				|

		52011PC0625

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról /* COM/2011/0625 végleges - 2011/0280 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
A Bizottság 2014–2020 közötti időszakra szóló
többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslata[1] meghatározza a
közös agrárpolitika (KAP) költségvetési keretét és fő irányvonalait. Ennek
alapján a Bizottság a KAP jogi keretét a 2014–2020 közötti időszakra
vonatkozóan kijelölő rendeleteket, valamint az e politika alakulásával
kapcsolatos lehetséges forgatókönyveket bemutató hatásvizsgálatot terjeszt elő.
A reformra irányuló jelenlegi javaslatok „A
KAP jövője 2020-ig” című bizottsági közleményen[2] alapulnak, amely
átfogó szakpolitikai alternatívákat vázolt fel a mezőgazdaságot és a vidéki
térségeket érintő jövőbeli kihívások megválaszolására, valamint a KAP
célkitűzéseinek, azaz 1) a fenntartható élelmiszer-termelésnek, 2) a természeti
erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodásnak és az éghajlatváltozás elleni
fellépésnek, valamint 3) a kiegyensúlyozott területi fejlődésnek az elérése
érdekében. A közleményben szereplő reformjavaslatok mind az intézményközi vita[3],
mind a hatásvizsgálat keretében az érdekelt felekkel folytatott konzultáció
során széles körű támogatásra találtak.
A folyamat során világossá vált, hogy
ösztönözni kell az erőforrás-hatékonyságot, hiszen ezáltal teremthető meg az
uniós mezőgazdaság és vidékfejlesztés területén – az Európa 2020 stratégiával
összhangban – az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés, miközben a
KAP-ot továbbra is két olyan pillér köré célszerű szervezni, amelyek egymást
kiegészítő eszközökkel ugyan, de ugyanazon célkitűzések megvalósítására
irányulnak. Az első pillér tartalmazza az európai uniós mezőgazdasági
termelőknek éves szinten alapvető jövedelemtámogatást biztosító közvetlen
kifizetéseket és piaci intézkedéseket, valamint a konkrét piaci zavarok esetén
nyújtandó támogatást, a második pillér pedig a vidékfejlesztést, amelynek
esetében a tagállamok közös keretrendszer alapján többéves programokat
dolgoznak ki és társfinanszíroznak.[4]
Az egymást követő reformok révén a KAP a
termelők jövedelemtámogatásának biztosítása mellett fokozta a mezőgazdaság
piacorientáltságát, a környezetvédelmi követelmények szorosabban beépültek a
mezőgazdasági szakpolitikába, valamint megnőtt a vidékfejlesztési támogatások
jelentősége, amelyek immár az EU vidéki térségeinek fejlesztésére irányuló
integrált szakpolitikai eszközt jelentenek. E reformfolyamat hatására
ugyanakkor a támogatások tagállamok közötti és tagállamokon belüli jobb
elosztása, valamint a környezetvédelmi kihívások megoldását szolgáló
intézkedések célirányosabbá tétele és az egyre erősödő piaci ingadozások jobb
kezelése iránti igény is megmutatkozott.
Eddig a reformok főleg magát a mezőgazdaságot
érintő kihívásokra, így például a nagymértékű termékfeleslegek levezetésére
vagy az élelmiszer-biztonsági válságok kezelésére kerestek megoldásokat, és e
megoldások később uniós és nemzetközi szinten is hasznos eszközül szolgáltak az
EU számára. Napjaink legtöbb kihívása azonban olyan tényezőkre vezethető
vissza, amelyek kívül esnek a mezőgazdaság területén, és ennélfogva átfogó
politikai választ igényelnek.
A mezőgazdasági termelők jövedelmi helyzete
továbbra is nehéz marad, mivel több kockázattal, a termelékenység
csökkenésével, valamint a ráfordítási árak növekedése miatti árpréssel kell
szembenézniük; ezért továbbra is fenn kell tartani a jövedelemtámogatást,
valamint meg kell erősíteni a kockázatok és a válsághelyzetek kezelésére
irányuló eszközöket. Az erős lábakon álló mezőgazdaság nélkülözhetetlen az
uniós élelmiszeripar és a globális élelmezésbiztonság szempontjából.
A mezőgazdaság területén és a vidéki
térségekben ezzel egyidejűleg fokozni kell az erőfeszítéseket az Európa 2020
menetrend részét képező ambiciózus éghajlatvédelmi és energiaügyi célkitűzések,
valamint a biológiai sokféleségre vonatkozó stratégia megvalósítása érdekében.
A mezőgazdasági termelőknek, akik az erdészeti gazdálkodókkal együtt a földek
fő kezelői, támogatásra lesz szükségük a környezetvédelmi és éghajlat-politikai
célkitűzések elérését leginkább elősegítő művelési rendszerek és eljárások
alkalmazásában és fenntartásában, mivel a piaci árak nem tükrözik e közjavak
biztosítását. Különösen fontos továbbá a vidéki térségekben rejlő különböző
potenciálok lehető legjobb kihasználása, hiszen ez hozzájárul az inkluzív
növekedéshez és kohézióhoz.
E reform hatására felgyorsul az a folyamat,
amely a környezetvédelmi követelmények figyelembevételére irányul. Az első
pillérbe először kerül egy erős „kizöldítési elem”, amellyel biztosítható, hogy
valamennyi, támogatásban részesülő uniós mezőgazdasági termelő a kölcsönös
megfeleltetésre vonatkozó követelményeket túllépve mindennapi tevékenységét a
környezet védelme és az éghajlatváltozás mérséklése szempontjából előnyös módon
végezze. A jövőben a közvetlen kifizetések harminc százaléka az említett
„kizöldítési elemhez” fog kapcsolódni, amelynek köszönhetően valamennyi
gazdaság hozzá fog járulni a környezeti és éghajlati előnyök biztosításához: az
állandó legelők megőrzése elősegíti a szén-dioxid talajban való megkötését és a
gyepes élőhelyek fenntartását, az ökológiai jelentőségű területek
meghatározásának köszönhetően javul a víz- és élőhelyvédelem, a
növénytermesztés diverzifikálásán keresztül pedig fokozódik a talaj és az
ökoszisztémák ellenállóképessége. Ezáltal a földterületek és a természetes
élőhelyek nagyobb mértékben járulhatnak hozzá a biodivezitás és az
éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás terén kitűzött fő uniós célkitűzések
eléréséhez. A kölcsönös megfeleltetési követelmények, amelyek továbbra is a
közvetlen kifizetések alapját fogják képezni, nagyobb hangsúlyt fognak helyezni
a nedves területek és a kötöttszén-készletekkel rendelkező talajok védelmére,
ugyanakkor e követelmények az adminisztratív terhek csökkentése érdekében
ésszerűsödnek. A Bizottság elkötelezett amellett, hogy a vízügyi
keretirányelvet is bevonja a kölcsönös megfeleltetés hatálya alá, amint
valamennyi tagállam esetében megvalósult annak teljes körű végrehajtása,
különös tekintettel a mezőgazdasági termelőkre vonatkozó egyértelmű
kötelezettségekre. Az ökoszisztémák helyreállítása, megőrzése és javítása, valamint
az erőforrás-hatékony, alacsony szén-dioxid-kibocsátású és az éghajlatváltozás
hatásaival szemben ellenállóképes mezőgazdaság ösztönzése révén a
vidékfejlesztés területén is elsőbbséget kaptak a természeti erőforrásokkal
való fenntartható gazdálkodásra és az éghajlatváltozás elleni fellépésre
vonatkozó célkitűzések. A vidékfejlesztési politika így jelentősen hozzá fog
járulni a Natura 2000 és a vízügyi keretirányelv teljes körű végrehajtásához,
valamint az EU 2020-ra vonatkozó, biológiai sokféleséggel kapcsolatos
stratégiájának megvalósításához.
A jövőbeli KAP éppen ezért nem csupán az uniós
gazdaság jóllehet lényeges, de kis részterületével foglalkozó politika lesz,
hanem az élelmezésbiztonság, a környezetvédelem és a területi egyensúly
szempontjából is stratégiai fontosságú politika. Ebben rejlik egy valóban közös
politika uniós hozzáadott értéke: a korlátozott költségvetési forrásokat a
lehető leghatékonyabban képes felhasználni úgy, hogy közben EU-szerte
biztosítja a mezőgazdaság fenntarthatóságát, az éghajlatváltozás és egyéb
fontos, határokon átnyúló problémák kezelését, valamint a tagállamok közötti
szolidaritás erősítését, ugyanakkor a helyi igények figyelembevétele érdekében
a végrehajtás során kellő rugalmasságot biztosít.
A többéves pénzügyi keretre vonatkozó
javaslatban meghatározott keret előirányozza a KAP kétpilléres szerkezetének
fenntartását, miközben a költségvetési források névértékét mindkét pillér
esetében a 2013. évi szinten tartja és egyértelműen a fő uniós prioritások
terén elérendő eredmények teljesítését helyezi a középpontba. A javaslat
szerint a közvetlen kifizetéseknek a fenntartható termelés elősegítésére kell
irányulniuk, és ennek érdekében az e célra rendelkezésre álló költségvetési
források 30%-át az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös, kötelező
intézkedésekre kell szánni. A kifizetések mértékét célszerű fokozatosan
egymáshoz közelíteni és a jelentős kifizetésben részesülő kedvezményezettek
esetében fokozatosan maximalizálni kell a kifizetéseket. A vidékfejlesztést más
uniós, megosztott irányítású alapokkal együtt egy olyan közös stratégiai
keretbe indokolt belefoglalni, amely eredményorientáltabb és amelyre
egyértelműbb és megfelelőbb előzetes feltételek vonatkoznak. Végezetül a KAP
finanszírozását a piaci intézkedések tekintetében a többéves pénzügyi keret
mellett két másik eszközzel is kívánatos erősíteni: 1) egy válsághelyzetek
kezelésére szolgáló vésztartalékkal és 2) az Európai Globalizációs
Alkalmazkodási Alap alkalmazási körének kibővítésével.
Mindezek alapján a 2014–2020-as időszakra
vonatkozóan a KAP jogi keretének főbb elemeit a következő rendeletek
tartalmazzák:
–
a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási
rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen
kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és
tanácsi rendeletre irányuló javaslat (a közvetlen kifizetésekről szóló
rendelet);
–
a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének
létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (az egységes
közös piacszervezésről szóló rendelet) irányuló javaslat (az egységes közös
piacszervezésről szóló rendelet);
–
az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból
(EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló európai parlamenti és
tanácsi rendeletre irányuló javaslat (a vidékfejlesztésről szóló rendelet);
–
a közös agrárpolitika finanszírozásáról,
irányításáról és nyomon követéséről szóló európai parlamenti és tanácsi
rendeletre irányuló javaslat (horizontális rendelet);
–
a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésével
kapcsolatos egyes támogatások és visszatérítések megállapítására vonatkozó
intézkedések meghatározásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslat;
–
a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a mezőgazdasági
termelők részére nyújtott közvetlen kifizetések 2013. évi alkalmazása
tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi
rendeletre irányuló javaslat;
–
az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek az egységes
támogatási rendszer és a szőlőtermesztők támogatása tekintetében történő módosításáról
szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat.
A vidékfejlesztésről szóló rendelet a
Bizottság által 2011. október 6-án előterjesztett azon javaslatra épül, amely
az összes alapnak egy közös stratégiai kereten belül történő működtetésére
vonatkozó szabályokat határozza meg[5]. Egy további rendelet
készül a leginkább rászoruló személyeknek szóló programról, amelyre vonatkozóan
a pénzeszközök jelenleg a többéves pénzügyi keret egy másik fejezetében
találhatóak.
Ezenkívül az Európai Unió Bírósága által
felvetett kifogások figyelembevételével jelenleg zajlik a kedvezményezettekre
vonatkozó információk közzétételével kapcsolatos új szabályok kidolgozása, hogy
a kedvezményezetteknek a személyes adatok védelméhez fűződő joga a lehető leginkább
összeegyeztethető legyen az átláthatóság elvével.
2.           AZ ÉRDEKELTEKKEL
FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ EREDMÉNYEI, HATÁSVIZSGÁLAT
A jelenlegi politikai keret értékelésére,
valamint a jövőbeli kihívások és igények vizsgálatára támaszkodva a
hatásvizsgálat három lehetséges forgatókönyv hatásait értékeli és hasonlítja
össze. Mindez egy szolgálatközi csoport által irányított, 2010 áprilisában
kezdődött hosszú folyamat eredménye, amelynek során mélyreható mennyiségi és
minőségi elemzésre került sor: többek között a 2020-ig terjedő időszak
tekintetében a mezőgazdasági piacokra és bevételekre vonatkozó középtávú
előrejelzések formájában referenciahelyzet került meghatározásra, valamint a
különböző szakpolitikai lehetőségek által az ágazat gazdaságára gyakorolt hatásokat
szemléltető modell került kidolgozásra.
A hatásvizsgálatban ismertetett három
forgatókönyv a következő: 1) kiigazítás: ez a forgatókönyv megtartja a
jelenlegi politikai keretet, ugyanakkor megoldást keres annak legnagyobb
hiányosságaira, például a közvetlen kifizetések elosztásának a kérdésére; 2)
integráció: ez a forgatókönyv fontos politikai változásokkal számol, így a
közvetlen kifizetések célirányosabbá tételével és „kizöldítésével”, a
vidékfejlesztési politikának a többi uniós szakpolitikával való jobb
összehangolásával és stratégiai irányultságának erősítésével, valamint a
termelők közötti együttműködés szélesebb körű alkalmazását lehetővé tevő
jogalap-szélesítéssel; 3) hangsúlyváltás: ez a forgatókönyv kizárólag
környezetvédelmi szempontok mentén történő szakpolitikai hangsúlyváltást
jelent, amelynek keretében a közvetlen kifizetések fokozatosan megszűnnek,
feltételezve, hogy a termelési kapacitás támogatás nélkül fenntartható,
valamint hogy a vidéki területek társadalmi-gazdasági igényeit más szakpolitikák
is ki tudják szolgálni.
Tekintettel a gazdasági válságra és a
közfinanszírozásra nehezedő nyomásra, amelyre válaszul az EU kidolgozta az
Európa 2020 stratégiát és a többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatot, a
három forgatókönyv eltérő fontosságot tulajdonít a versenyképesebb és
fenntarthatóbb mezőgazdasággal rendelkező dinamikus vidéki térségek
megteremtését célzó jövőbeli KAP három politikai célkitűzésének. Az Európa 2020
stratégiával – különösen a forráshatékonyság tekintetében – való jobb összhang
megteremtése érdekében egyre fontosabb lesz, hogy a kutatás, a tudásmegosztás,
valamint (többek között a mezőgazdasági termelékenységgel és fenntarthatósággal
kapcsolatos európai innovációs partnerség keretében) az együttműködés és az
innováció ösztönzése révén növekedjen a mezőgazdasági termelékenység. Ugyan az
uniós mezőgazdasági politikára már nem jellemző kereskedelemtorzító politikai
környezet, az ágazatra azonban várhatóan további teher fog nehezedni a –
különösen a dohai fejlesztési menetrend, illetve az EU-Mercosur
szabadkereskedelmi megállapodás keretében – folytatódó liberalizáció
következtében.
A hatásvizsgálat keretében folytatott
konzultáció során előnyben részesített szempontok figyelembevételével három
politikai forgatókönyv került kidolgozásra. Az érdekeltek 2010. november 23. és
2011. január 25. között nyújthatták be észrevételeiket, valamint 2011. január 12-én
tanácsadó bizottság került összehívásra. A főbb következtetések összefoglalva a
következők[6]:
–
Az érintettek körében széles egyetértés uralkodik
abban a tekintetben, hogy a jövő kihívásainak kezeléséhez, azaz az
élelmezésbiztonságnak, a természeti erőforrásokkal való fenntartható
gazdálkodásnak és a kiegyensúlyozott területi fejlődésnek az elérése érdekében
két pillér köré szerveződő, erős KAP-ra van szükség.
–
A legtöbb megkérdezett úgy véli, hogy a KAP-nak
piac- és árstabilizáló szerepet kellene betöltenie.
–
Az érintettek véleménye megoszlik a támogatások
irányultságát (különösen a közvetlen támogatások újraelosztását és a kifizetések
maximalizálását) illetően.
–
Egyetértés van a tekintetben, hogy az
éghajlatváltozás elleni fokozott küzdelem és a nagyobb környezeti teljesítmény
megvalósításában, amely az Unió társadalmának javát szolgálja, mindkét pillér
fontos szerepet játszhat. Habár számos termelő úgy gondolja, hogy ez mára már
megvalósult, a szélesebb közönség azon a véleményen van, hogy az első pillérhez
tartozó kifizetések felhasználásának hatékonyságát növelni lehetne.
–
A megkérdezettek azt szeretnék, ha a jövőben
bekövetkező növekedés és fejlődés kiterjedne az EU egészére, beleértve a kedvezőtlen
helyzetű térségeket is.
–
Több válaszadó hangsúlyozta, hogy a KAP-ot össze
kellene vonni más, így a környezetvédelmi, egészségügyi, kereskedelemi vagy
fejlesztési szakpolitikákkal.
–
A megkérdezettek szerint a KAP az innováció, a
versenyképes vállalkozások fejlesztése, valamint a közjavak uniós polgárok
számára való biztosítása révén illeszkedhet az Európa 2020 stratégiához.
Ennek megfelelően a hatásvizsgálat során
összehasonlításra került a három lehetséges politikai forgatókönyv:
A hangsúlyváltással számoló forgatókönyv
nyomán a termelés a leginkább költséghatékony területekre és a legjövedelmezőbb
ágazatokba helyeződne át, és ezáltal felgyorsulna a mezőgazdasági ágazat
strukturális kiigazítása. Bár a környezetvédelem finanszírozásában jelentős
növekedés következne be, az ágazat ugyanakkor a piaci intervenciós intézkedések
alkalmazásának korlátozása következtében nagyobb kockázatnak lenne kitéve.
Ezentúl jelentős társadalmi és környezeti költségek keletkeznének, mivel a
kevésbé versenyképes területeken számottevő jövedelemcsökkenés és
környezetkárosodás következne be, hiszen ebből a politikai alternatívából
hiányzik a kölcsönös megfeleltetési követelményekhez kötött közvetlen kifizetések
multiplikátor hatása.
A lehetőségek skálájának másik végén a
kiigazításra irányuló forgatókönyv áll, amely a leginkább lehetővé tenné a
szakpolitikai folytonosságot és egyben korlátozott, mindazonáltal érezhető
javulást eredményezne mind a mezőgazdaság versenyképessége, mind a környezeti
teljesítmény terén. Ugyanakkor komoly kétségek merülnek fel azt illetően, hogy
a szóban forgó forgatókönyv képes-e megfelelően kezelni a mezőgazdaság hosszú
távú fenntarthatósága szempontjából is meghatározó, az éghajlatváltozással és a
környezetvédelemmel kapcsolatos jövőbeli nagy kihívásokat.
Az integrációra irányuló forgatókönyv a
közvetlen kifizetések célirányosabbá tétele és „kizöldítése” révén úttörő
megközelítést alkalmaz. Az értékelés tanúsága szerint van lehetőség környezetbarátabb
mezőgazdaság kialakítására úgy, hogy az a termelők számára ésszerű költségekkel
járjon, habár egyes adminisztratív terhek nem kerülhetők el. A vidékfejlesztés
szintén új lendületet kaphat, feltéve, hogy a tagállamok és régiók hatékony
módon tudnak élni az új lehetőségekkel, valamint a közös stratégiai keret és
más uniós alapok nem hatnak az első pillérhez kapcsolódó szinergiákkal szemben,
illetve nem gyengítik a vidékfejlesztésre jellemző sajátos erősségeket.
Megfelelő egyensúly elérése mellett ez a forgatókönyv alkalmas a leginkább
arra, hogy választ adjon a mezőgazdaság és a vidéki területek hosszú távú
fenntarthatóságának kérdésére.
Mindezek alapján a hatásvizsgálat arra a
következtetésre jutott, hogy az integrációra irányuló forgatókönyv képes a
legkiegyensúlyozottabb módon fokozatosan összhangba hozni a KAP-ot az Unió
stratégiai célkitűzéseivel, és ez az egyensúly a jogalkotási javaslatok egyes
elemeinek átültetésében is kifejezésre jut. Ki kell alakítani továbbá egy olyan
értékelési keretet, amely szakpolitikai célkitűzésekhez kötött közös mutatók
segítségével méri a KAP teljesítményét.
Az egyszerűsítés a teljes folyamat során
fontos szempont volt, amelyet kívánatos többféle módon, például a kölcsönös
megfeleltetés és a piaci eszközök ésszerűsítése vagy a mezőgazdasági
kistermelők támogatási rendszerének kialakítása révén tovább fokozni. Ezenkívül
a közvetlen kifizetések „kizöldítését” ajánlatos oly módon kialakítani, hogy az
adminisztratív terhek, köztük az ellenőrzési költségek, a lehető legalacsonyabb
szinten maradjanak.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
A javaslat célszerűnek tartja a KAP jelenlegi
kétpilléres szerkezetének megőrzését: az első pillérbe tartozó általános
érvényű éves kötelező intézkedéseket a második pillér többéves programozási megközelítésmódjának
keretében olyan nem kötelező intézkedéseknek célszerű kiegészíteniük, amelyek
jobban illeszkednek a tagállami és regionális sajátosságokhoz. A közvetlen
kifizetések rendszerének újratervezése ugyanakkor a második pillérhez
kapcsolódó szinergiák jobb kihasználására irányul, a második pillér maga pedig
– az egyéb uniós, megosztott irányítású alapokkal való jobb összehangolás
érdekében – közös stratégiai keret részét képezi.
Ennek alapján megmarad a négy alapvető jogi
eszközből álló jelenlegi szerkezet is, habár a finanszírozásról szóló rendelet
hatálya bővül oly módon, hogy a közös rendelkezések bekerülnek a mostantól
horizontális rendeletnek nevezett rendeletbe.
E javaslatok összhangban állnak a
szubszidiaritás elvével. A KAP valóban közös politika: az EU és a tagállamok
megosztott hatáskörébe tartozik, amelynek irányítása a fenntartható és sokrétű
mezőgazdaság EU-szerte történő megőrzése céljából uniós szinten történik az
éghajlatváltozáshoz hasonló, több tagállamot érintő fontos kérdések
figyelembevételével és a tagállamok közötti szolidaritás erősítésével. Az
élelmezésbiztonságot, a környezetet és a területi egyensúlyt érintő jövőbeli
nagy kihívások tükrében a KAP továbbra is stratégiai jelentőségű szakpolitika
marad, amely lehetővé teszi a politikai kihívások minél eredményesebb kezelését
és a költségvetési források lehető leghatékonyabb felhasználását. A javaslat
értelmében továbbá megmarad az eszközök eddigi kétpilléres szerkezete, hiszen
ez nagyobb rugalmasságot biztosít a tagállamok számára a helyi sajátosságaikhoz
jobban illeszkedő megoldások kialakításában és a második pillér
társfinanszírozásában. Az új európai innovációs partnerség és a
kockázatkezelési eszköztár szintén a második pillérbe tartozik. Ezzel
egyidejűleg a szakpolitika jobban fog igazodni az Európa 2020 stratégiához (és
többek között a többi uniós alapot magában foglaló közös kerethez), valamint
számos tekintetben javul és egyszerűsödik. Végezetül a hatásvizsgálat keretében
elvégzett elemzés egyértelműen kimutatta, mekkora költségeket generálna az
intézkedések elmaradása az okozott negatív gazdasági, környezeti és társadalmi
következményeknél fogva.
A közvetlen kifizetésekről szóló rendelet
közös szabályokat határoz meg az alaptámogatási rendszerre és a kapcsolódó
támogatásokra vonatkozóan. A szabályozás a 2003. évi reformra és a 2008. évi
állapotfelmérésre támaszkodva – amelynek következtében a közvetlen kifizetések
függetlenedtek a termeléstől, ugyanakkor kölcsönös megfeleltetési követelmények
vonatkoznak rájuk – jelenleg azt a célt követi, hogy a támogatás jobban
igazodjon egyes tevékenységekhez, területekhez vagy kedvezményezettekhez,
valamint hogy megteremtse a tagállamok között és az egyes tagállamokon belül a
támogatási szintek közelítéséhez szükséges feltételeket. A rendelet egyik
szakasza a termeléshez kötött támogatással foglalkozik.
2014-től EU-szerte egységes rendszer, az
alaptámogatási rendszer váltja fel az egységes támogatási rendszert és az
egységes területalapú támogatási rendszert. A szóban forgó rendszer működésének
alapját a mezőgazdasági termelőknek az alkalmazás első évében a támogatható
hektárszám alapján országos vagy regionális szinten nyújtott támogatási
jogosultságok jelentik. A jelenlegi időszakban még választható regionális
modell így általánossá válik, és a rendszer valamennyi mezőgazdasági
földterületre kiterjed. A jogosultságok és a nemzeti tartalék kezelésére
vonatkozó szabályok nagyjából megegyeznek a jelenlegi szabályokkal.
A támogatás méltányosabb elosztása céljából a
jogosultságok értékét nemzeti és regionális szinten egységes érték felé kell
közelíteni. Erre a komoly zavarok elkerülése érdekében fokozatosan kerül sor.
A rendelet egyik fontos szempontja a KAP
általános környezetvédelmi teljesítményének javítása a közvetlen kifizetések
„kizöldítése” révén oly módon, hogy egyes, az éghajlat és a környezet
szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokat – amelyek túlmutatnak a
kölcsönös megfeleltetésen és a második pillérhez tartozó intézkedések alapját
képezik – valamennyi mezőgazdasági termelőnek alkalmaznia kell.
Az aktív mezőgazdasági termelő fogalmának
meghatározása révén célzottabban támogathatók a mezőgazdasági tevékenység iránt
ténylegesen elkötelezett mezőgazdasági termelők, és ezáltal biztosítható a
támogatás legitimitása. Ezenkívül a foglalkoztatás megfelelő
figyelembevételével a nagyobb kedvezményezettek esetében meg fog valósulni a
támogatás fokozatos csökkentése és maximalizálása.
A következő kifizetések nyújthatók még:
–
az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös
mezőgazdasági gyakorlatot – növénytermesztés diverzifikálása, az állandó
legelők és ökológiai jelentőségű területek fenntartása – folytató mezőgazdasági
termelők részére nyújtott támogatás (az éves nemzeti felső határ 30 %-a).
Az ökológiai termelés automatikusan részesül a szóban forgó támogatásból, a
Natura 2000 területeken gazdálkodó mezőgazdasági termelőknek pedig meg kell
felelniük azoknak a vonatkozó követelményeknek, amelyek összhangban állnak a
Natura 2000 szabályozással;
–
a hátrányos természeti adottságú területeken (a
terület körülhatárolása ugyanúgy történik, mint a vidékfejlesztés esetében)
gazdálkodó mezőgazdasági termelők részére nyújtott önkéntes támogatás (az éves
nemzeti felső határ 5 %-áig); ez a támogatás azon a felismerésen alapul,
hogy a hátrányos természeti adottságú területeken a gazdálkodás fenntartásához
jövedelemtámogatásra, valamint a fennálló vidékfejlesztési támogatás
kiegészítésére van szükség;
–
a mezőgazdasági tevékenységüket megkezdő fiatal
mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatás (az éves nemzeti felső határ 2 %-áig),
amely kiegészíthető a vidékfejlesztés keretében a tevékenység megkezdéséhez
nyújtott támogatással;
A rendelet ugyanakkor a mezőgazdasági
kistermelők esetében egyszerűsített támogatási rendszert hoz létre (az éves
nemzeti felső határ 10 %-áig): a szóban forgó termelők átalánykifizetésben
részesülhetnek, amely felváltja az összes közvetlen kifizetést és
adminisztratív szempontból egyszerűsítést eredményez, megkönnyítve e termelők
számára a környezetvédelemmel, a kölcsönös megfeleltetéssel és az
ellenőrzésekkel kapcsolatos követelmények teljesítését.
Az olyan különleges gazdálkodási típusok,
illetve meghatározott mezőgazdasági rendszerek esetében, amelyeknek bizonyos
nehézségekkel kell megküzdeniük és amelyek gazdasági és/vagy társadalmi
szempontból kiemelt fontosságúak, termeléstől függő önkéntes támogatási
rendszer áll rendelkezésre; a támogatás mértéke a meglévő termelési szint
fenntartásához szükséges mérték (és az éves nemzeti felső határ 5 %-áig
terjedhet, egyes konkrét esetekben pedig ennél több is lehet).
A rendelet továbbá fenntartja Bulgária és
Románia esetében a kiegészítő nemzeti közvetlen támogatás nyújtásának
lehetőségét, valamint tartalmazza a gyapotra vonatkozó terményspecifikus
támogatást.
Az egyszerűsítés szempontjából a közvetlen
kifizetések új rendszerének az alapját a támogatási jogosultságok egyetlen
típusa fogja jelenteni, valamint ésszerűsödnek az átruházásra vonatkozó
szabályok és ezáltal egyszerűsödik e jogosultságok kezelése; a termeléstől
függő támogatásokra vonatkozó rendelkezések egy helyre történő
összehangolásával a jogi keret a felhasználók számára áttekinthetőbbé vált,
valamint a mezőgazdasági kistermelőkre vonatkozó rendszer az egyszerűsített
követelményeknek és eljárásoknak köszönhetően lehetővé teszi a kistermelőkre
nehezedő adminisztratív terhek csökkentését és versenyképességük növekedését.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK
A többéves pénzügyi keretről szóló javaslat
értelmében az uniós költségvetésből továbbra is jelentős rész szolgál a
mezőgazdaság, e stratégiai jelentőségű közös politika finanszírozására. A
javaslat szerint ezért a KAP-nak a 2014–2020 közötti időszakra rendelkezésre
álló, az első pillérhez utalt (folyó árakon) 317,2 milliárd EUR, valamint a
második pillérhez utalt 101,2 milliárd EUR előirányzatokat fő tevékenységeire
kell összpontosítania.
Az első és második pillérhez tartozó
forrásokat további 17,1 milliárd EUR egészíti ki, amelyből a többéves pénzügyi
keret egyéb jogcímei alatt 5,1 milliárd EUR a kutatásra és innovációra, 2,5
milliárd EUR az élelmiszer-biztonságra és 2,8 milliárd EUR a leginkább
rászoruló személyek élelmiszer-támogatására irányul, továbbá a többéves
pénzügyi kereten kívül 3,9 milliárd EUR található a mezőgazdasági ágazatot
érintő válságokra képzett új tartalékban és legfeljebb 2,8 milliárd EUR az
Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapban, vagyis a 2014–2020 közötti
időszakban összesen 435,6 milliárd EUR áll rendelkezésre.
A támogatások tagállamok közötti elosztását
illetően a javaslat azt indítványozza, hogy minden olyan tagállam esetében,
amelynek közvetlen kifizetései nem érik el az uniós átlag 90%-át, a különbség
egyharmada kerüljön kipótlásra. A közvetlen kifizetésekre vonatkozó rendeletben
a nemzeti korlátok ennek alapján kerülnek meghatározásra.
A vidékfejlesztési támogatás elosztása a
politikai célkitűzésekhez kötődő objektív kritériumok alapján, a jelenlegi
elosztás figyelembevételével történik. Ahogy már jelenleg is, a kevésbé fejlett
régióknak indokolt továbbra is magasabb társfinanszírozási rátával
rendelkezniük, amely egyes intézkedésekre – tudásmegosztás, termelői csoportok,
együttműködés, Leader stb. – szintén alkalmazandó.
A javaslat a pillérek közötti
átcsoportosítások tekintetében bizonyos fokú (a közvetlen kifizetések 5%-áig
terjedő) rugalmasságot vezet be: az első pillérből a másodikba való
átcsoportosítás révén a tagállamok megerősíthetik vidékfejlesztési
politikájukat, míg a második pillérből az elsőbe való átcsoportosítással azok a
tagállamok élhetnek, amelyekben a közvetlen kifizetések szintje nem éri el az
uniós átlag 90%-át.
A KAP-reformra vonatkozó javaslatok pénzügyi
hatását részletesen a javaslatokat kísérő pénzügyi kimutatás tartalmazza.
2011/0280 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
a közös agrárpolitika
keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére
nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló
szerződésre és különösen annak 42. cikkére és 43. cikkének (2) bekezdésére,
tekintettel az 1979. évi csatlakozási
okmányra, és különösen az ahhoz csatolt, a gyapotra vonatkozó 4. jegyzőkönyv (6)
bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[7],
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[8],
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[9],
az európai adatvédelmi biztossal folytatott
konzultációt követően[10],
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
„A KAP jövője 2020-ig: az élelmezési, a természetes
erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezelése” című, az Európai
Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a
Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény[11] meghatározza a 2013 utáni közös agrárpolitikára (KAP) vonatkozó
lehetséges kihívásokat, célkitűzéseket és irányvonalakat. Az említett
közleményről folyó vitára tekintettel 2014. január 1-jével esedékes a KAP
reformja. A reformnak ki kell terjednie a KAP valamennyi fő eszközére, többek
között a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére
meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak
megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes
támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK
rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendeletre[12]. A reform hatókörére tekintettel helyénvaló a 73/2009/EK rendeletet
hatályon kívül helyezni és új jogszabállyal felváltani. A reform keretében
indokolt továbbá a rendelkezéseket a lehetőségekhez mérten ésszerűsíteni és
egyszerűsíteni.
(2)
Ennek a rendeletnek tartalmaznia kell a
mezőgazdasági termelőknek szóló uniós támogatás kifizetésével kapcsolatos
minden alapvető szempontot, valamint meg kell határoznia a támogatáshoz való
hozzáférésre vonatkozó, a szóban forgó alapvető szempontokhoz
elválaszthatatlanul kapcsolódó kritériumokat és feltételeket.
(3)
Egyértelművé kell tenni, hogy a közös agrárpolitika
finanszírozásáról, irányításáról és nyomon követéséről szóló […/…/EU] európai
parlamenti és tanácsi rendelet[13] [horizontális
KAP-rendelet: horizontális rendelet] és az annak értelmében elfogadott
rendelkezések az e rendeletben meghatározott intézkedésekre is alkalmazandók. A
KAP-pal kapcsolatos többi jogi eszközzel való összhang biztosítása érdekében
egyes, jelenleg a 73/2009/EK rendeletben szereplő rendelkezéseket mostantól
a(z) […/…/EU] rendelet [horizontális rendelet] állapít meg, különösen a
közvetlen kifizetésekre vonatkozó rendelkezések szerinti kötelezettségek
teljesítését biztosító szabályokat, többek között az ellenőrzések és a
kötelezettségek teljesítésének elmulasztása esetén alkalmazandó közigazgatási
intézkedések és közigazgatási szankciók, a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó
szabályok, így a kötelező gazdálkodási követelmények és a jó mezőgazdasági és
környezeti állapot, az érintett intézkedések nyomon követése és értékelése,
valamint a jogosulatlan kifizetések visszatéríttetésével kapcsolatos szabályok
tekintetében.
(4)
E rendelet bizonyos nem alapvető rendelkezéseinek
kiegészítése vagy módosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra,
hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi
aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája
során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson.
A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megszövegezése során a
Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai
Parlamenthez és a Tanácshoz történő egyidejű, időben és megfelelő módon történő
eljuttatásáról.
(5)
E rendelet egységes feltételek mellett történő
végrehajtásának biztosítása, valamint a verseny torzulása és a mezőgazdasági
termelők közötti hátrányos megkülönböztetés elkerülése érdekében végrehajtási
hatásköröket kell a Bizottságra ruházni az alábbiak tekintetében: az
alaptámogatási rendszerre vonatkozó éves nemzeti felső határok rögzítése, a
támogatási jogosultságok kiosztása iránti kérelmekre vonatkozó szabályok
elfogadása; a nem aktivált támogatási jogosultságoknak a nemzeti tartalékba
való visszautalására vonatkozó intézkedések elfogadása, a nemzeti hatóságok
támogatási jogosultságok átruházásáról szóló értesítésével kapcsolatos
követelmények, valamint a szóban forgó értesítésre vonatkozó határidő
meghatározása, az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági
gyakorlatokra nyújtott támogatásra vonatkozó éves felső határok meghatározása,
a hátrányos természeti adottságú területekre vonatkozó támogatás esetében
alkalmazandó éves felső határok megállapítása, a fiatal mezőgazdasági
termelőknek nyújtott támogatásra vonatkozó éves felső határok megállapítása, a
termeléstől függő önkéntes támogatásra vonatkozó éves felső határok
megállapítása, a termeléstől függő önkéntes támogatás keretében hozott döntések
értékelésére és jóváhagyására vonatkozó eljárással kapcsolatos szabályok
elfogadása, az engedélyezési eljárással és a termelők értesítésével kapcsolatos
szabályok elfogadása a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás
alkalmazásában a földterület és a fajták engedélyezésével kapcsolatban, a
gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás összegére vonatkozó csökkentés
kiszámításának szabályaival kapcsolatos rendelkezések, valamint az általános
értesítési követelményekkel kapcsolatos szabályok elfogadása. E hatásköröket a
Bizottságnak a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó
tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról
szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[14]
megfelelően kell gyakorolnia.
(6)
Kívánatos előírni, hogy rendkívüli irányítási
intézkedésekkel kapcsolatos kellően indokolt esetben a Bizottság az egy vagy
több tagállamban fellépő sürgős és váratlan problémák megoldására irányuló,
azonnal alkalmazandó végrehajtási aktusokat fogadjon el, amennyiben rendkívüli
sürgősségi okok azt szükségessé teszik.
(7)
Tekintettel az e rendelet és a KAP egyéb eszközei
közötti kapcsolatra, az egyes vidéki területek közötti különbségekre és a
kibővült Unióban a tagállamok korlátozott pénzügyi forrásaira, e rendelet
célkitűzései az uniós finanszírozás nyújtotta többéves garanciának köszönhetően
és az egyértelműen meghatározott prioritások révén hatékonyabban valósíthatóak
meg uniós szinten. E rendelet ezért összhangban áll az Európai Unióról szóló
szerződés 5. cikkének (3) bekezdésében meghatározott szubszidiaritás elvével.
Mivel e rendelet hatálya nem lépi túl a rendelet célkitűzéseinek eléréséhez
szükséges mértéket, megfelel az említett Szerződés 5. cikkének (4) bekezdésében
meghatározott arányosság elvének is.
(8)
A támogatási rendszerekkel kapcsolatos olyan új
jogszabályok figyelembevétele érdekében, amelyek e rendelet hatálybalépését
követően kerülhetnek elfogadásra, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy
a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az e rendelet
hatálya alá tartozó támogatási rendszerek jegyzékének módosítása céljából.
(9)
Új konkrét szempontok figyelembevétele, valamint a
kedvezményezettek jogainak védelme érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni
arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a
következő célokból: az e rendelet szerinti támogatáshoz való hozzáférésre vonatkozó
további meghatározások megállapítása, azon keret létrehozása, amelyen belül a
tagállamoknak meg kell határozniuk a természetes módon legeltetésre vagy
növénytermesztésre alkalmas állapotban tartott mezőgazdasági területeken
elvégzendő minimumtevékenységeket, a termelők által teljesítendő azon
kritériumokat, amelyek alapján úgy tekinthető, hogy a termelő megfelelt a
mezőgazdasági terület kultúrállapotban tartására vonatkozó követelménynek,
valamint az állandó gyepterületre vonatkozóan a gyep és egyéb egynyári
takarmánynövény túlsúlyának meghatározására szolgáló kritériumokat.
(10)
A kedvezményezettek jogainak védelme érdekében a
Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének
megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a pénzügyi fegyelem következtében a
tagállamok által a mezőgazdasági termelők esetében alkalmazandó csökkentések
kiszámítási alapjára vonatkozó szabályok elfogadása céljából.
(11)
Annak biztosítására, hogy a KAP finanszírozására
szánt összegek összhangban legyenek a(z) .../.../EU rendelet [horizontális
rendelet] 16. cikkének (1) bekezdésében említett éves felső határokkal, fenn
kell tartani annak lehetőségét, hogy a közvetlen kifizetések szintjét bármely
naptári évben ki lehessen igazítani. A közvetlen kifizetések kiigazítására csak
a mezőgazdasági termelőknek nyújtott olyan kifizetések esetében kerülhet sor,
amelyek az adott naptári évben meghaladják az 5000 EUR-t. Figyelembe véve a
Bulgária és Románia esetében az összes közvetlen kifizetésre vonatkozó
fokozatos bevezetési mechanizmus alkalmazásának keretében a mezőgazdasági
termelőknek nyújtott közvetlen kifizetések szintjét, a pénzügyi fegyelem ezen
eszközét a szóban forgó tagállamok esetében csak 2016. január 1-jétől kell
alkalmazni.
(12)
Az odaítélhető közvetlen kifizetések teljes maximális
összegeit érintő – többek között a tagállamok által az első és második pillér
közötti átcsoportosításokkal kapcsolatosan hozandó döntésekből fakadó –
változások figyelembevétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra,
hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az e
rendeletben meghatározott nemzeti és nettó felső határok felülvizsgálata
céljából.
(13)
A mezőgazdasági termelőknek szóló különböző
támogatási rendszerek alkalmazásával kapcsolatos tapasztalatok azt mutatják,
hogy számos esetben olyan kedvezményezettek – repülőterek, vasúttársaságok,
ingatlanvállalatok, sportpályát működtető vállalkozások stb. – részesültek
támogatásban, akiknek az üzleti tevékenysége nem vagy csak kis mértékben volt
mezőgazdasági tevékenység. A támogatás célirányosabbá tétele érdekében
kívánatos, hogy a tagállamok ne nyújtsanak közvetlen támogatást az említett
természetes és jogi személyeknek. Mivel a részmunkaidőben dolgozó kisebb
mezőgazdasági termelők ugyanakkor közvetlenül hozzájárulnak a vidéki területek
életképességéhez, őket nem célszerű kizárni a közvetlen támogatásban részesülők
köréből.
(14)
A kisebb összegű kifizetések kezelésével járó
túlzott igazgatási terhek elkerülése érdekében indokolt, hogy a tagállamok
általában ne nyújtsanak közvetlen támogatást abban az esetben, ha a kifizetés
összege nem éri el a 100 EUR-t, vagy ha egy támogatási kérelem esetében a
mezőgazdasági üzem támogatható területe kevesebb, mint egy hektár. Mivel
azonban az egyes tagállamok mezőgazdaságának szerkezete jelentős eltéréseket
mutat, és jelentős mértékben eltérhet a gazdaságok Unióban tapasztalt átlagos
szerkezetétől, a tagállamok számára célszerű lehetővé tenni, hogy egyedi
helyzetüket tükröző alsó küszöbértéket alkalmazzanak. A legkülső régiók és a
kisebb égei-tengeri szigetek igen sajátos gazdálkodási szerkezete miatt
indokolt a tagállamok számára lehetővé tenni annak eldöntését, hogy a szóban
forgó régiókban kell-e alsó küszöbértéket alkalmazni. Kívánatos továbbá, hogy a
tagállamok mezőgazdasági ágazatuk strukturális sajátosságainak
figyelembevételével szabadon dönthessenek arról, hogy az alsó küszöbérték két
típusa közül melyiket alkalmazzák. Mivel támogatás nyújtható az úgynevezett
„földnélküli” mezőgazdasági üzemmel rendelkező mezőgazdasági termelők számára
is, a hektáralapú küszöb alkalmazása ebben az esetben nem érné el a kívánt
hatást. Az ilyen mezőgazdasági termelők esetében ezért a támogatáshoz
kapcsolódó minimumösszeget indokolt alkalmazni. Az azon bulgáriai és romániai
mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében, akik
esetében a közvetlen kifizetéseket fokozatosan vezetik be, az alsó
küszöbértéknek a fokozatos bevezetési eljárás végén nyújtandó végső összegeken
célszerű alapulniuk.
(15)
A közvetlen jövedelemtámogatás mezőgazdasági
termelők közötti eloszlására jellemző, hogy a kifizetések aránytalanul nagy
részét viszonylag kis számú nagyobb kedvezményezett kapja. A
jövedelemtámogatási célkitűzés hatékony megvalósításához a
méretgazdaságosságból kifolyólag a nagyobb kedvezményezetteknek nincs szükségük
a kisebb kedvezményezettekkel megegyező mértékű támogatásra. Ezen túlmenően
alkalmazkodási potenciáljuknak köszönhetően a nagyobb kedvezményezettek
alacsonyabb támogatási szint mellett is könnyebben működnek Ezért a kifizetések
mezőgazdasági termelők közötti jobb elosztása érdekében méltányos bevezetni egy
olyan rendszert, amelynek keretében a nagyobb kedvezményezettek esetében a
támogatási szint fokozatosan csökken, majd végül maximalizálásra kerül.
Indokolt ugyanakkor, hogy a szóban forgó rendszer figyelembe vegye a fizetett
munka intenzitását, hogy a magas foglalkoztatási létszámú nagy mezőgazdasági
üzemeket ne érjék aránytalan hatások. A szóban forgó felső határokat azonban az
éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatok
támogatására irányuló kifizetésekre nem célszerű alkalmazni, mivel ezáltal
csökkenhetnek az intézkedés által elérni kívánt pozitív hatások. A kifizetések
maximalizálásának hatékony megvalósítása érdekében kívánatos előírni, hogy a
tagállamok kritériumokat állapítsanak meg annak megakadályozása érdekében, hogy
a mezőgazdasági termelők az említett maximalizálás hatásait jogellenes módon
elkerüljék. A nagyobb kedvezményezetteknek nyújtott kifizetések csökkentéséből
és maximalizálásából származó bevételeknek indokolt azokban a tagállamokban
maradniuk, ahol keletkeztek, és azokat az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló
…/…/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[15]
(vidékfejlesztésről szóló rendelet) szerinti olyan projektek finanszírozására
fordítani, amelyek jelentős mértékben hozzájárulnak az innovációhoz.
(16)
A támogatásmaximalizálás végrehajtásának
megkönnyítése érdekében, különös tekintettel a közvetlen kifizetések
mezőgazdasági termelők számára történő kifizetésének eljárási rendjére és a
vidékfejlesztési célokra történő átcsoportosításra, minden tagállamra
vonatkozóan nettó felső határt kell megállapítani a mezőgazdasági termelők
számára a maximalizálás alkalmazása után kifizetendő összegek korlátozása
céljából. Az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések
megállapításáról szóló, 2006. január 30-i 247/2006/EK tanácsi rendeletnek[16]
és az egyedi mezőgazdasági intézkedések kisebb égei-tengeri szigetek javára
történő meghatározásáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet módosításáról
szóló, 2006. szeptember 18-i 1405/2006/EK tanácsi rendeletnek[17]
megfelelően a KAP keretében nyújtott támogatás sajátosságainak és annak a
ténynek a figyelembevétele érdekében, hogy a szóban forgó közvetlen
kifizetésekre nem vonatkozik a támogatásmaximalizálás, az érintett tagállamokra
vonatkozó nettó felső határok tekintetében nem kell figyelembe venni ezeket a
közvetlen kifizetéseket.
(17)
Kívánatos egyértelművé tenni azt, hogy az ebben a
rendeletben szereplő olyan rendelkezések, amelyek a tagállamok részéről
esetlegesen állami támogatásnak minősülő magatartást idézhetnek elő, ki vannak
zárva az állami támogatásra vonatkozó szabályok alkalmazási köréből, mivel e
rendelkezések a verseny indokolatlan torzulásának megelőzése érdekében a
támogatás nyújtásához megfelelő feltételeket határoznak meg, vagy ilyen
feltételek Bizottság általi elfogadását helyezik kilátásba.
(18)
A KAP által meghatározott célkitűzések elérése
érdekében szükség lehet a támogatási rendszereknek – szükség esetén akár rövid
határidőn belül is – a változó körülményekhez való hozzáigazítására. Ezért
rendelkezni kell arról, hogy a szóban forgó rendszereket – különösen a
gazdasági fejlemények és a költségvetési helyzet függvényében – felül lehessen
vizsgálni, és ennek keretében a kedvezményezettek számára egyértelművé kell
tenni, hogy a támogatási feltételek változhatnak.
(19)
Azoknak a tagállamoknak a mezőgazdasági termelői,
amely tagállamok 2004. május 1-jén vagy azt követően csatlakoztak az Európai
Unióhoz, a csatlakozási okmányaikban meghatározott fokozatos bevezetési
mechanizmus keretében jutottak közvetlen kifizetésekhez. Bulgária és Románia
esetében ez a mechanizmus még 2014-ben és 2015-ben is hatályos. Az említett
tagállamoknak ezenkívül lehetőségük volt arra, hogy kiegészítő nemzeti
közvetlen kifizetéseket nyújtsanak. Bulgária és Románia esetében indokolt
lehetővé tenni, hogy a fokozatos bevezetés lezárultáig továbbra is
nyújthassanak ilyen kifizetéseket.
(20)
Annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás
elosztása az Unión belül – beleértve a 73/2009/EK rendelet alapján
meghatározott egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó tagállamokat
is – az egyes mezőgazdasági területek között megfelelőbb legyen, a közös
agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös
szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott
támogatási rendszerek létrehozásáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK
tanácsi rendelet[18] alapján létrehozott,
majd a 73/2009/EK rendelet keretében folytatott egységes támogatási rendszert –
amelynek eredményeképpen a korábbi támogatási mechanizmusok a termeléstől
független közvetlen kifizetések egységes rendszerében egyesítésre kerültek –
indokolt egy új, alaptámogatási rendszerrel felváltani. A szóban forgó változás
nyomán az említett rendeletek alapján kiosztott támogatási jogosultságok
érvényességének le kell járnia, valamint új jogosultságokat kell kiosztani,
habár ez utóbbi is a rendszer alkalmazásának első évében a mezőgazdasági
termelő birtokában lévő támogatható hektárszámon alapulna.
(21)
Miután a különböző ágazatok bekerültek az egységes
támogatási rendszerbe és a mezőgazdasági termelőknek ebből adódóan kellő idejük
volt az alkalmazkodásra, egyre nehezebbé vált annak megindokolása, hogy a
hektáronkénti támogatási szintek között a korábbi referenciák alkalmazásából
eredően miért mutatkoznak jelentős egyedi eltérések. Indokolt ezért a
tagállamok között a közvetlen jövedelemtámogatást méltányosabban elosztani:
ehhez a támogatási szintet jobban el kell választani a korábbi referenciáktól,
valamint jobban kell érvényesíteni az átfogó költségvetési összefüggéseket. A
közvetlen támogatás kiegyensúlyozottabb elosztásának biztosítása érdekében – a
bérszínvonalban és az inputköltségek terén jelentkező különbségek
figyelembevétele mellett – a hektáronkénti közvetlen támogatás szintjét
fokozatosan ki kell igazítani. Helyénvaló, hogy azok a tagállamok, amelyek
esetében a közvetlen kifizetések szintje elmarad az átlag 90 %-ától, a
közvetlen kifizetések meglévő szintje és az uniós átlag 90%-a közötti különbség
egyharmadát kipótolják. A támogatási szintek közelítését indokolt arányos
mértékben azoknak a tagállamoknak finanszírozni, amelyek közvetlen kifizetései
meghaladják az uniós átlagot. Ezenkívül minden 2019-ben aktivált támogatási
jogosultság egységértékének egy tagállamon, illetve egy régión belül meg kell
egyeznie az átmeneti időszak alatt lineáris szakaszokban végrehajtandó
közelítés eredményeképpen. Ugyanakkor annak érdekében, hogy a mezőgazdasági
termelőket ebből fakadóan ne érjék zavart okozó pénzügyi következmények,
indokolt lehetővé tenni azon tagállamok számára, amelyek az egységes támogatási
rendszert és különösen a múltbeli adatokon alapuló modellt alkalmazták, hogy az
új támogatási rendszer alkalmazásának első évében a támogatási jogosultságok
kiszámítása során figyelembe vegyenek korábbi szempontokat. A következő, 2021-től
kezdődő időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos vitának
kívánatos kiterjednie a támogatási szintek teljes közelítésének célkitűzésére
is, amelynek keretében a szóban forgó időszak alatt Unió-szerte egyenletesebbé
válna a közvetlen kifizetések elosztása.
(22)
Az egységes támogatási rendszer alkalmazása során
szerzett tapasztalatok arra engednek következtetni, hogy célszerű annak egyes
elemeit – többek között a nemzeti felső határok meghatározását – megtartani
annak biztosítása érdekében, hogy a támogatások teljes szintje ne lépje túl a
mindenkori költségvetési keretet. A tagállamoknak indokolt továbbra is nemzeti
tartalékot működtetni, amelynek segítségével megkönnyíthető az új fiatal
mezőgazdasági termelőknek a támogatási rendszerben való részvétele, illetve
figyelembe vehetők az egyes régiókban jelentkező speciális szükségletek.
Célszerű fenntartani a támogatási jogosultságok átruházására és használatára
vonatkozó szabályokat, de a lehetőségekhez mérten egyszerűsíteni kell azokat.
(23)
A kedvezményezettek jogainak védelme, valamint az
alaptámogatási rendszer alkalmazásából eredő lehetséges egyedi helyzetek
tisztázása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290.
cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a következő célokból: a
mezőgazdasági termelőknek az alaptámogatási rendszerben való részvételi
jogosultságával és a rendszerhez való hozzáférésével kapcsolatos szabályok
elfogadása az öröklés vagy várható öröklés, a szerződéses bérletben történő
jogutódlás, a jogállásában vagy elnevezésben bekövetkezett változás, valamint a
mezőgazdasági üzem egyesülése vagy szétválása esetén; a támogatási
jogosultságok értékének és számának kiszámítására, illetve értékének növelésére
vonatkozó szabályok, ezen belül a mezőgazdasági termelő kérelme alapján
kiosztott támogatási jogosultságok tekintetében ideiglenes érték és szám,
illetve ideiglenes növelés meghatározásának lehetőségére, a támogatási
jogosultságok ideiglenes és végleges értékének és számának meghatározásához
szükséges feltételekre, valamint az olyan esetekre vonatkozó szabályok, amikor
adásvételi vagy bérbeadási szerződés befolyásolhatja a jogosultságok
kiosztását; a nemzeti tartalékból származó támogatási jogosultságok értékének
és számának megállapítására és kiszámítására vonatkozó szabályok elfogadása; a
támogatási jogosultságok törtrészeit illetően a támogatási jogosultságok egységértékének
módosítására vonatkozó szabályok és a támogatási jogosultságok nemzeti tartalék
felhasználásának következtében, valamint azon mezőgazdasági termelők részére
történő kiosztására vonatkozó kritériumok elfogadása, akik 2011-ben nem
nyújtottak be támogatási kérelmet.
(24)
            A támogatási jogosultságok megfelelő
kezelése érdekében a Bizottságot fel kell fel kell hatalmazni arra, hogy a
Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a támogatási
jogosultságok bejelentésével és aktiválásával kapcsolatos szabályok elfogadása
céljából.
(25)
A kender tekintetében egyedi intézkedéseket kell
megállapítani annak biztosítására, hogy ne rejthessenek tiltott növényeket az
alaptámogatásra jogosult növények közé, hátrányosan befolyásolva ezzel a kender
piacának közös szervezését. Ezért továbbra is biztosítani kell, hogy támogatás
odaítélésére kizárólag olyan terület esetében kerülhessen sor, ahol olyan
kenderfajtát vetettek, amelynek pszichotrópanyag-tartalma tekintetében
meghatározott garanciák állnak rendelkezésre. A közegészség védelme érdekében a
Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének
megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a támogatás odaítélését egyes
kenderfajták minősített vetőmagjainak használatához kötő, valamint a kenderfajták
megállapítására és azok tetrahidrokannabinol-tartalmának ellenőrzésére szolgáló
eljárás meghatározására vonatkozó szabályok elfogadása céljából.
(26)
Az új KAP célkitűzéseinek egyike az, hogy a
közvetlen kifizetések kötelező „kizöldítése" révén javuljon a
környezetvédelmi teljesítmény, amely EU-szerte elő fogja segíteni az éghajlat
és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokat. Ebből a
célból kívánatos, hogy a tagállamok a közvetlen kifizetésekre vonatkozó nemzeti
felső határuk egy részét az alaptámogatáson felüli, a mezőgazdasági termelők
által követendő, elsősorban az éghajlatváltozással és a környezetvédelemmel
egyaránt kapcsolatos szakpolitikai célok megvalósítására irányuló kötelező
gyakorlatok támogatására irányuló éves kifizetés nyújtására fordítsák. A szóban
forgó gyakorlatokat célszerű olyan egyszerű, általános, szerződésen kívüli,
éves tevékenységek formájában meghatározni, amelyek túlmutatnak a kölcsönös
megfeleltetésen és kapcsolódnak a mezőgazdasághoz; ilyen például a növénytermesztés
diverzifikálása, az állandó gyepterületek fenntartása vagy az ökológiai
jelentőségű területek. Az említett gyakorlatok kötelező jellegét indokolt
azokra a mezőgazdasági termelőkre is alkalmazni, akik mezőgazdasági üzeme
részben vagy teljesen a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és
növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv[19], valamint a vadon élő madarak védelméről szóló, 2009. november 30-i
2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[20] hatálya alá tartozó Natura 2000 területen található, azon gyakorlatok
tekintetében, amelyek összeegyeztethetőek az említett irányelvek
célkitűzéseivel. Tekintettel az ökológiai termelési rendszerekből származó
elismert környezetvédelmi előnyökre, célszerű biztosítani, hogy azok a
mezőgazdasági termelők, akik megfelelnek az ökológiai termelésről és az
ökológiai termékek címkézéséről és a 2092/91/EGK rendelet hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2007. június 28-i 834/2007/EK tanácsi rendeletben[21] meghatározott feltételeknek, további kötelezettségek teljesítése
nélkül részesülhessenek a „kizöldített” kifizetésekből. Célszerű
rendelkezni arról, hogy a „kizöldítési” követelményeknek a figyelmen kívül
hagyása a(z) …/…/EU rendelet [horizontális rendelet] 65. cikke alapján szankciót
von maga után.
(27)
Annak érdekében, hogy a növénytermesztés
diverzifikálására irányuló intézkedéssel kapcsolatos követelmények alkalmazása
arányos és megkülönböztetéstől mentes legyen, valamint lehetővé tegye a
környezet fokozottabb védelmét, a Bizottságot fel kell fel kell hatalmazni
arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a
„szántóföldi növény” fogalommeghatározásának és a szóban forgó intézkedés
alkalmazásával kapcsolatos szabályok elfogadása céljából.
(28)
Annak biztosítása érdekében, hogy a mezőgazdasági
termelők az állandó gyepterületű területet állandó gyepterületként fenntartsák,
a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének
megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a szóban forgó intézkedés alkalmazására
vonatkozó szabályok elfogadása céljából.
(29)
Az ökológiai jelentőségű területekkel kapcsolatos
intézkedés hatékony és következetes, a tagállami sajátosságokat figyelembe vevő
végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy
a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az intézkedés
keretében említett ökológiai jelentőségű területek típusainak pontosabb
meghatározására, valamint a szóban forgó intézkedésben említett százalékérték
betartása céljából figyelembe vehető ökológiai jelentőségű területek egyéb
típusainak megállapítására és meghatározására vonatkozóan.
(30)
A fenntartható mezőgazdaság hátrányos természeti
adottságú területeken való előmozdítása érdekében fontos a tagállamok számára
lehetővé tenni, hogy a közvetlen kifizetésekre vonatkozó nemzeti felső határuk
egy részét arra fordítsák, hogy a szóban forgó területeken működő valamennyi
mezőgazdasági termelőnek az alaptámogatáson felül területalapú éves kifizetést
nyújtsanak. Az említett kifizetés ne válthatja fel a vidékfejlesztési programok
keretében nyújtott támogatást, és ilyen kifizetésben az olyan területek
mezőgazdasági termelői nem részesülhetnek, amelyek kijelölése ugyan az Európai
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési
támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelettel[22]
összhangban van, de az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA)
nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló …/…./EU európai parlamenti és
tanácsi rendelet[23] [vidékfejlesztésről
szóló rendelet] 46. cikkének (1) bekezdésével nincs.
(31)
A fiatal mezőgazdasági termelők számára a
mezőgazdasági ágazatban új gazdasági tevékenységek létrehozása és kialakítása
pénzügyi kihívást jelent, amelyet a közvetlen kifizetések elosztása és
célirányosabbá tétele során indokolt figyelembe venni. Az említett vállalkozói
kezdeményezések alapvető fontosságúak az Unió mezőgazdasági ágazatának
versenyképessége szempontjából, és ezért a mezőgazdasági tevékenységüket
megkezdő fiatal mezőgazdasági termelők részére jövedelemtámogatási rendszert
kell létrehozni tevékenységük megkezdésének és a mezőgazdasági üzemük azt
követő strukturális kiigazításának a megkönnyítése érdekében. A tagállamok
számára célszerű lehetővé tenni, hogy a közvetlen kifizetésekre vonatkozó
nemzeti felső határuk egy részét a fiatal mezőgazdasági termelőknek az
alaptámogatáson felül nyújtott, területalapú éves kifizetésre fordítsák.
Helyénvaló rendelkezni arról, hogy e támogatást legfeljebb öt éves időtartamra
lehessen nyújtani, hogy kizárólag a vállalkozás életciklusának kezdeti
szakaszára vonatkozzon és ne válhasson működési támogatássá.
(32)
A kedvezményezettek jogainak védelme és hátrányos
megkülönböztetésük elkerülése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra,
hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el azon
feltételek – többek között a korhatárnak a jogi személyben közreműködő egy vagy
több természetes személyre történő alkalmazása – meghatározása céljából,
amelyek teljesülése esetén egy jogi személy jogosultnak tekinthető arra, hogy a
fiatal mezőgazdasági termelőknek szóló támogatásban részesüljön.
(33)
A tagállamok számára indokolt lehetővé tenni, hogy
a közvetlen kifizetésekre vonatkozó nemzeti felső határuk egy részét arra
fordítsák, hogy pontosan meghatározott esetekben egyes ágazatokban termeléstől
függő támogatást nyújtsanak. A termeléstől függő támogatásokra felhasználható
forrásokat indokolt megfelelő szintre korlátozni, ugyanakkor lehetővé tenni e
támogatás nyújtását azokban a tagállamokban, illetve meghatározott, sajátos
helyzetű régióikban, ahol meghatározott gazdálkodási típusok vagy mezőgazdasági
ágazatok gazdasági, környezetvédelmi és/vagy társadalmi szempontból kiemelt
fontosságúak. Meg kell engedni a tagállamok számára, hogy a nemzeti felső
határuk legfeljebb 5 %-át, illetve 10 %-át abban az esetben, ha a
termeléstől függő támogatás szintje a 2010–2013 közötti időszakra eső legalább
egy évben meghaladja az 5 %-ot, e támogatásra használják fel. Megfelelően
indokolt olyan esetekben azonban, amikor egy adott régióban kimutathatóak
bizonyos érzékeny természetű igények, a tagállamoknak – a Bizottság jóváhagyása
mellett – lehetővé kell tenni, hogy nemzeti felső határuk több, mint 10 %-át
felhasználják. Termeléstől függő támogatást csak az említett régiókban meglévő
termelési szint fenntartásának ösztönzéséhez szükséges mértékben indokolt
nyújtani. Fontos, hogy e támogatásban azok a mezőgazdasági termelők is
részesülhessenek, akik 2013. december 31-én az 1782/2003/EK rendelet és a 73/2009/EK
rendelet alapján különleges támogatási jogosultsággal rendelkeznek és a
támogatási jogosultságok aktiválásához nem rendelkeznek támogatható
hektárterülettel. A tagállam által megállapított éves nemzeti felső határ 10 %-át
meghaladó, termeléstől függő önkéntes támogatás jóváhagyása tekintetében a
Bizottságot továbbá fel kell hatalmazni, hogy a 182/2011/EU rendelet
alkalmazása nélkül végrehajtási aktusokat fogadhasson el.
(34)
Az uniós források hatékony és célzott
felhasználása, valamint az egyéb hasonló támogatási eszközök keretében való
kettős finanszírozás elkerülése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni
arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a
termeléstől függő önkéntes támogatás odaítélésének feltételeire, az egyéb uniós
intézkedésekkel való összhangra, valamint a támogatáshalmozásra vonatkozó
szabályok elfogadása céljából.
(35)
A gyapotágazatra vonatkozó támogatás tekintetében a
73/2009/EK rendelet – a vonatkozó valamennyi szempont figyelembevételével –
szükségesnek tartotta, hogy a támogatás bizonyos része egy támogatható
hektáronként megállapított terményspecifikus támogatáson keresztül továbbra is
függjön a gyapottermeléstől, hogy biztosítható legyen a gyapottermelő régiókban
a termelésben bekövetkező zavarok kockázatának megelőzése. Ezt a megoldást az 1979-es
csatlakozási okmány gyapotról szóló 4. jegyzőkönyvében meghatározott
célkitűzésekkel összhangban továbbra is indokolt fenntartani.
(36)
A gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás
hatékony alkalmazásának lehetővé tétele érdekében a Bizottságot fel kell
hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat
fogadjon el a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás alkalmazásában a
földterület és a fajták engedélyezésére vonatkozó szabályok és feltételek,
valamint a szóban forgó terményspecifikus támogatás nyújtására vonatkozó
feltételekkel, a jogosultsági követelményekkel és az agronómiai gyakorlattal,
az ágazati szervezetek elismerésére vonatkozó kritériumokkal, a termelőkre
vonatkozó követelményekkel, valamint azzal az esettel kapcsolatos szabályok
elfogadása céljából, ha az elismert ágazati szervezet nem teljesíti a szóban
forgó kritériumokat.
(37)
Az 1782/2003/EK rendelet módosításáról és a
gyapotágazat nemzeti szerkezetátalakítási programjainak létrehozásáról szóló, 2008.
június 23-i 637/2008/EK tanácsi rendelet[24] 2. fejezetének
értelmében minden termelő tagállam vagy négyévente, első alkalommal 2009.
január 1-jéig négyéves szerkezetátalakítási programtervezetet, vagy 2009.
december 31-ig egyetlen módosított, nyolc évre szóló szerkezetátalakítási
programtervezetet nyújt be a Bizottságnak. A tapasztalatok azt mutatják, hogy a
gyapotágazat szerkezetátalakítására más intézkedések alkalmasabbak volnának,
többek között a(z) …/…/EU rendelet [vidékfejlesztésről szóló rendelet] alapján
finanszírozott, a vidékfejlesztési programozás keretébe tartozó intézkedések,
amelyek a többi ágazat intézkedéseivel is nagyobb fokú összhangot tennének
lehetővé. Fontos ugyanakkor figyelemmel lenni a szerkezetátalakítási
programokban már részt vevő vállalkozások megszerzett jogaira és jogos elvárásaira.
Ezért lehetővé kell tenni, hogy a jelenleg folyó négy, illetve nyolcéves
programokat a befejezésükig folytatni lehessen. Az adott időszak végén azonban
a programokat le kell zárni. A négyéves programokból származó forrásokat a 2014-től
a vidékfejlesztési intézkedésekre rendelkezésre álló uniós forrásokba lehetne
utalni. A nyolcéves programok végén rendelkezésre álló forrásokat 2018-ban a
programozási időszakra tekintettel nem célszerű bevonni a vidékfejlesztési
programokba, hanem hasznosabb azokat az e rendelet szerinti támogatási
rendszerek céljára átcsoportosítani, ahogy arról már a 637/2008/EK rendelet 5.
cikke (2) bekezdésének második albekezdése is rendelkezett. A 637/2008/EK
rendelet ezért a négy vagy nyolcéves programokkal rendelkező tagállamok
esetében 2014. január 1-jétől, illetve 2018. január 1-jétől tárgytalanná válik.
A 637/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően hatályon kívül kell helyezni.
(38)
A közvetlen támogatások kezelésével és
ellenőrzésével kapcsolatos igazgatási költségek csökkentése érdekében kívánatos
a mezőgazdasági kistermelők részére egyszerű, egyedi támogatási rendszert
létrehozni. Ebből a célból az összes közvetlen kifizetést indokolt egy
átalánykifizetéssel felváltani. Célszerű olyan szabályokat bevezetni, amelyek
az alakiságok csökkentésére irányulnak, így többek között a mezőgazdasági
kistermelőkre vonatkozó, például a támogatás kérelmezésével, az éghajlat és a
környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokkal, a kölcsönös
megfeleltetéssel, valamint a(z) …/…/EU rendeletben [horizontális rendelet]
meghatározott ellenőrzésekkel kapcsolatos kötelezettségek csökkentése által, de
a reform átfogó célkitűzéseinek elérését nem veszélyeztetve és egyértelművé
téve, hogy a(z) …/…/EU rendelet [horizontális rendelet] II. mellékletében
említett uniós jogszabályok a mezőgazdasági kistermelőkre is vonatkoznak.
Célszerű, hogy a támogatási rendszer segítse a mezőgazdasági kisüzemek meglévő
szerkezetének fenntartását, ugyanakkor az ne akadályozza a versenyképesebb
üzemszerkezet felé való elmozdulást. Ezért kívánatos a rendszert a már meglévő
mezőgazdasági üzemekre korlátozni.
(39)
A mezőgazdasági termelők jogainak védelme érdekében
a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének
megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a mezőgazdasági kistermelői támogatási
rendszerben való részvételre vonatkozó szabályok elfogadása céljából abban az
esetben, ha a rendszerben részt vevő mezőgazdasági termelő helyzete
megváltozik.
(40)
Az egyszerűsítés, illetve a legkülső régiók sajátos
helyzetének a figyelembevétele érdekében a szóban forgó régiókban a közvetlen
kifizetéseket a 247/2006/EK rendelettel létrehozott támogatási programokon
belül célszerű kezelni. Ezért az e rendelet alaptámogatási rendszerrel és az
azzal kapcsolatos kifizetésekkel, valamint a termeléstől függő támogatással
kapcsolatos rendelkezéseit nem kell alkalmazni az említett régiókra.
(41)
E rendelet alkalmazása, valamint a közvetlen
kifizetések nyomon követése, vizsgálata és kezelése céljából szükség van arra,
hogy a tagállamok tájékoztatást nyújtsanak. Az e rendeletben szereplő szabályok
megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell
hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat
fogadjon el a tagállamok által küldendő értesítéseket illetően a szükséges
intézkedések elfogadása vagy a közvetlen kifizetések vizsgálata, ellenőrzése,
felügyelete, értékelése és auditálása, valamint a nemzetközi megállapodások
végrehajtása céljából, beleértve az említett megállapodások esetében alkalmazandó
értesítési követelményeket is, valamint a közlendő információk jellegét és
típusát meghatározó szabályok, az értesítés módjára vonatkozó, valamint az
információkhoz vagy információs rendszerekhez való hozzáférési jogosultságokkal
és az információk közzétételének feltételeivel és eszközeivel kapcsolatos
szabályok elfogadása céljából.
(42)
Alkalmazni kell az egyéneknek a személyes adatok
feldolgozása tekintetében történő védelmére és az ilyen adatok szabad
áramlására vonatkozó uniós jogszabályokat, különösen a személyes adatok
feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad
áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvet[25], valamint a személyes
adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében
az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000.
december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet[26].
(43)
A tagállamok számára vidékfejlesztési politikájuk
megerősítése céljából kívánatos lehetővé tenni, hogy a közvetlen kifizetésekre
vonatkozó felső határuknak megfelelő összegből forrásokat csoportosítsanak át a
vidékfejlesztési támogatás javára. Ezzel egyidejűleg kívánatos azoknak a
tagállamoknak az esetében, ahol a közvetlen támogatás szintje elmarad az uniós
átlag 90 %-ától, lehetőséget biztosítani arra, hogy a vidékfejlesztési
támogatáshoz rendelt forrásaikból átcsoportosítsanak a közvetlen kifizetésekre
vonatkozó felső határuknak megfelelő összegbe. Indokolt, hogy ilyen döntést
csak bizonyos korlátozások mellett, egyszer lehessen hozni, és az e rendelet
alkalmazásának teljes időtartamára érvényes legyen.
(44)
A 73/2009/EK rendelet rendelkezéseiről az e
rendelet rendelkezéseire való zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében a
Bizottságot fel kell fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkével
összhangban jogi aktusokat fogadjon el a mezőgazdasági termelők megszerzett
jogainak és jogos elvárásainak védelméhez szükséges intézkedések elfogadása
céljából,
ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:
TARTALOMJEGYZÉK
INDOKOLÁS............................................................................................................................. 2
1........... A JAVASLAT HÁTTERE............................................................................................. 2
2........... AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT
KONZULTÁCIÓ EREDMÉNYEI, HATÁSVIZSGÁLAT           5
3........... A JAVASLAT JOGI ELEMEI....................................................................................... 7
4........... KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK.............................................................................. 10
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a
közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a
mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó
szabályok megállapításáról.................................................................................................................................................. 11
I. CÍM HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK....................................................... 26
II. CÍM ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A KÖZVETLEN
KIFIZETÉSEKRŐL................ 29
1. FEJEZET A közvetlen kifizetésekre vonatkozó
közös szabályok.............................................. 29
2. FEJEZET A Bulgáriára és Romániára
alkalmazandó rendelkezések.......................................... 34
III. CÍM AZ ALAPTÁMOGATÁSI RENDSZER ÉS A
KAPCSOLÓDÓ TÁMOGATÁSOK. 35
1. FEJEZET Alaptámogatási rendszer......................................................................................... 35
1. szakasz Az alaptámogatási rendszer
létrehozása....................................................................... 35
2. szakasz Nemzeti tartalék......................................................................................................... 39
3. szakasz Az alaptámogatási rendszer
alkalmazása...................................................................... 41
2. FEJEZET Az éghajlat és a környezet
szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtott támogatás           44
3. FEJEZET A hátrányos természeti adottságú
területekre vonatkozó támogatás........................... 47
4. FEJEZET A fiatal mezőgazdasági termelőknek
nyújtott támogatás............................................ 48
IV. CÍM TERMELÉSTŐL FÜGGŐ TÁMOGATÁS................................................................. 50
1. FEJEZET Termeléstől függő önkéntes támogatás..................................................................... 50
2. FEJEZET A gyapotra vonatkozó
terményspecifikus támogatás................................................. 53
V. CÍM Mezőgazdasági kistermelői támogatási
rendszer.............................................................. 56
VI. CÍM A gyapotágazatra vonatkozó nemzeti szerkezetátalakítási
programok............................. 59
VII. CÍM ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK....................................................................................... 59
1. FEJEZET Értesítések és szükséghelyzet................................................................................... 59
2. FEJEZET Felhatalmazás és végrehajtási
rendelkezések............................................................ 61
3. FEJEZET Átmeneti és záró rendelkezések............................................................................... 62
I. MELLÉKLET A támogatási rendszerek jegyzéke.................................................................... 64
II. MELLÉKLET Az 6. cikkben említett nemzeti
felső határok..................................................... 65
III. MELLÉKLET A 7. cikkben említett nettó felső
határok......................................................... 66
IV. MELLÉKLET A 10. cikk (1) bekezdése
értelmében alkalmazandó együtthatók..................... 67
V. MELLÉKLET A 16. és 17. cikkben említett,
Bulgáriára és Romániára alkalmazandó pénzügyi rendelkezések            68
VI. MELLÉKLET A mezőgazdasági üzem 36. cikk (5)
bekezdése alapján alkalmazandó átlagos mérete            69
VII. MELLÉKLET MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT...................................................................... 70
JOGALKOTÁSI PÉNZÜGYI KIMUTATÁS............................................................................ 78
I. CÍM
HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
1. cikk
Hatály
Ez a rendelet megállapítja a következőket:
a)           az I.
mellékletben felsorolt támogatási rendszerek keretében közvetlenül a
mezőgazdasági termelőknek nyújtott kifizetésekre (a továbbiakban: közvetlen
kifizetések) vonatkozó közös szabályok;
b)           egyedi
szabályok a következőkre vonatkozóan:
i.        a mezőgazdasági
termelők részére nyújtott alaptámogatás (a továbbiakban: alaptámogatási
rendszer),
ii.       az éghajlat és a
környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatot folytató
mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatás,
iii.      a hátrányos
természeti adottságú területeken gazdálkodó mezőgazdasági termelők részére
nyújtott önkéntes támogatás,
iv.      a mezőgazdasági
tevékenységüket megkezdő fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott
támogatás,
v.       termeléstől függő
önkéntes támogatási rendszer,
vi.      a gyapotra
vonatkozó terményspecifikus támogatás,
vii.     egyszerűsített
rendszer a mezőgazdasági kistermelők részére;
viii.    Bulgária és Románia
számára a közvetlen kifizetések kiegészítését lehetővé tevő keretrendszer.
2. cikk
Az
I. melléklet módosítása
A Bizottság
felhatalmazást kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson
alapuló jogi aktusokat fogadjon el az I. mellékletben meghatározott támogatási
rendszerek jegyzékének módosítása céljából.
3. cikk
Alkalmazás
a legkülső régiók és a kisebb égei-tengeri szigetek esetében
A 11. cikk nem alkalmazandó az Uniónak a
Szerződés 349. cikkében meghatározott régióira (a továbbiakban: legkülső
régiók), valamint az 1405/2006/EK rendeletnek megfelelően a kisebb égei-tengeri
szigeteknek nyújtott közvetlen kifizetésekre.
A III., IV. és V.
cím nem alkalmazandó a legkülső régiókra.
4. cikk
Fogalommeghatározások
(1)          E rendelet alkalmazásában a
következő fogalommeghatározások alkalmazandók:
a)           „mezőgazdasági
termelő”: olyan természetes vagy jogi személy, illetve természetes vagy jogi
személyek csoportja – tekintet nélkül az ilyen csoport vagy tagjainak nemzeti
jog szerinti jogállására – akinek, illetve amelynek a mezőgazdasági üzeme az
Európai Unió működéséről szóló szerződés 349. és 355. cikkével összefüggésben
értelmezett, az Európai Unióról szóló szerződés 52. cikkében meghatározottak
szerint az Unió területén található, és aki, illetve amely mezőgazdasági
tevékenységet folytat;
b)           „mezőgazdasági
üzem”: egy adott mezőgazdasági termelő által kezelt és egyazon tagállam
területén található, mezőgazdasági tevékenységekre használt egységek
összessége;
c)           „mezőgazdasági
tevékenység”:
–
mezőgazdasági termékek termelése, tenyésztése vagy
művelése, ideértve a betakarítást, a fejést, az állattenyésztést és a
mezőgazdasági célból történő állattartást,
–
a mezőgazdasági terület olyan állapotban tartása,
hogy az a hagyományos mezőgazdasági módszereken és gépeken túlmutató külön
előkészítés nélkül alkalmas legyen legeltetésre vagy növénytermesztésre, vagy
–
a természetes módon legeltetésre vagy
növénytermesztésre alkalmas állapotban tartott mezőgazdasági területeken a
tagállamok által meghatározandó minimumtevékenységek elvégzése;
d)           „mezőgazdasági
termékek”: a Szerződés I. mellékletében felsorolt termékek a halászati termékek
kivételével, valamint a gyapot;
e)           „mezőgazdasági
terület”: a szántóterületek, az állandó gyepterület vagy az állandó kultúrák
által elfoglalt terület;
f)            „szántóterület”:
növénytermesztés céljából megművelt vagy növénytermesztés céljára rendelkezésre
álló, de parlagon hagyott földterület, beleértve az 1257/1999/EK rendelet 22., 23.
és 24. cikkének, az 1698/2005/EK rendelet 39. cikkének és a(z) […] rendelet
[vidékfejlesztésről szóló rendelet] 29. cikkének megfelelően pihentetés alatt
álló területet, amely lehet üvegház, illetve más rögzített vagy mobil fedél
alatti földterület is;
g)           „állandó
kultúrák”: az állandó gyepterülettől eltérő, vetésforgón kívül termesztett
kultúrák, amelyek öt évig, illetve ennél hosszabb ideig foglalják el a
földterületet, és ismétlődően termést hoznak, ideértve a faiskolákat és a rövid
rotációs idejű sarjerdőt is;
(h)          „állandó
gyepterület”: gyep vagy egyéb egynyári takarmánynövény természetes (vetés
nélküli) vagy művelés útján (vetéssel) történő termesztésére használt, a
mezőgazdasági üzem vetésforgójában legalább öt évig nem szereplő földterület; tartalmazhat
egyéb, legeltetés céljára alkalmas fajokat, feltéve, hogy a gyep és az egyéb
egynyári takarmánynövények túlsúlyban maradnak;
i)            „gyep vagy
egyéb egynyári takarmánynövény”: a tagállamokban a természetes gyepekben
hagyományosan található lágyszárú növények, illetve a gyepek vagy legelők
magkeverékeiben rendes esetben megtalálható lágyszárú növények (akár használják
állatok legeltetésére, akár nem);
j)            „faiskolák”:
olyan területek, amelyeken fiatal fás szárú növényeket nevelnek szabadföldön,
későbbi átültetésre:
–
szőlőoltvány-iskolák,
–
gyümölcsfaiskolák,
–
díszfaiskolák,
–
kereskedelmi erdészeti faiskolák (kivéve azokat,
amelyek az erdőterületen belül találhatók és az üzem saját szükségleteit
elégítik ki);
–
kertekbe, parkokba, utak mellé és töltésekre szánt
fák és cserjék (pl. sövénynövények, rózsák és más díszcserjék, tűlevelű
dísznövények), beleértve minden esetben az alanyt és a magoncot.
k)           „rövid rotációs
idejű sarjerdő”: a 06029041 KN-kód alá tartozó három, a tagállamok által
meghatározandó fafajjal beültetett területek, amely fajokat olyan erdei évelő
növények alkotják, amelyek gyökere, illetve töve a kivágást követően a talajban
marad, a következő szezonban pedig új hajtásokat hoznak és amelyek maximális
kivágási ciklusát a tagállamok határozzák meg.
(2)          A Bizottság felhatalmazást
kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi
aktusokat fogadjon el a következő célból:
a)      e rendelet keretében
a támogatáshoz való hozzáférésre vonatkozó további fogalmak meghatározása;
b)      keret meghatározása,
amelyen belül a tagállamok meghatározzák a természetes módon legeltetésre vagy
növénytermesztetésre alkalmas állapotban tartott területeken elvégzendő
minimumtevékenységeket;
c)      a mezőgazdasági
termelők által teljesítendő azon kritériumok megállapítása, amelyek alapján úgy
tekinthető, hogy a termelő megfelelt az (1) bekezdés c) pontjában említett, a
mezőgazdasági terület legeltetésre vagy növénytermesztésre alkalmas állapotban
tartására vonatkozó követelménynek;
d)      Az (1) bekezdés h)
pontjának alkalmazásában a gyep és egyéb egynyári takarmánynövény túlsúlyának
meghatározásával kapcsolatos kritériumok megállapítása.
II. CÍM
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A KÖZVETLEN KIFIZETÉSEKRŐL
1. FEJEZET
A közvetlen kifizetésekre vonatkozó közös szabályok
5. cikk
A
közvetlen kifizetések finanszírozása
Az e rendelet I. mellékletében felsorolt
támogatási rendszereket a(z) […/…/EU] rendelet [horizontális rendelet] 4. cikke
(1) bekezdésének b) pontjával összhangban kell finanszírozni.
6. cikk
Nemzeti
felső határok
(1)          Az egyes tagállamokra és
egyes évekre vonatkozó, az összes kiosztott támogatási jogosultság, a nemzeti
tartalék és a 33., 35., 37. és 39. cikknek megfelelően rögzített felső határok
teljes értékét magában foglaló nemzeti felső határt a II. melléklet
tartalmazza.
(2)          Az odaítélhető közvetlen
kifizetések teljes maximális összegeit érintő – többek között a tagállamok
által a 14. cikknek megfelelően hozandó döntésekből fakadó – változások
figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 55.
cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II.
mellékletben meghatározott nemzeti felső határok felülvizsgálata céljából.
7. cikk
Nettó
felső határok
(1)          A 8. cikk sérelme nélkül egy
adott tagállamban a III., IV. és V. cím alapján, a 11. cikk alkalmazását
követően egy naptári évre nyújtható közvetlen kifizetések teljes összege nem
lehet magasabb az e rendelet III. mellékletében meghatározott felső határoknál.

Annak érdekében, hogy a közvetlen kifizetések
teljes összege ne haladja meg a III. mellékletben meghatározott felső
határokat, a tagállamok a 247/2006/EK és az 1405/2006/EK rendelet értelmében
nyújtott közvetlen kifizetések kivételével valamennyi közvetlen kifizetés
összegét lineáris kulcs alkalmazásával csökkentik.
(2)          Az egyes tagállamok és az
egyes évek esetében a 11. cikkben említett maximalizálás eredményeképpen
keletkező becsült összeg, amely a II. mellékletben meghatározott, a 44. cikk
értelmében rendelkezésre álló összeggel megnövelt nemzeti felső határok,
valamint a III. mellékletben meghatározott nettó felső határok különbségének
felel meg, uniós támogatásként a(z) […/…/EU] rendelet [vidékfejlesztésről szóló
rendelet] szerint az EMVA-ból finanszírozott vidékfejlesztési programozás
keretébe tartozó intézkedések számára áll rendelkezésre.
(3)          A Bizottság felhatalmazást
kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el a III. mellékletben meghatározott felső határok felülvizsgálata
céljából.
8. cikk
Pénzügyi
fegyelem
(1)          A(z) […/…/EU] rendelet
[horizontális rendelet] 25. cikkének megfelelően meghatározott kiigazítási
arány csak az adott naptári évben a mezőgazdasági termelőknek nyújtandó olyan
közvetlen kifizetésekre alkalmazandó, amelyek összege meghaladja az 5000 EUR-t.
(2)          A 16. cikk szerint a
közvetlen támogatások fokozatos bevezetésének keretében e cikk (1) bekezdése
Bulgária és Románia esetében 2016. január 1-jétől alkalmazandó.
(3)          A Bizottság felhatalmazást
kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi
aktusokat fogadjon el az (1) és (2) bekezdés alapján a tagállamok által a
mezőgazdasági termelők esetében alkalmazandó csökkentések kiszámítási alapjára
vonatkozó szabályok tekintetében.
9. cikk
Aktív
mezőgazdasági termelő
(1)          Nem részesülhet közvetlen
kifizetésben az a természetes vagy jogi személy, illetve természetes vagy jogi
személyek csoportja, akinek, illetve amelynek az esetében a következők egyike
fennáll:
a)      a legutolsó pénzügyi
évben a közvetlen kifizetések éves összege nem éri el mezőgazdasági
tevékenységekből származó éves teljes bevétele 5 %-át , vagy
b)      mezőgazdasági
területe főként természetes módon legeltetésre vagy növénytermesztésre alkalmas
állapotban tartott terület, és a szóba forgó területen nem végezte el a 4. cikk
(1) bekezdésének c) pontjának megfelelően a tagállamok által meghatározott
minimumtevékenységeket.
(2)          Az (1) bekezdés nem
alkalmazandó az olyan mezőgazdasági termelők esetében, akik az előző évben 5000
EUR-nál kisebb összegű közvetlen kifizetésben részesültek.
(3)          A Bizottság felhatalmazást
kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi
aktusokat fogadjon el a következők meghatározása céljából:
a)      az (1) és (2)
bekezdés alkalmazása szempontjából érintett közvetlen kifizetések összegének
meghatározására vonatkozó kritériumok, különös tekintettel a támogatási
jogosultságok első kiosztási évére, amikor a támogatási jogosultságok
meghatározása még nem végleges, valamint az új mezőgazdasági termelők esetében,
b)      azon szabály alóli
kivételek, miszerint a legutolsó pénzügyi év során szerzett bevételt kell
figyelembe venni abban az esetben, ha a szóban forgó adatok nem állnak rendelkezésre,
valamint
c)      arra az esetre
vonatkozóan megállapítandó kritériumok, amikor a mezőgazdasági termelő
mezőgazdasági területe főként természetes módon legeltetésre vagy
növénytermesztésre alkalmas állapotban tartott területnek minősül.
10. cikk
A
közvetlen kifizetések odaítélésének minimumkövetelményei
(1)          A tagállamok a következő
esetekben nem ítélnek oda közvetlen támogatást a mezőgazdasági termelőnek:
a)      ha az adott naptári
évben igényelt vagy odaítélendő közvetlen kifizetések teljes összege – figyelmen
kívül hagyva a(z) …/…/EU rendelet [horizontális rendelet] 65. cikkében
meghatározott támogatáscsökkentést és a támogatás köréből való kizárást –
kevesebb, mint 100 EUR,
b)      ha a közvetlen
kifizetés igénylésére vagy odaítélésére alapot teremtő mezőgazdasági üzem
támogatható területe – figyelmen kívül hagyva a(z) …/…/EU rendelet
[horizontális rendelet] 65. cikkében meghatározott támogatáscsökkentést és a
támogatás köréből való kizárást – kevesebb, mint egy hektár.
A tagállamok mezőgazdaságuk szerkezetének
figyelembevétele érdekében a IV. mellékletben megadott határokon belül
kiigazíthatják az a) és b) pontban említett felső határokat.
(2)          Abban az esetben, ha a IV.
címben említett, állatokra vonatkozó termeléstől függő támogatásban részesülő
mezőgazdasági termelő az érintett tagállam által az (1) bekezdés b) pontjának
alkalmazásában kiválasztott küszöbértéknél kevesebb hektárszámmal rendelkezik,
a szóban forgó tagállam az (1) bekezdés a) pontját alkalmazza.
(3)          Az érintett tagállamok
dönthetnek úgy, hogy az (1) bekezdést nem alkalmazzák a legkülső régiókra és a
kisebb égei-tengeri szigetekre.
(4)          Bulgária és Románia esetében
a 2014. és 2015. év tekintetében az (1) bekezdésben említett igényelt vagy
odaítélendő összeg a V. melléklet A. pontjában a megfelelő év vonatkozásában
meghatározott összeg alapján kerül kiszámításra.
11. cikk
A
kifizetések fokozatos csökkentése és maximalizálása
(1)          Az e rendelet értelmében a
mezőgazdasági termelőnek egy adott naptári évben nyújtandó közvetlen
kifizetések összegét a következőképpen kell csökkenteni:
–
20 %-kal az 150 000 EUR feletti, de 200 000
EUR-t nem meghaladó sávban;
–
40 %-kal a 200 000 EUR feletti, de 250 000
EUR-t nem meghaladó sávban;
–
70 %-kal a 250 000 EUR feletti, de 300 000
EUR-t nem meghaladó sávban;
–
100 %-kal a 300 000 EUR feletti sávban.
(2)          Az (1) bekezdésben említett
összeg úgy kerül kiszámításra, hogy a mezőgazdasági termelő által az előző
évben valóban kifizetett és bejelentett munkabéreket – a foglalkoztatáshoz
kapcsolódó adókat és társadalombiztosítási járulékokat is beleértve – le kell
vonni a termelőnek eredetileg járó közvetlen kifizetések teljes összegéből,
figyelmen kívül hagyva az e rendelet III. címének 2. fejezete alapján nyújtandó
kifizetéseket.
(3)          A tagállamok gondoskodnak
arról, hogy ne kapjanak kifizetést azok a mezőgazdasági termelők, akikről
kiderül, hogy az e rendeletre vonatkozó bizottsági javaslat közzétételi
időpontjától mesterségesen olyan feltételeket teremtettek, amelyek lehetőséget
adnak nekik e cikk hatásainak elkerülésére.
12. cikk
Többszörös
kérelmek
E rendelet kifejezett, eltérő rendelkezése
hiányában a támogatható hektárszámnak megfelelő olyan terület tekintetében,
amelyre a III. cím 1. fejezete alapján a mezőgazdasági termelő alaptámogatás
iránti kérelmet nyújtott be, bármely egyéb közvetlen kifizetés, illetve e
rendelet hatályán kívüli bármely egyéb támogatás iránti kérelem is benyújtható.
13. cikk
Állami
támogatás
A [közös piacszervezésről szóló rendelet]
rendelet 146. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a Szerződés 107., 108. és 109.
cikke nem alkalmazandó a tagállamok által e rendeletnek megfelelően és azzal
összhangban végrehajtott kifizetésekre.
14. cikk
A
pillérek közötti rugalmasság
(1)          2013. augusztus 1-jét
megelőzően a tagállamok dönthetnek úgy, hogy az e rendelet II. mellékletében a 2014–2019
közötti naptári évekre meghatározott éves nemzeti felső határok 10 %-áig
terjedő összeget rendelkezésre bocsátanak a(z) […/…/EU] rendelet
[vidékfejlesztésre vonatkozó rendelet] szerint az EMVA-ból finanszírozott
vidékfejlesztési programozás keretébe tartozó intézkedésekre nyújtott
kiegészítő támogatásként. Az ennek megfelelő összeg így már nem használható fel
közvetlen támogatás nyújtására.
Az első albekezdésben említett döntésről a
Bizottságot az ugyanabban az albekezdésben említett időpontig értesíteni kell.
A második albekezdésnek megfelelően bejelentett
százalékérték változatlan az első albekezdésben említett évek esetében.
(2)          2013. augusztus 1-jét
megelőzően Bulgária, Észtország, Finnország, Lettország, Litvánia,
Lengyelország, Portugália, Románia, Szlovákia, Spanyolország, Svédország és az
Egyesült Királyság dönthet úgy, hogy a 2015–2020 közötti időszakban a(z)
[…/…/EU] rendelet [vidékfejlesztésre vonatkozó rendelet] szerint az EMVA-ból
finanszírozott vidékfejlesztési programozás keretébe tartozó intézkedésekre
nyújtott támogatásra elkülönített összeg 5 %-áig terjedő részét az e rendelet
alapján nyújtandó közvetlen kifizetésként rendelkezésre bocsátják. Az ennek
megfelelő összeg így már nem használható fel a vidékfejlesztési programozás
keretébe tartozó támogatási intézkedésekre.
Az első albekezdésben említett döntésről a
Bizottságot az ugyanabban az albekezdésben említett időpontig értesíteni kell.
A második albekezdésnek megfelelően bejelentett
százalékérték megegyezik az (1) bekezdés első albekezdésében említett évekre
vonatkozó értékkel.
15. cikk
Felülvizsgálat
Az I. mellékletben felsorolt támogatási
rendszerek működése nem érinti a gazdasági változások és a költségvetési
helyzet figyelembevételével bármely időpontban elvégezhető felülvizsgálat
lehetőségét.
2. FEJEZET
A Bulgáriára és Romániára alkalmazandó rendelkezések
16. cikk
A
közvetlen kifizetések fokozatos bevezetése
Bulgáriában és Romániában a 33., 35., 37., 39.
és 51. cikkben említett kifizetésekre vonatkozó nemzeti felső határok
meghatározása 2014-ben és 2015-ben az V. melléklet A. pontjában meghatározott
összegek alapján történik.
17. cikk
Kiegészítő
nemzeti közvetlen kifizetések és közvetlen kifizetések
(1)          Bulgária és Románia 2014-ben
és 2015-ben nemzeti közvetlen kifizetéseket alkalmazhat a III. cím 1.
fejezetében említett alaptámogatási rendszer keretében nyújtott kifizetések
kiegészítése, valamint Bulgária esetében ezen kívül a IV. cím 2. fejezetében
említett gyapotra vonatkozó termékspecifikus támogatás keretében nyújtott
kifizetések kiegészítése érdekében.
(2)          Az alaptámogatási rendszerhez
2014-ben és 2015-ben nyújtható kiegészítő nemzeti közvetlen kifizetések teljes
összege az egyes évek vonatkozásában nem haladhatja meg az V. melléklet B.
pontjában meghatározott összegeket.
(3)          Bulgária esetében a gyapotra
vonatkozó termékspecifikus támogatáshoz nyújtott kiegészítő nemzeti közvetlen
kifizetések teljes összege az V. melléklet C. pontjában említett egyes évek
vonatkozásában nem haladhatja meg a szóban forgó rendelkezésben meghatározott
összegeket.
(4)          A kiegészítő
nemzeti közvetlen kifizetések odaítélésére objektív ismérvek alapján és olyan
módon kerül sor, amely biztosítja a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő
bánásmódot, valamint a piac és a versenyhelyzet torzulásának megakadályozását.
III. CÍM
AZ ALAPTÁMOGATÁSI RENDSZER ÉS A KAPCSOLÓDÓ TÁMOGATÁSOK
1. FEJEZET
Alaptámogatási rendszer
1. szakasz
Az alaptámogatási rendszer létrehozása
18. cikk
Támogatási
jogosultságok
(1)          Az alaptámogatási rendszer
keretében nyújtott támogatás azoknak a mezőgazdasági termelőknek nyújtható,
akik e rendelet alapján a 21. cikknek megfelelően először, a 23. cikk szerint
nemzeti tartalékból vagy a 27. cikk szerint átcsoportosítás révén támogatási
jogosultságot szereznek.
(2)          Az 1782/2003/EK és a 73/2009/EK
rendeletnek megfelelően az egységes támogatási rendszer keretében szerzett
támogatási jogosultságok 2013. december 31-én lejárnak.
19. cikk
Az
alaptámogatási rendszerre vonatkozó felső határ
(1)          A Bizottság végrehajtási
aktusok révén megállapítja az alaptámogatási rendszerre vonatkozó éves nemzeti
felső határt úgy, hogy a II. mellékletben meghatározott éves nemzeti felső
határértékből levonja a 33., 35., 37. és 39. cikknek megfelelően meghatározandó
éves összegeket. Ezeket a végrehajtási aktusokat az 56. cikk (2) bekezdésében
említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
(2)          Az egyes tagállamokra és az
egyes évekre vonatkozó összes kiosztott támogatási jogosultság és a nemzeti
tartalék összértéke megegyezik a Bizottság által az (1) bekezdés alapján
elfogadott megfelelő nemzeti felső határértékkel.
(3)          A Bizottság által az (1)
bekezdés alapján elfogadott felső határ előző évhez képest történő módosítása
esetén a tagállam a (2) bekezdésnek való megfelelés érdekében lineárisan
csökkenti, illetve növeli valamennyi támogatási jogosultság értékét.
20. cikk
A
nemzeti felső határok regionális felosztása
(1)          A tagállamok 2013. augusztus 1-jét
megelőzően úgy dönthetnek, hogy az egységes támogatási rendszert regionális
szinten alkalmazzák. Ebben az esetben a tagállamok objektív és
megkülönböztetésmentes kritériumok, például agronómiai és gazdasági jellemzőik
és regionális mezőgazdasági potenciáljuk vagy intézményi, illetve igazgatási
struktúrájuk alapján meghatározzák a régiókat.
(2)          A tagállamok a régiók között
objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján felosztják a 19. cikk (1)
bekezdésében említett nemzeti felső határokat.
(3)          A tagállamok határozhatnak
úgy, hogy a regionális felső határokat előre meghatározott évenkénti lépésben,
objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján – mint például a
mezőgazdasági potenciál vagy környezetvédelmi kritériumok – évente fokozatosan
módosítják.
(4)          A (2) és (3) bekezdésnek
megfelelően meghatározott, alkalmazandó regionális felső határok betartásához
szükséges mértékben a tagállamok minden egyes régiójukban lineárisan
csökkentik, illetve növelik a támogatási jogosultságok értékét.(5)        A
tagállamok 2013. augusztus 1-jéig értesítik a Bizottságot az (1) bekezdésben
említett döntésükről, valamint a (2) és a (3) bekezdés alkalmazásában hozott
intézkedésekről.
21. cikk
A
támogatási jogosultságok első kiosztása
(1)          Tekintettel a (2) bekezdésre,
a vis maior és a rendkívüli körülmények esetétől eltekintve a mezőgazdasági
termelők akkor kaphatnak támogatási jogosultságot, ha 2014. május 15-ig
kérelmet nyújtanak be az alaptámogatási rendszer keretében nyújtandó támogatási
jogosultságok iránt.
(2)          Azok a mezőgazdasági
termelők, akik 2011-ben az egységes támogatási rendszer keretében legalább egy
támogatási jogosultságot aktiváltak vagy az egységes területalapú támogatási
rendszer keretében támogatást igényeltek – mindkettőt a 73/2009/EK rendeletnek
megfelelően –, az alaptámogatási rendszer alkalmazásának első évében támogatási
jogosultságot kapnak, feltéve, hogy a 9. cikk alapján jogosultak arra, hogy
közvetlen kifizetésben részesüljenek.
Az első albekezdéstől eltérve a mezőgazdasági
termelők az alaptámogatási rendszer alkalmazásának első évében támogatási
jogosultságot kapnak, feltéve, hogy a 9. cikk alapján jogosultak arra, hogy
közvetlen kifizetésben részesüljenek, valamint 2011-ben:
a)       az egységes
támogatási rendszer keretében nem aktiváltak jogosultságot, hanem kizárólag
gyümölcsöt és zöldséget termesztettek és/vagy szőlőültetvényt műveltek meg,
b)       az egységes
területalapú támogatási rendszer keretében nem igényeltek támogatást és csak
olyan mezőgazdasági területtel rendelkeztek, amelyet 2003. június 30-án nem
tartottak jó mezőgazdasági állapotban a 73/2009/EK rendelet 124. cikkének (1)
bekezdésében meghatározottak szerint.
A vis maior és rendkívüli körülmények esetétől
eltekintve az egyes mezőgazdasági termelők támogatási jogosultságainak száma
megegyezik a 26. cikk (1) bekezdésével összhangban a 2004. év tekintetében
általuk bejelentett, a 25. cikk (2) bekezdése értelmében vett támogatható
hektárszámmal.
(3)          A mezőgazdasági üzem egészének
vagy egy részének eladása esetén a (2) bekezdésnek megfelelő természetes vagy
jogi személyek 2014. május 15-ig aláírt szerződés útján átruházhatják egy adott
mezőgazdasági termelőre az (1) bekezdésben említett azon jogukat, hogy
támogatási jogosultságban részesüljenek, feltéve, hogy a szóban forgó
mezőgazdasági termelő megfelel a 9. cikkben meghatározott feltételeknek.
(4)          A Bizottság végrehajtási
aktusok útján szabályokat fogad el a támogatási jogosultságok kiosztásának
évében benyújtott kérelmekre vonatkozóan abban az esetben, ha a szóban forgó
támogatási jogosultságokat még nem állapították meg véglegesen, illetve amelyek
kiosztását sajátos körülmények befolyásolják. Ezeket a végrehajtási aktusokat
az 56. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell
elfogadni.
22. cikk
A
támogatási jogosultságok értéke és azok közelítése
(1)          Minden egyes érintett év
vonatkozásában a támogatási jogosultságok egységértéke a 19., illetve 20. cikk
alapján megállapított nemzeti vagy regionális felső határ 23. cikk (1)
bekezdésében előírt lineáris csökkentés alkalmazását követő értékének és a 2014.
évre a 21. cikk (2) bekezdésnek megfelelően nemzeti vagy regionális szinten
kiosztott támogatási jogosultságok számának a hányadosaként kerül kiszámításra.
(2)          Az egységes támogatási
rendszert a 73/2009/EK rendelet szerint alkalmazó tagállamok az (1) bekezdésben
meghatározott támogatási jogosultságok egységértékének a kiszámítását a 19.,
illetve 20. cikk alapján megállapított nemzeti vagy regionális felső határ 23.
cikk (1) bekezdésében előírt lineáris csökkentés alkalmazását követő értéke
legalább 40 %-ának megfelelő összegre korlátozhatják.
(3)          A (2) bekezdésben
meghatározott lehetőséggel élő tagállamok a felső határnak a szóban forgó
bekezdés alkalmazását követően fennmaradó részét arra kell felhasználniuk, hogy
a támogatási jogosultságok értékét növeljék azokban az esetekben, amikor az
alaptámogatási rendszer keretében egy mezőgazdasági termelő birtokában lévő, a
(2) bekezdésnek megfelelően kiszámított támogatási jogosultságok értéke nem éri
el a 73/2009/EK rendelet szerinti egységes támogatási rendszer keretében 2013.
december 31-én a termelő birtokában lévő támogatási jogosultságok – beleértve a
különleges jogosultságokat is – összértékét. Ebből a célból az érintett
mezőgazdasági termelő minden egyes támogatási jogosultságának nemzeti vagy
regionális egységértékét meg kell növelni az egységes támogatási rendszer
keretében a (2) bekezdésnek megfelelően kiszámolt támogatási jogosultságok
értéke és a 73/2009/EK rendelet szerinti egységes támogatási rendszer keretében
2013. december 31-én a termelő birtokában lévő támogatási jogosultságok –
beleértve a különleges jogosultságokat is – összértéke közötti különbségnek
megfelelő résszel.
A növekmény kiszámításánál a tagállamok figyelembe
vehetik a 73/2009/EK rendelet 52. cikke, 53. cikkének (1) bekezdése és 68.
cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján a 2013. naptári évre nyújtott
támogatást is, feltéve, hogy a tagállam úgy döntött, hogy az érintett ágazatokra
az e rendelet IV. címe alapján nem alkalmazza a termeléstől függő önkéntes
támogatást.
Az első albekezdés alkalmazásában úgy kell
tekinteni, hogy a mezőgazdasági termelő akkor rendelkezik 2013. december 31-én
támogatási jogosultságokkal, ha azoknak a szóban forgó termelő részére történő
kiosztására vagy végleges átcsoportosítására az említett időpontig sor került.
(4)          A (3) bekezdés alkalmazásában
a tagállam objektív kritériumok alapján rendelkezhet úgy, hogy a mezőgazdasági
területek bérbeadása egészének vagy részének a 73/2009/EK rendelet 35. cikke
alapján rögzített időpontot követő és az e rendelet 26. cikke alapján rögzített
időpont előtt történő eladása, átruházása vagy lejárata esetén az érintett
mezőgazdasági termelő számára kiosztandó támogatási jogosultságok által
realizált értéknövekedés egészét vagy egy részét vissza kell utalni a nemzeti
tartalékba, amennyiben az értéknövekedés rendkívüli nyereséghez juttatná az
érintett mezőgazdasági termelőt.
Az említett objektív kritériumok meghatározása a
mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmódot, valamint a verseny
torzulásának megakadályozását biztosító módon történik és e kritériumoknak
tartalmazniuk kell legalább a következőket:
a)      a bérbeadás
minimális időtartama,
b)      a kifizetett
támogatás azon hányada, amelyet vissza kell utalni a nemzeti tartalékba.
(5)          A 2019. igénylési évtől egy
tagállamon vagy a 20. cikk alkalmazása esetén régión belül a támogatási
jogosultságok egységértékének meg kell egyeznie.
(6)          A (2) és a (3) bekezdés
alkalmazása esetén a tagállamok – az uniós jog általános elveivel összhangban –
a támogatási jogosultságok értékét nemzeti vagy regionális szinten közelítik
egymáshoz. Ebből a célból a tagállamok 2013. augusztus 1-jéig meghatározzák a
megteendő lépéseket. E lépések között kell szerepelnie a támogatási
jogosultságok objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján
történő fokozatos módosításának.
Az első albekezdésben említett lépésekről a
Bizottságot az ugyanabban az albekezdésben említett időpontig értesíteni kell.
2. szakasz
Nemzeti tartalék
23. cikk
A
nemzeti tartalék létrehozása és felhasználása
(1)          Minden tagállam nemzeti
tartalékot hoz létre. Ezért a nemzeti tartalék létrehozása céljából az
alaptámogatási rendszer alkalmazásának első évében a tagállamok nemzeti szinten
lineáris kulcs alkalmazásával csökkentik az alaptámogatási rendszer szerinti
felső határértéket. E csökkentés mértéke nem haladhatja meg a 3 %-ot,
kivéve a (4) bekezdésben a 2014-re vonatkozóan meghatározott jogosultságok
kiosztásával kapcsolatos igények fedezéséhez szükséges esetben.
(2)          A tagállamok regionális
szinten is igazgathatják a nemzeti tartalékot.
(3)          A tagállamok a nemzeti
tartalékból származó támogatási jogosultságokat objektív kritériumoknak
megfelelően és oly módon állapítják meg, hogy biztosítva legyen a mezőgazdasági
termelők közötti egyenlő bánásmód, valamint a piac és a versenyhelyzet ne
torzuljon.
(4)          A tagállamok a nemzeti
tartalékból először a mezőgazdasági tevékenységüket megkezdő fiatal
mezőgazdasági termelőknek biztosítanak támogatási jogosultságokat.
Az első albekezdés alkalmazásában a „mezőgazdasági
tevékenységüket megkezdő fiatal mezőgazdasági termelők” a 36. cikk (2)
bekezdésében meghatározott feltételnek eleget tevő mezőgazdasági termelők, akik
nem folytattak saját nevükben és saját kockázatukra mezőgazdasági
tevékenységet, illetve nem álltak mezőgazdasági tevékenységet gyakorló jogi
személy ellenőrzése alatt az új mezőgazdasági tevékenység megkezdése előtti 5
évben. Jogi személy esetében az a természetes személy, aki ellenőrzést gyakorol
a jogi személy fölött, nem folytathatott mezőgazdasági tevékenységet a saját
nevében és saját kockázatára, illetve nem állhatott mezőgazdasági tevékenységet
folytató jogi személy ellenőrzése alatt a mezőgazdasági tevékenységnek az adott
jogi személy általi megkezdését megelőző 5 évben.
(5)          A tagállamok a nemzeti
tartalékot a következőkre használhatják fel:
a)      támogatási
jogosultságok biztosítása az olyan területen működő mezőgazdasági termelők
részére, amely az állami intervenció valamely formájához kapcsolódó
szerkezetátalakítási és/vagy fejlesztési program hatálya alatt áll a
termőterületek termelésből való kivonásának megakadályozása és/vagy az adott
területen a mezőgazdasági termelőket sújtó különleges hátrányok ellentételezése
érdekében,
b)      az alaptámogatási
rendszer keretében nyújtandó támogatási jogosultságok értékének lineáris
növelése nemzeti vagy regionális szinten, ha a nemzeti tartalék egy adott évben
meghaladja a 3%-ot, feltéve, hogy a (4) bekezdés, e bekezdés a) pontja és a (7)
bekezdés alapján történő kiosztás céljából továbbra is elegendő mennyiség áll
rendelkezésre.
(6)          A (4) bekezdés és az (5)
bekezdés a) pontja alkalmazása esetén a tagállamok megállapítják a
mezőgazdasági termelők részére kiosztott támogatási jogosultságok értékét a
kiosztás évére eső nemzeti vagy regionális átlagértékek alapján.
(7)          Amennyiben egy mezőgazdasági
termelő végleges bírósági ítélet vagy egy tagállam illetékes hatóságának
végleges igazgatási jogi aktusa értelmében jogosult támogatási jogosultságot
kapni vagy a meglévők értékének növelésére, a mezőgazdasági termelő a tagállam
által rögzített időpontban megkapja a szóban forgó ítéletben vagy aktusban
megállapított számú és értékű támogatási jogosultságot. A 25. és a 26. cikk
alkalmazásának figyelembe vételével az említett időpont azonban nem lehet az
alaptámogatási rendszer keretében benyújtandó kérelmek benyújtására vonatkozó,
az érintett bírósági ítéletnek vagy igazgatási aktusnak az időpontját követő
legkésőbbi időpontnál később.
24. cikk
A
nemzeti tartalék feltöltése
(1)          A nemzeti tartalék feltöltése
a következőkből származó összegekkel történik:
a)      azok a támogatási
jogosultságok, amelyek két egymást követő évben nem adnak alapot kifizetésre az
alábbi rendelkezések alkalmazása következtében:
i.        9. cikk,
ii.       10. cikk (1)
bekezdése;
b)      a 25. cikknek
megfelelően két évig nem aktivált támogatási jogosultságok, kivéve a vis maior
vagy rendkívüli körülmények esetét;
c)      a mezőgazdasági
termelők által önként visszajuttatott támogatási jogosultságok;
d)      a 22. cikk (4)
bekezdésének alkalmazása.
(2)          A Bizottság végrehajtási
aktusok útján elfogadja a szükséges intézkedéseket a nem aktivált támogatási
jogosultságoknak a nemzeti tartalékba való visszautalásáról. Ezeket a
végrehajtási aktusokat az 56. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági
eljárás keretében kell elfogadni.
3. szakasz
Az alaptámogatási rendszer alkalmazása
25. cikk
A
támogatási jogosultságok aktiválása
(1)          A mezőgazdasági termelő az
alaptámogatási rendszer keretében a 26. cikk (1) bekezdésének megfelelő
bejelentés útján, a támogatható hektárszámnak megfelelő támogatási jogosultság
abban a tagállamban történő aktiválásával juthat támogatáshoz, ahol azt számára
odaítélték. Az aktivált támogatási jogosultságok az így meghatározott összegek
éves kifizetésére jogosítanak fel, a pénzügyi fegyelem, a támogatás fokozatos
csökkentése és maximalizálása, a 7. cikk, a 37. cikk (2) bekezdése és az 51.
cikk (1) bekezdése szerinti lineáris csökkentések, valamint a(z) …/…./EU
rendelet [horizontális rendelet] alapján megállapított csökkentések és
kizárások alkalmazásának sérelme nélkül.
(2)          E cím alkalmazásában
„támogatható hektár”:
a)      a mezőgazdasági üzem
bármely olyan mezőgazdasági területe, amelyet mezőgazdasági tevékenységre
használnak, vagy ha a területet nem mezőgazdasági tevékenységre is használják,
amely használatában a mezőgazdasági tevékenység túlsúlyban van, vagy
b)      bármely olyan
földterület, amely 2008-ban a 73/2009/EK rendelet III. címe, illetve V. címének
2. fejezete szerinti egységes támogatási rendszer vagy egységes területalapú
támogatási rendszer keretében kifizetési jogosultságot teremtett, és amely:
i.        már nem felel meg
a „támogathatóság” meghatározásának a 92/43/EGK irányelv, a vízpolitika terén a
közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. iktóber 23-i 2000/60/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv[27] és a 2009/147/EK
irányelv végrehajtása következtében; vagy
ii.       az egyéni
mezőgazdasági termelő vonatkozó kötelezettségvállalásának időtartama alatt az 1257/1999/EK
rendelet 31. cikke vagy az 1698/2005/EK rendelet 43. cikke szerint, vagy egy
olyan nemzeti rendszer alapján erdősített terület, amelynek feltételei
összhangban vannak az 1698/2005/EK rendelet 43. cikkének (1), (2) és (3)
bekezdésével, valamint a(z) …/…/EU rendelet [a vidékfejlesztésről szóló
rendelet] 23. cikkével; vagy
iii.      az egyéni
mezőgazdasági termelő vonatkozó kötelezettségvállalásának időtartama alatt az 1257/1999/EK
rendelet 22., 23. és 24. cikke vagy az 1698/2005/EK rendelet 39. cikke és a(z)
…/…/EU rendelet [a vidékfejlesztésről szóló rendelet] 29. cikke szerint
pihentetett terület.
Az első albekezdés a) pontjának alkalmazásában
amennyiben egy mezőgazdasági üzem mezőgazdasági területét nem mezőgazdasági
tevékenység céljára is használják, az adott terület elsősorban mezőgazdasági
célra használt területnek minősül akkor, ha a mezőgazdasági célú használatot a
nem mezőgazdasági tevékenység intenzitása, jellege, időtartama és ütemezése nem
akadályozza jelentős mértékben. Az ezen albekezdésben foglaltaknak az egyes
tagállamok területén történő alkalmazására vonatkozó kritériumokat a tagállamok
állapítják meg.
Egy terület akkor támogatható, ha – a vis maior
vagy rendkívüli körülmények esetének kivételével – a naptári év bármely
időpontjában megfelel a támogatható hektárra vonatkozó fogalommeghatározásnak.
(3)          A kender termelésére használt
területek csak abban az esetben felelnek meg a támogatható hektárra vonatkozó
meghatározásnak, ha a felhasznált fajták tetrahidrokannabinol-tartalma nem
haladja meg a 0,2 %-ot.
26. cikk
A
támogatható hektárok bejelentése
(1)          A 25. cikk (1) bekezdésének
alkalmazásában a mezőgazdasági termelő nyilatkozik a támogatási jogosultsághoz
kapcsolódó támogatható hektárszámnak megfelelő parcellákról. E parcelláknak – a
vis maior vagy rendkívüli körülmények esetének kivételével – a tagállam által
meghatározandó időpontban, de legkésőbb a(z) …/…./EU rendelet [horizontális rendelet]
73. cikkének (1) bekezdésében említett támogatási kérelem módosítására a
tagállamban megállapított időpontban a mezőgazdasági termelő rendelkezésére
kell állniuk.
(2)          A tagállamok kellően
megalapozott esetben engedélyezhetik a mezőgazdasági termelő számára
nyilatkozata módosítását, feltéve, hogy fenntartja legalább a támogatási
jogosultságának megfelelő hektárszámot, valamint az érintett területre
vonatkozóan betartja az alaptámogatás odaítélésének feltételeit.
27. cikk
A
támogatási jogosultságok átruházása
(1)          Támogatási jogosultság a
tényleges vagy várható öröklés címén történő átszállás esetének kivételével
csak az ugyanazon tagállamban letelepedett mezőgazdasági termelők javára
ruházható át.
Az adott támogatási jogosultság
azonban a tényleges vagy várható öröklés esetén is csak abban a tagállamban
használható fel, ahol az megállapításra került.
(2)          Támogatási jogosultság csak
egy adott tagállam ugyanazon régióján, illetve régióin belül ruházható át abban
az esetben, ha a 22. cikk (1) vagy (2) bekezdésének alkalmazásából eredő
hektáronkénti támogatási jogosultságok értéke azonos.
(3)          A Bizottság végrehajtási
aktusok útján elfogadja a nemzeti hatóságok támogatási jogosultságok
átruházásáról szóló értesítésével, valamint a szóban forgó értesítésre
vonatkozó határidővel kapcsolatos szükséges követelményeket. Ezeket a
végrehajtási aktusokat az 56. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági
eljárás keretében kell elfogadni.
28. cikk
Átruházott
hatáskörök
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az
55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a
következőkre vonatkozóan:
a)      a mezőgazdasági
termelőknek az alaptámogatási rendszerben való részvételi jogosultságával és a
rendszerhez való hozzáférésével kapcsolatos szabályok az öröklés vagy várható öröklés,
a szerződéses bérletben történő jogutódlás, a jogállásában vagy elnevezésben
bekövetkezett változás, valamint a mezőgazdasági üzem egyesülése vagy
szétválása esetén;
b)      az e cím bármely
rendelkezése alapján kiosztott támogatási jogosultságok értékének és számának
kiszámítására vagy értékének növelésére, illetve csökkentésére vonatkozó
szabályok, ezen belül a következőkre vonatkozó szabályok:
i.        a mezőgazdasági
termelő kérelme alapján kiosztott támogatási jogosultságok tekintetében
ideiglenes érték és szám, illetve ideiglenes növelés meghatározásának
lehetősége,
ii.       a támogatási
jogosultságok ideiglenes és végleges értékének és számának meghatározásához
szükséges feltételek,
iii.      olyan esetek,
amikor adásvételi vagy bérbeadási szerződés hatással lehet a jogosultságok
kiosztására;
c)      a nemzeti
tartalékból kiosztott támogatási jogosultságok értékének és számának
megállapítására és kiszámítására vonatkozó szabályok;
d)      a támogatási
jogosultságok törtrészeit illetően a támogatási jogosultságok egységértékének
módosítására vonatkozó szabályok;
e)      a tagállamok által
alkalmazandó kritériumok a támogatási jogosultságok azon mezőgazdasági
termelőknek történő kiosztása során, akik 2011-ben nem aktiváltak jogosultságot
vagy az egységes területalapú támogatási rendszer keretében 2011-ben nem
igényeltek támogatást a 21. cikk (2) bekezdésében meghatározottak szerint,
valamint a támogatási jogosultságok kiosztása során a 21. cikk (3) bekezdésében
említett szerződéses átruházási rendelkezés alkalmazásának esetén;
f)       a támogatási
jogosultságok 23. cikk (4) és (5) bekezdése alapján történő kiosztására
vonatkozó kritériumok;
g)      a támogatási
jogosultságok bejelentésével és aktiválásával kapcsolatos szabályok;
h)      a támogatás
odaítélését egyes kenderfajták minősített vetőmagjainak használatához kötő,
valamint a kenderfajták megállapítására és a 25. cikk (3) bekezdésében említett
tetrahidrokannabinol-tartalmának ellenőrzésére szolgáló eljárás meghatározására
vonatkozó szabályok.
2. FEJEZET
Az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra
nyújtott támogatás
29. cikk
Általános
szabályok
(1)          Az 1. fejezetben említett
alaptámogatási rendszer keretében támogatásra jogosult mezőgazdasági termelőnek
a 25. cikk (2) bekezdésében meghatározott támogatható hektárterületén az
éghajlat és a környezet szempontjából előnyös alábbi mezőgazdasági
gyakorlatokat kell folytatnia:
a)      három különböző
növénykultúra termesztése a szántóterületen abban az esetben, ha a
mezőgazdasági termelő szántóterülete meghaladja a 3 hektárt és azt az év
jelentős részében nem teljes egészében (ültetett vagy természetes) fű
termesztésére, parlagon hagyott területként vagy víz alatt fekvő növények
termesztésére használja,
b)      mezőgazdasági
üzemében a meglévő állandó gyepterület fenntartása, valamint
c)      mezőgazdasági
területén ökológiai jelentőségű terület megléte.
(2)          A (3) és (4) bekezdés,
valamint a pénzügyi fegyelem, a 7. cikknek megfelelő lineáris csökkentések és
a(z) …/…/EU rendelet [horizontális rendelet] alapján kiszabott csökkentések és
szankciók alkalmazásának sérelme nélkül a tagállamok az e fejezetben említett
támogatást nyújtanak azoknak a mezőgazdasági termelőknek, akik az (1)
bekezdésben említett három gyakorlat közül a számukra relevánsakat folytatják,
figyelembe véve azt is, hogy megfelelnek-e a 30., 31. és 32. cikknek.
(3)          Azok a
mezőgazdasági termelők, akik mezőgazdasági üzeme részben vagy teljesen a 92/43/EGK
vagy a 2009/147/EK irányelv hatálya alá tartozó területen található, jogosultak
az e fejezetben említett támogatásra, feltéve, hogy az említett fejezetben
említett gyakorlatot olyan mértékben követik, amennyire az az érintett
mezőgazdasági üzem esetében összeegyeztethető a hivatkozott irányelvek
céljaival.
(4)          Azok a mezőgazdasági
termelők, akik az ökológiai termelés tekintetében megfelelnek a 834/2007/EK
rendelet 29. cikkének (1) bekezdésében meghatározott követelményeknek,
automatikusan jogosultak az e fejezetben említett támogatásra.
Az első albekezdés csak a mezőgazdasági üzem azon
egységeire alkalmazandó, amelyeket a 834/2007/EK rendelet 11. cikkének
megfelelően ökológiai termelésre használnak.
(5)          Az (1) bekezdésben említett
támogatás nyújtása a 26. cikk (1) bekezdésének megfelelően bejelentett
támogatható hektáronkénti éves kifizetés formájában történik, amelynek összege
évente, a 33. cikk (1) bekezdésének alkalmazásából eredő összeg és az érintett
tagállamban a 26. cikknek megfelelően bejelentett támogatható összes hektárszám
hányadosaként kerül kiszámításra.
30. cikk
A
növénytermesztés diverzifikálása
(1)          Annak a mezőgazdasági
termelőnek, akinek a szántóterülete meghaladja a 3 hektárt és azt az év
jelentős részében nem teljes egészében (ültetett vagy természetes) fű
termesztésére, parlagon hagyott területként vagy árasztásos növénytermesztésére
használja, a szántóterületen legalább három különböző növénykultúrát kell
termesztenie. Ezek közül egyik sem teheti ki a szántóterület kevesebb mint 5 %-át,
valamint a fő szántóföldi növénykultúra kiterjedése nem haladhatja meg a
szántóterület 70 %-át.
(2)          A Bizottság felhatalmazást
kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi
aktusokat fogadjon el a „szántóföldi növénykultúra” fogalmának meghatározására,
valamint az egyes szántóföldi növénykultúrák arányának pontos kiszámításával
kapcsolatos alkalmazási szabályokra vonatkozóan.
31. cikk
Állandó
gyepterület
(1)          A mezőgazdasági termelőknek
állandó gyepterületként kell fenntartaniuk a mezőgazdasági üzemüknek a(z)
…/…/EU rendelet (horizontális rendelet) 74. cikkének (1) bekezdése szerinti
kérelemben a 2014. igénylési év tekintetében ilyenként bejelentett területét (a
továbbiakban: állandó gyepterületű referenciaterület).
Az állandó gyepterületű referenciaterületet
növelni kell abban az esetben, ha a mezőgazdasági termelőnek egyes területeket 2014-ben
és/vagy 2015-ben állandó gyepterületté kell alakítania a(z) …/…/EU rendelet
[horizontális rendelet] 93. cikkében említettek szerint.
(2)          A mezőgazdasági termelők
állandó gyepterületű referenciaterületük legfeljebb 5 %-át átalakíthatják.
Az említett határérték nem alkalmazandó vis maior vagy rendkívüli körülmények
esetén.
(3)          A Bizottság felhatalmazást
kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi
aktusokat fogadjon el állandó gyepterületű referenciaterületüknek az (1)
bekezdés második albekezdésében meghatározott növelésével, az állandó
gyepterület megújításával, a (2) bekezdésben említett megengedett csökkentés
túllépésének esetén a mezőgazdasági terület állandó gyepterületté való
átalakításával, valamint földátruházás esetén az állandó gyepterületű
referenciaterület módosításával kapcsolatos szabályok megállapítására
vonatkozóan.
32. cikk
Ökológiai
jelentőségű terület
(1)          A mezőgazdasági termelőknek
gondoskodniuk kell arról, hogy a 25. cikk (2) bekezdésében meghatározott
támogatható hektárterületük – az állandó gyepterületű terület kivételével –
legalább 7 %-a ökológiai jelentőségű terület, mint például parlagon
hagyott terület, terasz, tájképi elem, védelmi sáv, illetve a 25. cikk (2)
bekezdése b) pontjának ii. alpontjában említett erdősített terület legyen.
(2)          A Bizottság felhatalmazást
kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi
aktusokat fogadjon el az (1) bekezdésben említett ökológiai jelentőségű terület
típusainak pontosabb meghatározására, valamint az (1) bekezdésben említett
százalékérték betartása céljából figyelembe vehető ökológiai jelentőségű
területek egyéb típusainak megállapítására és meghatározására vonatkozóan.
33. cikk
Pénzügyi
rendelkezések
(1)          A tagállamok a II.
mellékletben megállapított éves nemzeti felső határ 30 %-át az e
fejezetben említett támogatás finanszírozására fordítják.
(2)          A tagállamok az e fejezetben
említett támogatást nemzeti, vagy a 20. cikk alkalmazása esetén regionális
szinten alkalmazzák. A regionális szintű alkalmazás esetén a tagállamok minden
egyes régióban a (3) bekezdés szerinti felső határ egy részét alkalmazzák. Az
említett rész minden egyes régió esetében a 20. cikk (2) bekezdésének
megfelelően megállapított regionális felső határ és a 19. cikk (1) bekezdése szerint
meghatározott felső határ hányadosaként kerül kiszámításra.
(3)          A Bizottság végrehajtási
aktusok útján évente megállapítja az e fejezetben említett támogatásra
vonatkozó megfelelő felső határokat. Ezeket a végrehajtási aktusokat az 56.
cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell
elfogadni.
3. FEJEZET
A hátrányos természeti adottságú területekre vonatkozó támogatás
34. cikk
Általános
szabályok
(1)          A tagállamok támogatást
nyújthatnak az 1. fejezetben említett alaptámogatási rendszer keretében
nyújtott támogatásra jogosult azon mezőgazdasági termelőknek, akiknek a
mezőgazdasági üzeme részben vagy teljesen hátrányos természeti adottságú
területeken található, amelyeket a tagállamok a(z) …/…/EU rendelet
[vidékfejlesztésről szóló rendelet] 33. cikkének (1) bekezdésével összhangban
jelölnek ki.
(2)          A tagállamok dönthetnek úgy,
hogy az (1) bekezdésben említett támogatást nyújtanak minden olyan terület
esetében, amely az említett bekezdés alkalmazási körébe esik vagy – adott esetben
– objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján úgy, hogy a támogatást
a(z) …/…/EU rendelet [vidékfejlesztésről szóló rendelet] 33. cikke (1)
bekezdésében említett egyes területekre korlátozzák.
(3)          A (2) bekezdés és a pénzügyi
fegyelem, a támogatás fokozatos csökkentése és maximalizálása, a 7. cikkben
említett lineáris csökkentés, valamint a(z) …/…/EU rendelet [horizontális
rendelet] 65. cikke alapján kiszabott csökkentések és kizárások alkalmazásának
sérelme nélkül az (1) bekezdésben említett támogatás nyújtására évente kerül
sor az azon területeken elhelyezkedő támogatható hektárok után, amelyek
esetében a tagállamok e cikk (2) bekezdésének megfelelően támogatás nyújtásáról
döntöttek, a támogatás kifizetésére pedig az érintett mezőgazdasági termelő
birtokában lévő, a szóban forgó hektárokhoz tartozó támogatási jogosultságok
aktiválását követően kerülhet sor.
(4)          Az (1) bekezdésben említett
hektáronkénti támogatás a 35. cikk alkalmazásából eredő összeg és a 26. cikk (1)
bekezdésének megfelelően bejelentett azon területeken elhelyezkedő támogatható
hektárszám hányadosaként kerül kiszámításra, amelyek esetében a tagállamok e
cikk (2) bekezdésének megfelelően támogatás nyújtásáról döntöttek.
(5)          A tagállamoknak lehetőségük
van arra, hogy az e fejezetben említett támogatást az e bekezdésben
meghatározott feltételekkel regionális szinten alkalmazzák.
Ebben az esetben a tagállamok objektív és
megkülönböztetésmentes kritériumok – például a természeti korlátok jellemzői és
az agronómiai körülmények – alapján meghatározzák a régiókat.
A tagállamok objektív és megkülönböztetésmentes
kritériumok alapján osztják fel a régiók között a 35. cikk (1) bekezdésében
említett nemzeti felső határokat.
A regionális szintű támogatás a harmadik
albekezdésnek megfelelően kiszámított regionális felső határ és a 26. cikk (1)
bekezdésének megfelelően bejelentett azon területeken elhelyezkedő támogatható
hektárszám hányadosaként kerül kiszámításra, amelyek esetében a tagállamok e
cikk (2) bekezdésének megfelelően támogatás nyújtásáról döntöttek.
35. cikk
Pénzügyi
rendelkezések
(1)          A tagállamok 2013. augusztus 1-jéig
dönthetnek úgy, hogy a II. mellékletben megállapított éves nemzeti felső határ
legfeljebb 5 %-át a 34. cikkben említett támogatás finanszírozására fordítják.
Az első albekezdésben említett döntésről a
Bizottságot az ugyanabban az albekezdésben említett időpontig értesíteni kell.
A tagállamok döntésüket 2016. augusztus 1-jéig, 2017.
január 1-jével kezdődő hatállyal felülvizsgálhatják.
(2)          Az (1) bekezdés alapján az egyes
tagállamok által a nemzeti felső határ felhasználandó mértékének megfelelően a
Bizottság végrehajtási aktusok útján évente meghatározza a szóban forgó
támogatásnak megfelelő felső határt. Ezeket a végrehajtási aktusokat az 56.
cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell
elfogadni.
4. FEJEZET
A fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatás
36. cikk
Általános
szabályok
(1)          A tagállamok éves támogatást
nyújtanak az 1. fejezetben említett alaptámogatási rendszer szerinti
támogatásra jogosult fiatal mezőgazdasági termelőknek.
(2)          E fejezet alkalmazásában
„fiatal mezőgazdasági termelő”:
a)      olyan természetes
személy, aki mezőgazdasági üzem vezetőjeként először kezd gazdálkodni, vagy aki
az alaptámogatási rendszer keretében a(z) .../…/EU rendelet [horizontális
rendelet] 73. cikkének (1) bekezdésében említett kérelem első benyújtását
megelőző öt évben már gazdálkodott, és
b)      aki az a) pontban
említett kérelem benyújtásának időpontjában nem töltötte be a 40. életévét.
(3)          A pénzügyi fegyelem, a
támogatás fokozatos csökkentése és maximalizálása, a 7. cikkben említett
lineáris csökkentés, valamint a(z) …/…/EU rendelet [horizontális rendelet] 65.
cikke alapján kiszabott csökkentések és kizárások alkalmazásának sérelme nélkül
az e cikk (1) bekezdésében említett támogatás nyújtása évente, a támogatási
jogosultságok mezőgazdasági termelő által történő aktiválásával történik.
(4)          Az (1) bekezdésben említett
támogatás mezőgazdasági termelőként legfeljebb öt éves időtartamra nyújtható.
Ebből az időtartamból le kell vonni a tevékenység megkezdése és a (2) bekezdés
a) pontjában említett első kérelembenyújtás között eltelt évek számát.
(5)          A tagállamok minden évben
kiszámítják az (1) bekezdésben említett támogatás összegét oly módon, hogy a mezőgazdasági
termelő birtokában lévő támogatási jogosultságok átlagértéke 25 %-ának
megfelelő számot megszorozzák a termelő által a 26. cikk (1) bekezdésének
megfelelően aktivált jogosultságok számával.
Az első albekezdés alkalmazásában a tagállamok a
figyelembe veendő aktivált támogatási jogosultságok számára vonatkozóan
betartják a következő felső határokat:
a)      azokban a
tagállamokban, ahol a mezőgazdasági üzemek VI. mellékletben meghatározott
átlagos mérete legfeljebb 25 hektár, legfeljebb 25,
b)      azokban a
tagállamokban, ahol a mezőgazdasági üzemek VI. mellékletben meghatározott
átlagos mérete meghaladja a 25 hektárt, legalább 25, de az átlagos méretnél nem
nagyobb.
(6)          A Bizottság felhatalmazást
kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi
aktusokat fogadjon el azon feltételekre – különösen a jogi személyben
közreműködő egy vagy több természetes személyre a (2) bekezdés b) pontjában
meghatározott korhatár alkalmazására – vonatkozóan, amelyek teljesülése esetén
egy jogi személy jogosultnak tekinthető arra, hogy az (1) bekezdésben említett
támogatásban részesüljön.
37. cikk
Pénzügyi
rendelkezések
(1)          A tagállamok a II.
mellékletben megállapított éves nemzeti felső határ egy bizonyos százalékát,
amely nem haladhatja meg a 2 %-ot, a 36. cikkben említett támogatás
finanszírozására fordítják. A tagállamok 2013. augusztus 1-jéig értesítik a
Bizottságot a támogatás finanszírozásához szükséges becsült százalékértékről.
A tagállamok a becsült százalékértéket 2016.
augusztus 1-jéig, 2017. január 1-jével kezdődő hatállyal felülvizsgálhatják. A
tagállamok a felülvizsgált százalékértékről 2016. augusztus 1-jéig értesítik a
Bizottságot.
(2)          Az (1) bekezdésben
meghatározott maximum 2 % sérelme nélkül abban az esetben, ha egy
tagállamban egy adott évben alkalmazott támogatás teljes összege meghaladja a (4)
bekezdés alapján meghatározott felső határt és ha a szóban forgó felső határ
nem éri el a II. mellékletben meghatározott éves nemzeti felső határ 2 %-át,
a tagállamok lineárisan csökkentik az összes mezőgazdasági termelőnek a 25.
cikknek megfelelően járó valamennyi kifizetést.
(3)          Ha egy tagállamban egy adott
évben alkalmazott támogatás teljes összege meghaladja a (4) bekezdés alapján
meghatározott felső határt és ha a szóban forgó felső határ a II. mellékletben
meghatározott éves nemzeti felső határ 2 %-ának felel meg, a tagállamok az
említett felső határ betartása érdekében lineárisan csökkentik a 36. cikknek
megfelelően fizetendő összegeket.
(4)          A Bizottság az (1)
bekezdésnek megfelelően a tagállamok által bejelentett becsült százalékérték
alapján végrehajtási aktusok útján évente meghatározza a 36. cikkben említett
támogatásra vonatkozó megfelelő felső határt. Ezeket a végrehajtási aktusokat
az 56. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell
elfogadni.
IV. CÍM
TERMELÉSTŐL FÜGGŐ TÁMOGATÁS
1. FEJEZET
Termeléstől függő önkéntes támogatás
38. cikk
Általános
szabályok
(1)          A tagállamok az e fejezetben
megállapított feltételekkel termeléstől függő támogatást nyújthatnak a mezőgazdasági
termelők részére.
Termeléstől függő támogatás a következő
ágazatoknak és termékek után nyújtható: gabonafélék, olajnövények, nagymagvú
hüvelyesek, len, kender, rizs, héjas gyümölcsűek, burgonyakeményítő, tej és
tejtermékek, magvak, juh- és kecskehús, marha- és borjúhús, olívaolaj,
selyemhernyó, szárított takarmány, komló, cukorrépa, cukornád és cikória,
gyümölcs és zöldség, valamint rövid rotációs idejű sarjerdő.
(2)          Termeléstől függő támogatás
csak egy tagállam azon ágazatainak vagy régióinak nyújtható, ahol olyan
meghatározott gazdálkodási típusok vagy mezőgazdasági ágazatok bizonyos
nehézségekkel küzdenek, amelyek gazdasági és/vagy társadalmi és/vagy
környezetvédelmi szempontból kiemelt fontosságúak.
(3)          A (2) bekezdéstől eltérve
termeléstől függő támogatás nyújtható olyan mezőgazdasági termelőknek is, akik 2013.
december 31-én az 1782/2003/EK rendelet III. címe 3. fejezete 2. szakaszának és
71m. cikkének, valamint a 73/2009/EK rendelet 60. cikkének és 65. cikke
negyedik albekezdésének megfelelően biztosított támogatási jogosultsággal
rendelkeznek; és akik az e rendelet III. címének 1. fejezetében említett
alaptámogatási rendszer keretében a támogatási jogosultságok aktiválásához nem
rendelkeznek támogatható hektárterülettel.
(4)          Termeléstől függő támogatás
csak az érintett régiókban meglévő termelési szint fenntartásának ösztönzéséhez
szükséges mértékben nyújtható.
(5)          A termeléstől függő támogatás
nyújtása éves kifizetés formájában, meghatározott mennyiségi korlátok betartása
mellett, rögzített területek és terméshozamok vagy rögzített állatlétszám
alapján történik.
(6)          Az e cikk értelmében nyújtott
termeléstől függő támogatásnak összhangban kell lennie a többi uniós
intézkedésekkel és szakpolitikákkal.
(7)          A Bizottság felhatalmazást
kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi
aktusokat fogadjon el a következőkre vonatkozóan:
a)      az e fejezetben
említett támogatás nyújtásának feltételei,
b)      az egyéb uniós
intézkedésekkel való összhanggal és a támogatáshalmozással kapcsolatos
szabályok.
39. cikk
Pénzügyi rendelkezések
(1)          A tagállamok a termeléstől
függő önkéntes támogatás alkalmazásának első évét megelőző év augusztus 1-jéig
úgy dönthetnek, hogy a II. mellékletben meghatározott éves nemzeti felső
határuk legfeljebb 5 %-át a termeléstől függő önkéntes támogatás
finanszírozására fordítják.
(2)          Az (1) bekezdéstől eltérve a
tagállamok dönthetnek úgy, hogy a II. mellékletben meghatározott éves nemzeti
felső határ legfeljebb 10 %-át használják fel, feltéve, hogy:
a)      2013. december 31-ig
a 73/2009/EK rendelet V. címében meghatározott egységes területalapú támogatási
rendszert alkalmazták, vagy az említett rendelet 111. cikke szerinti
intézkedéseket finanszíroztak, vagy az említett rendelet 69. cikkének (5)
bekezdésében, illetve Málta esetében a 69. cikk (1) bekezdésében meghatározott
eltérés vonatkozik rájuk; és/vagy
b)      a 2010–2013 közötti
időszakban legalább egy évig a 73/2009/EK rendelet III., IV. és V. címében – a
IV. cím 1. fejezete 6. szakaszának a kivételével – meghatározott közvetlen
kifizetésekre rendelkezésre álló összeg több, mint 5 %-át a 73/2009/EK
rendelet III. címe 2. fejezetének 2. szakaszában meghatározott intézkedések, az
említett rendelet 68. cikke (1) bekezdése a) pontjának i–iv. alpontjában,
valamint b) és e) pontjában meghatározott támogatás, vagy az említett rendelet
IV. címének 1. fejezete – a 6. szakasz kivételével – szerinti intézkedések
finanszírozására használták fel.
(3)          A (2) bekezdéstől eltérve
azok a tagállamok, amelyek a 2010–2013 közötti időszakban legalább egy évig a 73/2009/EK
rendelet III., IV. és V. címében – a IV. cím 1. fejezete 6. szakaszának a
kivételével – meghatározott közvetlen kifizetésekre rendelkezésre álló összeg
több, mint 10 %-át a 73/2009/EK rendelet III. címe 2. fejezetének 2. szakaszában
meghatározott intézkedések, az említett rendelet 68. cikke (1) bekezdése a)
pontjának i–iv. alpontjában, valamint b) és e) pontjában meghatározott
támogatás, vagy az említett rendelet IV. címének 1. fejezete – a 6. szakasz
kivételével – szerinti intézkedések finanszírozására használták fel, dönthetnek
úgy, hogy a Bizottság 41. cikknek megfelelő jóváhagyásával a II. mellékletben
meghatározott éves nemzeti felső határ több mint 10 %-át használják fel.
(4)          A tagállamok 2016. augusztus 1-jéig
felülvizsgálhatják az (1), (2) és (3) bekezdés alapján hozott döntésüket és úgy
dönthetnek, hogy 2017-től kezdődő hatállyal:
a)      megnövelik – adott
esetben az ott meghatározott kereteken belül – az (1) és a (2) bekezdés alapján
meghatározott százalékértéket, valamint – adott esetben – módosítják a
támogatásnyújtási feltételeket;
b)      csökkentik a
termeléshez kötött támogatás finanszírozásához felhasznált százalékértéket,
valamint – adott esetben – módosítják a támogatásnyújtási feltételeket;
c)      nem nyújtanak többé
e fejezet szerinti támogatást.
(5)          Az egyes tagállamok által a
nemzeti felső határ felhasználandó arányát illetően az (1)–(4) bekezdésnek
megfelelően hozott döntés alapján a Bizottság végrehajtási aktusok útján évente
meghatározza a támogatásra vonatkozó megfelelő felső határt. Ezeket a
végrehajtási aktusokat az 56. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági
eljárás keretében kell elfogadni.
40. cikk
Értesítés
(1)          A 39. cikkben említett
döntésekről a Bizottságot az említett cikkben szereplő időpontig értesíteni
kell; az értesítésben – a 39. cikk (4) bekezdésének c) pontjában említett
döntés esetének kivételével – szerepelnie kell a megcélzott régiókra, a
kiválasztott gazdálkodási típusokra vagy ágazatokra, valamint a nyújtandó
támogatási szintre vonatkozó információknak.
(2)          A 39. cikk (2) és (3)
bekezdésében vagy – adott esetben – a 39. cikk (4) bekezdésének a) pontjában
említett döntéseknek továbbá tartalmazniuk kell a megcélzott régióra jellemző
sajátos helyzet, valamint a gazdálkodási típusok, illetve meghatározott
mezőgazdasági ágazatok sajátos jellemzőinek részletes leírását, amelyek alapján
a 39. cikk (1) bekezdésében említett százalékérték elégtelen a 38. cikk (2)
bekezdésében említett nehézségek kezeléséhez és amelyek indokolják a magasabb
támogatási szintet.
41. cikk
A
Bizottság jóváhagyása
(1)          A Bizottság végrehajtási jogi
aktusok útján jóváhagyja a 39. cikk (3) bekezdésében vagy – adott esetben – a 39.
cikk (4) bekezdésének a) pontjában említett döntést abban az esetben, ha az
érintett régióban vagy ágazatban az alábbi igények egyike jelentkezik:
a)      meghatározott termék
esetében egyéb alternatíva hiányában egy adott termelési szint fenntartásának,
valamint a termelés beszüntetése miatti kockázatok és az abból adódó társadalmi
és/vagy környezetvédelmi problémák csökkentésének szükségessége,
b)      a helyi
feldolgozóipar kiegyensúlyozott ellátásának és az ezzel összefüggésben
bekövetkező szerkezetátalakítással járó negatív társadalmi és gazdasági
következmények kiküszöbölésének szükségessége,
c)      egy adott ágazat
mezőgazdasági termelőit az érintett piacok elhúzódó zavarai miatt érő hátrányok
kompenzálásának szükségessége;
d)      fellépés
szükségessége abban az esetben, amikor az e rendelet, a(z) …/…/EU rendelet
[vidékfejlesztésről szóló rendelet] vagy valamely más jóváhagyott állami
támogatási program értelmében rendelkezésre álló egyéb támogatás nem bizonyul
elégségesnek az a), b) és c) pontban említett igények teljesítésére.
(2)          A Bizottság végrehajtási
aktusok útján szabályokat fogad el az (1) bekezdésben említett döntések
értékelésével és jóváhagyásával kapcsolatos eljárásra vonatkozóan. Ezeket a
végrehajtási aktusokat az 56. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági
eljárás keretében kell elfogadni.
2. FEJEZET
A gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás
42. cikk
Hatály
Az 5201 00 KN-kód alá
tartozó gyapotot termesztő mezőgazdasági termelők részére az e fejezetben
("A gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás") megállapított
feltételek mellett támogatás nyújtható.
43. cikk
Jogosultság
(1)          A gyapotra vonatkozó
terményspecifikus támogatást a gyapottal bevetett támogatható terület
hektárszáma után nyújtható. Egy terület akkor támogatható, ha a tagállam által
gyapottermelés céljából engedélyezett mezőgazdasági földterületen helyezkedik
el, az engedélyezett fajtákkal van bevetve, és a tényleges betakarításig rendes
növekedési feltételek között tartják.
A gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás
csak ép, megbízható és piacképes minőségű termékek esetében fizethető ki.
(2)          A tagállamok az (1)
bekezdésben említett földterületet és fajtákat a (3) bekezdés alapján
elfogadandó szabályoknak és feltételeknek megfelelően engedélyezik.
(3)          A gyapotra vonatkozó
terményspecifikus támogatás hatékony kezelése érdekében a Bizottság
felhatalmazást kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson
alapuló jogi aktusokat fogadjon el a gyapotra vonatkozó terményspecifikus
támogatás alkalmazásában a földterület és a fajták engedélyezésével kapcsolatos
szabályok és feltételek vonatkozásában.
(4)          A Bizottság végrehajtási
aktusok útján szabályokat fogad el a jóváhagyási eljárást és a termelőknek a
jóváhagyással kapcsolatban történő tájékoztatását illetően. Ezeket a
végrehajtási aktusokat az 56. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági
eljárás keretében kell elfogadni.
44. cikk
Bázisterületek, rögzített terméshozamok és referenciaösszegek
(1)          A következő nemzeti
bázisterületek kerülnek meghatározásra:
–
Bulgária: 3 342 ha,
–
Görögország: 250 000 ha,
–
Spanyolország: 48 000 ha,
–
Portugália: 360 ha.
(2)          A következő rögzített
terméshozamok kerülnek megállapításra a bázisidőszakban:
–
Bulgária: 1,2 tonna/ha,
–
Görögország: 3,2 tonna/ha,
–
Spanyolország: 3,5 tonna/ha,
–
Portugália: 2,2 tonna/ha.
(3)          A gyapotra vonatkozó
terményspecifikus támogatás esetében a támogatható terület hektárszáma után
nyújtott támogatás összege a (2) bekezdésben foglalt terméshozamok és a
következő referenciaösszegek szorzataként kerül megállapításra:
–
Bulgária: 523,02 EUR 2014-ben, 588,06 EUR 2015-ben,
valamint 661,79 EUR 2016-ban és azután
–
Görögország: 238,86 EUR
–
Spanyolország: 369,33 EUR
–
Portugália: 232,57 EUR
(4)          Amennyiben egy adott
tagállamban és egy adott évben a gyapottal bevetett támogatható terület
meghaladja az (1) bekezdésben meghatározott bázisterületet, a (3) bekezdésben e
tagállamra vonatkozóan meghatározott összeget a bázisterület túllépésének
arányában csökkenteni kell.
(5)          A gyapotra vonatkozó
terményspecifikus támogatás alkalmazásának lehetővé tétele érdekében a
Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően
felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a gyapotra vonatkozó
terményspecifikus támogatás nyújtásának feltételeivel, a jogosultsági
követelményekkel és az agronómiai gyakorlattal kapcsolatos szabályok
vonatkozásában.
(6)          A Bizottság végrehajtási
aktusok útján szabályokat fogadhat el a (4) bekezdésében említett csökkentés
kiszámítására vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási aktusokat az 56. cikk (2)
bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
45. cikk
Elismert ágazati szervezetek
(1)          E fejezet alkalmazásában
elismert ágazati szervezet: gyapottermelők és legalább egy gyapottisztító által
létrehozott jogi személy, amely a következő tevékenységeket folytatja:
a)      a gyapot forgalomba
hozatala koordinációjának javítása, különösen piackutatás és piaci felmérések
által,
b)      az uniós
szabályoknak megfelelő szabványos szerződésminták kidolgozása,
c)      a termelés
orientálása olyan termékek irányába, amelyek jobban igazodnak a piaci
igényekhez és a fogyasztói kereslethez, különösen a minőség és a
fogyasztóvédelem tekintetében,
d)      a termelési
módszerek és eszközök korszerűsítése a termékminőség javítása érdekében,
e)      minőségtanúsítási
rendszerek révén értékesítési stratégiák kidolgozása a gyapot promóciója
céljából.
(2)          A gyapottisztító letelepedése
szerinti tagállam elismeri azokat az ágazati szervezeteket, amelyek megfelelnek
a (3) bekezdésében említett kritériumoknak.
(3)          A Bizottság felhatalmazást
kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi
aktusokat fogadjon el a következőkre vonatkozóan:
a)      az ágazati
szervezetek elismerésére vonatkozó kritériumok,
b)      a termelőkre
vonatkozó követelmények,
c)      azzal az esettel
kapcsolatos szabályok, ha az elismert ágazati szervezet nem teljesíti a szóban
forgó kritériumokat.
46. cikk
A támogatás nyújtása
(1)          A gyapotra vonatkozó
terményspecifikus támogatást a termelők a 44. cikk alapján meghatározott
támogatható hektáronként kapják.
(2)          Az elismert ágazati
szervezetekben tagsággal rendelkező termelők a gyapotra vonatkozó terményspecifikus
támogatást a 44. cikk (1) bekezdésében meghatározott bázisterületen található
támogatható hektáronként kapják, 2 euróval megnövelt értékben.
V. CÍM
Mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer
47. cikk
Általános
szabályok
(1)          Azok a mezőgazdasági
termelők, akik 2014-ben a 21. cikk alapján kiosztott támogatási jogosultsággal
rendelkeznek és megfelelnek a 10. cikk (1) bekezdésében meghatározott
minimumkövetelményeknek, választhatják azt, hogy az ebben a címben
meghatározott feltételekkel egyszerűsített rendszerben, a továbbiakban:
mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerben vesznek részt.
(2)          A mezőgazdasági kistermelői
támogatási rendszer keretében nyújtott kifizetések felváltják a III. és IV. cím
alapján nyújtandó kifizetéseket.
(3)          A mezőgazdasági kistermelői
támogatási rendszerben részt vevő mezőgazdasági termelők mentesülnek a III. cím
2. fejezetében meghatározott mezőgazdasági gyakorlatok alkalmazása alól.(4)     A
tagállamok gondoskodnak arról, hogy ne kapjanak kifizetést azok a mezőgazdasági
termelők, akikről kiderül, hogy az e rendeletre vonatkozó bizottsági javaslat
közzétételi időpontjától kezdve kizárólag azzal a céllal megosztották a
mezőgazdasági üzemüket, hogy részesüljenek a mezőgazdasági kistermelői
támogatási rendszerből. Ez azokra a mezőgazdasági termelőkre is alkalmazandó,
akik mezőgazdasági üzeme a megosztás eredményeképpen jött létre.
48. cikk
Részvétel
Azok a mezőgazdasági termelőknek, akik részt
kívánnak venni a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerben, 2014. október
15-ig erre vonatkozó kérelmet kell benyújtaniuk.
Azok a mezőgazdasági termelők, akik 2014.
október 15-ig nem kérelmezték részvételüket vagy az említett időpont után úgy
döntenek, hogy már nem kívánnak részt venni a szóban forgó rendszerben, vagy
kiválasztásra kerültek a …/…/EU rendelet [a vidékfejlesztésről szóló rendelet] 20.
cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében nyújtott támogatásra, többé nem
jogosultak részt venni a rendszerben.
49. cikk
A
támogatás összege
(1)          A tagállamok a mezőgazdasági
kistermelői támogatási rendszer tekintetében meghatározzák az éves kifizetés
összegét, amely az alábbi szintek egyikének felel meg a (2) és (3) bekezdésnek
megfelelően:
a)      kedvezményezettenként
az átlagos nemzeti kifizetés 15 %-át nem meghaladó összeg,
b)      a hektáronkénti
átlagos nemzeti kifizetésnek megfelelő összeg és a hektárszámnak megfelelő szám
– amely legfeljebb három lehet – szorzata.
Az első albekezdés a) pontjában említett nemzeti
átlagot a tagállam állapítja meg a II. mellékletben a 2019. naptári évre
meghatározott nemzeti felső határ és a 21. cikk (1) bekezdése értelmében
támogatási jogosultságban részesült mezőgazdasági termelők száma alapján.
Az első albekezdés b) pontjában említett nemzeti
átlagot a tagállam állapítja meg a II. mellékletben a 2019. naptári évre
meghatározott nemzeti felső határ és a 2014-ben a 26. cikknek megfelelően
bejelentett támogatható hektárszám alapján.
(2)          Az (1) bekezdésben említett
összeg nem lehet 500 EUR-nál kevesebb, valamint 1000 EUR-nál több. Az 51. cikk
(1) bekezdésének sérelme nélkül abban az esetben, ha az (1) bekezdés
alkalmazása eredményeképpen kapott összeg 500 EUR-nál kisebb, illetve 1000
EUR-nál nagyobb, az összeget fel kell kerekíteni a minimális összegre, illetve
le kell kerekíteni a maximális összegre.
(3)          A (2) bekezdéstől eltérve az
(1) bekezdésben említett összeg Ciprus és Málta esetében 500 EUR-nál kevesebb
is lehet, de legalább 200 EUR-nak kell lennie.
50. cikk
Különös
feltételek
(1)          A mezőgazdasági kistermelői
támogatási rendszerben való részvételük során a mezőgazdasági termelők:
a)      legalább a
birtokukban lévő jogosultságok számának megfelelő hektárszámmal rendelkeznek,
b)      megfelelnek a 10.
cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott minimumkövetelményeknek.
(2)          A 2014-ben a mezőgazdasági
kistermelői támogatási rendszerben részt vevő mezőgazdasági termelő által a 25.
és 26. cikk alapján aktivált támogatási jogosultságok addig az időtartamig
aktivált jogosultságoknak minősülnek, ameddig a mezőgazdasági termelő részt
vesz a szóban forgó rendszerben.
A mezőgazdasági termelő említett rendszerben való
részvétele alatt a termelő birtokában lévő támogatási jogosultságok nem
tekinthetők a 24. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti, a nemzeti
tartalékba utalandó fel nem használt támogatási jogosultságoknak.
(3)          A 27. cikktől eltérve a
mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerben részt vevő mezőgazdasági
termelő birtokában lévő támogatási jogosultságok – az öröklés vagy várható
öröklés esetének kivételével – nem ruházhatók át.
Az a mezőgazdasági termelő, aki öröklés vagy
várható öröklés útján a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerben részt
vevő mezőgazdasági termelőtől támogatási jogosultságokat kap, jogosulttá válik
a rendszerben való részvételre, feltéve, hogy megfelel az alaptámogatási rendszer
keretében a támogatásban való részesülésre vonatkozó követelményeknek, valamint
hogy megörökli annak a mezőgazdasági termelőnek az összes támogatási
jogosultságát, akitől a támogatási jogosultságokat kapja.
(4)          A Bizottság felhatalmazást
kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi
aktusokat fogadjon el a rendszerben való részvétel feltételeire vonatkozóan
abban az esetben, ha a rendszerben részt vevő mezőgazdasági termelő helyzete
megváltozik.
51. cikk
Pénzügyi
rendelkezések
(1)          Az e címben említett
támogatás finanszírozása céljából a tagállamok annak az összegnek megfelelő
összeget, amelyre a mezőgazdasági kistermelő a III. cím 1. fejezetében említett
alaptámogatásként, a III. cím 2. fejezetében említett, az éghajlat és a környezet
szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtott támogatásként,
valamint – adott esetben – a III. cím 3. fejezetében említett, a hátrányos
természeti adottságú területekre vonatkozó támogatásként, a III. cím 4.
fejezetében említett, a fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott
támogatásként és a IV. címben említett termeléstől függő támogatásként jogosult
lenne, levonják az érintett támogatásokra rendelkezésre álló teljes összegből.
A mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer
keretében járó valamennyi kifizetés összege és az első albekezdésnek
megfelelően finanszírozott teljes összeg közötti különbség finanszírozása a 25.
cikknek megfelelően nyújtandó összes kifizetésre alkalmazott lineáris
csökkentés alkalmazásával történik.
Azok a szempontok, amelyek alapján az első
albekezdésben említett összegek megállapításra kerülnek, a mezőgazdasági
termelő a támogatási rendszerben való részvételének teljes időtartama alatt
változatlanok maradnak.
(2)          Ha a mezőgazdasági
kistermelői támogatási rendszer keretében járó kifizetések teljes összege
meghaladja a II. mellékletben meghatározott éves nemzeti felső határ 10 %-át,
a tagállamok a szóban forgó százalékérték betartása érdekében lineárisan
csökkentik az e címnek megfelelően fizetendő összegeket.
VI.
CÍM
A gyapotágazatra vonatkozó nemzeti szerkezetátalakítási programok
52. cikk
A
szerkezetátalakítási programokra rendelkezésre álló éves költségvetés
felhasználása
(1)          A 637/2008/EK rendelet 4.
cikke (1) bekezdésének első albekezdését alkalmazó tagállamok esetében az
említett rendelet 5. cikkének (1) bekezdése alapján rendelkezésre álló
megfelelő éves költségvetést 2014. január 1-jei hatállyal kiegészítő uniós
forrásként át kell csoportosítani a(z) …/…/EU [vidékfejlesztésről szóló
rendelet] alapján finanszírozott vidékfejlesztési programozás keretébe tartozó
intézkedésekre.
(2)          A 637/2008/EK
rendelet 4. cikke (1) bekezdésének második albekezdését alkalmazó tagállamok
esetében az említett rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében említett éves
költségvetésüket 2017. január 1-jei hatállyal bele kell számítani az e rendelet
II. mellékletében meghatározott nemzeti felső határukba.
VII. CÍM
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
1. FEJEZET
Értesítések és szükséghelyzet
53. cikk
Az
értesítésre vonatkozó követelmények
(1)          A Bizottság
felhatalmazást kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson
alapuló jogi aktusokat fogadjon el a tagállamok által e rendelet alkalmazásában
vagy a közvetlen kifizetések vizsgálata, ellenőrzése, felügyelete, értékelése
és auditálása, valamint a nemzetközi megállapodások végrehajtása céljából
teljesítendő értesítésekkel kapcsolatos szükséges intézkedésekre vonatkozóan,
beleértve az említett megállapodások esetében alkalmazandó értesítési
követelményeket is. A Bizottság ennek során figyelembe veszi, hogy milyen
adatokra van szükség, és milyen szinergiák vannak a lehetséges adatforrások
között.
Az összegyűjtött információk a személyes adatok és
a vállalkozások üzleti titkaik védelmére vonatkozó jogos érdekének védelme
mellett – adott esetben – továbbíthatóak nemzetközi szervezetek vagy harmadik
országok illetékes hatóságai számára vagy azok rendelkezésére bocsáthatóak,
valamint nyilvánosságra hozhatóak.
(2)          Figyelembe
véve annak szükségességét, hogy az (1) bekezdésben említett értesítés gyors, hatékony,
pontos és költséghatékony legyen, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 55.
cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a
következők meghatározása céljából:
a)      azon információk
jellege és típusa, amelyekről értesítést kell küldeni,
b)      az értesítés
módszerei,
c)      a rendelkezésre
bocsátott információkhoz vagy információs rendszerekhez való hozzáférés jogára
vonatkozó szabályok,
d)      az információk
közzétételének feltételei és eszközei.
(3)          A
Bizottság végrehajtási aktusok révén elfogadja a következőket:
(a)     az e cikk
alkalmazásához szükséges információk szolgáltatására vonatkozó szabályok,
(b)     a közlendő
információk kezelésére vonatkozó rendelkezések, valamint az értesítések
tartalmával, formájával, ütemezésével, gyakoriságával és határidőivel
kapcsolatos szabályok,
(c)     a személyes adatok, valamint a
mezőgazdasági termelők és a vállalkozások üzleti titkaik védelmére vonatkozó
jogos érdekének védelme mellett az információk és dokumentumok tagállamok,
nemzetközi szervezetek, harmadik országok illetékes hatóságai vagy a
nagyközönség számára történő továbbításával vagy rendelkezésre bocsátásával
kapcsolatos szabályok.
Ezeket a végrehajtási aktusokat az 56. cikk (2)
bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
54. cikk
Egyedi
problémák megoldására szolgáló intézkedések
(1)          A Bizottság végrehajtási aktusok révén elfogadja a szükséghelyzet
esetén szükséges és indokolható, egyedi problémák megoldására szolgáló
intézkedéseket. Az ilyen intézkedések eltérhetnek e rendelet rendelkezéseitől,
de csak a feltétlenül szükséges mértékig és a feltétlenül szükséges
időtartamra. Ezeket a végrehajtási aktusokat az 56. cikk (2) bekezdésében
említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
(2)          Az (1) bekezdésben említett
intézkedésekkel kapcsolatos, kellően indokolt rendkívül sürgős esetben a
Bizottság az 56. cikk (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően azonnal
alkalmazandó végrehajtási aktusokat fogad el.
2. FEJEZET
Felhatalmazás és végrehajtási rendelkezések
55. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1)          E cikk meghatározza a
felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó, Bizottságra
ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit.
(2)          A Bizottság az e rendelet
hatályba lépésétől számított határozatlan időre szóló felhatalmazást kap az e
rendeletben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.
(3)          Az Európai Parlament vagy a
Tanács bármikor visszavonhatja az e rendeletben említett felhatalmazást. A
visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott
felhatalmazást. Az említett határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában
való kihirdetésének napján vagy a határozatban megjelölt napon lép hatályba. A
határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
érvényességét.
(4)          A Bizottság a felhatalmazáson
alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti
arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(5)          Az e rendelet alapján
elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az
értesítést követő két hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem
a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha
az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt
arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai
Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére az említett időtartam 2 hónappal
meghosszabbodik.
56. cikk
Bizottsági
eljárás
(1)          A Bizottság munkáját a
Közvetlen Kifizetések Irányítóbizottsága segíti. Az említett bizottság a 182/2011/EU
rendelet szerinti bizottság.
(2)          Az e bekezdésre történő
hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
(3)          Az
e bekezdésre történő hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 8. cikkét kell
alkalmazni, az 5. cikkével összefüggésben.
3. FEJEZET
Átmeneti és záró rendelkezések
57. cikk
Hatályon kívül helyezés
(1)          A 637/2008/EK rendelet
hatályát veszti.
Azon tagállamok tekintetében azonban, amelyek
éltek az említett rendelet 4. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében
meghatározott lehetőséggel, 2017. december 31-ig továbbra is alkalmazandó.
(2)          A 73/2009/EK
rendelet hatályát veszti.
A (3) bekezdés sérelme nélkül
a hatályon kívül helyezett rendeletre való hivatkozásokat erre a rendeletre
való hivatkozásként kell értelmezni, a VII. mellékletben szereplő megfelelési
táblázattal összhangban.
(3)          Az e rendeletben a 73/2009/EK és az 1782/2003/EK
rendeletre tett hivatkozásokat a hatályvesztés előtti rendeletre való
hivatkozásnak kell tekinteni.
58. cikk
Átmeneti szabályok
A 73/2009/EK rendelet rendelkezéseiről az e
rendelet rendelkezéseire való zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében a
Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően
felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a mezőgazdasági termelők
megszerzett jogainak és jogos elvárásainak védelméhez szükséges intézkedésekre
vonatkozóan.
59. cikk
Hatálybalépés
és alkalmazás
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő [hetedik] napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől kell
alkalmazni.
A 14. cikket, a 20. cikk (5) bekezdését, a 22.
cikk (6) bekezdését, a 35. cikk (1) bekezdését, a 37. cikk (1) bekezdését és a 39.
cikket azonban e rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt
az Európai Parlament részéről                      a Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
I. MELLÉKLET
A támogatási rendszerek
jegyzéke
 Ágazat || Jogalap || Megjegyzések
 Alaptámogatás || E rendelet III. címének 1. fejezete || Termeléstől független támogatás
 Az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatot folytató mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatás || E rendelet III. címének 2. fejezete || Termeléstől független támogatás
 A hátrányos természeti adottságú területeken gazdálkodó mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatás || E rendelet III. címének 3. fejezete || Termeléstől független támogatás
 A fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatás || E rendelet III. címének 4. fejezete || Termeléstől független támogatás
 Termeléstől függő önkéntes támogatás || E rendelet IV. címének 1. fejezete ||
 Gyapot || E rendelet IV. címének 2. fejezete || Területalapú támogatás
 A mezőgazdasági kistermelőknek nyújtott támogatás || E rendelet V. címe || Termeléstől független támogatás
 POSEI || A 247/2006/EK rendelet III. címe || Közvetlen kifizetések a programok keretén belül meghatározott intézkedések címén
 Égei-tengeri szigetek || Az 1405/2006/EK rendelet III. fejezete || Közvetlen kifizetések a programok keretén belül meghatározott intézkedések címén
II. MELLÉKLET
Az 6. cikkben említett nemzeti felső határok
   ||   ||   ||   ||   ||   || (ezer EUR-ban)
 Naptári év || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 és az azt követő év
 Belgium || 553 521 || 544 065 || 534 632 || 525 205 || 525 205 || 525 205
 Bulgária || 655 661 || 737 164 || 810 525 || 812 106 || 812 106 || 812 106
 Cseh Köztársaság || 892 698 || 891 875 || 891 059 || 890 229 || 890 229 || 890 229
 Dánia || 942 931 || 931 719 || 920 534 || 909 353 || 909 353 || 909 353
 Németország || 5 275 876 || 5 236 176 || 5 196 585 || 5 156 970 || 5 156 970 || 5 156 970
 Észtország || 108 781 || 117 453 || 126 110 || 134 749 || 134 749 || 134 749
 Írország || 1 240 652 || 1 239 027 || 1 237 413 || 1 235 779 || 1 235 779 || 1 235 779
 Görögország || 2 099 920 || 2 071 481 || 2 043 111 || 2 014 751 || 2 014 751 || 2 014 751
 Spanyolország || 4 934 910 || 4 950 726 || 4 966 546 || 4 988 380 || 4 988 380 || 4 988 380
 Franciaország || 7 732 611 || 7 694 854 || 7 657 219 || 7 619 511 || 7 619 511 || 7 619 511
 Olaszország || 4 023 865 || 3 963 007 || 3 902 289 || 3 841 609 || 3 841 609 || 3 841 609
 Ciprus || 52 273 || 51 611 || 50 950 || 50 290 || 50 290 || 50 290
 Lettország || 163 261 || 181 594 || 199 895 || 218 159 || 218 159 || 218 159
 Litvánia || 396 499 || 417 127 || 437 720 || 458 267 || 458 267 || 458 267
 Luxemburg || 34 313 || 34 250 || 34 187 || 34 123 || 34 123 || 34 123
 Magyarország || 1 298 104 || 1 296 907 || 1 295 721 || 1 294 513 || 1 294 513 || 1 294 513
 Málta || 5 316 || 5 183 || 5 050 || 4 917 || 4 917 || 4 917
 Hollandia || 806 975 || 792 131 || 777 320 || 762 521 || 762 521 || 762 521
 Ausztria || 707 503 || 706 850 || 706 204 || 705 546 || 705 546 || 705 546
 Lengyelország || 3 038 969 || 3 066 519 || 3 094 039 || 3 121 451 || 3 121 451 || 3 121 451
 Portugália || 573 046 || 585 655 || 598 245 || 610 800 || 610 800 || 610 800
 Románia || 1 472 005 || 1 692 450 || 1 895 075 || 1 939 357 || 1 939 357 || 1 939 357
 Szlovénia || 141 585 || 140 420 || 139 258 || 138 096 || 138 096 || 138 096
 Szlovákia || 386 744 || 391 862 || 396 973 || 402 067 || 402 067 || 402 067
 Finnország || 533 932 || 534 315 || 534 700 || 535 075 || 535 075 || 535 075
 Svédország || 710 853 || 711 798 || 712 747 || 713 681 || 713 681 || 713 681
 Egyesült Királyság || 3 624 384 || 3 637 210 || 3 650 038 || 3 662 774 || 3 662 774 || 3 662 774
III. MELLÉKLET
A 7. cikkben említett nettó felső határok
   ||   ||   ||   ||   ||   || (ezer EUR-ban)
   Naptári év   || 2014   || 2015   || 2016   || 2017   || 2018   || 2019 és az azt követő év
 Belgium || 553.5 || 544.1 || 534.6 || 525.2 || 525.2 || 525.2
 Bulgária || 656.2 || 733.6 || 799.7 || 801.2 || 801.2 || 801.2
 Cseh Köztársaság || 892.5 || 891.7 || 890.9 || 890.0 || 890.0 || 890.0
 Dánia || 942.8 || 931.6 || 920.4 || 909.3 || 909.3 || 909.3
 Németország || 5 275.3 || 5 235.6 || 5 196.1 || 5 156.5 || 5 156.5 || 5 156.5
 Észtország || 108.8 || 117.5 || 126.1 || 134.7 || 134.7 || 134.7
 Írország || 1 240.7 || 1 239.0 || 1 237.4 || 1 235.8 || 1 235.8 || 1 235.8
 Görögország || 2 253.2 || 2 226.5 || 2 199.8 || 2 173.1 || 2 173.1 || 2 173.1
 Spanyolország || 4 978.9 || 4 994.4 || 5 010.0 || 5 031.4 || 5 031.4 || 5 031.4
 Franciaország || 7 732.6 || 7 694.9 || 7 657.2 || 7 619.5 || 7 619.5 || 7 619.5
 Olaszország || 4 023.6 || 3 962.8 || 3 902.1 || 3 841.4 || 3 841.4 || 3 841.4
 Ciprus || 52.3 || 51.6 || 51.0 || 50.3 || 50.3 || 50.3
 Lettország || 163.3 || 181.6 || 199.9 || 218.2 || 218.2 || 218.2
 Litvánia || 396.5 || 417.0 || 437.6 || 458.1 || 458.1 || 458.1
 Luxemburg || 34.3 || 34.2 || 34.2 || 34.1 || 34.1 || 34.1
 Magyarország || 1 289.2 || 1 288.0 || 1 286.8 || 1 285.7 || 1 285.7 || 1 285.7
 Málta || 5.3 || 5.2 || 5.0 || 4.9 || 4.9 || 4.9
 Hollandia || 807.0 || 792.1 || 777.3 || 762.5 || 762.5 || 762.5
 Ausztria || 707.5 || 706.9 || 706.2 || 705.5 || 705.5 || 705.5
 Lengyelország || 3 038.9 || 3 066.4 || 3 093.9 || 3 121.4 || 3 121.4 || 3 121.4
 Portugália || 573.2 || 585.8 || 598.4 || 611.0 || 611.0 || 611.0
 Románia || 1 468.0 || 1 684.0 || 1 880.9 || 1 924.0 || 1 924.0 || 1 924.0
 Szlovénia || 141.6 || 140.4 || 139.3 || 138.1 || 138.1 || 138.1
 Szlovákia || 384.4 || 389.5 || 394.5 || 399.4 || 399.4 || 399.4
 Finnország || 533.9 || 534.3 || 534.7 || 535.1 || 535.1 || 535.1
 Svédország || 710.9 || 711.8 || 712.7 || 713.7 || 713.7 || 713.7
 Egyesült Királyság || 3 534.9 || 3 547.1 || 3 559.2 || 3 571.3 || 3 571.3 || 3 571.3
IV. MELLÉKLET
A 10. cikk (1) bekezdése
értelmében alkalmazandó együtthatók
 Tagállam || Az EUR-ban meghatározott küszöbértékre vonatkozó határérték (10. cikk (1) bekezdésének a) pontja) || A hektárban meghatározott küszöbértékre vonatkozó határérték (10. cikk (1) bekezdésének b) pontja)
 Belgium || 400 ||                                 2
 Bulgária || 200 ||                                 0,5
 Cseh Köztársaság || 200 ||                                 5
 Dánia || 300 ||                                 5
 Németország || 300 ||                                 4
 Észtország || 100 ||                                 3
 Írország || 200 ||                                 3
 Görögország || 400 ||                                 0,4
 Spanyolország || 300 ||                                 2
 Franciaország || 300 ||                                 4
 Olaszország || 400 ||                                 0,5
 Ciprus || 300 ||                                 0,3
 Lettország || 100 ||                                 1
 Litvánia || 100 ||                                 1
 Luxemburg || 300 ||                                 4
 Magyarország || 200 ||                                 0,3
 Málta || 500 ||                                 0,1
 Hollandia || 500 ||                                 2
 Ausztria || 200 ||                                 2
 Lengyelország || 200 ||                                 0,5
 Portugália || 200 ||                                 0,3
 Románia || 200 ||                                 0,3
 Szlovénia || 300 ||                                 0,3
 Szlovákia || 200 ||                                 2
 Finnország || 200 ||                                 3
 Svédország || 200 ||                                 4
 Egyesült Királyság || 200 ||                                 5
V. MELLÉKLET
A 16. és 17. cikkben
említett, Bulgáriára és Romániára alkalmazandó pénzügyi rendelkezések
A.        Összegek a
16. cikkben említett, kifizetésekre alkalmazandó nemzeti felső határok
kiszámításához:
(ezer
EUR-ban)
   || 2014 || 2015
 Bulgária || 805 847 || 808 188
 Románia || 1 802 977 || 1 849 068
B.         A 17. cikk (2)
bekezdésében említett, az alaptámogatási rendszerhez nyújtható kiegészítő
nemzeti közvetlen kifizetések teljes összege:
(ezer
EUR-ban)
   || 2014 || 2015
 Bulgária || 150 186 || 71 024
 Románia || 330 971 || 156 618
C.        A 17. cikk (3)
bekezdésében említett, a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatáshoz
nyújtható kiegészítő nemzeti közvetlen kifizetések teljes összege:
(EUR-ban)
   || 2014 || 2015
 Bulgária || 556 523 || 295 687
VI. MELLÉKLET
A mezőgazdasági üzem 36.
cikk (5) bekezdése alapján alkalmazandó átlagos mérete
 Tagállam || A mezőgazdasági üzem átlagos mérete (hektárban)
 Belgium || 29
 Bulgária || 6
 Cseh Köztársaság || 89
 Dánia || 60
 Németország || 46
 Észtország || 39
 Írország || 32
 Görögország || 5
 Spanyolország || 24
 Franciaország || 52
 Olaszország || 8
 Ciprus || 4
 Lettország || 16
 Litvánia || 12
 Luxemburg || 57
 Magyarország || 7
 Málta || 1
 Hollandia || 25
 Ausztria || 19
 Lengyelország || 6
 Portugália || 13
 Románia || 3
 Szlovénia || 6
 Szlovákia || 28
 Finnország || 34
 Svédország || 43
 Egyesült Királyság || 54
VII. MELLÉKLET
MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT
 73/2009/EK rendelet || E rendelet || …/…/EU rendelet [horizontális rendelet]
 1. cikk || 1. cikk || -
 - || 2. cikk || -
 2. cikk || 4. cikk || -
 - || 5. cikk (2) bekezdés || -
 3. cikk || 5. cikk || -
 4. cikk (1) bekezdés || - || 91. cikk
 4. cikk (2) bekezdés || - || 95. cikk
 5. cikk || - || 93. cikk
 6. cikk (1) bekezdés || - || 94. cikk
 6. cikk (2) bekezdés || - || -
 7. cikk || - || -
 8. cikk (1) és (2) bekezdés || 7. cikk (1) és (3) bekezdés || -
 - || 7. cikk (2) bekezdés || -
 9. cikk || - || -
 10. cikk || - || -
 11. cikk (1) és (2) bekezdés || - || 25. cikk (1) és (2) bekezdés
 - || 8. cikk || -
 12. cikk (1) és (2) bekezdés || - || 12. cikk
 12. cikk (3) bekezdés || - || 14. cikk
 12. cikk (4) bekezdés || - || -
 13. cikk || - || 13. cikk (2) bekezdés
 14. cikk || - || 68. cikk
 15. cikk || - || 69. cikk
 16. cikk || - || 70. cikk
 17. cikk || - || 71. cikk
 18. cikk || - || 72. cikk
 19. cikk || - || 73. cikk
 20. cikk || - || 75. cikk
 21. cikk || - || 75. cikk (4) bekezdés
 22. cikk || - || 96. cikk
 23. cikk || - || 97. cikk
 24. cikk || - || 99. cikk
 25. cikk || - || 100. cikk
 26. cikk || - || 63. cikk
 27. cikk (1) bekezdés || - || 102. cikk (3) bekezdés
 27. cikk (2) bekezdés || - || 49. cikk
 27. cikk (3) bekezdés || - || 69. cikk (3) bekezdés
 - || 9. cikk || -
 28. cikk (1) és (2) bekezdés || 10. cikk (1), (3) és (4) bekezdés || -
 - || 10. cikk (2) bekezdés || -
 28. cikk (3) bekezdés || 23. cikk (1) bekezdés a) pont ii. alpont || -
 - || 23. cikk (1) bekezdés a) pont i. alpont, c) és d) pont || -
 - || 11. cikk || -
 29. cikk || - || 76. cikk
 30. cikk || - || 62. cikk
 31. cikk || - || 2. cikk (2) bekezdés
 32. cikk || 15. cikk || -
 33. cikk (1) bekezdés || 18. cikk (1) bekezdés || -
 - || 18. cikk (2) bekezdés || -
 34. cikk (1) és (2) bekezdés || 25. cikk (1) és (2) bekezdés || -
 35. cikk || 26. cikk || -
 36. cikk || - || -
 37. cikk || 12. cikk || -
 - || 14. cikk || -
 38. cikk || - || -
 39. cikk (1) bekezdés || 25. cikk (3) bekezdés || -
 40. cikk (1) bekezdés || 6. cikk (1) bekezdés || -
 40. cikk (2) bekezdés || 19. cikk (3) bekezdés || -
 41. cikk (1) bekezdés || 23. cikk (1) bekezdés || -
 41. cikk (2) bekezdés || 23. cikk (3) és (4) bekezdés || -
 41. cikk (3) bekezdés || 23. cikk (5) bekezdés a) pont || -
 41. cikk (5) bekezdés || 23. cikk (5) bekezdés b) pont || -
 - || 23. cikk (2), (6) és (7) bekezdés || -
 41. cikk (6) bekezdés || 22. cikk (4) bekezdés || -
 42. cikk || 24. cikk (1) bekezdés b) pont || -
 43. cikk (1) és (2) bekezdés || 25. cikk (1) és (2) bekezdés || -
 43. cikk (3) bekezdés || - || -
 44. cikk || - || -
 45. cikk || - || -
 - || - || -
 - || 19. cikk (1) és (2) bekezdés || -
 46. cikk (1)–(4) bekezdés || 20. cikk (1)–(4) bekezdés || -
 46. cikk (5) bekezdés || - || -
 - || 21. cikk ||
 47. cikk (1) bekezdés || - || -
 47. cikk (2) bekezdés || 22. cikk (1) bekezdés regionális alkalmazás || -
 - || 22. cikk (1) bekezdés nemzeti alkalmazás || -
 - || 22. cikk (2), (3), (5), (6) és (7) bekezdés || -
 48. cikk || - || -
 49. cikk || - || -
 50. cikk || - || -
 51. cikk || - || -
 52. cikk || - || -
 53. cikk || - || -
 54. cikk || - || -
 55. cikk || - || -
 56. cikk || - || -
 57. cikk || - || -
 58. cikk || - || -
 59. cikk || - || -
 60. cikk || - || -
 61. cikk || - || -
 62. cikk || - || -
 63. cikk || - || -
 64. cikk || - || -
 65. cikk || - || -
 66. cikk || - || -
 67. cikk || - || -
 68. cikk || - || -
 69. cikk || - || -
 70. cikk || - || -
 71. cikk || - || -
 72. cikk || - || -
 73. cikk || - || -
 74. cikk || - || -
 75. cikk || - || -
 76. cikk || - || -
 77. cikk || - || -
 78. cikk || - || -
 79. cikk || - || -
 80. cikk || - || -
 81. cikk || - || -
 82. cikk || - || -
 83. cikk || - || -
 84. cikk || - || -
 85. cikk || - || -
 86. cikk || - || -
 87. cikk || - || -
 88. cikk || 42. cikk || -
 89. cikk || 43. cikk || -
 90. cikk || 44. cikk || -
 91. cikk || 45. cikk || -
 92. cikk || 46. cikk || -
 93. cikk || - || -
 94. cikk || - || -
 95. cikk || - || -
 96. cikk || - || -
 97. cikk || - || -
 98. cikk || - || -
 99. cikk || - || -
 100. cikk || - || -
 101. cikk || - || -
 102. cikk || - || -
 103. cikk || - || -
 104. cikk || - || -
 105. cikk || - || -
 106. cikk || - || -
 107. cikk || - || -
 108. cikk || - || -
 109. cikk || - || -
 110. cikk || - || -
 111. cikk || - || -
 112. cikk || - || -
 113. cikk || - || -
 114. cikk || - || -
 115. cikk || - || -
 116. cikk || - || -
 117. cikk || - || -
 118. cikk || - || -
 119. cikk || - || -
 120. cikk || - || -
 121. cikk || 16. cikk || -
 122. cikk || - || -
 123. cikk || - || -
 124. cikk || - || -
 124. cikk (6) bekezdés || - || 98. cikk
 125. cikk || - || -
 126. cikk || - || -
 127. cikk || - || -
 128. cikk || - || -
 129. cikk || - || -
 130. cikk || - || -
 131. cikk || - || -
 132. cikk || 17. cikk || -
 133. cikk || - || -
 - || 28. cikk || -
 - || 29. cikk || -
 - || 20. cikk || -
 - || 31. cikk || -
 - || 32. cikk || -
 - || 33. cikk || -
 - || 34. cikk || -
 - || 35. cikk || -
 - || 36. cikk || -
 - || 37. cikk || -
 - || 47. cikk || -
 - || 48. cikk || -
 - || 49. cikk || -
 - || 50. cikk || -
 - || 51. cikk || -
 134. cikk || - || -
 135. cikk || - || -
 136. cikk || - || -
 - || 52. cikk || -
 137. cikk || - || -
 138. cikk || 3. cikk || -
 139. cikk || 13. cikk || -
 140. cikk || 53. cikk || -
 141. cikk || 56. cikk || -
 142. cikk || 55. cikk || -
 142. cikk r) pont || 54. cikk || -
 143. cikk || - || -
 144. cikk || - || -
 145. cikk || - || -
 146. cikk || 55. cikk || -
 146a. cikk || - || -
 147. cikk || 56. cikk || -
 148. cikk || - || -
 149. cikk || 57. cikk || -
PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

1.
A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI
1.1.
A javaslat/kezdeményezés címe

-        Javaslat:
az Európai Parlament és a Tanács rendelete a közös agrárpolitika keretébe
tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott
közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról;
-        Javaslat:
az Európai Parlament és a Tanács rendelete a mezőgazdasági termékpiacok közös
szervezésének létrehozásáról (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet);
-        Javaslat:
az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról;
-        Javaslat:
az Európai Parlament és a Tanács rendelete a közös agrárpolitika
finanszírozásáról, irányításáról és nyomon követéséről;
-        Javaslat:
az Európai Parlament és a Tanács rendelete a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a
mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetések 2013. évi
alkalmazása tekintetében történő módosításáról;
-        Javaslat:
az Európai Parlament és a Tanács rendelete a mezőgazdasági termékpiacok közös
szervezésével kapcsolatos egyes támogatások és visszatérítések megállapítására
vonatkozó intézkedések meghatározásáról;
-        Javaslat:
az Európai Parlament és a Tanács rendelete az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek
az egységes támogatási rendszer és a szőlőtermesztők támogatása tekintetében
történő módosításáról.

1.2.
A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú
költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[28]

Szakpolitikai
terület, 2. fejezet, 05. cím

1.3.
A javaslat/kezdeményezés típusa (a 2013 utáni KAP
jogszabályi kerete)

x A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre
irányul
¨ A javaslat/kezdeményezés kísérleti
projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedésre irányul[29]
x A
javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul
x A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre
irányul

1.4.
Célkitűzések
1.4.1.
A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves
bizottsági stratégiai célkitűzések

Az
uniós mezőgazdaság és vidékfejlesztés – az Európa 2020 stratégiával összhangban
álló – intelligens, fenntartható és inkluzív növekedését célzó
erőforrás-hatékonyság érdekében a KAP célkitűzései a következők:
–
fenntartható élelmiszer-termelés;
–
a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás és az
éghajlatváltozás elleni fellépés;
–
kiegyensúlyozott területi fejlődés.

1.4.2.
Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú
irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett
tevékenység(ek)

A 05. címhez kapcsolódó konkrét célkitűzések:
1. sz. konkrét célkitűzés:
Környezeti
közjavak előállítása
2. sz. konkrét célkitűzés:
Termelési
nehézségek ellensúlyozása a hátrányos természeti adottságú területeken
3. sz. konkrét célkitűzés:
Az
éghajlatváltozás mérséklését és az alkalmazkodást elősegítő intézkedések
4. sz. konkrét célkitűzés:
Az
uniós költségvetés (KAP) kezelése a magas színvonalú pénzügyi irányításnak
megfelelően
A 05 02. alcímhez kapcsolódó konkrét célkitűzés – A mezőgazdasági
piacokon történő intervenciók:
5. sz. konkrét célkitűzés:
A
mezőgazdasági ágazat versenyképességének fokozása és az élelmiszer-ellátási
lánc értéktermeléséből való részesedésének növelése
A 05 03. alcímhez kapcsolódó konkrét célkitűzés – Közvetlen
támogatások:
6. sz. konkrét célkitűzés:
Hozzájárulás
a gazdaságok jövedelméhez és a jövedelemingadozás mérséklése
A 05 04. alcímhez kapcsolódó konkrét célkitűzések – Vidékfejlesztés:
7. sz. konkrét célkitűzés:
A
környezetbarát növekedés serkentése innováció révén
8. sz. konkrét célkitűzés:
A
vidéki foglalkoztatás támogatása és a vidéki területek társadalmi szerkezetének
fenntartása
9. sz. konkrét célkitűzés:
A
vidéki gazdaság helyzetének javítása és a diverzifikáció előmozdítása
10. sz. konkrét célkitűzés:
A
gazdálkodási rendszerekben a szerkezeti diverzitás lehetővé tétele

1.4.3.
Várható eredmény(ek) és hatás(ok)

A
jelenlegi szakaszban nem lehet számszerű célokat meghatározni a hatásmutatókra
vonatkozóan. Bár a szakpolitika képes egy adott irányba
hatni, a mutatók által mért széleskörű gazdasági, környezeti és társadalmi
eredményeket végső soron számos külső tényező is befolyásolja, amelyek – a
jelenlegi tapasztalatok szerint – számottevővé és kiszámíthatatlanná váltak. Jelenleg
további elemzés folyik, amely a 2013 utáni időszakra készül el.
A
közvetlen kifizetések tekintetében a tagállamoknak korlátozott mértékben
lehetőségük lesz dönteni a közvetlen kifizetések rendszerein belüli egyes
elemek végrehajtásáról.
A
vidékfejlesztés esetében a várható eredmények és hatás a tagállamok által a
Bizottságnak benyújtandó vidékfejlesztési programoktól függ. A tagállamokat felkérik arra, hogy programjaikban határozzanak meg
célokat.

1.4.4.
Eredmény- és hatásmutatók

A
javaslatok egységes monitoring- és értékelési keret kidolgozását írják elő a
közös agrárpolitika teljesítményének mérése céljából. A
keret magában foglalja a KAP-intézkedések – különösen a közvetlen kifizetések,
a piaci intézkedések, a vidékfejlesztési intézkedések és a kölcsönös
megfeleltetés alkalmazása – nyomon követéséhez és értékeléséhez kapcsolódó
valamennyi eszközt.
E
KAP-intézkedések hatását a következő célkitűzésekkel összefüggésben kell mérni:
a)       fenntartható élelmiszer-termelés, középpontban a mezőgazdasági
termelők jövedelmével, a mezőgazdaság termelékenységével és az árstabilitással;
b)       a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás és az
éghajlatváltozással összefüggő fellépések, középpontban az üvegházhatást okozó
gázok kibocsátásával, a biológiai sokféleséggel, a talaj- és vízgazdálkodással;
c)       kiegyensúlyozott területi fejlődés, középpontban a
vidékfejlesztéssel, a növekedés előmozdításával és a szegénység
visszaszorításával a vidéki területeken.
A
Bizottság végrehajtási aktusok révén meghatározza az említett célkitűzésekhez és
területekhez kapcsolódó konkrét mutatókat.
Emellett
a vidékfejlesztés terén a javaslat megerősített közös monitoring- és értékelési
rendszert tartalmaz. E rendszer céljai a következők: a) a
vidékfejlesztési politika terén elért előrelépés és eredmények bemutatása és a
vidékfejlesztési politikához kapcsolódó intézkedések hatásának,
eredményességének és hatékonyságának, valamint jelentőségének értékelése, b) hozzájárulás
a vidékfejlesztés célzottabb támogatásához és c) a nyomon követéshez és
értékeléshez kapcsolódó közös tanulási folyamat támogatása. A Bizottság
végrehajtási aktusok révén meghatározza a szakpolitikai prioritásokhoz
kapcsolódó közös mutatók listáját.

1.5.
A javaslat/kezdeményezés indoklása
1.5.1.
Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek)

A
KAP-ra vonatkozó – az Európa 2020 stratégiában az európai vidéki területekre
vonatkozóan meghatározott célok közvetlen átültetését jelentő – többéves
stratégiai célkitűzések megvalósítása, valamint a Szerződés megfelelő
előírásainak teljesítése érdekében a javaslatok célja, hogy jogszabályi keretet
határozzanak meg a közös agrárpolitika 2013 utáni időszakára.

1.5.2.
Az uniós részvételből adódó többletérték

A
jövőbeli KAP nem csupán az uniós gazdaság egy kicsi, bár lényeges részével
foglalkozó szakpolitika lesz, hanem stratégiai jelentőséggel bír az
élelmezésbiztonság, a környezet és a területi egyensúly szempontjából is. Így a
KAP – igazi közös szakpolitikára jellemző módon – a leghatékonyabban használja
ki a korlátozott költségvetési erőforrásokat a fenntartható mezőgazdaságnak az
Unió egész területén történő megőrzése céljából, valamint a több országra
kiterjedő olyan fontos kérdések kezelése érdekében, mint például az
éghajlatváltozás és a tagállamok közötti szolidaritás erősítése.
Ahogy
az „Európa 2020 stratégia költségvetése” című bizottsági közlemény[30]
megállapítja, a KAP eredendően európai dimenziójú szakpolitika. A tagállamok ahelyett, hogy 27 különböző mezőgazdasági szakpolitikát
és költségvetést vinnének, összevonják erőforrásaikat és egyetlen európai
szakpolitikát hajtanak végre egyetlen európai költségvetésből. Ebből
természetszerűleg adódik, hogy a KAP jelentős részét teszi ki az uniós
költségvetésnek. Mindazonáltal hatékonyabb és gazdaságosabb, mint a
koordinálatlan tagállami megközelítések összessége.

1.5.3.
Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága

A
jelenlegi szakpolitikai keret értékelése alapján került sor az érdekelt
felekkel folytatott kiterjedt konzultációra, a jövőbeli kihívások és
szükségletek elemzésére és átfogó hatásvizsgálat elvégzésére. A jogalkotási javaslatokat kísérő hatásvizsgálatban és indokolásban
további részletek találhatók.

1.5.4.
Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi
eszközökkel

A
jelen pénzügyi kimutatás tárgyát képező jogalkotási javaslatokat az egységes
keretrendeletre vonatkozó javaslat szélesebb összefüggésében kell vizsgálni,
amely a közös stratégiai finanszírozási keretet jelentő alapokra (EMVA, ERFA,
ESZA, Kohéziós Alap és az Európai Tengerügyi és Halászati Alap) vonatkozó
egységes szabályokat tartalmaz. A keretrendelet
nagymértékben hozzájárul az adminisztratív teher csökkentéséhez, az uniós
alapok hatékony módon történő felhasználásához és az egyszerűsítés gyakorlati
megvalósításához. Ez alátámasztja az említett alapok és az ezeket az alapokat
is érintő jövőbeli partnerségi szerződések közös stratégiai keretéhez
kapcsolódó új koncepciókat.
A
létrehozandó közös stratégiai keret az Európa 2020 stratégia célkitűzéseit és
prioritásait az EMVA-ra, az ERFA-ra, az ESZA-ra, a Kohéziós Alapra és az
Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó prioritásokká formálja, ami
biztosítani fogja a közös célkitűzések megvalósítását célzó alapok integrált
felhasználását.
A
közös stratégiai keret a megfelelő uniós szakpolitikákkal és eszközökkel való
koordinációt szolgáló mechanizmusokat is megállapít.
Emellett
a KAP-ot illetően jelentős szinergia és egyszerűsítés érhető el a közös
agrárpolitika első (EMGA) és második (EMVA) pillérére vonatkozó irányítási és
ellenőrzési előírások harmonizálásával és egymáshoz igazításával. Fenn kell tartani az EMGA és az EMVA közötti szoros kapcsolódást és a
tagállamokban már meglévő struktúrákat.

1.6.
Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

x A javaslat/kezdeményezés határozott
időtartamra vonatkozik (a közvetlen kifizetések rendszerére, a
vidékfejlesztésre és az átmeneti rendelkezésekre vonatkozó rendelettervezetek
esetében)
–
x   A javaslat/kezdeményezés
időtartama: 2014.01.01. – 2020.12.31.
–
x   A következő többéves
pénzügyi keret időszakára vonatkozó pénzügyi hatás. A vidékfejlesztés esetében 2023-ig
van hatása a kifizetésekre.
x A javaslat/kezdeményezés határozatlan
időtartamra vonatkozik (az egységes közös piacszervezésről szóló
rendelettervezet és a horizontális rendelet esetében).
–
Végrehajtás 2014-től.

1.7.
Tervezett irányítási módszer(ek)[31]

x Centralizált irányítás közvetlenül a
Bizottság által
¨ Centralizált irányítás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:
–
¨  végrehajtó ügynökségek
–
¨  a Közösségek által létrehozott szervek[32]

–
¨  tagállami közigazgatási /közfeladatot ellátó szervek
–
¨  az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön
intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke
szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott személyek
x Megosztott irányítás a tagállamokkal
¨ Decentralizált irányítás harmadik országokkal
¨ Nemzetközi szervezetekkel közös
irányítás (nevezze meg)
Megjegyzések
A jelenlegi
helyzethez képest nincs lényeges változás, vagyis a KAP reformjához kapcsolódó
jogalkotási javaslatok által érintett kiadások nagy részének kezelése a
tagállamokkal folytatott megosztott irányítás mellett történik majd. Mindazonáltal egy rendkívül kis rész a Bizottság centralizált
közvetlen irányítása alá fog tartozni.

2.
IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
2.1.
A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó
rendelkezések

A
KAP nyomon követése és értékelése tekintetében a Bizottság négyévente jelentést
terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé, az első jelentést legkésőbb 2017
végéig kell benyújtania.
Ezt
a KAP valamennyi területére vonatkozó különös rendelkezések egészítik ki,
különböző átfogó jelentéstételi és értesítési követelményekkel, amelyeket
végrehajtási szabályokban kell meghatározni.
A
vidékfejlesztést illetően előírások szabályozzák majd a programok szintjén
végrehajtott nyomon követést is, amelyet összehangolnak a többi alappal, és
amely előzetes, időközi és utólagos értékelésekkel kapcsolódik össze.

2.2.
Igazgatási és kontrollrendszer
2.2.1.
Felismert kockázat(ok)

A
KAP-nak több mint hétmillió kedvezményezettje van, akik számos különböző –
részletes és időnként összetett jogosultsági kritériumokat tartalmazó –
támogatási rendszer keretében jutnak támogatáshoz.
A
közös agrárpolitika területén a hibaarány csökkenése ma már tendenciának
tekinthető. Így a legutóbbi, 2 %-hoz közeli hibaarány
megerősíti az elmúlt évek általánosan pozitív értékelését. A cél az, hogy
további erőfeszítésekkel a hibaarány 2 %-alá csökkenjen.

2.2.2.
Tervezett ellenőrzési mód(ok)

A
jogalkotási csomag, különösen a közös agrárpolitika finanszírozásáról,
irányításáról és nyomon követéséről szóló rendeletre vonatkozó javaslat az 1290/2005/EK
rendelettel létrehozott jelenlegi rendszer fenntartását és megerősítését
irányozza elő. Előírja a tagállami szintű – az akkreditált kifizető ügynökségek
köré szerveződő – kötelező igazgatási struktúrát, az ügynökségek a 2.3. pontban
meghatározott elvek szerint felelősek a végső kedvezményezetteknél végrehajtott
ellenőrzésekért. Az egyes kifizető ügynökségek vezetőinek
minden évben vezetői megbízhatósági nyilatkozatot kell tenniük, amely a számlák
teljességére, pontosságára és valódiságára, a belső ellenőrzési rendszerek
megfelelő működésére, valamint a mögöttes ügyletek jogszerűségére és
szabályosságára vonatkozik. E három szempontra vonatkozóan független
auditszervnek kell véleményt adnia.
A
Bizottság folytatja a mezőgazdasági kiadások kockázatalapú módszer
alkalmazásával történő auditját, annak biztosítása érdekében, hogy ellenőrzései
a legnagyobb kockázatot jelentő területekre összpontosuljanak. Amennyiben ezek az auditok feltárják, hogy a felmerült kiadások sértik
az uniós jogszabályokat, a Bizottság a megfelelőségi elszámolás keretében
kizárja a szóban forgó összegeket az uniós finanszírozásból.
A
jogalkotási javaslatokat kísérő hatásvizsgálat 8. melléklete részletesen elemzi
az ellenőrzések költségeit.

2.3.
A csalások és a szabálytalanságok megelőzésre
vonatkozó intézkedések

A
jogalkotási csomag, különösen a közös agrárpolitika finanszírozásáról,
irányításáról és nyomon követéséről szóló rendeletre vonatkozó javaslat a
kifizető ügynökségek által az ellenőrzésekkel és szankciókkal összefüggésben
alkalmazandó jelenlegi részletes rendszer fenntartását és megerősítését
irányozza elő, amely egységes alapjellemzőket és az egyes támogatási rendszerek
jellegzetességeire szabott konkrét szabályokat tartalmaz. Általánosságban
a rendszerek a támogatási kérelmek 100 %-ának teljes adminisztratív
ellenőrzését, adott esetben egyéb adatbázisokkal történő keresztellenőrzést,
valamint az ügyletek minimális számára vonatkozóan kifizetés előtti helyszíni
ellenőrzést írnak elő, a szóban forgó támogatási rendszerekhez kapcsolódó
kockázattól függően. Ha ezek a helyszíni ellenőrzések nagyszámú
szabálytalanságot tárnak fel, további ellenőrzéseket kell végrehajtani. Ebben
az összefüggésben a legfontosabb rendszer az integrált irányítási és ellenőrzési
rendszer (IIER), amely a 2010-es pénzügyi évben az EMGA és az EMVA keretében
felmerült összes kiadás körülbelül 80 %-ára kiterjedt. Azon tagállamok
esetében, amelyek megfelelően működő ellenőrzési rendszerekkel rendelkeznek és
a hibaarány alacsony, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy lehetővé tegye
a helyszíni ellenőrzések számának csökkentését.
Emellett
a jogszabálycsomag előirányozza a tagállamok számára a szabálytalanságok és
csalás megelőzését, feltárását és megszüntetését;
hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók kivetését az uniós
jogszabályokkal vagy a nemzeti joggal összhangban, valamint a szabálytalan
kifizetések kamatokkal együtt történő visszafizettetését A rendszer automatikus
elszámolási mechanizmust tartalmaz a szabálytalanságok kezelésére, ami
biztosítja, hogy amennyiben a visszafizetésre való felhívás időpontját követő
négy éven belül, vagy bírósági eljárás esetén nyolc éven belül nem kerül sor a
visszafizettetésre, a szóban forgó összegeket az érintett tagállam viselje. Ez
a mechanizmus komoly ösztönzést jelent a tagállamoknak a szabálytalan
kifizetések lehető leggyorsabb visszafizettetésére.

3.
A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

A pénzügyi kimutatásban megjelölt összegek a
jelenlegi árakon és kötelezettségvállalásoknak megfelelően kerültek
kifejezésre.
A jogalkotási javaslatokból következő, az alábbi
táblázatokban található változások mellett a jogalkotási javaslatok további,
pénzügyi hatást nem jelentő változásokat vonnak maguk után.
A jelenlegi szakaszban a 2014–2020 közötti időszak
egyik évére vonatkozóan sem lehet kizárni a pénzügyi fegyelem alkalmazását. Ez azonban nem maguktól a reformjavaslatoktól függ, hanem más
tényezőktől, például a közvetlen támogatások végrehajtásától vagy a
mezőgazdasági piacok jövőbeli alakulásától.
Ami a közvetlen támogatásokat illeti, az átmeneti
rendelkezésekről szóló javaslatban meghatározott, a 2014. évre (2013. naptári
év) vonatkozó, kiterjesztett nettó felső határok magasabbak, mint a kísérő
táblázatokban található, a közvetlen támogatásokhoz tartozó összegek. Ennek a kiterjesztésnek az a célja, hogy biztosítsa a hatályos
jogszabályok további érvényesülését olyan forgatókönyv esetén, amikor az összes
egyéb elem változatlan marad, a költségvetési fegyelemre vonatkozó mechanizmus
esetleges alkalmazása szükségességének sérelme nélkül.
A reformjavaslatok olyan rendelkezéseket
tartalmaznak, amelyek bizonyos mértékű rugalmasságot biztosítanak a
tagállamoknak a vidékfejlesztéshez kapcsolódó közvetlen támogatások általuk
történő elosztása terén. Amennyiben a tagállamok a
rugalmasság alkalmazása mellett döntenek, ez az adott összegek szempontjából
pénzügyi következményekkel jár, amelyeket azonban a jelenlegi szakaszban nem
lehet számszerűsíteni.
A pénzügyi kimutatás nem veszi figyelembe a
válságalapok esetleges igénybevételét. Hangsúlyozni kell,
hogy a piaci intézkedésekkel összefüggő kiadások esetében figyelembe vett
összegek azon alapulnak, hogy nem kerül sor állami intervenció keretében
történő felvásárlásra, vagy egyéb, az egyes ágazatok válsághelyzetéhez
kapcsolódó intézkedésekre.

3.1.
A kiadások a többéves pénzügyi keret mely
fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik?

1. táblázat: A KAP összegei, beleértve a
többéves pénzügyi keretre (MFF) vonatkozó javaslatokban és a KAP reformjára
vonatkozó javaslatokban előirányzott kiegészítő összegeket
                millió EUR (jelenlegi árakon)
 Költségvetési év || 2013 || 2013 kiigazított (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN 2014-2020
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi kereten belül ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2. fejezet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Közvetlen kifizetések és piaci intézkedésekhez kapcsolódó kiadások (2) (3) (4) || 44 939 || 45 304 || 44 830 || 45 054 || 45 299 || 45 519 || 45 508 || 45 497 || 45 485 || 317 193
 Becsült címzett bevétel || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 4 704
 P1 – Közvetlen kifizetések és piaci intézkedésekhez kapcsolódó kiadások (címzett bevételekkel együtt) || 45 611 || 45 976 || 45 502 || 45 726 || 45 971 || 46 191 || 46 180 || 46 169 || 46 157 || 321 897
 P2 – Vidékfejlesztés (4) || 14 817 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 101 157
 Összesen || 60 428 || 60 428 || 59 953 || 60 177 || 60 423 || 60 642 || 60 631 || 60 620 || 60 608 || 423 054
 1. fejezet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CSF (közös strat. keret) – Mezőgazdasági kutatás és innováció || N.A. || N.A. || 682 || 696 || 710 || 724 || 738 || 753 || 768 || 5 072
 Leginkább rászoruló személyek || N.A. || N.A. || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818
 Összesen || N.A. || N.A. || 1 061 || 1 082 || 1 104 || 1 126 || 1 149 || 1 172 || 1 195 || 7 889
 3. fejezet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Élelmiszer-biztonság || N.A. || N.A. || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 2 450
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi kereten kívül ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mezőgazdasági válságok esetére képzett tartalék || N.A. || N.A. || 531 || 541 || 552 || 563 || 574 || 586 || 598 || 3 945
 Európai Globalizációs Alap (EGF) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ebből a mezőgazdaság számára rendelkezésre álló maximális összeg (5) || N.A. || N.A. || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZESEN ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZESEN – bizottsági javaslatok (MFF + MFF-en kívül) + címzett bevételek || 60 428 || 60 428 || 62 274 || 62 537 || 62 823 || 63 084 || 63 114 || 63 146 || 63 177 || 440 156
 ÖSSZESEN – MFF-javaslatok (a tartalék és az EGF kivételével) + címzett bevételek || 60 428 || 60 428 || 61 364 || 61 609 || 61 877 || 62 119 || 62 130 || 62 141 || 62 153 || 433 393
Megjegyzések:
(1)           A már egyeztetett jogszabályi
módosítások figyelembevételével, vagyis az Egyesült Királyság számára
biztosított önkéntes moduláció és a 136. cikk („fel nem használt összegek”)
alkalmazása 2013 végén megszűnik.
(2)           Az összegek az első pillérre vonatkozóan
javasolt éves felső határokra vonatkoznak. Meg kell azonban jegyezni, hogy a
javaslat alapján a számlaelszámolásból eredő negatív kiadások (jelenleg a 05 07
01 06. költségvetési tételhez tartoznak) a címzett bevételekhez kerülnének (67 03.
költségvetési tétel). A részletek a következő oldalon, a becsült bevételeket
tartalmazó táblázatban találhatók.
(3)           A 2013. évre vonatkozó adatok
tartalmazzák az állat- és növény-egészségügyi intézkedéseket, valamint a
halászati ágazat piaci intézkedéseit.
(4)           A fenti táblázatban található összegek
megfelelnek az „Európa 2020 stratégia költségvetése” című bizottsági
közleményben (COM(2011)500 végleges, 2011. június 29.) levő összegeknek. Azonban
arról még dönteni kell, hogy a többéves pénzügyi keret tükrözi-e majd a
gyapot-szerkezetátalakítási program egyik tagállamot érintő költségkeretének 2014-től
megvalósuló áthelyezését a vidékfejlesztéshez, ami az EMGA közbenső felső határára
és a második pillérre vonatkozó összeg kiigazítását jelenti (4 millió EUR/év).
Az alábbi szakaszokban található táblázatokban az összegek áthelyezésre
kerültek, függetlenül attól, hogy megjelennek-e a többéves pénzügyi keretben.
(5)           Az „Európa 2020 stratégia költségvetése”
című bizottsági közleménnyel (COM(2011)500 végleges) összhangban, az Európai
Globalizációs Alap keretében (2011-es árakon) összesen legfeljebb 2,5 milliárd
EUR áll majd rendelkezésre a globalizáció hatásai által érintett mezőgazdasági
termelőknek nyújtandó kiegészítő támogatáshoz. A fenti táblázatban a jelenlegi
árakon történő évenkénti bontás csak tájékoztató jellegű adat. A költségvetési
kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes
pénzgazdálkodásról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között
létrehozandó intézményközi megállapodás tervezete (COM (2011)403 végleges, 2011.
június 29.) az EGF számára összességében (2011-es árakon) évi legfeljebb 429
millió EUR összeget határoz meg.

3.2.
A kiadásokra gyakorolt becsült hatás
3.2.1.
A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

2. táblázat: Becsült bevételek, valamint
a 2. fejezeten belül a 05. szakpolitikai területhez tartozó kiadások
                millió EUR (jelenlegi árakon)
 Költségvetési év || 2013 || 2013 kiigazított || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN 2014-2020
 BEVÉTELEK ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 123 – Cukortermelési díj (saját források) || 123 || 123 || 123 || 123 ||   ||   ||   ||   ||   || 246
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 67 03. – Címzett bevételek || 672 || 672 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 187
 ebből: ex 05 07 01 06. – Számlaelszámolás || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 Összesen || 795 || 795 || 864 || 864 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 433
 KIADÁSOK ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 02. – Piacok (1) || 3 311 || 3 311 || 2 622 || 2 641 || 2 670 || 2 699 || 2 722 || 2 710 || 2 699 || 18 764
 05 03. –- Közvetlen támogatások (maximalizálás előtt) (2) || 42 170 || 42 535 || 42 876 || 43 081 || 43 297 || 43 488 || 43 454 || 43 454 || 43 454 || 303 105
 05 03. –- Közvetlen támogatások (maximalizálás után) || 42 170 || 42 535 || 42 876 || 42 917 || 43 125 || 43 303 || 43 269 || 43 269 || 43 269 || 302 027
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 04. – Vidékfejlesztés (maximalizálás előtt) || 14 817 || 14 451 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 101 185
 05 04. – Vidékfejlesztés (maximalizálás után) || 14 817 || 14 451 || 14 455 || 14 619 || 14 627 || 14 640 || 14 641 || 14 641 || 14 641 || 102 263
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 07 01 06. – Számlaelszámolás || -69 || -69 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Összesen || 60 229 || 60 229 || 59 953 || 60 177 || 60 423 || 60 642 || 60 631 || 60 620 || 60 608 || 423 054
 NETTÓ KÖLTSÉGVETÉS a címzett bevételek levonása után ||   ||   || 59 212 || 59 436 || 59 682 || 59 901 || 59 890 || 59 879 || 59 867 || 417 867
Megjegyzések:
(1)           2013-ra
vonatkozóan, a 2013-ra már egyeztetett jogi kiigazításokat (például a borra
vonatkozó felső határ, a burgonyakeményítőre vonatkozó támogatás eltörlése,
szárított takarmány) valamint néhány tervezett fejleményt figyelembe vevő, 2012.
évi költségvetési tervezeten alapuló előzetes becslés szerint. A becslések
valamennyi évre vonatkozóan feltételezik, hogy nem merül fel további – piaci
zavarok vagy válságok miatti támogatási intézkedésekhez szükséges –
finanszírozási igény.
(2)           A 2013.
évi összeg tartalmazza a szőlőtőke-kivágáshoz kapcsolódó 2012. évi összegek
becslését.
3. táblázat: A KAP-reformjavaslatok
pénzügyi hatásának kiszámítása költségvetési fejezetenként, a bevételeket és a
KAP-kiadásokat illetően
                millió EUR (jelenlegi árakon)
 Költségvetési év || 2013 || 2013 kiigazított ||   || ÖSSZESEN 2014-2020
   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||
 BEVÉTELEK ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 123 – Cukortermelési díj (saját források) || 123 || 123 || 0 || 0 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 67 03. – Címzett bevételek || 672 || 672 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 ebből: ex 05 07 01 06. – Számlaelszámolás || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 Összesen || 795 || 795 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 KIADÁSOK ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 02. – Piacok (1) || 3 311 || 3 311 || -689 || -670 || -641 || -612 || -589 || -601 || -612 || -4 413
 05 03. – Közvetlen támogatások (maximalizálás előtt) (2) || 42 170 || 42 535 || -460 || -492 || -534 || -577 || -617 || -617 || -617 || -3 913
 05 03. – Közvetlen támogatások – a maximalizálás becsült eredménye, amely átkerül a vidékfejlesztésbe ||   ||   || 0 || -164 || -172 || -185 || -186 || -186 || -186 || -1 078
 05 04. – Vidékfejlesztés (maximalizálás előtt) || 14 817 || 14 451 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 28
 05 04. – Vidékfejlesztés – a maximalizálás becsült eredménye, amely átkerül a közvetlen támogatásokból ||   ||   || 0 || 164 || 172 || 185 || 186 || 186 || 186 || 1 078
 05 07 01 06. – Számlaelszámolás || -69 || -69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 Összesen || 60 229 || 60 229 || -1 076 || -1 089 || -1 102 || -1 115 || -1 133 || -1 144 || -1 156 || -7 815
 NETTÓ KÖLTSÉGVETÉS a címzett bevételek levonása után ||   ||   || -1 145 || -1 158 || -1 171 || -1 184 || -1 202 || -1 213 || -1 225 || -8 298
Megjegyzések:
(1)           2013-ra
vonatkozóan, a 2013-ra már egyeztetett jogi kiigazításokat (például a borra
vonatkozó felső határ, a burgonyakeményítőre vonatkozó támogatás eltörlése,
szárított takarmány), valamint néhány tervezett fejleményt figyelembe vevő, 2012.
évi költségvetési tervezeten alapuló előzetes becslés szerint. A becslések
valamennyi évre vonatkozóan feltételezik, hogy nem merül fel további – piaci
zavarok vagy válságok miatti támogatási intézkedésekhez szükséges –
finanszírozási igény.
(2)           A 2013.
évi összeg tartalmazza a szőlőtőke-kivágáshoz kapcsolódó 2012. évi összegek
becslését.
4. táblázat: A KAP-reformjavaslatok
pénzügyi hatásának kiszámítása a KAP piaci intézkedéseihez kapcsolódó
kiadásokat illetően
                millió EUR (jelenlegi árakon)
 KÖLTSÉGVETÉSI ÉV ||   || Jogalap || Becsült szükséglet || Változások 2013-hoz képest ||
   ||   ||   || 2013 (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN 2014-2020
 Rendkívüli intézkedések: a jogalap egyszerűsített és kiterjesztett alkalmazási köre ||   || 154., 155., 156. cikk || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 A durumbúza és a cirok intervenciós felvásárlásának megszüntetése ||   || korábban a 10. cikk || pm || - || - || - || - || - || - || - || -
 A leginkább rászoruló személyeknek szóló élelmiszerprogramok || (2) || Korábban az 1234/2007/EK rendelet 27. cikke || 500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -3 500.0
 Magántárolás (lenrost) ||   || 16. cikk || N.A. || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || Pm
 Gyapotra nyújtott támogatás – szerkezetátalakítás || (3) || Korábban a 637/2008/EK rendelet 5. cikke || 10.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -28.0
 Zöldség-gyümölcs termelői csoportok tevékenységének megkezdéséhez nyújtott támogatás ||   || korábban a 117. cikk || 30.0 || 0.0 || 0.0 || 0.0 || -15.0 || -15.0 || -30.0 || -30.0 || -90.0
 Iskolagyümölcs-program ||   || 21. cikk || 90.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 420.0
 Termelői szervezetek megszüntetése a komlóágazatban ||   || korábban a 111. cikk || 2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -15.9
 Sovány tejpor opcionális magántárolása ||   || 16. cikk || N.A. || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 A sovány tej / sovány tejpor takarmányként vagy kazein előállításához való felhasználásához nyújtott támogatás megszüntetése ||   || korábban a 101. és 102. cikk || pm || - || - || - || - || - || - || - || -
 Vaj opcionális magántárolása || (4) || 16. cikk || 14.0 || [-1.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-85.0]
 A tej promóciós illetékének eltörlése ||   || korábban a 309. cikk || pm || - || - || - || - || - || - || - || -
 05 02. ÖSSZESEN ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A reformjavaslatok nettó hatása (5) ||   ||   ||   || -446.3 || -446.3 || -446.3 || -461.3 || -461.3 || -476.3 || -476.3 || -3 213.9
Megjegyzések:
(1)           A 2013.
évi szükséglet becslése a 2012.évi bizottsági költségvetési tervezeten alapul,
kivéve a) a gyümölcs- és zöldségágazatot, ahol a szükségletek a vonatkozó
reformok pénzügyi kimutatásain alapulnak és b) a már egyeztetett jogszabályi
módosításokat.
(2)           A 2013.
évi összeg megfelel a COM(2010)486 bizottsági javaslatnak. 2014-től az
intézkedést az 1. fejezetből finanszírozzák.
(3)           A
Görögországra vonatkozó gyapot-szerkezetátalakítási program költségkerete (4
millió EUR/év) 2014-től a vidékfejlesztéshez kerül. A Spanyolországra vonatkozó
költségkeret (6,1 millió EUR/év) 2018-tól az egységes támogatási rendszerbe
kerül (erről már döntés született).
(4)           Becsült
hatás, ha az intézkedést nem alkalmazzák.
(5)           A 05 02.
és 05 03. alcímen belüli kiadások mellett a 05 01., 05 07. és 05 08. alcímen
belüli közvetlen kiadásokat várhatóan az EMGA-hoz rendelt bevételből
finanszírozzák.
5. táblázat: A KAP reformjavaslatok
pénzügyi hatásának kiszámítása a közvetlen támogatásokat illetően
                millió EUR (jelenlegi árakon)
 KÖLTSÉGVETÉSI ÉV ||   || Jogalap || Becsült szükségletek || Változások 2013-hoz képest ||
   ||   || 2013 (1) || 2013 kiigazított (2) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN 2014-2020
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Közvetlen támogatások ||   ||   || 42 169.9 || 42 535.4 || 341.0 || 381.1 || 589.6 || 768.0 || 733.2 || 733.2 || 733.2 || 4 279.3
 – Már elfogadott módosítások: ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Fokozatos bevezetés az EU-12-ben ||   ||   ||   ||   || 875.0 || 1 133.9 || 1 392.8 || 1 651.6 || 1 651.6 || 1 651.6 || 1 651.6 || 10 008.1
 Gyapot – szerkezetátalakítás ||   ||   ||   ||   || 0.0 || 0.0 || 0.0 || 0.0 || 6.1 || 6.1 || 6.1 || 18.4
 Állapotfelmérés ||   ||   ||   ||   || -64.3 || -64.3 || -64.3 || -90.0 || -90.0 || -90.0 || -90.0 || -552.8
 Korábbi reformok ||   ||   ||   ||   || -9.9 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -204.2
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Az új KAP-reformjavaslatokhoz kapcsolódó módosítások ||   ||   || -459.8 || -656.1 || -706.5 || -761.3 || -802.2 || -802.2 || -802.2 || -4 990.3
 ebből: maximalizálás ||   ||   ||   ||   || 0.0 || -164.1 || -172.1 || -184.7 || -185.6 || -185.6 || -185.6 || -1 077.7
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 03. ÖSSZESEN ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A reformjavaslatok nettó hatása ||   ||   ||   ||   || -459.8 || -656.1 || -706.5 || -761.3 || -802.2 || -802.2 || -802.2 || -4 990.3
 ÖSSZES KIADÁS ||   ||   || 42 169.9 || 42 535.4 || 42 876.4 || 42 916.5 || 43 125.0 || 43 303.4 || 43 268.7 || 43 268.7 || 43 268.7 || 302 027.3
Megjegyzések:
(1)           A 2013.
évi összeg tartalmazza a szőlőtőke-kivágáshoz kapcsolódó 2012. évi összegek
becslését.
(2)           A már
egyeztetett jogszabályi módosítások figyelembevételével, vagyis az Egyesült
Királyság számára biztosított önkéntes moduláció és a 136. cikk („fel nem
használt összegek”) alkalmazása 2013 végén megszűnik.
6. táblázat: A közvetlen támogatások
elemei
                millió EUR (jelenlegi árakon)
 KÖLTSÉGVETÉSI ÉV ||   ||   ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN 2014-2020
 II. melléklet ||   ||   ||   ||   || 42 407.2 || 42 623.4 || 42 814.2 || 42 780.3 || 42 780.3 || 42 780.3 || 256 185.7
 Az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlathoz nyújtott támogatás (30 %) ||   ||   ||   ||   || 12 866.5 || 12 855.3 || 12 844.3 || 12 834.1 || 12 834.1 || 12 834.1 || 77 068.4
 A fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatásra fordítható maximális összeg (2 %)   ||   ||   ||   ||   || 857.8 || 857.0 || 856.3 || 855.6 || 855.6 || 855.6 || 5 137.9
 Alaptámogatási rendszer, a hátrányos természeti adottságokkal rendelkező területek számára nyújtott támogatás, termeléstől függő önkéntes támogatás ||   ||   ||   ||   || 28 682.9 || 28 911.1 || 29 113.6 || 29 090.6 || 29 090.6 || 29 090.6 || 173 979.4
 A fenti tételekből a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerre fordítható maximális összeg (10 %) ||   ||   ||   ||   || 4 288.8 || 4 285.1 || 4 281.4 || 4 278.0 || 4 278.0 || 4 278.0 || 25 689.3
 A II. mellékletben található borágazati támogatások áthelyezése[33]   ||   ||   ||   ||   || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 959.1
 Maximalizálás ||   ||   ||   ||   || -164.1 || -172.1 || -184.7 || -185.6 || -185.6 || -185.6 || -1 077.7
 Gyapot ||   ||   ||   ||   || 256.0 || 256.3 || 256.5 || 256.6 || 256.6 || 256.6 || 1 538.6
 POSEI/kis égei-tengeri szigetek ||   ||   ||   ||   || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 2 504.4
7. táblázat: A KAP reformjavaslatok
pénzügyi hatásának kiszámítása a közvetlen támogatások nyújtására vonatkozó 2014.
évi átmeneti intézkedéseket illetően
                millió EUR (jelenlegi árakon)
 KÖLTSÉGVETÉSI ÉV ||   || Jogalap || Becsült szükségletek || Változások 2013-hoz képest
   ||   ||   || 2013 (1) || 2013 kiigazított || 2014 (2)
 A 73/2009/EK tanácsi rendelet IV. melléklete ||   ||   || 40 165.0 || 40 530.5 || 541.9
 Fokozatos bevezetés az EU-10-ben ||   ||   ||   ||   || 616.1
 Állapotfelmérés ||   ||   ||   ||   || -64.3
 Korábbi reformok ||   ||   ||   ||   || -9.9
 05 03. ÖSSZESEN ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZES KIADÁS ||   ||   || 40 165.0 || 40 530.5 || 41 072.4
Megjegyzések:
(1)           A 2013.
évi összeg tartalmazza a szőlőtőke-kivágáshoz kapcsolódó 2012. évi összegek becslését.
(2)           A
kiterjesztett nettó felső határok tartalmazzák a borágazati támogatások
egységes támogatási rendszerbe való – a tagállamok által 2013-ra vonatkozóan
már elfogadott – áthelyezésének becslését.
8. táblázat: A KAP reformjavaslatok
pénzügyi hatásának kiszámítása a vidékfejlesztést illetően
                millió EUR (jelenlegi árakon)
 KÖLTSÉGVETÉSI ÉV ||   || Jogalap || Vidékfejlesztésre nyújtott támogatás || Változások 2013-hoz képest ||
   ||   ||   || 2013 || 2013 kiigazított (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN 2014-2020
 Vidékfejlesztési programok ||   ||   || 14 788.9 || 14 423.4 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Gyapotra nyújtott támogatás – szerkezetátalakítás || (2) ||   ||   ||   || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 28.0
 A közvetlen támogatások maximalizálásának eredménye ||   ||   ||   ||   ||   || 164.1 || 172.1 || 184.7 || 185.6 || 185.6 || 185.6 || 1 077.7
 Vidékfejlesztési költségkeret a technikai segítségnyújtás kivételével || (3) ||   ||   ||   || -8.5 || -8.5 || -8.5 || -8.5 || -8.5 || -8.5 || -8.5 || -59.4
 Technikai segítségnyújtás || (3) ||   || 27.6 || 27.6 || 8.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 29.4
 Innovatív helyi együttműködésre odaítélt díj || (4) ||   || N.A. || N.A. || 0.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 30.0
 05 04. ÖSSZESEN ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A reformjavaslatok nettó hatása ||   ||   ||   ||   || 4.0 || 168.1 || 176.1 || 188.7 || 189.6 || 189.6 || 189.6 || 1 105.7
 ÖSSZES KIADÁS (maximalizálás előtt) ||   ||   || 14 816.6 || 14 451.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 101 185.5
 ÖSSZES KIADÁS (maximalizálás után) ||   ||   || 14 816.6 || 14 451.1 || 14 455.1 || 14 619.2 || 14 627.2 || 14 639.8 || 14 640.7 || 14 640.7 || 14 640.7 || 102 263.2
Megjegyzések:
(1)           A
hatályos jogszabályoknak megfelelő, csak a 2013. pénzügyi év végéig
alkalmazandó kiigazítások.
(2)           Az 1.
táblázatban található összegek (3.1. szakasz) megfelelnek az „Európa 2020
stratégia költségvetése” című bizottsági közleményben (COM(2011)500 végleges)
levő összegeknek. Azonban arról még dönteni kell, hogy a többéves pénzügyi
keret tükrözi-e majd a gyapot-szerkezetátalakítási program egyik tagállamot
érintő költségkeretének 2014-től megvalósuló áthelyezését a vidékfejlesztéshez,
ami az EMGA közbenső felső határára és a második pillérre vonatkozó összeg
kiigazítását jelenti (4 millió EUR/év). A fenti 8. táblázatban az összegek
áthelyezésre kerültek, függetlenül attól, hogy megjelennek-e a többéves
pénzügyi keretben.
(3)           A
technikai segítségnyújtásra vonatkozó 2013. évi összeget a kezdeti
vidékfejlesztési költségkeret alapján állapították meg (az első pillérből
történő áthelyezéseket nem tartalmazza).
A 2014–2020 közötti
időszakra megállapított technikai segítségnyújtás a teljes vidékfejlesztési
költségkeret 0,25 %-a.
(4)           A
technikai segítségnyújtásra rendelkezésre álló összeg fedezi.
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || „Igazgatási kiadások”
millió EUR (három tizedesjegyig)
Megjegyzés:   A becslések
szerint a jogalkotási javaslatok nem befolyásolják az igazgatási jellegű
előirányzatokat, vagyis az a cél, hogy a jogszabályi keretet a humánerőforrások
és igazgatási kiadások jelenlegi szintje mellett lehessen végrehajtani.
   ||   ||   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN
 Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság: ||
  Humánerőforrás || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 958.986
  Egyéb igazgatási kiadások || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 67.928
 ÖSSZESEN – Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság || Előirányzatok || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 1 026.914
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 1 026.914
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || N. év[34]   || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.2.
Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok
felhasználását.
–
x   A javaslat/kezdeményezés
az alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja maga után:
Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR-ban
(három tizedesjegyig)
 Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket   ò ||   ||   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN
 TELJESÍTÉSEK
 Teljesítések típusa     || Teljesítés átlagos költsége || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma összesen || Összköltség
 5. sz. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS: A mezőgazdasági ágazat versenyképességének fokozása és az élelmiszer-ellátási lánc értéktermeléséből való részesedésének növelése ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Gyümölcs- és zöldségfélék: termelői szervezetek révén történő értékesítés[35]   || A termelői szervezetek révén értékesített termékek értékének aránya a teljes termelés értékéből ||   ||   || 830.0 ||   || 830.0 ||   || 830.0 ||   || 830.0 ||   || 830.0 ||   || 830.0 ||   || 830.0 ||   || 5 810.0
 Borágazat: Nemzeti költségkeret – szerkezetátalakítás8 || Hektárszám ||   || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 ||   || 3 326.0
 Borágazat: Nemzeti költségkeret – beruházások35 ||   ||   || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 ||   || 1 252.6
 Borágazat: Nemzeti költségkeret – melléktermék-lepárlás35 || hektoliter ||   || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 ||   || 686.4
 Borágazat: Nemzeti költségkeret – élelmezési célú alkohol35 || hektárszám ||   || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 ||   || 14.2
 Borágazat: Nemzeti költségkeret – must-sűrítmények használata35 || hektoliter ||   || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 ||   || 261.8
 Borágazat: Nemzeti költségkeret – promóció35 ||   ||   ||   || 267.9 ||   || 267.9 ||   || 267.9 ||   || 267.9 ||   || 267.9 ||   || 267.9 ||   || 267.9 ||   || 1 875.3
 –Egyéb ||   ||   ||   || 720.2 ||   || 739.6 ||   || 768.7 ||   || 797.7 ||   || 820.3 ||   || 808.8 ||   || 797.1 ||   || 5 452.3
 5. sz. konkrét célkitűzés részösszege ||   || 2 621.8 ||   || 2 641.2 ||   || 2 670.3 ||   || 2 699.3 ||   || 2 721.9 ||   || 2 710.4 ||   || 2 698.7 ||   || 18 763.5
 6. sz. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS Hozzájárulás a mezőgazdasági üzemek jövedelméhez és a jövedelemingadozás mérséklése ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Közvetlen jövedelemtámogatás[36]   || A kifizetéssel érintett hektárok száma (millió) ||   || 161.014 || 42 876.4 || 161.014 || 43 080.6 || 161.014 || 43 297.1 || 161.014 || 43 488.1 || 161.014 || 43 454.3 || 161.014 || 43 454.3 || 161.014 || 43 454.3 || 161.014 || 303 105.0
 6. sz. konkrét célkitűzés részösszege ||   || 42 876.4 ||   || 43 080.6 ||   || 43 297.1 ||   || 43 488.1 ||   || 43 454.3 ||   || 43 454.3 ||   || 43 454.3 ||   || 303 105.0
 ÖSSZKÖLTSÉG ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Megjegyzés: Az 1–4. és a 7–10.
konkrét célkitűzés esetében a teljesítést még meg kell határozni (lásd a fenti 1.4.2.
szakaszt).

3.2.3.
Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült
hatás
3.2.3.1.
Összegzés

–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok
felhasználását.
–
x   A javaslat/kezdeményezés
az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után:
millió EUR (három tizedesjegyig)
   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás[37]   || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 958.986
 Egyéb igazgatási kiadások || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 67.928
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb igazgatási kiadások ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZESEN || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 1 026.914

3.2.3.2.
 Becsült humánerőforrás-szükségletek

–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után humánerőforrások
felhasználását.
–
x   A javaslat/kezdeményezés
az alábbi humánerőforrások felhasználását vonja maga után:
Megjegyzés: A becslések
szerint a jogalkotási javaslatok nem befolyásolják az igazgatási jellegű
előirányzatokat, vagyis az a cél, hogy a jogszabályi keretet a humánerőforrások
és igazgatási kiadások jelenlegi szintje mellett lehessen végrehajtani. A 2014–2020
közötti időszakra vonatkozó adatok a 2011. évi helyzeten alapulnak.
A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb
egy tizedesjeggyel) kell kifejezni
   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év
  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) ||
 XX 01 01 01. (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034
 XX 01 01 02. (küldöttségeknél) || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3
 XX 01 05 01. (közvetett kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01. (közvetlen kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Külső személyi állomány (teljes munkaidős egyenértékben kifejezve)[38]   ||
 XX 01 02 01. (AC, INT, END a teljes keretből) || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78
 XX 01 02 02. (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy || - a központban ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - küldöttségeknél ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02. (AC, END, INT – közvetett kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02. (AC, END, INT –közvetlen kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZESEN[39]   || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115
XX az érintett
szakpolitikai terület vagy költségvetési cím.
A
humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az
intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül
átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a meglévő költségvetési
korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében
az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal.
Az elvégzendő
feladatok leírása:
 Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak ||
 Külső személyzet ||

3.2.4.
A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való
összeegyeztethetőség

–
x   A javaslat/kezdeményezés
összeegyeztethető a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi
keretre vonatkozó JAVASLATOKKAL.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt a többéves pénzügyi keret vonatkozó
fejezetének átdolgozása szükséges.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz
alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára.

3.2.5.
Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

–
A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik
felek általi társfinanszírozást.
–
X  A vidékfejlesztésre (EMVA)
vonatkozó javaslat az alábbi becsült társfinanszírozást irányozza elő:
előirányzatok millió EUR (három tizedesjegyig)
   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || Összesen
 Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet || Tagállam || Tagállam || Tagállam || Tagállam || Tagállam || Tagállam || Tagállam || Tagállam
 Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN[40]   || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó

3.3.
A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás

–
x   A
javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre.
–
¨  A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre
gyakorolt hatása a következő:
–
x   a javaslat a saját
forrásokra gyakorol hatást
–
x   a javaslat az egyéb
bevételekre gyakorol hatást
millió EUR (három tizedesjegyig)
 Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[41]
 N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Az egyéb címzett
bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési
tétel(eke)t.
Lásd
a 3.2.1. szakaszban a 2. és 3. táblázatot.
[1]               A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a
Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az
Európa 2020 stratégia költségvetése (COM(2011) 500 végleges, 2011.6.29.).
[2]               A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a
Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók
Bizottságának – A KAP jövője 2020-ig: az élelmezési, a természetes
erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezelése (COM(2010) 672
végleges, 2010.11.18.).
[3]               Lásd különösen az Európai Parlament 2011. június 23-i
állásfoglalását (2011/2015(INI)), valamint a Tanács 2011. március 18-i
elnökségi következtetéseit.
[4]               A jelenlegi jogszabályi keret a következőket foglalja
magában: 73/2009/EK tanácsi rendelet (közvetlen kifizetések), 1234/2007/EK
tanácsi rendelet (piaci eszközök), 1698/2005/EK tanácsi rendelet
(vidékfejlesztés) és 1290/2005/EK tanácsi rendelet (finanszírozás).
[5]               A Közös Stratégiai Kerethez tartozó Európai Regionális
Fejlesztési Alapra, Európai Szociális Alapra, Kohéziós Alapra, Európai
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és Európai Tengerügyi és Halászati Alapra
vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális
Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó
általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK rendelet hatályon
kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló
javaslat (COM(2011)615), 2011.10.6.
[6]               A beérkezett 517 hozzászólásról áttekintést nyújt a
hatásvizsgálat 9. melléklete.
[7]               HL C […]., […]., […]. o.
[8]               HL C […]., […]., […]. o.
[9]               HL C […]., […]., […]. o.
[10]             HL C […]., […]., […]. o.
[11]             COM (2010) 672 végleges, 2010.11.18.
[12]             HL L 30., 2009.1.31., 16. o.
[13]             HL L ...
[14]             HL L 55., 2011.2.28., 13. o.
[15]             HL L […]., […]., […]. o.
[16]             HL L 42., 2006.2.14., 1. o.
[17]             HL L 265., 2006.9.26., 1. o.
[18]             HL L 270., 2003.10.21., 1. o. A rendeletet az 73/2009/EK
rendelet hatályon kívül helyezte és annak helyébe lépett.
[19]             HL L 206., 1992.7.22., 7. o.
[20]             HL L 20., 2010.1.26., 7. o.
[21]             HL L 189., 2007.7.20., 1. o.
[22]             HL L 277., 2005.10.21., 1. o. A rendeletet a(z) …/…/EU
rendelet [vidékfejlesztésről szóló rendelet] hatályon kívül helyezte és annak
helyébe lépett.
[23]             HL L ...
[24]             HL L 178., 2008.7.5., 1. o.
[25]             HL L 281., 1995.11.23., 31. o.
[26]             HL L 8., 2001.1.12., 1. o.
[27]             HL L 327., 2000.12.22., 1. o.
[28]             Tevékenységalapú irányítás: ABM: (Activity-Based
Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based
Budgeting).
[29]             A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a) és
b) pontja szerint.
[30]             COM (2011) 500 végleges, 2011. június 29.
[31]             Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a
költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a
Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[32]             A költségvetési rendelet 185. cikkében előírt szervek.
[33]             A 2014–2020 közötti időszakra megállapított közvetlen
támogatások tartalmazzák a borágazati támogatások egységes támogatási
rendszerbe való – a tagállamok által 2013-ra vonatkozóan már elfogadott –
áthelyezésének becslését.
[34]             Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első
éve.
[35]             A korábbi végrehajtáson és a 2012. évi költségvetési
tervezet becslésein alapul. A gyümölcs- és zöldségágazat termelői szervezetei esetében
az összegek összhangban vannak az ágazat reformjával és – ahogy azt a 2012. évi
költségvetési tervezet tevékenységi beszámolói már jelzik – az eredmények csak 2011
végén válnak ismertté.
[36]             A 2009. évi potenciálisan támogatható területeken alapul.
[37]             A létszámtervben szereplő tisztviselői és ideiglenes
alkalmazotti álláshelyek esetében a 127 000 EUR összegű átlagos költségen
alapul.
[38]             AC= szerződéses alkalmazott, INT=átmeneti alkalmazott,
JED=küldöttségi pályakezdő szakértő, AL= helyi alkalmazott; END= nemzeti
szakértő;
[39]             Ez nem tartalmazza a 05 01 04 04. költségvetési sorra
vonatkozó közbenső felső határt.
[40]             Ezt a tagállamok által benyújtandó vidékfejlesztési
programokban határozzák meg.
[41]             A hagyományos saját források (vámok, cukorilletékek)
tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek)
csökkentett bruttó összegeket kell megadni.