               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.3.4.
            COM(2020) 78 final
            2020/0035(COD)
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            a vasút európai évéről (2021)

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               2019. december 11-i közleményében
                  1
                a Bizottság európai zöld megállapodást vázolt fel az Európai Unió és polgárai számára. A szóban forgó közleményben a Bizottság megerősíti elkötelezettségét az éghajlat- és környezetvédelmi kihívások kezelése iránt, amely e generáció meghatározó feladata. Új növekedési stratégiaként a zöld megállapodás az Uniót olyan igazságos és virágzó társadalommá kívánja alakítani, amely modern, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdasággal rendelkezik, ahol 2050-re megszűnik a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás, és ahol a gazdaság növekedése nem erőforrásfüggő. Az európai zöld megállapodás szerves részét képezi a jelenlegi Bizottság azon stratégiájának, amely az Egyesült Nemzetek 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendjének és a fenntartható fejlődési céloknak a megvalósítására irányul
                  2
               . A klímasemleges Európai Unió 2050-ig történő megvalósítására irányuló célkitűzést az Európai Tanács 2019. december 12-i következtetéseiben
                  3
               , az Európai Parlament pedig 2020. január 15-i állásfoglalásában
                  4
                támogatta.

               Az európai zöld megállapodás különösen a fenntartható és intelligens mobilitásra való áttérés felgyorsítására szólít fel, mivel a közlekedés az Unió üvegházhatásúgáz-kibocsátásának egynegyedéért felelős, és ez az arány egyre nő. A klímasemlegesség eléréséhez a közlekedésből származó kibocsátások 90 %-os csökkentésére van szükség 2050-ig. A csökkentéshez valamennyi közlekedési módnak hozzá kell járulnia. Az európai zöld megállapodás részeként a Bizottság bejelentette, hogy e kihívás megválaszolása és az összes kibocsátási forrás kezelése érdekében 2020-ban fenntartható és intelligens mobilitásra vonatkozó stratégiát fogad el. Az egyéb tervezett intézkedések mellett indokolt, hogy a jelenleg 75 %-ban a közutakon megvalósuló szárazföldi áruszállítás jelentős része áthelyeződjön a vasútra és a belvízi utakra.

               A vasútnak jelentős szerepet kell játszania a közlekedésből származó kibocsátások csökkentésének felgyorsításában, mivel ez az egyik leginkább környezetbarát és energiahatékony közlekedési mód. A vasút nagyrészt elektromos, és ugyanakkora távon sokkal kevesebb szén-dioxidot bocsát ki, mint a közúti vagy a légi közlekedés. Ez az egyetlen közlekedési mód, amelynek a növekvő szállítási volumen ellenére 1990 óta szinte folyamatosan csökkent a szén-dioxid-kibocsátása: 2016-ban az összes közlekedési módból származó szén-dioxid-kibocsátásnak csupán 0,5 %-át tette ki. Emellett a vasút a teljes uniós közlekedési ágazat energiafogyasztásának mindössze 2 %-áért felelős, ugyanakkor 2016-ban az összes szállítási mód viszonylatában vasúton valósult meg az áruszállítás 11,2 %-a, továbbá a személyszállítás 6,6 %-a
                  5
               . A vasút 1990 és 2016 között csökkentette energiafogyasztását
                  6
               , és egyre nagyobb mértékben használ megújuló energiaforrásokat.

               Míg a vasúti személyszállítás részaránya az uniós szárazföldi közlekedésben 2007 és 2016 között 7,0 %-ról 7,6 %-ra nőtt, a teherszállítás terén a 2011. évi csúcs óta (19 %) a vasút részaránya az uniós szárazföldi áruszállításban 16,65 %-ra csökkent 2017-ben
                  7
               . Továbbra is számos akadály áll a valódi egységes európai vasúti térség megvalósítása előtt, többek között a zaj minimalizálásának szükségessége tekintetében. Ezen akadályok leküzdése a költségek csökkentésével és a gyorsított innovációval együtt lehetővé tenné a vasút használatában rejlő lehetőségek kibontakoztatását. A vasútnak ezért további lendületre van szüksége ahhoz, hogy vonzóbbá váljon az utazók és a vállalkozások számára, mint olyan közlekedési eszköz, amely kielégíti mind a napi, mind a nagyobb távú mobilitás iránti igényüket. A vasúti személy- és áruszállítás arányának növelése emellett hozzá fog járulni a forgalmi torlódások, valamint az emberi egészségre veszélyes kibocsátások, különösen a légszennyezés csökkentéséhez.

               A 2021-es évnek a vasút európai évévé nyilvánítására irányuló javaslat célja a vasúti közlekedés előmozdítása az európai zöld megállapodásról szóló bizottsági közleményben meghatározott célkitűzésekkel, többek között a fenntartható és intelligens mobilitással összhangban. Európai szinten megvalósuló projektek, viták, rendezvények, kiállítások és kezdeményezések révén a vasút európai éve Európa-szerte előmozdítja a vasutat mint vonzó és fenntartható közlekedési módot a polgárok, a vállalkozások és a hatóságok számára, hangsúlyozva annak uniós szintű és innovatív dimenzióját. Azáltal, hogy célzott rendezvényeken és kommunikációs kampányokon keresztül a vasúti ágazaton túl is megszólítja a polgárokat, több embert és vállalkozást fog meggyőzni arról, hogy használják a vasutat.

               2021 fontos év az uniós vasúti politika szempontjából. Ez lesz az első olyan teljes év, amikor a negyedik vasúti csomag
                  8
                keretében elfogadott szabályokat Unió-szerte végrehajtják, nevezetesen megnyílik a belföldi személyszállítási szolgáltatások piaca, valamint csökkennek az EU-ban működő vasúttársaságok költségei és adminisztratív terhei. Amint azt a #DiscoverEU kezdeményezés
                  9
                népszerűsége is mutatja, számos tagállamban egyre nagyobb a lakossági érdeklődés a vasutak iránt, ideértve az éjszakai vonatokat is. Ezen túlmenően az „Europalia” nemzetközi művészeti fesztivál
                  10
                témája 2021-ben a vasút művészetekre gyakorolt hatása lesz, és hangsúlyozni fogja a vasút által a társadalmi, gazdasági és ipari változások előmozdításában betöltött komoly szerepet. Ezért a 2021-es év nagyon megfelelő időzítésnek tekinthető e kezdeményezés számára.

               Az összes korábbi európai évhez hasonlóan a fő cél felhívni a figyelmet a kihívásokra és a lehetőségekre, valamint az Unió szerepére a közös megoldások előmozdításában. A vasút európai évének célja az Unió, a tagállamok, a regionális és helyi hatóságok és más szervezetek arra irányuló erőfeszítéseinek ösztönzése és támogatása, hogy növeljék a vasúti személy- és áruszállítás arányát. Az európai évnek a vasutat mint fenntartható, innovatív és biztonságos közlekedési módot különösen azáltal kell népszerűsítenie, hogy megszólítja a szélesebb nyilvánosságot, különösen a fiatalokat. Ki kell emelnie emellett a vasút európai, határokon átnyúló dimenzióját, amely közelebb hozza egymáshoz a polgárokat, lehetővé teszi számukra, hogy felfedezzék az Unió sokféleségét, előmozdítja a kohéziót és hozzájárul az Unió belső piacának integrációjához. Fokoznia kell továbbá a vasútnak az uniós gazdasághoz és iparhoz, valamint általában véve a társadalomhoz való hozzájárulását, és elő kell mozdítania a vasutat mint az Unió és a harmadik országok – különösen a nyugat-balkáni országok – közötti kapcsolatok fontos elemét.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               A fent említetteknek megfelelően a vasút európai éve az európai zöld megállapodásról szóló bizottsági közleményben meghatározott célkitűzésekkel, többek között a fenntartható és intelligens mobilitással kapcsolatos célokkal összhangban népszerűsíti a vasúti közlekedést. Emellett a vasúttal kapcsolatos meglévő kezdeményezésekre és szakpolitikákra – például a belföldi személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitására, valamint az Unióban működő vasúttársaságok költségeinek és adminisztratív terheinek csökkentésére – alapul. A többi európai évhez hasonlóan a vasút évének intézkedései uniós, nemzeti, regionális és helyi szintű tájékoztató és promóciós kampányokat, rendezvényeket, projekteket és kezdeményezéseket foglalnak magukban. A legfontosabb üzenetek közvetítésére és a bevált gyakorlatok példáival kapcsolatos információk terjesztésére szolgálnak.

               Az európai év lehetőséget kínál a tagállami hatóságok és az ágazat együttműködésének ösztönzésére a vasúti közlekedés előmozdítása érdekében. Minden erőfeszítést meg kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy az európai év során szervezett tevékenységek az egyes tagállamok igényeihez és körülményeihez igazodjanak. Ezért felkérjük a tagállamokat, hogy jelöljenek ki egy nemzeti koordinátort, aki a vasút európai évében való részvétel megszervezéséért felel. Létre kell hozni a nemzeti koordinátorok képviselőiből álló európai irányítócsoportot. Az európai év lebonyolításának koordinálása, valamint a nemzeti és uniós szintű végrehajtással kapcsolatos információcsere érdekében a Bizottság rendszeresen összehívja a nemzeti koordinátorok üléseit.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

               A vasút európai éve kapcsolódik más uniós szakpolitikai területekhez, például a regionális fejlesztéshez, az ipari versenyképességhez, a fenntartható turizmushoz, az innovációhoz, a foglalkoztatáshoz, az oktatáshoz, az ifjúságpolitikához, a kultúrához és az akadálymentesítéshez, valamint az Uniónak a szomszédságával fennálló kapcsolataihoz. Hangsúlyozza a vasút európai, határokon átnyúló dimenzióját, amely az áruszállításnak, az utazásnak, a kontinens felfedezésének és összekapcsolásának fenntartható és jövőorientált módon működő eszköze. Az európai év egyes tevékenységei finanszírozhatók a meglévő uniós programok, például az Európai horizont, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, az uniós strukturális és beruházási alapok, a Kreatív Európa, az Erasmus+, a DiscoverEU vagy az Európa a polgárokért program keretében.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  A javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 91. cikke. A 91. cikk előírja, hogy a közlekedés sajátosságainak figyelembevételével az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében, a Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően meghatározza az EUMSZ 90. cikkének végrehajtásához szükséges egyéb megfelelő rendelkezéseket. Az EUMSZ 90. cikke kimondja, hogy a Szerződések célkitűzéseit egy közös közlekedéspolitika keretében kell megvalósítani. E javaslat fő célja, hogy hozzájáruljon a vasúti személy- és áruszállítás arányának növeléséhez. Így ez a célkitűzés az EUMSZ 91. cikkének hatálya alá tartozik.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  Ez a javaslat összhangban van az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkének (3) bekezdésében meghatározott szubszidiaritás elvével. E javaslat célkitűzéseit kizárólag tagállami fellépéssel nem lehet kellő mértékben megvalósítani. Ennek az az oka, hogy a csupán nemzeti szintű fellépésből hiányozna a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjének európai dimenziója. Az EUSZ 3. cikkének (3) bekezdése kimondja különösen, hogy az Európai Unió egy belső piacot hoz létre, Európa fenntartható fejlődéséért munkálkodik, amely többek között a környezet minőségének javításán alapul, elősegíti a tudományos és technológiai haladást, valamint előmozdítja a gazdasági, a társadalmi és a területi kohéziót. Az Unió e célkitűzéseket a megfelelő eszközökkel, a Szerződésekben ráruházott hatáskörök keretein belül valósítja meg. Emellett a tagállami fellépések számára előnyös lenne az uniós szintű fellépés a nagyobb láthatóság, a többoldalú partnerségek, a transznacionális információcsere, valamint az európai év keretében az egész Unióra kiterjedő figyelemfelkeltés és a bevált gyakorlatok terjesztése révén.

               •Arányosság

                  Ez a javaslat összhangban van az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkének (4) bekezdésében meghatározott arányosság elvével. Az intézkedések javasolt menete egyszerű. A meglévő programokra támaszkodik, és arra, hogy a kommunikációs tevékenységeket az európai év témáira összpontosítsa. Nem ró aránytalan irányítási korlátozásokat a javaslatot végrehajtó közigazgatási szervekre. Az uniós fellépés támogatja és kiegészíti a tagállamok és az ágazat erőfeszítéseit. Ez a fellépés először is javítani fogja az Unió saját eszközeinek hatékonyságát. Másodszor pedig támogató szerepet tölt be a tagállamok, a regionális és helyi hatóságok, a magán- és állami vállalatok, valamint általában a civil társadalom közötti szinergiák és együttműködés ösztönzésében. Az uniós fellépés nem lépi túl az azonosított kihívások kezeléséhez szükséges mértéket.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Az európai parlamenti és tanácsi határozat a legmegfelelőbb jogi aktus annak biztosításához, hogy a jogalkotó hatóság teljes körűen részt vegyen a 2021. évnek a vasút európai évévé nyilvánításában.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

               2019. december 9-én a vasúti ágazat különböző meghívott képviselőivel (CER, UNIFE, EIM, ERFA – Allrail), az Európai Unió Vasúti Ügynökségével (ERA), a Shift2Rail és az Europalia képviselőivel megvitatták annak lehetőségét, hogy 2021-et a vasút európai évévé nyilvánítsák. Valamennyi résztvevő széles körű támogatását fejezte ki e kezdeményezés iránt, hangsúlyozva a vasút szerepét a dekarbonizációs cél elérésében, valamint a vasút határokon átnyúló dimenzióját. A vasúti ágazat érdekelt felei, különösen a vasúttársaságok, az állomásüzemeltetők, a gyártók és a nemzeti hatóságok várhatóan mind uniós, mind pedig nemzeti és helyi szinten aktívan részt vesznek majd az európai évhez kapcsolódó rendezvények szervezésében. Az Europalia nemzetközi művészeti fesztivállal folytatott konzultációk komoly lehetőségeket tártak fel az európai évvel való szinergiák tekintetében. A közelmúltban mind az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, mind a Régiók Bizottsága elfogadott olyan saját kezdeményezésű véleményt
                  11

                  12
               , amely kifejezi tagjai érdeklődését a vasút mint fenntartható és innovatív közlekedési mód előmozdítása iránt.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  Tárgytalan

               •Hatásvizsgálat

               Nincs szükség hatásvizsgálatra, mivel a javasolt kezdeményezés célkitűzései a meglévő uniós programok célkitűzései közé tartoznak. A javasolt kezdeményezés nem kötelezi a Bizottságot jogalkotási jellegű konkrét intézkedésekre. A kezdeményezés továbbá nem jár a meglévő eszközökén túlmutató jelentős társadalmi, gazdasági vagy környezeti hatással.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  Tárgytalan

               •Alapjogok

                  Tárgytalan

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Az e határozat végrehajtásához szükséges pénzügyi allokáció a 2020–2021-es időszakra a becslések szerint 8 000 000 EUR. Az európai év végrehajtása megfelelő finanszírozást feltételez, amelyet a 2020-as és 2021-es költségvetési eljárás keretében kell meghatározni a 2021–2027-es többéves pénzügyi kerettel összhangban.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  A javaslat arra kötelezi a Bizottságot, hogy 2022. december 31-ig tegyen jelentést az európai év hatálya alá tartozó kezdeményezések végrehajtásáról, eredményeiről és átfogó értékeléséről.

               2020/0035 (COD)

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               a vasút európai évéről (2021)

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

               tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére
                  13
               ,

               tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére
                  14
               ,

               rendes jogalkotási eljárás keretében,

               mivel:

               (1)2019. december 11-i közleményében
                  15
                a Bizottság európai zöld megállapodást vázolt fel az Európai Unió és polgárai számára. Az európai zöld megállapodás új növekedési stratégiaként az Uniót olyan igazságos és virágzó társadalommá kívánja alakítani, amely modern, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdasággal rendelkezik, ahol 2050-re megszűnik a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás, és ahol a gazdaság növekedése nem erőforrásfüggő.

               (2)2019. december 12-i következtetéseiben
                  16
                az Európai Tanács jóváhagyta a klímasemleges Európai Unió 2050-ig történő megvalósítására irányuló célkitűzést.

               (3)2020. január 15-i állásfoglalásában
                  17
                az Európai Parlament üdvözölte „Az európai zöld megállapodás” című bizottsági közleményt, és felszólított a klímasemleges társadalom legkésőbb 2050-ig való szükségszerű megvalósítására.

               (4)Az európai zöld megállapodásról szóló bizottsági közleményben meghatározott célkitűzésekkel összhangban át kell alakítani az uniós gazdaságot, és újra kell gondolni a szakpolitikákat, különösen a közlekedés és a mobilitás területén, ami magában foglalja a fenntartható és intelligens mobilitásra való áttérés felgyorsítását. A közlekedés az Unió üvegházhatásúgáz-kibocsátásának egynegyedéért felelős, és ez az arány egyre nő. A klímasemlegesség eléréséhez a közlekedésből származó kibocsátások 90 %-os csökkentésére van szükség 2050-ig. A fenntartható közlekedés megvalósítása azt jelenti, hogy a felhasználókat kell előtérbe helyezni, és jelenlegi mobilitási lehetőségeiknél megfizethetőbb, hozzáférhetőbb, egészségesebb és tisztább alternatívákat kell biztosítani számukra. Az európai zöld megállapodás előrevetíti a fenntartható és intelligens mobilitásra való áttérés felgyorsítását e kihívások kezelése érdekében. Különösen fontos, hogy a jelenleg 75 %-ban a közutakon megvalósuló szárazföldi áruszállítás jelentős része áthelyeződjön a vasútra és a belvízi utakra.

               (5)A vasút meghatározó szerepet játszhat a klímasemlegességi célkitűzés 2050-ig történő elérésében. Ez az egyik leginkább környezetbarát és energiahatékony közlekedési mód. A vasút nagyrészt elektromos, és azonos távon sokkal kevesebb szén-dioxidot bocsát ki, mint a közúti vagy a légi közlekedés, továbbá ez az egyetlen olyan közlekedési mód, amelynek 1990 óta folyamatosan csökkent üvegházhatásúgáz-kibocsátása és szén-dioxid-kibocsátása. Emellett a vasút 1990 és 2016 között
                  18
                csökkentette energiafogyasztását, és egyre nagyobb mértékben használ megújuló energiaforrásokat.

               (6)Az Unió peremterületeinek a fő közlekedési útvonalakkal való összekapcsolása révén a vasúti ágazat hozzájárul a társadalmi, gazdasági és területi kohézióhoz.

               (7)Míg a vasúti személyszállítás részaránya az uniós szárazföldi közlekedésben csak kismértékben nőtt 2007 óta, az áruszállítás részaránya csökkent. Továbbra is számos akadály áll a valódi egységes európai vasúti térség megvalósítása előtt, többek között a zaj minimalizálásának szükségessége tekintetében. Ezen akadályok leküzdése a költségek csökkentésével és a gyorsított innovációval együtt lehetővé tenné a vasút használatában rejlő lehetőségek kibontakoztatását. A vasútnak ezért további lendületre van szüksége ahhoz, hogy vonzóbbá váljon mind az utazók, mind a vállalkozások számára.

               (8)A vasúti közlekedésnek az európai zöld megállapodásról szóló bizottsági közleményben meghatározott célkitűzésekkel, többek között a fenntartható és intelligens mobilitásra vonatkozó célokkal összhangban történő előmozdítása érdekében a 2021-es évet indokolt a vasút európai évévé nyilvánítani. 2021 fontos év lesz az uniós vasúti politika szempontjából, és ez lesz az első olyan teljes év, amikor a negyedik vasúti csomag keretében elfogadott szabályokat Unió-szerte végrehajtják, nevezetesen megnyílik a belföldi személyszállítási szolgáltatások piaca, valamint csökkennek az Unióban működő vasúttársaságok költségei és adminisztratív terhei. Amint azt a #DiscoverEU kezdeményezés népszerűsége is mutatja, számos tagállamban egyre nagyobb a lakossági érdeklődés a vasutak iránt, ideértve az éjszakai vonatokat is. Ezen túlmenően az „Europalia” nemzetközi művészeti fesztivál témája 2021-ben a vasút művészetekre gyakorolt hatása lesz, és hangsúlyozni fogja a vasút által a társadalmi, gazdasági és ipari változások előmozdításában betöltött komoly szerepet,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Tárgy

               A 2021. év a vasút európai éve (a továbbiakban: európai év).

               2. cikk

               Célkitűzések

               Az európai év célja az Unió, a tagállamok, a regionális és helyi hatóságok és más szervezetek arra irányuló erőfeszítéseinek ösztönzése és támogatása, hogy növeljék a vasúti személy- és áruszállítás arányát. Az európai év különösen:

               a)előmozdítja a vasút mint fenntartható, innovatív és biztonságos közlekedési mód használatát, különösen azáltal, hogy kiemeli a vasút mint az Unió klímasemlegességi célkitűzésének 2050-ig történő elérését elősegítő tényező meghatározó szerepét, valamint hogy megszólítja a szélesebb nyilvánosságot, különösen a fiatalokat;

               b)kiemeli a vasút európai, határokon átnyúló dimenzióját, amely közelebb hozza egymáshoz a polgárokat, lehetővé teszi számukra, hogy felfedezzék az Unió sokféleségét, előmozdítja a kohéziót és hozzájárul az Unió belső piacának integrációjához;

               c)fokozza a vasút hozzájárulását az uniós gazdasághoz, iparhoz és társadalomhoz, különös tekintettel a regionális fejlesztéssel, az ipari versenyképességgel, a fenntartható turizmussal, az innovációval, a foglalkoztatással, az oktatással, az ifjúsággal és a kultúrával, valamint az akadálymentesítéssel kapcsolatos szempontok figyelembevétele révén;

               d)hozzájárul a vasútnak mint az Unió és a szomszédos országok – különösen a nyugat-balkáni országok – közötti kapcsolatok fontos elemének az előmozdításához a partnerországok érdeklődésére és szükségleteire, valamint az Unió vasúti közlekedéssel kapcsolatos szakértelmére építve.

               3. cikk

               Az intézkedések tartalma

               (1)A 2. cikkben meghatározott célok eléréséhez szükséges intézkedések többek között az európai év célkitűzéseihez kapcsolódó következő uniós, nemzeti, regionális vagy helyi szintű tevékenységek:

               a)kezdeményezések és rendezvények párbeszéd előmozdítására, a tudatosság növelésére és a polgárok, a vállalkozások és a hatóságok arra irányuló szerepvállalásának elősegítésére, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem eszközeként több embert és árut vonzzanak a vasút felé, többféle csatornán és eszközön keresztül, ideértve a tagállamokban megrendezett eseményeket is;

               b)tájékoztatás, kiállítások, inspiráció, ismeretterjesztő és figyelemfelkeltő kampányok, amelyek előmozdítják az utasok, a fogyasztók és a vállalkozások magatartásának megváltoztatását, és ösztönzik a lakosság aktív hozzájárulását a fenntarthatóbb közlekedéssel kapcsolatos célkitűzések eléréséhez;

               c)a nemzeti, regionális és helyi hatóságok, a civil társadalom, a vállalkozások és az iskolák között a vasút használatának előmozdítása és a magatartásbeli változások minden szinten történő megvalósítása terén szerzett tapasztalatok és bevált gyakorlatok megosztása;

               d)tanulmányok készítése és innovációs tevékenységek végzése, valamint ezek eredményeinek európai vagy nemzeti szinten történő terjesztése; valamint

               e)az európai évhez kapcsolódó projektek és hálózatok előmozdítása, többek között a médián, a közösségi hálózatokon és más online közösségeken keresztül.

               (2)Az uniós intézmények és szervek, valamint a tagállamok – uniós, illetve nemzeti szinten – az (1) bekezdésben említett tevékenységek népszerűsítésével összefüggésben hivatkozhatnak az európai évre és felhasználhatják annak vizuális identitását.

               4. cikk

               Tagállami szintű koordináció

               Az európai évben való részvétel nemzeti szintű megszervezése a tagállamok felelősségi körébe tartozik. A tagállamok ebből a célból nemzeti koordinátorokat jelölnek ki. A nemzeti koordinátoroknak biztosítaniuk kell a releváns tevékenységek nemzeti szintű koordinálását.

               5. cikk

               Uniós szintű koordináció

               (1)A Bizottság rendszeresen összehívja a nemzeti koordinátorok ülését az európai év lebonyolításának koordinálása érdekében. Az ülések egyben az európai év nemzeti és uniós szintű végrehajtására vonatkozó információk cseréjére is szolgálnak; az Európai Parlamentet képviselő személyek megfigyelőként vehetnek részt ezeken az üléseken.

               (2)Az európai év uniós szintű koordinációja a vasúti közlekedés területén projekteket finanszírozó vagy vasúti dimenzióval rendelkező különböző uniós programok és kezdeményezések közötti szinergiák teremtése céljából transzverzális megközelítést alkalmaz.

               (3)A Bizottság rendszeresen összehívja az érdekelt feleket és a vasúti közlekedés területén tevékeny szervezetek vagy testületek – köztük a meglévő transznacionális hálózatok és az érintett nem kormányzati szervezetek, valamint ifjúsági szervezetek és közösségek – képviselőit, hogy segítsék a Bizottságot az európai év uniós szintű végrehajtásában.

               Amennyiben azt a költségvetés lehetővé teszi, a Bizottság ajánlattételi felhívásokat és projekteket szervezhet, amelyek az év célkitűzéseinek eléréséhez való kiemelkedő hozzájárulásuk alapján támogatásban részesülhetnek.

               6. cikk

               Nemzetközi együttműködés

               Az európai év céljából a Bizottság szükség esetén együttműködik az illetékes nemzetközi szervezetekkel, miközben biztosítja az Unió részvételének láthatóságát.

               7. cikk

               Nyomon követés és értékelés

               A Bizottság 2022. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának az e határozatban előírt kezdeményezések végrehajtásáról, eredményeiről és átfogó értékeléséről.

               8. cikk

               Hatálybalépés

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

               PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

               TARTALOMJEGYZÉK

               PÉNZÜGYI KIMUTATÁS
                     12

               1.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI12

               1.1.A javaslat/kezdeményezés címe12

               1.2.Az érintett szakpolitikai terület(ek) (Programklaszter)12

               1.3.A javaslat/kezdeményezés a következőre irányul:12

               1.4.A javaslat/kezdeményezés indoklása12

               1.4.1.Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) a kezdeményezés végrehajtásának részletes ütemtervével12

               1.4.2.Az Unió részvételéből származó hozzáadott érték (adódhat többek között a koordinációból eredő előnyökből, a jogbiztonságból, a fokozott hatékonyságból vagy a kiegészítő jellegből). E pontban „az Unió részvételéből származó hozzáadott érték” azt az uniós részvételből adódó értéket jelenti, amely többletként jelentkezik ahhoz az értékhez képest, amely a tagállamok egyedüli fellépése esetén jött volna létre.12

               1.4.3.Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága13

               1.4.4.Egyéb releváns eszközökkel való összeegyeztethetőség és lehetséges szinergia13

               1.5.Időtartam és pénzügyi hatás14

               1.6.Tervezett irányítási módszer(ek)14

               2.IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK15

               2.1.A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések15

               2.2.Irányítási és kontrollrendszer(ek)15

               2.2.1.Az irányítási módszer(ek), a finanszírozás végrehajtási mechanizmusai, a kifizetési módok és a javasolt kontrollstratégia indokolása15

               2.2.2.A felismert kockázatokkal és a csökkentésükre létrehozott belső kontrollrendszerekkel kapcsolatos információk15

               2.2.3.A kontroll költséghatékonyságának becslése és indokolása (a „kontroll költségei ÷ a kezelt kapcsolódó források értéke” hányados) és a hibakockázat várható szintjeinek értékelése (kifizetéskor és záráskor)15

               2.3.A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések15

               3.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA16

               3.1.A többéves pénzügyi keret fejezete és a költségvetés javasolt új kiadási sora/sorai16

               3.2.A kiadásokra gyakorolt becsült hatás17

               3.2.1.A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összefoglalása17

               3.2.2.Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás összefoglalása19

               3.2.2.1.Becsült humánerőforrás-szükségletek20

               3.2.3.Harmadik felek részvétele a finanszírozásban21

               3.3.A bevételre gyakorolt becsült hatás21

               PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

               1.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI

               1.1.A javaslat/kezdeményezés címe

                  A vasút európai éve (2021)

               1.2.Az érintett szakpolitikai terület(ek) (Programklaszter)

                  (2020)

                  Szakpolitikai terület: Mobilitás és közlekedés

                  (2021)

                  1. fejezet: „Egységes piac, innováció és digitális gazdaság”: 1. szakpolitikai klaszter: „Kutatás és innováció” és 2. szakpolitikai klaszter: „Európai stratégiai beruházás”.

                  3. fejezet: „Természeti erőforrások és környezetvédelem”: 9. szakpolitikai klaszter: „Környezetvédelem és éghajlat-politika”.

               1.3.A javaslat/kezdeményezés a következőre irányul:

               X új intézkedés

               ◻ kísérleti projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedés
                  19

               ◻ jelenlegi intézkedés meghosszabbítása

               ◻ egy vagy több intézkedés összevonása vagy átalakítása egy másik/új intézkedéssé

               1.4.A javaslat/kezdeményezés indoklása

               1.4.1.Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) a kezdeményezés végrehajtásának részletes ütemtervével

                  Rövid távon: a vasútról alkotott kép javítása a polgárok és a vállalkozások körében, az európai zöld megállapodásról szóló bizottsági közleményben meghatározott célkitűzésekkel összhangban erőteljesebb figyelemfelhívás annak fontosságára, hogy több utas és áru szállításához vegyék igénybe a vasutat.

                  Hosszú távon: a vasúti személy- és áruszállítás részarányának növelése az Unión belüli közlekedési tevékenységek okozta üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentéséhez való hozzájárulás érdekében, az európai zöld megállapodásról szóló bizottsági közleményben meghatározott célkitűzésekkel összhangban.

               1.4.2.Az Unió részvételéből származó hozzáadott érték (adódhat többek között a koordinációból eredő előnyökből, a jogbiztonságból, a fokozott hatékonyságból vagy a kiegészítő jellegből). E pontban „az Unió részvételéből származó hozzáadott érték” azt az uniós részvételből adódó értéket jelenti, amely többletként jelentkezik ahhoz az értékhez képest, amely a tagállamok egyedüli fellépése esetén jött volna létre.

                  A közlekedés és különösen a vasút európai, határokon átnyúló dimenziója. Az integrált egységes európai vasúti térség megvalósítását célzó, például a nemzeti piaci és műszaki akadályokat felszámoló uniós jogszabályok.

                  Az európai zöld megállapodásról szóló bizottsági közleményben meghatározott célkitűzésekkel összhangban a fenntartható és intelligens mobilitásra való áttérés felgyorsítását célzó intézkedések uniós dimenziója.

               1.4.3.Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága

                  Az elmúlt tíz évben megrendezett európai évek hatékony figyelemfelkeltő eszköznek bizonyultak, nagy hatást gyakoroltak mind a közvéleményre, mind a véleményformálókra, továbbá szinergiákat teremtettek a különböző uniós és tagállami szintű beavatkozási területek között.

               1.4.4.Egyéb releváns eszközökkel való összeegyeztethetőség és lehetséges szinergia

                  A vasút európai éve kapcsolódik más uniós szakpolitikai területekhez, például a regionális fejlesztéshez, az ipari versenyképességhez, a fenntartható turizmushoz, az innovációhoz, a foglalkoztatáshoz, az oktatáshoz, az ifjúságpolitikához, a kultúrához és az akadálymentesítéshez, valamint az Uniónak a szomszédságával fennálló kapcsolataihoz. Hangsúlyozza az európai vasút kontinentális, határokon átnyúló dimenzióját, amely az áruszállításnak, az utazásnak, a kontinens felfedezésének és összekapcsolásának fenntartható és jövőorientált módon működő eszköze. Az európai év egyes tevékenységei a meglévő uniós programok keretében is finanszírozhatók.

               1.5.Időtartam és pénzügyi hatás

               X határozott időtartam

               –X
                     időtartam: 2021. január 1-jétől 2021. december 31-ig

               –X
                     pénzügyi hatás: 2020-tól 2021-ig a kötelezettségvállalási előirányzatok esetében és 2020-tól 2022-ig a kifizetési előirányzatok esetében

               ◻ határozatlan időtartam

               –beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig

               –azt követően: rendes ütem

               1.6.Tervezett irányítási módszer(ek)
                  20

               X Bizottság általi közvetlen irányítás

               –◻ a Bizottság szervezeti egységein keresztül, ideértve az uniós küldöttségek személyzetét

               –◻
                     végrehajtó ügynökségen keresztül

               ◻ Megosztott irányítás a tagállamokkal

               ◻ Közvetett irányítás a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatoknak a következőkre történő átruházásával:

               –◻ harmadik országok vagy az általuk kijelölt szervek

               –◻ nemzetközi szervezetek és ügynökségeik (nevezze meg)

               –◻ az EBB és az Európai Beruházási Alap

               –◻ a költségvetési rendelet 70. és 71. cikkében említett szervek

               –◻ közjogi szervek

               –◻ magánjog alapján működő, közfeladatot ellátó szervek, amennyiben megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtanak

               –◻ valamely tagállam magánjoga alapján működő, köz- és magánszféra közötti partnerség végrehajtásával megbízott és megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtó szervek

               –◻ az EUSZ V. címének értelmében a KKBP terén konkrét fellépések végrehajtásával megbízott, és a vonatkozó alap-jogiaktusban meghatározott személyek.

               –Egynél több irányítási módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a „Megjegyzések” rovatban.

               Megjegyzések

                  […]

               2.IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK

               2.1.A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések

               Gyakoriság és feltételek

                  Az európai év munkaprogramja

                  Irányítóbizottság felállítása

               2.2.Irányítási és kontrollrendszer(ek)

               2.2.1.Az irányítási módszer(ek), a finanszírozás végrehajtási mechanizmusai, a kifizetési módok és a javasolt kontrollstratégia indokolása

                  A költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti közvetlen irányítás az előnyben részesített mód, mivel az intézkedéseket az Európai Bizottság, különösen a Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság fogja végrehajtani, biztosítva a tagállamokkal és a különböző érdekelt felekkel való koordinációt.

               2.2.2.A felismert kockázatokkal és a csökkentésükre létrehozott belső kontrollrendszerekkel kapcsolatos információk

                  Felismert kockázatok: a kezdeményezések láthatóságának hiánya; túlzott elvárások a korlátozott költségvetési forrásokhoz képest.

                  A belső kontrollrendszer felépítése: rendszeres kockázatértékelés az irányítóbizottság keretében.

               2.2.3.A kontroll költséghatékonyságának becslése és indokolása (a „kontroll költségei ÷ a kezelt kapcsolódó források értéke” hányados) és a hibakockázat várható szintjeinek értékelése (kifizetéskor és záráskor)

                  A kontroll a Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság belső kontrollrendszerének részét képezi. Ezek az új tevékenységek további nem jelentős kontrollköltségekkel járnak főigazgatósági szinten.

               2.3.A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések

               Tüntesse fel a meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket, pl. a csalás elleni stratégiából.

                  A Bizottság gondoskodik arról, hogy az e határozat alapján finanszírozott fellépések végrehajtása során az Unió pénzügyi érdekei védelemben részesüljenek, méghozzá a csalás, vesztegetés és bármely egyéb illegális tevékenység elleni megelőző intézkedések alkalmazásával, hatékony ellenőrzésekkel, a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetésével, illetve szabálytalanságok észlelése esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal. A Bizottság e határozat alapján helyszíni vizsgálatokat és ellenőrzéseket végezhet az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel összhangban. Szükség esetén a vizsgálatokat az Európai Csalás Elleni Hivatal végzi el, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet rendelkezései alapján.

               3.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

               3.1.A többéves pénzügyi keret fejezete és a költségvetés javasolt új kiadási sora/sorai

                        A többéves pénzügyi keret fejezete

                        Költségvetési sor

                        Kiadás
                           típusa

                        Hozzájárulás

                        1. fejezet [Egységes piac, innováció és digitális gazdaság]

                        diff./nem diff.
                           21

                        EFTA-országoktól
                           22

                        tagjelölt országoktól
                           23

                        harmadik országoktól

                        a költségvetési rendelet [21. cikke (2) bekezdésének b) pontja] értelmében

                        06.02.05.00 (2020) / 02.20.04.01 (2021–22)

                        01.02.02.50

                        02.03.01

                        A költségvetési eljárások keretében egyéb sorok is azonosíthatók.

                        diff./nem diff.

                        IGEN/NEM

                        IGEN/NEM

                        IGEN/NEM

                        IGEN/NEM

                        A többéves pénzügyi keret fejezete

                        Költségvetési sor

                        Kiadás
                        típusa

                        Hozzájárulás

                        3. fejezet [Természeti erőforrások és környezetvédelem]

                        diff./nem diff.
                           24

                        EFTA-országoktól
                           25

                        tagjelölt országoktól
                           26

                        harmadik országoktól

                        a költségvetési rendelet [21. cikke (2) bekezdésének b) pontja] értelmében

                        09.02.xx

                        A költségvetési eljárások keretében egyéb sorok is azonosíthatók.

                        diff./nem diff.

                        IGEN/NEM

                        IGEN/NEM

                        IGEN/NEM

                        IGEN/NEM

               3.2.A kiadásokra gyakorolt becsült hatás

               Az alábbiakban említett programok és költségvetési sorok tájékoztató jellegűek. A megfelelő finanszírozás meghatározására a költségvetési eljárások keretében kerül sor, a jelenlegi pénzügyi programozáson belül, a 2020. évi előirányzatok átcsoportosítása útján; 2021-ben egyedi előirányzatok kerülnek meghatározásra a jövőbeli programok és a pénzügyi programozás keretein belül, az alkalmazandó többéves pénzügyi keretekkel összhangban.

               3.2.1.A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összefoglalása

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        A többéves pénzügyi keret
                        fejezete

                        <…>

                        1. fejezet [Egységes piac, innováció és digitális gazdaság]; 3. fejezet [Természeti erőforrások és környezetvédelem]

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027 után

                        Operatív előirányzatok

                        ÖSSZESEN

                        06.02.05 (2020. évi költségvetés)/02.20.04.01 (2021–22) Az európai közlekedéspolitikát támogató tevékenységek

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        (1)

                        0,500

                        1,500

                        2,000

                        Kifizetési előirányzatok

                        (2)

                        0,300

                        1,200

                        0,500

                        2,000

                        Operatív előirányzatok

                        01.02.02.50 Európai horizont

                        02.03.01 CEF – Közlekedés

                        09.02 LIFE

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        (1)

                        6,000

                        6,000

                        Kifizetési előirányzatok

                        (2)

                        3,000

                        3,000

                        6,000

                        Az 1. és a 3. fejezethez tartozó előirányzatok ÖSSZESEN

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        =1+3

                        0,500

                        7,500

                        8,000

                        Kifizetési előirányzatok

                        =2+3

                        0,300

                        4,200

                        3,500

                        8,000

                        A többéves pénzügyi keret
                        fejezete

                        7.

                        „Igazgatási kiadások”

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027 után

                        ÖSSZESEN

                        Humánerőforrás

                        0,150

                        0,300

                        0,075

                        0,525

                        Egyéb igazgatási kiadások

                        0,010

                        0,010

                        A többéves pénzügyi keret 7. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN

                        (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat)

                        0,150

                        0,310

                        0,075

                        0,535

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027 után

                        ÖSSZESEN

                        A többéves pénzügyi keret
                        FEJEZETEIHEZ tartozó
                        előirányzatok ÖSSZESEN

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        0,650

                        7,810

                        0,075

                        8,535

                        Kifizetési előirányzatok

                        0,450

                        4,510

                        3,575

                        8,535

               3.2.2.Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás összefoglalása

               –◻
                     A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási jellegű előirányzatok felhasználását.

               –X
                     A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási jellegű előirányzatok felhasználását vonja maga után:

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        Évek

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        ÖSSZESEN

                        A többéves pénzügyi
                        keret 7. FEJEZETE

                        Humánerőforrás

                        0,150

                        0,300

                        0,075

                        0,525

                        Egyéb igazgatási kiadások

                        0,010

                        0,010

                        A többéves pénzügyi
                        keret 7. FEJEZETÉNEK részösszege

                        0,150

                        0,310

                        0,075

                        0,535

                        A többéves pénzügyi
                        keret 7. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok
                           27

                        Humánerőforrás

                        Egyéb
                        igazgatási kiadások

                        A többéves pénzügyi
                        keret 7. FEJEZETÉBE
                        bele nem tartozó előirányzatok részösszege

                        ÖSSZESEN

                        0,150

                        0,310

                        0,075

                        0,535

               A humánerőforrással és más igazgatási jellegű kiadásokkal kapcsolatos előirányzat-igényeket az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt előirányzatokkal és/vagy az adott főigazgatóságon belüli átcsoportosítással kell teljesíteni. A források adott esetben a költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további allokációkkal.

               3.2.2.1.Becsült humánerőforrás-szükségletek

               –◻
                     A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást.

               –X
                     A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár:

               A becsléseket teljes munkaidős egyenértékben kell kifejezni

                        Évek

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        • A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak)

                        a központban és a bizottsági képviseleteken

                        1

                        2

                        0,5

                        a küldöttségeknél

                        Kutatás

                        • Külső munkatársak teljes munkaidős egyenértékben (FTE) kifejezve – AC, AL, END, INT és JED
                           28

                        7. fejezet

                        A többéves pénzügyi keret 7. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatokból finanszírozva

                        - a központban

                        - a küldöttségeknél

                        A programkeretből finanszírozva
                           29

                        - a központban

                        - a küldöttségeknél

                        Kutatás

                        Egyéb (kérjük megnevezni)

                        ÖSSZESEN

                        1

                        2

                        0,5

               A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további allokációkkal.

               Az elvégzendő feladatok leírása:

                        Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak

                        Kommunikációs kampányok és rendezvények szervezése és koordinálása; pályázati felhívások kezelése; mintegy 10 kiküldetés a tagállamokban 2021-ben.

                        Külső munkatársak

                        Tárgytalan

               3.2.3.Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

               A javaslat/kezdeményezés

               –X
                     nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást.

               3.3.A bevételre gyakorolt becsült hatás

               –X
                     A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre.

               MELLÉKLET
               a PÉNZÜGYI KIMUTATÁSHOZ

               A javaslat/kezdeményezés címe

                  A vasút európai éve (2021)

               1. A HUMÁNERŐFORRÁS-SZÜKSÉGLETEK SZÁMA ÉS KÖLTSÉGE

               2. AZ EGYÉB IGAZGATÁSI KIADÁSOK KÖLTSÉGE

               3. A KÖLTSÉGEK KISZÁMÍTÁSÁRA HASZNÁLT MÓDSZEREK

               3.1. Humánerőforrás

               3.2. Egyéb igazgatási kiadások

                  Ezt a mellékletet, amelyet a javaslatban/kezdeményezésben részt vevő egyes főigazgatóságoknak/szolgálatoknak kell kitölteniük, csatolni kell a pénzügyi kimutatáshoz a szolgálatközi konzultáció megindításakor.

                  Az adattáblázatokat használták forrásként a pénzügyi kimutatásba foglalt táblázatokhoz. A táblázatok kizárólag a Bizottságon belüli belső használatra készültek.

               1. A humánerőforrás-szükségletek költsége

               ◻
                     A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást.

               X
                     A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár:

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        A többéves pénzügyi keret

                        7. FEJEZETE

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        ÖSSZESEN

                        Teljes munkaidős egyenérték

                        Előirányzatok

                        Teljes munkaidős egyenérték

                        Előirányzatok

                        Teljes munkaidős egyenérték

                        Előirányzatok

                        Teljes munkaidős egyenérték

                        Előirányzatok

                        Teljes munkaidős egyenérték

                        Előirányzatok

                        Teljes munkaidős egyenérték

                        Előirányzatok

                        Teljes munkaidős egyenérték

                        Előirányzatok

                        Teljes munkaidős egyenérték

                        Előirányzatok

                        • A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak)

                        A központban és a bizottsági képviseleteken

                        AD

                        1

                         0,150

                        2

                        0,300

                         0,5

                        0,075

                        0,525

                        AST

                        Uniós küldöttségeknél

                        AD

                        AST

                        • Külső munkatársak
                           30

                        Teljes keret

                        AC

                        END

                        INT

                        Uniós küldöttségeknél

                        AC

                        AL

                        END

                        INT

                        JPD

                        Egyéb költségvetési sor (kérjük megnevezni)

                        A többéves pénzügyi

                        keret 7. FEJEZETÉNEK részösszege

                         1

                        0,150

                        2

                        0,300

                         0,5

                         0,075

                        0,525

               A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további allokációkkal.

                        A többéves pénzügyi

                        keret 7. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        ÖSSZESEN

                        Teljes munkaidős egyenérték

                        Előirányzatok

                        Teljes munkaidős egyenérték

                        Előirányzatok

                        Teljes munkaidős egyenérték

                        Előirányzatok

                        Teljes munkaidős egyenérték

                        Előirányzatok

                        Teljes munkaidős egyenérték

                        Előirányzatok

                        Teljes munkaidős egyenérték

                        Előirányzatok

                        Teljes munkaidős egyenérték

                        Előirányzatok

                        Teljes munkaidős egyenérték

                        Előirányzatok

                        • A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak)

                        Kutatás

                        AD

                        AST

                        • Külső munkatársak
                           31

                        Az operatív előirányzatokból finanszírozott külső munkatársak (korábban: BA-tételek).

                        - a központban

                        AC

                        END

                        INT

                        - uniós küldöttségeknél

                        AC

                        AL

                        END

                        INT

                        JPD

                        Kutatás

                        AC

                        END

                        INT

                        Egyéb költségvetési sor (kérjük megnevezni)

                        A többéves pénzügyi

                        keret 7. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege

               A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további allokációkkal.

               2. Az egyéb igazgatási kiadások költsége

               (a)1.A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok felhasználását.

               X
                     A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után:

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        A többéves pénzügyi

                        keret 7. FEJEZETE

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        Összesen

                        A központban:

                        Kiküldetési és reprezentációs költségek

                         0,010

                        0,010

                        Konferenciákkal és ülésekkel kapcsolatos költségek

                        Bizottságok
                           32

                        Tanulmányok és konzultációk

                        Informatikai és irányítási rendszerek

                        IKT-berendezések és -szolgáltatások
                           33

                        Egyéb költségvetési sor (kérjük megnevezni)

                        Uniós küldöttségeknél

                        Kiküldetési, konferencia- és reprezentációs költségek

                        A személyzet továbbképzése

                        Vásárlás, bérlés és ezzel kapcsolatos kiadások

                        Berendezés, felszerelés, készletek és szolgáltatások

                        A többéves pénzügyi

                        keret 7. FEJEZETÉNEK részösszege

                         0,010

                        0,010

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        A többéves pénzügyi

                        keret 7. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        Összesen

                        Technikai és igazgatási segítségnyújtás (a külső munkatársakat nem számítva) az operatív előirányzatokból (korábbi BA-tételek)

                        - a központban

                        - uniós küldöttségeknél

                        Egyéb igazgatási kiadások a kutatás területén

                        Egyéb költségvetési sor (kérjük megnevezni)

                        A többéves pénzügyi

                        keret 7. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege

                        A többéves pénzügyi keret

                        7. FEJEZETÉHEZ tartozó és az
                        abba bele nem tartozó előirányzatok ÖSSZESEN

                        0,010

                        0,010

               A szükséges igazgatási előirányzatokat a fellépés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül átcsoportosított előirányzatokkal biztosítják. Az előirányzatok adott esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal.

               3. Számítási módszerek

               3.1. Humánerőforrás

               Ez a rész ismerteti a szükségesnek tartott humán erőforrások becslésére használt számítási módszert (a munkateherre vonatkozó feltevések, beleértve a konkrét álláshelyeket (Sysper 2 munkakörök), a személyzeti kategóriákat és az azoknak megfelelő átlagos költségeket)

                        A többéves pénzügyi keret 7. FEJEZETE

                        Megjegyzés: A központban foglalkoztatott egyes személyzeti kategóriák átlagköltségei a BudgWeb oldalon érhetők el:

                           https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/pre/legalbasis/Pages/pre-040-020_preparation.aspx

                        • Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak

                        2020-ban 1 teljes munkaidős egyenérték rendezvények előkészítésére és koordinálására

                        2021-ben 2 teljes munkaidős egyenérték a pályázati felhívás kezelésére

                        2022-ben 0,5 teljes munkaidős egyenérték a végső jelentéstételhez

                        • Külső munkatársak

                        A többéves pénzügyi keret 7. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok

                        • Csak a kutatási költségvetésből finanszírozott álláshelyek

                        • Külső munkatársak

               3.2. Egyéb igazgatási kiadások

               Adja meg az egyes költségvetési sorok esetében alkalmazott számítási módszer részleteit,

               és különösen az azokat alátámasztó feltételezéseket (pl. ülések száma évente, átlagköltségek stb.)

                        A többéves pénzügyi keret 7. FEJEZETE

                        Mintegy 10 kiküldetés a tagállamokban 2021-ben

                        A többéves pénzügyi keret 7. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok

                     (1)

                        A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának : Az európai zöld megállapodás, 2019. december 11., COM(2019) 640 final.

                     (2)

                        https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld

                     (3)

                        Az Európai Tanács következtetései, 2019. december 12.

                     (https://www.consilium.europa.eu/media/41781/12-euco-final-conclusions-hu.pdf)

                     (4)

                        Az Európai Parlament állásfoglalása az európai zöld megállapodásról, 2020. január 15., 2019/2956(RSP).

                     (5)

                        2019. évi uniós közlekedési statisztikai zsebkönyv.

                     (6)

                        2019. évi uniós közlekedési statisztikai zsebkönyv.

                     (7)

                        2019. évi uniós közlekedési statisztikai zsebkönyv.

                     (8)

                        https://ec.europa.eu/transport/modes/rail/packages/2013_hu

                     (9)

                        https://europa.eu/youth/discovereu_hu

                     (10)

                        https://europalia.eu

                     (11)

                        Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye: A digitalizált vasútiparra való inkluzív ágazati átállás biztosítása, 2019. október. 30., CCMI/169-EESC-2019.

                     (12)

                        A Régiók Bizottsága véleménye: A vasúti ágazatban rejlő lehetőségek az uniós szakpolitikai prioritások megvalósításának szempontjából, 2019. december 4., CDR 1939/2019.

                     (13)

                        HL C , , . o.

                     (14)

                        HL C , , . o.

                     (15)

                        A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az európai zöld megállapodás, 2019. december 11., COM(2019) 640 final.

                     (16)

                        Az Európai Tanács következtetései, 2019. december 12.

                     (17)

                        Az Európai Parlament állásfoglalása az európai zöld megállapodásról, 2020. január 15., 2019/2956(RSP).

                     (18)

                        A Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság 2019. évi statisztikai zsebkönyve: „Az EU közlekedése számokban” (forrás: Eurostat).

                     (19)

                        A költségvetési rendelet 58. cikke (2) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint.

                     (20)

                        Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletre való megfelelő hivatkozások megtalálhatók a BudgWeb oldalon:
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (21)

                        Diff. = Differenciált előirányzatok / Nem diff. = Nem differenciált előirányzatok.

                     (22)

                        EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.

                     (23)

                        Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelöltek.

                     (24)

                        Diff. = Differenciált előirányzatok / Nem diff. = Nem differenciált előirányzatok.

                     (25)

                        EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.

                     (26)

                        Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelöltek.

                     (27)

                        Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.

                     (28)

                        AC = szerződéses alkalmazott; AL = helyi alkalmazott; END = kirendelt nemzeti szakértő; INT = kölcsönmunkaerő (átmeneti alkalmazott); JPD = küldöttségi pályakezdő szakértő.

                     (29)

                        Az operatív előirányzatokból finanszírozott külső munkatársakra vonatkozó részleges felső határérték (korábban: BA-tételek).

                     (30)

                        AC = szerződéses alkalmazott; AL = helyi alkalmazott; END = kirendelt nemzeti szakértő; INT =kölcsönmunkaerő (átmeneti alkalmazott); JPD = küldöttségi pályakezdő szakértő.

                     (31)

                        AC = szerződéses alkalmazott; AL = helyi alkalmazott; END = kirendelt nemzeti szakértő; INT =kölcsönmunkaerő (átmeneti alkalmazott); JPD = küldöttségi pályakezdő szakértő.

                     (32)

                        Nevezze meg a bizottság típusát és azt a csoportot, amelyhez a bizottság tartozik.

                     (33)

                        IKT: Információs és kommunikációs technológiák: Az Informatikai Főigazgatósággal konzultálni kell.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.3.4.
            COM(2020) 89 final
            2020/0038(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Romániában fennálló túlzott hiányról

               2020/0038 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Romániában fennálló túlzott hiányról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (a továbbiakban: EUMSZ) és különösen annak 126. cikke (6) bekezdésére,

               tekintettel a Bizottság javaslatára,

               tekintettel a Románia által tett észrevételekre,

               mivel:

               (1)Az EUMSZ 126. cikke szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt.

               (2)A Stabilitási és Növekedési Paktum az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés eszközeként a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul.

               (3)Az EUMSZ 126. cikke szerinti túlzott hiány esetén követendő eljárás, amelyet a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK tanácsi rendelet
                  1
                (amely a Stabilitási és Növekedési Paktum része) részletez, előírja, hogy a túlzott hiány fennállását határozatban kell megállapítani. Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSZ-hez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló (12.) jegyzőkönyv további rendelkezéseket állapít meg a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtására vonatkozóan. A 479/2009/EK tanácsi rendelet megállapítja
                  2
                az említett rendelkezések alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat és meghatározásokat.

               (4)Az EUMSZ 126. cikkének (5) bekezdése értelmében, ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy tagállamban túlzott hiány áll fenn vagy következhet be, erről véleményt küld az érintett tagállamnak, amelyről tájékoztatja a Tanácsot. Az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése szerint elfogadott jelentését, valamint a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság által az EUMSZ 126. cikkének (4) bekezdése szerint elfogadott véleményt figyelembe véve, a Bizottság megállapította, hogy Romániában túlzott hiány áll fenn. Ezért a Bizottság 2020. [március 4-én] erről véleményt küldött Romániának, amelyről tájékoztatta a Tanácsot
                  3
               .

               (5)Az EUMSZ 126. cikkének (6) bekezdése szerint a Tanácsnak figyelembe kell vennie az érintett tagállam esetleges észrevételeit, mielőtt egy általános értékelés alapján határozna arról, hogy fennáll-e túlzott hiány. Románia esetében az általános értékelés megállapításai a következők.

               (6)A román hatóságok által 2019. szeptember 30-án bejelentett és azt követően az Eurostat által megerősített adatok azt mutatják, hogy a román költségvetési hiány 2018-ban elérte a GDP 3,0 %-át, miközben az államadósság a GDP 35,0 %-át tette ki. Figyelembe véve a nemzeti statisztikai hivatal által az Eurostat sajtóközleményének közzétételét követően bejelentett, felülvizsgált GDP-adatokat, az említett arányok némileg megváltoztak: 2018-ban a hiány a GDP 2,9 %-a, az államadósság pedig a GDP 34,7 %-a volt. A bejelentés 2019-re a GDP 2,8 %-ának megfelelő költségvetési hiányt tervezett.

               (7)2019. december 10-én a kormány elfogadta a 2020–2022 közötti időszakra vonatkozó költségvetési stratégiáját (a továbbiakban: költségvetési stratégia), amelyben a 2019. évi költségvetési hiánycélt a GDP 3,8 %-ában határozták meg. Ez meghaladja és nem közelíti meg a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. Emellett a Szerződés szerinti referenciaérték 2019-es túllépése nem kivételes, mivel ez nem rendkívüli esemény vagy jelentős mértékű gazdasági visszaesés következménye a Szerződés és a Stabilitási és Növekedési Paktum értelmében. A Bizottság 2020. téli előrejelzése szerint a reál-GDP növekedése 2019-ben 3,9 %-os, 2020-ban pedig 3,8 %-os lesz, míg a kibocsátási rés várhatóan nulla körüli értéket ér el. 2019-ben az egyszeri tételek a GDP 0,1 %-át tették ki, és a személygépkocsikra kivetett környezetvédelmi bélyegilleték visszatérítésének tudhatók be. A Szerződés és a Stabilitási és Növekedési Paktum értelmében a GDP 3 %-át jelentő referenciaérték tervezett túllépése nem átmeneti. A Bizottság költségvetési változókkal kiegészített 2020. téli előrejelzése szerint a költségvetési hiány 2019-ben a GDP 4,0 %-a, 2020-ban 4,9 %-a, 2021-ben pedig 6,9 %-a lesz. A hiány előre jelzett növekedését főként a jelentős nyugdíjemelések okozzák. A kormány a költségvetési stratégiában azzal is számol, hogy a költségvetési hiány 2020-ban és 2021-ben is a referenciaérték felett marad, 2020-ban a GDP 3,6 %-át, 2021-ben pedig a GDP 3,4 %-át teszi majd ki. Az EUMSZ hiányra vonatkozó kritériuma tehát prima facie nem teljesül.

               (8)Románia államadóssága 2018-ban a GDP 34,7 %-át tette ki. Mind a Bizottság költségvetési változókkal kiegészített 2020. téli előrejelzése, mind a költségvetési stratégia azt vetíti előre, hogy az államadósság 2021-ig növekedni fog, de a Szerződésben meghatározott referenciaérték alatt marad. A költségvetési stratégia előrejelzése szerint az államadósság 2021-ben a GDP 37,8 %-ára emelkedik. A Bizottság szerint ennél nagyobb növekedés várható, és az államadósság 2021-ben eléri a GDP 41,9 %-át. Az EUMSZ adósságra vonatkozó kritériuma tehát teljesül.

               (9)Az EUMSZ 126. cikke (3) bekezdésében foglalt követelményeknek megfelelően a Bizottság az EUMSZ 126. cikke (3) bekezdése szerinti jelentésében elemezte az összes érdemleges tényezőt is. Az 1467/97/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint minden olyan esetben, amikor az államadósság GDP-hez viszonyított aránya nem haladja meg a referenciaértéket, a túlzott hiány fennállásáról szóló határozathoz vezető lépések során érdemleges tényezőket kell figyelembe venni. A Bizottság a hiányra vonatkozó kritérium teljesítésének értékelésekor figyelembe vette az érdemleges tényezőket, különösen azt, hogy 2017 óta az ország nem hozott eredményes intézkedéseket a jelentős eltérési eljárás keretében tett tanácsi ajánlások nyomán, továbbá a Románia által a strukturális reformok terén elért korlátozott előrehaladást, valamint a Románia tekintetében közép- és hosszú távon fennálló magas költségvetési fenntarthatósági kockázatokat. E tényezők nem változtatnak azon a következtetésen, miszerint az EUMSZ hiányra vonatkozó kritériuma nem teljesül,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az általános értékelésből az következik, hogy Romániában a hiányra vonatkozó kritériumnak való meg nem felelés miatt túlzott hiány áll fenn.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak Románia a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 1997.8.2., 6. o.

                     (2)

                        HL L 145., 2009.6.10., 1. o.

                     (3)

                        A Romániára vonatkozó, a túlzott hiány esetén követendő eljáráshoz kapcsolódó dokumentumok a következő weboldalon találhatóak: https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-and-fiscal-policy-coordination/eu-economic-governance-monitoring-prevention-correction/stability-and-growth-pact/corrective-arm-excessive-deficit-procedure/closed-excessive-deficit-procedures/romania_en#ongoing-procedure


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.3.5.
            COM(2020) 92 final
            2020/0039(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodás kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyvének 5. cikke szerinti, a koprodukciókra vonatkozó kedvezményezetti jogosultság meghosszabbításáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Korea közötti szabadkereskedelmi megállapodás aláírására 2010. október 6-án került sor, megkötésére pedig 2015-ben az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodás megkötéséről szóló (EU) 2015/2169 tanácsi határozat (a továbbiakban: a határozat) elfogadásával. A szabadkereskedelmi megállapodás keretében aláírt, a kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) meghatározta azokat a kereteket, amelyek között a Felek együttműködnek a kulturális tevékenységekhez, javakhoz és szolgáltatásokhoz – többek között az audiovizuális ágazathoz – kapcsolódó cserék megkönnyítése érdekében, és közösen munkálkodnak e cserék feltételeinek javításán.

               A jegyzőkönyvben a Felek saját joggyakorlataikkal összhangban rögzítették egyebek között azt, hogy az uniós Fél és a Koreai Köztársaság gyártóinak koprodukciójában készült audiovizuális alkotások a jövőben bizonyos feltételek mellett jogosultságot szereznek arra, hogy a helyi/regionális kulturális tartalmakat támogató rendszerek kedvezményezettjeivé váljanak.

               E koprodukciós alkotások az EU-n belül európai, a Koreai Köztársaságban koreai alkotásnak minősülhetnek, amennyiben teljesülnek esetükben a jegyzőkönyv 5. cikkében foglalt feltételek (lásd különösen a 8. pont a)–c) pontjait).

                  E kedvezményezetti jogosultságot hároméves időszakra állapították meg (2011. július 1-jétől 2014. június 30-ig), és kétszer megújították további három-három évre. Az első megújítási időszak 2017. június 30-án járt le, a jelenlegi jogosultság pedig 2020. június 30-ig tart. A Felek most azt javasolják, hogy a Tanács tegyen nyilatkozatot a jogosultság további három évre történő meghosszabbításáról.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               A Kreatív Európa program MEDIA alprogramja a részt vevő európai országokból származó európai audiovizuális alkotások fejlesztését és terjesztését támogatja. Bizonyos feltételek teljesülése esetén harmadik országokból származó kedvezményezettek is részt vehetnek bizonyos programokban.

                  Egyes rendszerek, így azok a piacra jutást segítő és képzési programok, amelyek a piacok, kapcsolatépítő és műhelytalálkozók finanszírozására irányulnak, hozzájárulnak a koprodukciók számára kedvező környezet kialakításához Korea viszonylatában is. Ezenfelül a nemzetközi koprodukciós programok segítik a koprodukcióban részt vevő európai és nemzetközi partnereket – köztük Koreát is – a kapcsolatteremtésben, és közvetett úton segítséget nyújt a nemzetközi koprodukciós alapok által közösen előállított audiovizuális alkotásokhoz, köztük bizonyos feltételek mellett a Koreával köszült koprodukciókhoz.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

               A kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyvet 2015-ben a szabadkereskedelmi megállapodás részeként kötötte meg az EU és Korea. Konkrétan az ENSZ Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezetének (UNESCO) a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló, 2005-ben megkötött egyezménye előmozdítását szolgáló eszköznek szánták.

               A fennálló kedvezményezetti jogosultság az audiovizuális produkciók céljait szolgáló nemzeti rendszerek és alapok csoportjai által támogatott koprodukciókat foglalja magában. A jogosultság azt is lehetővé teszi, hogy a koprodukcióban készült művek az európai alkotásoknak az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv 1. cikke n) pontjának iii. alpontjában említett meghatározása értelmében európai alkotásoknak minősüljenek.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  A kedvezményezetti jogosultság meghosszabbítására irányuló eljárást a jegyzőkönyv 5. cikke tartalmazza. A szükséges lépések megtörténtek.

                  A jegyzőkönyv 5. cikkének (8) bekezdése előírja, hogy amennyiben a Felek döntése alapján a jogosultság három éves időszakra megújításra kerül, azután automatikusan további egymást követő és azonos hosszúságú időszakokra meghosszabbodik, hacsak valamelyik Fél vissza nem vonja a jogosultságot, írásos értesítést küldve legalább három hónappal az adott időszak lejárta előtt. Az adott időszakok lejárta előtt készült koprodukciós alkotások a két Fél helyi/regionális kulturális tartalmakat támogató rendszereinek kedvezményezettjeivé válhatnak.

                  Célszerű tanácsi határozatra irányuló javaslatot előterjeszteni a jogosultság megújításáról. Egy ilyen javaslatnak az EUMSZ 218. cikkének (6) bekezdésén kell alapulnia, mivel egy nemzetközi megállapodás valamely része alkalmazási idejének meghosszabbítására irányuló nyilatkozatra vonatkozik. Az uniós intézmények akaratnyilvánítására vonatkozó szabályokat a Szerződések állapítják meg, és azokról sem a tagállamok, sem maguk az intézmények nem rendelkezhetnek. A nemzetközi megállapodások megkötéséről szóló tanácsi határozatok nem térhetnek el a Szerződésektől az általuk megkötött nemzetközi megállapodásokból eredő kötelezettségek időbeli hatályának meghosszabbítására irányuló nyilatkozatokra vonatkozó eljárás tekintetében.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  A jogosultság megújítása lehetőséget teremt az európai audiovizuális ipar számára, hogy a gyorsan növekvő koreai piacon megőrizze jelenlétét, és ott további piaci részesedést, tapasztalatokat és tudást szerezzen.

                  Noha egyes tagállamok kétoldalú kapcsolatfelvétel keretében sikerrel valósítottak meg audiovizuális koprodukciókat, számos tagállam nem tett így; az uniós szintű jogosultság ezért még mindig alkalmas arra, hogy több ország részvételét lehetővé tegye.

                  Az Európai Bizottság korlátozott hatáskörrel rendelkezik a filmgyártás terén, mivel ez a nemzeti filmalapok szerepe, ideértve a nemzetközi koprodukciók kérdését is. Ezért a jegyzőkönyv gyakorlati végrehajtásához a nemzeti filmalapok nagyobb mértékű elkötelezettségére lesz szükség.

               •Arányosság

                  Az Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézet tanulmányai és adatai azt mutatják, hogy a koprodukciók nagyobb közönséget vonzanak. 2017-ben Koreában az európai filmek a forgalmazott filmek 17 %-át tették ki, de a jegyeladásoknak csupán 5 %-át. A forgalmazás és jegyeladások közötti különbség arra enged következtetni, hogy itt jelentős kiaknázatlan lehetőség rejlik, amelyet szorosabb együttműködéssel jobban ki lehetne használni. A koprodukciós jogosultság több lehetőséget teremthetne az európai audiovizuális ipar számára a Koreába irányuló export és promóció tekintetében, valamint kaput nyithatna Ázsia felé. A koprodukciós jogosultság végrehajtása tehát segítene szert tenni piaci részesedésre a piac bővülésének időszakában (Koreában a jegypénztári bevételek általánosságban kedvező tendenciát mutatnak: 2013 és 2017 között 23 %-kal nőttek). Az EU-ban azonban elég kevés koreai filmet vetítenek (a 2014–2018-as adatok szerint a koreai alkotások a forgalmazott filmek mindössze 0,4 %-át, a jegyeladásoknak pedig 0,1 %-át képezik).

                  Úgy tűnik, hogy a jegyzőkönyv végrehajtása azért nem valósult meg eddig, mert nem állnak rendelkezésre konkrét adatok a koprodukciók szintjén nemzeti szinten meglévő ösztönzőkre vonatkozóan. Ezért ezzel kapcsolatban mind európai, mind nemzeti szinten intézkedéseket kell hozni (a finanszírozáshoz való hozzáférés, a képzés és a hálózatépítés terén).

                  A kétoldalú koprodukciók sikere azt is mutatja, hogy van kapacitás és potenciál is a további cselekvéshez. Az audiovizuális munkacsoportban folytatott előzetes megbeszélések során a tagállamok jelezték, hogy hajlandóak uniós szinten együttműködni annak érdekében, hogy a bevált módszerekre támaszkodva kétoldalú szinten támogassák a jegyzőkönyv keretében létrejött koprodukciókat.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  A jogosultság megújítására irányuló explicit nyilatkozatra az EUMSZ 218. cikkének (6) bekezdésén alapuló tanácsi határozat a megfelelő eszköz, mivel egy nemzetközi megállapodás valamely része alkalmazási idejének meghosszabbítására vonatkozik.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

               Tárgytalan

               •Konzultáció az érdekelt felekkel

               A jegyzőkönyv rendelkezik arról, hogy mindkét Fél felállít egy belső tanácsadó csoportot, amely a kulturális és audiovizuális ágazatnak a jegyzőkönyv által érintett területein tevékenykedő képviselőiből áll. Az EU belső tanácsadó csoportja 2019. október 17-én Brüsszelben ülést tartott abból a célból, hogy értékelje a kedvezményezetti jogosultság megvalósításának eredményeit a kulturális sokszínűség erősítése, valamint a koprodukciók kapcsán végzett kölcsönösen előnyös együttműködés szempontjából. Az érdekelt felek írásbeli észrevételeik megküldésével is hozzájárultak a konzultációhoz.

               Az érdekelt felek általánosságban megállapították, hogy egyelőre hiányoznak a jegyzőkönyvben leírt feltételeket teljesítő EU-koreai audiovizuális koprodukciók, de ennek ellenére potenciálisan hasznos eszköznek minősítették a jegyzőkönyvet. Nyitottnak mutatkoztak az EU-koreai koprodukciókkal kapcsolatos jogosultság megújítására, noha voltak fenntartásaik annak gyakorlati hozzáadott értékével kapcsolatban, így azt egyértelműbbé kellett tenni. Az érdekelt felek az is megállapították, hogy az előnyök hangsúlyozása érdekében iparági, állami és uniós szinten is népszerűsíteni kell a jegyzőkönyvet.

               A tagállamokkal folytatott konzultációt követően és a belső tanácsadó csoport véleményének ismeretében a Bizottság felkérést kap, hogy támogassa a kedvezményezetti jogosultság meghosszabbítását.

               •Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása

               Az Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézet tanulmányai és adatai azt mutatják, hogy a koprodukciók nagyobb közönséget vonzanak.

               Más exportpiacokkal összevetve 2017-ben az európai filmek a Koreában forgalmazott filmek 17 %-át tették ki, noha a jegyeladásoknak csupán 5 %-át képezték. A forgalmazás és jegyeladások közötti különbség arra enged következtetni, hogy itt jelentős kiaknázatlan lehetőség rejlik, amelyet szorosabb együttműködéssel jobban ki lehetne használni. A koprodukciós jogosultság több lehetőséget teremthetne az európai audiovizuális ipar számára a Koreába irányuló export és promóció tekintetében, valamint kaput nyithatna Ázsia felé. A koprodukciós jogosultság végrehajtása tehát segítene szert tenni piaci részesedésre a piac bővülésének időszakában (Koreában a jegypénztári bevételek általánosságban kedvező tendenciát mutatnak: 2013 és 2017 között 23 %-kal nőttek). Az EU-ban azonban elég kevés koreai filmet vetítenek (a 2014–2018-as adatok szerint a koreai alkotások a forgalmazott filmek mindössze 0,4 %-át, a jegyeladásoknak pedig 0,1 %-át képezik).

               •Hatásvizsgálat

               Tárgytalan.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

               Tárgytalan.

               •Alapjogok

               Tárgytalan.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               Nincsenek.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

               A Bizottság folyamatosan nyomon fogja követni az audiovizuális koprodukciókra vonatkozó kedvezményezetti jogosultság végrehajtását, felhasználva az Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézet és az iparág adatait, különösen az animációs filmek ágazatára vonatkozókat.

               Az eredmények nyomon követése, valamint a kihívások és lehetőségek megvitatása céljából a kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottságban évente egyszer találkozik egyrészt az Európai Unió és a tagállamok, másrészt a Koreai Köztársaság.

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetében)

                  Tárgytalan.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

               A jogosultság újabb három éves időszakra, 2023. júniusig megújításra kerül. A jogosultságot a jegyzőkönyv 5. cikke a következőképpen határozza meg:

               „E jegyzőkönyv rendelkezéseinek értelmében koprodukciónak tekintendő minden olyan audiovizuális mű, amelyet a koreai és az uniós Fél filmkészítői együtt hoztak létre, és amibe ezek a filmkészítők befektetést eszközöltek az ebben a jegyzőkönyvben foglalt feltételeknek megfelelően.

               A Felek ösztönzik új koprodukciós megállapodásokra vonatkozó tárgyalások megkezdését az Európai Unió egy vagy több tagállama és Korea között, valamint a meglévő koprodukciós megállapodások végrehajtását. A Felek újra megerősítik, hogy az Európai Unió tagállamai és Korea pénzügyi támogatást adhat a koprodukcióban készült audiovizuális művekhez, amint azt az ide vonatkozó már meglévő vagy a jövőben megkötendő bilaterális megállapodások, melyek szerződő felei az Európai Unió egy vagy több tagállama, valamint Korea, meghatározzák.

               A Felek – saját jogi szabályozásuknak megfelelően – elősegítik az uniós Fél és Korea filmkészítői közötti koprodukciós alkotások létrejöttét, többek között azzal, hogy ezen alkotások a helyi/regionális tartalmakat támogató rendszerek kedvezményezettjeivé válhatnak.

               A koprodukcióban készült audiovizuális műveket jogosulttá kell tenni arra, hogy kedvezményezettjei lehessenek az uniós Fél (3) bekezdésben említett, helyi/regionális kulturális tartalmakat támogató rendszerének oly módon, hogy ezeket az alkotásokat a 2007/65/EK irányelvvel módosított 89/552/EGK irányelv 1. cikke n) pontjának i. alpontjával vagy ennek további módosításaival
                  1
                összhangban európai műveknek kell minősíteni, az audiovizuális művek támogatására vonatkozó, a 2007/65/EK irányelvvel módosított 89/552/EGK irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében és 3i. cikkének (1) bekezdésében meghatározott követelmények alkalmazásában vagy ennek további módosításaival
                  2
                összhangban. A koprodukcióban készült audiovizuális műveket jogosulttá kell tenni arra, hogy kedvezményezettei lehessenek a (3) bekezdésben hivatkozott, helyi/regionális kulturális tartalmakat támogató koreai rendszernek oly módon, hogy ezeket az alkotásokat a mozifilmek és videótermékek támogatásáról szóló törvény (a 2009. május 21-i 9676 sz. törvény) 40. cikkének vagy későbbi módosításainak, a műsorszolgáltatásról szóló törvény (a 2008. december 31-i 9280 sz. törvény) 71. cikkének vagy későbbi módosításainak, valamint a programkészítés arányairól szóló közleménynek (a Koreai Kommunikációs Bizottság 2008. december 31-i 2008-135 sz. közleménye) vagy későbbi módosításainak értelmében koreai műveknek minősítik.

               A helyi/regionális kulturális tartalmakat támogató rendszerek kedvezményezetti jogosultságát a koprodukciók a következő feltételekkel kaphatják meg:

               a) a koprodukciós audiovizuális műveket olyan vállalkozások hozzák létre, amelyeknek tulajdonosa jelenleg és a jövőben is akár közvetlenül, akár pedig többségi részesedéssel az Európai Unió egyik tagállama, vagy Korea és/vagy az Európai Unió valamely tagállamának, illetve Koreának az állampolgára;

               b) a koprodukciós vállalkozást képviselő igazgató(k) vagy vezető(k) állampolgársággal rendelkeznek az Európai Unió valamelyik tagállamában, illetve Koreában, és bizonyítani tudják, hogy ott állandó lakóhellyel rendelkeznek;

               c) minden egyes koprodukciós audiovizuális mű esetében – az animációs művek kivételével – elvárás, hogy készítésében az Európai Unió két tagállamának alkotói vegyenek részt. Az animációs művek esetében az alkotóknak az Európai Unió három tagországát kell képviselnie. Az Európai Unió egyes tagállamai alkotója vagy alkotói pénzügyi hozzájárulásának a részaránya nem lehet kevesebb, mint 10 %;

               d) egy koprodukciós audiovizuális műhöz adott minimális pénzügyi hozzájárulás – az animációs művek kivételével – az uniós Fél alkotói részéről (összességében), illetve Korea alkotói részéről (összességében) nem lehet kevesebb, mint az audiovizuális mű teljes bekerülési költségének 30 %-a. Az animációs művek esetében ez a hozzájárulás nem lehet kevesebb, mint a teljes bekerülési költség 35 %-a;

               e) a Felek alkotóinak hozzájárulása (összességében véve) magában foglalja a tényleges technikai és művészi részvételt, törekedve arra, hogy a két Fél hozzájárulása egyensúlyban legyen. Különösen a koprodukcióban készített, nem animációs audiovizuális művek esetében fontos, hogy a Felek filmkészítőinek technikai és művészi hozzájárulása (összességében) 20 %-nál nagyobb mértékben ne térjen el pénzügyi hozzájárulásuktól, és egyetlen esetben se haladja meg a teljes hozzájárulás 70 %-át. Az animációs művek tekintetében az egyes Felek filmkészítőinek technikai és művészi hozzájárulása (összességében) nem térhet el 10 %-nál nagyobb mértékben pénzügyi hozzájárulásuktól és semmiképpen nem lehet több, mint a teljes hozzájárulás 65 %-a;

               f) az UNESCO-egyezményt ratifikáló harmadik országokból származó alkotók részvétele a koprodukciós audiovizuális művek létrehozásában az audiovizuális mű összes gyártási költségének és/vagy technikai és művészi hozzájárulásának lehetőség szerinti maximum 20 %-áig elfogadható.

               A Felek ismételten megerősítik, hogy a koprodukciós művek jogosulttá tétele arra, hogy a helyi/regionális kulturális tartalmakat támogató rendszerek kedvezményezettjeivé váljanak, kölcsönös előnyökkel jár, és hogy a koprodukciós alkotások megkaphatják az európai/koreai művek státuszát anélkül, hogy további feltételeknek kellene megfelelniük.

               A koprodukciós művek arra vonatkozó jogosultsága, hogy a helyi/regionális kulturális tartalmakat támogató rendszerek kedvezményezettjeivé váljanak, három évre terjed ki.

               2020/0039 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodás kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyvének 5. cikke szerinti, a koprodukciókra vonatkozó kedvezményezetti jogosultság meghosszabbításáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 167. cikke (3) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

               mivel:

                (1) 2015. október 1-jén a Tanács elfogadta az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodás megkötéséről szóló (EU) 2015/2169 határozatot.

               (2) A megállapodás magában foglalja a kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyvet (a továbbiakban: a jegyzőkönyv), amely az 1. cikkének megfelelően meghatározza azokat a kereteket, amelyek között a Felek együttműködnek a kulturális tevékenységekhez, javakhoz és szolgáltatásokhoz – többek között az audiovizuális szektorhoz – kapcsolódó cserék megkönnyítése érdekében.

                (3) A jegyzőkönyv 5. cikke (8) bekezdésének b) pontja alapján a kezdeti hároméves időszakot követően a jogosultság megújításra került további egymás követő és azonos hosszúságú időszakokra, hacsak valamelyik Fél vissza nem vonja a jogosultságot, írásos értesítést küldve legalább három hónappal az eredeti, vagy az azt követő bármely időszak lejárta előtt.

               (6) A jegyzőkönyv 3. cikkének (5) bekezdésében említett belföldi tanácsadó csoporttal – a jegyzőkönyv 5. cikkének (8) bekezdésében előírt eljárásnak megfelelően – konzultáltak a jogosultsági időszak meghosszabbításáról.

               (7) Ez a határozat nem sértheti az Unió, illetve a tagállamok hatásköreit.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Tanács nyilatkozatot tesz az audiovizuális koprodukciós alkotásokra vonatkozó kedvezményezetti jogosultsági időszaknak a 2020. július 1., és 2023. június 30. közötti hároméves időtartamra történő megújításáról, amely időszakban az említett alkotások a jegyzőkönyv 5. cikkében foglaltak szerint a Felek helyi/regionális kulturális tartalmakat támogató rendszereinek kedvezményezettjeivé válhatnak.

               2. cikk

               Ez a határozat 2020. április 1-jén lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A legutóbbi módosítás a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 2010/13/EU irányelvnek (Audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) a változó piaci körülményekre tekintettel való módosításáról szóló (EU) 2018/1808 európai parlamenti és tanácsi irányelv volt (HL L 303., 2018.11.28.).

                     (2)

                        Lásd az 1. lábjegyzetet; a felülvizsgált audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv megerősíti az európai alkotások népszerűsítését azáltal, hogy a 13. cikk (1) bekezdésében előírja, hogy a lekérhető videók műsorkínálatában legalább 30 %-ban európai alkotásoknak kell szerepelnie, és biztosítani kell az ilyen alkotások hangsúlyos megjelenítését.