               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.3.6.
            COM(2019) 97 final
            2019/0053(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezetben (SPRFMO) képviselendő álláspontról és a 9784/17 határozat hatályon kívül helyezéséről

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezetben (SPRFMO) az állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések tervezett elfogadásával kapcsolatban a szervezet 2019–2023 között tartandó ülésein képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.A Csendes-óceán déli részén található nyílt tengeri halászati erőforrások védelméről és kezeléséről szóló egyezmény

               A Csendes-óceán déli részén található nyílt tengeri halászati erőforrások védelméről és kezeléséről szóló egyezmény (SPRFMO-egyezmény) célja, hogy az SPRFMO létrehozásával biztosítsa az egyezmény hatálya alá tartozó terület halászati erőforrásainak hosszú távú védelmét és fenntartható hasznosítását. Az egyezmény 2012. augusztus 24-én hatályba lépett.

               Az Unió az SPRFMO-egyezmény részes fele, mivel a 2012/130/EU tanácsi határozat
                  1
                útján jóváhagyta azt.

               2.2.SPRFMO-bizottság

               Az SPRFMO-bizottság az SPRFMO-egyezmény által létrehozott szerv, amely az egyezmény hatálya alá tartozó területen a halászati erőforrások kezeléséért és védelméért felel. Olyan állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseket fogad el, amelyek biztosítják az illetékessége alá tartozó halászati erőforrások hosszú távú védelmét és fenntartható hasznosítását.

               Az SPRFMO-bizottság tagjaként az Unió részt vesz a szerv munkájában, és szavazati joggal rendelkezik abban. Az SPRFMO-bizottság általában konszenzussal hoz határozatot. Hozhat viszont határozatot a tagok háromnegyedes többségével is, kivéve, ha az SPRFMO-egyezmény kifejezetten konszenzust ír elő.

               2.3.Az SPRFMO-bizottság határozatai

               Az illetékessége alá tartozó halászati tevékenységek vonatkozásában az SPRFMO-bizottság a szerződő felekre nézve kötelező állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseket fogadhat el.

               Az SPRFMO-egyezmény 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban az intézkedések 90 nappal azt a napot követően lépnek hatályba, amelyen az SPRFMO értesíti a szerződő feleket az intézkedésekről. Ha az SPRFMO-bizottság valamely tagja egy határozat értesítésétől számított 60 napon belül kifogást emel az ellen, a határozat a kifogás erejéig nem válik kötelezővé a szóban forgó tagra nézve. Kifogás esetén a kifogásolási időszak végétől számított 30 napon belül felülvizsgálati testület jön létre a kifogás elbírálására.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               A regionális halászati gazdálkodási szervezetek éves ülésein az Unió által képviselendő álláspont kialakítása jelenleg egy kétlépcsős eljárásban történik. Az uniós álláspont alapelveit és irányvonalait több évre szólóan rögzíti egy tanácsi határozat. Ezt az álláspontot az egyes éves ülésekre a tanácsi munkacsoportban megvitatandó informális bizottsági dokumentumok révén aktualizálják.

               Az SPRFMO vonatkozásában ezt a megközelítést a 2017. május 30-i 9784/17 tanácsi határozat vezette be, amely a 2017–2021 közötti időszakra meghatározza az SPRFMO-ban képviselendő uniós álláspontot. A határozat általános elveket és iránymutatásokat tartalmaz, de a lehetséges mértékben az SPRFMO sajátosságait is figyelembe veszi. Ezen túlmenően a tagállamok kérésének megfelelően egységes eljárást állapít meg az uniós álláspont évenkénti meghatározására vonatkozóan.

               A 9784/17 határozat nem írja elő, hogy az SPRFMO-ban képviselendő uniós álláspontot felül kellene vizsgálni a 2022-es éves ülés előtt. Ugyanakkor azon különféle regionális halászati gazdálkodási szervezetek esetében, amelyeknek az Unió szerződő fele, még az említett szervezetek 2019-es éves ülése előtt felül kell vizsgálni a legtöbb olyan tanácsi határozatot, amely meghatározza az említett szervezetekben képviselendő uniós álláspontot. Ezért az összes regionális halászati gazdálkodási szervezetben képviselendő uniós álláspont következetességének biztosítása és a felülvizsgálati eljárások időbeni összehangolása érdekében helyénvaló előrehozni az Unió által az SPRFMO 2019–2023-as időszakban tartandó ülésein képviselendő álláspont felülvizsgálatát és felváltani a 9784/17 határozatot.

               A 9784/17 határozat tükrözte az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben
                  2
                meghatározott új közös halászati politika alapelveit és irányvonalait, figyelembe véve a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményben
                  3
                megfogalmazott célkitűzéseket is. Ezenkívül az uniós álláspontot összhangba hozta a Lisszaboni Szerződéssel.

               A jelenlegi felülvizsgálat a halászat hatásaival összefüggésben figyelembe veszi „A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közleményt
                  4
               , valamint az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményét
                  5
                és az ahhoz kapcsolódó tanácsi következtetéseket
                  6
               .

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktusok” fogalmába beletartoznak a nemzeti jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok, valamint azok az eszközök is, amelyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolhatják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  7
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Az SPRFMO-bizottságot megállapodás, nevezetesen az SPRFMO-egyezmény hozta létre.

               Az SPRFMO-bizottság által elfogadandó jogi aktusok joghatással bíró jogi aktusok. Az SPRFMO-egyezmény 17. cikkének megfelelően a tervezett jogi aktusok a nemzetközi jog szerint kötelező érvényűek lesznek, és meghatározó módon befolyásolhatják az uniós szabályozás és azon belül a következő jogszabályok tartalmát:

               ·a Tanács 1005/2008/EK rendelete a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról
                  8
               ;

               ·a Tanács 1224/2009/EK rendelete a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról
                  9
               ; és

               ·az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2403 rendelete (2017. december 12.) a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről
                  10
               .

               A tervezett jogi aktusok nem egészítik ki és nem módosítják az SPRFMO-egyezmény intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben az említett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi elsődleges célkitűzése és tartalma a halászattal kapcsolatos. Az 1380/2013/EU rendelet az a jogalap, amely meghatározza az ebben az álláspontban érvényesítendő elveket.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 43. cikkének (2) bekezdése. A határozat a 9784/17 határozat helyébe lép.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az Európai Unióról szóló szerződés (EUMSZ) 43. cikkének (2) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2019/0053 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezetben (SPRFMO) képviselendő álláspontról és a 9784/17 határozat hatályon kívül helyezéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Unió a 2011. október 3-i 2012/130/EU tanácsi határozat
                  11
                útján megkötötte a Csendes-óceán déli részén található nyílt tengeri halászati erőforrások védelméről és kezeléséről szóló egyezményt (SPRFMO-egyezmény), amely létrehozta az SPRFMO-bizottságot.

               (2)Az SPRFMO-bizottság feladata az SPRFMO-egyezmény célkitűzéseinek elérését szolgáló állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések elfogadása. Ezen intézkedések kötelezővé válhatnak az Unióra nézve.

               (3)Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  12
                értelmében az Uniónak biztosítania kell, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, végzésük összhangban legyen a gazdasági, a társadalmi és a foglalkoztatási előnyök elérésére irányuló célkitűzésekkel, valamint hogy hozzájáruljanak az élelmiszerellátás biztosításához. Az említett rendelet ezenkívül előírja, hogy az Uniónak elővigyázatossági megközelítést kell alkalmaznia a halászati gazdálkodás vonatkozásában, annak biztosítására törekedve, hogy a tengerek élő biológiai erőforrásainak kiaknázása helyreállítsa és olyan szinten tartsa a halászott fajok állományát, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot előállítani képes szintet. Rögzíti továbbá, hogy az Uniónak a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állománygazdálkodási és -védelmi intézkedéseket kell hoznia, támogatnia kell a tudományos ismeretek elmélyítését és a tudományos szakvélemények kidolgozását, valamint fokozatosan fel kell számolnia a visszadobás gyakorlatát, és elő kell mozdítania az olyan halászati módszerek alkalmazását, amelyek hozzájárulnak a szelektívebb halászathoz és a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerüléséhez és csökkentéséhez, valamint a tengeri ökoszisztémára és a halászati erőforrásokra csekély hatást gyakorló halászathoz. Emellett az 1380/2013/EU rendelet kifejezetten előírja, hogy külső halászati politikáját az Uniónak e célkitűzésekkel és elvekkel összhangban kell folytatnia.

               (4)Amint azt az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleménye
                  13
                és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetések
                  14
                is leszögezik, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hatékonyságának támogatása és fokozása, valamint – adott esetben – az említett szervezetek irányításának javítása az e fórumok munkájában való uniós szerepvállalás központi elemét képezi.

               (5)„A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény
                  15
                konkrét intézkedéseket említ a műanyagok mennyiségének és a tengeri szennyezésnek a csökkentésére, valamint a tengeren elveszített vagy szándékosan hátrahagyott halászeszközök számának mérséklésére.

               (6)Helyénvaló meghatározni az Unió által az SPRFMO-bizottság 2019–2023-as időszakban tartandó ülésein képviselendő álláspontot, mivel az SPRFMO állományvédelmi és végrehajtási intézkedései kötelező érvényűek lesznek az Unióra nézve, és meghatározó módon befolyásolhatják majd az uniós szabályozás, nevezetesen az 1005/2008/EK tanácsi rendelet
                  16
               , az 1224/2009/EK tanácsi rendelet
                  17
                és az (EU) 2017/2403 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  18
                tartalmát.

               (7)A 9784/17 tanácsi határozat nem írja elő, hogy az SPRFMO-bizottságban képviselendő uniós álláspontot felül kellene vizsgálni a 2022-es éves ülés előtt. Ugyanakkor azon különféle regionális halászati gazdálkodási szervezetek esetében, amelyeknek az Unió szerződő fele, még az említett szervezetek 2019-es éves ülése előtt felül kell vizsgálni a legtöbb olyan tanácsi határozatot, amely meghatározza az említett szervezetekben képviselendő uniós álláspontot. Ezért az összes regionális halászati gazdálkodási szervezetben képviselendő uniós álláspont következetességének biztosítása és a felülvizsgálati eljárások észszerűsítése érdekében helyénvaló előrehozni a 9784/17 tanácsi határozat
                  19
                felülvizsgálatát és azt a 2019–2023-as időszakra vonatkozó új határozattal felváltani.

               (8)Tekintettel az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen található halászati erőforrások folyamatosan változó természetére, valamint arra, hogy ezzel összefüggésben az uniós álláspont kialakításánál figyelembe kell venni az új fejleményeket – ideértve az SPRFMO-bizottság ülései előtt vagy alatt előterjesztett új tudományos és egyéb releváns információkat –, az uniós intézmények közötti jóhiszemű együttműködésnek az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 13. cikke (2) bekezdésében meghatározott elvével összhangban a 2019–2023-as időszakra meg kell állapítani az Unió álláspontjának évenkénti kialakítását szolgáló eljárást,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezet (SPRFMO) bizottságának ülésein az Unió által képviselendő álláspontot az I. melléklet határozza meg.

               2. cikk

               Az SPRFMO-bizottság ülésein képviselendő uniós álláspont évenkénti meghatározását a II. mellékletnek megfelelően kell elvégezni.

               3. cikk

               Az I. mellékletben szereplő uniós álláspontot a Tanács legkésőbb az SPRFMO-bizottság 2024-es éves üléséig értékeli és – adott esetben – a Bizottság javaslata alapján felülvizsgálja.

               4. cikk

               A 2017. május 30-i 9784/17 határozat hatályát veszti.

               5. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács 2012/130/EU határozata (2011. október 3.) a Csendes-óceán déli részén található nyílt tengeri halászati erőforrások védelméről és kezeléséről szóló egyezménynek az Európai Unió nevében történő jóváhagyásáról (HL L 67., 2012.3.6., 1. o.).

                     (2)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

                     (3)

                        COM(2011) 424, 2011.7.13.

                     (4)

                        COM(2018) 28 final, 2018.1.16.

                     (5)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016.11.10.

                     (6)

                        7348/1/17 REV 1, 2017.3.24.

                     (7)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (8)

                        HL L 286., 2008.10.29., 1. o.

                     (9)

                        HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

                     (10)

                        HL L 347., 2017.12.28., 81. o.

                     (11)

                        A Tanács 2012/130/EU határozata (2011. október 3.) a Csendes-óceán déli részén található nyílt tengeri halászati erőforrások védelméről és kezeléséről szóló egyezménynek az Európai Unió nevében történő jóváhagyásáról (HL L 67., 2012.3.6., 1. o.).

                     (12)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

                     (13)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016.11.10.

                     (14)

                        7348/1/17 REV 1, 2017.3.24.

                     (15)

                        COM(2018) 28 final, 2018.1.16.

                     (16)

                        A Tanács 1005/2008/EK rendelete (2008. szeptember 29.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 286., 2008.10.29., 1. o.).

                     (17)

                        A Tanács 1224/2009/EK rendelete (2009. november 20.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).

                     (18)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2403 rendelete (2017. december 12.) a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről, valamint az 1006/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2017.12.28., 81. o.).

                     (19)

                        A Tanács határozata (2017. május 30.) a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezetben (SPRFMO) az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról és a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezetben képviselendő uniós álláspont meghatározásáról szóló 2012. október 25-i tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.3.6.
            COM(2019) 97 final
            MELLÉKLETEK
            a következőhöz:
            JavaslatA tanács határozata
            az Európai Unió által a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezetben (SPRFMO) képviselendő álláspontról és a 9784/17 határozat hatályon kívül helyezéséről

               I. MELLÉKLET

               Az Unió által a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezetben (SPRFMO) képviselendő álláspont

               1.ALAPELVEK

               Az SPRFMO keretében az Unió:

               a) azoknak a célkitűzéseknek és elveknek megfelelően jár el, amelyeket az Unió a közös halászati politika keretében követ, elsősorban az elővigyázatossági megközelítés és az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerinti, a maximális fenntartható hozamhoz kapcsolódó célkitűzések útján, a következők érdekében: a halászati gazdálkodás ökoszisztéma-alapú megközelítésének előmozdítása, a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerülése és csökkentése, a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolása, a halászat által a tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt hatások minimalizálása, valamint – a gazdaságilag életképes és versenyképes uniós halászat támogatása révén – a halászatból élők megfelelő életszínvonalának biztosítása és a fogyasztók érdekeinek figyelembevétele;

               b) elősegíti az érdekelt felek megfelelő szerepvállalását az SPRFMO-intézkedések előkészítő szakaszában és gondoskodik arról, hogy az SPRFMO által elfogadott intézkedések összhangban legyenek az SPRFMO-egyezmény célkitűzéseivel;

               c) gondoskodik arról, hogy az SPRFMO által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a nemzetközi joggal, különösen az ENSZ 1982. évi Tengerjogi Egyezményével, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló 1995. évi ENSZ-megállapodással, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló 1993. évi megállapodással, valamint a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló 2009. évi FAO-megállapodással;

               d) olyan álláspontokat képvisel, amelyek összhangban állnak más regionális halászati gazdálkodási szervezetek adott területen már bevált módszereivel;

               e) következetességre és szinergiára törekszik a harmadik országokkal fenntartott kétoldalú halászati kapcsolatok keretében követett politikájával, és biztosítja az összhangot az egyéb uniós politikákkal, elsősorban a külkapcsolatok, a foglalkoztatás, a környezetvédelem, a kereskedelem, a fejlesztés, a kutatás és az innováció területén;

               f) gondoskodik arról, hogy eleget tegyen nemzetközi kötelezettségvállalásainak;

               g) a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleménnyel kapcsolatos 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel
                  1
                összhangban végzi tevékenységét;

               h) arra törekszik, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsen az uniós flotta számára az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen, az uniós jog szerint alkalmazandóakkal megegyező elvek és normák alapján, valamint törekszik ezen elvek és normák egységes végrehajtásának előmozdítására;

               i) összhangban jár el az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményével
                  2
                és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetésekkel
                  3
               , továbbá előmozdítja az SPRFMO hatékonyságának támogatását és fokozását, valamint – adott esetben – a szóban forgó szervezet irányításának és teljesítőképességének javítását szolgáló intézkedéseket (különösen a tudományosság, a szabályszerűség, az átláthatóság és a döntéshozatal tekintetében), ily módon hozzájárulva az óceánok minden szempontból fenntartható kezeléséhez.

               j) elősegíti a regionális halászati gazdálkodási szervezetek és a regionális tengeri egyezmények közötti koordinációt, valamint adott esetben ezeknek – megbízatásuk keretein belül – a globális szervezetekkel folytatott együttműködését;

               k)a tonhallal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek ún. kobei folyamatához hasonló együttműködési mechanizmusokat mozdít elő a tonhaltól eltérő fajokkal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek között.

               2.IRÁNYVONALAK

               Az Unió – adott esetben – törekszik annak támogatására, hogy az SPRFMO elfogadja az alábbi intézkedéseket:

               a) az egyezmény hatálya alá tartozó terület halászati erőforrásai vonatkozásában a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések, beleértve az SPRFMO által szabályozott élő biológiai erőforrásokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket (TAC) és kvótákat vagy erőkifejtést érintő szabályozásokat, amelyek legkésőbb 2020-ig fokozatosan, egyre növekvő jelleggel biztosítják a maximális fenntartható hozam szerinti kiaknázási mértéket. Szükség esetén az állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseknek külön intézkedéseket kell tartalmazniuk a túlhalászott állományokra vonatkozóan, hogy a halászati erőkifejtés összhangba kerüljön a rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel;

               b) a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések az egyezmény hatálya alá tartozó területen, többek között a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók feketelistáinak összeállítása;

               c) az egyezmény hatálya alá tartozó területre vonatkozó nyomonkövetési, ellenőrzési és felügyeleti intézkedések az ellenőrzés hatékonyságának és az SPRFMO által elfogadott intézkedések betartásának biztosítása érdekében;

               d) a halászati tevékenységek tengeri biodiverzitásra, valamint tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt negatív hatásainak minimalizálását célzó intézkedések, beleértve a tengeri szennyezés csökkentésére és a műanyagok tengerbe ürítésének megakadályozására, illetve a már tengerbe került műanyagok tengeri biodiverzitásra és ökoszisztémákra gyakorolt hatásának csökkentésére irányuló intézkedéseket, az SPRFMO-egyezménnyel és a nyílt tengeren folytatott mélytengeri halászat kezelésére vonatkozó nemzetközi FAO-iránymutatásokkal összhangban az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó terület veszélyeztetett tengeri ökoszisztémáinak védelmét szolgáló intézkedéseket, valamint a nem szándékos fogások, köztük különösen a veszélyeztetett tengeri fajok nem szándékos fogásainak lehető legnagyobb mértékű elkerülésére és csökkentésére, valamint a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolására irányuló intézkedéseket;

               e)hátrahagyott, elveszített vagy más módon az óceánba juttatott halászeszközök hatását csökkentő és az ilyen eszközök azonosítását és begyűjtését megkönnyítő intézkedések;

               f) a kizárólag cápauszonyok zsákmányolására irányuló halászat betiltására irányuló intézkedések és a kifogott cápák uszonyostul való kirakodásának előírása;

               h)adott esetben és a vonatkozó alapító okmányok által megengedett keretek között a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) halászati munkaügyi egyezményének végrehajtását ösztönző ajánlások;

               i)adott esetben közös megközelítések kidolgozása más regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel, különösen azokkal, amelyek ugyanabban a térségben folytatnak halászati gazdálkodást;

               j) kiegészítő technikai intézkedések az SPRFMO kisegítő testületei és munkacsoportjai által kibocsátott ajánlások alapján.

               II. MELLÉKLET

               A Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezet ülésein képviselendő

               uniós álláspont évenkénti meghatározása

               Az SPRFMO-bizottság minden olyan ülése előtt, ahol e szervnek az Unióra joghatással bíró határozatot kell elfogadnia, gondoskodni kell arról, hogy az Unió által képviselendő álláspont az I. mellékletben meghatározott alapelvek és irányvonalak tiszteletben tartása mellett figyelembe vegye az Európai Bizottsághoz eljuttatott legújabb tudományos és egyéb releváns információkat.

               Ennek érdekében az Európai Bizottság az SPRFMO-bizottság minden ülése előtt kellő időben eljuttatja a Tanácshoz vagy annak előkészítő szerveihez az említett információk figyelembevételével javasolható uniós álláspont részletes írásos ismertetését, amelyet a Tanács megvitat, majd elfogadja az Unió által képviselendő álláspont részleteit.

               Amennyiben az SPRFMO-bizottság valamely ülése során nem sikerül – akár már a helyszínen – megállapodásra jutni, akkor az új elemeket is figyelembe vevő uniós álláspont kialakítása érdekében a kérdést vissza kell utalni a Tanács vagy előkészítői szervei elé.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016.11.10.

                     (3)

                        7348/1/17 REV 1, 2017.3.24.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.6.3.
            COM(2019) 262 final
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a Vámigazgatások Világszervezetének Tanácsában a szóban forgó világszervezetnek a 16. cikk alapján beterjesztett, a Harmonizált Rendszer módosítására irányuló ajánlásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.
                     A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által a Vámigazgatások Világszervezetének Tanácsában a Harmonizált Rendszer (HR) nómenklatúrájának módosítására irányuló ajánlástervezet tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.
                     A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.
                     Nemzetközi egyezmény a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszerről

               A Harmonizált Áruleíró és Kódrendszerről szóló nemzetközi egyezmény (a továbbiakban: HR-egyezmény) célja a nemzetközi kereskedelmi eljárások egyszerűsítése, valamint elsősorban a nemzetközi kereskedelemre vonatkozó statisztikák gyűjtése, összehasonlítása és elemzése. A HR-egyezmény mellékletként magában foglalja a Harmonizált Rendszer szerinti nómenklatúrát, amely nemzetközi szinten harmonizált rendszerként lehetővé teszi a részt vevő országok számára, hogy vámügyi célokból közös alapokon osztályozzák a kereskedelemben részt vevő árukat. A HR-nómenklatúra tartalmazza az áruk megnevezését vámtarifaszámok és vámtarifaalszámok szerint, valamint az ezekhez tartozó, hatjegyű kódokból álló rendszeren alapuló számkódot. A HR-nómenklatúrát ötévenként felülvizsgálják
                  1
               . Világszerte több mint 190 közigazgatás alkalmazza; következésképpen a világon kereskedelmi forgalomban lévő áruk több mint 98 %-át eszerint osztályozzák.

               A HR-egyezmény 1988. január 1-jén lépett hatályba.

               Az Európai Unió és valamennyi tagállama részes fele a HR-egyezménynek
                  2
               .

               2.2.
                     A Vámigazgatások Világszervezete

               A Vámigazgatások Világszervezete 1952-ben alakult meg Vámegyüttműködési Tanács néven. E független kormányközi szerv célja a vámigazgatási szervek hatékonyságának és eredményességének javítása. A Vámigazgatások Világszervezete számos egyezményt és egyéb nemzetközi jogi eszközt, valamint technikai segítségnyújtást és képzési szolgáltatásokat kínál tagjai számára. A Vámigazgatások Világszervezete jelenleg 182 vámigazgatást képvisel a világ minden részéről.

               A Vámigazgatások Világszervezetének irányító szerve a Tanács, melynek munkáját céljainak elérése érdekében a titkárság, továbbá számos technikai és tanácsadó bizottság segíti szaktudásával.

               A Vámigazgatások Világszervezetén belül a HR-egyezménnyel kapcsolatos előkészítő munka elvégzésével megbízott technikai bizottság a HR Bizottság. A HR Bizottság legfontosabb feladatai a következők:

               ·biztosítja a Harmonizált Rendszer jogi szövegeinek egységes értelmezését és alkalmazását, ideértve a Szerződő Felek között az osztályozással kapcsolatban felmerült viták rendezését is, ezzel is egyszerűsítve a kereskedelmi eljárásokat;

               ·javaslatot tesz a Harmonizált Rendszer módosítására és frissítésére annak érdekében, hogy az figyelembe vegye a technológiai fejleményeket és a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változásokat, valamint a Harmonizált Rendszer felhasználóinak egyéb igényeit;

               ·ösztönzi a Harmonizált Rendszer széles körű alkalmazását, valamint megvizsgálja a Harmonizált Rendszerrel kapcsolatos általános és szakpolitikai kérdéseket.

               A Vámigazgatások Világszervezetének Tanácsa megvizsgálja a HR-egyezmény módosítására vonatkozó, a HR Bizottság által elkészített javaslatokat, és ajánlásokat tehet ezekről a Szerződő Felek számára. A Vámigazgatások Világszervezetének Tanácsa által ajánlott módosítások akkor tekintendők elfogadottnak, ha az azok bejelentésétől számított hat hónapon belül egyik Szerződő Fél sem él kifogással.

               Az Unió által a Vámigazgatások Világszervezetében a Harmonizált Rendszerrel kapcsolatban képviselendő álláspontról egyeztetni kell a tagállamokkal. Az Unió és a tagállamok együttesen egyetlen szavazattal rendelkeznek a Vámigazgatások Világszervezetének Tanácsában.

               2.3.
                     A Vámigazgatások Világszervezetének Tanácsa által elfogadandó jogi aktus

               2019. június 27–29-én tartandó 133./134. ülésén a Vámigazgatások Világszervezetének Tanácsa a HR-egyezmény 16. cikke szerinti ajánlást tervez elfogadni a HR-nómenklatúra módosításairól (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus). A felülvizsgált HR-nómenklatúra 2022-ben fog hatályba lépni.

               Az ajánlás előkészítésére 2019. március 19. és 29. között, a HR Bizottság hatvanharmadik ülésszakán került sor.

               Az ajánlástervezet a HR-nómenklatúra 355 módosítását tartalmazza, amelyek a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változásokat, az új technológiai fejlesztéseket, valamint a nómenklatúra korszerűsítésének, illetve a környezetéhez való hozzáigazításának igényét hivatottak tükrözni. A javasolt módosítások konkrét céljai:

               –A nómenklatúra egyszerűsítése az olyan vámtarifaszámok és vámtarifaalszámok törlése révén, amelyekhez kis volumenű kereskedelmi forgalom kapcsolódik, ezáltal biztosítva a HR naprakészen tartását és összhangját a termékek fejlődésével.

               –Az osztályozás megkönnyítése az alkalmazandó nemzetközi szabványokkal összhangban, illetve az új termékek fejlesztésének vagy a termékösszetétel alakulásának figyelembevétele (sejtterápiás termékek, 3D nyomtatók, síkpanel megjelenítők, joghurtok, rovaralapú élelmiszerek, szűz olívaolaj, új dohánytermékek, drónok, félvezetők és jelátalakítók stb.).

               –A nómenklatúra francia és angol változatának jobb összehangolása az egységes alkalmazás biztosítása, valamint a meglévő vagy lehetséges besorolási eltérések csökkentése érdekében.

               –A csalás és az illegális kereskedelem elleni küzdelem elősegítése, valamint az egészség és a környezet védelme új vámtarifaszámok és vámtarifaalszámok létrehozása révén különböző területeken (szintetikus gyémántok, vegyi anyagok, kulturális javak, fentanil, hulladék stb.).

               A javaslatokat nemzetközi szervezetek (kimberley-i folyamat, FAO, Bázeli és Rotterdami Egyezmény, Nemzetközi Olívatanács stb.), a Szerződő Felek és a Vámigazgatások Világszervezetének titkársága nyújtotta be. E módosítások között szerepel több, az EU által előterjesztett javaslat is (például fény- és hőérzékeny lemezek, rétegelt szövetek, felfújható csónakok, elektronikus textilek, üvegszálak, 3D nyomtatók, tűzálló kerámiák, kovácsológépek, joghurt, a 27. árucsoporthoz tartozó Megjegyzések 3. pontja, hajlítható ceruzák).

               Az ajánlástervezet a HR Bizottság 2019 márciusában tartott 63. üléséről készített jelentés R. mellékletében szerepel (NC2626B1b-HSC/63/March 2019 jelzetű dokumentum).

               3.
                     Az Unió által képviselendő álláspont

               A javasolt álláspont értelmében az Unió támogatja a HR-nómenklatúra módosítására vonatkozó ajánlástervezetet.

               Az EU szempontjából nagy jelentősége van az ajánlás elfogadásának, mivel annak célja a HR-nómenklatúra aktualizálása és korszerűsítése, valamint a termékek osztályozásának egyszerűsítése és elősegítése. Fontos megjegyezni emellett, hogy az EU az egyik fő kezdeményezője volt e korszerűsítési folyamatnak, miután a felülvizsgálati ciklus során a javaslatok jelentős része tőle származott.

               A tagállamokkal folyamatosan konzultációkra került sor a vámügyi szakértői csoport – a HR/Vámigazgatások Világszervezete koordinációs szerv keretein belül, illetve a Tanácsban, szükség esetén a Bizottság szolgálatainak bevonásával.

               Az új dohánytermék-kategóriákra vonatkozó módosítás tekintetében az uniós álláspontot a HR Bizottság fent említett ülése előtt tanácsi határozat rögzítette
                  3
               . Mivel a tanácsi határozat eltért a bizottsági javaslattól, a Bizottság nyilatkozatot
                  4
                tett, amelyben emlékeztetett a dohányzás visszaszorításáról szóló WHO-keretegyezmény keretében az új dohánytermék-kategóriák kibocsátásainak természetével kapcsolatban folyó munkára, valamint arra, hogy indokolt lehet az eredményeket egy későbbi időpontban feldolgozni, ha időközben új bizonyítékok merülnek fel az ilyen termékek objektív jellemzőinek és tulajdonságainak vámügyi szempontú értékeléséhez.

               A javasolt álláspont ezért a következő:

               –Ami az ajánlást illeti, az Uniónak helyénvaló támogatnia az ajánlás elfogadását.

               –Adott esetben az Uniónak támogatnia kell a Vámigazgatások Világszervezetének titkársága által javasolt további szerkesztési módosításokat.

               A javasolt uniós álláspont összhangban áll az áruknak a behozatalkor objektív jellemzőik és tulajdonságaik alapján történő osztályba sorolása tekintetében kialakított vámügyi szakpolitikával és az Európai Unió Bíróságának vonatkozó esetjogával.

               A javasolt álláspont szükséges ahhoz, hogy az EU állást foglalhasson a Vámigazgatások Világszervezete Tanácsának következő ülésén.

               4.
                     Jogalap

               4.1.1.
                     Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat.”

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervre irányadó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom kiterjed azokra az eszközökre is, amelyek a nemzetközi jog értelmében nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  5
               .

               Ezért az Unió által a tervezett jogi aktussal kapcsolatosan képviselendő álláspontot meghatározó javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.1.2.
                     A jelen esetre történő alkalmazás

               A Vámigazgatások Világszervezetének Tanácsát megállapodás, nevezetesen a Vámegyüttműködési Tanács létrehozásáról szóló, 1950. december 15-i egyezmény hozta létre. A Harmonizált Áruleíró és Kódrendszerről szóló nemzetközi egyezmény szerint e szerv feladata, hogy ajánlásokat fogalmazzon meg a Szerződő Felek számára a szóban forgó egyezmény módosításáról.

               A Vámigazgatások Világszervezetének Tanácsa júniusi ülésén a HR-egyezmény 16. cikkének megfelelően várhatóan ajánlást tesz majd a HR-egyezmény Szerződő Felei számára az említett egyezmény mellékletének (HR-nómenklatúra) módosítására vonatkozóan, amelyet az ajánlás megtételétől számított hat hónapot követően elfogadottnak fognak tekinteni, ha egyik Szerződő Fél sem él kifogással. Az elfogadott módosítások a nemzetközi jog értelmében hatálybalépésük időpontjától az összes Szerződő Félre nézve kötelezőek, és a Szerződő Felek vám- és statisztikai nómenklatúráját összhangba kell hozni a módosított Harmonizált Rendszerrel. Elfogadását követően az ajánlást tehát bele kell foglalni az uniós jogszabályokba, nevezetesen a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet 1. mellékletébe. Ennek jogalapja az, hogy az említett rendelet 1. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint „(2) A Kombinált Nómenklatúra alkotóelemei: a) a Harmonizált Rendszer szerinti nómenklatúra;”.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.
                     Anyagi jogalap

               4.2.1.
                     Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.
                     A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a vámunióval kapcsolatos, ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 28. cikkének (1) bekezdése.

               4.3. Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 28. cikkének (1) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.
                     Költségvetési vonzatok

               A javaslat nincs hatással az uniós költségvetésre.

               6.
                     A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Tárgytalan.

               2019/XXX (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által a Vámigazgatások Világszervezetének Tanácsában a szóban forgó világszervezetnek a 16. cikk alapján beterjesztett, a Harmonizált Rendszer módosítására irányuló ajánlásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 28. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)
                     A Harmonizált Áruleíró és Kódrendszerről szóló nemzetközi egyezményt (a továbbiakban: HR-egyezmény) az Unió a 87/369/EGK tanácsi határozat
                  61 révén megkötötte, és a HR-egyezmény 1988. január 1-jén hatályba lépett.

               (2)
                     A HR-egyezmény 7. cikke szerint a Harmonizált Rendszer Bizottság javaslatokat készíthet a Vámigazgatások Világszervezetének Tanácsa számára a HR-nómenklatúra módosításáról. A HR-egyezmény 16. cikke szerint a Vámigazgatások Világszervezetének Tanácsa ajánlást tehet e módosításról a Szerződő Felek számára.

               (3)
                     A Vámigazgatások Világszervezetének Tanácsa júniusi ülésén a Szerződő Felek ajánlása alapján a HR-nómenklatúra módosításáról szóló határozatot tervez elfogadni. Az említett ajánlás a Harmonizált Rendszer Bizottság által elkészített javaslat alapján kerül elfogadásra, melyet az említett bizottság a 2019. március 19–29-i 63. ülésszakán véglegesített. A javaslatban foglaltak 2022. január 1-jén lépnek hatályba.

               (4)
                     Kiemelkedően fontos, hogy a HR-nómenklatúra naprakész legyen, összhangban álljon a kereskedelmi szokások alakulásával és az új technológiák fejlődésével, valamint a lehető legjobban tükrözze a felhasználók igényeit. Az előterjesztett ajánlás számos olyan módosítást tartalmaz, amely figyelembe veszi a nómenklatúra korszerűsítésének, illetve a környezetéhez való hozzáigazításának szükségességét.

               (5)
                     Tekintettel arra, hogy a HR-nómenklatúra módosítására vonatkozó ajánlást a Vámigazgatások Világszervezetének Tanácsa keretében kell elfogadni, helyénvaló meghatározni az Unió által képviselendő álláspontot, mivel a HR-egyezmény 16. cikke szerinti elfogadását követően az ajánlás kötelező lesz az Unióra nézve, és meghatározó módon befolyásolhatja majd az uniós szabályozást, nevezetesen a 2658/87/EGK tanácsi rendelet
                  72 I. mellékletének tartalmát.

               (6)
                     A Vámigazgatások Világszervezetének Tanácsában képviselendő uniós álláspont részben már a Harmonizált Rendszer Bizottság 63. ülése előtt kialakításra került
                  83.

               (7)
                     Helyénvaló támogatni a HR-nómenklatúra módosítástervezetét, valamint az esetlegesen szükségesnek ítélt kisebb szerkesztési változtatásokat,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió által a Vámigazgatások Világszervezetének Tanácsa keretében a 2019. júniusi ülésen képviselendő álláspont az, hogy támogatni kell a Harmonizált Rendszernek az NC2626B1b számú dokumentum (HSC/63/March 2019 jelzetű jelentés) R. mellékletében foglalt módosítására irányuló, 16. cikk szerinti ajánlás tervezetét.

               Az Unió képviselői – a Vámigazgatások Világszervezetének következő ülésein bekövetkezett fejlemények fényében – a tagállamokkal való konzultáció, illetve a helyszíni koordinációs ülések nyomán, a Tanács újabb határozata nélkül jóváhagyhatják a 16. cikk szerinti ajánlás tervezetének kisebb szerkesztési módosításait.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

                     (1)

                        1988. évi bevezetése óta a HR-nómenklatúrát öt alkalommal vizsgálták felül. A felülvizsgált változatok 1996-ban, 2002-ben, 2007-ben, 2012-ben és 2017-ben léptek hatályba.

                     (2)

                        A Tanács 87/369/EGK határozata (1987. április 7.) az összehangolt áruleíró és kódrendszerről szóló nemzetközi egyezmény és az azt módosító jegyzőkönyv megkötéséről (HL L 198., 1987.7.20., 1. o.).

                     (3)

                        ST 7138 2019 INIT – A Tanács határozata az Európai Unió által a Vámigazgatások Világszervezetében a Harmonizált Rendszerrel kapcsolatosan képviselendő álláspontról.

                     (4)

                        ST 7208 2019 ADD 1 – A Tanács határozata az Európai Unió által a Vámigazgatások Világszervezetében a Harmonizált Rendszerrel kapcsolatosan képviselendő álláspontról – Elfogadás – A Bizottság nyilatkozata.

                     (5)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (6)
                  1
                        A Tanács 87/369/EGK határozata (1987. április 7.) az összehangolt áruleíró és kódrendszerről szóló nemzetközi egyezmény és az azt módosító jegyzőkönyv megkötéséről (HL L 198., 1987.7.20., 1. o.).

                     (7)
                  2
                        A Tanács 2658/87/EGK rendelete (1987. július 23.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).

                     (8)
                  3
                        ST 7138 2019 INIT – A Tanács határozata az Európai Unió által a Vámigazgatások Világszervezetében a Harmonizált Rendszerrel kapcsolatosan képviselendő álláspontról; ST 7208 2019 ADD 1 – A Tanács határozata az Európai Unió által a Vámigazgatások Világszervezetében a Harmonizált Rendszerrel kapcsolatosan képviselendő álláspontról – Elfogadás – A Bizottság nyilatkozata.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.11.14.
            COM(2019) 586 final
            2019/0259(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Amerikai Egyesült Államok, másrészről az Európai Unió és tagállamai, harmadrészről Izland és negyedrészről a Norvég Királyság között 2011. június 16-án és 21-én aláírt légiközlekedési megállapodásnak a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából történő módosításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő aláírásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  A csatlakozási okmány 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban Horvátország vállalja, hogy csatlakozik az Unió és a tagállamok által harmadik országokkal kötött vagy aláírt megállapodásokhoz. E megállapodások közé tartozik az Amerikai Egyesült Államok, az Európai Unió és tagállamai, Izland és Norvégia közötti légiközlekedési megállapodás (a továbbiakban: négyoldalú megállapodás), amely az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai közötti légiközlekedési megállapodás (a továbbiakban: EU–USA légi közlekedési megállapodás) hatályát kiterjeszti az említett két országra.

                  Az említett rendelkezés értelmében Horvátországnak a szóban forgó megállapodásokhoz való csatlakozásáról a megállapodásokhoz csatolt és az érintett harmadik országokkal a Tanács által a tagállamok nevében egyhangúlag eljárva megkötött jegyzőkönyvben kell megállapodni. Ezen túlmenően a tagállamok nevében a Bizottság folytatja le a tárgyalásokat az említett jegyzőkönyvekről.

                  A Bizottság ennek megfelelően tárgyalásokat folytatott egy, a négyoldalú megállapodást módosító jegyzőkönyvről, amely lehetővé teszi Horvátország csatlakozását a megállapodáshoz.

                  E javaslat célja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (5) bekezdésén és a csatlakozási okmány 6. cikkének (2) bekezdésén alapuló tanácsi határozat meghozatala, amely – figyelemmel a jegyzőkönyv későbbi időpontban történő megkötésére – felhatalmazást ad a jegyzőkönyvnek az Unió és a tagállamok nevében történő aláírására, valamint a jegyzőkönyv 6. cikkével összhangban annak az Unió és a tagállamok általi ideiglenes alkalmazására.

               •Háttér-információk

               A Horvátország által a csatlakozási okmány 6. cikkének (2) bekezdése szerint tett kötelezettségvállalás vonatkozik az EU–USA légi közlekedési megállapodásra, továbbá az Európai Unió és tagállamai, Izland és Norvégia közötti kiegészítő megállapodásra is, amely négyoldalú megállapodás formájában szabályozza az említett felek közötti kapcsolatot.

               A Bizottság ezért tárgyalásokat folytatott az említett megállapodásokat módosító jegyzőkönyvekről is, amelyek lehetővé teszik Horvátország csatlakozását a megállapodásokhoz. E javaslattal párhuzamosan előterjesztésre kerülnek az említett jegyzőkönyvek aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról, valamint megkötéséről szóló tanácsi határozatokra irányuló javaslatok, csakúgy, mint a négyoldalú megállapodást módosító jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslat.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               Az EU–USA légiközlekedési megállapodás volt az első átfogó légiközlekedési megállapodás az Unió egyik legfontosabb légiközlekedési partnerével. Ez a világ legjelentősebb légiközlekedési megállapodása, amely évente több mint 80 millió ülőhelyet érint, és mint ilyen az Unió légiközlekedési külpolitikájának egyik sarokköve. A négyoldalú megállapodás révén Izlandra és Norvégiára történt kiterjesztésével tovább nőtt a jelentősége. A jegyzőkönyv lehetővé teszi Horvátország számára, hogy a szóban forgó megállapodás előnyeit élvezhesse.

               •Összhang a javaslat által érintett területen meglévő rendelkezésekkel

               A jegyzőkönyv lehetővé teszi Horvátország számára, hogy teljesítse a csatlakozási okmány 6. cikkének (2) bekezdése szerinti, a négyoldalú megállapodáshoz való csatlakozásra vonatkozó kötelezettségét.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               Az EUMSZ 100. cikke (2) bekezdésének a 218. cikk (5) bekezdésével összefüggésben értelmezett rendelkezései, valamint a csatlakozási okmány 6. cikke (2) bekezdésének második albekezdése.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                A jegyzőkönyv lehetővé teszi Horvátország számára, hogy élvezhesse a négyoldalú megállapodás előnyeit, amely egyenlő és egységes feltételeket teremt a piacra jutás tekintetében, és a szabályozási együttműködésre és a konvergenciára vonatkozó új rendelkezések alapjául szolgál a légi szolgáltatások biztonságos, zavartalan és hatékony üzemeltetése szempontjából alapvető fontosságú területeken. A szóban forgó rendelkezéseket csak uniós szinten lehet meghozni.

               •Arányosság

                  A jegyzőkönyv a szóban forgó kérdésre – nevezetesen Horvátországnak a négyoldalú megállapodáshoz való csatlakozására – korlátozódik, és nem érint más ügyeket.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Nemzetközi megállapodás.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  Tárgytalan.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  Tárgytalan.

               •Hatásvizsgálat

                  Tárgytalan.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  Tárgytalan.

               •Alapjogok

                  Tárgytalan.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A javaslat nincs hatással az uniós költségvetésre.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •A javasolt megállapodás összefoglalása

                  A jegyzőkönyv a Horvát Köztársaságnak a négyoldalú megállapodáshoz való csatlakozásáról és a megállapodás ebből következő módosításairól rendelkező főszövegből, valamint a további nyelvi változatok hitelesítéséről szóló közös nyilatkozatból áll.

               2019/0259 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről az Amerikai Egyesült Államok, másrészről az Európai Unió és tagállamai, harmadrészről Izland és negyedrészről a Norvég Királyság között 2011. június 16-án és 21-én aláírt légiközlekedési megállapodásnak a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából történő módosításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő aláírásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (5) bekezdésével,

               tekintettel Horvátország csatlakozási okmányára és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Bizottság a tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásáról szóló, 2012. szeptember 14-i 13351/12. sz. tanácsi határozatnak megfelelően tárgyalásokat folytatott egy, az egyrészről az Amerikai Egyesült Államok, másrészről az Európai Unió és tagállamai, harmadrészről Izland és negyedrészről a Norvég Királyság között 2011. június 16-án és 21-én aláírt légiközlekedési megállapodásnak a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából történő módosításáról szóló jegyzőkönyvről (a továbbiakban: jegyzőkönyv).

               (2)A tárgyalások a jegyzőkönyv 2019. március 8-án történt parafálásával sikeresen lezárultak.

               (3)Helyénvaló, ha az Unió és tagállamai a jegyzőkönyvet – figyelemmel annak egy későbbi időpontban történő megkötésére – annak 6. cikkével összhangban aláírják és ideiglenesen alkalmazzák,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az egyrészről az Amerikai Egyesült Államok, másrészről az Európai Unió és tagállamai, harmadrészről Izland és negyedrészről a Norvég Királyság között 2011. június 16-án és 21-én aláírt légiközlekedési megállapodásnak a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából történő módosításáról szóló jegyzőkönyvnek (a továbbiakban: jegyzőkönyv) az Európai Unió és tagállamai nevében történő aláírására a Tanács felhatalmazást ad, figyelemmel a jegyzőkönyv későbbi időpontban történő megkötésére.

               A jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.

               2. cikk

               A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a jegyzőkönyvnek az Unió és tagállamai nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.

               3. cikk

               A jegyzőkönyvet annak hatálybalépéséig az Unió és tagállamai a jegyzőkönyv 6. cikkével összhangban ideiglenesen alkalmazzák.

               4. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.11.14.
            COM(2019) 586 final
            MELLÉKLETEK
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az egyrészről az Amerikai Egyesült Államok, másrészről az Európai Unió és tagállamai, harmadrészről Izland és negyedrészről a Norvég Királyság között 2011. június 16-án és 21-én aláírt légiközlekedési megállapodásnak a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából történő módosításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő aláírásáról

               1. melléklet

               JEGYZŐKÖNYV

               az egyrészről az Amerikai Egyesült Államok, másrészről az Európai Unió és tagállamai, harmadrészről Izland és negyedrészről a Norvég Királyság között 2011. június 16-án és 21-én aláírt légiközlekedési megállapodásnak a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából történő módosításáról

               AZ AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK (a továbbiakban: az Egyesült Államok),

               egyrészről,

               AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,

               A BELGA KIRÁLYSÁG,

               A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,

               A HORVÁT KÖZTÁRSASÁG,

               A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,

               A CSEH KÖZTÁRSASÁG,

               A DÁN KIRÁLYSÁG,

               AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,

               A FINN KÖZTÁRSASÁG,

               A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,

               A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,

               A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,

               MAGYARORSZÁG,

               ÍRORSZÁG,

               AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,

               A LETT KÖZTÁRSASÁG,

               A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,

               A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,

               MÁLTA,

               A HOLLAND KIRÁLYSÁG,

               A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,

               A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,

               ROMÁNIA,

               A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,

               A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,

               A SPANYOL KIRÁLYSÁG,

               A SVÉD KIRÁLYSÁG,

               NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,

               az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés szerződő feleiként és az Európai Unió tagállamaiként (a továbbiakban: tagállamok),

               valamint

               AZ EURÓPAI UNIÓ,

               másrészről, valamint

               IZLAND,

               harmadrészről, valamint

               A NORVÉG KIRÁLYSÁG (a továbbiakban: Norvégia),

               negyedrészről,

               tekintettel a Horvát Köztársaságnak az Európai Unióhoz való 2013. július 1-jei csatlakozására,

               A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

               1. cikk

               A Horvát Köztársaságra mint az Európai Unió tagállamára alkalmazni kell az egyrészről az Amerikai Egyesült Államok, másrészről az Európai Unió és tagállamai, harmadrészről Izland és negyedrészről a Norvég Királyság között 2011. június 16-án és 21-én aláírt légiközlekedési megállapodást (a továbbiakban: 2011. évi megállapodás).

               2. cikk

               A 2011. évi megállapodás 2. cikkét teljes egészében el kell hagyni, és helyébe a következő szöveg lép:

               „2. CIKK

               A jegyzőkönyvekkel módosított légiközlekedési megállapodás és e megállapodás mellékletének alkalmazása

               Az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között 2007. április 25-én és 30-án aláírt, majd az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között 2007. április 25-én és 30-án aláírt légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló, az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között 2010. június 24-én aláírt jegyzőkönyvvel módosított, majd az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között 2007. április 25-én és 30-án aláírt, majd az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között 2007. április 25-én és 30-án aláírt légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló, az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között 2010. június 24-én aláírt jegyzőkönyvvel módosított légiközlekedési megállapodásnak a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából történő módosításáról szóló, 2019. ______-án/-én aláírt jegyzőkönyvvel (a továbbiakban: jegyzőkönyvek) módosított légiközlekedési megállapodás (a továbbiakban: légiközlekedési megállapodás) rendelkezései, amelyek hivatkozás révén e megállapodás részét képezik, e megállapodás mellékletére is figyelemmel, e megállapodás valamennyi fele tekintetében alkalmazandók.  A jegyzőkönyvekkel módosított légiközlekedési megállapodás rendelkezéseit Izland és Norvégia vonatkozásában úgy kell alkalmazni, mintha azok az Európai Unió tagállamai volnának, ennek megfelelően Izlandnak és Norvégiának az említett megállapodás alapján fennálló jogai és kötelezettségei megegyeznek a tagállamok esetében fennálló jogokkal és kötelezettségekkel. E megállapodás mellékletének rendelkezései e megállapodás szerves részét képezik.”

               3. cikk

               A 2011. évi megállapodás mellékletében a „jegyzőkönyvre” történő valamennyi hivatkozás helyébe a „jegyzőkönyvek”-re való hivatkozás lép.

               4. cikk

               A 2011. évi megállapodás mellékletének 6. bekezdését teljes egészében el kell hagyni, és helyébe a következő szöveg lép:

               „6. A jegyzőkönyvekkel módosított légiközlekedési megállapodás I. melléklete 3. szakaszának szövege a következő:

               »E megállapodás 3. cikke ellenére az USA légitársaságai nem jogosultak a tagállamokból kiinduló vagy oda tartó járatokkal olyan, kizárólag árufuvarozási szolgáltatások nyújtására, amelyek nem az Egyesült Államokat kiszolgáló szolgáltatás részét képezik, kivéve a Cseh Köztársaságból, a Francia Köztársaságból, a Horvát Köztársaságból, a Lengyel Köztársaságból, a Luxemburgi Nagyhercegségből, a Máltai Köztársaságból, a Németországi Szövetségi Köztársaságból, a Portugál Köztársaságból, a Szlovák Köztársaságból, Izlandról és a Norvég Királyságból kiinduló vagy oda tartó járatokat.«”

               5. cikk

               Ez a jegyzőkönyv a következők közül a későbbi időpontban lép hatályba:

               1. a 2011. évi megállapodás hatálybalépésének időpontja;

               2. az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között 2007. április 25-én és 30-án aláírt, majd az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között 2007. április 25-én és 30-án aláírt légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló, az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között 2010. június 24-én aláírt jegyzőkönyvvel módosított légiközlekedési megállapodásnak a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából történő módosításáról szóló, 2019. ________-án/-én aláírt jegyzőkönyv hatálybalépésének időpontja; és

               3. egy hónappal a Felek közötti diplomáciai jegyzékváltások során megküldött azon utolsó értesítés keltét követően, amely megerősíti, hogy a jegyzőkönyv hatálybalépéséhez szükséges valamennyi eljárás lezárult.

               6. cikk

               A Felek megegyeznek abban, hogy a jegyzőkönyvet annak hatálybalépéséig a hatályos nemzeti jogszabályok szerint megengedett mértékben az aláírás napjától kezdve ideiglenesen alkalmazzák.

               Kelt ………… -ban/-ben, négy példányban, 2019. ..... -án/-én.

               az Amerikai Egyesült Államok részéről

               az Osztrák Köztársaság részéről

               a Belga Királyság részéről

               a Bolgár Köztársaság részéről

               a Horvát Köztársaság részéről

               a Ciprusi Köztársaság részéről

               a Cseh Köztársaság részéről

               a Dán Királyság részéről

               az Észt Köztársaság részéről

               a Finn Köztársaság részéről

               a Francia Köztársaság részéről

               a Németországi Szövetségi Köztársaság részéről

               a Görög Köztársaság részéről

               Magyarország részéről

               Írország részéről

               az Olasz Köztársaság részéről

               a Lett Köztársaság részéről

               a Litván Köztársaság részéről

               a Luxemburgi Nagyhercegség részéről

               Málta részéről

               a Holland Királyság részéről

               a Lengyel Köztársaság részéről

               a Portugál Köztársaság részéről

               Románia részéről

               a Szlovák Köztársaság részéről

               a Szlovén Köztársaság részéről

               a Spanyol Királyság részéről

               a Svéd Királyság részéről

               Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága részéről és

               az Európai Unió részéről

               Izland részéről

               a Norvég Királyság részéről

               2. melléklet

               Együttes nyilatkozat

               Az Amerikai Egyesült Államok, az Európai Unió és tagállamai, Izland és a Norvég Királyság képviselői megerősítették, hogy az egyrészről az Amerikai Egyesült Államok, másrészről az Európai Unió és tagállamai, harmadrészről Izland és negyedrészről a Norvég Királyság között 2011. június 16-án és 21-én aláírt légiközlekedési megállapodásnak a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából történő módosításáról szóló, 2019. ______-án/-én aláírt jegyzőkönyv (a továbbiakban: jegyzőkönyv) szövegét más nyelveken is hitelesíteni kell, vagy levélváltás útján a jegyzőkönyv aláírása előtt, vagy a vegyes bizottság határozata alapján a jegyzőkönyv aláírása után.

               A képviselők megerősítették továbbá, hogy az egyrészről az Amerikai Egyesült Államok, másrészről az Európai Unió és tagállamai, harmadrészről Izland és negyedrészről a Norvég Királyság között 2011. június 16-án és 21-én aláírt légiközlekedési megállapodás részét képező együttes nyilatkozatban szereplő „egyéb nyelvek” kifejezés az Európai Unióhoz csatlakozó tagállamok hivatalos nyelveit is magában foglalja.

               Ez az együttes nyilatkozat a jegyzőkönyv szerves részét képezi.

               Az Amerikai Egyesült Államok részéről:

                     Az Európai Unió

               és tagállamai részéről:

               Izland részéről:

                     A Norvég Királyság részéről:


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.11.14.
            COM(2019) 587 final
            2019/0260(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a Kanada, valamint az Európai Közösség és tagállamai között létrejött légiközlekedési megállapodás által létrehozott vegyes bizottságban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által a Kanada, valamint az Európai Közösség és tagállamai közötti légiközlekedési megállapodással (a továbbiakban: a megállapodás)
                  1
                létrehozott vegyes bizottságban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.A Kanada, valamint az Európai Közösség és tagállamai közötti légiközlekedési megállapodás

               A megállapodás egy átfogó megállapodás, amely hatályon kívül helyezi a tagállamok és Kanada között meglévő kétoldalú megállapodások vonatkozó rendelkezéseit. A megállapodás mind az uniós, mind a kanadai légi fuvarozók tekintetében megszüntet minden korlátozást a légi járatoknak az Európai Unió pontjai és Kanada pontjai közötti üzemeltetéséhez fűződő jogokra vonatkozóan. E tekintetben a megállapodás megszünteti az uniós légi fuvarozók Unión belüli letelepedési jogára vonatkozó akadályokat – a megkülönböztetésmentes piaci hozzáférésre irányuló jogot is ideértve – a Kanadába irányuló és az onnan kiinduló légi járatok üzemeltetése vonatkozásában.

               A megállapodás 2019. május 16-án lépett hatályba.

               2.2.A vegyes bizottság

               A vegyes bizottságot a megállapodás 17. cikke hozza létre. A vegyes bizottság elsősorban elősegíti a felek közötti együttműködést, és foglalkozhat bármely, az e megállapodás működésével vagy végrehajtásával kapcsolatos kérdéssel, ideértve többek között a következőket: a) az e megállapodás szerinti légi járatokat érintő piaci feltételek felülvizsgálata; b) információcsere, ideértve a nemzeti jognak és politikáknak a megállapodást érintő változásaival kapcsolatos tanácsadást is; c) a megállapodás adott esetben tovább fejleszthető területeinek mérlegelése, többek között ideértve a megállapodás módosítására vonatkozó ajánlásokat; d) az új tagállamok részére ahhoz szükséges feltételek, eljárások és módosítások ajánlása, hogy e megállapodás részes feleivé váljanak; és d) a befektetéssel, tulajdonjoggal és ellenőrzéssel kapcsolatos kérdések megvitatása, valamint annak megerősítése, hogy teljesülnek a forgalmi jogok fokozatos megnyitására vonatkozó, a megállapodás 2. mellékletében meghatározott feltételek. A vegyes bizottság emellett együttműködést alakít ki, és elősegíti a szakértői szintű cseréket az új jogalkotási vagy szabályozási kezdeményezések tekintetében.

               A vegyes bizottság továbbá határozatokat fogad el azokban az esetekben, amikor ezt a megállapodás kifejezetten előírja. A vegyes bizottság az összes határozatát konszenzussal hozza. A vegyes bizottság – határozat útján – elfogadja eljárási szabályzatát.

               2.3.A vegyes bizottság tervezett jogi aktusa

               A vegyes bizottságnak az első ülésén határozatot kell elfogadnia a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadásáról (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus).

               A tervezett jogi aktus célja, hogy a megállapodás 17. cikke (8) bekezdésének megfelelően elfogadják a vegyes bizottság működését szabályozó eljárási szabályzatot, hogy lehetővé váljon a megállapodás végrehajtása.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az Unió által képviselendő álláspontnak arra kell irányulnia, hogy fogadják el a Kanada–EU Vegyes Bizottság eljárási szabályzatát. Az álláspontnak a vegyes bizottság határozattervezetén kell alapulnia.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat.”

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a  kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok.
                   Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”.

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A vegyes bizottságot megállapodás, nevezetesen a Kanada, valamint az Európai Közösség és tagállamai közötti légiközlekedési megállapodás hozta létre.

               A vegyes bizottság által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus, mivel a nemzetközi jog értelmében kötelezettségeket ró a felekre.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem is módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen anyagi jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a légi közlekedéssel kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 100. cikkének (2) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 100. cikkének (2) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A TERVEZETT JOGI AKTUS KIHIRDETÉSE

               Mivel a vegyes bizottság jogi aktusa meghatározza az eljárási szabályzatát, elfogadását követően helyénvaló kihirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2019/0260 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által a Kanada, valamint az Európai Közösség és tagállamai között létrejött légiközlekedési megállapodás által létrehozott vegyes bizottságban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Kanada, valamint az Európai Közösség és tagállamai közötti légiközlekedési megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) az Unió az (EU) 2019/702 tanácsi határozat
                  2
                révén megkötötte, és a megállapodás 2019. május 16-án hatályba lépett.

               (2)A megállapodás 17. cikke vegyes bizottságot hozott létre a megállapodás megfelelő működtetésének és végrehajtásának biztosítása céljából.

               (3)A megállapodás 17. cikkének (8) bekezdése előírja, hogy a vegyes bizottságnak el kell fogadnia eljárási szabályzatát.

               (4)A megállapodás hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében a vegyes bizottság eljárási szabályzatát el kell fogadni.

               (5)Az Unió vegyes bizottságon belüli álláspontjának ezért a mellékelt vegyes bizottsági határozattervezeten kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Kanada, valamint az Európai Közösség és tagállamai között létrejött légiközlekedési megállapodás 17. cikke által létrehozott vegyes bizottság első ülésén az Unió által a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont a vegyes bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetén alapul.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács (EU) 2019/702 határozata (2019. április 15.) az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről Kanada közötti légiközlekedési megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről (HL L 120., 2019.5.8., 1-2. o.).

                     (2)

                        HL L 120., 2019.5.8., 1. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.11.14.
            COM(2019) 587 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a Kanada, valamint az Európai Közösség és tagállamai között létrejött légiközlekedési megállapodás által létrehozott vegyes bizottságban képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               Tervezet

               A Kanada, valamint az Európai Közösség és tagállamai közötti légiközlekedési megállapodással létrehozott Kanada–EU Vegyes Bizottság 1/2019 határozata

               [...]

               az eljárási szabályzatának elfogadásáról

               A KANADA–EU VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel a Kanada, valamint az Európai Közösség és tagállamai közötti légiközlekedési megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 17. cikkére,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

               Egyetlen cikk

               A vegyes bizottság elfogadja az e határozathoz mellékelt eljárási szabályzatát.

               Kelt, […]-án/-én.

               a vegyes bizottság részéről

               az Európai Unió küldöttségének vezetője

               [name]

               a kanadai küldöttség vezetője

               [name]

               Eljárási szabályzat

               A VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel a Kanada, valamint az Európai Közösség és tagállamai közötti légiközlekedési megállapodásra és különösen annak 17. cikkére,

               ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOT:

               1. cikk

               Küldöttségvezetők

               1.
                     A vegyes bizottság a Felek képviselőiből áll.

               2.
                     A vegyes bizottság elnöksége a Felek küldöttségvezetőiből áll.

               2. cikk

               Ülések

               1.
                     A vegyes bizottság évente legalább egyszer ülésezik, és a házigazda szerepét a Felek felváltva töltik be. Ezen túlmenően a megállapodás 17. cikkének (3) bekezdése értelmében bármelyik fél kérheti vegyes bizottsági ülés összehívását.

               2.
                     A vegyes bizottság személyesen vagy egyéb módon (konferenciahívások vagy videokonferenciák révén) tarthat üléseket.

               3. cikk

               Küldöttségek

               1.
                     Az ülést megelőzően a küldöttségvezetők tájékoztatják egymást küldöttségeik tervezett összetételéről az adott ülésen.

               2.
                     A légiközlekedési ágazat érdekelt feleinek képviselői meghívást kaphatnak az ülésekre megfigyelőként, amennyiben a vegyes bizottság erről megállapodik.

               3.
                     A vegyes bizottság megállapodhat arról, hogy más érdekelt feleket vagy szakértőket is meghív az ülésekre, hogy tájékoztatást nyújtsanak bizonyos témákban.

               4. cikk

               A titkárság

               Az Európai Bizottságnak és Kanada kormányának egy-egy tisztviselője együttesen látják el a vegyes bizottság titkári feladatait.

               5. cikk

               Az ülések napirendje

               1.
                     A küldöttségvezetők kölcsönös megegyezéssel határozzák meg az egyes ülések ideiglenes napirendjét. A lehetőségek függvényében az ideiglenes napirendet legkésőbb az ülés időpontja előtt tizenöt nappal meg kell határozni, hogy azt az egyes küldöttségek tagjai időben megismerhessék és legyen módjuk konzultálni.

               2.
                     A vegyes bizottság minden ülés elején elfogadja a napirendet. Ha a vegyes bizottság erről megállapodik, a napirend az ideiglenes napirenden nem szereplő pontot is tartalmazhat.

               3.
                     A küldöttségvezetők az adott ügy sajátosságaira vagy sürgősségére való tekintettel lerövidíthetik az (1) bekezdésben meghatározott határidőt.

               6. cikk

               Az ülések jegyzőkönyve

               1.
                     Mindegyik vegyes bizottsági ülés végén jegyzőkönyvtervezet készül az ülésről. A jegyzőkönyvtervezet tartalmazza a megvitatott kérdéseket és az egyetértéssel kialakított közös következtetéseket, beleértve az elfogadott ajánlásokat és határozatokat.

               2.
                     Az ülés jegyzőkönyvét a küldöttségvezetők az ülés napját követő 30 napon belül vagy a megállapodásban részes felek által meghatározott bármely más időpontig írásban jóváhagyják.

               3.
                     Miután jóváhagyásra került, az ülés jegyzőkönyvét a küldöttségvezetők aláírják, és mindkét fél iktatja annak egy eredeti példányát. A Felek dönthetnek úgy, hogy az aláírás és az elektronikus másolatok cseréje kielégíti ezt a követelményt.

               4.
                     Eltérő határozat hiányában a vegyes bizottság ülései nem nyilvánosak. Az ülések jegyzőkönyvei és adott esetben a levélváltások nyilvánosak, kivéve, ha valamelyik fél másként rendelkezik. Szükség esetén a vegyes bizottság közös sajtóközlemény kiadását is ajánlhatja.

               7. cikk

               Írásbeli eljárás

               Amennyiben szükséges és kellőképpen indokolt, a vegyes bizottság a határozatait és ajánlásait írásbeli eljárás keretében is elfogadhatja. E célból a küldöttségvezetők megosztják egymással azokat az intézkedéstervezeteket, amelyekről a vegyes bizottság véleményét kérik, és amelyek ezt követően levélváltás útján megerősíthetők.

               8. cikk

               Tanácskozás

               1.
                     A vegyes bizottság konszenzussal hozza meg határozatait és fogalmazza meg ajánlásait.

               2.
                     A vegyes bizottság határozatait és ajánlásait a „Határozat” vagy „Ajánlás” címmel kell ellátni, amelyet a sorszámnak, az elfogadás dátumának, valamint a tárgy megjelölésének kell követnie.

               3.
                     A vegyes bizottság határozatait és ajánlásait a küldöttségvezetők írják alá, és csatolják az ülés jegyzőkönyvéhez.

               4.
                     A vegyes bizottság által hozott határozatokat a Felek saját belső eljárásaiknak megfelelően hajtják végre.

               9. cikk

               Munkacsoportok

               1.
                     A vegyes bizottság megállapodhat abban, hogy munkacsoportokat hoz létre a megállapodás szempontjából lényeges konkrét kérdések tanulmányozására. A munkacsoport feladatkörét a vegyes bizottság hagyja jóvá, és azt felveszik az adott ülés jegyzőkönyvébe.

               2.
                     A munkacsoportok tagságát a vegyes bizottság határozza meg.

               3.
                     A munkacsoportok a vegyes bizottságnak tesznek jelentést. Nem hozhatnak határozatot, de ajánlásokat tehetnek a vegyes bizottságnak.

               4.
                     A vegyes bizottság bármikor dönthet egy már létező munkacsoport felszámolásáról, megszabhatja vagy módosíthatja a feladatkörüket, vagy új munkacsoportokat állíthat fel, hogy segítsék a vegyes bizottságot a teendői ellátásában.

               10. cikk

               Kiadások

               1.
                     Az egyes küldöttségek tagjai fedezik az üléseken vagy munkacsoportokban való részvételükkel kapcsolatos költségeiket.

               2.
                     Az ülések megszervezésével kapcsolatos egyéb tárgyi kiadásokat az ülést rendező fél viseli.

               11. cikk

               Az eljárási szabályzat módosítása

               A vegyes bizottság a 8. cikkel összhangban hozott határozattal bármikor módosíthatja az eljárási szabályzatot.