbbá, a kedvezményes jövedékiadó-mérték alkalmazása ellenére, a Madeirán és az Azori-szigeteken gyártott rum, likőr vagy párlat átlagos (adót magában foglaló) kiskereskedelmi eladási ára magasabb, mint az e régiókon kívülről származó hasonló termékek eladási ára.A rum-, likőr- és/vagy párlattermelők fő hátrányai a Szerződés 299. cikkének (2) bekezdésében megjelölt tényezőkkel (azaz a távoli fekvéssel, a szigetjelleggel, a kis mérettel, a kedvezőtlen domborzati és éghajlati viszonyokkal) kapcsolatos többletköltségekből erednek.A mezőgazdasági eredetű nyersanyagok (ez esetben cukornád, gyümölcs, növények, méz, tejszín, tej és bor) drágábbak, mint szokásos előállítási körülmények között. Ez a mezőgazdasági üzemek kis méretének és elszigeteltségének, valamint az ebből eredő kismértékű gépesítettségnek a következménye. Madeira esetében ezen felül a domborzat, az éghajlat, a talaj, illetve a kisipari előállítás miatt a cukornád-feldolgozásból származó termékmennyiség kevesebb, mint más legkülső régiókban.A késztermék elszállításán felül, egyes, helyben nem termelt nyersanyagoknak és csomagolóanyagoknak a szigetekre történő szállítása többletköltségekhez vezet. Az Azori-szigetek esetében a szigetjelleg duplán érvényesül, mivel a szigetek 600 km-es távolságban terülnek el, ami az egyes szigetek közötti szállítás további járulékos költségeit eredményezi. Végül, távoli fekvésük és szigetjellegük miatt a feldolgozó, gyártó és csomagoló berendezések szállítása és beszerelése az érintett területeken költségesebb, mint a szárazföldön.A késztermékek tárolása is többletköltségeket jelent, mert a helyi fogyasztás nem veszi fel a megtermelt mennyiséget, ahogy az elkészül, hanem széthúzódik az egész évre.A szárazföldre látogató szállítóknak és vevőknek az utazási költségeit, valamint (az Azori-szigetek esetében) a laboratóriumi vizsgálatok céljából küldött minták járulékos költségeit is figyelembe kell venni.A regionális piac kis méretével kapcsolatos további tényezők is növelik az egységárat, mint például a nagy nyersanyagkészletek fenntartásának a szükségessége, valamint az állandó költségek és a megtermelt mennyiség közötti kedvezőtlen összefüggés is fontos. Ez a kedvezőtlen összefüggés a berendezések túlméretezésével, de bizonyos mértékben a környezetvédelmi előírásoknak való megfeleléshez szükséges kiadásokkal is kapcsolatos. Ebben a tekintetben a Madeirán működő rumtermelők további hátrányt szenvednek, mert a cukornád feldolgozásából származó hulladék kezelésének költségeit is viselniük kell, miközben más régiók termelői az ilyen melléktermékeket újrahasznosíthatják.A szárazföldi vállalkozásokkal szemben, a szigeteken található összes vállalkozásra vonatkozó egyéb többletköltségeket ugyanúgy az érintett termelőknek is viselniük kell. Ez vonatkozik különösen a munkaerőköltségekre (a minimálbér a két érintett régióban 5%-kal magasabb), valamint az energiaköltségekre, de (Madeira esetében) az építtetési költségekre és a föld költségeire is.Annak bizonyítása érdekében, hogy a jövedéki adó kedvezményének mértéke nem haladja meg a Szerződés 299. cikkének (2) bekezdésében megjelölt tényezők (azaz a távoli fekvés, szigetjelleg, kis méret, kedvezőtlen domborzati és éghajlati viszonyok, néhány terméktől való gazdasági függés) által okozott többletköltségek kiegyenlítéséhez szükséges mértéket, a portugál hatóságok az e hátrányokkal összefüggő többletköltségeket számszerűsítették, ami rámutatott, hogy a termékek egységenkénti többletköltségei az azoknak megfelelő jövedékiadó-kedvezmény értékét körülbelül 7–19%-kal haladják meg.A kedvezményes jövedékiadó-mérték alkalmazását ezért úgy kell tekinteni, hogy arra az ágazat termelőinek szükségük van, hogy versenyhelyzetüket a Közösség más részeiből származó hasonló termékekkel szemben megőrizzék.A Bizottság, miután figyelembe vette a helyi termelők kereskedelmi tevékenységeinek kialakításához számukra szükséges jogbiztonságot, valamint az adóügyi eltérések esetében a határidők meghatározásának szükségességét, azt javasolja, hogy az eltérést öt éves időtartamra hosszabbítsák meg. Mindazonáltal azt is javasolja, hogy Portugália számára egy félidős jelentés 2011. december 31-ig történő benyújtását írják elő, amely lehetővé tenné a Bizottság számára annak megállapítását, hogy a kedvezményes mérték megadását alátámasztó indokok továbbra is fennállnak-e.-  Háttér-információkAz alkohol és alkoholtartalmú italok jövedéki adójára vonatkozó közösségi keretszabályozást két irányelvben fektették le. Az alkohol és az alkoholtartalmú italok jövedéki adója szerkezetének összehangolásáról szóló, 1992. október 19-i 92/83/EGK tanácsi irányelv[3] megállapítja az adóköteles termékek egységes fogalommeghatározásait, meghatározza az adó kiszámításának módját és azokat a kritériumokat, amelyek teljesülése esetén egyes termékek adómentességre vagy kedvezményes mértékre lehetnek jogosultak. A fent említett 92/84/EGK tanácsi irányelv minden egyes termékkategória esetében meghatározza a minimális adómértékeket.A 2002/167/EK határozat engedélyezte Portugália számára, hogy a Madeira autonóm régióban előállított és fogyasztott rum és likőr, valamint az Azori-szigetek autonóm régiójában előállított és fogyasztott likőr és párlat tekintetében kedvezményes jövedékiadó-mértéket alkalmazzon. Az alkalmazott kedvezményes mérték legfeljebb 75%-kal lehet kevesebb, mint az alkoholra kivetett szokásos nemzeti jövedéki adó. Ez a határozat 2008. december 31-én hatályát vesztette.-  Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területenAz EK-Szerződés 299. cikkének (2) bekezdése értelmében a Szerződés vonatkozik Franciaország tengerentúli megyéire, az Azori-szigetekre, Madeirára és a Kanári-szigetekre (legkülső régiók). Figyelembe véve azonban a legkülső régiók gazdasági és társadalmi strukturális helyzetét, amelyet távoli fekvésük, szigetjellegük, kis méretük, kedvezőtlen domborzati és éghajlati viszonyaik és néhány terméktől való gazdasági függésük súlyosbít, amely tényezők állandósága és együttes hatása súlyosan hátráltatja fejlődésüket, a Tanács a Bizottság javaslata alapján és az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően minősített többséggel egyedi intézkedéseket fogad el, amelyek célja különösen az, hogy meghatározza az EK-Szerződés – így a közös politikák – alkalmazásának feltételeit ezekben a régiókban.-  Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivelAz EK-Szerződés 299. cikkének (2) bekezdésében előírt egyedi intézkedéseknek figyelembe kell venniük a legkülső régiók sajátos jellemzőit és korlátait, anélkül, hogy veszélyeztetnék a közösségi jogrend – így a belső piac és a közös politikák – integritását és koherenciáját. Fentebb már említésre került, hogy az adókedvezmény olyan mértékre korlátozódik, amely az érintett, helyben előállított és fogyasztott termékek által viselt hátrányok kiegyenlítéséhez szükséges. Ezt, valamint azt a tényt szem előtt tartva, hogy a kérdéses mennyiségek szerények és az adókedvezmény az érintett régióban történő fogyasztásra korlátozódik, a belső piacra való hatásuk nagyon korlátozott, és így a 299. cikk (2) bekezdésének fenti előírásai teljesülnek.2) KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT-  Konzultáció az érdekeltekkelA portugál kormány kérelmét az érintett gazdasági szereplők kérésére reagálva nyújtotta be.-  Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználásaKülső szakértők bevonására nem volt szükség.-  HatásvizsgálatA javaslat gazdasági hatása lényegében a Madeirán működő rum- és likőrtermelőket, valamint az Azori-szigeteken működő likőr- és párlattermelőket érinti, és ezért minimálisnak tekinthető.Ha ezek a termelők elesnének a jövedéki adó kedvezményes mértéke által nyújtott előnyöktől, a kiskereskedelmi eladási ár ebből következő növekedése veszélyeztetné e gazdasági ágazatok megélhetését és fennmaradását, valamint a közvetve és közvetlenül kapcsolódó munkahelyeket.3) A JAVASLAT JOGI ELEMEI-  A javaslat összefoglalásaAzt javasolják, hogy Portugália számára a Madeira autonóm régióban előállított és fogyasztott rum és likőr, valamint az Azori-szigetek autonóm régiójában előállított és fogyasztott likőr és párlat tekintetében 2009. január 1-jétől 2013. december 31-ig kedvezményes jövedékiadó-mérték alkalmazását engedélyezzék. A kedvezményes mérték kisebb lehet a 92/84/EGK irányelvben meghatározott, alkoholra vonatkozó minimum jövedékiadó-mértéknél, de legfeljebb 75%-kal lehet kevesebb, mint az alkoholra kivetett szokásos nemzeti jövedéki adó. Ez a 2002/167/EK határozatban 2002. január 1-jétől 2008. december 31-ig megadott engedélynek felel meg.-  JogalapA Szerződés 299. cikkének (2) bekezdése.-  A szubszidiaritás elveA Szerződés szabályaitól a Szerződés 299. cikkének (2) bekezdése értelmében történő eltérések a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartoznak. Ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható.-  Az arányosság elveA javaslat megfelel az arányosság elvének. Nem haladja meg azt a mértéket, amely Madeira autonóm régióban a rum és likőr előállításával, valamint az Azori-szigetek autonóm régiójában likőr és párlat előállításával kapcsolatos magas költségek kiegyenlítéséhez szükséges (vö. fentiek).-  A jogi aktus típusának megválasztásaA Szerződés 299. cikke (2) bekezdésének előírása szerint a legkülső régiókra vonatkozó egyedi intézkedéseket a Tanács határozatban fogadja el.4) KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOKA javaslatnak nincsenek a közösségi költségvetést érintő vonzatai.2009/0075 (CNS)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAPortugália számára a Madeira autonóm régióban előállított és fogyasztott rum és likőr, valamint az Azori-szigetek autonóm régiójában előállított és fogyasztott likőr és párlat tekintetében kedvezményes jövedékiadó-mérték alkalmazásának engedélyezésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 299. cikke (2) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára[4],tekintettel az Európai Parlament véleményére[5],mivel:(1) A 2002. február 18-i 2002/167/EK tanácsi határozatban[6] Portugália számára engedélyezték, hogy a Madeira autonóm régióban előállított és fogyasztott rum és likőr, valamint az Azori-szigetek autonóm régiójában előállított és fogyasztott likőr és párlat tekintetében kedvezményes jövedékiadó-mértéket alkalmazzon. Az e termékeket előállító és forgalmazó helyi ipar fennmaradása érdekében tekintették szükségesnek a jövedéki adó kedvezményes mértékének alkalmazását ezekre a termékekre. Figyelemmel e tevékenységek magas költségeire, amelyek főleg azokkal a tényezőkkel függenek össze, amelyek e területeket legkülső régióvá teszik (távoli fekvés, szigetjelleg, kis méret, domborzat és éghajlat), megállapítható, hogy csak a helyben előállított és fogyasztott, érintett termékek jövedékiadó-mértékének kedvezménye teszi lehetővé számukra, hogy továbbra is egyenlő alapon versenyezhessenek a Közösség más részeiből importált vagy beszállított hasonló termékekkel, így biztosítva az iparág fennmaradását. Ugyanezen határozat szerint Portugália így e termékekre olyan jövedékiadó-mértéket alkalmazhat, amely a 92/84/EGK irányelv[7] 3. cikkében meghatározott alkoholra vonatkozó teljes jövedékiadó-mértéknél, illetve az azon irányelvben meghatározott, alkoholra vonatkozó minimum jövedékiadó-mértéknél alacsonyabb, de legfeljebb 75%-kal kevesebb, mint az alkoholra kivetett szokásos nemzeti jövedéki adó. Ez az intézkedés 2002. január 1-jétől 2008. december 31-ig volt alkalmazandó.(2) Portugália 2008. június 16-án és 2008. június 20-án kelt kérelmeiben azonos feltételek mellett, 2009. január 1-jétől 2013. december 31-ig tartó időtartamra kérte az engedély megadását.(3) Annak érdekében, hogy e legkülső régiók fejlődésének veszélyeztetése elkerülhető legyen, a kért új engedély megadása indokolt. A helyi iparban Madeirán körülbelül 130 munkavállalót, az Azori-szigeteken pedig körülbelül 90 munkavállalót foglalkoztatnak. Cukornád és gyümölcs termesztése és feldolgozása Madeirán körülbelül 1 000 családi tulajdonban lévő mezőgazdasági üzemnek biztosít munkát. Mivel nehézségekbe ütközik a régión kívüli exportálás, a regionális piacok az egyedül lehetséges árusítóhelyek e termékek értékesítésére.(4) A kedvezményes jövedékiadó-mértéket a kérelmezett szinten továbbra is engedélyezni kell, a Madeirán és az Azori-szigeteken előállított desztillált szeszes italok magasabb előállítási és forgalmazási költségei miatti versenyhátrány ellensúlyozása céljából.(5) A mezőgazdasági üzemek kis mérete, elszigeteltsége, valamint kismértékű gépesítettsége miatt a mezőgazdasági eredetű nyersanyagok valóban drágábbak, mint szokásos termelési körülmények között. Madeira esetében ezen felül a domborzat, éghajlat, talaj, illetve a kisipari előállítás miatt a cukornád feldolgozásából származó termékmennyiség is kevesebb, mint más legkülső régiókban. A késztermék elszállításán felül, egyes helyben nem termelt nyersanyagoknak és csomagolóanyagoknak a szigetekre történő szállítása többletköltségekhez vezet. Az Azori-szigetek esetében a szigetjelleg duplán érvényesül, mivel a szigetek nagy területen helyezkednek el. A berendezések szállítása és beszerelése ezekben a távoli és szigetjellegű régiókban tovább növeli a többletköltségeket. Ugyanez vonatkozik egyes, a szárazföldre történő, szükséges utazásokra és szállításokra is. A késztermékek tárolása is többletköltségeket jelent, mert a helyi fogyasztás nem veszi fel a megtermelt mennyiséget annak elkészültekor, hanem a kereslet széthúzódik az egész évre. A regionális piac kis mérete is többféle módon növeli az egységárat, nevezetesen az állandó költségek és a megtermelt mennyiség közötti kedvezőtlen összefüggés, mind a berendezések, mind a környezetvédelmi előírásoknak való megfelelés költségei miatt. Továbbá, a Madeirán működő rumtermelőknek a cukornád feldolgozásából származó hulladékot kezelniük kell, miközben más régiókban ezeket a termékeket újra tudják hasznosítani. Végül, az érintett termelők a helyi gazdaságok által általában viselt többletköltségeket, különösen a magasabb munkaerő- és energiaköltségeket is viselik.(6) A 75%-os kedvezmény nem haladja meg a gazdasági szereplőket terhelő azon többletköltségek kiegyenlítéséhez szükséges mértéket, amelyek a – Madeirát és az Azori-szigeteket legkülső régióvá minősítő – fent említett sajátos jellemzőkből erednek.(7) A helyzet alapos vizsgálata így kimutatta, hogy Portugália kérelmének helyt kell adni, amennyiben az érintett legkülső régiókban az alkoholipart fenn kívánják tartani.(8) Mivel az adókedvezmény olyan mértékre korlátozódik, amely a többletköltségek kiegyenlítéséhez szükséges, és mivel a kérdéses mennyiségek szerények, illetve az adókedvezmény az érintett régiók fogyasztására korlátozódik, az intézkedés nem veszélyezteti a közösségi jogrend integritását és koherenciáját.(9) Az adóügyi eltérések esetében határidők meghatározásának szükségességét és a helyi termelők számára a kereskedelmi tevékenységeik kialakításához indokolt jogbiztonság szükségességét összevetve, az engedély öt éves időtartamra történő megadása célszerű.(10) Gondoskodni kell arról, hogy Portugália a kérdéses kedvezményeket a 2002/167/EK határozatban az előző időtartamra megadott hasonló engedély lejártától alkalmazhassa. Az új engedélyt ezért 2009. január 1-jétől kezdődő hatállyal kell megadni.(11) Félidős jelentés benyújtását kell előírni, hogy a Bizottság értékelni tudja, az ezen eltérés megadását indokoló feltételek továbbra is teljesülnek-e.(12) Ez a határozat nem sérti a Szerződés 87. és 88. cikkének esetleges alkalmazását,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA Szerződés 90. cikkétől eltérve, Portugália számára az alkohol és az alkoholtartalmú italok jövedékiadó-mértékének közelítéséről szóló, 1992. október 19-i 92/84/EGK tanácsi irányelv 3. cikkében meghatározott alkoholra vonatkozó teljes jövedékiadó-mértéknél alacsonyabb mérték alkalmazását engedélyezik Madeira autonóm régióban, az ott előállított és fogyasztott rumra és likőrre, valamint az Azori-szigetek autonóm régiójában, az ott előállított és fogyasztott likőrre és párlatra.2. cikkAz 1. cikkben említett eltérés a következőkre korlátozódik:1.  Madeirán2.  a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. január 15-i 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[8] II. mellékletében az 1. kategóriában meghatározott rumra, amely az azon rendelet III. mellékletében az 1. kategóriában említett „Rum da Madeira” földrajzi árujelzővel rendelkezik,3.  a 110/2008/EK rendelet II. mellékletében a 32. és 33. kategóriában meghatározott, regionális gyümölcsből vagy növényből készült likőrre és „crème de”-re;4.  az Azori-szigeteken5.  a 110/2008/EK rendelet II. mellékletében a 32. és 33. kategóriában meghatározott, regionális gyümölcsből vagy nyersanyagból készült likőrre és „crème de”-re,6.  a 110/2008/EK rendelet II. mellékletében a 4. és 6. kategóriában meghatározott jellemzőkkel rendelkező, illetve minőségű, borból vagy törkölyből készült párlatra.3. cikkAz 1. cikkben említett termékekre alkalmazandó kedvezményes jövedékiadó-mérték alacsonyabb lehet a 92/84/EK irányelvben meghatározott alkoholra vonatkozó minimum jövedékiadó-mértéknél, de legfeljebb 75%-kal lehet kevesebb, mint az alkoholra kivetett szokásos nemzeti jövedéki adó.4. cikkLegkésőbb 2011. december 31-ig Portugália jelentést küld a Bizottságnak, amely alapján az értékelni tudja, hogy a kedvezményes mérték megadását indokoló okok még fennállnak-e.5. cikkE határozat 2009. január 1-jétől 2013. december 31-ig alkalmazandó.6. cikkE határozat címzettje a Portugál Köztársaság.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 55., 2002.2.26., 36–37. o.[2] A Tanács 1992. október 19-i 92/84/EGK irányelve az alkohol és az alkoholtartalmú italok jövedékiadó-mértékének közelítéséről, HL L 316., 1992.10.31., 29. o.[3] HL L 316., 1992.10.31., 21. o.[4] HL C , , . o.[5] HL C , , . o.[6] HL L 55., 2002.2.26., 36. o.[7] A Tanács 1992. október 19-i 92/84/EGK irányelve az alkohol és az alkoholtartalmú italok jövedékiadó-mértékének közelítéséről, HL L 316., 1992.10.31., 29. o.[8] HL L L 39., 2008.2.13., 16. o.