|

52011PC0265

A TANÁCS HATÁROZATA az AKCS–EU partnerségi megállapodás 96. cikke alapján a Madagaszkári Köztársasággal folytatott konzultáció lezárásáról szóló 2010/371/EU határozat alkalmazási időszakának meghosszabbításáról Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az AKCS–EU partnerségi megállapodás 96. cikke alapján a Madagaszkári Köztársasággal folytatott konzultáció lezárásáról szóló 2010/371/EU határozat alkalmazási időszakának meghosszabbításáról  /* COM/2011/0265 végleges - NLE 2011/0114 */

	INDOKOLÁSAz Európai Unió Tanácsa 2010. június 7-én úgy határozott, hogy az AKCS–EU partnerségi megállapodás 96. cikke szerinti konzultációkat követően „megfelelő intézkedéseket”[1] vezet be a Madagaszkári Köztársasággal szemben. Ez a 12 hónapos időszakra elfogadott határozat 2011. június 6-án hatályát veszti.A 2010/371/EU határozatban elfogadott megfelelő intézkedések magukban foglalják különösen a költségvetési támogatásnak, a 10. EFA nemzeti indikatív programja végrehajtásának, valamint a 9. EFA keretében a közvetlenül a kormányra és annak hivatalaira kiterjedő tevékenységeknek és kifizetéseknek a felfüggesztését. Az intézkedések az EFA nemzeti programengedélyezője szerepének átvételét is maguk után vonták, viszont nem érintették sem a humanitárius műveletekhez nyújtott hozzájárulásokat, sem egyes, közvetlenül a népesség javát szolgáló projekteket.A határozat elfogadása óta jelentősen fokozódott a madagaszkári csoportok közti politikai párbeszéd és az SADC közvetítése is új erőre kapott, amelynek eredményeképpen egy konszenzusos és semleges átmenetre vonatkozó ütemtervet nyújtottak be a madagaszkári válság rendezése érdekében. Ezen átmenetnek szabad és hiteles választások megtartását kell eredményeznie, lehetővé téve az alkotmányos rendhez való visszatérést az országban. 2011. március 9-én az átmeneti főhatóság és – a korábbi elnökök: Ratsiraka, Zafy és Ravalomanana követőinek kivételével – a tárgyalásokon részt vevő valamennyi egyéb politikai párt parafálta ezt az ütemtervet.Az SADC politikai, védelmi és biztonsági szervének hármas elnöksége 2011. március 31-én Livingstone-ban ülésezett, ahol tudomásul vették ezen ütemterv kidolgozását, elkötelezték magukat az elért eredmények megszilárdítása és védelme mellett, az ütemterv tartalmát viszont nem hagyták jóvá, hanem azt ajánlották, hogy a dokumentum részletes megvitatása érdekében hívják össze az SADC rendkívüli csúcsértekezletét.Az ütemterv SADC általi jóváhagyása valószínűleg maga után vonná az Afrikai Unió, ezt követően pedig a nemzetközi közösség, így az Európai Unió jóváhagyását is.Tekintettel arra, hogy eddig nem került sor a jóváhagyásra, valamint nem mutatkozik jelentős előrehaladás az alkotmányos rendhez való visszatérésre irányuló konszenzusos átmenet folyamatában, indokolt lenne a határozat alkalmazási időszakát 12 hónappal meghosszabbítani, a határozat ezen időszak alatti rendszeres felülvizsgálatának sérelme nélkül.Annak érdekében, hogy az Unió a megállapodás elérésére irányuló erőfeszítéseik fokozására ösztönözze madagaszkári partnereit, a Bizottság azt javasolja, hogy továbbítsák az e közleményhez csatolt, a madagaszkári hatóságoknak címzett új levelet, hangsúlyozva, hogy az Unió politikailag és pénzügyileg is elkötelezi magát egy olyan konszenzusos átmenet támogatása mellett, amely az SADC, az Afrikai Unió és a nemzetközi közösség által jóváhagyott ütemterv végrehajtásához vezet. Figyelembe véve, hogy a határozat kizárólag a hatályos megfelelő intézkedések alkalmazási időszakának meghosszabbítását javasolja azok érdemi módosítása nélkül, nem szükséges a 2010/371/EU határozat mellékletének módosítása. Ebben a szakaszban arra sincs szükség, hogy újra megnyissák az AKCS–EU partnerségi megállapodás 96. cikkének alkalmazásában a Madagaszkári Köztársasággal folytatott konzultációkat.2011/0114 (NLE)JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAaz AKCS–EU partnerségi megállapodás 96. cikke alapján a Madagaszkári Köztársasággal folytatott konzultáció lezárásáról szóló 2010/371/EU határozat alkalmazási időszakának meghosszabbításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között Cotonouban 2000. június 23-án aláírt[2] és Luxembourgban 2005. június 25-én felülvizsgált[3] partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: az AKCS–EU partnerségi megállapodás) és különösen annak 96. cikkére,tekintettel a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között létrejött, az AKCS–EU partnerségi megállapodás végrehajtása során hozandó intézkedésekről és követendő eljárásokról szóló belső megállapodásra[4] és különösen annak 3. cikkére,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,mivel:1.  Az AKCS–EU partnerségi megállapodás 9. cikkében említett alapvető elemeket megsértették.2.  Az AKCS–EU partnerségi megállapodás 96. cikke alapján 2009. július 6-án az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának (AKCS) képviselői jelenlétében konzultációk kezdődtek a Madagaszkári Köztársasággal, amelyek során a hatalmon lévő átmeneti főhatóság képviselői sem kielégítő javaslatokat, sem megfelelő kötelezettségvállalásokat nem terjesztettek elő.3.  A politikai válság megoldása érdekében a közvetítői szerepet betöltő SADC és valamennyi politikai párt jelentős erőfeszítéseket tett, különösen az SADC közvetítése során javasolt, a konszenzusos átmenetre vonatkozó ütemtervről folytatott tárgyalások során, amely ütemterv célja szabad és hiteles választások megtartása az alkotmányos rendhez való visszatérés érdekében.4.  Mindazonáltal a mai napon a 12 hónapos határidő lejártával az Európai Unió megállapítja, hogy mindezen erőfeszítések ellenére a részt vevő felek nem írták alá az ütemtervet, és azt az SADC, az Afrikai Unió és a nemzetközi közösség sem hagyta jóvá. Emiatt jelenleg nem lehet számítani az alkotmányos rendhez való visszatérés érdekében olyan konszenzusos átmenetre, amely a hatályos megfelelő intézkedések módosításához elengedhetetlen lenne.5.  A 2010/371/EU határozat alkalmazási időszaka 2011. június 6-án lejár. A fentiekben ismertetett helyzet következményeképpen egyéves időszakra meg kell hosszabbítani a határozat alkalmazását, a határozat ezen időszak alatti rendszeres felülvizsgálatának sérelme nélkül,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA 2010/371/EU határozat a következőképpen módosul:A 3. cikk második mondatának helyébe a következő szöveg lép: „Ez a határozat 2012. június 6-ig marad hatályban, a határozat ezen időszak alatti rendszeres felülvizsgálatának sérelme nélkül.”.2. cikkEz a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.3. cikkEzt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETBrüsszel,LEVÉLTERVEZET AZ ÁTMENETI FŐHATÓSÁG ELNÖKE RÉSZÉRETisztelt Elnök Úr!Az Európai Unió kiemelt fontosságot tulajdonít az AKCS–EU partnerségi megállapodás 9. cikkében foglalt rendelkezéseknek. A partnerségi megállapodás lényeges elemei, vagyis az emberi jogok tiszteletben tartása, a demokratikus intézmények és a jogállamiság kapcsolataink alapját képezik.Az Európai Bizottság 2010. június 16-án kelt levelében tájékoztatta Önt az AKCS–EU partnerségi megállapodás 96. cikke alapján folytatott konzultációk lezárásáról és a megállapodás 96. cikke (2) bekezdésének c) pontja értelmében bizonyos „megfelelő intézkedések” meghozataláról szóló 2010. június 7-i 2010/371/EU határozatáról.Az Európai Unió tudatában vannak annak, hogy ezen időpont óta az Ön országát sújtó politikai válság megoldása érdekében minden politikai párt erőfeszítéseket tett. Nagy érdeklődéssel veszi tudomásul az SADC közvetítése révén előterjesztett ütemtervről folytatott tárgyalások keretében történt fejleményeket. Ezen ütemterv a madagaszkári válság megoldása érdekében végrehajtandó olyan konszenzusos és semleges átmenetre vonatkozik, amelynek szabad és hiteles választások megtartását kell eredményeznie, lehetővé téve az alkotmányos rendhez való visszatérést.Mindazonáltal a mai napon a 12 hónapos határidő lejártával az Európai Unió megállapítja, hogy mindezen erőfeszítések ellenére a részt vevő felek nem írták alá az ütemtervet, és azt az SADC, az Afrikai Unió és a nemzetközi közösség sem hagyta jóvá. Emiatt jelenleg nem lehet számítani az alkotmányos rendhez való visszatérés érdekében olyan konszenzusos átmenetre, amely a hatályos megfelelő intézkedések módosításához elengedhetetlen lenne.A fentiekre tekintettel az Európai Unió úgy határozott, hogy 2012. június 6-ig meghosszabbítja a 2010/371/EU határozat alkalmazási időszakát.Az Európai Unió hangsúlyozni kívánja, hogy politikailag és pénzügyileg továbbra is támogatna egy olyan konszenzusos átmenetet, amely az SADC, az Afrikai Unió és a nemzetközi közösség által jóváhagyott ütemterv végrehajtásán alapulna. Kiemelt fontosságot tulajdonít e támogatásnak abból a célból is, hogy lezáruljon a madagaszkári lakosság számára egyre súlyosabb gazdasági és társadalmi következményekkel járó, elhúzódó politikai válság.Tisztelettel:az Európai Unió részéről [1] HL L 169., 2010.7.3., 13. o.[2] HL L 317., 2000.12.15., 3. o.[3] HL L 287., 2005.10.28., 1. o.[4] HL L 317., 2000.12.15., 376. o.


title: Javaslat a Tanács határozata a géntechnológiával módosított kukorica (Zea mays L. T25 vonal) ausztriai használatának és értékesítésének a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti ideiglenes tilalmáról (Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0589

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 9.10.2007COM(2007) 589 véglegesJavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa géntechnológiával módosított kukorica (Zea mays L. T25 vonal) ausztriai használatának és értékesítésének a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti ideiglenes tilalmáról(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁS1. A géntechnológiával módosított Zea mays L. T25 vonalú kukoricafajta forgalomba hozatalának engedélyezését a 90/220/EGK tanácsi irányelv[1] C. része alapján elfogadott bizottsági határozatok kimondták, és a francia hatóságok ennek megfelelően jóváhagyták e géntechnológiával módosított szervezet (GMO) forgalomba hozatalát. A jóváhagyás a termék minden felhasználására kiterjed, nevezetesen a behozatalra, az élelmiszerré és takarmánnyá való feldolgozásra és a termesztésre.2. Ezt követően Ausztria a 90/220/EGK irányelv 16. cikke (védzáradék) alapján tájékoztatta a Bizottságot arról a döntéséről, hogy megtiltja, illetve korlátozza a Zea Mays L. T25 vonalú kukorica forgalmazását minden a 90/220/EGK irányelv szerinti engedély hatálya alá eső felhasználásra, és ismertette döntésének okait.3. A Zea mays L. T25 vonalú kukoricából származó termékek (keményítő és annak minden származéka, nyers és finomított olaj, minden a Zea mays L. T25 vonalú kukoricából előállított hőkezelt vagy erjesztett termék, valamint az abból előállított takarmány) a 258/97/EK rendelet[2] és az 1829/2003/EK rendelet[3] szerint engedélyezve vannak. Az Ausztria által bejelentett védzáradék nem vonatkozik ezekre a felhasználásokra.4. A növényügyi tudományos bizottság a véleményének kikérése után arra a következtetésre jutott, hogy az Ausztria által benyújtott információ nem képez olyan új, jelentős tudományos eredményt, amely e géntechnológiával módosított szervezetek eredeti kockázatértékelése során ne lett volna figyelembe véve, és amely szükségessé tenné a Zea mays L. T25 vonalú kukorica biztonságosságára vonatkozó eredeti tudományos vélemény felülvizsgálatát.5. A géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról szóló 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[4] hatályon kívül helyezte a 90/220/EGK irányelvet.6. A Bizottság 2004 januárjában felkérte Ausztriát, hogy az új szabályozási keretre tekintettel vizsgálja felül védintézkedését, és ha indokolt, tegyen arról új, a 2001/18/EK irányelvnek megfelelő bejelentést.7. Ausztria a 2001/18/EK irányelv 23. cikkével összhangban újabb, pótlólagos információt terjesztett be meglévő védintézkedésének alátámasztására.8. A Bizottságot a 2001/18/EK irányelv 23. cikke kötelezi arra, hogy határozatot hozzon az irányelv 30. cikke (2) bekezdésében megállapított eljárással összhangban, amelyre alkalmazni kell az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét, a határozat 8. cikkének figyelembe vétele mellett.9. A 2001/18/EK irányelv 28. cikke (1) bekezdésével összhangban a Bizottság kikérte a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[5] létrehozott és a korábbi tudományos bizottságok helyébe lépő Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) véleményét, amely 2004. július 8-i véleményében[6] arra a következtetésre jutott, hogy az Ausztria által benyújtott információ nem képez olyan új tudományos eredményt, amely alapján a Zea mays L. T25 vonalú kukoricáról készült környezeti kockázatelemzés érvényét kétségbe lehetne vonni, és amely indokolná e géntechnológiával módosított szervezet tilalmát Ausztriában.10. Az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság a 2001/18/EK irányelv 30. cikke szerint felállított bizottsághoz határozat-tervezetet nyújtott be véleményezésre, amelyben felkérte Ausztriát nemzeti védintézkedésének hatályon kívül helyezésére.11. A bizottság, amelynek véleményét 2004. november 29-én kérték ki, nem nyilvánított véleményt a védintézkedésről; ezért az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottságnak a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot kell a Tanács elé terjesztenie, és erről tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet.12. Az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikkének (6) bekezdésével összhangban a Környezetvédelmi Tanács 2005. június 24-i ülésén minősített többséggel eljárva ellenezte a javaslatot, amely Ausztriát védintézkedésének hatályon kívül helyezésére kérte volna fel; a Bizottság ezért köteles javaslatát újra megvizsgálni.13. Nyilatkozatában a Tanács leszögezte, hogy „még mindig nagyfokú a bizonytalanság a […] T25 fajtába tartozó géntechnológiával módosított kukorica […] piacára vonatkozó nemzeti védintézkedésekkel kapcsolatban”, és felkérte a Bizottságot „a kérdéses, géntechnológiával módosított szervezetekkel kapcsolatos további adatok gyűjtésére, valamint annak további vizsgálatára, hogy a forgalomba hozatal felfüggesztésére irányulóan [az Ausztria] által – ideiglenes elővigyázatossági intézkedésként – hozott intézkedések indokoltak-e, és hogy az ilyen szervezetek engedélyezése jelenleg is megfelel-e a 2001/18/EK irányelvben meghatározott biztonsági követelményeknek.”14. 2005 novemberében megkérdezték az EFSA-t, hogy van-e olyan tudományos ismeret, amely arra engedne következtetni, hogy a Zea Mays L. T25 vonalú kukoricának az engedély feltételei szerinti további forgalomba hozatala kedvezőtlen hatást gyakorolhatna az emberi egészségre vagy a környezetre, és külön felkérték, hogy vegyen figyelembe a géntechnológiával módosított szervezetek biztonságosságának korábbi értékelései óta felmerült bármely újabb tudományos fejleményt.15. 2006. március 29-i (2006. április 11-én közzétett) véleményében[7] az Ausztria beadványában szereplő bizonyíték vizsgálatát követően az EFSA úgy ítélte meg, hogy a jelenleg rendelkezésre álló tudományos bizonyíték nem támasztja alá Ausztria érveit, és arra a következtetésre jutott, hogy semmi sem utal arra, hogy a Zea Mays L. T25 vonalú kukoricának az engedély feltételei szerinti további forgalomba hozatala kedvezőtlen hatást gyakorolhatna az emberi egészségre, az állatok egészségére vagy a környezetre.16. A Bizottság az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikkének (6) bekezdésével összhangban javaslatot nyújtott be a Tanácshoz, amelyben felkérte Ausztriát a védintézkedés hatályon kívül helyezésére.17. 2006. december 18-i ülésén a Környezetvédelmi Tanács minősített többséggel elvetette a javaslatot.18. Határozatában a Tanács utalt a 2001/18/EK irányelvben előírt környezetvédelmi kockázatelemzésre és rámutatott, hogy „szükséges az Európai Unióban található mezőgazdasági struktúrák és regionális ökológiai jellegzetességek eltéréseinek módszeresebb számbavétele a környezeti kockázatelemzés során”.19. Az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikkének (6) bekezdésével összhangban a Bizottság a Tanácsnak módosított javaslatot nyújthat be, eredeti javaslatát ismételten előterjesztheti, vagy a Szerződés alapján jogalkotási javaslatot terjeszthet elő.20. A Környezetvédelmi Tanács 2006. december 18-i határozata csak a védintézkedés környezetvédelmi vonatkozásaira, azaz a termesztésre, utal.21. Ausztria úgy véli, hogy az a munka, amelyet az e vonatkozások szempontjából jelentős tudományos bizonyítékok összegyűjtése céljából indított, indokolja a védintézkedés ideiglenes fenntartását, különös tekintettel a fent említett tanácsi határozat (3) preambulumbekezdésében említett „mezőgazdasági struktúrák és regionális ökológiai jellegzetességek eltéréseire”. A 2001/18/EK irányelv 23. cikkével összhangban a Bizottság felkéri Ausztriát arra, hogy nyújtson be minden általa összegyűjtött tudományos bizonyítékot az újonnan elkészült kockázatelemzéssel együtt, és erről tájékoztassa az összes tagállamot.22. A 2001/18/EK irányelv 23. cikkével összhangban Ausztria beadványa és annak tudományos értékelése alapján a Bizottság el fog járni az osztrák védintézkedés ezen vonatkozásaival kapcsolatban.23. A 90/220/EGK irányelv szerint a Zea mays L. T25 vonalú kukoricára megadott engedély élelmiszer- és takarmánybiztonsági vonatkozásai (a behozatalt és a feldolgozást is beleértve) Európában mindenütt azonosak, és az EFSA ezekről szóló vizsgálatának következtetése szerint valószínűtlen az, hogy a termék kedvezőtlen hatást gyakoroljon az emberi egészségre vagy az állatok egészségére.24. Ilyen körülmények között a Bizottság úgy véli, hogy a javaslatot akképpen kell módosítani, hogy az csak az osztrák tilalom élemiszer- és takarmánybiztonsági vonatkozásait vegye figyelembe, nevezetesen a feldolgozatlan magbélnek, mint további feldolgozásra vagy élelmiszerként és takarmányként való közvetlen felhasználásra szolgáló nyersanyagnak a behozatalára és feldolgozására vonatkozó tilalmat.25. Az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikkének (6) bekezdésével összhangban a Bizottság ezért a Tanácshoz módosított javaslatot nyújt be.JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa géntechnológiával módosított kukorica ( Zea mays L. T25 vonal) ausztriai használatának és értékesítésének a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti ideiglenes tilalmáról(Csak a német nyelvű szöveg hiteles) (EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre[8] és különösen annak 23. cikke (2) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:(1) A 90/220/EGK tanácsi irányelv szerint a genetikailag módosított kukorica ( Zea mays L. T25 vonal) forgalomba hozataláról szóló, 1998. április 22-i 98/294/EK bizottsági határozat[9] kimondta, hogy jóvá kell hagyni a termék forgalomba hozatalát.(2) 1998. augusztus 3-án a francia hatóságok jóváhagyták ezt az engedélyt. Az engedély a termék minden használatára kiterjed, nevezetesen a behozatalra, az élelmiszerekké és takarmánnyá való feldolgozásra és a termesztésre.(3) A 90/220/EGK irányelv[10] helyébe lépő 2001/18/EK irányelv 35. cikkének (1) bekezdése szerint azokra az eljárásokra, amelyekre nézve a géntechnológiával módosított szervezetek forgalomba hozatalára vonatkozó bejelentést 2002. október 17-ig nem fejezik be, a 2001/18/EK irányelvet kell alkalmazni.(4) Ausztria 2000. május 8-án arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a 90/220/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésével összhangban a Zea mays L. T25 vonalú kukorica használatát és értékesítését annak minden használatára kiterjedően ideiglenesen megtiltja, és megindokolta ezt a döntést.(5) A Zea mays L. T25 vonalú kukoricából származó termékek (keményítő és annak minden származéka, nyers és finomított olaj, minden a Zea mays L. T25 vonalú kukoricából előállított hőkezelt vagy erjesztett termék, valamint az abból előállított takarmány) a 258/97/EK rendelet[11] és az 1829/2003/EK rendelet[12] szerint engedélyezve vannak. Az Ausztria által bejelentett védzáradék nem vonatkozik ezekre a felhasználásokra.(6) A növényügyi tudományos bizottság 2001. július 20-án arra a következtetésre jutott, hogy az Ausztria által benyújtott információ nem képez olyan új, jelentős tudományos eredményt, amely e géntechnológiával módosított szervezetek eredeti dokumentációjában ne lett volna figyelembe véve, és amely okot adna az e termékről ugyanezen bizottság által készített eredeti vélemény felülvizsgálatára.(7) Ausztria 2004. január 9-én, valamint 2004. február 9-én és 17-én pótlólagos információt nyújtott be a Bizottsághoz a T25 vonalú kukoricával kapcsolatos nemzeti védintézkedésének alátámasztására.(8) A 2001/18/EK irányelv 28. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a Bizottság kikérte a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[13] létrehozott, és a korábbi tudományos bizottságok helyébe lépő Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) véleményét.(9) Az EFSA 2004. július 8-án arra a következtetésre jutott[14], hogy az Ausztria által benyújtott információ nem képez olyan új tudományos eredményt, amely elegendő alapot adna a T25 vonalú kukorica környezeti kockázatelemzésének érvénytelenítésére és indokolná e termék használatának és értékesítésének tilalmát Ausztria területén.(10) Mivel ilyen körülmények között alaptalan volt az a feltételezés, hogy a termék kockázatot jelentene az emberi egészségre és a környezetre, a Bizottság 2004. november 29-én a 2001/18/EK irányelv 30. cikke (2) bekezdésében megállapított eljárással összhangban az ugyanezen irányelv 30. cikke alapján létrehozott bizottsághoz véleményezésre határozat-tervezetet nyújtott be, amelyben felkérte Ausztriát az ideiglenes védintézkedés hatályon kívül helyezésére.(11) Ez a bizottság azonban nem nyilvánított véleményt, ezért a Bizottság - a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat[15] 5. cikkének (4) bekezdésével összhangban – a meghozandó intézkedésekről javaslatot terjesztett a Tanács elé.(12) A Tanács 2005. június 24-én az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésével összhangban minősített többséggel eljárva elutasította a javaslatot.(13) Nyilatkozatában a Tanács leszögezte, hogy „még mindig nagyfokú a bizonytalanság a […] T25 fajtába tartozó géntechnológiával módosított kukorica […] piacára vonatkozó nemzeti védintézkedésekkel kapcsolatban”, és felkérte a Bizottságot „a kérdéses, géntechnológiával módosított szervezetekkel kapcsolatos további adatok gyűjtésére, valamint annak további vizsgálatára, hogy a forgalomba hozatal felfüggesztésére irányulóan [az Ausztria] által – ideiglenes elővigyázatossági intézkedésként – hozott intézkedések indokoltak-e, és hogy az ilyen szervezetek engedélyezése jelenleg is megfelel-e a 2001/18/EK irányelvben meghatározott biztonsági követelményeknek.”(14) 2005 novemberében a Bizottság ismét megkérdezte az EFSA-t, hogy van-e olyan tudományos ismeret, amely arra engedne következtetni, hogy a T25 vonalú kukoricának az engedély feltételei szerinti további forgalomba hozatala kedvezőtlen hatást gyakorolhatna az emberi egészségre vagy a környezetre. Az EFSA-t külön felkérték, hogy vegye figyelembe a géntechnológiával módosított szervezetek biztonságosságának korábbi értékelései óta felmerült bármely új tudományos fejleményt.(15) Az EFSA 2006. március 29-i véleményében arra a következtetésre jutott[16], hogy semmi sem utal arra, hogy a T25 vonalú kukoricának az engedély feltételei szerinti további forgalomba hozatala kedvezőtlen hatást gyakorolhatna az emberi egészségre, az állatok egészségére vagy a környezetre.(16) A Bizottság az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikkének (6) bekezdésével összhangban javaslatot nyújtott be a Tanácshoz, amelyben felkérte Ausztriát a védintézkedés hatályon kívül helyezésére.(17) Az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikkének (6) bekezdésével összhangban a Környezetvédelmi Tanács 2006. december 18-án minősített többséggel elutasította a javaslatot.(18) Határozatában a Tanács utalt a 2001/18/EK irányelvben előírt környezetvédelmi kockázatelemzésre és rámutatott, hogy „szükséges az Európai Unióban található mezőgazdasági struktúrák és regionális ökológiai jellegzetességek eltéréseinek módszeresebb számbavétele a környezeti kockázatelemzés során”.(19) Az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikkének (6) bekezdésével összhangban a Bizottság módosította javaslatát annak érdekében, hogy figyelembe vegye a Környezetvédelmi Tanács 2006. december 18-i határozatát, amely Ausztria védintézkedésének csak a környezetvédelmi vonatkozásaira – azaz a termesztésre – utal.(20) Ausztria úgy véli, hogy az a munka, amelyet az e vonatkozások szempontjából jelentős tudományos bizonyítékok összegyűjtése céljából indított, indokolja a védintézkedés ideiglenes fenntartását, különös tekintettel a fent említett tanácsi határozat (3) preambulumbekezdésében említett „mezőgazdasági struktúrák és regionális ökológiai jellegzetességek eltéréseire”. A 2001/18/EK irányelv 23. cikkével összhangban a Bizottság felkéri Ausztriát arra, hogy nyújtson be minden általa összegyűjtött tudományos bizonyítékot az újonnan elkészült kockázatelemzéssel együtt, és erről tájékoztassa az összes tagállamot.(21) A Bizottság Ausztria beadványa és annak tudományos értékelése alapján – a 2001/18/EK irányelv 23. cikkével összhangban - el fog járni az osztrák védintézkedés ezen vonatkozásaival kapcsolatban.(22) A 90/220/EGK irányelv szerint a Zea mays L. T25 vonalú kukoricára megadott engedély élelmiszer- és takarmánybiztonsági vonatkozásai (a behozatalt és a feldolgozást is beleértve) Európában mindenütt azonosak, és az EFSA ezekről szóló vizsgálatának következtetése szerint valószínűtlen az, hogy a termék kedvezőtlen hatást gyakoroljon az emberi egészségre vagy az állatok egészségére.(23) A Bizottság javaslata Ausztria tilalmának csak az élemiszer- és takarmánybiztonsági vonatkozásait veszi figyelembe, nevezetesen a feldolgozatlan magbélnek, mint további feldolgozásra, illetve élelmiszerként és takarmányként való közvetlen felhasználásra szolgáló nyersanyagnak a behozatalára és feldolgozására vonatkozó tilalmat.(24) Ilyen körülmények között Ausztriának hatályon kívül kell helyeznie a Zea mays L. T25 vonalú kukoricának legalább a behozatalára és az élelmiszerré, illetve takarmánnyá való feldolgozására vonatkozó védintézkedéseit.ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA 98/294/EK határozat alapján forgalomba hozható Zea Mays L. T25 vonal behozatalát, illetve élelmiszerré és takarmánnyá való feldolgozását tiltó ausztriai intézkedések a 2001/18/EK irányelv 23. cikke értelmében nem indokoltak.2. cikkAusztria legkésőbb az értesítést követő 20 napon belül köteles megtenni azokat a lépéseket, amelyek szükségesek a Zea mays L. T25 vonal behozatalára, illetve élelmiszerré és takarmánnyá való feldolgozására vonatkozó tilalom feloldásához.3. cikkEnnek a határozatnak az Osztrák Köztársaság a címzettje.Kelt Brüsszelben, 2007. […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 117., 1990.5.8., 15. o.[2] HL L 43., 1997.2.14., 1. o.[3] HL L 106., 2003.10.18., 1. o.[4] HL L 106., 2001.4.17., 1. o.[5] HL L 31., 2002.2.1., 1. o. A legutóbb az 575/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 100., 2006.4.8., 3. o.) módosított rendelet.[6] A géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testületnek a Bizottság felkérésére a 2001/18/EK irányelv 23. cikke szerinti osztrák engedély-felfüggesztésről készített véleménye, The EFSA Journal (2004) 78, 1-13.[7] A géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testületnek a Bizottság felkérésére a 90/220/EGK irányelv 16. cikkének megfelelően védintézkedés hatálya alá helyezett géntechnológiával módosított gabonafajtákról (Bt76 kukorica, MON810 kukorica, T25 kukorica, Topas 19/2 olaj repce és Ms1xRf1 olaj repce) készített véleménye, The EFSA Journal (2006) 338, 1-15.[8] HL L 106., 2001.4.17., 1. o.[9] HL L 131., 1998.5.5., 32. o.[10] HL L 117., 1990.5.8., 15. o.[11] HL L 43., 1997.2.14., 1. o.[12] HL L 106., 2003.10.18., 1. o.[13] HL L 31., 2002.2.1., 1. o. A legutóbb az 575/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 100., 2006.4.8., 3. o.) módosított rendelet.[14] A géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testületnek a Bizottság felkérésére a 2001/18/EK irányelv 23. cikke szerinti osztrák engedély-felfüggesztésről készített véleménye, The EFSA Journal (2004) 78, 1-13.[15] HL L 184, 1999.7.17., 23. o.[16] A géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testületnek a Bizottság felkérésére a 90/220/EGK irányelv 16. cikkének megfelelően védintézkedés hatálya alá helyezett géntechnológiával módosított gabonafajtákról (Bt76 kukorica, MON810 kukorica, T25 kukorica, Topas 19/2 olaj repce és Ms1xRf1 olaj repce) készített véleménye, The EFSA Journal (2006) 338, 1-15.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.8.26.
            COM(2015) 407 final
            2015/0181(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            Ukrajnának a közbeszerzésről szóló WTO-megállapodáshoz való csatlakozása tekintetében a Kormányzati Beszerzési Bizottságban az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               2012. december 13-án Ukrajna kérelmezte a közbeszerzésről szóló WTO-megállapodáshoz (a továbbiakban: GPA) való csatlakozását. Ukrajna 2014. március 7-én, 2014. október 28-án, 2015. április 27-én, 2015. május 27-én és 2015. június 29-én módosított ajánlatot nyújtott be az alkalmazási körre vonatkozóan.

               A Bizottság az Unió nevében egy sor, Ukrajna által előterjesztett piacnyitási kötelezettségvállalásról tárgyalt bilaterális alapon és a WTO Kormányzati Beszerzési Bizottsága keretében.

               Ezt követően Ukrajna végleges ajánlatot nyújtott be a Kormányzati Beszerzési Bizottságnak. Ukrajna végleges ajánlatának összefoglalása és annak bizottsági értékelése az alábbiakban olvasható.

               A határozat lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy a Kormányzati Beszerzési Bizottságban kifejezésre juttassa az Unió véleményét Ukrajna csatlakozásáról.

               •A javaslatnak a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel való összhangja

                  Ez a követendő eljárás abban az esetben, ha a Bizottságnak a Kormányzati Beszerzési Bizottságban kifejezésre kell juttatnia az Unió véleményét egy harmadik fél csatlakozásáról.

               •A javaslat egyéb uniós politikákkal való összhangja

               Nem releváns.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (9) bekezdése értelmében, ha nemzetközi megállapodással létrehozott szervnek joghatással bíró határozatot kell elfogadnia, a Tanács a Bizottság javaslatára határozatot fogad el az Unió által képviselendő álláspont kialakítására vonatkozóan. A Kormányzati Beszerzési Bizottság által Ukrajnára irányadó csatlakozási feltételekről hozandó határozat az EUMSZ 218. cikke (9) bekezdésének hatálya alá tartozik, mivel a határozatot nemzetközi megállapodással létrehozott szerv fogadja el, és az joghatással fog bírni.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               A kereskedelemmel összefüggő kérdések az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartoznak. Az összehangolt uniós szintű fellépés biztosíthatja a legnagyobb előnyt a harmadik országokkal összefüggésben.

               •Arányosság

               Nem releváns.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (9) bekezdése értelmében, ha nemzetközi megállapodással létrehozott szervnek joghatással bíró határozatot kell elfogadnia, a Tanács a Bizottság javaslatára határozatot fogad el az Unió által képviselendő álláspont kialakítására vonatkozóan.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

               Nem releváns.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

               Nem releváns.

                •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

               Nem releváns.

               •Hatásvizsgálat

               Egy harmadik ország csatlakozása egy olyan nemzetközi megállapodáshoz, amelynek az Unió is részes fele, nem igényel hatásvizsgálatot.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

               Nem releváns.

               •Alapjogok

               Nem releváns.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               Nincsenek.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

               Nem releváns.

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

               Nem releváns.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

               Ukrajna végleges ajánlata

               Piacra jutási kötelezettségvállalások (az alkalmazási körbe tartozó szervek, áruk, szolgáltatások és építési szolgáltatások)

               Küszöbértékek

               Az Ukrajna által az egyes mellékletekre javasolt küszöbértékek megfelelnek a GPA-felek által általában alkalmazott küszöbértékeknek.

               Szervek

               Ukrajna az 1. mellékletben (Központi kormányzati szervek) szereplő meghatározás alapján nagyon sok központi kormányzati szervet felkínál. A melléklet a szóban forgó szervek indikatív listáját tartalmazza. A melléklet nem tartalmaz kizárásokat vagy fenntartásokat.

               Ukrajna a 2. mellékletben (Központi kormányzati szint alatti szervek) szereplő meghatározás alapján jelentős számú központi kormányzati szint alatti szervet, és megadja a szóban forgó szervek indikatív listáját. A melléklet nem tartalmaz kizárásokat vagy fenntartásokat.

               Ukrajna a 3. mellékletben (Egyéb szervek) szereplő meghatározás alapján, az EU kérésének megfelelően igen nagy számú közüzemi ágazatban működő szervek közbeszerzéséhez hozzáférést ad, és megadja a szóban forgó szervek indikatív listáját.

               Ukrajna a 3. mellékletet kiegészítette egy, az EU egy megjegyzése által ihletett megjegyzéssel, amely kizárja a kapcsolt vállalkozások és közös vállalkozások közbeszerzését.

               Áruk

               Ukrajna a 4. mellékletben a melléklet hatálya alá tartozó szervezetek által közbeszerzés keretében beszerzett összes árut felkínálja.

               Szolgáltatások

               Ukrajna az 5. mellékletben a melléklet hatálya alá tartozó szervezetek által közbeszerzés keretében beszerzett összes szolgáltatást felkínálja néhány kivétellel. Ilyen kivételt jelentenek a beszerzést végző szervet érintő, a nemzetközi közvetítő bírósági eljárások, a nemzetközi kereskedelmi választott bírósági eljárások és vitarendezés keretében beszerzett szolgáltatások, a beszerzést végző szerv jegyzett tőkéjéhez hitelforrásokat és tőkét biztosító pénzintézetek szolgáltatásai, a kutatási és fejlesztési szolgáltatások, valamint az Ukrán Nemzeti Bank pénzügyi és kapcsolódó szolgáltatásai. E kivételek száma és jellege korlátozott.

               Építési szolgáltatások

               Ukrajna a CPC teljes 51. főcsoportját kínálja a 6. mellékletében. Ukrajna építési koncessziós szerződéseket nem kínál.

               Általános megjegyzések

               Ukrajna a 7. mellékletet két megjegyzéssel egészítette ki. Ezek a külföldi diplomáciai képviseletek által beszerzett építési szolgáltatásokra, valamint a védett papírral, bankjegyekkel, pénzérmékkel és minősített dokumentumokkal összefüggő beszerzésekre vonatkoznak, amelyekre az ukrán ajánlat nem terjed ki.

               Ukrajna jogszabályai

               Ukrajnának a közbeszerzés területére vonatkozó jogszabályai megkülönböztetéstől mentesek.  Nincsenek olyan rendelkezések, amelyek kedvezőbb elbánást biztosítanának a hazai áruk és szállítók számára a külföldi árukhoz és szállítókhoz képest. Ukrajna közbeszerzéssel kapcsolatos jogszabályai – összhangban a GPA követelményeivel – nyitottnak, átláthatónak és megkülönböztetéstől mentesnek tűnnek.

               Ukrajna ajánlatának bizottsági értékelése

               Ukrajna végleges ajánlata szerint a közüzemi ágazatban, valamint az áruk, a szolgáltatások és az építési szolgáltatások terén működő központi kormányzati szervek és a központi kormányzati szint alatti szervek jelentős része beletartozik az alkalmazási körbe. Ennélfogva kielégítő és elfogadható. Ukrajna kormányzati beszerzési jogszabályai megfelelnek a GPA-nek.

               Tekintettel arra, hogy Ukrajna az 1. mellékletében a szervek kimerítő listáját adja meg, Ukrajna árui, szolgáltatásai, szállítói és szolgáltatói számára az EU-ra vonatkozó 1. melléklet 2. szakaszának 2. pontjában foglalt hozzáférést kell biztosítani az uniós alkalmazási körhöz, ami az 1. mellékletben felsorolt központi kormányzati ajánlatkérő szervek beszerzéseihez való hozzáférést jelent.

               Ajánlás

               Ukrajna csatlakozása a GPA-hez várhatóan kedvezően hozzá fog járulni a közbeszerzési piacok további nemzetközi nyitásához, hiszen növekszik a GPA-felek száma, és ez további országokra hat bátorítólag a GPA-hez való csatlakozást illetően. A Bizottság Ukrajna végleges ajánlatának elfogadását ajánlja a fent említett feltételek mellett.

               Ennek megfelelően a Bizottság arra tesz javaslatot, hogy a Bizottság felhatalmazást kapjon arra, hogy a Kormányzati Beszerzési Bizottságban Ukrajna csatlakozását támogató – a Kormányzati Beszerzési Bizottság által Ukrajna csatlakozásáról hozott határozatban szerepeltetendő – uniós álláspontot képviseljen.

               2015/0181 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               Ukrajnának a közbeszerzésről szóló WTO-megállapodáshoz való csatlakozása tekintetében a Kormányzati Beszerzési Bizottságban az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)2012. december 13-án Ukrajna kérelmezte a közbeszerzésről szóló WTO-megállapodáshoz (a továbbiakban: GPA) való csatlakozását.

               (2)Az alkalmazási körrel kapcsolatos kötelezettségvállalásait Ukrajna a végleges ajánlatában határozta meg.

               (3)Ukrajna végleges ajánlata szerint a központi kormányzati szervek és a központi kormányzati szint alatti szervek, továbbá a közüzemi ágazatban, valamint az áruk, a szolgáltatások és az építési szolgáltatások terén működő szervek széles skálája beletartozik az alkalmazási körbe. Ennélfogva kielégítő és elfogadható. Az e határozat mellékletében szereplő, Ukrajnára vonatkozó csatlakozási feltételek meg fognak jelenni a Kormányzati Beszerzési Bizottság által Ukrajna csatlakozásáról hozott határozatban.

               (4)Ukrajna csatlakozása a GPA-hez várhatóan kedvezően fog hozzájárulni a közbeszerzési piacok további nemzetközi nyitásához.

               (5)A GPA XXII. cikkének (2) bekezdése értelmében a WTO bármely tagja csatlakozhat a GPA-hez a tag és a Felek között megállapított feltételek szerint, amely feltételeket a Kormányzati Beszerzési Bizottság határozatába kell foglalni.

               (6)Ennek megfelelően meg kell határozni az Ukrajna csatlakozásával kapcsolatosan a Kormányzati Beszerzési Bizottságban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontot,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió nevében a Kormányzati Beszerzési Bizottságban képviselendő álláspont Ukrajnának a közbeszerzésről szóló WTO-megállapodáshoz való csatlakozásának a jóváhagyása az e határozat mellékletében meghatározott konkrét csatlakozási feltételek mellett.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.8.26.
            COM(2015) 407 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            Ukrajnának a közbeszerzésről szóló WTO-megállapodáshoz való csatlakozása tekintetében a Kormányzati Beszerzési Bizottságban az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról

               MELLÉKLET

               AZ EU FELTÉTELEI UKRAJNÁNAK A KÖZBESZERZÉSRŐL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁSHOZ VALÓ CSATLAKOZÁSÁHOZ

               Ukrajnának a Közbeszerzésről szóló megállapodáshoz való csatlakozását követően az Európai Unióra vonatkozó I. függelék 1. melléklete 2. szakaszának („Az Európai Unió tagállamainak központi kormányzati ajánlatkérő szervei”) 2. pontja a következőképpen módosul:

               „2.Izrael, Montenegró, a Moldovai Köztársaság és Ukrajna áruit, szolgáltatásait, szállítóit és szolgáltatóit illetően a következő központi kormányzati ajánlatkérő szervek beszerzései.”


|

52010PC0408

Javaslat: A TANÁCS HATÁROZATA az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, az Ukrajna uniós programokban való részvételét szabályozó általános elvekre vonatkozó, az Európai Unió és Ukrajna közötti keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyv aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról  /* COM/2010/0408 végleges - NLE 2010/0219 */

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2010.7.28.COM(2010)408 végleges2010/0219 (NLE)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, az Ukrajna uniós programokban való részvételét szabályozó általános elvekre vonatkozó, az Európai Unió és Ukrajna közötti keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyv aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról(a Bizottság előterjesztése)INDOKOLÁSAz Európai Unió szomszédságában végbemenő reformok, modernizáció és átmenet elősegítését szolgáló intézkedések közé tartozik, hogy az európai szomszédságpolitika partnerországai az európai szomszédságpolitika keretében fokozatosan részt vehetnek bizonyos uniós programokban és ügynökségekben. Ez a stratégiai megközelítés körvonalazódik a Bizottságnak „Az európai szomszédságpolitikához tartozó partnerországok közösségi ügynökségekben és közösségi programokban való részvételét elősegítő általános megközelítésről” szóló közleményében[1].A Tanács 2007. március 5-én jóváhagyta ezt a megközelítést[2].A közlemény és a következtetések alapján a Tanács 2007. június 18-án irányelveket bocsátott ki a Bizottság számára azon tárgyalásokhoz, amelyek az Algériával, Azerbajdzsánnal, Egyiptommal, Grúziával, Izraellel, Jordániával, Libanonnal, Marokkóval, Moldovával, Örményországgal, a Palesztin Hatósággal, Tunéziával és Ukrajnával megkötendő, a közösségi programokban való részvételüket szabályozó általános elvekre vonatkozó keretmegállapodásokra irányulnak[3].Az Európai Tanács 2007. júniusi ülésén[4] megerősítették az európai szomszédságpolitika kiemelkedő fontosságát és jóváhagyták az elért eredményekről szóló elnökségi jelentést[5], amelyet a 2007. június 18–19-i Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsának (GAERC) nyújtottak be a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetésekkel[6] együtt. A jelentés emlékeztetett a kapcsolódó kiegészítő jegyzőkönyvek tárgyalásáról szóló tanácsi irányelvekre, valamint kiemelte, hogy Izrael, Marokkó és Ukrajna lehetnek azok a partnerországok, amelyek elsőként élvezhetik ezen intézkedések előnyeit. Az Izraellel folytatott tárgyalások 2007 szeptemberében zárultak le, majd 2008 áprilisában jegyzőkönyvet írtak alá[7], míg a Marokkóval folytatott tárgyalásokat lezárták.2007 júniusában döntés született az Ukrajnával folytatandó tárgyalások megkezdéséről. Az Ukrajnával folytatott tárgyalások a Bizottság megelégedésére lezárultak. A jegyzőkönyv Ukrajnával egyeztetett szövege a mellékletben szerepel.A Bizottság ezúton javaslatot terjeszt elő a Tanácsnak a jegyzőkönyv aláírásával és ideiglenes alkalmazásával kapcsolatos határozatát illetően. E jegyzőkönyv az Ukrajna uniós programokban való részvételét szabályozó általános elvekre vonatkozó keretmegállapodást tartalmazza. A jegyzőkönyv standard kikötéseket tartalmaz, amelyek az európai szomszédságpolitika minden olyan partnerországa esetében alkalmazandók, amelyekkel ilyen jellegű jegyzőkönyvet kötnek meg. Az egyeztetett szöveg a Felek számára azt is előirányozza, hogy a jegyzőkönyv rendelkezéseit az aláírás dátumától kezdve ideiglenesen alkalmazzák.Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikke (6) bekezdésének a) pontja szerint e jegyzőkönyv megkötéséhez az Európai Parlament egyetértését kell kérni.A Bizottság ezzel párhuzamosan a jegyzőkönyv elfogadásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatot terjeszt elő.A Tanács felkérést kap az alábbi határozatjavaslat elfogadására.2010/0219 (NLE)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, az Ukrajna uniós programokban való részvételét szabályozó általános elvekre vonatkozó, az Európai Unió és Ukrajna közötti keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyv aláírásáról és ideiglenes alkalmazásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 19., 114., 168., 169. és 172. cikkére, 173. cikkének (3) bekezdésére, 188., 192. és 352. cikkére, összefüggésben a 218. cikke (5) bekezdésével és 218. cikke (8) bekezdésének második albekezdésével,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,mivel:1.  2007. június 18-án a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy folytasson tárgyalásokat az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Ukrajna (a továbbiakban: a Felek) közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, az Ukrajna uniós programokban való részvételét szabályozó általános elvekre vonatkozó keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyvet illetően.2.  E tárgyalások a Bizottság megelégedésére lezárultak.3.  A Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépésének következményeként az Európai Közösség helyébe az Európai Unió lépett, és annak jogutódja lett.4.  A jegyzőkönyv egy későbbi időpontban történő elfogadására figyelemmel, az Unió és tagállamai nevében alá kell írni a jegyzőkönyvet.5.  Az Ukrajnával egyeztetett jegyzőkönyv szövege a 10. cikkben rendelkezik a jegyzőkönyv hatálybalépése előtt annak ideiglenes alkalmazásáról.ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az Unió nevében aláírja az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, az Ukrajna uniós programokban való részvételét szabályozó általános elvekre vonatkozó, az Európai Unió és Ukrajna közötti keretmegállapodásról szóló jegyzőkönyvet (a továbbiakban: jegyzőkönyv), valamint hogy kijelölje az aláírásra jogosult személyeket.Az aláírandó jegyzőkönyv szövegét csatolták ehhez a határozathoz.2. cikkA jegyzőkönyvet, későbbi időpontban történő elfogadásáig, aláírásának napjától ideiglenesen alkalmazni kell.3. cikkEz a határozat az elfogadása napján lép hatályba.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökJEGYZŐKÖNYVaz egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz, az Ukrajna uniós programokban való részvételét szabályozó általános elvekre vonatkozó, az Európai Unió és Ukrajna közötti keretmegállapodásrólAZ EURÓPAI UNIÓ, a továbbiakban: az Unió,egyrészről,valamintUkrajna,másrészről,a továbbiakban: a Felekmivel:6.  Ukrajna 1998. március 1-jén az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Ukrajna között partnerséget létesítő partnerségi és együttműködési megállapodást (a továbbiakban: megállapodás) kötött (az Európai Közösségek Hivatalos Lapja L 49., 1998.2.19.).7.  Az Európai Tanács 2004. június 17–18-i brüsszeli ülésén üdvözölte a Bizottság javaslatát az európai szomszédságpolitikára (a továbbiakban: ENP) vonatkozóan, és jóváhagyta a 2004. június 14-i tanácsi következtetéseket.8.  A Tanács további számos alkalommal ismételten támogatta e szakpolitikát.9.  A Tanács 2007. március 5-én támogatását fejezte ki a Bizottság 2006. december 4-i COM(2006) 724 végleges közleményében körvonalazott általános és globális megközelítésével kapcsolatban, amely elősegíti az európai szomszédságpolitika partnerországai számára az érdemeik alapján való részvételt azokban a közösségi ügynökségekben és közösségi programokban, amelyek esetében a jogalapok ezt lehetővé teszik.10.  Ukrajna annak a szándékának adott hangot, hogy több uniós programban részt kíván venni.11.  Ukrajnának különösen az egyes programokban történő részvétele egyedi feltételeit – beleértve a pénzügyi hozzájárulást, valamint jelentési és értékelési eljárásokat – az Unió nevében eljáró Európai Bizottság és Ukrajna illetékes hatóságai közötti megállapodásban kell meghatározni,A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:1. cikkUkrajna részt vehet az Unió minden olyan jelenlegi és jövőbeni programjában, amely nyitva áll számára, az e programokat elfogadó vonatkozó rendelkezések szerint.2. cikkUkrajna pénzügyileg hozzájárul az Európai Unió általános költségvetéséhez azokkal az adott programokkal összefüggésben, amelyekben részt vesz.3. cikkUkrajna képviselői megfigyelőként és az Ukrajnára vonatkozó pontokban részt vehetnek az azoknak a programoknak a nyomon követéséért felelős irányítóbizottságokban, amelyekhez Ukrajna pénzügyi hozzájárulást fizet.4. cikkAz ukrajnai résztvevők által benyújtott projektekre és kezdeményezésekre a lehetőségek szerint az érintett programokra vonatkozó ugyanazon feltételek, szabályok és eljárások érvényesek, mint amelyeket a tagállamok esetében alkalmaznak.5. cikkAz Ukrajna részvételével kapcsolatos konkrét feltételeket – különösen a fizetendő pénzügyi hozzájárulást, valamint a jelentési és értékelési eljárásokat – minden egyes program esetében az Unió nevében eljáró Bizottság és Ukrajna illetékes hatóságai közötti megállapodásnak kell meghatározni (egyetértési megállapodás).Ha Ukrajna az Unió külső támogatására pályázik valamely uniós program kapcsán az európai szomszédsági és partnerségi támogatási eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról szóló, 2006. október 24-i 1638/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikke alapján, vagy bármely hasonló, Ukrajna számára az Unió külső támogatását biztosító, a jövőben esetlegesen elfogadandó rendelet alapján, az Unió külső támogatásának Ukrajna általi felhasználását szabályozó feltételeket különösen az 1638/2006/EK rendelet 20. cikkét tiszteletben tartó finanszírozási megállapodásban kell meghatározni.6. cikkAz 5. cikk szerint megkötött egyes egyetértési megállapodások az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel összhangban előírják, hogy a pénzügyi vagy egyéb ellenőrzéseket, beleértve az adminisztratív vizsgálatokat az Európai Bizottság, az Európai Csalás Elleni Hivatal és a Számvevőszék által vagy ezek felügyelete alatt kell elvégezni.Az Európai Bizottság, az Európai Csalás Elleni Hivatal és a Számvevőszék számára az Unióban székhellyel rendelkező kedvezményezettek vagy ajánlattevők tekintetében fennálló hatásköreikkel azonos hatáskörök megadására felhatalmazó részletes rendelkezéseket kell hozni a pénzügyi ellenőrzésről és auditról, igazgatási intézkedésekről, szankciókról és visszafizettetésről.7. cikkEz a keretmegállapodásra vonatkozó jegyzőkönyv arra az időszakra alkalmazandó, amely alatt az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Ukrajna közötti partnerségi és együttműködési megállapodás hatályban van.E jegyzőkönyvet a Felek saját eljárásainak megfelelően írja alá és hagyja jóvá.A jegyzőkönyvet bármelyik Szerződő Fél a másik Szerződő Félnek címzett írásos értesítésben felmondhatja. A megállapodás az ilyen értesítés napját követő hat hónap elteltével hatályát veszti.A jegyzőkönyv bármely fél általi felmondását követő megszűnése semmilyen hatással nem jár az adott esetben az 5. és 6. cikkben meghatározott rendelkezések értelmében lefolytatandó ellenőrzésekre.8. cikkE jegyzőkönyv hatálybalépését követő nem több mint három évvel és azt követően minden harmadik évben Ukrajna egy vagy több uniós programban való tényleges részvétele alapján mindkét szerződő fél felülvizsgálhatja e megállapodás végrehajtását.9. cikkE jegyzőkönyvet kell alkalmazni egyrészről azon területeken, amelyeken az Európai Unió működéséről szóló szerződés alkalmazandó, az említett szerződésben meghatározott feltételek szerint, másrészről pedig Ukrajna területén.10. cikkE jegyzőkönyv azt a napot követő hónap első napján lép hatályba, amikor a Felek diplomáciai csatornákon keresztül kölcsönösen értesítik egymást a hatálybalépéshez szükséges eljárásaik lezárásáról.A jegyzőkönyv hatálybalépéséig a Felek megállapodnak abban, hogy belső eljárásaik lezárásának sérelme nélkül e jegyzőkönyv rendelkezéseit aláírásának napjától ideiglenesen alkalmazzák a jegyzőkönyv egy későbbi időpontban történő elfogadásáig.11. cikkE jegyzőkönyv a megállapodás szerves részét képezi.12. cikkE jegyzőkönyv két-két példányban, a Felek hivatalos nyelvein készült, e szöveg valamennyi változata egyaránt hiteles.Kelt Brüsszelben, [dátum]Ukrajna kormánya részérőlaz Európai Unió részéről [1] COM(2006) 724 végleges, 2006.12.4.[2] Az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsának 2007. március 5-i következtetései.[3] A 10412/07 számú tanácsi határozat (korlátozott terjesztésű) a Bizottság felhatalmazásáról […] jegyzőkönyvek tárgyalására.[4] Elnökségi következtetések – Brüsszel, 2007. június 21–22., 11177/07 számú dokumentum.[5] A 10874/07 számú, „Az európai szomszédságpolitika megerősítéséről” szóló, az elért eredményekre vonatkozó elnökségi jelentés.[6] Az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa által 2007. június 18-án elfogadott 11016/07 számú, az európai szomszédságpolitika megerősítéséről szóló következtetések.[7] HL L 129., 2008.5.17., 40–43. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.8.5.
            COM(2015) 390 final
            2015/0170(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodás által létrehozott, kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               A javaslat indokai és céljai

               A csatolt javaslat képezi a jogi eszközt az Unió és egy harmadik ország közötti társulási megállapodás által létrehozott intézményen belül képviselendő uniós álláspont meghatározásához. A javaslat konkrétan az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) végrehajtásához kapcsolódik.

               A megállapodást 2014. június 27-én írták alá, és 2014. szeptember 1-je óta az uniós tagállamok általi megerősítésig ideiglenesen alkalmazzák. A 2014. június 16-i 2014/492/EU tanácsi határozat
                  1
                az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik nevében jóváhagyta a megállapodás aláírását és bizonyos rendelkezéseinek ideiglenes alkalmazását.

               A megállapodás létrehozta a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságot, amely nyomon követi a megállapodás V. címének (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) alkalmazását, és foglalkozik a felmerülő kérdésekkel. E bizottság feladata, hogy a megállapodás 404. cikke szerint összeállítsa a választottbírák névjegyzékét a vitarendezési mechanizmus megfelelő működésének biztosítása érdekében.

               A javaslatnak a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel való összhangja

               E javaslat – a fent említett megállapodás rendelkezései alapján – az Unió közös kereskedelempolitikáját hajtja végre egy, a keleti partnerséghez tartozó ország viszonylatában. A javaslat célja, hogy létrehozza az Unió és a Moldovai Köztársaság közötti, a megállapodás alkalmazására és értelmezésére vonatkozó kétoldalú viták hatékony kezelését lehető tevő intézményi eszközöket. Összhangban áll a többi kereskedelmi partnerrel kötött szabadkereskedelmi megállapodások keretében megtárgyalt vagy végrehajtott vitarendezési mechanizmusok uniós megközelítésével.

               A javaslat egyéb uniós politikákkal való összhangja

               Ez a javaslat összhangban áll és kiegészíti az Unió többi külső politikáját, nevezetesen az európai szomszédságpolitikát és a fejlesztési együttműködési politikát a Moldovai Köztársaság viszonylatában.

               2.Jogalap, szubszidiaritás és arányosság

               Jogalap

               Az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti megállapodás által létrehozott bizottságokban képviselendő uniós álláspont meghatározásának jogalapját az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) képezi, különös tekintettel annak 207. cikke (4) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével.

               Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               A közös kereskedelempolitika az EUMSZ 3. cikke szerint az Unió kizárólagos hatásköre. A szubszidiaritás elve ezért nem alkalmazandó.

               Arányosság

               Ez a javaslat szükséges az Uniónak a Moldovai Köztársasággal létrejött megállapodásban vállalt nemzetközi kötelezettségei végrehajtásához.

               A jogi aktus típusának megválasztása

               Ez a javaslat megfelel az EUMSZ 218. cikke (9) bekezdésének, amely a határozatok Tanács általi elfogadását irányozza elő. Nincs más olyan jogi eszköz, amely útján elérhetőek lennének e javaslat célkitűzései.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan

               Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

               E javaslat vonatkozásában az érdekelt felekkel folytatott konzultációk nem alkalmazandók.

               Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  A Bizottság figyelembe vette a tagállamok által az elmúlt években szolgáltatott információkat olyan, megfelelő szakképzettséggel rendelkező uniós polgárokkal kapcsolatban, akik alkalmasak arra, hogy választottbíróként közreműködjenek az Unió kereskedelmi megállapodásai keretében felmerülő viták megoldásában.

               Hatásvizsgálat

                  A javaslat az Unió és a Moldovai Köztársaság közötti megállapodás intézményi szempontjainak végrehajtására vonatkozik, különös tekintettel a megállapodás kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló V. címére. A javaslatnak semmilyen hatása sincs az Unió gazdasági, szociális vagy környezetvédelmi szakpolitikájára. A megállapodást 2014. szeptember 1-je óta ideiglenesen alkalmazzák, és végrehajtása nagyon korai szakaszban jár.

               Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  Az Unió és a Moldovai Köztársaság közötti megállapodásra nem vonatkoznak a REFIT-eljárások. A megállapodás nem ró semmilyen költségeket a kkv-kra, és nem vet fel kérdéseket a digitális környezet szempontjából.

               Alapvető jogok

               A javaslat nem érinti az alapjogok védelmét.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Tárgytalan

               5.EGYÉB ELEMEK

               Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  A megállapodás végrehajtását rendszeresen felülvizsgálja az EU–Moldovai Köztársaság Társulási Tanács. Az Európai Bizottság is vállalta, hogy évente jelentést tesz az Európai Parlamentnek a megállapodás V. címének (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) végrehajtásáról, ideértve az e javaslatban foglalt elemeket is.

               Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

                  Tárgytalan

               A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  A javaslat célja, hogy uniós álláspont kerüljön elfogadásra az Unió és a Moldovai Köztársaság közötti megállapodás kereskedelmi részének végrehajtásával kapcsolatban. A megállapodás V. címe (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) tartalmazza a 14. fejezetet (Vitarendezés), amely rendelkezik a megállapodás felei között kereskedelmi ügyekkel kapcsolatos kérdésekben felmerült, a megállapodás kereskedelmi részének alkalmazását vagy értelmezését érintő viták rendezéséről. A 14. fejezetben leírt választottbírósági eljárás értelmében a panaszos fél kérheti választottbírói testület felállítását a kétoldalú vita rendezése érdekében. A megállapodás 404. cikke szabályozza a választottbírói testület összetételét. A megállapodás rendelkezik olyan képesített személyek névjegyzékének összeállításáról, akik választottbíróként tevékenykedhetnek. Ennek megfelelően megvitatták a Moldovai Köztársasággal azon választottbírák névjegyzéktervezetét, akik készek és képesek részt venni a választottbírói testület munkájában; ebben a névjegyzékben öt jelölt szerepel az Unióból, öt jelölt a Moldovai Köztársaságból, valamint öt jelölt harmadik országokból, akik a választottbírói testület elnökének szerepét tölthetik be. E névjegyzéket akkor fogják használni, ha választottbírói testület felállítása válik szükségessé.

               2015/0170 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodás által létrehozott, kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 464. cikkének (3) és (4) bekezdése rendelkezik a megállapodás Unió által megállapított egyes részeinek ideiglenes alkalmazásáról.

               (2)A 2014/492/EU tanácsi határozat
                  2
                3. cikke meghatározza a megállapodás ideiglenesen alkalmazandó rendelkezéseit, ideértve a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság létrehozására és működésére, valamint a vitarendezésre vonatkozó rendelkezéseket. A megállapodás 464. cikkének (4) bekezdése szerint e rendelkezések ideiglenes alkalmazása 2014. szeptember 1-jén lép hatályba.

               (3)A megállapodás 404. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a megállapodás 438. cikkének (4) bekezdésében meghatározott kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság feladata, hogy a megállapodás 464. cikk (5) bekezdése szerinti ideiglenes alkalmazásának kezdetétől számított hat hónapon belül megállapítsa azon személyek névjegyzékét, akik választottbíróként részt vehetnek a vitarendezési eljárásokban.

               (4)A megállapodás 404. cikkének (1) bekezdése szerint megvitatták a Moldovai Köztársasággal azon választottbírák névjegyzéktervezetét, akik készek és képesek részt venni a választottbírói testület munkájában; ebben a névjegyzékben öt jelölt szerepel az Unióból, öt jelölt a Moldovai Köztársaságból, valamint öt jelölt harmadik országokból, akik a választottbírói testület elnökének szerepét tölthetik be.

               (5)Ezért helyénvaló megállapítani az Unió nevében a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságban képviselendő álláspontot a vitarendezés során választottbíróként tevékenykedő egyének névjegyzékével kapcsolatban,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságban a vitarendezés során választottbíróként szolgáló személyek névjegyzékének elfogadásával kapcsolatban az Unió nevében képviselendő álláspont az említett bizottság e határozat mellékletében szereplő határozattervezetén alapul.

               Az Uniót a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságban képviselő személyek a Tanács további határozata nélkül elfogadhatják a határozattervezet kisebb módosításait.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 260., 2014.8.30., 1. o.

                     (2)
                  A Tanács 2014. június 16-i 2014/492/EU határozata az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 260., 2014.8.30., 1. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.8.5.
            COM(2015) 390 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            Javaslat – A Tanács határozata
            az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodás által létrehozott, kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               Tervezet

               A kereskedelmi formációban ülésező EU–Moldovai Köztársaság Társulási Bizottság 1/2015 határozata

               (2015. ...)

               az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodás 404. cikkének (1) bekezdése szerinti választottbírói névjegyzék létrehozásáról

               A KERESKEDELMI FORMÁCIÓBAN ÜLÉSEZŐ TÁRSULÁSI BIZOTTSÁG,

               tekintettel az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti, 2014. június 27-én Brüsszelben aláírt társulási megállapodásra és különösen annak 404. cikke (1) bekezdésére,

               mivel:

               (1)Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) 464. cikke szerint a megállapodás egyes részeit – köztük a választottbírói névjegyzék létrehozásáról szóló rendelkezést – 2014. szeptember 1-jei kezdettel ideiglenesen alkalmazzák.

               (2)A megállapodás 404. cikkének (1) bekezdése szerint a megállapodás 438. cikkének (4) bekezdésében meghatározott kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság feladata, hogy létrehozzon egy 15 olyan személyt tartalmazó névjegyzékét, akik választottbíróként tevékenykedhetnek,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodás 404. cikkének (1) bekezdése alkalmazásában választottbíróként tevékenykedő személyek névjegyzékeit e határozat melléklete tartalmazza.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt …, …-án/-én.

                        a kereskedelmi formációban ülésező

                        Társulási Bizottság részéről

                        az elnök

               MELLÉKLET

               A MEGÁLLAPODÁS 404. CIKKE (1) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT VÁLASZTOTTBÍRÁK NÉVJEGYZÉKE

               A Moldovai Köztársaság által javasolt választottbírák

               1.Sergiu BĂIEŞU

               2.Eduard SERBENCO

               3.Lilia GRIBINCEA

               4.Octavian CAZAC

               5.Mihail BURUIANĂ

               Az Európai Unió által javasolt választottbírák

               1.Claus–Dieter EHLERMANN

               2.Giorgio SACERDOTI

               3.Jacques BOURGEOIS

               4.Pieter Jan KUIJPER

               5.Ramon TORRENT

               Elnökök

               1.David UNTERHALTER (Dél-Afrika)

               2.Merit JANOW (Egyesült Államok)

               3.
                     William DAVEY (Egyesült Államok)

               4.
                     Leora BLUMBERG (Dél-Afrika)

               5.
                     Helge SELAND (Norvégia)


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.5.8.
            COM(2017) 214 final
            2017/0091(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Indiai-óceán déli részére vonatkozó halászati megállapodás (SIOFA) részes feleinek ülésén az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról és a 14404/12 határozat hatályon kívül helyezéséről

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               Az Unió a 2008/780/EK tanácsi határozat
                  1
                útján jóváhagyta az Indiai-óceán déli részére vonatkozó halászati megállapodást (a továbbiakban: megállapodás), amely létrehozta az Indiai-óceán déli részére vonatkozó halászati megállapodás (SIOFA) részes feleinek ülését. A SIOFA keretében a felek ülése felel azon intézkedések elfogadásért, amelyek célja az SIOFA hatálya alá tartozó területen előforduló halászati erőforrások hosszú távú megőrzésének és fenntartható hasznosításának biztosítása, illetve az ezen erőforrásoknak otthont adó tengeri ökoszisztémák megóvása. Ezen intézkedések kötelezővé válhatnak az Unióra nézve.

               A valamely regionális halászati gazdálkodási szervezetben az Unió nevében képviselendő álláspont kialakítása jelenleg egy kétlépcsős eljárásban történik. Az uniós álláspont alapelveit és irányvonalait több évre szólóan rögzíti egy tanácsi határozat. Ezt az álláspontot a részes felek egyes éves üléseire a tanácsi munkacsoportban megvitatandó informális bizottsági dokumentumok révén aktualizálják.

               A SIOFA részes feleinek ülése tekintetében a 2012. október 5-i 14404/12 tanácsi határozat úgy rendelkezik, hogy az uniós álláspontot a 2017. évi éves ülés előtt felül kell vizsgálni. Ez a javaslat ennek megfelelően a SIOFA keretében a 2017–2021-es időszakban képviselendő Uniós álláspont meghatározására és ezáltal a 2012–2016-os időszakra vonatkozó, 2012. október 5-i 14404/12 tanácsi határozat felváltására irányul.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               E felülvizsgálat célja, hogy az uniós álláspont tükrözze az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben
                  2
                meghatározott új közös halászati politika alapelveit és irányvonalait, figyelembe véve a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményben
                  3
                megfogalmazott célkitűzéseket is. Az uniós álláspont ezenkívül a Lisszaboni Szerződéssel is összhangba került.

               A jelenlegi állásponthoz hasonlóan az alábbi álláspont is általános elveket és irányvonalakat határoz meg, és a szükséges mértékben kitér a SIOFA sajátosságaira. Ezen túlmenően a tagállamok által kifejezett kérésnek megfelelően egységes eljárás kerül bevezetésre az uniós álláspont évenkénti meghatározására.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  Tárgytalan.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               Az alábbi határozat az Európai Unió működéséről szóló szerződésen, különösen annak 43. cikke (2) bekezdésén alapul, összefüggésben a 218. cikke (9) bekezdésével, amely úgy rendelkezik, hogy amennyiben a megállapodásokkal létrehozott szervekben joghatással bíró jogi aktust kell elfogadni, az Unió által képviselendő álláspontot a Tanács a Bizottság javaslata alapján meghozott határozattal fogadja el. Ez a Bizottság által a SIOFA részes feleinek ülésén képviselendő uniós álláspontra is vonatkozik.

               Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet az a jogalap, amelynek alapelveit ebben az álláspontban követni kell.

               Az alábbi határozat felváltja a 2012–2016-os időszakra vonatkozó 14404/12 tanácsi határozatot, és a 2017–2021-es időszakot fedi le.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  Tárgytalan.

               •Arányosság

                  Tárgytalan.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (9) bekezdése szerint amennyiben valamely regionális halászati gazdálkodási szervezetben az adott szervezet intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító aktustól eltérő, joghatással bíró jogi aktust kell elfogadni, az Unió által képviselendő álláspontot a Tanács a Bizottság javaslata alapján meghozott határozattal fogadja el.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  Tárgytalan.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  Tárgytalan.

               •Hatásvizsgálat

                  Tárgytalan.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  Tárgytalan.

               •Alapjogok

                  Tárgytalan.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Tárgytalan.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  Tárgytalan.

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

                  Tárgytalan.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  Tárgytalan.

               2017/0091 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Indiai-óceán déli részére vonatkozó halászati megállapodás (SIOFA) részes feleinek ülésén az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról és a 14404/12 határozat hatályon kívül helyezéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 38. cikke a 39. cikk (1) bekezdésének d) pontjával összefüggésben megállapítja, hogy a közös halászati politika egyik célkitűzése az ellátás hozzáférhetőségének biztosítása.

               (2)Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  4
                2. cikke értelmében a közös halászati politikának biztosítania kell, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, és hogy végzésük összhangban legyen a gazdasági, a társadalmi és a foglalkoztatási előnyök elérésére irányuló célkitűzésekkel, valamint hogy hozzájáruljanak az élelmiszerellátás biztosításához. Ezenkívül előírja, hogy a közös halászati politikának elővigyázatossági megközelítést kell alkalmaznia a halászati gazdálkodás vonatkozásában, annak biztosítására törekedve, hogy a tengerek élő biológiai erőforrásainak kiaknázása helyreállítsa és olyan szinten tartsa a halászott fajok állományát, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot előállítani képes szintet. Rögzíti továbbá, hogy az Uniónak gazdálkodási és védelmi intézkedéseket kell hoznia a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemények alapján az olyan halászati módszerek támogatása érdekében, amelyek hozzájárulnak a szelektívebb halászathoz és amennyire lehetséges, a nem szándékos fogások elkerüléséhez és csökkentéséhez, a tengeri ökoszisztémára és a halászati erőforrásokra alacsony kihatással bíró halászathoz, valamint a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolásához. Az 1380/2013/EU rendelet 28. cikke emellett külön kiemeli, hogy ezen alapelvek az Unió külső politikájában is alkalmazandók.

               (3)Az Unió a 2008/780/EK tanácsi határozat
                  5
                útján megkötötte az Indiai-óceán déli részére vonatkozó halászati megállapodást (SIOFA). A SIOFA részes feleinek ülése felel azon intézkedések elfogadásért, amelyek célja az elővigyázatossági megközelítés és a halászati gazdálkodás ökoszisztéma-alapú megközelítésének alkalmazása révén biztosítani a SIOFA hatálya alá tartozó területen található halászati erőforrások hosszú távú megőrzését és fenntartható hasznosítását és ezáltal az ezen erőforrásoknak otthont adó tengeri ökoszisztémák megóvását. Ezen intézkedések kötelezővé válnak az Unióra nézve.

               (4)2012. október 5-én a Tanács elfogadta az Indiai-óceán déli részére vonatkozó halászati megállapodás (SIOFA) keretében képviselendő uniós álláspont meghatározásáról szóló 14404/12 határozatot.

               (5)A 14404/12 határozat előírja, hogy az abban meghatározott álláspontot legkésőbb a SIOFA részes feleinek 2017. évi ülésére felül kell vizsgálni. Ezért indokolt hatályon kívül helyezni és új határozattal felváltani a 14404/12 határozatot.

               (6)Tekintettel a SIOFA hatálya alá tartozó területen előforduló halászati erőforrások folyamatosan változó természetére, valamint arra, hogy ennek következtében az uniós álláspont kialakításánál figyelembe kell venni az új fejleményeket – ideértve a részes felek éves ülése előtt vagy alatt előterjesztett új statisztikai, biológiai és egyéb információkat –, az uniós intézmények közötti jóhiszemű együttműködésnek az EUSZ 13. cikke (2) bekezdésében meghatározott elvével összhangban meg kell állapítani az Unió álláspontjának évenkénti kialakítását szolgáló eljárást.

               (7)Az EUMSZ 218. cikkének és 3. cikke (1) bekezdésének megfelelően a SIOFA részes feleinek éves ülésén a Bizottság képviseli az Uniót. Ezért ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A SIOFA részes feleinek éves ülésén a joghatással bíró jogi aktusok elfogadása során képviselendő uniós álláspontot az I. melléklet határozza meg.

               2. cikk

               A SIOFA részes feleinek éves ülésén képviselendő uniós álláspontot évenként, a II. mellékletben foglaltak alapján kell megállapítani.

               3. cikk

               Az I. mellékletben szereplő uniós álláspontot a Tanács legkésőbb a SIOFA részes feleinek 2022-es éves üléséig értékeli és – adott esetben – a Bizottság javaslata alapján felülvizsgálja.

               4. cikk

               A 14404/12 határozat hatályát veszti.

               5. cikk

               Ennek a határozatnak az Európai Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 268., 2008.10.9., 27. o.

                     (2)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

                     (3)
                  COM(2011) 424, 2011.7.13.

                     (4)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

                     (5)

                        A Tanács 2008/780/EK határozata (2008. szeptember 29.) az Indiai-óceán déli részére vonatkozó halászati megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő megkötéséről (HL L 268., 2008.10.9., 27. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.5.8.
            COM(2017) 214 final
            MELLÉKLETEK
            a következőhöz:JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Indiai-óceán déli részére vonatkozó halászati megállapodás (SIOFA) részes feleinek ülésén az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról és a 14404/12 határozat hatályon kívül helyezéséről

               I. MELLÉKLET

               Az Indiai-óceán déli részére vonatkozó halászati megállapodás részes feleinek ülésén képviselendő uniós álláspont

               (1)Alapelvek

               A SIOFA keretében az Unió:

               a)
                     biztosítja, hogy a SIOFA részes feleinek ülésén elfogadott intézkedések összhangban legyenek azokkal a célkitűzésekkel és elvekkel, amelyeket az Unió a közös halászati politika keretében követ, elsősorban az elővigyázatossági megközelítés és az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerinti, a maximális fenntartható hozamhoz kapcsolódó célkitűzések útján, a következők érdekében: a halászati gazdálkodás ökoszisztéma-alapú megközelítésének és a halászati tevékenységek környezeti hatásai mérséklésének előmozdítása, a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerülése és csökkentése, a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolása, a halászat által a tengeri ökoszisztémákra gyakorolt hatások minimalizálása, valamint – a gazdaságilag életképes és versenyképes uniós halászat támogatása révén – a halászatból élők megfelelő életszínvonalának biztosítása és a fogyasztók érdekeinek figyelembevétele;

               b)
                     gondoskodik arról, hogy a SIOFA részes feleinek ülésén elfogadott intézkedések összhangban legyenek a SIOFA célkitűzéseivel;

               c)
                     gondoskodik arról, hogy a SIOFA részes feleinek ülésén elfogadott intézkedések összhangban legyenek a nemzetközi joggal, különösen az ENSZ Tengerjogi Egyezményével, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló ENSZ-megállapodással, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló megállapodással, valamint a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló 2009. évi FAO-megállapodással;

               d)
                     olyan álláspontot képvisel, amely összhangban áll a más regionális halászati gazdálkodási szervezetekben képviselt állásponttal, illetve adott esetben az ugyanazon területre vonatkozó regionális tengeri egyezményekkel;

               e)
                     szinergiára törekszik a harmadik országokkal fenntartott kétoldalú halászati kapcsolatok keretében követett politikájával, és biztosítja az összhangot az egyéb, elsősorban, de nem kizárólag külkapcsolati, környezetvédelmi, kereskedelmi, fejlesztési, kutatási és innovációs politikáival;

               f)
                     gondoskodik arról, hogy eleget tegyen nemzetközi kötelezettségvállalásainak;

               g)
                     a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló közleményre vonatkozó, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel
                  1
                összhangban végzi tevékenységét;

               h)
                     arra törekszik, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsen az uniós flotta számára a SIOFA hatálya alá tartozó területen, az uniós jog szerint alkalmazandóakkal megegyező elvek és normák alapján, valamint törekszik az állásfoglalások és ajánlások egységes végrehajtásának előmozdítására.

               (2)Irányvonalak

               Az Unió – adott esetben – törekszik annak támogatására, hogy a SIOFA részes feleinek ülésén elfogadják az alábbi intézkedéseket:

               a)
                     a SIOFA hatálya alá tartozó terület halászati erőforrásainak az elérhető legjobb tudományos szakvélemények alapján történő védelme és kezelése, ideértve a SIOFA részes feleinek ülése által szabályozott fajokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségek (TAC), kvóták vagy erőfeszítések olyan szinten történő meghatározását, amely legkésőbb 2020-ra biztosítja vagy fenntartja a maximális fenntartható hozam melletti kiaknázást;

               b)
                     szükség esetén a túlhalászott állományokra vonatkozó célzott intézkedéseket kell fontolóra venni annak érdekében, hogy a halászati erőkifejtés összhangba kerüljön a rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel, és védelmet élvezzenek a tengeri ökoszisztémák;

               c)
                     a SIOFA hatálya alá tartozó területre vonatkozó nyomonkövetési, ellenőrzési és felügyeleti intézkedések az ellenőrzés hatékonyságának és a SIOFA részes feleinek ülésén elfogadott intézkedések betartásának biztosítása érdekében, ideértve a SIOFA műholdas hajómegfigyelési rendszerének kiépítését;

               d)
                     a SIOFA hatálya alá tartozó területen folytatott jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések, többek között feketelisták összeállítása és a kikötő szerinti állam általi intézkedések;

               e)
                     a halászati tevékenységek tengeri biodiverzitásra, többek között a tengeri madarakra gyakorolt negatív hatásainak minimalizálását célzó intézkedések, valamint védelmi intézkedések a veszélyeztetett tengeri ökoszisztémákra vonatkozóan, összhangban az ENSZ Közgyűlésének határozataival, továbbá a tengeri ökoszisztémákra vonatkozóan, olyan intézkedéseket értve ide, mint a nem szándékos fogások, köztük az ökológiai szempontból jelentős fajok nem szándékos fogásainak lehető leghatékonyabb elkerülését és csökkentését, valamint a visszadobás gyakorlatának fokozatos megszüntetését célzó intézkedések;

               f)
                     a kizárólag cápauszonyok zsákmányolására irányuló halászat betiltását és az elejtett cápák uszonyostul való kirakodásának előírását célzó intézkedések;

               g)
                     közös megközelítések kidolgozása a SIOFA hatálya alá tartozó területet érintő halászati gazdálkodással foglalkozó más regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel;

               h)
                     hozzájárulás egy megfigyelői program kialakításához a vonatkozó megfigyelői rendszer kidolgozása és a megszövegezésében való részvétel útján;

               i)
                     a SIOFA teljesítményét értékelő rendszeres felülvizsgálatok megfelelő időben való végzésének támogatása, a felülvizsgálat nyomán született ajánlások végrehajtása;

               j)
                     olyan intézkedések, amelyek középtávon biztosítják a SIOFA költségvetésének kiegyensúlyozottabb újrafelosztását;

               k)
                     kiegészítő technikai intézkedések a SIOFA részes felei ülésének kisegítő testületei által kibocsátott ajánlások alapján.

               II. MELLÉKLET

               Az Indiai-óceán déli részére vonatkozó halászati megállapodás részes feleinek éves ülésén képviselendő uniós álláspont
                  évenkénti meghatározása

               A SIOFA részes feleinek minden éves ülése előtt gondoskodni kell arról, hogy az Unió nevében képviselendő álláspont az I. mellékletben meghatározott alapelvek és irányvonalak tiszteletben tartása mellett figyelembe vegye az Európai Bizottsághoz eljuttatott legújabb releváns statisztikai, biológiai és egyéb információkat.

               Ennek érdekében és a fenti információk alapján az Európai Bizottság a SIOFA részes feleinek minden éves ülése előtt kellő időben eljuttatja a Tanácshoz vagy annak előkészítő szerveihez megvitatásra és jóváhagyásra a javasolt uniós álláspont részletes írásos ismertetését.

               Amennyiben a későbbi, többek között a helyszínen sorra kerülő ülések során nem lehetséges az új elemeket figyelembe vevő uniós álláspontot kialakítani, a kérdést vissza kell utalni a Tanács vagy előkészítői szervei elé.

                     (1)
                  Vesd össze a következő dokumentummal: 7086/12 PECHE 66.


title: Javaslat: az Európai parlament és a Tanács határozata az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52010PC0008

	[pic] | Az EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2010.1.22.COM(2010)8 végleges2010/0003 (NLE)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételérőlINDOKOLÁSA 2006. május 17-i intézményközi megállapodás[1] a pénzügyi keret vonatkozó fejezeteinek felső korlátain felül évi legfeljebb 500 millió EUR összegű rugalmassági mechanizmus révén lehetővé teszi az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (a továbbiakban: EGF) mobilizálását. Az Alapból érkező hozzájárulásokra vonatkozó támogathatósági szabályokat az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[2] tartalmazza. E rendeletet legutóbb az 546/2009/EK rendelet[3] módosította, amely ideiglenesen kiszélesíti az EGF alkalmazási körét és módosítja a támogathatósági kritériumokat. A módosított rendelet a 2009. május 1-je után érkező kérelmekre alkalmazandó.A Bizottság szolgálatai az 1927/2006/EK rendelettel és különösen annak 1., 2., 3., 4., 5. és 6. cikkével összhangban alaposan megvizsgálták a Litvánia által benyújtott kérelmet.EGF/2009/010 LT/Snaigė kérelem1.  Litvánia 2009. július 23-án nyújtotta be a kérelmet a Bizottsághoz. A kérelem az 1927/2006/EK rendelet 2. cikkének c) pontjában található azon különleges beavatkozási kritériumon alapul, amely kisméretű munkaerőpiacok esetében vagy kivételes esetekben, ha az elbocsátások súlyos következménnyel járnak a foglalkoztatottságra és a helyi gazdaságra nézve, lehetővé teszi, hogy a kérelmezők eltérjenek az a) és a b) pontban meghatározott feltételektől. Litvánia közölte, hogy kérelmében el kíván térni a 2. cikk a) pontjától, amelyben legalább 500 fő 4 hónap alatti elbocsátására vonatkozó rendes küszöbérték szerepel. Az AB Snaigė-nél két nagyobb hullámban került sor elbocsátásokra, amelyek 2008 novemberében és 2009. február-márciusban érték el a csúcspontjukat. Nem volt egyetlen olyan négyhónapos időszak sem, amikor legalább 500 főt bocsátottak volna el, jóllehet a referenciaidőszak körülbelül hathetes meghosszabbítása esetén az összes elbocsátás meghaladta volna ezt a számot. A kérelmet a rendelet 5. cikkében említett 10 hetes határidőn belül nyújtották be.2.  A kérelem 651 elbocsátást érint, amelyből 480 fő EGF-támogatására nyújtották be a kérelmet.3.  Az értékelés részletei megtalálhatók a Bizottság által elfogadott közleményben[4].A fenti közlemény következtetései alapján a Bizottság javasolja a Litvánia által benyújtott, az AB Snaigė-nél, valamint két beszállítójánál történt elbocsátásokat érintő EGF/2009/010 LT/Snaigė kérelem elfogadását, mivel bizonyítást nyert, hogy ezek az elbocsátások közvetlen kapcsolatban állnak a globális pénzügyi és gazdasági válsággal. A Bizottság támogatható, személyre szabott intézkedésekből álló összehangolt intézkedéscsomagra tett javaslatot, amelyen belül az EGF-ből igényelt hozzájárulás 258 163 EUR -t tesz ki (lásd a következő oldalon).FinanszírozásAz EGF számára rendelkezésre álló teljes éves összeg 500 millió EUR. A Bizottság által az Alapból történő allokációra tett javaslat a Litvánia által szolgáltatott információn alapszik.A Litvánia által az Alapból folyósítandó támogatásra benyújtott, az AB Snaigė-re, valamint annak két beszállítójára vonatkozó kérelem alapján a személyre szabott szolgáltatások finanszírozandó csomagjaihoz történő EGF-hozzájárulás teljes összege 258 163 EUR, az összköltség 65 %-a.Figyelembe véve az Alapból folyósítható hozzájárulásnak az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkével összhangban meghatározott maximális összegét, továbbá az előirányzatok átcsoportosításához megállapított mozgásteret, a Bizottság javaslatot tesz a fent említett teljes összeg folyósítására az EGF-ből; az összeg a pénzügyi keret 1a. fejezetében különítendő el.E kért támogatási összeg lehetővé teszi, hogy – az 1927/2006/EK rendelet 12. cikkének (6) bekezdésében szereplő előírással összhangban – 2010 utolsó négy hónapjában az EGF-re elkülönített éves maximális összeg több mint 25 %-a továbbra is rendelkezésre álljon támogatások kifizetésére.Az Alapból történő forrásallokációra tett javaslat révén a Bizottság a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban kezdeményezi az egyszerűsített háromoldalú eljárást, hogy biztosítsa a költségvetési hatóság két ágának egyetértését az Alap igénybevételének szükségességét és az igényelt összegeket illetően. A Bizottság felkéri a költségvetési hatóság két ága közül azt, amelyik a megfelelő politikai szinten előbb jut egyetértésre az igénybevételre irányuló javaslattervezet ügyében, hogy szándékáról értesítse a másik ágat és a Bizottságot.A költségvetési hatóság bármelyik ágának elutasító véleménye esetén hivatalos háromoldalú egyeztetést kell kezdeményezni.A Bizottság a 2010. évi költségvetés kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzataiba irányuló külön átcsoportosítási kérelmet nyújt be a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjának megfelelően.2010/0003 (NLE)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételérőlAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra[5] és különösen annak 28. pontjára,tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre[6] és különösen annak 12. cikkének (3) bekezdésére,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[7],mivel:(1) Az Európai Unió létrehozta az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (EGF), hogy kiegészítő támogatást nyújtson a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következményei által sújtott munkavállalóknak a munkaerőpiacba történő ismételt beilleszkedéshez.(2) A 2009. május 1-je után benyújtott kérelmek tekintetében az EGF hatálya kibővült az olyan munkavállalók támogatásával, akik a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat.(3) A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az EGF igénybevételét évi 500 millió EUR felső korlátig engedélyezi.(4) Litvánia az AB Snaigė-nél, valamint annak két beszállítójánál történt elbocsátásokra tekintettel 2009. július 23-án az EGF mobilizálására irányuló kérelmet nyújtott be. A kérelem eleget tesz az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében lefektetett, a pénzügyi hozzájárulás meghatározásához kapcsolódó követelményeknek, ezért a Bizottság 258 163 EUR felhasználását javasolja.(5) Az EGF-et tehát a Litvánia által benyújtott kérelemre történő pénzügyi támogatás folyósítása érdekében mobilizálni kell,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkAz Európai Unió 2010. évi általános költségvetésének keretein belül mobilizálni kell az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (EGF), hogy a 258 163 EUR összeg kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokban rendelkezésre álljon.2. cikkEz a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő […] napon lép hatályba.Kelt Brüsszelben,az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök [1] HL C 139., 2006.6.14., 1. o.[2] HL L 406., 2006.12.30., 1. o.[3] HL L 167., 2009.6.29., 26. o.[4] SEC(2009) 1620, 2009.11.30.[5] HL C 139., 2006.6.14., 1. o.[6] HL L 406., 2006.12.30., 1. o.[7] HL C […], […], […]. o.