				|

		52013PC0243

			Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet (OIV) keretében szavazásra bocsátandó egyes állásfoglalások tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspont kialakításáról /* COM/2013/0243 final - 2013/0129 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
              A JAVASLAT HÁTTERE
A Nemzetközi Szőlészeti és Borászati
Szervezet (OIV) a szőlészet és a borászat, a boralapú italok, a
csemegeszőlő, a mazsola és az egyéb szőlészeti és borászati
termékek területén tevékenykedő tudományos és szakmai kormányközi
szervezet. Az OIV célkitűzései a következők: i. kiadványok
közzététele, valamint szakmai események és szimpóziumok szervezése útján
történő tájékoztatás, ii. segítségnyújtás a szabványosításra irányuló
tevékenységekben részt vevő egyéb nemzetközi szervezeteknek, valamint iii.
hozzájárulás a meglévő gyakorlatok és szabványok nemzetközi
harmonizációjához. Az OIV-nek jelenleg 44 állam tagja, köztük 20 uniós
tagállam. Az Európai Unió jelenleg nem tagja az OIV-nek.
Az Európai Unió szintjén a mezőgazdasági piacok
közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági
termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i
1234/2007/EK rendelet (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet,
HL L 299., 1. o.) értelmében egyes, az OIV által elfogadott és közzétett
állásfoglalások hatással vannak az uniós jogra. Az egységes közös piacszervezés
az alábbi rendelkezések kapcsán hivatkozik az OIV állásfoglalásaira:
- a szőlő- és borágazati termékek
összetételének meghatározására szolgáló analitikai módszerek és a borászati
eljárások során alkalmazott anyagokra vonatkozó egyes tisztasági és azonosítási
előírások vonatkozásában oly módon, hogy az OIV által e tekintetben
elfogadott és közzétett szabályok az Unióban automatikusan kötelező erejűvé
válnak (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet 120g. cikke,
valamint a 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a szőlőből készült
termékek kategóriái, a borászati eljárások és az azokhoz kapcsolódó
korlátozások tekintetében történő végrehajtására vonatkozó egyes szabályok
megállapításáról szóló, 2009. július 10-i 606/2009/EK bizottsági rendelet (HL L
193., 1. o.) 9. cikke),
- az OIV által elfogadott és közzétett borászati
eljárások vonatkozásában, amelyekből a Bizottságnak az ilyen eljárások
engedélyezésekor ki kell indulnia (az egységes közös piacszervezésről
szóló rendelet 120f. cikke), valamint
- ugyanezen borászati eljárások vonatkozásában,
amelyek alapján az Európai Uniónak be kell fogadnia a harmadik országokban
előállított bort, és amelyek ezáltal automatikusan kötelező
erejűvé válnak az Unióban (az egységes közös piacszervezésről szóló
rendelet 158a. cikke).
Hasonlóképpen a szeszes italok elemzésére
vonatkozó közösségi referenciamódszerek megállapításáról szóló, 2000. december
19-i 2870/2000/EK bizottsági rendelet (HL L 333., 20. o.) értelmében az OIV
által elfogadott és közzétett egyes állásfoglalások hatással vannak az uniós
jogra. A 2870/2000/EK rendelet 3. cikke hivatkozik az OIV állásfoglalásaira
azon esetek vonatkozásában, amikor egy adott szeszes italban található anyagok
kimutatására és mérésére nem állapítottak meg közösségi elemzési
referenciamódszert.
A szakértői csoportok keretében az OIV
közgyűlésének előkészítése céljából tartott megbeszélések alapján
várhatóan a következő – az uniós vívmányokra jogi hatással bíró –
állásfoglalások kerülnek fel a közgyűlés napirendjére elfogadás céljából:
- Az OENO-TECHNO 11-498 és 11-499 jelzetű
állásfoglalás-tervezetek új borászati eljárásokat állapítanak meg. Ezek az
állásfoglalások az 1234/2007/EK rendelet 120f. és 158a. cikke értelmében
hatással lesznek az uniós vívmányokra.
- Az OENO-SCMA 9-418, 10-440, 10-480, 11-477,
11-478, 12-510 és 12-511 jelzetű állásfoglalás-tervezetek analitikai
módszereket állapítanak meg. Ezek az állásfoglalások az 1234/2007/EK rendelet
120g. cikke értelmében hatással lesznek az uniós vívmányokra.
- Az OENO-MICRO 11-496 et 11-497, OENO-SPECIF
10-459, 11-481, 11-482, 11-487, 11-488 és 11-495 jelzetű
állásfoglalás-tervezetek a borászati eljárások során alkalmazott anyagokra
vonatkozó tisztasági és azonosítási előírásokat állapítanak meg. Ezek az
állásfoglalások a 606/2009/EK rendelet 9. cikke értelmében hatással lesznek az
uniós vívmányokra.
- Az OENO-SCMA 12-521 állásfoglalás-tervezet egyes
szeszes italok vonatkozásában analitikai módszereket állapít meg. Ez az
állásfoglalás a 2870/2000/EK rendelet 3. cikke értelmében hatással lesz az uniós
vívmányokra.
A fent említett állásfoglalásokat a borágazat
tudományos és technikai kérdéseivel foglalkozó szakértők részletesen
megvitatták. Ezek az állásfoglalások hozzájárulnak a borokra vonatkozó
szabványok nemzetközi szintű harmonizációjához, és olyan keretet hoznak
létre, amely tisztességes versenyt biztosít a borágazat termékeivel folytatott
kereskedelemben. Következésképpen helyénvaló támogatni őket.
Az eddigiekhez hasonlóan most is számítani lehet
arra, hogy az OIV Közgyűlésének ülésére összeállított napirend még
módosul, és kiegészül további, az uniós vívmányokra hatással bíró
állásfoglalásokkal. A Közgyűlés által elvégzendő munka
hatékonyságának biztosítása és egyúttal a Szerződésekben foglalt szabályok
tiszteletben tartása érdekében a Bizottság kellő időben kiegészíti
és/vagy módosítja e javaslatot, lehetővé téve ezáltal a Tanács számára,
hogy az érintett állásfoglalásokra vonatkozóan is elfogadja a képviselendő
álláspontot.
2013/0129 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS HATÁROZATA
a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati
Szervezet (OIV) keretében szavazásra bocsátandó egyes állásfoglalások
tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspont kialakításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikkére, összefüggésben
annak 218. cikke (9) bekezdésével,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)       A Nemzetközi Szőlészeti
és Borászati Szervezet (OIV) a szőlészet és a borászat, a boralapú italok,
a csemegeszőlő, a mazsola és az egyéb szőlészeti és borászati
termékek területén tevékenykedő tudományos és szakmai kormányközi
szervezet. Az OIV célkitűzései a következők: i. kiadványok
közzététele, valamint szakmai események és szimpóziumok szervezése útján
történő tájékoztatás, ii. segítségnyújtás a szabványosításra irányuló
tevékenységekben részt vevő egyéb nemzetközi szervezeteknek, valamint iii.
hozzájárulás a meglévő gyakorlatok és szabványok nemzetközi
harmonizációjához. Az OIV-nek jelenleg 44 állam tagja, köztük 20 uniós
tagállam. Az Európai Unió jelenleg nem tagja az OIV-nek.
(2)       Az Európai Unió szintjén a
mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes
mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló,
2007. október 22-i 1234/2007/EK rendelet (az egységes közös
piacszervezésről szóló rendelet, HL L 299., 1. o.) értelmében egyes, az
OIV által elfogadott és közzétett állásfoglalások hatással vannak az uniós
jogra. Az egységes közös piacszervezés az alábbi rendelkezések kapcsán
hivatkozik az OIV állásfoglalásaira:
- a szőlő- és borágazati termékek
összetételének meghatározására szolgáló analitikai módszerek és a borászati
eljárások során alkalmazott anyagokra vonatkozó egyes tisztasági és azonosítási
előírások vonatkozásában oly módon, hogy az OIV által e tekintetben
elfogadott és közzétett szabályok az Unióban automatikusan kötelező
erejűvé válnak (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet
120g. cikke, valamint a 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a
szőlőből készült termékek kategóriái, a borászati eljárások és
az azokhoz kapcsolódó korlátozások tekintetében történő végrehajtására
vonatkozó egyes szabályok megállapításáról szóló, 2009. július 10-i 606/2009/EK
bizottsági rendelet (HL L 193., 1. o.) 9. cikke),
- az OIV által elfogadott és közzétett borászati
eljárások vonatkozásában, amelyekből a Bizottságnak az ilyen eljárások
engedélyezésekor ki kell indulnia (az egységes közös piacszervezésről
szóló rendelet 120f. cikke), valamint
- ugyanezen borászati eljárások vonatkozásában,
amelyek alapján az Európai Uniónak be kell fogadnia a harmadik országokban
előállított bort, és amelyek ezáltal automatikusan kötelező
erejűvé válnak az Unióban (az egységes közös piacszervezésről szóló
rendelet 158a. cikke).
(3)       Hasonlóképpen a szeszes
italok elemzésére vonatkozó közösségi referenciamódszerek megállapításáról
szóló, 2000. december 19-i 2870/2000/EK bizottsági rendelet (HL L 333., 20. o.)
értelmében az OIV által elfogadott és közzétett egyes állásfoglalások hatással
vannak az uniós jogra. A 2870/2000/EK rendelet 3. cikke hivatkozik az OIV
állásfoglalásaira azon esetek vonatkozásában, amikor egy adott szeszes italban
található anyagok kimutatására és mérésére nem állapítottak meg közösségi
elemzési referenciamódszert.
(4)       Az OIV Közgyűlésének
következő ülésére 2013. június 8-án kerül sor. Az ülés alkalmával a
Közgyűlés a fent említett jogi hatásokkal bíró állásfoglalásokat fog
megvitatni és – valószínűleg – elfogadni.
(5)       Ezért az OIV
Közgyűlésének említett ülését megelőzően el kell fogadni az
OIV-ben tagsággal rendelkező tagállamok által az egyes állásfoglalások
tekintetében az EU érdekében együttesen eljárva képviselendő álláspontot.
(6)       - Az OENO-TECHNO 11-498 és
11-499 jelzetű állásfoglalás-tervezetek új borászati eljárásokat
állapítanak meg. Ezek az állásfoglalások az 1234/2007/EK rendelet 120f. és
158a. cikke értelmében hatással lesznek az uniós vívmányokra.
(7)       - Az OENO-SCMA 9-418, 10-440,
10-480, 11-477, 11-478, 12-510 és 12-511 jelzetű állásfoglalás-tervezetek
analitikai módszereket állapítanak meg. Ezek az állásfoglalások az 1234/2007/EK
rendelet 120g. cikke értelmében hatással lesznek az uniós vívmányokra.
(8)       - Az OENO-MICRO 11-496 et
11-497, OENO-SPECIF 10-459, 11-481, 11-482, 11-487, 11-488 és 11-495
jelzetű állásfoglalás-tervezetek a borászati eljárások során alkalmazott
anyagokra vonatkozó tisztasági és azonosítási előírásokat állapítanak meg.
Ezek az állásfoglalások a 606/2009/EK rendelet 9. cikke értelmében hatással
lesznek az uniós vívmányokra.
(9)       - Az OENO-SCMA 12-521
állásfoglalás-tervezet egyes szeszes italok vonatkozásában analitikai
módszereket állapít meg. Ez az állásfoglalás a 2870/2000/EK rendelet 3. cikke
értelmében hatással lesz az uniós vívmányokra.
(10)     A fent említett
állásfoglalásokat a borágazat tudományos és technikai kérdéseivel foglalkozó
szakértők részletesen megvitatták. Ezek az állásfoglalások hozzájárulnak a
borokra vonatkozó szabványok nemzetközi szintű harmonizációjához, és olyan
keretet teremtenek, amely tisztességes versenyt biztosít a borágazat
termékeivel folytatott kereskedelemben. Következésképpen helyénvaló támogatni
őket.
(11)     Annak biztosítása érdekében,
hogy az OIV Közgyűlésének ülését megelőző tárgyalásokon az
OIV-ben tagsággal rendelkező tagállamok rendelkezhessenek a szükséges
rugalmassággal, felhatalmazást kell kapniuk az álláspontokra vonatkozó, ám azok
lényegét nem érintő módosítások elfogadására,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Nemzetközi Szőlészeti és Borászati
Szervezet (OIV) Közgyűlésének 2013. évi ülésén képviselendő uniós
álláspont megfelel az e határozat mellékletében foglaltaknak; az álláspontot az
említett szervezetben tagsággal rendelkező uniós tagállamok az Unió
érdekében együttesen eljárva képviselik.
2. cikk
(1)
Ha az 1. cikkben említett álláspontot
vélhetően befolyásolják az OIV ülései előtt vagy alatt ismertetett új
tudományos vagy műszaki információk, akkor az OIV-tag uniós tagállamoknak
kérelmezniük kell, hogy az OIV közgyűlésében halasszák el a szavazást
addig az időpontig, amíg az Unió az új szempontok alapján kialakítja
álláspontját.
(2)
A különösen a helyszínen tartandó koordinációt
követően és az Unió álláspontjának kialakításáról szóló további tanácsi
határozat nélkül, az OIV-ben tagsággal rendelkező tagállamok az Unió
érdekében együttesen eljárva elfogadhatnak az e határozat mellékletében
említett álláspontok tervezeteire vonatkozó olyan módosításokat, amelyek azok
lényegét nem érintik.
3. cikk
Ennek a
határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
MELLÉKLET
A tagállamok az Unió érdekében együttesen
eljárva kizárólag a következő, a szőlő- és borágazati termékek
összetételének meghatározására szolgáló analitikai módszerekkel, a borászati
eljárások során alkalmazott anyagokra vonatkozó egyes tisztasági és azonosítási
előírásokkal, valamint bizonyos borászati eljárásokkal kapcsolatos, a 7.
szakaszban lévő állásfoglalás-tervezeteket támogatják, fenntartva a jogot
arra, hogy ezeket az állásfoglalásokat az új fejlemények alapján a jövőben
esetleg felülvizsgálják:
OENO-TECHNO 11-498, a borászati gyakorlatokra
vonatkozó dossziék módosítása az enzimek tekintetében,
OENO-TECHNO 11-499, oldottgáz-kezelés a borban
membránkontaktorok alkalmazásával,
OENO-SCMA 9-418, gyakorlati útmutató borászati
analitikai módszer értékelésére, minőségellenőrzésére és
bizonytalansági elemzésére,
OENO-SCMA 10-440, a borhibák szag- és
ízérzékelés alapján történő értékelésére szolgáló iránymutatások,
OENO-SCMA 10-480, metanolmeghatározás
gázkromatográfiával,
OENO-SCMA 11-477, borban előforduló
ftalátok kimutatása és mennyiségi elemzése,
OENO-SCMA 11-478, borokban és szeszes
italokban előforduló ásványi elemek elemzése induktív csatolású plazma
atomemissziós spektromteria (ICP-AES) alkalmazásával,
OENO-SCMA 12-510, a borecetben lévő
ecetsav 13C/12C izotóparányának meghatározása izotópos
tömegspektrometriával,
OENO-SCMA 12-511, borecetben lévő víz 18O/16O
izotóparányának meghatározására szolgáló módszer,
OENO-SCMA 12-521, szeszes italokban
előforduló ftalátok kimutatása és mennyiségi elemzése,
OENO-MICRO 11-496, az
élesztőautolizátumokról szóló monográfia,
OENO-MICRO 11-497, élesztőhéj – kódex
OENO-SPECIF 10-459, az inaktivált
élesztőkről szóló monográfia,
OENO-SPECIF 11-481, az ultrafiltrációs
membránokról szóló monográfia,
OENO-SPECIF 11-482, a nanofiltrációs
membránokról szóló monográfia,
OENO-SPECIF 11-487, az enzimes készítményekben
végbemenő cinnamoil-eszteráz-aktivitásról szóló monográfia (OIV-OENO
6-2007) átdolgozása,
OENO-SPECIF 11-488, a béta-glükanáz (ß 1-3, ß
1-6) aktivitásának meghatározásáról szóló monográfia (OIV-OENO 340-2010)
átdolgozása,
OENO-SPECIF 11-495, növényi eredetű
fehérjékről szóló monográfia – a dosszié módosítása.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.10.19.
            COM(2017) 603 final
            2017/0263(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény szerződő feleinek huszadik rendes ülésén a mediterrán térségben a fokozottan védett területekről és a biológiai sokféleségéről szóló jegyzőkönyv II. mellékletének módosítása kapcsán az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               Ez a javaslat a barcelonai egyezmény szerződő feleinek huszadik rendes ülésén az egyezményhez csatolt, a mediterrán térségben a fokozottan védett területekről és a biológiai sokféleségéről szóló jegyzőkönyv II. mellékletének módosítása kapcsán az Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozatra vonatkozik.

               2.A javaslat háttere

               2.1.A barcelonai egyezmény és jegyzőkönyvei

               A Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló barcelonai egyezmény (a továbbiakban: a barcelonai egyezmény) célja a tengeri és szárazföldi természetes erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás biztosítása, valamint a tengeri környezet és a part menti övezetek védelme a szennyezés megelőzése, csökkentése és megszüntetése révén. A barcelonai egyezmény 2004. július 9-én lépett hatályba.

               A barcelonai egyezményt hét, a földközi-tengeri környezet védelmének egyes vonatkozásaival foglalkozó jegyzőkönyv egészíti ki, köztük a mediterrán térségben a fokozottan védett területekről és a biológiai sokféleségről szóló jegyzőkönyv (amelyet 1995-ben fogadtak el, és amely felváltotta az ugyanezzel foglalkozó 1982. évi jegyzőkönyvet) és annak mellékletei.

               Az Európai Unió szerződő fele a barcelonai egyezménynek
                  1
                és jegyzőkönyveinek
                  2
               . Olaszország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Szlovénia, Málta, Ciprus és Horvátország szintén részes felei a barcelonai egyezménynek és jegyzőkönyveinek, csakúgy mint 13 nem uniós földközi-tengeri ország.

               2.2.A szerződő felek huszadik rendes ülése

               A barcelonai egyezmény szerződő feleinek huszadik rendes ülésére 2017. december 17. és 20. között kerül sor az albániai Tiranában.

               A felek találkozóját fel fogják kérni, hogy határozzon többek között a mediterrán térségben a fokozottan védett területekről és a biológiai sokféleségről szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) II. mellékletének (A veszélyeztetett vagy fenyegetett fajok jegyzéke) módosítására irányuló, joghatással bíró jogi aktusról.

               A jegyzőkönyvhöz csatolt mellékletek módosításának elfogadására a barcelonai egyezmény 23. cikkében leírt eljárás alkalmazandó. Az ilyen módosításokat a jegyzőkönyv szerződő feleinek háromnegyedes többségével kell elfogadni. A barcelonai egyezmény 25. cikkének megfelelően az Európai Gazdasági Közösség az egyezményben és annak egy vagy több jegyzőkönyvében részes tagállamai számával egyenlő számú szavazattal gyakorolja szavazati jogát. Az Európai Gazdasági Közösség nem gyakorolja szavazati jogát olyan esetekben, amikor az érintett tagállamok gyakorolják azt, és fordítva.

               2.3.A jegyzőkönyv II. mellékletének tervezett módosításai

               A barcelonai egyezmény szerződő feleinek 2017. december 17–20. között tartandó huszadik rendes ülésén a felek várhatóan a jegyzőkönyv II. mellékletét módosító határozatot fogadnak el (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus).

               A tervezett jogi aktus céljai a következők:

               - a jegyzőkönyv II. mellékletében szereplő fajjegyzéket bővíteni négy új Anthozoa-fajjal (tengeri gerinctelenek, többek között korallok), nevezetesen az Isidella elongata, a Dendrophyllia cornigera, a Dendrophyllia ramea és a Desmophyllum dianthus fajokkal;

               - egyes tengeri és tengerparti madárfajok megnevezését aktualizálni, tekintettel a jegyzőkönyv mellékleteinek legutóbbi módosításai óta bekövetkezett taxonómiai változásokra.

               A tervezett jogi aktus kötelező érvényűvé válik a felek számára a barcelonai egyezmény 29. cikkével összhangban, amely arról rendelkezik, hogy az egyezményhez csatolt jegyzőkönyvek kötelező érvényűek szerződő feleikre nézve, valamint a 23. cikkel összhangban, amely alapján az egyezmény vagy a jegyzőkönyv mellékletei az egyezmény vagy adott esetben a jegyzőkönyv szerves részét képezik.

               3.Az Unió nevében képviselendő álláspont

               A jegyzőkönyv létrehozza a veszélyeztetett vagy fenyegetett fajok és a szabályozott hasznosítású fajok jegyzékét (12. cikk). E két jegyzék alkotja a jegyzőkönyv II. és III. mellékletét. A szerződő felek kötelesek összehangolt intézkedéseket elfogadni az említett mellékletekben felsorolt állat- és növényfajok védelmének és megőrzésének biztosítása érdekében.

               A tervezett jogi aktus egyrészt naprakésszé teszi egyes tengeri és tengerparti madárfajok megnevezését, tekintettel a jegyzőkönyv mellékleteinek legutóbbi módosításai óta bekövetkezett taxonómiai változásokra. Ez nem képez lényeges vagy lényegi módosítást, csupán naprakész neveket ad meg a listán már szereplő fajok esetében.

               Másrészt a tervezett jogi aktus négy új faj felvételét javasolja a jegyzőkönyv II. mellékletében szereplő fajjegyzékébe (Isidella elongata, Dendrophyllia cornigera, Dendrophyllia ramea és Desmophyllum dianthus).

               E második javaslatot az egyezmény értelmében illetékes szakmai testület megvitatta a jegyzőkönyv irányítótestületének 13. ülésen, amelyen az EU képviseltette magát.

               A szóban forgó négy korallfaj megtalálható a „zátonyok” közösségi jelentőségű élőhelytípusban, amelynek megőrzéséhez különleges természetmegőrzési területeket
                  3
                kell kijelölni az élőhelyvédelmi irányelv
                  4
                I. melléklete alapján. Az Európai Unió élőhelyeinek értelmezési kézikönyve
                  5
                mediterrán zátonyokat alkotó fajként felsorolja a Dendrophyllia ramea és Dendrophyllia cornigera közösségeket, az Isidella elongata-t, valamint az egyes fehérkorallok, pl. a Lophelia pertusa és a Madrepora oculata alkotta kolóniákat, mely utóbbiakhoz kapcsolódik a Desmophyllum dianthus. E négy faj veszélyeztetettnek minősül a veszélyeztetett fajok mediterrán vörös listája
                  6
                alapján: (a Dendrophyllia ramea jelenleg sebezhető, a Dendrophyllia cornigera és a Desmophyllum dianthus pedig veszélyeztetett fajként szerepel. Az Isidella elongata súlyosan veszélyeztetett és csaknem endemikus faj. A említett fajok közül három (a Dendrophyllia ramea, a Dendrophyllia cornigera és a Desmophyllum dianthus) a kőkorallok egy olyan csoportjához tartozik, amely szerepel a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény II. függelékében, és így a 338/97/EK tanácsi rendelet (a vadon élő állatok és növények kereskedelméről szóló uniós rendelet)
                  7
                B. mellékletében is. E négy Anthozoa-faj számos antropogén hatásnak van kitéve a Földközi-tengeren, mint például a fenékvonóhálós és a tengerfenéki horogsoros halászat, a környezetszennyezés, a fúrás, a globális felmelegedés vagy a tengervíz savasodása. Megújulási képességük igen csekély lehet viszonylag lassú növekedésük, alacsony szétszóródási képességük és viszonylag hosszú élettartamuk miatt. Még ha a négy faj populációjára vonatkozó tudományos információk hiányosak is, a rendelkezésre álló populáció-adatok és minőségi megfigyelések rámutatnak arra, hogy az élőhelyek és/vagy a populációk zsugorodása riasztó mértéket ölt.

               E javaslatok támogatásával az EU biztosítja, hogy kifelé és befelé következetes módon lépjen fel.

               Az Unió elkötelezte magát a biológiai sokféleség védelemére irányuló nemzetközi együttműködés mellett az EUMSZ 191. cikkének (1) bekezdésével összhangban és az ENSZ biológiai sokféleségről szóló egyezménye (CBD) 5. cikkével összhangban, valamint az ENSZ biológiai sokféleségről szóló egyezménye részes feleinek 2010-ben Nagoyában tartott tizedik, 2014-ben Pjongcsangban tartott tizenkettedik és 2016-ban Mexikóban tartott tizenharmadik konferenciája során hozott határozatok értelmében is.
                  8

                  9
                E tekintetben a felvételre javasolt fajokat különösen érinti a biológiai sokféleségről szóló egyezmény részes feleinek tizenharmadik konferenciáján hozott XIII/11. sz. határozat
                  10
               , amely a hideg vizű területek biológiai sokféleségére vonatkozó önkéntes egyedi munkaterv végrehajtását mozdítja elő, többek között a hideg vizekben található ökoszisztémák ellenállóképességének fenntartása és fokozása érdekében.

               E javaslat szintén összhangban van az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlődésről szóló konferenciáján 2012-ben kifejezett aggodalmakkal, vagyis hogy a korallzátonyok és a magrove-erdők igen sebezhetők, többek között az éghajlatváltozás, az óceánok savasodása, a túlhalászás, a pusztító halászati gyakorlatok és a környezetszennyezés hatásai miatt, valamint azzal a kötelezettségvállalással, hogy támogatni kell a nemzetközi együttműködést a korallzátonyok és a mangrove-ökoszisztémák megőrzése, illetve azok társadalmi, gazdasági és környezeti előnyeinek kiaknázása érdekében, továbbá elő kell mozdítani a műszaki együttműködést és az információk megosztását.

               A javaslat hozzájárul továbbá a 14.2. fenntartható fejlesztési cél eléréséhez, amely szerint 2020-ra fenntartható módon kell kezelni és meg kell védeni a tengeri és part menti ökoszisztémákat a jelentős káros hatások elkerülése révén, többek között az ellenállóképesség erősítésével és a helyreállítást célzó intézkedésekkel az egészséges és produktív óceánok elérése érdekében.

               A fentiek alapján az Uniónak támogatnia kell a jegyzőkönyv II. mellékletének módosítására irányuló javaslatot.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése rendelkezik határozatok elfogadásáról „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a kérdéses szervet szabályozó nemzetközi jog szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül e fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog értelmében nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  11
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A barcelonai egyezmény szerződő feleinek konferenciája által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. A barcelonai egyezmény 23. és 29. cikkének megfelelően a tervezett jogi aktus a nemzetközi jog értelmében kötelező érvényű lesz. A javasolt határozat eljárási jogalapja ezért az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban meghatározásra kerül az Unió nevében képviselendő álláspont.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a környezettel kapcsolatos. Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2017/0263 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény szerződő feleinek huszadik rendes ülésén a mediterrán térségben a fokozottan védett területekről és a biológiai sokféleségéről szóló jegyzőkönyv II. mellékletének módosítása kapcsán az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló egyezményt (a továbbiakban: a barcelonai egyezmény) a Közösség az 1999/802/EK tanácsi határozattal
                  12
                összhangban kötötte meg, és az 2004. július 9-én lépett hatályba.

               (2)Az Unió részes fele a mediterrán térségben a fokozottan védett területekről és a biológiai sokféleségről szóló jegyzőkönyvnek is (a továbbiakban: a jegyzőkönyv), amelyhez a Közösség az 1999/800/EK tanácsi határozattal
                  13
                összhangban csatlakozott, és amely 1999. december 12-én lépett hatályba.

               (3)A barcelonai egyezmény 18. cikke értelmében a szerződő felek üléseinek egyik feladata az egyezmény mellékleteinek és a jegyzőkönyveknek szükség szerinti elfogadása, felülvizsgálata és módosítása.

               (4)A barcelonai egyezmény szerződő feleinek huszadik rendes ülésére 2017. december 17. és 20. között kerül sor. A napirendi pontok között szerepel a jegyzőkönyv II. melléklete módosításainak elfogadása.

               (5)E módosítások célja négy új Anthozoa-faj (Isidella elongata, Dendrophyllia cornigera, Dendrophyllia ramea és Desmophyllum dianthus) felvétele a jegyzőkönyv II. mellékletében szereplő fajjegyzékbe, valamint a jegyzékben szereplő egyes tengeri és tengerparti madárfajok megnevezésének aktualizálása a jegyzőkönyv mellékleteinek legutóbbi módosításai óta bekövetkezett rendszertani változások fényében.

               (6)Helyénvaló tehát meghatározni a barcelonai egyezmény szerződő feleinek huszadik rendes ülésén az Európai Unió nevében képviselendő álláspontot, mivel a jegyzőkönyv II. mellékletének módosításai kötelező érvényűek lesznek az Unióra nézve.

               (7)A jegyzőkönyv II. mellékletébe való felvételre javasolt négy Anthozoa-faj megtalálható olyan közösségi jelentőségű természetes élőhelytípusokban, amelyek megőrzéséhez a 92/43/EGK tanácsi irányelv
                  14
                I. mellékletében meghatározott különleges természetmegőrzési területeket kell kijelölni. E fajok közül három szerepel a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény II. függelékében is, amelyet az Unióban a 338/97/EK tanácsi rendelet
                  15
                B. melléklete hajt végre. A felvételre javasolt fajok mindegyike veszélyeztetett a Földközi-tengeren, ezért a jegyzőkönyv alapján biztosított fokozott védelemre van szükségük az emberi tevékenységekkel szemben.

               (8)Mivel a barcelonai egyezmény szerződő feleinek huszadik rendes ülése által elfogadandó határozatára irányuló javaslat a jegyzőkönyv II. mellékletének módosítására irányul, azt elfogadása után helyénvaló közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               (9)Az Európai Unióról szóló szerződés (a továbbiakban: EUSZ) 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a barcelonai egyezmény szerződő feleinek rendes ülésein az Uniót a Bizottság képviseli. A tagállamok az EUSZ 4. cikkének (3) bekezdése szerint támogatják az Unió álláspontját,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: a barcelonai egyezmény) szerződő feleinek huszadik rendes ülésén a mediterrán térségben a fokozottan védett területekről és a biológiai sokféleségéről szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) II. mellékletének módosítására irányuló javaslatot az Unió támogatja a következők tekintetében:

               1.a következő fajok hozzáadása:

               –Dendrophyllia cornigera,

               –Dendrophyllia ramea,

               –Desmophyllum dianthus,

               –Isidella elongata;

               2.a tengeri és tengerparti madárfajok megnevezésének módosítása rendszertani változások miatt a mellékletnek megfelelően.

               2. cikk

               Az 1. cikkben említett határozatot elfogadását követően ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság és tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  A Tanács 77/585/EGK határozata (1977. július 25.) a Földközi-tenger szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény megkötéséről, valamint a Földközi-tenger hajókról és légi járművekről történő kidobással okozott szennyezésének megelőzéséről szóló jegyzőkönyv elfogadásáról (HL L 240., 1977.9.19., 1. o.) és a Tanács 1999/802/EK határozata (1999. október 22.) a Földközi-tenger szennyezés elleni védelméről szóló egyezményhez, valamint a hajókról és légi járművekről történő kidobással okozott szennyezésének megelőzéséről szóló jegyzőkönyvhöz csatolt módosítások elfogadásáról (Barcelonai egyezmény) (HL L 322., 1999.12.14., 32. o.).

                     (2)
                  A Tanács 1999/800/EK határozata (1999. október 22.) a mediterrán térségben a fokozottan védett területekről és a biológiai sokféleségéről szóló jegyzőkönyv létrehozásáról és e jegyzőkönyv mellékleteinek elfogadásáról (Barcelonai egyezmény) (HL L 322., 1999.12.14., 1. o.).

                     (3)
                  Az élőhelyvédelmi irányelv 1. cikkének l) pontjában szereplő fogalommeghatározás szerint a különleges természetmegőrzési terület olyan, közösségi jelentőségű és a tagállamok által törvényi, közigazgatási és/vagy szerződéses aktus útján kijelölt természeti terület, amelyben meghozták a szükséges intézkedéseket azon természetes élőhelyek és/vagy fajok populációinak kedvező védettségi helyzetének helyreállítására illetve fenntartására, amelyek céljára a természeti területet kijelölték.

                     (4)
                  A Tanács 92/43/EGK irányelve (1992. május 21.) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.).

                     (5)
                  Az Európai Unió élőhelyeinek értelmezési kézikönyve – EUR 28, amelyet az élőhelyvédelmi bizottság 1999. október 4-én fogadott el (EUR 15 változat), és amelyet legutóbb 2013 áprilisában módosítottak.
                  http://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/habitatsdirective/docs/Int_Manual_EU28.pdf
                  .

                     (6)

                  http://www.iucnredlist.org/initiatives/mediterranean

                     (7)
                  A Tanács 338/97/EK rendelete (1996. december 9.) a vadon élő állat- és növényfajok számára kereskedelmük szabályozása által biztosított védelemről (HL L 61., 1997.3.3., 1. o.).

                     (8)
                  A X/2. sz. határozat, vagyis A biológiai sokféleségre vonatkozó stratégiai terv, 2011–2020, és a biológiai sokféleségre vonatkozó aicsi célkitűzések 10. célkitűzése szerint 2015-re a korallzátonyokra és az éghajlatváltozás vagy a tengerek savasodása által érintett más sérülékeny ökoszisztémákra nehezedő antropogén terheléseket minimálisra kell csökkenteni, hogy e korallzátonyok és ökoszisztémák megőrizhessék épségüket és működőképesek maradjanak.

                     (9)
                  A XII/23. sz. határozat melléklete A biológiai sokféleségre vonatkozó 10 aicsi cél elérését célzó kiemelt intézkedések a korallzátonyok és az azokhoz kapcsolódó ökoszisztémák tekintetében.

                     (10)
                  A XIII/11. sz. határozat Az egyezmény hatálya alá tartozó hideg vizű területeken a biológiai sokféleségre vonatkozó önkéntes egyedi munkaterv.

                     (11)
                  C-399/12. sz. ügy, Németország kontra Tanács (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (12)
                  A Tanács 1999/802/EK határozata (1999. október 22.) a Földközi-tenger szennyezés elleni védelméről szóló egyezményhez, valamint a hajókról és légi járművekről történő kidobással okozott szennyezésének megelőzéséről szóló jegyzőkönyvhöz csatolt módosítások elfogadásáról (HL L 322., 1999.12.14., 32. o.).

                     (13)
                  A Tanács 1999/800/EK határozata (1999. október 22.) a mediterrán térségben a fokozottan védett területekről és a biológiai sokféleségéről szóló jegyzőkönyv létrehozásáról és e jegyzőkönyv mellékleteinek elfogadásáról (Barcelonai egyezmény) (HL L 322., 1999.12.14., 1. o.).

                     (14)
                  A Tanács 92/43/EGK irányelve (1992. május 21.) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.).

                     (15)
                  A Tanács 338/97/EK rendelete (1996. december 9.) a vadon élő állat- és növényfajok számára kereskedelmük szabályozása által biztosított védelemről (HL L 61., 1997.3.3., 1. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.10.19.
            COM(2017) 603 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            a Tanács határozata
            a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény szerződő feleinek huszadik rendes ülésén a mediterrán térségben fokozottan védett területekről és a biológiai sokféleségéről szóló jegyzőkönyv II. mellékletének módosítására irányuló javaslat kapcsán az Unió nevében képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               a következőhöz:

               a Tanács határozata

               a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény szerződő feleinek huszadik rendes ülésén a mediterrán térségben fokozottan védett területekről és a biológiai sokféleségéről szóló jegyzőkönyv II. mellékletének módosítására irányuló javaslat kapcsán az Unió nevében képviselendő álláspontról

               Melléklet

               Jegyzék a mediterrán térségben a fokozottan védett területekről és a biológiai sokféleségéről szóló jegyzőkönyv II. mellékletében felsorolt tengeri és parti fajok taxonómiai nevének módosításairól

               A mediterrán térségben a fokozottan védett területekről és a biológiai sokféleségéről szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) II. mellékletében felsorolt tengeri és parti fajok megnevezése illetve besorolása kapcsán az Unió alábbi taxonómiai módosításokat javasolja:

               (1)az alábbi fajok más taxonómiai csoporthoz sorolandók:

               –a „Fucus virsoides J. Agardh” a „Rhodophyta” törzs helyett a„Heterokontophyta” törzsbe sorolandó;

               –a „Kallymenia spathulata (J. Agardh) P.G. Parkinson” a „Heterokontophyta” törzs helyett a „Rhodophyta” törzsbe sorolandó;

               (2)az alábbi fajok törlésre kerülnek az „Aves” kategóriából:

               –„Hydrobates pelagicus (Linnaeus, 1758)”,

               –„Phalacrocorax aristotelis (Linnaeus, 1761)”,

               –„Phalacrocorax pygmeus (Pallas, 1773)”,

               –„Phoenicopterus ruber (Linnaeus, 1758)”,

               –„Sterna albifrons (Pallas, 1764)”,

               –„Sterna bengalensis (Lesson, 1831)”,

               –„Sterna caspia (Pallas, 1770)”,

               –„Sterna nilotica (Gmelin, JF, 1789)”,

               –„Sterna sandvicensis (Latham, 1878)”;

               az alábbi fajok felvételre kerülnek az „Aves” kategóriába:

               –„Hydrobates pelagicus ssp. melitensis (Schembri, 1843)”,

               –„Phalacrocorax aristotelis ssp. desmarestii (Payraudeau, 1826)”,

               –„Microcarbo pygmaeus (Pallas, 1773)”,

               –„Phoenicopterus roseus (Pallas, 1811)”,

               –„Sternula albifrons (Pallas, 1764)”,

               –„Thalasseus bengalensis (Lesson, 1831)”,

               –„Hydroprogne caspia (Pallas, 1770)”,

               –„Gelochelidon nilotica (Gmelin, JF, 1789)”,

               –„Thalasseus sandvicensis (Latham, 1878)”.


|

52010PC0298

Javaslat: a Tanács határozata a géntechnológiával módosított Bt11 (SYN-BTØ11-1) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek folytatólagos forgalmazására adott engedély megújításáról, a Bt11 (SYN-BTØ11-1) szemes kukoricát tartalmazó vagy abból álló élelmiszereknek és élelmiszer-összetevőknek az 1829/2003/EK rendelet szerinti engedélyezéséről, valamint a 2004/657/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (Csak a francia nyelvű szöveg hiteles) (EGT-vonatkozású szöveg)  /* COM/2010/0298 végleges - NLE 2010/0156 */

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2010.6.4.COM(2010)298 végleges2010/0156 (NLE)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa géntechnológiával módosított Bt11 (SYN-BTØ11-1) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek folytatólagos forgalmazására adott engedély megújításáról, a Bt11 (SYN-BTØ11-1) szemes kukoricát tartalmazó vagy abból álló élelmiszereknek és élelmiszer-összetevőknek az 1829/2003/EK rendelet szerinti engedélyezéséről, valamint a 2004/657/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles) (EGT-vonatkozású szöveg)  INDOKOLÁSA tanácsi határozatra irányuló mellékelt javaslat a géntechnológiával módosított Bt11 kukoricából előállított, meglévő élelmiszerek és élelmiszer-összetevők folytatólagos forgalmazására adott engedély megújítására, a Bt11 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított, meglévő takarmányok folytatólagos forgalmazására adott engedély megújítására, valamint a Bt11 kukoricát tartalmazó vagy abból álló élelmiszereken és takarmányokon kívüli termékekre vonatkozik; kivéve a termesztést, amelyre vonatkozóan a Syngenta Seeds S.A.S. – a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK rendelet alapján – 2007. április 17-én kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz.A mellékelt javaslat kiterjed továbbá a Bt11 édes kukoricát tartalmazó vagy abból álló élelmiszerek és élelmiszer-összetevők forgalombahozatali engedélyének a 2004/657/EK bizottsági határozat szerinti megújítására és az EU-ban még soha nem engedélyezett, szemes kukoricát tartalmazó vagy abból álló élelmiszerek és élelmiszer-összetevők engedélyezésére.Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság 2009. február 17-én az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikke értelmében kedvező véleményt adott ki. Ebben úgy ítélte meg, hogy az emberi és állati egészségre, illetve a környezetre gyakorolt lehetséges hatások szempontjából a Bt11 kukorica ugyanolyan biztonságos, mint géntechnológiával nem módosított megfelelője. Ezért arra a következtetésre jutott, hogy valószínűtlen, hogy a kérelemben szereplő, Bt11 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának – a termékek tervezett felhasználási körében – káros hatása lenne az emberi vagy az állati egészségre, illetve a környezetre.Ezek alapján a Bizottság 2010. április 19-én az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságnál szavazásra terjesztette elő a géntechnológiával módosított Bt11 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek folytatólagos forgalmazására megadott engedély megújításáról, Bt11 szemes kukoricát tartalmazó élelmiszerek és élelmiszer-összetevők engedélyezéséről, valamint a 2004/657/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló határozattervezetét. Az Állandó Bizottság nem nyilvánított véleményt: 12 tagállam (167 szavazat) támogatta a határozattervezetet, 9 tagállam (84 szavazat) ellenezte , 3 tagállam (46 szavazat) tartózkodott , 3 tagállam (48 szavazat) pedig nem képviseltette magát.Ezért az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkének (2) bekezdése értelmében és a 2006/512/EK tanácsi határozattal módosított 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikkével összhangban a Bizottságnak javaslatot kell benyújtania a Tanácshoz a meghozandó intézkedésekről, amelyről a Tanácsnak három hónapon belül minősített többséggel döntést kell hoznia, valamint tájékoztatnia kell a Parlamentet.2010/0156 (NLE)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa géntechnológiával módosított Bt11 (SYN-BTØ11-1) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek folytatólagos forgalmazására adott engedély megújításáról, a Bt11 (SYN-BTØ11-1) szemes kukoricát tartalmazó vagy abból álló élelmiszereknek és élelmiszer-összetevőknek az 1829/2003/EK rendelet szerinti engedélyezéséről, valamint a 2004/657/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről(Csak a francia nyelvű változat hiteles) (EGT-vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére, 11. cikke (3) bekezdésére, 19. cikke (3) bekezdésére és 23. cikke (3) bekezdésére,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,mivel:1.  2007. április 17-én a Syngenta Seeds S.A.S. a Syngenta Crop Protection AG nevében, az 1829/2003/EK rendelet 5., 11., 17. és 23. cikkének megfelelően kérelmet (a továbbiakban: kérelem) nyújtott be a Bizottsághoz a Bt11 kukoricából előállított, meglévő élelmiszerek és élelmiszer-összetevők (köztük az élelmiszer-adalékanyagok) folytatólagos forgalmazására adott engedély megújítására, a Bt11 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított, létező takarmányok (köztük a takarmány adalékok és takarmányanyagok) folytatólagos forgalmazására adott engedély megújítására, valamint a Bt11 kukoricát tartalmazó és abból álló élelmiszereken és takarmányokon kívüli termékekre vonatkozóan, a termesztés kivételével; e termékekről az említett rendelet 8. cikke (1) bekezdése a) és b) pontjának, valamint 20. cikke (1) bekezdése a) és b) pontjának megfelelően már előzőleg értesítették a Bizottságot. A kérelem kiterjed az élelmiszerek és élelmiszer-összetevők forgalomba hozatalára a Bt11 genetikailag módosított kukoricavonalból származó csemegekukoricának a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint új élelmiszerként vagy új élelmiszer-összetevőként való forgalmazásának engedélyezéséről szóló, 2004. május 19-i 2004/657/EK határozat[2] értelmében megadott engedély megújítására is. Kérelmében a Syngenta Seeds SA.S. az Unióban eddig soha nem engedélyezett, Bt11 szemes kukoricát tartalmazó vagy abból álló élelmiszerek és élelmiszer-összetevők engedélyezését is kérelmezte.2.  2009. február 17-én az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikkének értelmében kedvező véleményt[3] nyilvánított, és arra a következtetésre jutott, hogy a kérelemben közölt új információk, valamint az EFSA előző tudományos véleménye[4] óta a Bt11 kukoricáról közzétett szakirodalom áttekintése alapján nincs szükség módosításokra, és megerősítette előző következtetését, miszerint a Bt11 kukorica ugyanolyan biztonságos, mint a géntechnológiával nem módosított megfelelője, és nem valószínű, hogy a javasolt célokra történő forgalomba hozatala kedvezőtlen hatást gyakorolna az emberek vagy állatok egészségére, illetve a környezetre, ami azokra a termékekre is érvényes, amelyekre a kérelem vonatkozik.3.  Véleményében az EFSA figyelembe vette az illetékes nemzeti hatóságokkal az 1829/2003/EK rendelet 6. cikkének (4) bekezdésében és 18. cikkének (4) bekezdésében előírtak szerint folytatott konzultáció keretében a tagállamok által felvetett összes konkrét kérdést és aggályt.4.  Véleményében az EFSA továbbá arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmező által benyújtott, a környezeti hatások megfigyelésére irányuló, általános felügyeleti tervből álló terv összhangban áll a termékek tervezett felhasználásával.5.  A Bt11 kukoricából előállított, meglévő termékek folytatólagos forgalmazására adott engedélyt, valamint a Bt11 csemegekukoricából (csemegekukorica, friss vagy konzerv) előállított élelmiszerek és élelmiszer-összetevők folytatólagos forgalmazására adott engedélyt meg kell újítani, és a Bt11 szemes kukoricát tartalmazó vagy abból álló élelmiszerekre és élelmiszer-összetevőkre vonatkozó engedélyt meg kell adni a fenti megfontolásokra, valamint arra a tényre való tekintettel, hogy a Syngenta Crop Protection AG (Switzerland) vállalat, amely beolvasztotta a Syngenta Seeds AG vállalatot, a 2004/657/EK határozat címzettjét, ugyanaz a jogi személy, mely nevében a kérelmező az engedély megújítását kérte, valamint hogy a kérelmező megerősítette, hogy kérelme valóban kiterjedt a Bt11 szemes kukoricát tartalmazó vagy abból álló élelmiszerek és élelmiszer-összetevők engedélyezésére irányuló kérelemre is, és hogy még a 2004/657/EC bizottsági határozatban említett engedély érvényességének lejárta előtt szándékában áll kérvényezni az említett engedély hatálya alá tartozó termékek megújítását, ezért az említett termékekre vonatkozóan egyetlen határozatot lehet elfogadni, amely ugyanazon a napon lép majd hatályba. Következésképpen a 2004/657/EK bizottsági határozatot hatályon kívül kell helyezni.6.  A géntechnológiával módosított szervezetek egyedi azonosítóinak kialakítására és hozzárendelésére szolgáló rendszer létrehozásáról szóló, 2004. január 14-i 65/2004/EK bizottsági rendeletben[5] előírtaknak megfelelően minden egyes géntechnológiával módosított szervezethez (a továbbiakban: GMO-hoz) egyedi azonosítót kell hozzárendelni.7.  Az EFSA által kiadott vélemény alapján úgy tűnik, hogy a Bt11 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerekre, élelmiszer-összetevőkre és takarmányokra vonatkozóan nincs szükség különleges címkézési előírásokra azokon kívül, amelyeket az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdése és 25. cikkének (2) bekezdése előír. Annak biztosítására azonban, hogy a termékeket az e határozatban előírt engedélynek megfelelően használják fel, az engedély megújítására irányuló kérelem tárgyát képező, GMO-t tartalmazó vagy abból álló takarmány, illetve az e GMO-t tartalmazó vagy abból álló, élelmiszeren és takarmányon kívüli egyéb termék címkézésének egyértelműen utalnia kell arra, hogy a szóban forgó termékeket nem szabad termesztésre használni. Az engedély jogosultjának évente jelentést kell benyújtania a környezetre gyakorolt hatások felügyeletére vonatkozó tervben meghatározott tevékenységek végrehajtásáról és eredményeiről. Ezeket az eredményeket a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásával, illetve forgalomba hozatalra szánt termékekben vagy termékekként való felhasználásával kapcsolatos felügyeleti eredmények ismertetésére szolgáló egységes jelentéstételi formanyomtatványok létrehozásáról szóló, 2009. október 13-i 2009/770/EK bizottsági határozattal[6] összhangban kell benyújtani.8.  Hasonlóképpen, az EFSA véleménye a forgalomba hozatalra és/vagy a felhasználásra és a kezelésre vonatkozóan – beleértve az élelmiszer vagy takarmány forgalomba hozatalát követő felügyeleti követelményeket is – nem indokolja semmilyen, az 1829/2003/EK rendelet 6. cikke (5) bekezdésének e) pontjában, illetve 18. cikke (5) bekezdésében előírt különleges feltétel vagy korlátozás, vagy különleges ökológiai rendszerek/környezet és/vagy földrajzi területek védelmére irányuló különleges feltételeket bevezetését.9.  A termékek engedélyezésére vagy megújítására vonatkozó minden információt be kell jegyezni a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok 1829/2003/EK rendeletben előírt közösségi nyilvántartásába.10.  A géntechnológiával módosított szervezetek nyomon követhetőségéről és címkézéséről, és a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított élelmiszer- és takarmánytermékek nyomon követhetőségéről, valamint a 2001/18/EK irányelv módosításáról szóló, 2003. szeptember 22-i 1830/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[7] 4. cikkének (6) bekezdése meghatározza a GMO-ból álló vagy azt tartalmazó termékek címkézésére vonatkozó követelményeket.11.  E határozatról a biológiai biztonsággal foglalkozó információs központon keresztül értesíteni kell a Biológiai Sokféleség Egyezmény biológiai biztonságról szóló Cartagena Jegyzőkönyvének szerződő feleit, a géntechnológiával módosított szervezetek országhatárokon történő átviteléről szóló, 2003. július 15-i 1946/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[8] 9. cikkének (1) bekezdésével és 15. cikke (2) bekezdésének c) pontjával összhangban.12.  A kérelmezővel konzultáltak az e határozatban előírt intézkedésekről.13.  Az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt.ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikk Géntechnológiával módosított szervezet és egyedi azonosítóA 65/2004/EK rendelet értelmében a géntechnológiával módosított Bt11 kukoricát ( Zea mays L. ) e határozat melléklete b) pontjának megfelelően a SYN-BTØ11-1 egyedi azonosítóval látják el.2. cikkEngedélyAz 1829/2003/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének és 16. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában az e határozatban megállapított feltételeknek megfelelően a Tanács a következő termékeket engedélyezi:a) SYN-BTØ11-1 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és élelmiszer-összetevők;b) SYN-BTØ11-1 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított takarmányok,c) SYN-BTØ11-1 kukoricát tartalmazó vagy abból álló élelmiszeren és takarmányon kívüli olyan termékek, amelyeket a termesztés kivételével ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más kukoricát.3. cikk Címkézés1. Az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében és 25. cikkének (2) bekezdésében, illetve az 1830/2003/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdésében megállapított címkézési előírások alkalmazásában a „szervezet neve”: „kukorica”.2. A címkén, valamint a 2. cikk b) és c) pontjában említett, SYN-BTØ11-1 kukoricát tartalmazó vagy abból álló termékeket kísérő dokumentumokon fel kell tüntetni a „nem termesztésre” feliratot.4. cikk A környezeti hatások felügyelete1. Az engedély jogosultja köteles gondoskodni a melléklet h) pontjában meghatározott, a környezeti hatások megfigyelésére irányuló felügyeleti terv kidolgozásáról és végrehajtásáról.2. Az engedély jogosultja a 2009/770/EK határozatnak megfelelően évente jelentést nyújt be a Bizottsághoz a felügyeleti tervben meghatározott tevékenységek végrehajtásáról és eredményeiről.5. cikkKözösségi nyilvántartásAz e határozat mellékletében szereplő információkat be kell jegyezni a géntechnológiával módosított élelmiszereknek és takarmányoknak az 1829/2003/EK rendelet 28. cikkében előírt közösségi nyilvántartásába.6. cikkAz engedély jogosultjaAz engedély jogosultja a Syngenta Seeds S.A.S. (Franciaország), a Syngenta Crop Protecton AG (Svájc) képviseletében.7. cikkÉrvényességE határozat az értesítés napjától számított tíz évig alkalmazandó.8. cikkHatályon kívül helyezésA 2004/657/EK bizottsági határozat hatályát veszti.9. cikkCímzettE határozat címzettje a Syngenta Seeds S.A.S., Chemin de l'Hobit 12, BP 27 – F-31790 Saint-Sauveur – Franciaország, a Syngenta Crop Protection AG (Svájc) vállalat képvieletében.Kelt Brüsszelben, …-án/-én.a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETa) A kérelmező és az engedély jogosultja:Név : Syngenta Seeds S.A.S.Cím : Chemin de l'Hobit 12, BP 27 – F-31790 Saint-Sauveur – FranciaországA Syngenta Crop Protection AG - Schwarzwaldallee 215 - CH 4058 Bázel – Svájc képviseletébenb) A termékek megnevezése és meghatározása:(1) SYN-BTØ11-1 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és élelmiszer-összetevők;(2) SYN-BTØ11-1 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított takarmányok;(3) SYN-BTØ11-1 kukoricát tartalmazó vagy abból álló élelmiszeren és takarmányon kívüli olyan termékek, amelyeket a termesztés kivételével ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más kukoricát.A kérelemben leírt, géntechnológiával módosított SYN-BTØ11-1 kukorica módosított Cry1Ab proteint tartalmaz, mely védelmet biztosít egyes, a Lepidoptera rendbe tartozó kártevők ellen, valamint PAT proteint, mely toleranciát biztosít a glufozinát-ammónium gyomirtóval szemben.c) Címkézés:(1) Az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében és 25. cikkének (2) bekezdésében, illetve az 1830/2003/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdésében megállapított különleges címkézési előírások alkalmazásában a „szervezet neve”: „kukorica”.(2) A címkén, valamint a 2. cikk b) és c) pontjában említett, SYN-BTØ11-1 kukoricát tartalmazó vagy abból álló termékeket kísérő dokumentumokon fel kell tüntetni a „nem termesztésre” feliratot.d) Kimutatási módszer:-  Eseményspecifikus, valós idejű PCR-alapú módszer a BTØ11-1 kukorica mennyiségi kimutatására-  A hitelesítést az 1829/2003/EK rendelet alapján létesített közösségi referencialaboratórium végezte; a hitelesítési jelentés az alábbi internetcímen olvasható: http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm-  Referenciaanyag: ERM®-BF412, amely hozzáférhető az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontján (Joint Reserach Centre, JRC) és az Etalonanyag- és Mérésügyi Intézeten (Institute of Reference Materials and Measurements, IRMM) keresztül, az alábbi internetcímen: https://irmm.jrc.ec.europa.eu/rmcataloguee) Egyedi azonosító:SYN-BTØ11-1f) A Biológiai Sokféleség Egyezmény biológiai biztonságról szóló Cartagena Jegyzőkönyvének II. melléklete szerint előírt információ:Biológiai biztonsággal foglalkozó információs központ, a bejegyzés azonosítószáma: lásd [értesítéskor kitöltendő]g) A termékek forgalomba hozatalának, felhasználásának vagy kezelésének feltételei vagy korlátozásai:Nem szükséges.h) Felügyeleti tervA 2001/18/EK irányelv VII. mellékletének megfelelően a környezeti hatások felügyeletét célzó terv.[Hivatkozás: az Interneten közzétett terv ]i) Forgalomba hozatal utáni felügyeleti követelmények az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerek felhasználása tekintetébenNem szükséges.Megjegyzés: idővel szükségessé válhat a vonatkozó dokumentumok internetes hivatkozásainak módosítása. Ezeket a módosításokat a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok közösségi nyilvántartásának frissítése útján teszik közzé. [1] HL L 268., 2003.10.18., 1. o.[2] HL L 300., 2004.9.25., 48. o.[3] http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2007-146[4] Az EFSA tudományos véleménye (2005. május 19.) a Bt11 kukorica termesztésre, takarmányként vagy ipari feldolgozásra történő forgalomba hozataláról - http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2004-12[5] HL L 10., 2004.1.16., 5. o.[6] HL L 275., 2009.10.21., 9. o.[7] HL L 268., 2003.10.18., 24. o.[8] HL L 287., 2003.11.5., 1. o.