               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.7.2.
            COM(2019) 600 final
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            az (EU) 2019/276 határozatnak a Rugalmassági Eszközből a migráció, a menekültek beáramlása és a biztonsági fenyegetések céljára 2019-ben felhasználandó összegek kiigazítása tekintetében történő módosításáról

               INDOKOLÁS

                  Az Európai Parlament és a Tanács 2018. december 12-én úgy határozott, hogy 1 164 millió EUR összegben igénybe veszi a Rugalmassági Eszközt: a Bizottság által javasoltak szerint 179 millió EUR jut az 1a. alfejezetre (Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért) a kulcsfontosságú versenyképességi programok (nevezetesen a Horizont 2020 és az Erasmus+) megerősítésére, valamint 985,6 millió EUR a 3. fejezetre.

               A Bizottság a mai napon előterjesztette a 4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezetet
                  1
               , amely magában foglalja az 1a. alfejezet és a 3. fejezet kötelezettségvállalási előirányzatainak csökkentését, és ezáltal csökkenti a Rugalmassági Eszköz igénybevételének szükségességét. Ez a javaslat az említett költségvetés-módosítási tervezetet kíséri, és célja, hogy az igénybevétel céljának tiszteletben tartása mellett ennek megfelelően kiigazítsa a Rugalmassági Eszközből igénybe vett összegeket.

               A Rugalmassági Eszköz kiigazított igénybevétele 1 090 millió EUR (1 164 millió EUR helyett), amelyből 160 millió EUR az 1a. alfejezetre, 930 millió EUR pedig a 3. fejezetre vonatkozik.

               Ez a javasolt igénybevételre vonatkozó határozat módosítja a 2018. december 12-i (EU) 2019/276 határozatot
                  2
               .

               A Rugalmassági Eszköz javasolt csökkentett igénybevételének megfelelő indikatív kifizetési előirányzatokat az alábbi táblázat tartalmazza:

               (millió EUR-ban, folyó árakon)

                        Év

                        A Rugalmassági Eszköz 2019-es igénybevételéhez kapcsolódó kifizetési előirányzatok

                        2019

                        511,5

                        2020

                        242,3

                        2021

                        126,3

                        2022

                        132,0

                        2023

                        78,3

                        Összesen

                        1 090,4

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               az (EU) 2019/276 határozatnak a Rugalmassági Eszközből a migráció, a menekültek beáramlása és a biztonsági fenyegetések céljára 2019-ben felhasználandó összegek kiigazítása tekintetében történő módosításáról

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra
                  3
                és különösen annak 12. pontjára,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Rugalmassági Eszköz azon egyértelműen meghatározható kiadások finanszírozásának lehetővé tételére szolgál, amelyeket más fejezethez vagy fejezetekhez tartozó felső határok korlátai között nem lehetett finanszírozni.

               (2)Az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  4
                11. cikke értelmében a Rugalmassági Eszköz céljára rendelkezésre álló éves összeg felső határa (2011-es árakon) 600 000 000 EUR, amelyet adott esetben az említett cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban rendelkezésre bocsátott, megszűnt összegek növelnek.

               (3)Az Európai Parlament és a Tanács 2018. december 12-én elfogadta az (EU) 2019/276 határozatot
                  5
                a Rugalmassági Eszköz 2019-es pénzügyi évre vonatkozó igénybevételéről. A határozat értelmében az 1a. alfejezet (Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért) felső határán felül 178 715 475 EUR-val nő a kulcsfontosságú versenyképességi programok megerősítésére fordítható összeg, valamint a 3. fejezet (Biztonság és uniós polgárság) felső határán felül 985 629 138 EUR-val nő a migráció, a menekültek és a biztonság terén hozott intézkedések finanszírozására fordítható összeg.

               (4)A 4/2019. számú költségvetés-módosítási tervezet
                  6
                magában foglalja az 1a. alfejezet és a 3. fejezet kötelezettségvállalási előirányzatainak csökkentését, és ezáltal csökkenti a Rugalmassági Eszköz igénybevételének szükségességét. Ezért ennek megfelelően ki kell igazítani a Rugalmassági Eszközből 2019-re igénybe vett összegeket. Ki kell igazítani a várt kifizetési profilt is.

               (5)Az (EU) 2019/276 határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (6)A Rugalmassági Eszköz igénybevételét a 2019. évi költségvetés módosításával egyidejűleg fogadják el, mivel ez teszi lehetővé egyes intézkedéseknek a többéves pénzügyi keret felső határát meghaladó finanszírozását. Az említett módosítással való összhang biztosítása érdekében e határozatnak az elfogadása napján hatályba kell lépnie,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az (EU) 2019/276 határozat 1. cikke (1) bekezdésének első albekezdése a következőképpen módosul: a „178 715 475 EUR” szövegrész helyébe a „160 195 475 EUR” szövegrész lép, a „985 629 138 EUR” szövegrész helyébe pedig a „930 188 138 EUR” szövegrész lép. A (2) bekezdés első albekezdésének a)–e) pontja helyébe a következő szöveg lép:

               „a)
                     511 468 976 EUR 2019-ben;

               b)
                     242 308 256 EUR 2020-ban;

               c)
                     126 300 853 EUR 2021-ben;

               d)
                     131 990 641 EUR 2022-ben;

               e)
                     78 314 887 EUR 2023-ban.”

               2. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

                     (1)

                        COM(2019) 610, 2019.7.2.

                     (2)

                        HL L 54., 2019.2.22., 3. o.

                     (3)

                        HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (4)

                        A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

                     (5)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/276 határozata (2018. december 12.) a Rugalmassági Eszköznek az EU versenyképessége szempontjából kulcsfontosságú programok megerősítése, valamint a migráció, a menekültek beáramlása és a biztonsági fenyegetések jelenlegi kihívásainak kezelésére szolgáló azonnali költségvetési intézkedések finanszírozása céljából történő igénybevételéről (HL L 54., 2019.2.22., 3. o.).

                     (6)

                        COM(2019) 610, 2019. július 2.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.7.3.
            COM(2019) 313 final
            2019/0147(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a választottbírói jegyzék elfogadása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által az egyrészről az Európai Unió, és másrészről Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a választottbíróként szolgálni hajlandó és képes személyek jegyzékének tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Gazdasági partnerségi megállapodás az Európai Unió és Japán között

               Az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) célja a kereskedelem és a beruházások liberalizálása és szorgalmazása, valamint a Felek közötti szorosabb gazdasági kapcsolat előmozdítása.

               A megállapodást az Európai Unió Tanácsa 2018. december 20-án kötötte meg azt követően, hogy az Európai Parlament 2018. december 12-én ratifikálta. A megállapodás 2019. február 1-jén lépett hatályba.

               2.2.A vegyes bizottság

               A megállapodás 22.1. cikkének (1) bekezdése a két Fél képviselőiből álló vegyes bizottságot hoz létre. A vegyes bizottság valamennyi határozatának és ajánlásának meghozatala konszenzussal történik, elfogadására pedig személyes megjelenésen alapuló ülések során vagy írásban kerülhet sor (22.2. cikk (3) bekezdés).

               A megállapodás 22.1. cikke (4) bekezdésének f) albekezdése alapján a vegyes bizottság 2019. április 10-i első ülésén elfogadta a választottbírói testület eljárási szabályzatát és a választottbírák magatartási kódexét a vitarendezésről szóló fejezet 21.30 cikkében említettek szerint.

               2.3.A vegyes bizottság tervezett jogi aktusa

               A 21.9. cikk (1) bekezdése értelmében a vegyes bizottság egy olyan jegyzéket is létrehoz, amely legalább kilenc, a választottbírói tisztség betöltésére hajlandó és képes személyt tartalmaz (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus).

               Az említett határozatot a vegyes bizottság alapvetően a megállapodás 22.1. cikkének (2) bekezdése szerint az első ülésén hozza meg. Ez azonban a megállapodás 22.2. cikke (3) bekezdésének megfelelően írásban is megtehető.

               A 21.9. cikk (1) bekezdése értelmében a jegyzék három aljegyzékből áll: egy-egy aljegyzék a két Fél számára és egy aljegyzék azon személyekről, akik egyik Félnek sem állampolgárai, és akik elláthatják a testület elnökének feladatait. Minden egyes aljegyzéken legalább három személy szerepel. Az elnökök aljegyzékének létrehozásához vagy frissítéséhez mindegyik Fél legfeljebb három személyt javasolhat.

               A Felek összeállították azon tizenöt természetes személy jegyzékének tervezetét, akik hajlandók és képesek választottbíróként szolgálni.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Ez a tanácsi határozatra irányuló javaslat az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a választottbíróként szolgálni hajlandó és képes személyek jegyzékének tervezett elfogadásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározására vonatkozik.

               A Felek összeállították azon tizenöt természetes személy jegyzékének tervezetét, akik hajlandók és képesek választottbíróként szolgálni. A jegyzék megfelel a megállapodás 21.9 cikke (1) bekezdésében foglalt követelményeknek, amelyek szerint minden egyes aljegyzéken legalább három személy szerepel. Az EU által összeállított aljegyzéken négy, a Japán által összeállított aljegyzéken öt, és a közösen összeállított elnökök aljegyzékén hat személy szerepel.

               A szóban forgó dokumentumok elfogadása elengedhetetlen ahhoz, hogy a megállapodás 21. fejezetében (Vitarendezés) foglalt rendelkezések működőképesek legyenek, és ezáltal biztosítható legyen a megállapodás zökkenőmentes végrehajtása.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  1
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A vegyes bizottság egy megállapodással, az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott szerv.

               A vegyes bizottság által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. A megállapodás 102. cikkének megfelelően a tervezett jogi aktus a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a közös kereskedelempolitikával kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 207. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 207. cikke, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2019/0147 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a választottbírói jegyzék elfogadása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (3) bekezdésére, valamint 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) az Unió a 2018. december 20-i (EU) 2018/1907 tanácsi határozattal
                  2
                kötötte meg, és az 2019. február 1-jén lépett hatályba. A megállapodás 22.1. cikkének (4) bekezdése értelmében a vegyes bizottság gondoskodik e megállapodás megfelelő és eredményes működéséről.

               (2)A megállapodás 21.9. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a vegyes bizottság az első ülésén összeállít egy legalább kilenc olyan személyből álló listát, akik hajlandók és képesek választottbíróként szolgálni. A megállapodás 22.2. cikkének (3) bekezdése értelmében a vegyes bizottság határozatait írásban is el lehet fogadni.

               (3)Mivel a tervezett határozat kötelező érvényű lesz az Unióra nézve, helyénvaló meghatározni az Unió nevében a vegyes bizottságban képviselendő álláspontot,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a választottbírói jegyzék elfogadása tekintetében az Unió által képviselendő álláspont a vegyes bizottságnak az e határozathoz csatolt határozattervezetén alapul.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (2)

                        HL L 330., 2018.12.27., 1. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.7.3.
            COM(2019) 313 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a választottbírói jegyzék elfogadása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               TERVEZET

               A VEGYES BIZOTTSÁG .../2019HATÁROZATA

               AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS JAPÁN KÖZÖTTI GAZDASÁGI PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁS ÉRTELMÉBEN

               (éééé. hh. nn.)

               azon személyek jegyzékének létrehozásáról,

               akik hajlandók és képesek választottbíróként szolgálni

               A VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel a 2018. július 17-én Tokióban aláírt, az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodásra és különösen annak 21.9. cikke (1) bekezdésére és 22.2. cikke (3) bekezdésére,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1.A melléklet meghatározza azon személyek jegyzékét, akik hajlandók és képesek választottbíróként szolgálni.

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt ...-ban/-ben, ...-án/-én.

                        a vegyes bizottság részéről

                        Japán külügyminisztere

                        EU képviselő

               MELLÉKLET

               A MEGÁLLAPODÁS 21.9. CIKKE (1) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT

               VÁLASZTOTTBÍRÁK NÉVJEGYZÉKE

               Az Európai Unió által javasolt választottbírók

               1.Pieter Jan KUIJPER

               2.Laurence BOISSON DE CHAZOURNES

               3.Giorgio SACERDOTI

               4.Hélène RUIZ FABRI

               Japán által javasolt választottbírók

               1.Akio SHIMIZU

               2.Ichiro ARAKI

               3.Shotaro OSHIMA

               4.Kozo KAWAI

               5.Hironobu SAKAI

               Elnökök

               1.Merit JANOW (Egyesült Államok)

               2.David UNTERHALTER (Dél-Afrika)

               3.Christian HAEBERLI (Svájc)

               4.Armand DE MESTRAL (Kanada)

               5.William DAVEY (Egyesült Államok)

               6.Jennifer A. HILLMAN (Egyesült Államok)


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.9.20.
            COM(2019) 432 final
            2019/0204(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, és másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodással létrehozott Társulási Bizottságban az említett megállapodást módosító, levélváltás formájában létrejött megállapodás hatásának értékelése céljából folytatott információcseréről az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, és másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodással
                  1
                létrehozott Társulási Bizottságban az Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat, tekintettel egy, a Marokkóval folytatott információcseréről szóló határozat tervezett elfogadására, amelynek célja az említett megállapodást módosító, 2018. október 25-én levélváltás formájában létrejött megállapodás
                  2
                hatásának értékelése

               2.A javaslat háttere

               2.1.Az EU–Marokkó társulási megállapodás

               Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, és másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodás (a továbbiakban: társulási megállapodás) az ipari, mezőgazdasági és halászati termékek kereskedelmére alkalmazott kölcsönös vámliberalizáció alapján szabadkereskedelmi térséget hozott létre az Európai Unió és Marokkó között.  Az így létrejövő szabadkereskedelmi térség rendkívül széles körű kedvezményes hozzáférést biztosít Marokkó számára az uniós piachoz. A megállapodás 2000. március 1-jén hatályba lépett.

               A Tanács a 2019. január 28-i (EU) 2019/217 határozattal
                  3
                jóváhagyta az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodás 1. és 4. jegyzőkönyvének módosításáról szóló, az Európai Unió és a Marokkói Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötését, amelynek célja az volt, hogy a társulási megállapodás által biztosított vámkedvezmények a Nyugat-Szaharából származó termékekre is kiterjedjenek.

               2.2.Az EU–Marokkó Társulási Bizottság

               Az EU–Marokkó Társulási Bizottság a társulási megállapodás által létrehozott és a megállapodás végrehajtásáért felelős szerv. A megállapodás igazgatása tekintetében döntéshozatali hatáskörrel is rendelkezik. A Társulási Bizottság a Felek közös egyetértésével fogadja el határozatait. Az ülések közötti időszakban mindkét Fél egyetértésével írásbeli eljárás keretében is hozhat határozatokat.

               2.3.Az EU–Marokkó Társulási Bizottság tervezett jogi aktusa

               Az EU–Marokkó Társulási Bizottságnak határozatot kell elfogadnia (a továbbiakban: tervezett jogi aktus) a Tanács által 2019. január 28-án jóváhagyott megállapodás hatásának vizsgálatára vonatkozó szabályokról, különös tekintettel a fenntartható fejlődésre kifejtett hatásokra, nevezetesen az érintett népesség számára biztosított előnyök és a nyugat-szaharai természeti erőforrások kiaknázása tekintetében. Az aktus elfogadására legkésőbb két hónappal e megállapodás hatálybalépését követően kerül sor.

               A tervezett jogi aktus célja, hogy meghatározza a módozatait a Felek közötti információcserének, amely lehetővé teszi a hatásértékelést a társulási megállapodásban meghatározott vámkedvezményeknek a nyugat-szaharai termékekre való kiterjesztése tekintetében.

               A tervezett jogi aktus a Felekre nézve kötelező lesz, a megállapodás 83. cikke (2) bekezdésének megfelelően, amely szerint: „A határozatokat a felek közös megegyezéssel fogadják el, és azok kötelezőek a felekre nézve, akiknek meg kell hozniuk a határozatok végrehajtásához szükséges intézkedéseket.”

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

                  A társulási megállapodás hatálybalépése óta a megállapodásban előírt kereskedelmi kedvezményeket ténylegesen alkalmazták a Nyugat-Szaharából mint önkormányzattal nem rendelkező területről származó termékekre. A C-104/16 P. sz. ügyben 2016. december 21-én hozott ítéletében
                     4
                   az Európai Unió Bírósága kimondta, hogy az Unió és Marokkó között létrejött társulási megállapodás nem alkalmazandó Nyugat-Szaharára.

                  Ezért a társulási megállapodásban és jegyzőkönyveiben előírt kereskedelmi kedvezményeknek a Nyugat-Szaharából származó termékekre való tényleges alkalmazási gyakorlata nem folytatódhatott tovább. Ugyanakkor az Európai Unió és Marokkó közötti kétoldalú megállapodások bizonyos feltételek mellett Nyugat-Szaharára is kiterjeszthetők, amennyiben erre megfelelő jogalap létezik.

                  A Tanács 2017. május 29-én felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy kezdeményezzen tárgyalásokat annak érdekében, hogy jogalapot biztosítson a Nyugat-Szaharából származó termékek kedvezményben részesítéséhez, és tárgyalási irányelveket fogadott el. 2017-ben két tárgyalási fordulóra került sor. A tárgyalóküldöttség vezetői 2018. január 31-én parafálták a megállapodástervezetet. A megállapodást a Felek 2018. október 25-én írták alá. A Tanács – az Európai Parlament jóváhagyását követően – 2019. január 28-án elfogadta az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodás 1. és 4. jegyzőkönyvének módosításáról szóló, az Európai Unió és a Marokkói Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló határozatot, amely megteremtette a jogalapot arra, hogy a Nyugat-Szaharából származó termékek a marokkói termékekkel azonos vámkedvezményekben részesülhessenek.

                  A társulási megállapodás érintett jegyzőkönyveinek módosítása azt is lehetővé teszi, hogy az uniós vámkedvezmények biztosítása a helyi lakosság számára jelentkező előnyök értékelésén és az emberi jogok tiszteletben tartásán alapuljon.

                  A Tanács által a 2017. május 29-én elfogadott tárgyalási irányelvekben megfogalmazott kérésnek megfelelően a Bizottság szolgálatai értékelték a megállapodásnak a fenntartható fejlődésre kifejtett lehetséges hatásait, nevezetesen az érintett népesség számára jelentkező előnyök, valamint Nyugat-Szahara (a továbbiakban: érintett területek) természeti erőforrásainak kiaknázása tekintetében. Ez az értékelés különösen a Nyugat-Szaharából kiinduló kereskedelmi forgalomra terjed ki, ezen belül is elsősorban a halászati termékekre, a mezőgazdasági termékekre és a foszfátokra. Az értékelés alapját a rendelkezésre álló korábbi adatok elemzése, illetve a jövőre vonatkozó előrejelzés képezte. Az értékelésből az derül ki, hogy az EU–Marokkó társulási megállapodásban előírt vámkedvezmények biztosítása pozitív hatást fejt ki az érintett lakosságra, és ez a hatás várhatóan a jövőben is folytatódik, sőt, fokozódik. A hatásvizsgálat szerepel a Bizottság szolgálatai által az Európai Külügyi Szolgálattal (EKSZ) közösen készített, 2018. június 11-i jelentésben
                     5
                   is, amely ismerteti a vámkedvezményeknek a Nyugat-Szaharából származó termékekre való kiterjesztéséből a nyugat-szaharai lakosságra nézve származó előnyöket, illetve a helyi lakossággal a kérdésben folytatott konzultációt.

                  A megállapodás által az érintett lakosságra és az érintett területek természeti erőforrásainak kiaknázására kifejtett hatások figyelemmel kísérésének biztosítása érdekében a megállapodás kifejezetten rendelkezik egy olyan megfelelő keretről és eljárásról, amelyek rendszeres információcsere alapján lehetővé teszik a felek számára, hogy a megállapodás végrehajtása során értékeljék annak hatásait. Az Európai Unió és Marokkó megállapodtak arról, hogy az EU–Marokkó társulási megállapodással létrehozott Társulási Bizottság keretében legalább évente egyszer kölcsönösen információkat cserélnek. E javaslat konkrét célja az, hogy a Társulási Bizottság által történő elfogadásuk céljából meghatározza a megállapodásban előírt értékelési eljárásra irányadó konkrét szabályokat.

                  Az információcsere célja megfelel a bizottsági szolgálatok és az EKSZ fent említett jelentésében foglalt céloknak.

                  Ami a terület gazdaságára gyakorolt hatást illeti, az eddig rendelkezésre álló információk főként a mezőgazdaságra és a halászatra vonatkoznak, de a kedvezmények minden termékre kiterjednek; ezért információcsere tárgyát képező adatok a nyugat-szaharai tevékenységek alakulásának függvényében változhatnak. Az információcsere egyébként nem korlátozódhat csak a gazdasági szempontokra (a legszorosabb értelmében vett előnyökre), hanem lehetővé kell tennie egy szélesebb körű értékelést is, beleértve olyan szempontokat is, mint a fenntartható fejlődés és a természeti erőforrások kiaknázására gyakorolt hatás.

                  A megállapodásban előírt információcserén túlmenően Marokkó vállalta, hogy kialakítja a Nyugat-Szaharából származó termékek EU-ba irányuló exportjára vonatkozó statisztikai adatok gyűjtésére szolgáló mechanizmust, mely adatokat havi rendszerességgel bocsátja a Bizottság és a tagállami vámhatóságok rendelkezésére.

                  Végezetül a 2018. október 25-i megállapodásban szereplő „kölcsönösen” kifejezés utal arra, hogy az információcsere nem egyoldalú. Marokkó ennek megfelelően a meglévő információs rendszerek alapján tájékoztatást kérhet az Európai Uniótól az egyes olyan termékkategóriák előállításáról és kereskedelméről, amelyekhez Marokkónak érdeke fűződik.

                  Ez a javaslat megfelel az aktuális kereskedelempolitikának. Egyúttal összhangban van az európai szomszédsági politika általános célkitűzéseivel és az Unió Marokkóval kapcsolatos általános politikájával is, amelynek célja, hogy megerősítse a kiemelt partnerséget ezzel az országgal, de ne befolyásolja az Egyesült Nemzetek Szervezete által Nyugat-Szahara vonatkozásában folytatott eljárás kimenetelét.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  6
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Az EU–Marokkó Társulási Bizottságot egy megállapodás, jelen esetben az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, és másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodás hozta létre.

               A Társulási Bizottság által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. A megállapodás 83. cikkének megfelelően a tervezett jogi aktus a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a közös kereskedelempolitikával kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 207. cikke (3) bekezdése és (4) bekezdésének első albekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A TERVEZETT JOGI AKTUS KIHIRDETÉSE

               Mivel a Társulási Bizottság határozata ki fogja egészíteni a Társulási Bizottság belső szabályzatát, elfogadását követően helyénvaló kihirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2019/0204 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, és másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodással létrehozott Társulási Bizottságban az említett megállapodást módosító, levélváltás formájában létrejött megállapodás hatásának értékelése céljából folytatott információcseréről az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (3) bekezdésére és (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, és másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodást (a továbbiakban: társulási megállapodás) az Unió a 2000. január 24-i 2000/204/EK, ESZAK tanácsi és bizottsági határozat
                  7
                révén megkötötte, és a megállapodás 2000. március 1-jén hatályba lépett.

               (2)A Tanács a 2019. január 28-i (EU) 2019/217 határozattal
                  8
                jóváhagyta a társulási megállapodás 1. és 4. jegyzőkönyvének módosításáról szóló, az Európai Unió és a Marokkói Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötését (a továbbiakban: az 1. és 4. jegyzőkönyv módosítása), amelynek célja az volt, hogy a társulási megállapodás által biztosított vámkedvezmények a Nyugat-Szaharából származó termékekre is kiterjedjenek.

               (3)A társulási megállapodás 81. cikkének megfelelően létrejött egy Társulási Bizottság, amely a megállapodás igazgatásáért felel. Az említett megállapodás 83. cikkének megfelelően a Társulási Bizottság jogosult határozatokat hozni a megállapodás igazgatásáról, valamint az olyan területeken, ahol a Társulási Tanács átruházta a hatáskörét e bizottságra.

               (4)A Társulási Bizottság az 1. és 4. jegyzőkönyv módosításának hatálybalépését követő két hónapon belül határozatot fogad el a megállapodás hatásának értékelésére vonatkozó intézkedésekről, különös tekintettel a fenntartható fejlődésre, nevezetesen az érintett népesség számára jelentkező előnyök, valamint Nyugat-Szahara (a továbbiakban: érintett területek) természeti erőforrásainak kiaknázása tekintetében.

               (5)Helyénvaló meghatározni az Unió által a Társulási Bizottságban képviselendő álláspontot, mivel a határozat kötelező érvényű lesz az Unióra nézve.

               (6)A megállapodás által az érintett lakosságra és az érintett területek természeti erőforrásainak kiaknázására kifejtett hatások figyelemmel kísérésének biztosítása érdekében a megállapodás kifejezetten rendelkezik egy olyan megfelelő keretről és eljárásról, amelyek rendszeres információcsere alapján lehetővé teszik a felek számára, hogy a megállapodás végrehajtása során értékeljék annak hatásait. Az Európai Unió és Marokkó megállapodtak arról, hogy az EU–Marokkó társulási megállapodással létrehozott Társulási Bizottság keretében legalább évente egyszer kölcsönösen információt cserélnek. Ezért helyénvaló a Társulási Bizottság által történő elfogadásuk céljából meghatározni az ezen értékelési eljárásra irányadó konkrét szabályokat.

               (7)Az információcsere célja megfelel a Bizottság szolgálatai által az Európai Külügyi Szolgálattal közösen készített, 2018. június 11-i jelentésben
                  9
                szereplő céloknak, amely jelentés a vámkedvezményeknek a Nyugat-Szaharából származó termékekre való kiterjesztéséből a nyugat-szaharai lakosságra nézve származó előnyöket, illetve a helyi lakossággal e tárgyban folytatott konzultációt ismerteti.

               (8)Ami a terület gazdaságára gyakorolt hatást illeti, az eddig rendelkezésre álló információk főként a mezőgazdaságra és a halászatra vonatkoznak, de a kedvezmények minden termékre kiterjednek; ezért a kicserélendő adatok a nyugat-szaharai tevékenységek alakulásának függvényében változhatnak. Az információcsere egyébként nem korlátozódhat csak a gazdasági szempontokra (a legszorosabb értelmében vett előnyökre), hanem lehetővé kell tennie egy szélesebb körű értékelést is, beleértve olyan szempontokat is, mint a fenntartható fejlődés és a természeti erőforrások kiaknázására gyakorolt hatás.

               (9)Marokkó emellett vállalta, hogy kialakítja a Nyugat-Szaharából származó termékek EU-ba irányuló exportjára vonatkozó statisztikai adatok gyűjtésére szolgáló külön mechanizmust, mely adatokat havi rendszerességgel bocsátja a Bizottság és a tagállami vámhatóságok rendelkezésére.

               (10)Marokkó a meglévő információs rendszerek alapján tájékoztatást kérhet az Európai Uniótól az egyes olyan termékkategóriák előállításáról és kereskedelméről, amelyekhez Marokkónak érdeke fűződik,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, és másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodás 81. cikke alapján létrehozott EU–Marokkó Társulási Bizottság ülésén az Unió által képviselendő álláspontnak az említett Társulási Bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetén kell alapulnia.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok és a Bizottság a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 70., 2000.3.18., 2. o.

                     (2)

                        HL L 34., 2019.2.6., 4. o.

                     (3)

                        HL L 34., 2019.2.6., 1. o.

                     (4)

                        A Bíróság C-104/16 P. sz., Tanács kontra Front Polisario ügyben 2016. december 21-én hozott ítélete (ECLI:EU:C:2016:973).

                     (5)

                        Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodás 1. és 4. jegyzőkönyvének módosításáról szóló, az Európai Unió és a Marokkói Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatot (COM(2018) 481 final) kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum (SWD(2018) 346 final).

                     (6)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács (OIV), C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (7)

                        HL L 70., 2000.3.18., 1. o.

                     (8)

                        HL L 34., 2019.2.6., 4. o.

                     (9)

                        SWD (2018) 346 final.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.9.20.
            COM(2019) 432 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, és másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodással létrehozott Társulási Bizottságban az említett megállapodást módosító, levélváltás formájában létrejött megállapodás hatásának értékelése céljából folytatott információcseréről az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról

               TERVEZET

               AZ EU–MAROKKÓ TÁRSULÁSI BIZOTTSÁG .../... HATÁROZATA

               (...)

               a 2018. október 25-én levélváltás formájában létrejött megállapodás hatásának értékelése céljából az Európai Unió és a Marokkói Királyság között folytatandó információcseréről

               AZ EU–MAROKKÓ TÁRSULÁSI BIZOTTSÁG,

               tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodás 1. és 4. jegyzőkönyvének módosításáról szóló, az Európai Unió és a Marokkói Királyság között 2018. október 25-én levélváltás formájában létrejött megállapodásra,

               tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, és másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó, 1996. február 26-i euromediterrán megállapodásra és különösen annak 83. cikkére,

               mivel:

               (1)Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodás 1. és 4. jegyzőkönyvének módosításáról az Európai Unió és a Marokkói Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodás 2019. július 19-én hatályba lépett.

               (2)E megállapodás értelmében a Nyugat-Szaharából (a továbbiakban: érintett területek) származó, a Marokkói Királyság vámhatóságai által ellenőrzött termékek is részesülnek azokból a kereskedelmi kedvezményekből, amelyeket az Európai Unió és a Marokkói Királyság között létrejött társulási megállapodás hatálya alá tartozó termékeknek biztosít az Európai Unió.

               (3)A partnerség jegyében, valamint azért, hogy a Felek értékelni tudják a megállapodásnak különösen a fenntartható fejlődésre kifejtett hatását, többek között az érintett lakosság számára jelentkező előnyök és az érintett területek természeti erőforrásainak kiaknázása tekintetében, az Európai Unió és a Marokkói Királyság megállapodtak arról, hogy a Társulási Bizottság keretében legalább évente egyszer információt cserélnek.

               (4)A Társulási Bizottságnak legkésőbb két hónappal a megállapodás hatálybalépését követően el kell fogadnia az értékelés konkrét módjára vonatkozó szabályokat,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1)
                     Annak érdekében, hogy a Felek a megállapodás alkalmazása során értékelni tudják annak a fenntartható fejlődés szempontjából kifejtett hatását, az Európai Unió és a Marokkói Királyság a következőkben állapodott meg:

               -
                     Az Európai Unió és Marokkó megosztja egymással az érintett fő tevékenységi ágazatokra vonatkozóan lényegesnek ítélt adatokat, valamint a releváns statisztikai, gazdasági, társadalmi és környezeti információkat, különös tekintettel a megállapodás nyomán az érintett lakosság számára jelentkező előnyökre és az érintett területek természeti erőforrásainak kiaknázására. A lényegesnek minősülő információk jegyzékét e határozat melléklete tartalmazza.

               -
                     Az információcserére a legkésőbb két hónappal a Társulási Bizottság ülése előtt elküldött írásbeli tájékoztatás alapján kerül sor; e tájékoztatást követően a Felek pontosítást kérhetnek, illetve további, az e határozatban felsorolt témakörökhöz kapcsolódó kérdéseket tehetnek fel, amelyeket legkésőbb az ülés előtt egy hónappal kell továbbítaniuk a másik Félnek.

               (2)
                     Emellett a Felek – a partnerség szellemében és a megállapodás hatásának mindkét Fél általi értékelése céljából – megállapodtak arról, hogy Marokkó a meglévő információs rendszerek alapján tájékoztatást kérhet az Európai Uniótól az egyes olyan termékkategóriák előállításáról és kereskedelméről, amelyekhez Marokkónak érdeke fűződik. Az Európai Unió és a Marokkói Királyság a következőkben állapodott meg:

               -
                     Marokkó a Társulási Bizottság ülése előtt három hónappal írásban továbbítja kérését az Európai Unióhoz.

               -
                     Az információcserére alapját egy legkésőbb két hónappal a Társulási Bizottság ülése előtt az Európai Unió által átadott írásbeli tájékoztatás képezi; e tájékoztatást követően a Felek pontosítást kérhetnek, illetve további kérdéseket tehetnek fel, amelyeket legkésőbb az ülés előtt egy hónappal kell továbbítaniuk a másik Félnek.

               (3)
                     A Felek a Társulási Bizottságon belül legkésőbb minden év (xx) napján megosztják egymással az információcseréből levont következtetéseiket.

               (4)
                     A Felek az ülést követő egy hónapon belül jóváhagyják a Társulási Bizottság következtetéseit tartalmazó jegyzőkönyvet.

               2. cikk

               A melléklet e határozat elválaszthatatlan részét képezi.

               3. cikk

               Ez a határozat a Társulási Bizottság által történő elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt [Rabatban][Brüsszelben], 2019. […]-án/-én

               az EU–Marokkó Társulási Bizottság részéről

               MELLÉKLET

               A megállapodás szerinti információcsere szempontjából releváns információk

               Az információcserének lehetővé kell tennie a Bizottság szolgálatai által az Európai Külügyi Szolgálattal (EKSZ) közösen készített, 2018. június 11-i jelentés
                  1
                aktualizálását, amely alátámasztotta a vámkedvezményeknek az érintett területekről származó termékekre való kiterjesztéséből az érintett lakosságra nézve származó előnyöket. Az információcserének ki kell terjednie olyan, részletes információkra, amelyek lehetővé teszik a megállapodás által annak végrehajtása során kifejtett hatások értékelését, ideértve az érintett területekre és lakosságra vonatkozó részletes információkat. Az említett információk kizárólag az értékelés, illetve a Bizottság szolgálatai és az EKSZ által készített jelentés aktualizálásának célját szolgálják.  A relevánsnak minősülő információk – tájékoztató jelleggel – az alábbiakat foglalják magukban:

               1.Általános információk

               Társadalmi statisztikai információk azon érintett területekről, amelyek termékei a Marokkói Királyság vámhatóságainak ellenőrzése alá tartoznak, például népesség (lehetőség szerint kor és nem szerint), foglalkoztatás (abszolút érték, illetve a kiviteltől és az Európai Unióba irányuló exporttól függő munkahelyek száma), bérek szintje, humán fejlettségi mutató, oktatás (pl. a létesítmények, iskolai helyek, tanulók száma, beiskolázottsági arány), egészségügy (pl. kórházak, kórházi ágyak és orvosok száma), alapszolgáltatások (pl. az ivóvízhez és a villamos energiához való hozzáférés), szegénységi ráta, közlekedés.

               A területre vonatkozó gazdasági statisztikai adatok, például a GDP és az egy főre jutó GDP éves növekedési rátája, legfontosabb ágazatok, a termelés volumene, az export aránya és az Európai Unióba irányuló export aránya.

               A területre vonatkozó környezeti statisztikai információk, például: a természeti erőforrások és különösen a víz felhasználása, hulladékkezelés (mezőgazdaság, bányászat), a halállományok fenntartható kezelése, környezetszennyezés.

               2.A gazdaság elsődleges exportágazataira vonatkozó adatok

               Elsősorban a mezőgazdasági és halászati ágazat, illetve bármely egyéb olyan ágazat esetében, amelyek az érintett területekről az Európai Unióba exportálnak, többek között a következő adatok:

               - termelés terméktípusonként (pl. paradicsom, dinnye stb., illetve a halászat esetében fajok szerint);

               -hasznosított területek (öntözéses és üvegházas termelés), valamint a termelés mennyisége;

               -az Európai Unióba (és adott esetben más rendeltetési helyekre) irányuló kivitel volumenben és értékben;

               -feldolgozó létesítmények ágazatonként, valamint az ott végzett tevékenységek;

               -az érintett tevékenységek által és az adott létesítményekben közvetlenül vagy közvetve (fuvarozási, beszállítói, raktározási stb. tevékenységek) létrehozott (ideiglenes vagy állandó) munkahelyek;

               -vagy az erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodást szolgáló intézkedések, beleértve a vízgazdálkodást (átlagos vízhasználat, illetve a vízellátás forrásai).

               3.Folyamatban lévő projektek

               Folyamatban lévő projektek, amelyek számottevő hatással bírnak az érintett területek fejlődésére, ezen belül a terület fenntartható fejlődésére (megújuló energia, a természetes erőforrásokkal való észszerű gazdálkodás).

               4.További releváns információk

               Minden olyan információ, amely lehetővé teszi a megállapodás által érintett helyi gazdasági szereplők tevékenységének értékelését, például a vállalati társadalmi felelősségvállalás („corporate social responsibility”, CSR) terén.

               A Bizottság és a Marokkói Királyság Nagykövetsége között 2018. december 6-án folytatott levélváltásban foglaltaknak megfelelően Marokkó a levélváltással módosított társulási megállapodás hatálya alá tartozó exporttevékenységekre vonatkozó információk összegyűjtésére szolgáló mechanizmust hoz létre, amely módszeres és rendszeres tájékoztatást nyújt és havonta pontos adatokat bocsát rendelkezésre, melyek lehetővé teszik az Európai Unió és a tagállamok illetékes hatóságai számára, hogy az Unióba irányuló kivitel származásáról, régiók szerinti bontásban átlátható és megbízható információkhoz jussanak.

               5.Az Európai Unió által átadott információk

               A Marokkóba exportált egyes termékek kereskedelmére vonatkozó információk terméktípusok, volumen és érték szerint, valamint – amennyiben rendelkezésre állnak – az előállításra vonatkozó adatok.

                     (1)

                        „Jelentés a vámkedvezmények Nyugat-Szaharából származó termékekre történő kiterjesztésének a nyugat-szaharai lakosság számára jelentkező előnyeiről, valamint a nyugat-szaharai lakossággal ebben a tárgyban folytatott konzultációról”, közzétéve 2018.6.11-én, SWD(2018) 346 final.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.9.18.
            COM(2020) 570 final
            2020/0261(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió nevében a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezetben képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet (OIV) 2020. november 27-i közgyűlésén az uniós jogra hatást gyakorló állásfoglalások tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Az Európai Unió különleges státusza az OIV keretében

               Az OIV-nek jelenleg 47 állam, köztük 20 uniós tagállam a tagja. Az Európai Unió nem tagja az OIV-nek. 2017. október 20. óta azonban az OIV megadta az Uniónak az OIV eljárási szabályzatának 4. cikkében előírt különleges státuszt, amely lehetővé teszi, hogy az Unió bekapcsolódjon a bizottságok, az albizottságok és a szakértői csoportok munkájába, valamint hogy részt vegyen a közgyűlés és a végrehajtó bizottság ülésein.

               2.2.Az OIV

               A Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet (OIV) a szőlészet és a borászat, a boralapú italok, a csemegeszőlő, a mazsola és az egyéb szőlészeti és borászati termékek ágazatában tevékenykedő tudományos és szakmai kormányközi szervezet. Az OIV célkitűzései a következők: i. tájékoztatás nyújtása azon intézkedésekről, amelyek révén a termelők, a fogyasztók, valamint a szőlészeti és borászati termékek ágazatában tevékenykedő egyéb szereplők érdekei figyelembe vehetők, ii. segítségnyújtás a szabványosításra irányuló tevékenységekben részt vevő egyéb nemzetközi szervezeteknek, valamint iii. hozzájárulás a meglévő gyakorlatok és szabványok nemzetközi harmonizációjához.

               2.3.Az OIV tervezett jogi aktusa

               Az OIV következő közgyűlésére 2020. november 27-én Párizsban kerül sor. Ebben az összefüggésben és a szakértői csoport 2020 júniusában videokonferencia keretében folytatott megbeszélései alapján várhatóan a következő – az uniós jogra joghatással bíró – állásfoglalások kerülnek fel a közgyűlés napirendjére elfogadás céljából:

               –az OENO-MICRO 19-659 jelzetű állásfoglalás-tervezet a megfelelő borászati eljárásokat aktualizálja. Az OENO-TECHNO 17-614A, 17-614B és 18-634 jelzetű állásfoglalás-tervezetek új borászati eljárásokat állapítanak meg. Ezek az állásfoglalások az 1308/2013/EU rendelet
                  1
                80. cikke (3) bekezdésének a) pontja és 90. cikkének (2) bekezdése értelmében joghatást fognak gyakorolni az uniós jogra,

               –az OENO-MICRO 16-594B jelzetű állásfoglalás-tervezet új borászati eljárást állapít meg. Ez az állásfoglalás az 1308/2013/EU rendelet 80. cikke (3) bekezdésének a) pontja és 90. cikkének (2) bekezdése értelmében joghatást fog gyakorolni az uniós jogra,

               –az OENO-SPECIF 18-643 állásfoglalás-tervezet az abszorbens sztirol-divinilbenzol gyöngyök azonosítási előírásainak meghatározására szolgáló monográfiát hoz létre; az OENO-SPECIF 18-644 állásfoglalás-tervezet megállapítja a kalcium-szulfát azonosítási előírásait; az OENO-SPECIF 18-645 állásfoglalás-tervezet pedig a kálium-poliaszpartát átlagos molekulatömegének meghatározási módszerét határozza meg. Ezek az állásfoglalások az 1308/2013/EU rendelet 80. cikke (3) bekezdésének a) pontja és 90. cikkének (2) bekezdése, valamint az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet
                  2
                9. cikke értelmében joghatást fognak gyakorolni az uniós jogra,

               –az OENO-SCMA 17-618 és 17-620 jelzetű állásfoglalás-tervezetek új analitikai módszereket állapítanak meg. Ezek az állásfoglalások az 1308/2013/EU rendelet 80. cikke (3) bekezdésének a) pontja és 80. cikkének (5) bekezdése értelmében joghatást fognak gyakorolni az uniós jogra.

               Az eddigiekhez hasonlóan most is számítani lehet arra, hogy az OIV Közgyűlésének ülésére összeállított napirend még módosul és további, az uniós jogra joghatást gyakorló állásfoglalásokkal egészül ki. A Közgyűlés által elvégzendő munka hatékonyságának biztosítása és egyúttal a Szerződésekben foglalt szabályok tiszteletben tartása érdekében a Bizottság kellő időben kiegészíti vagy módosítja e javaslatot, lehetővé téve ezáltal a Tanács számára, hogy az érintett állásfoglalásokra vonatkozóan is elfogadja a képviselendő álláspontot.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az OIV következő közgyűlésén szavazásra bocsátandó állásfoglalás-tervezeteket a borágazat tudományos és műszaki szakértői részletesen megvitatták. Az állásfoglalások hozzájárulnak a borokra vonatkozó szabványok nemzetközi szintű harmonizációjához, és olyan keretet teremtenek, amely tisztességes versenyt biztosít a borágazat termékeivel folytatott kereskedelemben. Következésképpen helyénvaló támogatni őket.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése attól függetlenül alkalmazandó, hogy az Unió tagja-e a szervnek, vagy részes fele-e a megállapodásnak
                  3
               .

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  4
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet (OIV) a szőlészet és a borászat, a boralapú italok, a csemegeszőlő, a mazsola és az egyéb szőlészeti és borászati termékek ágazatában tevékenykedő tudományos és szakmai kormányközi szervezet. Az OIV-nek jelenleg 47 állam, köztük 20 uniós tagállam a tagja. Az Európai Unió nem tagja az OIV-nek. 2017. október 20. óta azonban az OIV megadta az Uniónak az OIV eljárási szabályzatának 4. cikkében előírt különleges státuszt, amely lehetővé teszi, hogy az Unió bekapcsolódjon a bizottságok, az albizottságok és a szakértői csoportok munkájába, valamint hogy részt vegyen a közgyűlés és a végrehajtó bizottság ülésein.

               Az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet értelmében egyes, az OIV által elfogadott és közzétett állásfoglalások joghatást gyakorolnak az uniós jogra. Ezért indokolt, hogy a szóban forgó állásfoglalások tekintetében az Unió hatáskörébe tartozó kérdésekre vonatkozó uniós álláspontot a Tanács határozza meg és azt az OIV ülésein a szervezetben tagsággal rendelkező uniós tagállamok az Unió érdekében együttesen eljárva képviseljék.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont kialakításra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Az elfogadandó állásfoglalás-tervezetek fő célja a borászati szabványok harmonizálásához és ezáltal a közös agrárpolitika végrehajtásához kapcsolódik. Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 43. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 43. cikke annak 218. cikke (9) bekezdésével összefüggésben.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Tárgytalan

               2020/0261 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió nevében a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezetben képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)2020. november 27-én megtartandó következő közgyűlésén a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet (OIV) az EUMSZ 218. cikke (9) bekezdésének alkalmazása értelmében joghatással bíró állásfoglalásokat fog megvitatni és – valószínűleg – elfogadni.

               (2)Az Unió nem tagja az OIV-nek. Az OIV azonban 2017. október 20-án megadta az Unió számára az OIV eljárási szabályzatának 4. cikkében előírt különleges státuszt.

               (3)Az OIV-nek 20 uniós tagállam a tagja. E tagállamoknak lehetőségük van módosításokat javasolni az OIV állásfoglalás-tervezeteit illetően, és az OIV legközelebbi, 2020. november 27-én megtartandó közgyűlésén több ilyen állásfoglalás-tervezet elfogadásában részt fognak venni.

               (4)Ezért indokolt, hogy a szóban forgó állásfoglalások tekintetében az Unió hatáskörébe tartozó kérdésekre vonatkozó uniós álláspontot a Tanács határozza meg és azt az OIV ülésein a szervezetben tagsággal rendelkező uniós tagállamok az Unió érdekében együttesen eljárva képviseljék.

               (5)Az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  5
                és az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet
                  6
                értelmében az OIV által elfogadott és közzétett egyes állásfoglalások joghatással fognak bírni.

               (6)Az 1308/2013/EU rendelet 80. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében a Bizottságnak borászati eljárások engedélyezésekor figyelembe kell vennie az OIV által elfogadott és közzétett borászati eljárásokat és vizsgálati módszereket.

               (7)Az 1308/2013/EU rendelet 80. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottságnak a borágazati termékek összetételének meghatározására szolgáló vizsgálati módszereket az OIV által ajánlott és közzétett releváns módszerekből kiindulva kell meghatároznia, kivéve, ha e módszerek az Unió által elérni kívánt cél szempontjából nem hatékony vagy nem megfelelő eszköznek minősülnek.

               (8)Az 1308/2013/EU rendelet 90. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az Unióba behozott borágazati termékeket az Unió által a szóban forgó rendelettel összhangban engedélyezett borászati eljárások szerint, illetve ezen engedély megadása előtt az OIV által ajánlott és közzétett borászati eljárások szerint kell előállítani.

               (9)Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet 9. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy amennyiben a Bizottság nem határoz meg a borászati eljárások során alkalmazott anyagokra vonatkozó tisztasági és azonosítási előírásokat, akkor a szóban forgó rendelet I. mellékletének A. részében szereplő 2. táblázat 4. oszlopában hivatkozott tisztasági és azonosítási előírások érvényesek.

               (10)Az OENO-MICRO 19-659 jelzetű állásfoglalás-tervezet a megfelelő borászati eljárásokat aktualizálja. Az OENO-TECHNO 17-614A, 17-614B és 18-634 jelzetű állásfoglalás-tervezetek új borászati eljárásokat állapítanak meg. Ezek az állásfoglalások az 1308/2013/EU rendelet 80. cikke (3) bekezdésének a) pontja és 90. cikkének (2) bekezdése értelmében joghatással fognak bírni.

               (11)Az OENO-MICRO 16-594B jelzetű állásfoglalás-tervezet új borászati eljárást állapít meg. Ez az állásfoglalás az 1308/2013/EU rendelet 80. cikke (3) bekezdésének a) pontja és 90. cikkének (2) bekezdése értelmében joghatással fog bírni.

               (12)Az OENO-SPECIF 18-643, 18-644 és 18-645 jelzetű állásfoglalás-tervezetek megállapítják az azonosítási előírásokat a borászati eljárások során alkalmazott bizonyos anyagokra vonatkozóan. Ezek az állásfoglalások az 1308/2013/EU rendelet 80. cikke (3) bekezdésének a) pontja és 90. cikkének (2) bekezdése, valamint az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 9. cikke értelmében joghatással fognak bírni.

               (13)Az OENO-SCMA 17-618 és 17-620 jelzetű állásfoglalás-tervezetek új analitikai módszereket állapítanak meg. Ezek az állásfoglalások az 1308/2013/EU rendelet 80. cikke (3) bekezdésének a) pontja és 80. cikkének (5) bekezdése értelmében joghatással fognak bírni.

               (14)Ezeket az állásfoglalás-tervezeteket a borágazat tudományos és technikai kérdéseivel foglalkozó szakértők részletesen megvitatták. Az említett állásfoglalás-tervezetek hozzájárulnak a borokra vonatkozó szabványok nemzetközi szintű harmonizációjához, és olyan keretet teremtenek, amely tisztességes versenyt biztosít a borágazat termékeivel folytatott kereskedelemben. Következésképpen helyénvaló támogatni őket.

               (15)Annak biztosítása érdekében, hogy az OIV Közgyűlésének ülését megelőző tárgyalásokon az OIV-ben tagsággal rendelkező tagállamok rendelkezhessenek a szükséges rugalmassággal, felhatalmazást kell kapniuk az álláspontokra vonatkozó, ám azok lényegét nem érintő módosítások elfogadására,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió nevében az OIV 2020. november 27-i közgyűlésén képviselendő álláspont a mellékletben kerül meghatározásra, és azt az OIV-ben tagsággal rendelkező uniós tagállamok az Unió érdekében együttesen eljárva képviselik.

               2. cikk

               (1)Ha az 1. cikkben említett álláspontot vélhetően befolyásolják az OIV ülései előtt vagy alatt ismertetett új tudományos vagy műszaki információk, akkor az OIV-ben tagsággal rendelkező uniós tagállamok kérelmezik, hogy az OIV közgyűlésében halasszák el a szavazást addig az időpontig, amíg az Unió az új szempontok alapján kialakítja álláspontját.

               (2)Az OIV-ben tagsággal rendelkező tagállamok – különösen a helyszínen tartandó koordinációt követően és az Unió álláspontjának kialakításáról szóló további tanácsi határozat nélkül – az Unió érdekében együttesen eljárva elfogadhatnak a mellékletben említett állásfoglalás-tervezetekre vonatkozó olyan módosításokat, amelyek azok lényegét nem érintik.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1308/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 671. o.).

                     (2)

                        A Bizottság (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. március 12.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az alkoholtartalom-növelés engedélyezésére vonatkozó lehetőség által érintett szőlőtermő területek, az engedélyezett borászati eljárások és a szőlőből készült termékek előállítására és tartósítására alkalmazandó korlátozások, a melléktermékek százalékos arányban megadott minimális alkoholtartalma és a melléktermékek kivonása, valamint az OIV adatlapjainak közzététele tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 149., 2019.6.7., 1. o.).

                     (3)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. pont.

                     (4)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (5)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1308/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 671. o.).

                     (6)

                        A Bizottság (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. március 12.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az alkoholtartalom-növelés engedélyezésére vonatkozó lehetőség által érintett szőlőtermő területek, az engedélyezett borászati eljárások és a szőlőből készült termékek előállítására és tartósítására alkalmazandó korlátozások, a melléktermékek százalékos arányban megadott minimális alkoholtartalma és a melléktermékek kivonása, valamint az OIV adatlapjainak közzététele tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 149., 2019.6.7., 1. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.9.18.
            COM(2020) 570 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS RENDELETE
            az Európai Unió nevében a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezetben képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               A tagállamok az Unió érdekében együttesen eljárva kizárólag a borászati eljárásokkal, a borászati eljárások során alkalmazott anyagokra vonatkozó tisztasági és azonosítási előírásokkal, valamint a borágazati termékek összetételének meghatározására szolgáló vizsgálati módszerekkel kapcsolatos, a 7. szakaszban lévő alábbi állásfoglalás-tervezeteket támogatják, fenntartva a jogot arra, hogy ezeket az állásfoglalásokat az új fejlemények alapján a jövőben esetleg felülvizsgálják:

               –OENO-TECHNO 17-614A – Mustok kezelése adszorbens sztirol-divinilbenzol gyöngyök felhasználásával

               –OENO-TECHNO 17-614B – Borok kezelése adszorbens sztirol-divinilbenzol gyöngyök felhasználásával

               –OENO-TECHNO 18-634 – Szőlő kezelése pulzáló elektromos mezőkkel – (PEF)

               –OENO-TECHNO 19-659 – A 3.3.14. adatlap frissítése. Kezelés cellulózgumikkal (karboximetil-cellulóz)

               –OENO-MICRO 16-594B – A szabadban megtalálható mikroorganizmusok eltávolítása a mustból folyamatos magas nyomású eljárások (ultramagas nyomású homogénezés) segítségével

               –OENO-SPECIF 18-643 – Monográfia az adszorbens sztirol-divinilbenzol gyöngyökről

               –OENO-SPECIF 18-644 – Monográfia a kalcium-szulfátról

               –OENO-SPECIF 18-645 – A kálium-poliaszpartát átlagos molekulatömegének meghatározási módszere

               –OENO-SCMA 17-618 – a szőlőcukor, az almasav, az ecetsav, a fumársav, a sikimisav és a szorbinsav kvantitatív mágneses magrezonancia spektroszkópiával történő mennyiségi meghatározása a borban (1H NMR)

               –OENO-SCMA 17-620 – Alkilfenolok meghatározása borokban gázkromatográfiás tömegspektrometriával (GC-MS vagy GC-MS/MS)