Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0330

Javaslat a Tanács rendelete a közösségi vizeken kívül tartózkodó közösségi halászhajók halászati tevékenységeinek engedélyezéséről és a harmadik országok hajóinak közösségi vizekhez való hozzáféréséről  /* COM/2007/0330 végleges - CNS 2007/0114 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 18.6.2007COM(2007) 330 végleges2007/0114 (CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa közösségi vizeken kívül tartózkodó közösségi halászhajók halászati tevékenységeinek engedélyezéséről és a harmadik országok hajóinak közösségi vizekhez való hozzáféréséről(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁS1. A JAVASLAT HÁTTERE-  A javaslat indokai és célkitűzéseiEz a javaslat a 2006–2008 időszakra szóló, a közös halászati politika egyszerűsítésére és javítására vonatkozó cselekvési tervben[1] szereplő javaslatokat követi. Tekintettel a halászati megállapodás alapján harmadik országok vizein folytatott halászat engedélyezésére vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 1994. december 22-i 3317/94/EK tanácsi rendelet[2] elfogadása óta a közösségi vizeken kívül folytatott halászat terén bekövetkezett változásokra, illetve a nemzetközi kötelezettségeknek való megfelelés érdekében a közösségi hajók által a közösségi vizeken kívül végzett halászati tevékenységek vonatkozásában be kell vezetni egy általános közösségi engedélyezési rendszert.Újra kell fogalmazni a harmadik országok lobogója alatt közlekedő hajók közösségi vizekre való belépésének a szabályait, amelyeket jelenleg több jogszabály állapít meg, továbbá e szabályokat – adott esetben – összhangba kell hozni a közösségi halászhajókra vonatkozó szabályokkal.Az elektronikus adatcsere igazgatási eljárásba való bevezetése – ahol lehetséges – lehetővé teszi az eljárások felgyorsítását, a folyamat tekintetében jobb minőségi teljesítményt biztosít, lehetővé teszi, hogy az érintett igazgatási egységek online módon vagy e-mailen keresztül visszajelzést kapjanak, valamint fokozza az igazgatási eljárás általános hatékonyságát.-  Általános háttérA közös halászati politika (KHP) nem csak a közösségi vizeken folytatott halászati tevékenységekre, hanem a közösségi hajók által az e vizeken kívül végzett halászatra is vonatkozik. A nemzetközi vizeken és a harmadik országok vizein folytatott halászati tevékenységeket főleg olyan két- vagy többoldalú megállapodások szabályozzák, amelyeknek a Közösség is szerződő fele. Az e megállapodásokból eredő kötelezettségeknek való megfelelés és a KHP célkitűzéseinek elérése érdekében fontos, hogy a halászati tevékenységek engedélyezésére, valamint azoknak a tagállamok és a Bizottság általi ellenőrzésére egyértelmű szabályok legyenek érvényben.A közösségi halászflotta körülbelül 20 harmadik ország területi vizein folytat halászatot az ezen országok és a Közösség között létrejött kétoldalú megállapodások keretében. E megállapodások többsége a Közösség részéről pénzügyi ellentételezést biztosít különösen az afrikai és dél-afrikai államokkal, például Gabonnal, a Zöld-foki Köztársasággal, Szenegállal, Mauritániával, Madagaszkárral, Mozambikkal, Mauritiusszal, São Tomé és Príncipével, a Seychelle-szigetekkel, Kiribatival, Micronéziával és a Salamon-szigetekkel megkötött megállapodások esetében csakúgy, mint a Grönlanddal létrejött megállapodás esetében. Az Norvégiával, Izlanddal és a Feröer-szigetekkel, illetve Francia Guyanával megkötött ún. „északi megállapodások” azonban nem biztosítanak közösségi pénzügyi hozzájárulást, és főképpen a halászati jogok kereskedelmén alapulnak.A nemzetközi vizeken a közösségi flotta különféle regionális halászati irányítószervezetekkel megkötött megállapodások keretében halászik. E szervezetek a következők: az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet (NAFO), az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT), az Indiai-óceáni Tonhal Bizottság (IOTC), az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC), Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottság (WCPFC), az Antarktisz Tengeri Élővilágának Védelmére Létrehozott Bizottság (CCAMLR), a Mediterrán Általános Halászati Bizottság (MÁHB), az Amerikaközi Trópusi Tonhal Bizottság (IATTC) és a Délkelet-Atlanti Halászati Szervezet (SEAFO).Az említett megállapodások keretében szabályozott tevékenységeken kívül a közösségi halászhajók a nyílt tengeren is folytatnak halászati tevékenységet, amely területre egyetlen megállapodás sem vonatkozik.A halászati tevékenységek irányítása úgy történik, hogy az érintett hajók számára engedélyeket bocsátanak ki. Megállapodásonként eltér a kiállítandó engedélyek típusa és az erre vonatkozó eljárás.A kétoldalú egyezmények esetében az engedélyek kiadásáért a harmadik ország felelős. Azt követően, hogy a Tanács megkötötte a megállapodást és a tagállamok között elosztotta a halászati jogokat, a Bizottság továbbítja az adott harmadik országnak a kérelmeket, ezután pedig tájékoztatja a tagállamokat a megadott engedélyekről. Az ilyen típusú megállapodásokhoz kapcsolódó igazgatási eljárások gyakran mind a tagállamokban, mind a Bizottságon belül sok teherrel járnak, és minden egyes hajóra vonatkozóan részletes akták összeállítását követelik meg. Amennyiben a megállapodás közösségi pénzügyi ellentételezésről rendelkezik, további adminisztratív munkára van szükség a díjak kiszámításához, a hibák számbavételéhez stb. Ilyen megállapodások keretében évente mintegy 400 közösségi halászhajó osztozik 1600 engedélyen. Ami a pénzügyi ellentételezés nélküli megállapodásokat illeti, gyakori jelenség a kvóták átadása, ez pedig új engedélyek kérelmével jár. Ilyen megállapodások keretében évente mintegy 850 közösségi halászhajó osztozik 1600 engedélyen.A regionális halászati irányítószervezetekkel megkötött megállapodások keretében folytatott halászati tevékenységek engedélyezését általában az adott regionális halászati irányítószervezet titkársága koordinálja. Az eljárások általában véve egyszerűbbek. Az engedélyezés a legtöbb esetben úgy történik, hogy összeállítják a jogosult hajók jegyzékét, és azt elküldik a regionális halászati irányítószervezet titkárságára. A különféle regionális halászati irányítószervezetek azonban nem hangolják össze alkalmazandó eljárásaikat. Jelenleg hozzávetőleg 8000 közösségi hajó számára engedélyezték (13 000 engedély), hogy a regionális halászati irányítószervezetekkel kötött megállapodások keretében halásszanak.A harmadik országok lobogója alatt közlekedő hajók kaphatnak engedélyt a közösségi vizekre való belépéshez. Pillanatnyilag 250 hajó rendelkezik ilyen engedéllyel, többségük norvég hajó, amelyek a Norvégia és a Közösség között évente kötendő megállapodások értelmében halászhatnak a közösségi vizekben. A harmadik országok hajói által a közösségi vizekben való halászat engedélyezésére vonatkozó eljárás más jellegű, mint a fent említett tevékenységek. A Bizottság az a hatóság, amely ilyen típusú engedélyeket kiadhat, és az eljárásokat és szabályokat közösségi jogszabályok állapítják meg, nem az adott megállapodás rendelkezésein alapulnak.-  Hatályos rendelkezések a javaslat által szabályozott területenA közösségi vizeken kívül tartózkodó közösségi halászhajók halászati tevékenységének engedélyezésére vonatkozó rendelkezéseket jelenleg több jogi szöveg állapítja meg. A 3317/94/EK rendelet tartalmazza a kérelmek harmadik országokba történő továbbításával kapcsolatos eljárások általános szabályait.Ezen eljárási rendelkezéseken kívül egyes kétoldalú halászati megállapodások és a regionális halászati irányítószervezetekkel kötött megállapodások keretében folytatott halászati tevékenységek engedélyezése tekintetében különös szabályok is léteznek, mint például a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletben[3], a bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2007. évre történő meghatározásáról szóló, 2006. december 21-i 41/2007/EK tanácsi rendeletben[4], valamint a kétoldalú halászati megállapodásokkal és a regionális halászati irányítószervezetekkel kötött megállapodásokkal kapcsolatos rendelkezések elfogadásáról szóló több tanácsi rendeletben.Ezenfelül, a harmadik országok halászhajói által a közösségi vizeken folytatott halászati tevékenységeket a 2847/93/EGK rendelet VI. címe, valamint az évenként kihirdetett TAC- és kvótarendeletek szabályozzák.E javaslat célja, hogy összhangba hozza a meglévő rendelkezéseket, valamint hogy hatályon kívül helyezze a 3317/94/EK rendeletet és a fent említett rendelet egyes rendelkezéseit. A különféle megállapodások keretében alkalmazandó különös feltételek – amelyek nem kapcsolódnak közvetlenül a halászat engedélyezésére vonatkozó eljárásokhoz és feltételekhez – továbbra is hatályban maradnak.-  Összhang az Unió egyéb politikáival és célkitűzéseivelE javaslat a KHP céljait szolgálja, továbbá lehetővé teszi a Közösség számára, hogy fokozottabb mértékben biztosítsa a nemzetközi kötelezettségeinek való megfelelést.2. Konzultáció az érdekelt felekkel és hatásvizsgálat-  Az érdekelt felekkel folytatott konzultációA konzultáció módszerei, a megcélzott főbb ágazatok és a válaszadók általános bemutatásaA Bizottság több megbeszélést tartott a nemzeti hatóságokkal. A konzultációba a halászati és akvakultúra-ágazati tanácsadó (HATB) bizottságot is bevonta.A válaszok összefoglalása és figyelembevételük módjaA konzultációba bevont felek támogatták a Bizottság által a halászati engedélyek kezelési eljárásainak pontosítására, egyszerűsítésére és javítására vonatkozóan előterjesztett javaslatait.Széles körű támogatást kapott a nemzetközi megállapodásoknak való jobb megfelelés biztosítására vonatkozó javaslat. A halászati és akvakultúra-ágazati tanácsadó bizottság (HATB) egyes tagjai aggodalmukat fejezték ki a kevésbé súlyos jogsértések miatt alkalmazandó szankciókkal és a kérelmek továbbítását illetően a Bizottság elutasítási jogával kapcsolatosan.-  Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználásaÉrintett tudomány- és szakterületekA nemzeti hatóságok és a Bizottság halászati engedélyekkel foglalkozó, vezető beosztású tisztviselői.Alkalmazott módszerTöbb ülést tartottak az érintett szakértők részvételével.A konzultációba bevont főbb szervezetek/szakértőkA halászati engedélyek kezelői: a tagállamok és a Bizottság tisztviselői.A beérkezett és felhasznált javaslatok összefoglalásaA rendeletjavaslat tartalmi meghatározásához minden rendelkezésre álló szakértelmet igénybe vettünk.A szakértői vélemények eredményeinek nyilvánosságra hozatalához használt eszközökA szakértői vélemények és tanácsok az igazgatási feladatokra vonatkoztak. Ezeket nem tettük a nyilvánosság számára hozzáférhetővé.-  HatásvizsgálatE rendelet célja a halászati engedélyek kezelésével összefüggő eljárások egyszerűsítése és javítása.Alkalmazása jelentősen egyszerűsíti a nemzeti hatóságok és a Bizottság mindennapi munkáját. A rendelet valamennyi halászati engedély kezelésére vonatkozóan egyértelmű szabályokat és egyetlen eljárást vezet be, és megállapítja az általános hatásköri megoszlást a tagállamok és a Bizottság között.Csökkenti a munkaterhelést mind a tisztviselők, mind a halászok esetében, különösen a számítógépek fokozottabb használata és egyes eljárások automatizálása révén. Mivel a nemzeti hatóságoknak és a Bizottságnak évente hatalmas mennyiségű, közösségi hajóknak szóló engedéllyel kell megbirkóznia, a fenti intézkedések lehetővé teszik a munka jobb összehangolását és a hatóságok munkájának jelentős egyszerűsítését.A jogosultsági kritériumok, szankciók, valamint a fogásokról és a halászati erőkifejtésről szóló jelentések bevezetése révén a rendelet alkalmazása megkönnyíti a szabályoknak való megfelelést a halászok számára, illetve a KHP-szabályok hatékonyabb végrehajtását.3. A javaslat jogi elemei-  A javaslat összefoglalásaA javasolt rendelet megállapítja az általános szabályokat és feltételeket, amelyek az engedélykérelmek minden továbbítása esetén alkalmazandók. Ez egyrészt a tagállamok és a halászok számára egyértelművé teszi, hogy milyen feltételeknek kell eleget tenniük, másrészt a Bizottság számára is segítséget nyújt az engedélyek továbbításának hatékonyabb és hatásosabb módon történő kezelésében. E rendelkezések alkalmazása leegyszerűsíti a nemzeti közigazgatások és Bizottság napi munkáját. A rendelet valamennyi halászati engedély kezelése tekintetében egyértelmű szabályokat és egyetlen eljárást vezet be, továbbá megállapítja a hatáskörök általános felosztását a Bizottság és a tagállamok között.A javaslat ezenkívül létrehozza az egyszerűsített és egységes elektronikus adatátvitel alkalmazásához és a jelentéstételi rendszer javításához szükséges jogi keretet. Minderre nem csak azért van szükség, hogy lépést tartsunk a technikai fejlődéssel, hanem azért is, hogy az eljárások felgyorsítása az ügyintézési hibák kockázatának csökkentésével történjen. Egy ilyen rendszer lehetővé teszi a Bizottság és a tagállamok – valamint adott esetben a halászok – számára, hogy az eljárás valamennyi szakaszában online módon vagy e-mailen keresztül visszajelzést kapjanak, továbbá növeli az igazgatási eljárás általános hatékonyságát.Az igazgatási eljárást érintő változásokon kívül a javaslat a jogosultsági kritériumok és szankciók bevezetésével, valamint a fogásokra és a halászati erőkifejtésre vonatkozó jelentéstételi követelmények szigorításával biztosítja a szabályok halászok általi betartását és a KHP-szabályok hatékonyabb végrehajtását. A rendelet az engedélyezési eljárásból kizár minden olyan hajót, amely az előző évben nem tett eleget kötelezettségeinek, vagy amely valamely regionális halászati irányítószervezet nyilvántartásában „IUU-hajó”-ként, azaz jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan ( illegal, unreported and unregulated fishing , IUU) halászatot folytató hajóként szerepel.Ezenfelül a rendelet fokozza a különféle nemzetközi megállapodásokból eredő kötelezettségeknek való megfelelést olyan intézkedések bevezetésével, amelyek a tagállamokat kötelezik arra, hogy a halászatot megtiltsák a súlyos szabálysértést elkövető vagy valamely IUU-listán szereplő hajóik számára.Annak biztosítására, hogy a tagállamok megfeleljenek a megállapodások hatálya alá tartozó halászati tevékenységekkel kapcsolatos jelentéstételi kötelezettségeiknek, a rendelet megerősíti a Bizottság hatáskörét a szabályok betartásának ellenőrzésére azáltal, hogy a Bizottság számára lehetővé teszi a kérelmek továbbításának elutasítását valamely tagállam esetében mindaddig, amíg az adott tagállam teljes mértékben eleget nem tesz az említett jelentéstételi kötelezettségeknek.Ezenkívül a halászati jogosultságok túlzott mértékű felhasználásának elkerülésére a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy elutasíthassa a halászati engedélyek iránti kérelem továbbítását abban az esetben, ha egy adott tagállam részére rendelkezésre álló halászati lehetőségek nyilvánvalóan nem elegendőek a kérelmezett engedélyek számához viszonyítva.Végezetül annak biztosítására, hogy a Közösség számára rendelkezésre álló halászati lehetőségek a lehető legnagyobb mértékben felhasználásra kerüljenek, szükségesnek tűnik egy olyan intézkedés bevezetése, amely a halászati lehetőségek kihasználatlansága esetén lehetővé tenné a halászati jogosultságok ideiglenes újraelosztását.-  JogalapFigyelemmel a rendelet széles alkalmazási körére, valamint a nemzetközi viszonylatban való működése szempontjából e szöveg fontosságára, a Szerződés 37. cikke szolgáltatja a jogalapot.-  A szubszidiaritás elveA javaslat a KHP által szabályozott tárgyhoz kapcsolódik, amely a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ezért nem alkalmazandó.-  Az arányosság elveA javaslat megfelel az arányosság elvének a következő ok(ok) miatt:-  a javaslat lehetővé teszi a Közösség számára, hogy eleget tegyen nemzetközi kötelezettségeinek;-  a javaslat a pénzügyi és igazgatási terhek valamennyi fél közötti igazságos megoszlását tükrözi.-  Az eszköz megválasztásaMivel a javaslat tárgya a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik, továbbá figyelemmel arra az igényre, hogy a szabályok valamennyi érintett fél által közvetlenül és hasonló módon legyenek alkalmazhatók, a javaslat rendelet formájában kerül előterjesztésre.4. Költségvetési hatásA javaslat nincs hatással a Közösség költségvetésére.2007/0114 (CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa közösségi vizeken kívül tartózkodó közösségi halászhajók halászati tevékenységeinek engedélyezéséről és a harmadik országok hajóinak közösségi vizekhez való hozzáférésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[5],tekintettel az Európai Parlament véleményére[6],mivel:(1) A halászati megállapodás alapján harmadik országok vizein folytatott halászat engedélyezésére vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 1994. december 22-i 3317/94/EK tanácsi rendelet[7] meghatározza az azon halászati tevékenységek engedélyezésére vonatkozó eljárást, amelyeket közösségi halászhajók folytatnak olyan harmadik országok joghatósága alá tartozó vizeken, amelyekkel a Közösség halászati megállapodást kötött. Az említett rendeletben meghatározott eljárás a kétoldalú halászati megállapodásokból, valamint a regionális halászati irányítószervezetek keretében elfogadott többoldalú megállapodásokból és egyezményekből eredő kötelezettségek tiszteletben tartása tekintetében már nem felel meg az igényeknek. Ezenfelül az említett rendelet már nem elegendő a közös halászati politika (KHP) céljainak eléréséhez, különösen a fenntartható halászat és az ellenőrzés vonatkozásában.(2) Tekintettel a közös halászati politika egyszerűsítését és javítását célzó, a 2006–2008 közötti időszakra vonatkozó cselekvési tervre[8] és a 3317/94/EK rendelet elfogadása óta a közösségi vizeken kívül folytatott halászat megváltozott körülményeire, továbbá a nemzetközi kötelezettségeknek való megfelelés érdekében be kell vezetni egy általános közösségi rendszert a közösségi hajók által a közösségi vizeken kívül folytatott valamennyi halászati tevékenység engedélyezésére. Ezenkívül újra kell fogalmazni a harmadik országok lobogója alatt közlekedő hajók közösségi vizekre való belépésének a szabályait, amelyeket jelenleg több jogszabály állapít meg, továbbá e szabályokat – adott esetben – összhangba kell hozni a közösségi halászhajókra vonatkozó szabályokkal.(3) A közösségi hajók csak abban az esetben halászhatnak a közösségi vizeken kívüli területeken, ha arra engedélyt kaptak az érintett halászati tevékenységek engedélyezésére illetékes hatóságoktól, például azon harmadik ország illetékes hatóságától, amelynek vizein halásznak, a valamely regionális halászati irányítószervezet által elfogadott rendelkezések hatálya alá tartozó nemzetközi vizeken folytatott halászati tevékenységek engedélyezésére illetékes hatóságtól, vagy – az egyetlen megállapodásban sem szabályozott tevékenységek esetében – az érintett tagállam illetékes hatóságától.(4) A közösségi vizeken kívül folytatott halászati tevékenységek engedélyezési eljárásával kapcsolatban fontos kijelölni a Bizottság, illetve a tagállamok hatásköreit; e tekintetben a Bizottságnak biztosítania kell, hogy a nemzetközi kötelezettségeket és a KHP-rendelkezéseket betartsák, a kérelmek továbbítására vonatkozó kérelmek hiánytalanok legyenek, és hogy azok továbbítására az érintett megállapodásokban megállapított határidőkön belül kerüljön sor.(5) Figyelemmel a nemzetközi kötelezettségekre és a KHP célkitűzéseire, az előző 12 hónap során súlyos jogsértést elkövető hajók, illetve a jogellenes, be nem jelentett vagy szabályozatlan halászatban részt vevő hajók nemzetközi jegyzékén (IUU-lista) szereplő hajók nem tekinthetők jogosultnak a közösségi vizeken kívül folytatott bármilyen halászati tevékenységre vonatkozó engedélyre. Ezenkívül a tagállamokat kötelezni kell arra, hogy az említett tevékenységekben részt vevő hajóik halászati tevékenységei folytatásának megakadályozására azonnali intézkedéseket hozzanak.(6) Ezenfelül, amennyiben valamely tagállam a KHP keretében nem teljesíti a hajói által a közösségi vizeken kívül folytatott halászati tevékenységekkel kapcsolatos kötelezettségeit, a Bizottságot – miután az érintett tagállamnak lehetőséget biztosított észrevételei megtételére – egyes esetekben fel kell jogosítani az adott tagállam halászati engedélykérelmei továbbításának elutasítására mindaddig, amíg a szóban forgó kötelezettségeket nem teljesíti.(7) Az elosztásra vonatkozó preambulumbekezdés: [összhangban COM (2005) 238 végleges dokumentummal, az említett rendelet elfogadása után kerül beillesztésre].(8) Annak biztosítására, hogy a halászati megállapodások keretében a Közösség számára rendelkezésre álló halászati lehetőségeket teljes mértékben kihasználják, a Bizottságot fel kell hatalmazni az egyes tagállamok által nem felhasznált halászati lehetőségek oly módon történő ideiglenes újraelosztására, ami nem veszélyezteti a halászati lehetőségek tagállamok közötti elosztásának viszonylagos állandóságát.(9) A közösségi vizeken kívüli területekre vonatkozó halászati lehetőségek, illetve a közösségi vizeken harmadik országok számára biztosított halászati lehetőségek felhasználásának ellenőrzéséről szóló rendelkezéseket összhangba kell hozni egymással, továbbá e rendelkezéseknek lehetővé kell tenniük, hogy a halászati lehetőségek tagállamok vagy harmadik országok általi túllépésének megakadályozására kellő időben lehessen intézkedni.(10) A jogsértések konzekvens és hatékony üldözése érdekében rendelkezni kell a bizottsági, közösségi, tagállami vagy harmadik országbeli ellenőrök által készített vizsgálati és felügyeleti jelentések maradéktalan kihasználásáról.(11) A megállapodásokkal és a közösségi vizeken kívül halászó közösségi hajók tevékenységeivel kapcsolatos adatok legyenek naprakészek és – amennyire lehetséges – hozzáférhetők az érintett tagállamok és harmadik országok részére. E célra egy külön információs rendszert kell létrehozni.(12) Gondoskodni kell a rugalmasságról, hogy legyen lehetőség az e rendelettől való eltérésre, amennyiben a nemzetközi kötelezettségeknek való megfelelés azt szükségessé teszi; az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[9] összhangban kell elfogadni.(13) A 3317/94/EK rendeletet, valamint a különleges halászati engedélyekre vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 1994. június 27-i 1627/94/EGK rendeletben[10] és a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK rendeletben[11] a harmadik országok hajóinak a közösségi vizekre való belépésére vonatkozó rendelkezéseket hatályon kívül kell helyezni,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:I. FEJEZETÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK1. cikkHatály és célkitűzésekE rendelet rendelkezéseket állapít meg az alábbiak vonatkozásában:a) közösségi halászhajók részére a következők engedélyezése:i. a Közösség és valamely harmadik ország között megkötött megállapodás keretében halászati tevékenységek végzése az adott ország felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó tengeri vizeken, vagyii. a regionális halászati irányítószervezetek keretében elfogadott halászati megállapodások hatálya alá tartozó halászati tevékenységek végzése, vagyiii. halászati tevékenységek végzése közösségi vizeken kívüli területeken, amely tevékenységek nem tartoznak halászati megállapodás hatálya alá;b) a közösségi halászhajók kivételével valamely megállapodás keretében a tagállamok egyikének lobogója alatt közlekedő hajók számára tevékenységek végzése a közösségi vizeken kívül;c) közösségi eszközök, hajók vagy létesítmények számára annak engedélyezése, hogy valamely megállapodás keretében a közösségi vizeken kívül haltenyésztési tevékenységben vegyenek részt;d) harmadik országok hajói részére a közösségi vizeken végzett halászati tevékenységek engedélyezése;valamint rendelkezik az engedélyezett tevékenységekkel kapcsolatos jelentéstételi kötelezettségekről.2. cikkFogalommeghatározásokE rendelet alkalmazásában:a) „megállapodás”: a Szerződés 300. cikkének megfelelően megkötött vagy aláírt halászati megállapodás;b) „halászati tevékenységek”: halak fogása, fedélzeten való tárolása, feldolgozása, átrakodása vagy szállítása;c) „haltenyésztés”: halak ketrecben való tartása vagy ketrecbe való áthelyezése hízlalási vagy tenyésztési céllal, és az ahhoz kapcsolódó lehalászási és halfogási tevékenységek;d) „közösségi halászhajó”: a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet[12] 3. cikkének d) pontjában említett közösségi halászhajó;e) „közösségi flottanyilvántartás”: 2371/2002/EK 15. cikkének (3) bekezdésében említett közösségi halászhajóflotta-nyilvántartás;f) „halászati lehetőség”: a 2371/2002/EK rendelet 3. cikkének q) pontja szerinti halászati lehetőség;g) „engedélyező hatóság”: a közösségi hajók valamely megállapodás keretében folytatandó halászati tevékenységeinek engedélyezéséért felelős hatóság;h) „halászati engedély”: halászati tevékenységek végzésére való jogosultság egy meghatározott időszakban vagy területen, illetve egy adott halászat vonatkozásában;i) „halászati erőkifejtés”: a 2371/2002/EK rendelet 3. cikkének h) pontja szerinti halászati erőkifejtés;j) „elektronikus adatküldés”: adatok elektronikus formában történő küldése, amelyek tartalmát, formátumát és protokollját a Bizottság, vagy egy megállapodás keretében a felek közös megegyezéssel állapítják meg;k) „vegyes halászat”: egynél több fajra irányuló halászati tevékenységek, amelyek legalább két fajból álló fogásokat eredményeznek, és a célfajok egyenként a teljes fogás legalább 4%-át teszik ki az érték vagy a biomassza tekintetében;l) „halászati kategória”: a flotta hajótípus, halászati tevékenységtípus vagy az alkalmazott halászeszköz szerinti felosztása;m) „súlyos jogsértés”: a közös halászati politika szabályait súlyosan sértő magatartásformák jegyzékének létrehozásáról szóló, 1999. június 24-i 1447/99/EK rendelet[13] szerinti súlyos jogsértés, vagy a vonatkozó megállapodás szerinti súlyos jogsértés vagy a megállapodás rendelkezéseinek súlyos megsértése;n) „IUU-lista”: azon hajók jegyzéke, amelyeket valamely regionális halászati irányítószervezet jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatban részt vevő hajókként azonosított;o) „a halászati engedélyekre vonatkozó közösségi információs rendszer”: a Bizottság által a 16. cikkel összhangban létrehozandó információs rendszer;p) „harmadik országbeli hajó”: valamely harmadik ország lobogója alatt hajózó, vagy valamely harmadik országban lajstromozott hajó.II. FEJEZETA KÖZÖSSÉGI HAJÓK ÁLTAL A KÖZÖSSÉGI VIZEKEN KÍVÜL FOLYTATOTT HALÁSZATI TEVÉKENYSÉGEKI. szakaszÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK3. CIKKÁltalános rendelkezésA vonatkozó megállapodás hatálya alá tartozó vizeken csak az e rendelettel összhangban kiadott halászati engedéllyel rendelkező hajók jogosultak halászati tevékenységek végzésére.II. szakaszA MEGÁLLAPODÁSOK KERETÉBEN VÉGZENDő HALÁSZATI TEVÉKENYSÉGEK ENGEDÉLYEZÉSE4. CIKKÉrdeklődés kinyilvánítása1.  Megállapodás megkötését követően a Bizottság erről értesíti a tagállamokat.2.  A tagállamok legfeljebb 15 nappal az (1) bekezdésben említett, a Bizottságtól kapott tájékoztatást követően elektronikus úton elküldik a Bizottságnak a vonatkozó megállapodás keretében a Közösség részére biztosított halászati lehetőségek felhasználásában érdekelt hajóik jegyzékét, amely tartalmazza a hajók flottanyilvántartási számát és nemzetközi rádióhívójelét, valamint tartalmaz bármilyen egyéb, az adott megállapodás alapján megkövetelt, vagy a 33. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban előírt adatot.5. cikkA halászati terv közléseA tagállamok a kérelmek megállapodásban előírt beküldési határideje előtt legalább egy hónappal elektronikus úton elküldik a Bizottságnak halászati tervüket, amely tartalmazza azon hajók számát, amelyek részére halászati engedélyt kívánnak kérni, továbbá információt szolgáltatnak a tervezett halászati erőkifejtésre vonatkozóan.6. cikkAz engedélykérelmek továbbítása iránti kérelmek benyújtása3.  Legkésőbb 10 nappal a megállapodásban a kérelmek továbbítására előírt határidő előtt, vagy – amennyiben a megállapodás nem rendelkezik határidőről – legkésőbb 10 nappal a Bizottság által megállapított határidő előtt a tagállamok elektronikus úton benyújtják a Bizottságnak az érintett halászhajókra vonatkozó engedélyek iránti kérelmet, összhangban az 5. cikkben említett halászati tervvel.4.  Az (1) bekezdésben említett kérelmek tartalmazzák legalább az adott hajó közösségi flottanyilvántartási számát és nemzetközi rádióhívójelét, valamint bármilyen egyéb, az adott megállapodás alapján megkövetelt, vagy a 33. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban előírt adatot.7. cikkJogosultsági kritériumok5.  A tagállamok nem nyújthatnak be a Bizottságnak engedélykérelmet a lobogójuk alatt közlekedő azon hajóik részére, amelyek:a) a vonatkozó megállapodás alapján nem jogosultak halászati engedélyre vagy nem szerepelnek a 4. cikkel összhangban beküldött hajójegyzéken;b) az előző 12 hónapban a megállapodás keretében végzett halászati tevékenységek során, vagy új megállapodás esetében az azt megelőző megállapodás alapján végzett halászati tevékenységek során súlyos jogsértést követtek el, vagy – adott esetben – az említett időszakra vonatkozóan még nem teljesítették a vonatkozó megállapodásban előírt feltételeket;c) IUU-listán szerepelnek;d) amelyek vonatkozásában a közösségi flottanyilvántartásban és a halászati engedélyek 16. cikk szerinti közösségi információs rendszerében szereplő adatok hiányosak vagy pontatlanok;e) nem rendelkeznek a halászati engedélyek kezeléséről és az azokban feltüntetendő szükséges információkról szóló, 2005. augusztus 3-i 1281/2005/EK bizottsági rendeletben[14] említett érvényes engedéllyel;f) amelyek esetében a megállapodásban előírt adatok nem állnak rendelkezésre és nem hozzáférhetők az engedélyező hatóság számára;g) amelyeknél a halászati engedélykérelmek nincsenek összhangban a vonatkozó megállapodás és e rendelet rendelkezéseivel.6.  Valamennyi tagállam gondoskodik arról, hogy a továbbítási kérelemben szereplő halászati engedélyek száma arányban legyen az adott tagállam számára rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel.8. cikkA kérelmek Bizottság általi továbbítása7.  A Bizottság a tagállamok kérelmeit legkésőbb a kézhezvételüktől számított 10 napon belül és az e cikkben megállapított rendelkezésekkel összhangban továbbítja az illetékes engedélyező hatóságnak.8.  A Bizottság megvizsgálja a halászati terveket és az engedélykérelem továbbítása iránti kérelmeket, figyelembe véve:a) a 2371/2002/EK rendelet 20. cikke vagy a Szerződés 300. cikke alapján a Tanács által minden egyes tagállam részére elosztott halászati lehetőségeket, ésb) a vonatkozó megállapodásban megállapított feltételeket.9.  A Bizottság ellenőrzi a következőket:a) teljesülnek a 7. cikkben meghatározott feltételek;b) a halászati engedélykérelmek száma, amelyek továbbítását az érintett tagállam kérelmezi, összeegyeztethető a megállapodás keretében rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel, figyelembe véve valamennyi tagállam kérelmeit és – adott esetben – a halászati terveket.9. cikkEgyes kérelmek továbbításának elutasítása10.  A Bizottság nem továbbítja az engedélyező hatóságnak azokat a kérelmeket, amelyek esetében:a) a tagállam által szolgáltatott adatok hiányosak;b) az érintett tagállam halászati lehetőségei nem elegendőek a tagállam által benyújtott kérelmek számához képest;c) a megállapodásban vagy az e rendeletben meghatározott feltételek nem teljesülnek.11.  Egy vagy több kérelem továbbításának elutasítása esetén a Bizottság – indokainak megjelölése mellett – haladéktalanul értesíti az érintett tagállamot.10. cikkA valamely tagállam által benyújtott összes kérelem továbbításának elutasításaAmennyiben a Bizottságnak oka van feltételezni, hogy valamely tagállam a vonatkozó megállapodással összefüggésben nem teljesítette az I. mellékletben említett kötelezettségeket, erről értesíti az érintett tagállamot, és lehetőséget biztosít számára észrevételei megtételére. Amennyiben a Bizottság a tagállam észrevételei alapján arra a megállapításra jut, hogy kötelezettségszegés történt, a jogos elvárás és az arányosság elvének figyelembevételével határozatot hoz arról, hogy az adott tagállam hajóit ki kell zárni a vonatkozó megállapodás alapján folytatott tevékenységekben való részvételből.11. cikkTájékoztatás12.  A Bizottság elektronikus úton haladéktalanul tájékoztatja a lobogó szerinti tagállamot az engedélyező hatóság által egy adott hajó vonatkozásában a halászati engedély megadásáról vagy elutasításáról meghozott határozatról. Az eredeti és kísérődokumentumokat papírformátumban kell elküldeni, amennyiben a megállapodás azt megköveteli vagy előírja.13.  A lobogó szerinti tagállam az (1) bekezdéssel összhangban megkapott információkról haladéktalanul tájékoztatja az érintett halászhajók tulajdonosait.14.  Ha valamely engedélyező hatóság arról tájékoztatja a Bizottságot, hogy valamely közösségi halászhajónak a vonatkozó megállapodás keretében kiadott halászati engedélyét felfüggesztette vagy visszavonta, a Bizottság erről elektronikus úton haladéktalanul értesíti a hajó lobogója szerinti tagállamot. A lobogó szerinti tagállam ezt az információt haladéktalanul továbbítja a szóban forgó hajó tulajdonosának.15.  A Bizottság a lobogó szerinti tagállammal és az érintett engedélyező hatósággal konzultálva vizsgálatokat végez a megállapodásnak való megfelelés ellenőrzésére, és az eredményről mindkét említett felet tájékoztatja.12. cikkA halászati lehetőségek ideiglenes elosztásaAmennyiben a Tanács még nem fogadta el a valamely harmadik országgal kötött kétoldalú megállapodáshoz csatolt új jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazásáról szóló és a halászati lehetőségek tagállamok közötti elosztását megállapító jogi aktust, a Bizottság az érintett harmadik ország számára e rendelettel összhangban továbbítja az engedélykérelmeket a Tanács által a későbbiekben elfogadott rendelkezések sérelme nélkül. E továbbítás érdekében a Bizottság az előző jegyzőkönyv alkalmazási időszakában hatályos elosztási módszert alkalmazza. [a szöveg összhangban áll a COM (2005) 238 végleges dokumentummal, és az említett rendelet elfogadása után annak megfelelően módosul].13. cikkA halászati lehetőségek részleges kihasználása16.  Amennyiben az 5. cikkben említett halászati terv vagy a 6. cikkben említett engedélykérelem továbbítása iránti kérelem alapján úgy tűnik, hogy a halászati engedélyek száma vagy a megállapodás keretében a Közösség számára kiosztott halászati lehetőségek nincsenek teljes mértékben kihasználva, a Bizottság erről tájékoztatja az érintett tagállamokat, és felkéri őket annak megerősítésére, hogy e halászati lehetőségeket valóban nem használják ki. Amennyiben a Bizottság által megállapított határidőn belül nem érkezik válasz, a Bizottság azt annak megerősítéseként értelmezi, hogy az érintett tagállam nem használja ki teljes mértékben a számára megítélt halászati lehetőségeket.17.  A tagállammal folytatott konzultációt követően a Bizottság felméri a kihasználatlan halászati lehetőségek összmennyiségét, és a felmérés eredményét hozzáférhetővé teszi a tagállamok számára.18.  A (2) bekezdésben említett, kihasználatlan halászati lehetőségekkel élni kívánó tagállamok a Bizottságnak az 5. cikkel összhangban és a Bizottság által megállapított határidőn belül benyújtják valamennyi olyan hajójuk jegyzékét, amelyek részére halászati engedélyt szándékoznak kérni, valamint a 6. cikkel összhangban minden egyes ilyen hajóra vonatkozóan benyújtják az engedélykérelem továbbítása iránti kérelmet.19.  A Bizottság a 33. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárással összhangban határoz az újraelosztásról törekedve arra, hogy az érintett tagállamok közös megegyezésre jussanak, és – ilyen megegyezés hiányában – figyelembe véve a II. mellékletben megállapított feltételeket, és erről tájékoztatja az érintett tagállamokat.20.  A Bizottság a szóban forgó kérelmeket a (4) bekezdésben említett értesítés napját követően 10 munkanapon belül továbbítja az engedélyező hatóságnak a 8. cikkel összhangban.21.  A kérelmek e cikkel összhangban történő továbbítása semmilyen módon nem befolyásolja a halászati lehetőségek tagállamok közötti jövőbeli elosztását.III. szakaszA MEGÁLLAPODÁS HATÁLYA ALÁ NEM TARTOZÓ HALÁSZATI TEVÉKENYSÉGEK14. CIKKÁltalános rendelkezések22.  A tagállamok információt gyűjtenek arról, hogy polgáraik és valamely harmadik ország között létezik-e bármilyen megállapodás, amelynek alapján a lobogójuk alatt közlekedő hajók halászati tevékenységet folytathatnak az adott harmadik ország felségterülete vagy joghatósága alá tartozó vizeken, és erről az érintett hajók jegyzékének benyújtásával tájékoztatják a Bizottságot.23.  Ha az (1) bekezdésben említett halászati tevékenységek olyan állományokra irányulnak, amelyek a 2371/2002/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdése szerinti biztonságos biológiai határértéken kívül esnek, a Bizottság felkérheti az érintett tagállamot, hogy értékelést nyújtson be az állományok állapotáról, és amennyiben az állományok védelméhez szükséges, a 2371/2002/EK rendelet 33. cikkének (2) bekezdésében említett Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) véleményének beszerzését követően korlátozásokat vezet be az érintett halászati tevékenységekre vonatkozóan.15. cikkA tagállamok általi engedélyezés24.  A közösségi hajók csak abban az esetben jogosultak halászati tevékenységek végzésére a Közösségen kívüli, megállapodás hatálya alá nem tartozó vizeken, ha erre a lobogójuk szerinti tagállamtól a nemzeti rendelkezésekkel összhangban engedélyt kaptak.25.  Azok a közösségi halászhajók, amelyek az engedélyek érvénybe lépésének napját megelőző 12 hónapban súlyos jogsértést követtek el, vagy amelyek IUU-listán szerepelnek nem kaphatnak engedélyt az (1) bekezdésben említett halászati tevékenységek végzésére.26.  A tagállamok az (1) bekezdésben említett halászati tevékenységek megkezdése előtt 30 nappal értesítik a Bizottságot az (1) bekezdéssel összhangban halászatra feljogosított hajókról, megjelölve azt az időszakot és területet, amelyre az adott engedély vonatkozik.IV. SZAKASZJELENTÉSTÉTELI KÖTELEZETTSÉGEK ÉS A HALÁSZATI TEVÉKENYSÉGEKRE VONATKOZÓ TILALOM BEVEZETÉSE16. cikkA halászati engedélyekre vonatkozó közösségi információs rendszer27.  A Bizottság létrehozza a halászati engedélyekre vonatkozó közösségi információs rendszert, amely az e rendelettel összhangban kiadott engedélyek adatait tartalmazza. A Bizottság e célra egy weboldalt is létrehozhat.28.  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a halászati engedélyek közösségi információs rendszere tartalmazza a halászati engedélyekkel kapcsolatos, valamely megállapodás értelmében megkövetelt adatokat. A tagállamok biztosítják, hogy ezen adatok mindig naprakészek legyenek.17. cikkA fogásokról és a halászati erőkifejtésről szóló jelentések29.  A 2847/93/EGK rendelet II. és IIa. címében foglalt rendelkezések sérelme nélkül azok a közösségi halászhajók, amelyek számára a halászati engedélyt a II. vagy a III. szakasz alapján állították ki, a fogásaikról és halászati erőkifejtésükről szóló adatokat naponta elküldik az illetékes nemzeti hatóságuknak.30.  A tagállamok gyűjtik az (1) bekezdésben említett adatokat, és a Bizottságnak vagy a Bizottság által e célra kijelölt testületnek minden egyes naptári hónap 15. napja előtt elektronikus úton elküldik valamennyi halállomány, halállomány-csoport vagy halászati tevékenységkategória tekintetében a kifogott mennyiségekre vonatkozó adatokat, valamint – amennyiben azt a vonatkozó megállapodás vagy e megállapodást végrehajtó bármely rendelet előírja – a lobogójuk alatt közlekedő hajók által az előző hónap során a vonatkozó megállapodás hatálya alá tartozó vizeken, illetve a megállapodások hatálya alá nem tartozó, Közösségen kívüli vizeken folytatott halászati tevékenységek során alkalmazott halászati erőkifejtéssel kapcsolatos adatokat.18. cikkA fogások és a halászati erőkifejtés ellenőrzése31.  A 2371/2002/EK rendelet V. fejezetében foglalt rendelkezések sérelme nélkül a tagállamok biztosítják a fogásokkal és a halászati erőkifejtéssel kapcsolatos, a vonatkozó megállapodásban előírt jelentéstételi kötelezettségeknek való megfelelést.32.  A tagállamok értesítik a Bizottságot a halászati lehetőségek azon, lobogójuk alatt közlekedő hajók általi túllépésének megakadályozására foganatosított intézkedésekről, amelyek számára a halászati engedélyeket e rendelettel összhangban állították ki.19. cikkHalászati tilalmak bevezetése33.  A 2371/2002/EK rendelet 26. cikke (4) bekezdésének és a 2847/93/EGK rendelet 21. cikke (3) bekezdésének sérelme nélkül, amennyiben valamely tagállam úgy ítéli meg, hogy a számára kiosztott halászati lehetőségek kimerültek, haladéktalanuk betiltja a halászatot a vonatkozó területre, állományra vagy állománycsoportra vonatkozóan.34.  Abban az esetben, ha a valamely tagállam számára kiosztott halászati lehetőségeket mind a fogások, mind a halászati erőkifejtés tekintetében meghatározzák, az adott tagállam betiltja a vonatkozó területen folytatott, illetve a vonatkozó állományra vagy állománycsoportra irányuló halászatot, amint e halászati lehetőségek bármelyike kimerítettnek tekinthető.35.  Amennyiben vegyes halászatra vonatkozóan is kiadtak engedélyt, és az érintett állományok vagy állománycsoportok egyike kimerítettnek tekinthető, a tagállam betiltja a vegyes halászat részét képező valamennyi halászati tevékenységet.36.  A tagállamok a halászati tevékenységek bármely, e cikkel összhangban bevezetett tilalmáról haladéktalanul értesítik a Bizottságot.37.  Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Közösség vagy az adott tagállam számára kiosztott halászati lehetőségek kimerítettnek tekinthetők, a Bizottság erről értesíti az érintett tagállamot, és felkéri arra, hogy a halászati tevékenységeket az (1)–(4) bekezdésben megállapított rendelkezésekkel összhangban tiltsa be.20. cikkA halászati engedélyek felfüggesztése38.  Amennyiben egy közösségi halászhajó súlyos jogsértést követett el, a tagállamnak gondoskodnia kell arról, hogy az adott hajó a vonatkozó megállapodás alapján kiadott halászati engedélyt ne használhassa az engedély hátralévő érvényességi idejében, és erről elektronikus úton haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot.39.  Az adatoknak az (1) bekezdéssel összhangban történő kézhezvételét követően a Bizottság tájékoztatja az illetékes engedélyező hatóságot, és felkéri a halászati engedély visszavonására.40.  A Bizottság, a Közösség, a tagállam vagy a vonatkozó megállapodásban részt vevő valamely harmadik állam ellenőrei által készített vizsgálati vagy felügyeleti jelentések bármely tagállam igazgatási vagy jogi eljárásai keretében elfogadható bizonyítéknak minősül. A tények megállapítása érdekében a tagállamok vizsgálati és felügyeleti jelentéseit egyformán kell kezelni.V. SZAKASZHOZZÁFÉRÉS AZ ADATOKHOZ21. cikkHozzáférés az adatokhoz41.  A környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről és a 90/313/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. január 28-i 2003/4/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelv[15] alapján meglévő kötelezettségek sérelme nélkül, a tagállamok által az e fejezettel összhangban a Bizottságnak vagy a Bizottság által kijelölt testületnek benyújtott adatok legyenek hozzáférhetők:a) a tagállamok valamennyi érintett felhasználója és az illetékes engedélyező hatóságok számára a halászati engedélyekre vonatkozó közösségi információs rendszer weboldalán keresztül. Az e személyek részére elérhető adatok köre a halászati engedélyezési eljárás keretében szükséges adatokra korlátozódik;b) az illetékes engedélyező hatóságok valamennyi érintett felhasználója számára a halászati engedélyekre vonatkozó közösségi információs rendszer weboldalán keresztül. Az e személyek részére elérhető adatok köre a vizsgálati tevékenységek keretében szükséges adatokra korlátozódik.42.  A halászati engedélyekre vonatkozó közösségi információs rendszerben nyilvántartott hajók tulajdonosai vagy ügynökei megkaphatják a nyilvántartásban szereplő adatok elektronikus másolatát, ha erre vonatkozóan a tagállam közigazgatásán keresztül hivatalos kérelmet küldenek a Bizottságnak.III. FEJEZETA KÖZÖSSÉGI HALÁSZHAJÓK KIVÉTELÉVEL A TAGÁLLAMOK EGYIKÉNEK LOBOGÓJA ALATT KÖZLEKEDŐ HAJÓK ÁLTAL A KÖZÖSSÉGI VIZEKEN KÍVÜL FOLYTATOTT HALÁSZATI TEVÉKENYSÉGEK22. cikkA valamely megállapodás keretében folytatott halászati tevékenységekA II. fejezet II. és IV. szakasza – amennyire azt a vonatkozó megállapodás megköveteli vagy előírja – a közösségi halászhajók kivételével a tagállamok egyikének lobogója alatt közlekedő azon hajókra is vonatkozik, amelyek a vonatkozó megállapodás keretében a közösségi vizeken kívül folytatnak halászati tevékenységet.IV. FEJEZETHALTENYÉSZTÉS A KÖZÖSSÉGI VIZEKEN KÍVÜL23. cikkA valamely megállapodás keretében végzett haltenyésztésA II. fejezet II. és IV. szakasza – amennyire azt a vonatkozó megállapodás megköveteli vagy előírja – a megállapodás keretében a közösségi vizeken kívüli területeken haltenyésztésre használt hajókra és létesítményekre is vonatkozik.V. FEJEZETA HARMADIK ORSZÁGOK HAJÓI ÁLTAL A KÖZÖSSÉGI VIZEKEN FOLYTATOTT HALÁSZATI TEVÉKENYSÉGEK24. cikkÁltalános rendelkezések43.  A harmadik országok hajói jogosultak a következőkre:a) halászati tevékenységek folytatására a közösségi vizeken, feltéve hogy rendelkeznek az e fejezettel összhangban kiadott halászati engedéllyel;b) a fogások átrakodására vagy feldolgozására, feltéve hogy erre előzetesen engedélyt adott az a tagállam, amelynek vizein a művelet elvégzik.44.  Az alábbi megállapodások alapján bármely adott naptári év december 31. napján halászati tevékenységek végzésére jogosult harmadik országbeli hajók a következő év január 1-jétől folytathatják az említett megállapodások keretében végzett halászatot mindaddig, amíg a Bizottság az adott hajó tekintetében a 26. cikkel összhangban meg nem hozza az utóbbi évre szóló halászati engedély kiadására vonatkozó döntést.45.  [beillesztendő: a megállapodások listája]46.  A Bizottság a (2) bekezdésben foglalt megállapodások listáját a 33. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően módosíthatja.25. cikkA kérelmek továbbítása47.  Az érintett harmadik ország a közösségi vizeken számára halászati lehetőségeket biztosító megállapodás hatálybalépésének napján elektronikus úton elküldi a Bizottságnak a lobogója alatt hajózó vagy az abban az országban lajstromozott azon hajók jegyzékét, amelyek élni kívánnak e halászati lehetőségekkel.48.  A harmadik ország illetékes hatóságai a megállapodásban vagy a Bizottság által megállapított határidőn belül elektronikus úton elküldik a Bizottságnak az adott harmadik ország lobogója alatt hajózó vagy ott lajstromozott hajók jegyzékében szereplő hajók engedélykérelmeit, amely jegyzék tartalmazza a hajók nemzetközi rádióhívójelét és egyéb, a megállapodás alapján szükséges vagy a 33. cikk (2) bekezdésével összhangban előírt adatokat.26. cikkA halászati engedélyek kiadása49.  A Bizottság megvizsgálja az engedélyeket figyelembe véve a harmadik ország számára megítélt halászati lehetőségeket, és a Tanács által elfogadott intézkedésekkel, illetve a vonatkozó megállapodásban foglalt rendelkezésekkel összhangban kiadja a halászati engedélyeket.50.  A Bizottság a harmadik országok és a tagállamok illetékes hatóságait tájékoztatja a kiadott halászati engedélyekről.27. cikkJogosultságA Bizottság csak olyan harmadik országbeli hajók részére ad ki engedélyt, amelyek:a) a vonatkozó megállapodás alapján jogosultak halászati engedélyre, illetve – adott esetben – amelyek szerepelnek a Bizottság számára eljuttatott, a megállapodás keretében halászni kívánó hajók jegyzékén;b) az előző 12 hónapban a megállapodás keretében végzett halászati tevékenységek során, vagy új megállapodás esetében az azt megelőző megállapodás alapján végzett halászati tevékenységek során nem követtek el súlyos jogsértést;c) nem szerepelnek IUU-listán;d) amelyekre vonatkozóan rendelkezésre állnak a megállapodásban előírt adatok;e) amelyek esetében a kérelmek összhangban állnak a vonatkozó megállapodás és e fejezet rendelkezéseivel.28. cikkÁltalános kötelezettségekAzon harmadik országbeli hajóknak, amelyek számára e fejezet rendelkezéseivel összhangban adtak ki halászati engedélyt, meg kell felelniük a közös halászati politika rendelkezéseinek az állományvédelmi és az ellenőrzési intézkedések tekintetében, valamint a működési övezetükben a közösségi halászhajók által folytatott halászatra irányadó egyéb rendelkezéseknek, továbbá a megállapodásban meghatározott rendelkezéseknek.29. cikkA fogások és a halászati erőkifejtés ellenőrzése51.  A közösségi vizeken halászati tevékenységeket folytató harmadik országbeli hajók nemzeti hatóságaiknak és a Bizottságnak, illetve a Bizottság által kijelölt testületnek naponta elküldik az alábbi adatokat:a) a megállapodásban előírt adatokat,b) a Bizottság által a megállapodás szerinti eljárásnak megfelelően megállapított adatokat.c) a 33. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően megállapított adatokat.52.  Amennyiben azt a megállapodás előírja, a harmadik országok gyűjtik a hajóik által az (1) bekezdésnek megfelelően elküldött fogási adatokat, továbbá a Bizottságnak vagy a Bizottság által e célra kijelölt testületnek minden egyes naptári hónap 15. napja előtt elektronikus úton elküldik valamennyi halállomány, halállomány-csoport vagy halászati kategória tekintetében a lobogójuk alatt közlekedő összes hajó által az előző hónap során kifogott mennyiségekre vonatkozó adatokat.30. cikkHalászati tilalmak bevezetése53.  Amennyiben a harmadik országnak megítélt halászati lehetőségek kimerítettnek tekinthetők, a Bizottság erről haladéktalanul értesíti az érintett harmadik országot és a tagállam illetékes vizsgálati hatóságait.54.  Ezen időponttól kezdve a harmadik országok lobogója alatt közlekedő hajók számára kiadott engedélyeket az érintett halászati tevékenységekre vonatkozóan felfüggesztettnek kell tekinteni, és e hajók számára ezt követően már nem engedélyezhető az említett halászati tevékenységek végzése.55.  Amennyiben vegyes halászatra vonatkozóan is kiadtak engedélyt, és az érintett állományok egyike kimerítettnek tekinthető, a vegyes halászat részét képező valamennyi halászati tevékenységre a (2) bekezdés alkalmazandó.56.  Amennyiben a halászati tevékenységeknek a (2) vagy (3) bekezdéssel összhangban alkalmazandó felfüggesztése minden olyan tevékenységre vonatkozik, amelyre halászati engedélyt adtak, e halászati engedélyeket visszavontnak kell tekinteni.57.  A harmadik ország gondoskodik arról, hogy az érintett halászhajókat haladéktalanul tájékoztassák e cikk alkalmazásáról, illetve arról, hogy e hajók minden vonatkozó halászati tevékenységet befejezzenek.31. cikkEngedélyek felfüggesztése vagy visszavonása jogsértések esetén58.  A tagállamok a megállapodás alapján a közösségi vizekben folytatott halászati tevékenységekkel kapcsolatban a harmadik országok halászhajóival összefüggő bármilyen feljegyzett jogsértésről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.59.  Ezen értesítéseket követően a Bizottság felfüggesztheti vagy visszavonhatja az e fejezettel összhangban kiadott halászati engedélyeket. A Bizottság határozatáról értesítik a harmadik országot.60.  A harmadik ország gondoskodik arról, hogy az érintett halászhajókat haladéktalanul tájékoztassák e cikk alkalmazásáról, illetve arról, hogy e hajók minden vonatkozó halászati tevékenységet befejezzenek.61.  A Bizottság a (2) bekezdéssel összhangban hozott intézkedésekről értesíti a tagállamok felügyeleti hatóságait.VI. FEJEZETVégrehajtási intézkedések32. cikkRészletes szabályokE rendelet alkalmazásának részletes szabályai a 33. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban fogadhatók el. E szabályok rendelkezhetnek az e rendeletben megállapított kötelezettségektől való eltérésről is, amennyiben az eltérések a megállapodásokban előírt kötelezettségek alapján megindokolhatók, vagy amennyiben az e rendeletben meghatározott kötelezettségek aránytalan terhet rónának az üzemeltetőre tevékenységének gazdasági jelentőségéhez képest.33. cikkBizottsági eljárás62.  A Bizottság munkáját a 2371/2002/EK rendelet 30. cikkében említett Halászati és Akvakultúra-ágazati Bizottság segíti.63.  Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni.Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében megállapított időtartamot 20 munkanapban kell meghatározni.VII. FEJEZETKÖZÖS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK34. cikkNemzetközi kötelezettségekE rendelet nem sérti a vonatkozó megállapodásokban megállapított rendelkezéseket és az e rendelkezéseket végrehajtó közösségi rendelkezéseket.35. cikkMódosítások és hatályon kívül helyezés64.  A 1627/94/EK rendeletben a 3. cikk (2) bekezdését, a 4. cikk (2) bekezdését, a 9. és a 10. cikket el kell hagyni.65.  Az 2847/93/EGK rendeletben a 18., a 28b., a 28c. és a 28d. cikket el kell hagyni.66.  A 3317/94/EK rendelet hatályát veszti.67.  A hatályon kívül helyezett vagy törölt rendelkezésekre való hivatkozásokat az e rendelet III. mellékletben szereplő megfelelési táblázatnak megfelelően az e rendeletre való hivatkozásokként kell érteni.36. cikkHatálybalépésEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-éna Tanács részérőlaz elnökI. MELLÉKLETA 10. cikkben említett kötelezettségek jegyzéke-  a fogásra és a halászati erőkifejtésre vonatkozó valamennyi adatnak a megállapított határidőkön belül történő közlése az ilyen adatok közlésére illetékes tagállami hatóság által;-  halászati tilalmak bevezetése a 19. cikkel összhangban és azok megfelelő érvényesítése;-  halászati tevékenységek folytatásának megakadályozása a 20. cikkel összhangban;-  a műholdas hajómegfigyelési rendszerekre vonatkozó részletes rendelkezések megállapításáról szóló, 2003. december 18-i 2244/2003/EK bizottsági rendeletben[16] vagy a vonatkozó megállapodásban a műholdas hajómegfigyelési rendszerekre vonatkozóan előírt kötelezettségek;-  halászati tevékenységekre vonatkozó információ elektronikus rögzítésével és jelentésével, valamint a távérzékeléssel összefüggő kötelezettségek a halászati tevékenységekre vonatkozó információ elektronikus rögzítéséről és jelentéséről, valamint a távérzékelés eszközeiről szóló, 2006. december 21-i 1966/2006/EK tanácsi rendeletben[17] foglaltaknak megfelelően.II. MELLÉKLETA 13. cikkben említett újraelosztás kritériumaiA halászati lehetőségek újraelosztásakor a Bizottság figyelembe veszi különösen a következőket:-  minden egyes kérelem beérkezési dátuma;-  az újraelosztás céljára rendelkezésre álló halászati lehetőségek-  a beérkezett kérelmek száma;-  a kérelmező tagállamok száma;-  amennyiben a halászati lehetőségek teljes mértékben vagy részlegesen a halászati erőkifejtés vagy a fogások mennyiségén alapulnak: minden egyes érintett hajó esetében a tervezett halászati erőkifejtés vagy a fogások várható mennyisége.III. MELLÉKLETAz 1627/94/EK rendelet | A megfelelő rendelkezés e rendeletben |3. cikk (2) bekezdés | V. fejezet |4. cikk (2) bekezdés | V. fejezet |9. cikk | 25–27. cikk |10. cikk | 31. cikk |A 2847/93/EGK rendelet | A megfelelő rendelkezés e rendeletben |18. cikk | 17. cikk |28b. cikk | 24. cikk |28c. cikk | 28. cikk |28. cikk d) pont | 30. cikk |[1] A Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez címzett 2005. december 8-i közleménye, COM (2005) 647 végleges.[2] HL L 350., 1994.12.31., 13. o.[3] HL L 261., 1993.10.20., 1. o. A legutóbb a 768/2005/EK rendelettel (HL L 128., 2005.5.21., 1. o.) módosított rendelet.[4] HL L 18., 2007.1.25., 11. o.[5] HL C […]., […]., […]. o.[6] HL C […]., […]., […]. o.[7] HL L 350., 1994.12.31., 13. o.[8] A Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez címzett 2005. december 8-i közleménye, COM (2005) 647 végleges.[9] HL L 184., 2003.2.14., 23. o.[10] HL L 171., 1994.7.6., 7. o.[11] HL L 261., 1993.10.20., 1. o.. A legutóbb a 768/2005/EK rendelettel (HL L 128., 2005.5.21., 1. o.) módosított rendelet.[12] HL L 358., 2002.12.31., 59. o.[13] HL L 167., 1999.7.2., 5. o.[14] HL L 203., 2005.8.4., 3. o.[15] HL L 41., 2003.2.14., 26. o.[16] HL L 333., 2003.12.20., 17. o.[17] HL L 409., 2006.12.30., 1. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0289

Javaslat a Tanács rendelete az egyes halászati termékekre vonatkozó autonóm közösségi vámkontingensek 2007 és 2009 közötti időszakra való megnyitásáról és kezeléséről  /* COM/2007/0289 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 4.6.2007COM(2007) 289 véglegesJavaslatA TANÁCS RENDELETEaz egyes halászati termékekre vonatkozó autonóm közösségi vámkontingensek 2007 és 2009 közötti időszakra való megnyitásáról és kezeléséről(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁS1) A JAVASLAT HÁTTERE |A javaslat indokolása és célkitűzései/Általános háttér A 2004 és 2006 közötti időszakra egyes halászati termékekre vonatkozó autonóm közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről szóló, 2004. február 24-i 379/2004/EK tanácsi rendelet (HL L 64.) 2006. december 31-én hatályát vesztette. A javaslat célja egy ehhez hasonló rendszer bevezetése a 2007 és 2009 közötti időszakra, figyelembe véve az említett időszakot jellemző ellátási szükségleteket és általános körülményeket. A feldolgozóipar néhány tagállamban komoly nehézségekkel küzd egyes halászati termékek megfelelő mértékű közösségi beszerzését illetően, ezért az EU-nak érdekében áll egyes meglévő autonóm vámkontingensek növelése. A nyersanyaghiány leküzdése céljából az ipar harmadik országokból származó helyettesítő termékeket használ fel. A megváltozott ellátási szükségletek miatt a javaslat tartalmaz bizonyos új vagy – az adott esetben – módosított vámkontingenseket, míg egyes kontingensek nem kerültek meghosszabbításra. |A javaslat által érintett területet szabályozó hatályos rendelkezések A Tanács 2004. február 24-i 379/2004/EK rendelete a 2004 és 2006 közötti időszakra egyes halászati termékekre vonatkozó autonóm közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről (HL L 64.). |Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel A javaslat összhangban áll a mezőgazdasági, halászati, kereskedelmi, fejlesztési és külkapcsolati politikákkal. Nem érinti hátrányosan az EU-val kötött preferenciális kereskedelmi megállapodások előnyeit élvező (Általános Preferenciarendszer, AKCS-szabályozás) fejlődő országokat. |2) KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |Konzultáció az érdekelt felekkel |A konzultáció módszerei, a megcélzott főbb ágazatok és a válaszadók általános bemutatása A tagállamokkal a Halászatitermék-piaci Irányítóbizottságon, valamint a halászati és akvakultúraágazati tanácsadó bizottságon keresztül folytatott konzultáció. Informális konzultáció az EU ipari ágazataival (Haltermelők Európai Uniós Szövetsége, Halimportőrök és -exportőrök Országos Szervezeteinek Szövetsége). A válaszok összefoglalása és figyelembevételük módja A javasolt intézkedéseket a tagállamok nagy többsége támogatja. |Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |Érintett tudomány- és szakterületek A Halászatitermék-piaci Irányítóbizottságban a tagállamokat képviselő szakértők. Alkalmazott módszer Nyílt konzultáció A konzultációba bevont legfontosabb szervezetek/szakértők Az egyes tagállamok által kijelölt szakértők A Halászatitermék-piaci Irányítóbizottsággal 2006. április 6-án, 2006. június 8-án és 2006. szeptember 21-én folytatott konzultáció. A halászati és akvakultúra-ágazati tanácsadó bizottság piacokkal és kereskedelemmel foglalkozó III. munkacsoportjával 2006. október 10-én folytatott konzultáció. A közösségi érdekelt felekkel 2006. március 20-án megtartott találkozó: Haltermelők Európai Uniós Szövetsége (AIPCE) és a Halimportőrök és -exportőrök Országos Szervezeteinek Szövetsége (CEP). A beérkezett és felhasznált vélemények összefoglalása Nem merült fel olyan súlyos kockázat lehetősége, amely visszafordíthatatlan következményekkel járhatna. A szakértői vélemények nyilvános hozzáférhetőségének biztosítása A javaslat közzététele |Hatásvizsgálat Nem alkalmazható A Bizottság 2006. évi munka- és jogalkotási programja nem tartalmazza a javaslatot. |3) A JAVASLAT JOGI ELEMEI |A javasolt intézkedés összefoglalása A 2007 és 2009 közötti időszakra az egyes halászati termékekre vonatkozó autonóm közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről szóló tanácsi rendeletre vonatkozó javaslat. |Jogalap Az EK-Szerződés 26. cikke |A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ennélfogva nem alkalmazandó. |Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következő okok miatt: |A feldolgozóipar súlyos ellátási problémáinak a megoldása céljából intézkedéseket kell elfogadni a 2007-tel kezdődő hároméves időszakra. |Ez az intézkedéssorozat összhangban van a külkereskedelemben érintett szereplőkre vonatkozó eljárások egyszerűsítését célzó elvekkel, valamint a Bizottság autonóm vámfelfüggesztésekről és kontingensekről szóló közleményével (98/C 128/02). |Az eszközök megválasztása |Javasolt eszköz: rendelet |Más jogi eszközök a következő okból nem lennének megfelelőek: Az EK-Szerződés 26. cikke értelmében az autonóm vámfelfüggesztéseket és kontingenseket bizottsági javaslat alapján a Tanács hagyja jóvá minősített többséggel. A Közösségen belüli közvetlen alkalmazhatóság és egységesség biztosítása érdekében rendelet megalkotására van szükség. |4) KÖLTSÉGVETÉSI VONATKOZÁSOK |Nem beszedett vámok, amelyek nettó összege 49 467 450 EUR. |5) TOVÁBBI INFORMÁCIÓK |Európai Gazdasági Térség A javasolt jogi aktus EGT-vonatkozású, ezért ki kell terjeszteni az Európai Gazdasági Térségre. |JavaslatA TANÁCS RENDELETEaz egyes halászati termékekre vonatkozó autonóm közösségi vámkontingensek 2007 és 2009 közötti időszakra való megnyitásáról és kezeléséről(EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 26. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[1],mivel:1.  A Közösség egyes halászati termékekkel való ellátása jelenleg a harmadik országokból történő behozataltól függ. A Közösségnek érdekében áll, hogy részben vagy teljesen felfüggessze az e termékekre vonatkozó vámok kivetését a megfelelő mértékű közösségi vámkontingenseken belül. Annak érdekében, hogy a Közösségen belül ne romoljanak az e termékekkel foglalkozó iparág fejlődési kilátásai, valamint hogy biztosítható legyen a felhasználói iparágak megfelelő ellátása, e kontingenseket meg kell nyitni az adott termék közösségi piaci érzékenységének megfelelő, különböző vámok alkalmazásával.2.  E kontingensekhez valamennyi közösségi importőr számára egyenlő és állandó hozzáférést kell biztosítani, továbbá a kontingensekre megállapított vámtételeket a kontingensek kimerítéséig megszakítás nélkül kell alkalmazni az érintett termékek valamennyi tagállamba történő importjára.3.  A kontingensek közös kezelésének hatékonysága érdekében engedélyezni kell a tagállamok részére, hogy a tényleges importjuknak megfelelő, szükséges mennyiségeket levonhassák a kontingens terhére. Mivel a kezelésnek ez a módszere szoros együttmüködést kíván meg a tagállamok és a Bizottság között, különösen a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy nyomon követhesse a kontingensek felhasználásának mértékét, és erről megfelelően tájékoztatnia kell a tagállamokat.4.  A Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet[2] rendelkezik a vámkontingens kezelési rendszerről, amely a szabad forgalomba bocsátási nyilatkozatok elfogadása időpontjának időrendi sorrendjét követi. Az e rendelettel megnyitott vámkontingenseket a közösségi hatóságok és a tagállamok kezelik a fenti rendszerrel összhangban.5.  Mivel a 2004 és 2006 közötti időszakra egyes halászati termékekre vonatkozó autonóm közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről szóló, 2004. február 24-i 379/2004/EK tanácsi rendelet 2006. december 31-én hatályát vesztette, a 2007. január 1-je és az e rendelet hatálybalépésének dátuma közötti időszakban nem állt rendelkezésre autonóm vámkontingens. Ezenkívül – tekintettel arra, hogy a tarifális vámkedvezményben való részesüléshez az e rendelettel megnyitott valamennyi kontingensnek eleget kell tennie a végfelhasználási feltételeknek – a rendelet visszamenőleges hatállyal történő alkalmazása nem lehetséges. Ezért a korábbi kontingensrendszerrel való bizonyos folytonosság biztosítása érdekében újabb rendszer létrehozásáról kell rendelkezni, amely lehetővé teszi a 2007. január 1-je és az e rendelet hatálybalépésének dátuma közötti időszakban szabad forgalomba bocsátott halászati termékekre vonatkozó behozatali vám csökkentésének engedélyezését, és amely figyelembe veszi a végfelhasználási feltételeket és az egyedi kontingensek keretében rendelkezésre álló mennyiséget.ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikk6.  A mellékletben felsorolt termékekre kivetett behozatali vámokat fel kell függeszteni a vámkontingenseken belül a mellékletben jelzett időszakokra és mennyiségekre, a megadott vámtételek mellett.7.  A halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló, 1999. december 17-i 104/2000/EK tanácsi rendelet[3] 29. cikkével összhangban a mellékletben felsorolt termékek importjára csak akkor terjednek ki az (1) bekezdésben említett kontingensek, ha a nyilatkozatban szereplő vámérték legalább azonos a rögzített vagy rögzítendő referenciaárral.2. cikkAz 1. cikkben említett vámkontingenseket a Bizottság kezeli a 2454/93/EGK rendelet 308a., 308b. és 308c. cikkével összhangban.3. cikkA tagállamok és a Bizottság szorosan együttműködnek az e rendeletben foglaltak teljesítése érdekében.4. cikk8.  A 2007. január 1-je és az e rendelet hatálybalépésének dátuma közötti időszakban szabad forgalomba bocsátott, a mellékletben felsorolt vámkontingensek egyikének termékkörébe tartozó halászati termékekre vonatkozó vámok a nyilatkozattevő kérelmére csökkenthetők a mellékletben rögzített vámtételeknek megfelelően.9.  A kérelmet e rendelet hatályba lépését követő négy héten belül kell benyújtani az adott termék szabad forgalomba bocsátásáért felelős vámhivatalnak, megjelölve az érintett kontingenst. A kérelemhez mellékelni kell az összes vonatkozó iratot, mely minden kétséget kizáróan bizonyítja, hogy a behozott termék a kontingens alá tartozik és a mellékletben rögzített, az érintett vámkontingensre vonatkozó végfelhasználási feltételeknek megfelelően használták vagy használják fel.10.  Ez a cikk csak akkor alkalmazható, ha azt a vonatkozó vámkontingens egyenlege a megfelelően indokolt kérelem elfogadásának időpontjában lehetővé teszi. A 2454/93/EGK rendelet 308a, 308b és 308c cikkeit értelemszerűen kell alkalmazni.5. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETTételszám | KN-kód | TARIC-kód | Árumegnevezés | Kontingens éves mennyisége (tonnában) | Kontin-gens vám-tétele | Kontingensidőszak |09.2759 | ex 0302 50 10 ex 0302 50 90 ex 0303 52 10 ex 0303 52 30 ex 0303 52 90 | 20 10 10 10 10 | Tőkehal (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus), a máj és az ikra kivételével, frissen, hűtve vagy fagyasztva, feldolgozás céljára (a)(b) | 80 000 | 0% | 2007.01.01. – 2009.12.31. |09.2765 | ex 0305 62 00 ex 0305 69 10 | 20 25 29 10 | Tőkehal (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus), valamint a Boreogadus saida fajba tartozó halak sózva vagy sós lében tartósítva, de nem szárítva és nem füstölve, feldolgozás céljára (a)(b) | 10 000 | 0% | 2007.01.01. – 2009.12.31. |09.2761 | ex 0304 29 91 ex 0304 29 99 ex 0304 99 99 | 10 41 81 60 81 | Kék grenadír (Macruronus spp.), fagyasztott filé és egyéb húsok, feldolgozás céljára (a) (b) | 20 000 | 0% | 2007.01.01. – 2009.12.31. |09.2760 | ex 0303 78 11 ex 0303 78 12 ex 0303 78 13 ex 0303 78 19 ex 0303 78 90 ex 0303 79 93 | 10 10 10 11 81 10 10 | Szürke tőkehal (Merluccius spp. kivéve Merluccius merluccius, Urophycis spp.) és tengeri angolna (Genypterus blacodes), fagyasztva, feldolgozás céljára (a) (b) | 15 000 | 0% | 2007.01.01. – 2009.12.31. |09.2766 | ex 0304 29 99 ex 0304 99 99 | 71 91 | Déli kék tőkehal (Micromesistius australis), fagyasztott filé és egyéb húsok, feldolgozás céljára (a) (b) | 2 000 | 0% | 2007.01.01. – 2009.12.31. |09.2770 | ex 0305 63 00 | 10 | Ajóka (Engraulis anchoita), sózva vagy sós lében tartósítva, de nem szárítva és nem füstölve, feldolgozás céljára (a) (b) | 10 000 | 0% | 2007.01.01. – 2009.12.31. |09.2788 | ex 0302 40 00 ex 0303 51 00 ex 0304 19 97 ex 0304 99 23 | 10 10 10 10 | Hering (Clupea harengus, Clupea pallasii), darabonként 100 g-nál nagyobb tömegű, vagy félbevágva 50 g-nál nagyobb tömegű, a máj és az ikra kivételével, feldolgozás céljára (a) (b) | 20 000 | 0% | 2007.10.01. – 2007.12.31. 2008.10.01. –2008.12.31. 2009.10.01. –2009.12.31. |09.2792 | ex 1604 12 99 | 10 | Hering, fűszerezve és/vagy ecetben vagy sós lében pácolva, tartósítva, legalább 70 kg nettó szárazsúlyú hordóban, feldolgozás céljára (a) (b) | 10 000 | 6% | 2007.01.01. – 2009.12.31. |09.2790 | ex 1604 14 16 | 20 30 95 | Tonhal és skipjack filéként ismert loin (törzsrész), feldolgozásra (a) (b) | 10 000 | 6% | 2007.1.1. – 2009.12.31. |09.2762 | ex 0306 11 10 ex 0306 11 90 | 10 10 | Languszta és egyéb tengeri rák (Palinurus spp., Panulirus spp., Jasus spp.), fagyasztva, feldolgozás céljára (a) (b) (c) | 1 500 | 6% | 2007.01.01. – 2009.12.31. |09.2794 | ex 1605 20 10 ex 1605 20 99 | 50 45 | Garnélarák és a Pandalus borealis fajba tartozó fűrészes garnélarák, főzve és tisztítva, feldolgozás céljára (a) (b) (d) | 20 000 | 6% | 2007.01.01. – 2009.12.31. |09.2785 | ex 0307 49 59 ex 0307 99 11 | 10 10 | Tintahal (Ommastrephes spp. – a Ommastrephes sagittatus kivételével –, Nototodarus spp., Sepioteuthis spp.) és Illex spp., fagyasztva, bőrével és úszóival, feldolgozás céljára (a) (b) | 45 000 | 0% | 2007.01.01. – 2009.12.31. |09.2786 | ex 0307 49 59 ex 0307 99 11 | 20 20 | Tintahal (Ommastrephes spp. – a Ommastrephes sagittatus kivételével –, Nototodarus spp., Sepioteuthis spp.) és Illex spp., fagyasztva, bőrével és úszóival, feldolgozás céljára (a) (b) | 1 500 | 0% | 2007.01.01. – 2009.12.31. |09.2772 | ex 0304 99 10 | 10 | Halpaszta (surimi) fagyasztva, feldolgozás céljára (a) (b) | 55 000 | 0% | 2007.01.01. – 2009.12.31. |09.2774 | ex 0304 29 58 | 10 | Szürke tőkehal (Merluccius productus), fagyasztott filé, feldolgozás céljára (a) (b) | 15 000 | 4% | 2007.01.01. – 2009.12.31. |09.2776 | ex 0304 29 21 ex 0304 29 29 ex 0304 99 31 ex 0304 99 33 | 10 20 10 10 | Tőkehal (Gadus morhua, Gadus macrocephalus), fagyasztott filé és egyéb húsok, feldolgozás céljára (a) (b) | 20 000 | 0% | 2007.01.01. – 2009.12.31. |09.2778 | ex 0304 29 99 ex 0304 99 99 | 65 65 | Nyelvhal (Limanda aspera, Lepidopsetta bilineata, Pleuronectes quadrituberculatus), fagyasztott filé és egyéb húsok, feldolgozás céljára (a) (b) | 5 000 | 0% | 2007.01.01. – 2009.12.31. |(a) A jelen alszám alá történő besorolás a vonatkozó közösségi rendelkezésekben meghatározott feltételek teljesülése mellett jöhet létre (lásd a 2454/93/EGK bizottsági rendelet 291–300. cikkét – HL L 253., 1993.10.11., 1. o. – és későbbi módosításait). (b) Ez a kontingens olyan termékekre vonatkozik, amelyeken valamely műveletet szándékoznak elvégezni, kivéve, ha ez kizárólag a következők közül egy vagy több műveletet jelent: - tisztítás, kizsigerelés, a farok és a fej eltávolítása, - darabolás (kivéve kockára vágás, filézés, szeletelés vagy fagyasztott tömbök felvágása, vagy a fagyasztott, védőpapírral elválasztott filétömbök szeletélése), - mintavétel, válogatás, - címkézés, - csomagolás, - hűtés, - fagyasztás, - mélyfagyasztás, - kiolvasztás, szétválasztás. A kontingens nem vonatkozik továbbá azon termékekre, amelyeken olyan kezelést (vagy műveleteket) szándékoznak elvégezni, amely(ek) kontingensre való jogosultságot biztosít(anak), amennyiben az ilyen kezelést (műveleteket) kiskereskedelmi vagy vendéglátó-ipari szinten végzik el. A vámtételek csökkentése csak az emberi fogyasztásra szánt halakra vonatkozik. (c) A 0306 11 10 10 és 0306 11 90 10 KN-kódok alá tartozó termékek azonban a kontingens alá tartozhatnak, amennyiben az alábbi műveletek egyikét vagy mindkettőt végzik el rajtuk: - fagyasztott languszta szétválasztása - fagyasztott languszta hőkezelése a káros anyagok elpusztítása céljából (d) A 1605 20 10 50 és 1605 20 99 45 KN-kódok alá tartozó termékek azonban a kontingens alá tartozhatnak, amennyiben az alábbi műveletet végzik el rajtuk: - Garnélarák és fűrészes garnélarák módosított nyomás alatti kezelése az adalékanyagokról szóló irányelvben meghatározottak szerint (95/2/EK, 1995. február 20.) |JOGALKOTÁSI PÉNZÜGYI KIMUTATÁS A KIZÁRÓLAG A BEVÉTELI OLDALRA KORLÁTOZOTT KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSSAL JÁRÓ JAVASLATOKHOZ1. A JAVASLAT CÍME:A 2007 és 2009 közötti időszakra az egyes halászati termékekre vonatkozó autonóm közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről szóló tanácsi rendeletre vonatkozó javaslat.2. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK:Alcím és jogcímcsoport: 12. alcím, 120. jogcímcsoportA költségvetésben a 2007. évre előirányzott összeg: 15 287,9 millió EUR3. PÉNZÜGYI HATÁS( A javaslatnak nincs pénzügyi hatása.x A javaslatnak nincs pénzügyi hatása a kiadásra, van azonban pénzügyi hatása a bevételre – a hatás a következő:(millió EUR egy tizedesjegyig)Költségvetési tétel | Bevétel[4] | 2007-es év |120. jogcímcsoport | A saját forrásokra gyakorolt hatás | - 49,5/év |4. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEKAz e tanácsi rendeletben szereplő egyes termékek végső felhasználásának ellenőrzéseit a Közösségi Vámkódex végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 2454/93/EGK bizottsági rendelet 291–300. cikkével összhangban folytatják le.5. EGYÉB MEGJEGYZÉSEKMivel az autonóm vámkontingensekre vonatkozó eddigi szabályozás 2006. december 31-én hatályát vesztette, a javaslat folytonosságot kíván teremteni és hasonló szabályozás bevezetését indítványozza a meglévő ellátási szükségletek és az általános körülmények figyelembevételével.E javaslat tartalmazza a hatályát vesztett rendelet mellékletében elvégzendő módosításokat, a következők figyelembevétele érdekében:1. az autonóm vámkontingens növelésére és a termékmegnevezések módosítására vonatkozó, benyújtott és jóváhagyott kérelmek;2. az ellátási nehézségekhez vezető fogási lehetőségek és a piaci fejlemények.Az intézkedés becsült költségeA legfrissebb (2005-ös) teljes statisztikát alapul véve az e rendelet alkalmazásából fakadó bevételkiesés a 2007-ben kezdődő hároméves időszak első évében 66,0 millió euróra becsülhető. A megállapított összeg a legnagyobb kedvezményes vámtételek (MFN) alapján került kiszámításra és a maximális értéket jelöli, mivel a Bizottság a harmadik országok különféle csoportjainak különböző vámkedvezményeket nyújt. Mivel azonban a legnagyobb kedvezményes vámtételek nem érvényesülnek állandóan, a tényleges bevételkiesés általában alacsonyabb. Ugyanakkor a bevételkiesés kiszámításakor figyelembe vették a közös piaci szervezet által engedélyezett felfüggesztéseket.09.2760 | 15.000 | 15 | 0 | 2.497 | 5.618.059 |09.2761 | 20.000 | 3,5 (2) | 0 | 1.920 | 1.343.992 |09.2762 | 1.500 | 12,5 | 6 | 16.921 | 1.649.818 |09.2765 | 10.000 | 13 | 0 | 3.721 | 4.837.104 |09.2766 | 2.000 | 7,5/15 átlag = 11,25 | 0 | 1.807 | 406.615 |09.2770 | 10.000 | 10 | 0 | 1.482 | 1.481.705 |09.2772 | 55.000 | 3,5 (3) | 0 | 1.547 | 2.977.386 |09.2785 | 45.000 | 8 | 0 | 2.613 | 9.405.825 |09.2786 | 1.500 | 8 | 0 | 1.327 | 159.210 |09.2788 | 20.000 | 15 | 0 | 632 | 1.896.506 |09.2790 | 10.000 | 24 | 6 | 3.143 | 5.658.073 |09.2792 | 10.000 | 20 | 6 | 1.656 | 2.319.039 |09.2794 | 20.000 | 20 | 6 | 4.685 | 13.116.812 |Új 1 Szürke tőkehal, fagyasztott filé | 15.000 | 6,1 | 4 | 1.588 | 500.213 |Új 2 Tőkehal, fagyasztott filé és egyéb húsok | 20.000 | 7,5 | 0 | 4.292 | 6.437.413 |Új 3 Nyelvhal, fagyasztott filé és egyéb húsok | 5.000 | 15 | 0 | 2.962 | 2.221.465 |VÉGÖSSZEG | | | | |65.956.562 | |(1) A közös vámtarifa felfüggesztése 12%-ról 3%-ra feldolgozás céljára (104/2000 rendelet)(2) A közös vámtarifa felfüggesztése 7,5%-ról 3,5%-ra feldolgozás céljára (104/2000 rendelet)(3) A közös vámtarifa felfüggesztése 15%-ról 3,5%-ra feldolgozás céljára (104/2000 rendelet)Forrás: Eurostat COMEXT 2006.11.06 és TAXUD Taric-adatbázisTab. Ref. ATQ 2007 2009 Financial StatementTeljes bevételveszteség az autonóm vámkontingensek nélküli helyzethez képest: nettó 65 956 562 EUR.[1] HL C […]., […]., […]. o.[2] HL L 253., 1993.10.11., 1. o. A legutóbb az 1875/2006/EK rendelettel (HL L 360., 2006.12.19., 64. o.) módosított rendelet.[3] HL L 17, .2000.1.21., 22. o.[4] A hagyományos saját források (mezőgazdasági vámok, cukorlefölözések, vámok) tekintetében nettó összegeket kell megadni, vagyis a beszedési költségek 25 %-ának levonásával kapott bruttó összegeket.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0445

Javaslat: a Tanács rendelete a 2100/94/EK rendeletnek a közösségi növényfajta-oltalmi bejelentés benyújtására való jogosultság tekintetében történő módosításáról  /* COM/2007/0445 végleges - CNS 2007/0161 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 25.7.2007COM(2007) 445 végleges2007/0161 (CNS)Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa 2100/94/EK rendeletnek a közösségi növényfajta-oltalmi bejelentés benyújtására való jogosultság tekintetében történő módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSA növényfajta-oltalmi jogokról szóló közösségi rendelet 12. cikke határozza meg, hogy határozza meg a közösségi növényfajta-oltalmi bejelentés benyújtásának feltételeit. A rendelkezés szerint csak azon országok nemesítői jogosultak a tagállamok bejelentőivel azonos feltételek szerint a közösségi növényfajta-oltalmi bejelentés benyújtására, amelyek részes felei az új növényfajták oltalmáról szóló nemzetközi egyezménynek (UPOV).Egyéb bejelentők esetében a Bizottságnak kell eldöntenie, hogy jogosultak-e a bejelentés benyújtására. A rendelet 12. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint az ilyen döntés meghozatalában szerepük lehet a kölcsönös és azonos követelményeknek. A rendelkezés szerint a Bizottság döntését befolyásolhatja, hogy az érintett ország:( nyújt-e az ugyanazon növényrendszertani taxonba tartozó növényfajtákra oltalmat,( ezen oltalmat valamennyi tagállam polgára számára nyújtja-e,( az általa nyújtott oltalmi szint megfelel-e a 2100/94/EK rendeletben meghatározott oltalomnak.A javasolt módosítás célkitűzéseA kereskedelem megkönnyítéséhez és a rendelet rendelkezéseinek egyéb közösségi jogszabályokkal összhangba hozásához szükségesnek tűnik a 2100/94/EK rendelet módosítása, hogy ezáltal a közösségi növényfajta-oltalmi bejelentés benyújtására vonatkozó követelmények egyszerűbbé váljanak és valamennyi bejelentő számára egyetlen bejelentési rendszert lehessen bevezetni.A módosítás lehetséges hatásaAz 12. cikk (1) bekezdése a) pontja és 12. cikke (1) bekezdése b) pontja rendelkezéseinek elhagyása révén egyszerűsödik a közösségi jogrendszer.A Közösségi Növényfajta-hivatalhoz 1994-es alapítása óta 27317 közösségi növényfajta-oltalmi bejelentés érkezett (a 2007. február 28-i állapotot véve alapul). 4693 bejelentés (17,1 %) nem uniós országból származott. A teljes időszak során mindösszesen 89 bejelentés érkezett olyan harmadik országok bejelentőitől, amelyek nem tagjai az Új Növényfajták Nemzetközi Oltalmi Uniójának.A rendelet tizenkét éve történő alkalmazásának tapasztalataira, továbbá az Új Növényfajták Nemzetközi Oltalmi Uniójában tagsággal nem rendelkező országok számára és helyzetére figyelemmel tehát megállapítható, hogy e javaslat nem fog észrevehető hatást gyakorolni a tagállamok kis- és középvállalkozásaira.A javaslatnak a Közösség költségvetésére nézve nincsen új pénzügyi vonatkozása.2007/0161 (CNS)Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa 2100/94/EK rendeletnek a közösségi növényfajta-oltalmi bejelentés benyújtására való jogosultság tekintetében történő módosításárólAZ EURÓPAI UN IÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 308. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[1],tekintettel az Európai Parlament véleményére[2],mivel:(1) A közösségi növényfajta-oltalmi jogokról szóló, 1994. július 27-i rendelet[3] a növényfajta-oltalomra vonatkozóan olyan közösségi szabályozást vezetett be, amely lehetővé tette az egész közösségben érvényes közösségi növényfajta-oltalmi jog megadását.(2) A kereskedelem megkönnyítése érdekében szükség van a növényfajta-oltalmi jog egyszerűbb megszerzésére. A növényfajta-oltalmi jog bejelentésének benyújtására való jogosultságra vonatkozó feltételeket emiatt egyszerűsíteni kell, és valamennyi bejelentőre vonatkozó, egységes bejelentési rendszert kell létrehozni.(3) Ezért a 2100/94/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 2100/94/EK rendelet a következőképpen módosul:(1) A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:„12. cikk A közösségi növényfajta-oltalmi bejelentés benyújtására való jogosultságKözösségi növényfajta-oltalmi bejelentést bármely természetes vagy jogi személy, illetőleg a rá vonatkozó jogszabályok által jogi személynek minősülő szervezet benyújthat.A bejelentést két vagy több ilyen személy közösen is benyújthatja.”(2) A 41. cikk (2) bekezdésében a „12. cikk (1) bekezdésének b) pontja” szavakat el kell hagyni.(3) Az 52. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:"4. A (2) és (3) bekezdés rendelkezéseit kell alkalmazni az olyan korábbi bejelentésekre is, amelyeket másik tagállamban nyújtottak be.”2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök [1] HL C […]., […]., […]. o.[2] HL C […]., […]., […]. o.[3] HL L 227., 1994.9.1., 1. o. A legutóbb a 873/2004/EK rendelettel módosított rendelet (HL L 162., 2004.4.30., 38.o.).


title: Javaslat: az Európai parlament és a Tanács rendelete az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK rendeletnek az energiahatékonyságba és a megújuló energiaforrásokba való lakásberuházások támogathatósága tekintetében történő módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52008PC0838

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 3.12.2008COM(2008) 838 végleges2008/0245 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK rendeletnek az energiahatékonyságba és a megújuló energiaforrásokba való lakásberuházások támogathatósága tekintetében történő módosításárólINDOKOLÁS1. A javaslat háttere |110 | A javaslat indokai és célkitűzései A pénzügyi válság kezelésének részeképpen a Bizottság a tagállamoknak a reálgazdaság élénkítését célzó keretprogramot javasolt[1]. A tagállamok által támogatott kezdeményezést megerősítette az európai gazdaságélénkítési terv[2], amely egyebek között azt javasolta, hogy a lisszaboni stratégia prioritási területein fogadjanak el intézkedéseket. Az energia terén különös figyelmet érdemel az épületek energiahatékonyságának fokozása. A tagállamokat ezért arra ösztönözik: módosítsák a strukturális alapokra vonatkozó operatív programjukat annak érdekében, hogy nagyobb részt juttassanak az energiahatékonysági beruházásoknak, beleértve a szociális lakások finanszírozását is. Ehhez a jelenlegi jogszabályi keret módosítására van szükség. |120 | Általános háttér Az épületekben történő energiaberuházás felgyorsítása hozzájárul Európa fenntartható növekedési potenciáljának erősítéséhez, az EU versenyképességének fokozásához, a know-how bővítéséhez az energiahatékonyság és a megújuló energiák terén, valamint az európai energiastratégiai célkitűzések támogatásához. Ezenfelül az alacsony jövedelmű háztartásoknak kedvező állami beruházás megerősíti a szolidaritást és biztosítja a társadalmi kohéziót ebben az időszakban. Bár a lakásberuházás nem az EU hatáskörébe tartozik, az EU politikái hatással vannak rá. Az épületekbe – beleértve a szociális lakásokat – történő energiaberuházás támogatásáról szóló döntés a tagállamok hatáskörébe tartozik. A lakásberuházásért felelős miniszterek a közelmúltban, 2008. november 24-én Marseille-ben tartott informális ülésükön hangsúlyozták az ilyesfajta támogatás fontosságát és szükségességét. A jelenlegi helyzetben első lépésként fontos lehetővé tenni, hogy az ilyen beruházásokhoz uniós pénzügyi támogatást lehessen igénybe venni, mégpedig úgy, hogy valamennyi tagállam számára biztosítják a megfelelő jogi eszközt, majd gondoskodnak róla, hogy a tagállam ezt megfelelően használja. Ezenfelül az EU által társfinanszírozott állami támogatásokat csak a legrászorulóbb háztartásokra korlátoznák. A tervezett javaslat támogatja az energiahatékonyságba és a megújuló energiákba való beruházást, mely utóbbi az EU energia- és éghajlatváltozási stratégiájának egyik kulcseleme, illetve mindkettő prioritást élvező támogatás az ERFA keretében. |130 | A javaslat által érintett területet szabályozó hatályos rendelkezések A jelenlegi szabályozás szerint az ERFA-ból a lakáságazatban, az energiahatékonyságot beleértve, kizárólag az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén vagy ezután csatlakozó tagállamok részesülnek támogatásban, az 1080/2006/EK rendelet 7. cikke (2) bekezdésében meghatározott feltételekkel. |140 | Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel A javaslat teljes mértékben összhangban van az EU szakpolitikai célkitűzéseivel a környezet, energiahatékonyság és megújuló energiák terén, és támogatja az épületek energiahatékonyságáról szóló 2002/91/EK irányelv[3], az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról, valamint a 93/76/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2006/32/EK irányelv[4], illetve a megújuló forrásokból előállított energia támogatásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvjavaslat[5] célkitűzéseit. |2. Konzultáció az érdekelt felekkel és hatásvizsgálat |Konzultáció az érdekelt felekkel |211 | A konzultáció módszerei, az érintett főbb ágazatok és a válaszadók általános bemutatása Az alapok koordinációs bizottságának (COCOF) két, 2008. szeptember 24-i és október 21-i ülésén – az épületek energiahatékonyságáról és megújuló energiáiról szóló iránymutatás segítségével (08/0034/02. sz. COCOF feljegyzés) – sor kerülhetett a rendelet szövege által megengedett rugalmasság mértékének vizsgálatára. |212 | A válaszok összefoglalása és figyelembevételük módja E tanácskozásokból összességében az derült ki, hogy a tagállamok véleménye szerint az 1080/2006/EK rendelet értelmezéséből eredő megoldások önmagukban nem megfelelőek. |Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |229 | Külső szakértők bevonására nem volt szükség. |230 | Hatásvizsgálat A javaslat olyan, nem szabályozási módosítások sorát egészíti ki, amelyek célja annak biztosítása, hogy a tagállamok teljes mértékben kiaknázhassák az ERFA és a Kohéziós Alap keretében rendelkezésre álló társfinanszírozási lehetőségeket (08/0034/02. sz. COCOF feljegyzés). Kibővíti a lakásberuházási kiadások támogathatóságának körét annak érdekében, hogy lehetővé tegye és megkönnyítse a további beruházásokat, amelyek a meglévő szabályozási keret módosítása nélkül nem lennének lehetségesek. |3. 3. A javaslat jogi elemei |305 | A javasolt fellépés összefoglalása Az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK rendelet javasolt módosításának célja, hogy lehetővé tegye és megkönnyítse az energiahatékonysági és megújuló energiákkal kapcsolatos támogatásokat a lakásszektorban valamennyi tagállamban. A jelentős gazdasági eredmények eléréséhez fontos, hogy az ilyen jellegű beruházásokra ne részletekben és izoláltan kerüljön sor, hanem a nemzeti közhatóságok által a megfelelő szinten meghatározott program keretében. Ilyen lehet például az állami támogatások rendszere, vagy egy nagyarányú közbeszerzési program. Szintén alapvető, hogy a kohéziós politika keretében megvalósuló támogatások oda összpontosuljanak, ahol állami támogatásra van szükség, ebben az esetben az alacsony jövedelmű háztartásokra. Mivel ez utóbbinak nincs uniós szintű meghatározása, a tagállamoknak a hatályos nemzeti rendelkezéseken alapuló nemzeti definíciót kell alkalmazniuk. |310 | Jogalap Az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és az 1783/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 1080/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke határozza meg a lakásberuházásokra alkalmazandó támogathatósági szabályokat. |329 | A szubszidiaritás elve A javaslat megfelel a szubszidiaritás elvének, mivel célja, hogy támogassa a tagállamokat az alapok megosztott irányításában betöltött szerepük megerősítését kísérő változások folyamán. A tervezett javaslat ezen felül lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy az állami támogatás keretét úgy alakítsák, ahogyan megítélésük szerint a legmegfelelőbb, és hogy az alacsony jövedelmű háztartások fogalmára nemzeti meghatározást alkalmazzanak. |Az arányosság elve A javaslat a következő ok(ok) miatt megfelel az arányosság elvének: |331 | A javaslat megfelel az arányosság elvének, mivel arra korlátozódik, hogy kiegészítő feltételek meghatározása nélkül biztosítsa valamennyi tagállamban az ERFA keretében a lakásszektorban az energiaberuházások támogathatóságát az alacsony jövedelmű háztartások számára. |332 | A javaslat kizárólag azoknak biztosít további lehetőséget a tagállamokban a beruházási tevékenységre, akik állami támogatásra szorulnak. |Az eszközök megválasztása |341 | Javasolt eszköz: rendelet. |342 | Más eszközök a következő ok(ok) miatt nem lennének alkalmasak: A Bizottság már kimerítette a jelenlegi szabályozás kínálta lehetőségeket. A korlátozott támogathatóságot előíró jelenlegi szabályok még a legrugalmasabb értelmezés mellett sem tesznek lehetővé jelentős beruházásokat a lakásszektorban valamennyi tagállamban. |4. Költségvetési Vonzat |409 | A javaslat nincs kihatással a Közösség költségvetésére. |2008/0245 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK rendeletnek az energiahatékonyságba és a megújuló energiaforrásokba való lakásberuházások támogathatósága tekintetében történő módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 162. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,[6]tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,[7]tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére,[8]a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően,mivel:(1) Európa hosszú távú növekedési potenciáljának megerősítése érdekében, a Bizottság közleményt[9] fogadott el az európai gazdaságélénkítési tervről, amely kitér az épületek energiahatékonyságának javítását célzó beruházások fontosságára, a lakásszektorban is.(2) Az Európai Regionális Fejlesztési Alap csak az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén vagy azt követően csatlakozó tagállamok esetében finanszíroz a lakásszektornak – az energiahatékonyságot is beleértve – nyújtott támogatásokat, amennyiben teljesítik az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és az 1783/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. július 5-i 1080/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[10] 7. cikke (2) bekezdésében meghatározott feltételeket. A lakásszektornak nyújtott energiahatékonysági és megújuló energiával kapcsolatos beruházásokat valamennyi tagállam számára hozzáférhetővé kell tenni.(3) Támogatást kell nyújtani azon beruházásoknak, amelyek állami rendszerek keretében valósulnak meg, az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról, valamint a 93/76/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[11] célkitűzéseivel összhangban.(4) Annak biztosítása érdekében, hogy az EK-Szerződés 158. cikkében meghatározott gazdasági és társadalmi kohézió célkitűzései megvalósulnak, a támogatásokat a hatályos nemzeti jogszabályok által meghatározott alacsony jövedelmű háztartásokra kell összpontosítani.(5) Az 1080/2006/EK rendeletet tehát ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz 1080/2006/EK rendelet 7. cikke a következőképpen módosul:1. A szöveg az (1) bekezdés után a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:„(1a) A meglévő lakásállományban az alacsony jövedelmű háztartások javára az energiahatékonyság fokozására és a megújuló energiák használatára fordított lakásberuházási kiadások valamennyi tagállam esetében támogathatók.”2. A (2) bekezdés bevezető fordulata helyébe a következő szöveg lép:„A lakásberuházási kiadások – az (1a) bekezdésben meghatározottak szerint az energiahatékonyság és a megújuló energiák használata kivételével – kizárólag az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén vagy ezután csatlakozott tagállamok esetében, és az alábbi feltételek mellett támogathatók:”2. cikkEz az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, -án/-én.Az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlAz elnök az elnök [1] COM(2008) 706.[2] COM(2008) 800.[3] HL L 1., 2003.1.4., 65. o.[4] HL L 114., 2006.4.27., 64. o.[5] COM(2008) 19, 2008.1.23.[6] HL C […], […], […]. o.[7] HL C […], […], […]. o.[8] HL C […], […], […]. o.[9] COM(2008) 800., 2008.11.26.[10] HL L 210., 2006.7.31 1. o.[11] HL L 114., 2006.4.27 64. o.