               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.9.26.
            COM(2018) 657 final
            2018/0337(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a higanyról szóló Minamata egyezmény részes felei konferenciájának második ülésén az egyezmény 10. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, a higany – kivéve a higanytartalmú hulladékokat – környezetkímélő átmeneti tárolására vonatkozó iránymutatások elfogadása tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               Ez a javaslat a higanyról szóló Minamata egyezmény 10. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, a higany – kivéve a higanytartalmú hulladékokat – környezetkímélő átmeneti tárolására vonatkozó iránymutatások tervezett elfogadása tekintetében az egyezmény részes felei konferenciájának második ülésén az Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozatra vonatkozik.

               2.A javaslat háttere

               2.1.A higanyról szóló Minamata egyezmény

               A higanyról szóló Minamata egyezmény (a továbbiakban: megállapodás) az emberi egészségnek és a környezetnek a higany és a higanyvegyületek emberi eredetű, levegőbe, vízbe és talajba történő kibocsátásával szembeni védelmét szabályozó legfontosabb nemzetközi jogi keret.

               A higany teljes életciklusát lefedi az elsődleges higanybányászattól a higanytartalmú hulladékok ártalmatlanításáig, beleértve a higany, a higany más anyagokkal alkotott legalább 95 %-os higanytartalmú keverékei, ezen belül a higanyötvözetek (a továbbiakban: higanykeverékek), valamint hat higanyvegyület: a higany (I)-klorid, a higany (II)-oxid, a higany (II)-szulfát, a higany (II)-nitrát, a cinóber és a higany-szulfid átmeneti tárolását, a higanytartalmú hulladékoké kivételével.

               A megállapodás 2017. augusztus 16-án lépett hatályba.

               Az Európai Unió
                  1
               , csakúgy mint a legtöbb tagállam
                  2
               , részes fele ennek a megállapodásnak.

               2.2.A részes felek konferenciája

               A megállapodás részes feleinek konferenciája ellátja a megállapodás által ráruházott feladatokat, és e célból mérlegeli és végrehajtja többek között a megállapodás célkitűzéseinek eléréséhez szükséges további intézkedéseket, beleértve a vonatkozó iránymutatások elfogadását is.

               A megállapodás 28. cikkével és a részes felek konferenciája első ülésén (2017. szeptember 24–29.) elfogadott, az eljárási szabályzatról szóló MC-1/1 határozattal összhangban a részes felek egy-egy szavazattal rendelkeznek. Ugyanakkor az Unió regionális gazdasági integrációs szervezetként a hatáskörébe tartozó kérdéseket illetően a megállapodásban részes tagállamai számával megegyező számú szavazattal gyakorolja szavazati jogát. Az Unió nem gyakorolhatja szavazati jogát, ha valamelyik tagállama saját maga él szavazati jogával, és fordítva.

               2.3.A részes felek konferenciájának tervezett jogi aktusa

               A részes felek konferenciájának 2018. november 19-i második ülésén a megállapodás 10. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően a higany – kivéve a higanytartalmú hulladékokat – környezetkímélő átmeneti tárolására vonatkozó iránymutatásokat (a továbbiakban: tervezett jogi aktus) kell elfogadnia.

               A tervezett jogi aktusban olyan iránymutatásokat kell létrehozni, amelyek célja a higany, a higanykeverékek és hat higanyvegyület (higany (I)-klorid, higany (II)-oxid, higany (II)-szulfát, higany (II)-nitrát, cinóber és higany-szulfid) – a higanytartalmú hulladékok kivételével – környezetkímélő átmeneti tárolásának biztosítása. A gyakorlatban a tervezett jogi aktus elsősorban a folyékony fémhigany tárolása szempontjából releváns.

               A megállapodás 10. cikkének (2) és (3) bekezdése értelmében a felek vállalják, hogy a környezetkímélő átmeneti tárolás biztosítása érdekében hozott intézkedéseik keretében figyelembe veszik a részes felek konferenciája által elfogadott iránymutatásokat.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az Unió nevében képviselendő javasolt álláspont az, hogy a részes felek konferenciája második ülésén támogatni kell a tervezett jogi aktus elfogadását.

               A tervezett jogi aktus tartalma annak az ülésközi folyamatnak az eredménye, amelyet a részes felek konferenciája az első ülésén indított el az MC-1/18 határozattal
                  3
               , amelyben felkérte „a titkárságot az iránymutatás-tervezet további felülvizsgálatára” és „a felülvizsgált iránymutatásnak a második ülésen megfontolás és lehetséges elfogadás céljából történő előterjesztésére”. Az uniós szakértők a titkárságnak az MC-1/18 határozatban megállapított ütemezéssel összhangban benyújtott beadványaikkal jelentős mértékben hozzájárultak ehhez a folyamathoz. Az így született, a titkárság által felülvizsgált iránymutatás-tervezet figyelembe vette az uniós szakértők észrevételeit, és nem tett szükségessé további észrevételeket az EU részéről, mivel az iránymutatások összhangban vannak a nagyobb mennyiségű higannyal foglalkozó uniós vívmányokkal, többek között a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyének kezeléséről szóló, 2012. július 4-i 2012/18/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel
                  4
               . Ezen túlmenően az iránymutatások lehetővé teszik azt is, hogy különösen kisebb mennyiségek esetében rugalmasan alkalmazzák.

               A javasolt álláspont összhangban van a higanyra vonatkozó uniós szakpolitikával és jogszabályokkal, mivel a tervezett jogi aktusnak a megállapodás részes felei általi végrehajtása hozzájárul az átmeneti tárolásból származó higanykibocsátások csökkentéséhez, ezáltal pedig az Unión belüli is hozzájárul az emberi egészség és a környezet védelméhez.

               Az uniós álláspontra szükség van, mivel elfogadásukat követően a megállapodás részes feleinek figyelembe kell venniük az iránymutatásokat, amikor a higany, a higanykeverékek és a hat érintett higanyvegyület – a higanytartalmú hulladékok kivételével – környezetkímélő átmeneti tárolására vonatkozó intézkedéseket hoznak.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a kérdéses szervre irányadó nemzetközi jog szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom tartalmazza azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog értelmében nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  5
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A részes felek konferenciája egy megállapodás, nevezetesen a higanyról szóló Minamata egyezmény által létrehozott szerv.

               A részes felek konferenciája által elfogadandó tervezett jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. A tervezett jogi aktus joghatással bír, mivel a megállapodásban részes felek kötelesek azt figyelembe venni, amikor a higany, a higanykeverékek és hat higanyvegyület (higany (I)-klorid, higany (II)-oxid, higany (II)-szulfát, higany (II)-nitrát, cinóber és higany-szulfid) – a higanytartalmú hulladékok kivételével – környezetkímélő átmeneti tárolását biztosítani hivatott intézkedéseket hoznak.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik csak járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen anyagi jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a környezettel kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2018/0337 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a higanyról szóló Minamata egyezmény részes felei konferenciájának második ülésén az egyezmény 10. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, a higany – kivéve a higanytartalmú hulladékokat – környezetkímélő átmeneti tárolására vonatkozó iránymutatások elfogadása tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A higanyról szóló Minamata egyezményt
                  6
                (a továbbiakban: megállapodás) az Unió az (EU) 2017/939 tanácsi határozattal
                  7
                kötötte meg, és az 2017. augusztus 16-án lépett hatályba.

               (2)A megállapodás részes feleinek konferenciája által az első ülésén elfogadott, eljárási szabályokról szóló MC-1/1 határozat értelmében a felek mindent megtesznek annak érdekében, hogy konszenzussal megállapodásra jussanak valamennyi érdemi kérdésben.

               (3)2018. november 19–23-i második ülésén a megállapodás részes felei konferenciájának a higany – kivéve a higanytartalmú hulladékokat – környezetkímélő átmeneti tárolására vonatkozó iránymutatásokat kell elfogadnia.

               (4)Tekintve, hogy a megállapodásban részes felek kötelesek az átmeneti tárolásra vonatkozó intézkedések meghozatalakor figyelembe venni a higany – kivéve a higanytartalmú hulladékokat – környezetkímélő átmeneti tárolására vonatkozó, szóban forgó iránymutatásokat, és ezért azok joghatással bírnak, helyénvaló meghatározni a megállapodás részes feleinek konferenciáján az Unió nevében képviselendő álláspontot.

               (5)Az Unió részt vett a környezetkímélő átmeneti tárolásra vonatkozó iránymutatás-tervezet felülvizsgálatában, amely a megállapodás részes feleinek konferenciája által az első ülésén elfogadott MC-1/18 határozat
                  8
                értelmében megkezdett ülésközi szakértői munka keretében zajlott; azonban az Unió nem tartotta szükségesnek, hogy az ezen ülésközi munka keretében felülvizsgált iránymutatás-tervezet további módosítására tegyen javaslatot.

               (6)A higany – kivéve a higanytartalmú hulladékokat – környezetkímélő átmeneti tárolására vonatkozó iránymutatásokat ezért helyénvaló támogatni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A megállapodás részes felei konferenciájának második ülésén az Unió által képviselendő álláspont a következő:

               Az Európai Unió a megállapodás részes felei konferenciájának második ülésén támogatja a megállapodás 10. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, a higany – kivéve a higanytartalmú hulladékokat – környezetkímélő átmeneti tárolására vonatkozó iránymutatások elfogadását.

               Az első albekezdésben említett dokumentumok kisebb módosításait az Unió képviselői a Tanács újabb határozata nélkül is jóváhagyhatják.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács (EU) 2017/939 határozata (2017. május 11.) a higanyról szóló Minamata Egyezménynek az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 142., 2017.6.2., 4. o.).

                     (2)

                        2018. szeptember 7-én huszonkét tagállam – Ausztria, Belgium, Bulgária, a Cseh Köztársaság, Dánia, az Egyesült Királyság, Észtország, Finnország, Franciaország, Hollandia, Horvátország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Málta, Németország, Portugália, Románia, Szlovákia, Szlovénia és Svédország – megerősítette a higanyról szóló Minamata egyezményt.

                     (3)

                        MC-1/18 határozat: A higany és higanyvegyület átmeneti tárolására vonatkozó, a 10. cikk (3) bekezdésében említett iránymutatások tervezete; A higanyról szóló Minamata egyezmény részes felei konferenciájának jelentése az első ülésén végzett munkáról, UNEP/MC/COP1/29, 2017. november 22.

                     (4)

                        HL L 197., 2012.7.24., 1. o.

                     (5)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (6)

                        A higanyról szóló Minamata egyezmény hiteles változata a következő címen érhető el:
                  https://treaties.un.org/doc/Treaties/2013/10/20131010%2011-16%20AM/CTC-XXVII-17.pdf

                     (7)

                        A Tanács (EU) 2017/939 határozata (2017. május 11.) a higanyról szóló Minamata Egyezménynek az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 142., 2017.6.2., 4. o.).

                     (8)

                        MC-1/18 határozat: A higany és higanyvegyület átmeneti tárolására vonatkozó, a 10. cikk (3) bekezdésében említett iránymutatások tervezete; A higanyról szóló Minamata egyezmény részes felei konferenciájának jelentése az első ülésén végzett munkáról, UNEP/MC/COP1/29, 2017. november 22.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.11.28.
            COM(2018) 792 final
            2018/0407(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Energiaközösség Miniszteri Tanácsában az Energiaközösség Titkársága igazgatója hivatali idejének meghosszabbítása tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               Ez a javaslat az Energiaközösség Miniszteri Tanácsában az Energiaközösség Titkársága (a továbbiakban: ENCS) igazgatója hivatali idejének meghosszabbítása tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspont kialakításáról szóló határozatra vonatkozik.

               Az ENCS jelenlegi igazgatóját, Janez Kopacot első alkalommal 2012-ben nevezték ki. Mandátumát 2015-ben megújították, és annak érvényessége 2018. november 30-én lejár.

               Az Energiaközösséget létrehozó szerződés 69. és 88. cikke értelmében az ENCS igazgatóját az Energiaközösség Miniszteri Tanácsa egyszerű többséggel nevezi ki. A Bizottság kizárólagos joga, hogy javaslatot tegyen az igazgató személyére.

               2.Az Unió által képviselendő álláspont

               Janez Kopac harmadik igazgatói ciklusát az ENCS élén több körülmény is indokolja:

               Először is, fontos biztosítani az Energiaközösség létrehozási folyamatának folytonosságát. Janez Kopac kiváló eredményeket ért el az energiaközösségi keret kulcsfontosságú szempontjainak érvényesítésében. Sikerként könyvelhető el különösen az Energiaközösséget létrehozó szerződés reformja, amely nemcsak a közösségi vívmányok végrehajtását biztosítja, de döntő módon előmozdítja az Energiaközösség szerződő feleinek energiapiaci reformfolyamatait is.

               Másodszor, Janez Kopac konstruktív és proaktív módon irányítja a rábízott területet. Feladatainak ellátása során az Energia Charta Egyezmény célkitűzéseinek szellemében cselekszik. Ezt mutatja az a szakmai törekvése is, hogy az Energiaközösség szerződő feleinek jogszabályait összhangba hozza az uniós jog alapelveivel. Gondoskodott arról, hogy az általa irányított személyzet munkája szakszerű és minőségi legyen, és ezzel megteremtette és fenntartotta az ENCS intézményi integritását.

               Végül, feladatainak végrehajtásában Janez Kopac számos alkalommal bizonyította függetlenségét. Egy uniós tagállam állampolgáraként Janez Kopac továbbra is biztosítaná az Energiaközösségen belüli döntéshozatal kiegyensúlyozottságát és pártatlanságát.

               Az Európai Unió nevében képviselendő álláspont a Miniszteri Tanácsban a határozattervezet jóváhagyása.

               3.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               3.1.Eljárási jogalap

               3.1.1.Alapelvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem is módosítja a megállapodás intézményi kereteit. A javasolt határozat eljárási jogalapja ezért az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               3.2.Anyagi jogalap

               3.2.1.Alapelvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik csak járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen anyagi jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               3.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma az energiaüggyel kapcsolatos. Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 194. cikke.

               3.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért a 194. cikk, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2018/0407 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Energiaközösség Miniszteri Tanácsában az Energiaközösség Titkársága igazgatója hivatali idejének meghosszabbítása tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 194. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Energiaközösséget létrehozó szerződés Európai Közösség általi megkötéséről szóló, 2006. május 29-i 2006/500/EK tanácsi határozatra,

               tekintettel az Energiaközösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 69. és 88. cikkére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Energiaközösségről szóló szerződést az Európai Unió a 2006. május 29-i 2006/500/EK tanácsi határozattal kötötte
                  1
                meg, és az 2006. július 1-jén lépett hatályba.

               (2)Az Energiaközösséget létrehozó szerződés 69. és 88. cikke értelmében az Energiaközösség Titkárságának igazgatóját az Európai Bizottság javaslatára, a Miniszteri Tanács eljárási aktusával kell kinevezni.

               (3)Az Energiaközösség olyan reformfolyamat végrehajtásán dolgozik, melynek számos új jogalkotási javaslat is a részét képezi; ezek pedig a Titkárság tevékeny közreműködését kívánják meg.

               (4)Janez Kopac bizonyította, hogy képes a Titkárság hatékony, eredményes és független irányítására, ami alkalmassá teszi őt e funkció betöltésére,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               Egyetlen cikk

               Az Unió nevében képviselendő álláspont a miniszteri tanácsi eljárási aktus e határozat mellékletében meghatározott tervezetének jóváhagyása.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 198., 2006.7.20., 15. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.11.28.
            COM(2018) 792 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Energiaközösség Miniszteri Tanácsában az Energiaközösség Titkársága igazgatója hivatali idejének meghosszabbítása tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               Javaslat

               A Miniszteri Tanács eljárási aktusa az Energiaközösség Titkársága igazgatója hivatali idejének meghosszabbításáról

               Az Energiaközösség Miniszteri Tanácsa,

               tekintettel az Energiaközösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 69. és 88. cikkére;

               tekintettel az Európai Bizottságnak a Miniszteri Tanácshoz intézett azon javaslatára, hogy hosszabbítsák meg Janez Kopacnak, az Energiaközösség Titkársága igazgatójának hivatali idejét;

               tekintettel a Energiaközösség Miniszteri Tanácsa 2006. november 17-i 2006/02/MC-EnC határozatával elfogadott, a Titkárság személyzeti állományának felvételi szabályaira, munkafeltételeire és egyenletes földrajzi eloszlására vonatkozó szabályok II.1. és II.5. pontjára,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Miniszteri Tanács 2018. december 1-jei hatállyal meghosszabbítja Janez Kopacnak, az Energiaközösség Titkársága igazgatójának hivatali idejét.

               2. cikk

               Az igazgató munkafeltételeit a személyzeti szabályzat legújabb verziója határozza meg. Az igazgató éves bruttó javadalma 168 042,96 EUR-ban kerül megállapításra, amely megfelel a 2015-ben meghosszabbított megbízatással járó, az inflációs kompenzációval kiigazított javadalomnak.

               3. cikk

               A Titkárság ezt az eljárási jogi aktust az elfogadását követő 7 napon belül az Energiaközösség létrehozásáról szóló szerződés valamennyi részes felének és intézményének rendelkezésére bocsátja.

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt:

               a Miniszteri Tanács részéről

               ------------------------------

               az Elnökség


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.1.23.
            COM(2019) 11 final
            2019/0008(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a veszélyes hulladékok országhatárokat átlépő szállításának ellenőrzéséről és ártalmatlanításáról szóló bázeli egyezmény részes feleinek 14. konferenciáján az egyezmény II., VIII. és IX. mellékletének bizonyos módosításai tekintetében az Unió által képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT TÁRGYA

               Ez a javaslat az Unió nevében a Bázeli Egyezmény Részes Felei Konferenciájának 14. ülésén az egyezmény mellékleteit érintő módosítások tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározására vonatkozik.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.Bázeli egyezmény a veszélyes hulladékok országhatárokat átlépő szállításának ellenőrzéséről és ártalmatlanításáról

               A veszélyes hulladékok országhatárokat átlépő szállításának ellenőrzéséről és ártalmatlanításáról szóló bázeli egyezményt (a továbbiakban: az egyezmény) 1989. március 22-én fogadták el, és az 1992-ben lépett hatályba. Az Európai Unió és tagállamai egyaránt az egyezmény részes felei
                  1
               . Az egyezménynek jelenleg 186 részes fele van.

               Az egyezmény sarokköve a bizonyos hulladékok kivitelére, behozatalára és tranzitjára vonatkozó ellenőrzési rendszer. Az egyezmény hatálya alá tartozó hulladékok kivitelét előzetesen be kell jelenteni a behozatal helye szerinti államok és a tranzitállamok illetékes hatóságainak. A bejelentést az exportáló államnak kell megtennie, amely arra is kötelezheti a hulladéktermelőket vagy -exportőröket, hogy az ilyen bejelentéseket az illetékes hatóságon keresztül tegyék meg. A bejelentést írásban kell benyújtani, és annak tartalmaznia kell az egyezmény V. A. mellékletében megnevezett nyilatkozatokat és információkat. A hulladék exportjára csak akkor kerülhet sor, ha ahhoz valamennyi érintett állam írásbeli hozzájárulását adta (az egyezmény 6. cikke).

               Az egyezmény ellenőrzési rendszere az egyezmény 1. cikkében meghatározott és VIII. mellékletében felsorolt veszélyes hulladékokra, valamint a II. mellékletében felsorolt, a háztartásokból gyűjtött hulladékokat és a háztartási hulladék elégetéséből származó maradékanyagokat magukban foglaló egyéb hulladékokra vonatkozik. Az egyezmény IX. melléklete azokat a hulladékokat sorolja fel, amelyek nem tartoznak az egyezmény és az ellenőrzési rendszer hatálya alá, hacsak nem tartalmaznak az egyezmény I. melléklete szerinti anyagot olyan mértékben, hogy a III. melléklet szerinti veszélyességi jellemzőket mutassák.

               2.2.A Részes Felek Konferenciája

               A Bázeli Egyezmény Részes Feleinek Konferenciája az egyezmény legfőbb döntéshozó szerve. Hatásköre kiterjed az egyezmény mellékleteinek módosítására, és kétévente ülésezik.

               A Részes Felek Konferenciájának 14. ülésére (CoP14) 2019 áprilisában és májusában kerül sor Genfben.

               2.3.A tervezett jogi aktus

               A Részes Felek Konferenciája 14. ülésének ideiglenes napirendjében az egyik napirendi pont a Norvégia által benyújtott, az egyezmény egyes mellékleteinek módosítására irányuló javaslattal (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus) foglalkozik
                  2
               .

               A tervezett jogi aktus nem kívánja az összes típusú műanyaghulladékot a Bázeli Egyezmény ellenőrzési mechanizmusainak hatálya alá vonni; ehelyett az említett ellenőrzési mechanizmusokat csupán bizonyos típusú műanyaghulladékokra terjeszti ki, míg azok más műanyaghulladékokra nem vonatkoznak (annak érdekében, hogy azok kereskedelme továbbra is lehetséges legyen az exportáló/importáló országok által tett bejelentés nélkül).

               A tervezett jogi aktus célja, hogy a műanyaghulladékokra vonatkozó bejegyzések tekintetében módosítsa vagy kiegészítse a következő mellékleteket:

               –II. melléklet az olyan nem veszélyes műanyaghulladék tekintetében, amelyet az egyezmény ellenőrzési rendszerének hatálya alá kell vonni,

               –VIII. melléklet az olyan veszélyes műanyaghulladék tekintetében, amelyet szintén az ellenőrzési rendszer hatálya alá kell vonni,

               –IX. melléklet az olyan nem veszélyes műanyaghulladék tekintetében, amelyet nem kell az egyezmény ellenőrzési rendszerének hatálya alá vonni, hacsak az említett hulladék nem tartalmaz az egyezmény I. melléklete szerinti anyagot olyan mértékben, hogy a III. melléklet szerinti veszélyességi jellemzőket mutassa.

               A Norvégia által benyújtott, az egyezmény II., VIII. és IX. mellékletének módosítására irányuló javaslatot 2018. október 26-án továbbították a részes feleknek. A javaslat értelmében a IX. melléklet egyik, felülvizsgált bejegyzésébe besorolt nem veszélyes műanyaghulladékokkal továbbra is az egyezményben meghatározott feltételek mellett kereskedhetnek az egyes országok, míg a II. és a VIII. mellékletbe újonnan felvett különleges figyelmet igénylő, illetve veszélyes műanyaghulladékok az egyezmény ellenőrzési rendszerének hatálya alá kerülnek.

               Az egyezmény II., VIII. és IX. mellékletét érintő módosítások a hulladékszállításról szóló, 2006. június 14-i 1013/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  3
                módosítása révén történő végrehajtásukat követően lépnek hatályba az EU-ban. Az üzemeltetőket és a hatóságokat érintő, az EU-ból származó exporttal kapcsolatos változások a hulladék típusától és a rendeltetési országtól függnek majd.

               A veszélyes műanyaghulladékok több új (a VIII. mellékletben felsorolt) kategóriája esetében tilos lesz az Unióból nem OECD-országba történő kivitel. Az ilyen hulladék OECD-n belüli exportja során a bejelentési eljárást kell követni. A II. mellékletbe felvett egyes nem veszélyes műanyaghulladékoknak az Unióból nem OECD-országba történő kivitele szintén tilos lesz, hacsak az EU úgy nem dönt, hogy a 2020 végéig felülvizsgálandó 1013/2006/EK rendelet módosítása révén a bejelentési eljárást alkalmazza. Az ilyen hulladék OECD-n belüli exportja során szintén a bejelentési eljárást kell követni. Végül, az egyezmény IX. mellékletének hatálya alá tartozó nem veszélyes műanyaghulladékok minden ellenőrzés nélkül exportálhatók, amennyiben bizonyos, az importáló országban történő könnyű újrahasznosíthatóságukat biztosító feltételek teljesülnek.

               A norvég javaslatnak az 1013/2006/EK rendelet keretében történő automatikus végrehajtása azt vonná maga után, hogy a bejelentési eljárást ki kellene terjeszteni a Bázeli Egyezmény II. vagy VIII. mellékletében újonnan felvett hulladékok EU-n belüli szállítására.

               Az egyezmény mellékleteinek módosítására vonatkozó eljárást az egyezmény 17. és 18. cikke szabályozza. A javasolt módosításokat a részes felek valamelyikének kell megtennie, és azokat a Titkárságnak valamennyi részes félnek továbbítania kell legalább hat hónappal azon ülés előtt, amelyen a módosítást elfogadásra javasolják, azaz a COP14 esetében 2018. október 28-ig. Emellett minden ilyen módosítást a Részes Felek Konferenciájának kell elfogadnia, és a módosítás a bejelentő levélnek a letéteményes általi kiküldésétől számított hat hónapot követően hatályba léphet. Az egyezmény 18. cikke (2) bekezdése c) pontjának megfelelően a tervezett jogi aktus kötelező lesz a felekre nézve. Az említett cikk így rendelkezik: „A melléklet hat hónappal azt követően, hogy a letéteményes az arról szóló tájékoztatást közreadta, az egyezmény, illetve bármely jegyzőkönyv valamennyi olyan részese számára hatályba lép, amely nem nyújtott be a fenti b) pontban foglalt bejelentést.”

               3.AZ UNIÓ NEVÉBEN KÉPVISELENDŐ ÁLLÁSPONT

               Az Uniónak támogatnia kell az alábbi mellékleteknek a műanyaghulladékokra vonatkozó bejegyzések tekintetében történő módosítását vagy kiegészítését:

               –II. melléklet az olyan nem veszélyes műanyaghulladék tekintetében, amelyet az egyezmény ellenőrzési rendszerének hatálya alá kell vonni,

               –VIII. melléklet az olyan veszélyes műanyaghulladék tekintetében, amelyet szintén az ellenőrzési rendszer hatálya alá kell vonni,

               –IX. melléklet az olyan nem veszélyes műanyaghulladék tekintetében, amelyet nem kell az egyezmény ellenőrzési rendszerének hatálya alá vonni, hacsak az említett hulladék nem tartalmaz az egyezmény I. melléklete szerinti anyagot olyan mértékben, hogy a III. melléklet szerinti veszélyességi jellemzőket mutassa.

               Az egyezmény mellékleteinek fent felsorolt módosításai nélkül jelentős a kockázata annak, hogy a műanyaghulladékot olyan országokba exportálják, amelyek nem rendelkeznek a hulladék hatékony gyűjtését és környezetkímélő kezelését biztosító megfelelő infrastruktúrával. A tervezett jogi aktus a következőkhöz fog hozzájárulni:

               –javítja a műanyaghulladék-kivitelre vonatkozó ellenőrzéseket,

               –támogatja a környezetvédelmi szempontból megfelelő műanyaghulladék-gazdálkodást,

               –csökkenti annak kockázatát, hogy a műanyaghulladék a környezetbe jusson, továbbá

               –megelőzi a tengeri hulladék globális környezeti problémáját.

               A 2018. január 16-án elfogadott, műanyagokkal kapcsolatos uniós stratégia
                  4
                kimondja, hogy a nemzetközi fellépés kulcsfontosságú az óceánokba kerülő műanyaghulladék jelentős forrásaival – így többek között a fejlődő országok és a feltörekvő gazdaságok nem megfelelő hulladékgazdálkodási infrastruktúráival – összefüggő kérdések kezeléséhez. A műanyagokkal kapcsolatos stratégia külön utal a Bázeli Egyezmény keretében végzett fellépések támogatásának szükségességére, aminek révén biztosítható, hogy az újrafeldolgozás céljából külföldre szállított műanyagok kezelése és feldolgozása hasonló feltételek mellett történjen, mint amelyek az EU-ban érvényesek. Az EU a műanyaghulladék jelentős részét harmadik országokba exportálja (ez 2016-ban 3 millió tonnát tett ki), ahol a hulladék kezelését továbbra is bizonytalanság övezi, és a nemzetközi fejlemények miatt – többek között Kínának a bizonyos típusú műanyaghulladékok importkorlátozásáról meghozott közelmúltbeli döntése okán – a határokon átnyúló problémák is súlyosbodnak.

               Az egyezmény rendelkezéseinek Unión belüli végrehajtását az 1013/2006/EK rendelet biztosítja. Az említett rendelet az Unióból származó kivitelre és az Unióba irányuló behozatalra, valamint a tagállamok közötti szállításra vonatkozik (1. cikk). A rendelet az Európai Gazdasági Térség (EGT) egészén belül alkalmazandó
                  5
               .

               Elfogadását és hatálybalépését követően a tervezett jogi aktust át kell ültetni az uniós jogba, azaz rendelkezéseit be kell építeni az 1013/2006/EK rendeletbe. Ez azt jelentené, hogy a II. és a VIII. mellékletbe újonnan felvett műanyaghulladékok EU-n és EGT-n belüli szállítmányaira új ellenőrzési intézkedések vonatkoznának (és tilos lenne e hulladékoknak nem OECD-országokba történő kivitele). Bár ez a fenti okokból kívánatos lenne az EU-ból származó kivitel tekintetében, adott esetben nemkívánatos és problémás hatással lenne az újrafeldolgozásra szánt műanyaghulladék EU-n és EGT-n belüli szállítmányaira, mivel azokra új bejelentési eljárásokat terjesztene ki. Ezek a szállítmányok már tárgyát képezik a hulladékokról szóló uniós jogszabályok bizonyos környezetvédelmi követelményeinek, és új adminisztratív eljárások bevezetése csak bonyolultabbá és költségesebbé tenné a műanyagok újrahasznosítását az EU-ban, miközben környezetvédelmi szempontból csak korlátozott előnyökkel járna.

               Az Unión és az EGT-n belüli jelenlegi helyzet fenntartása érdekében (vagyis annak érdekében, hogy az egyezmény ellenőrzési rendszere ne terjedjen ki az új műanyaghulladékok szállítására), az egyezmény 11. cikkének értelmében az érintett rendelkezésekről tájékoztatni kell az egyezmény titkárságát. Ez a cikk lehetővé teszi a részes felek számára, hogy két- és többoldalú, illetve regionális megállapodásokat vagy megegyezéseket kössenek a hulladékok országhatárokat átlépő szállítása tekintetében, feltéve hogy az ilyen megállapodások vagy megegyezések összeegyeztethetőek a hulladékoknak az egyezményben előírt, környezetvédelmi szempontból megfelelő kezelésével. Ezeknek a megállapodásoknak vagy megegyezéseknek olyan előírásokat kell tartalmazniuk, amelyek környezetvédelmi szempontból legalább ugyanannyira megfelelőek, mint az egyezményben előírtak, és különös hangsúlyt helyeznek a fejlődő országok érdekeinek figyelembevételére. 11. cikk szerinti bejelentésekre került sor például egy OECD tanácsi határozattal
                  6
                kapcsolatban.

               Következésképpen a tanácsi határozatra irányuló javaslat előirányozza az Unió számára, hogy az egyezmény 11. cikkének megfelelően tegyen bejelentést a titkárságnak az érintett műanyaghulladékoknak az EU-n és az EGT-n belüli szállítmányaira vonatkozó rendelkezésekről, amennyiben ezek a rendelkezések eltérnek a tervezett jogi aktustól, és abban jelentse ki, hogy rendelkezései az egyezménnyel összeegyeztethető, környezetvédelmi szempontból megfelelő irányítási rendszeren alapulnak. Mivel az egyezmény mellékleteinek módosítása és az említett OECD-határozat között kapcsolat áll fenn, lépéseket kell tenni az OECD titkárságának a fenti helyzetről való tájékoztatása érdekében is.

               4.JOGALAP

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  7
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A Bázeli Egyezmény Részes Feleinek Konferenciája az egyezmény által létrehozott szerv.

               A Részes Felek Konferenciája által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. A tervezett jogi aktus az egyezmény 18. cikkének megfelelően a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz. Meghatározó módon képes befolyásolni az uniós szabályozás – ebben az esetben a hulladékszállításról szóló, 2006. június 14-i 1013/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet – tartalmát. Az említett rendelet átülteti az egyezmény rendelkezéseit, meghatározva többek között az Unióból származó kivitelre és az Unióba irányuló behozatalra, valamint a tagállamok közötti szállításra vonatkozó eljárásokat. A rendelet az EGT egészén belül alkalmazandó.

               Az egyezmény mellékleteinek módosítását követően ezeket a módosításokat az 1013/2006/EK rendeletbe is fel kell venni (adott esetben az EU-n belüli hulladékszállításra vonatkozó rendelkezések kivételével, a fentiekben kifejtettek szerint).

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a környezetvédelemmel kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2019/0008 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a veszélyes hulladékok országhatárokat átlépő szállításának ellenőrzéséről és ártalmatlanításáról szóló bázeli egyezmény részes feleinek 14. konferenciáján az egyezmény II., VIII. és IX. mellékletének bizonyos módosításai tekintetében az Unió által képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A veszélyes hulladékok országhatárokat átlépő szállításának ellenőrzéséről és ártalmatlanításáról szóló bázeli egyezményt (a továbbiakban: az egyezmény) az Unió a veszélyes hulladékok országhatárokat átlépő szállításának és ártalmatlanításának ellenőrzéséről szóló 1989. március 22-i egyezménynek (bázeli egyezmény) a Közösség részéről történő megkötéséről szóló 93/98/EGK tanácsi határozattal
                  8
                kötötte meg, és az 1992-ben lépett hatályba.

               (2)Az egyezmény 15. cikke értelmében a Részes Felek Konferenciája az igényeknek megfelelően megfontolja és elfogadja az egyezménynek és mellékleteinek módosításait.

               (3)A 2019 áprilisában és májusában megrendezendő 14. ülésén a Részes Felek Konferenciájának meg kell fontolnia az egyezmény mellékleteinek módosítását az alábbi mellékleteknek a műanyaghulladékokra vonatkozó bejegyzések tekintetében történő módosítása vagy kiegészítése tekintetében:

               –II. melléklet az olyan nem veszélyes műanyaghulladék tekintetében, amelyet az egyezmény ellenőrzési rendszerének hatálya alá kell vonni,

               –VIII. melléklet az olyan veszélyes műanyaghulladék tekintetében, amelyet szintén az ellenőrzési rendszer hatálya alá kell vonni,

               –IX. melléklet az olyan nem veszélyes műanyaghulladék tekintetében, amelyet nem kell az egyezmény ellenőrzési rendszerének hatálya alá vonni, hacsak az említett hulladék nem tartalmaz az egyezmény I. melléklete szerinti anyagot olyan mértékben, hogy a III. melléklet szerinti veszélyességi jellemzőket mutassa.

               (4)A Norvégia által benyújtott, az egyezmény II., VIII. és IX. mellékletének módosítására irányuló javaslatot 2018. október 26-án továbbították a részes feleknek. A javaslat értelmében a IX. melléklet egyik, felülvizsgált bejegyzésébe besorolt nem veszélyes műanyaghulladékokkal továbbra is az egyezményben meghatározott feltételek mellett kereskedhetnek az egyes országok, míg a II. és a VIII. mellékletbe újonnan felvett különleges figyelmet igénylő, illetve veszélyes műanyaghulladékok az egyezmény ellenőrzési rendszerének hatálya alá kerülnek.

               (5)Helyénvaló meghatározni az Unió által a Részes Felek Konferenciáján képviselendő álláspontot, mivel a tervezett jogi aktus meghatározó módon befolyásolja majd az uniós szabályozás, nevezetesen a hulladékszállításról szóló, 2006. június 14-i 1013/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  9
                tartalmát.

               (6)Az Uniónak támogatnia kell az egyezmény mellékleteinek említett módosításait, mivel e módosítások hozzá fognak járulni a műanyaghulladék-kivitel ellenőrzésének javításához, megakadályozzák a műanyaghulladék olyan országokba történő kivitelét, amelyek nem rendelkeznek a hulladék hatékony gyűjtését és környezetkímélő kezelését biztosító megfelelő infrastruktúrával, hozzájárulnak a környezetvédelmi szempontból megfelelő műanyaghulladék-gazdálkodáshoz, csökkentik annak kockázatát, hogy a műanyaghulladék a környezetbe jusson, továbbá megelőzik a tengeri hulladék globális környezeti problémáját.

               (7)Helyénvaló fenntartani a műanyaghulladékok Unión és EGT-n belüli szállításával kapcsolatos jelenlegi helyzetet, és nem alkalmazni a Bázeli Egyezmény ellenőrzési rendszerét azon hulladékok esetében, amelyek a Bázeli Egyezmény részes feleinek 14. konferenciáján adott esetben felvételre kerülnek a II. és a VIII. mellékletbe. Ezért az Uniónak bejelentést kell tennie az érintett műanyaghulladékoknak az EU-n és az EGT-n belüli szállítmányaira vonatkozó uniós rendelkezésekről, amennyiben ezek a rendelkezések eltérnek a tervezett jogi aktustól, és abban ki kell jelentenie, hogy rendelkezései az egyezménnyel összeegyeztethető, környezetvédelmi szempontból megfelelő irányítási rendszeren alapulnak. Ezt a bejelentést az egyezmény 11. cikkének megfelelően az egyezmény titkárságának kell benyújtani,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1)A Bázeli Egyezmény részes feleinek 14. konferenciáján az Unió által képviselendő álláspont a (2) bekezdésre is figyelemmel a következő:

               Az Unió támogatja az alábbi mellékleteknek a műanyaghulladékokra vonatkozó bejegyzések tekintetében történő módosítását vagy kiegészítését:

               –II. melléklet az olyan nem veszélyes műanyaghulladék tekintetében, amelyet az egyezmény ellenőrzési rendszerének hatálya alá kell vonni,

               –VIII. melléklet az olyan veszélyes műanyaghulladék tekintetében, amelyet szintén az ellenőrzési rendszer hatálya alá kell vonni,

               –IX. melléklet az olyan nem veszélyes műanyaghulladék tekintetében, amelyet nem kell az egyezmény ellenőrzési rendszerének hatálya alá vonni, hacsak az említett hulladék nem tartalmaz az egyezmény I. melléklete szerinti anyagot olyan mértékben, hogy a III. melléklet szerinti veszélyességi jellemzőket mutassa.

               (2)A tervezett jogi aktusnak a Bázeli Egyezmény részes feleinek konferenciája által történő elfogadását követően az Unió az egyezmény 11. cikkének megfelelően bejelenti az egyezmény titkárságának a tervezett jogi aktus hatálya alá tartozó műanyaghulladékoknak az EU-n és az EGT-n belüli szállítmányaira vonatkozó uniós rendelkezéseket, amennyiben ezek a rendelkezések eltérnek a tervezett jogi aktustól.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács 93/98/EGK határozata (1993. február 1.) a veszélyes hulladékok országhatárokat átlépő szállításának és ártalmatlanításának ellenőrzéséről szóló egyezménynek (bázeli egyezmény) a Közösség részéről történő megkötéséről (HL L 39., 1993.2.16., 1. o.).

                     (2)

                        A javaslat szövege a Bázeli Egyezmény honlapján érhető el, lásd: http://www.basel.int/TheConvention/Communications/tabid/1596/Default.aspx

                     (3)

                        HL L 190., 2006.7.12., 1. o.

                     (4)

                        A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia (COM(2018) 28 final).

                     (5)

                        Az EGT Vegyes Bizottság 73/2008 határozata (2008. június 6.).

                     (6)

                        C (2001)107/final határozat a hulladékok hasznosítási célú, határokat átlépő szállításának felügyeletéről (on the Control of Transboundary Movements of Wastes Destined for Recovery Operations,
                  http://www.basel.int/Countries/Agreements/tabid/1482/Default.aspx
                  )

                     (7)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (8)

                        HL L 39., 1993.2.16., 1. o.

                     (9)

                        HL L 190., 2006.7.12., 1. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.1.31.
            COM(2019) 26 final
            2019/0013(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió, valamint a Svájci Államszövetség között létrejött, a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB tanácsi határozat, a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló 2008/616/IB tanácsi határozat és melléklete, valamint a laboratóriumi tevékenységet végző igazságügyi szakértők akkreditálásáról szóló 2009/905/IB tanácsi kerethatározat egyes rendelkezéseinek alkalmazásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) megkötéséről

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               A különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozat
                  1
                (a továbbiakban: a prümi határozat) elfogadására abból a célból került sor, hogy a hét európai ország által 2005. május 27-én elfogadott, a különösen a terrorizmus, a határokon átnyúló bűnözés, valamint az illegális migráció elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló korábbi Prümi Szerződés rendelkezéseinek tartalmát beépítsék az Európai Unió jogi keretébe. Ugyanezen a napon a Tanács elfogadta továbbá a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló, 2008. június 23-i 2008/616/IB határozatot
                  2
                (a továbbiakban: a prümi végrehajtási határozat), amely megállapítja a 2008/615/IB határozat végrehajtásához szükséges technikai rendelkezéseket.

               A prümi határozat és a prümi végrehajtási határozat célja a bűncselekmények megelőzéséért és kivizsgálásáért felelős hatóságok közötti információcsere javítása, valamint az uniós tagállamok közötti, határokon átnyúló rendőrségi és igazságügyi együttműködés fokozása. A prümi határozat többek között olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek alapján a tagállamok kölcsönösen hozzáférést biztosítanak egymás számára automatizált DNS-elemzési állományaikhoz, automatizált daktiloszkópiai azonosítási rendszereikhez és gépjármű-nyilvántartási adataikhoz. Az adatok összehasonlítása révén szerzett információk ugyanis új nyomozási megközelítéseket fognak megnyitni, és így kulcsfontosságú szerepet játszanak majd a tagállami bűnüldöző szervek és igazságügyi hatóságok segítésében.

               A Tanács 2009. november 30-én elfogadta a laboratóriumi tevékenységet végző igazságügyi szakértők akkreditálásáról szóló 2009/905/IB tanácsi kerethatározat
                  3
                (a továbbiakban: az igazságügyi szakértőkről szóló határozat). A tanácsi kerethatározat a DNS-profilok és az ujjnyomatadatok cseréjére vonatkozó követelményeket határoz meg annak biztosítása érdekében, hogy a valamely tagállam akkreditált igazságügyi szakértői által végzett laboratóriumi tevékenységek eredményét a bűncselekmények megelőzéséért, kivizsgálásáért és eljárás alá vonásáért felelős hatóságok egyenértékűnek ismerjék el a bármely más tagállamban az EN ISO/IEC 17025 szabványnak megfelelően akkreditált igazságügyi szakértők által végzett laboratóriumi tevékenységek eredményével.

               2015 októberében a Bizottság benyújtotta a Tanácsnak a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB tanácsi határozat, valamint a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló 2008/616/IB tanácsi határozat és melléklete egyes rendelkezéseinek alkalmazásáról szóló megállapodásoknak, így a mellékletnek a Svájci Államszövetséggel és a Liechtensteini Hercegséggel való megkötésére irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra (tárgyalási irányelvek) vonatkozó ajánlást.

                  2016. június 10-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy kezdjen tárgyalásokat a Svájci Államszövetséggel és a Liechtensteini Hercegséggel a 2008/615/IB tanácsi határozat, a 2008/616/IB tanácsi határozat és annak melléklete, valamint a laboratóriumi tevékenységet végző igazságügyi szakértők akkreditálásáról szóló 2009/905/IB tanácsi kerethatározat egyes rendelkezéseinek alkalmazásáról. A megállapodás 2018. május 24-i parafálásával sikeresen lezárultak a két országgal folytatott tárgyalások.

                  A Bizottság úgy véli, hogy a Tanács tárgyalási irányelveiben rögzített célkitűzések megvalósultak, és a megállapodás tervezete elfogadható az Unió számára.

               Az EU és Svájci Államszövetség közötti jelen nemzetközi megállapodás célja, hogy a nemzetközi rendőrségi együttműködés ösztönzése érdekében javítsa és egyszerűsítse az információk és bűnüldözési operatív információk automatizált cseréjét a tagállamok és a társult országok bűnüldöző hatóságai között. A határokon átnyúló rendőrségi együttműködés előmozdítása és ösztönzése szempontjából kétségtelenül központi jelentőségű, hogy valamennyi tagállamnak lehetősége legyen hozzáférni a Svájci Államszövetség DNS-profilokkal, daktiloszkópiai adatokkal és gépjármű-nyilvántartási adatokkal kapcsolatos nemzeti adatbázisaihoz, és a Svájci Államszövetség is hasonló hozzáférési lehetőséget kapjon. Az Európai Unión belüli biztonság fenntartása érdekében folytatott információcsere javítását a tagállamok egymástól elszigetelten nem tudják kielégítően megvalósítani, tekintettel a nemzetközi bűnözés jellegére, amely nem torpan meg az EU határainál.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               Az információknak és bűnüldözési operatív információknak az Európai Unió tagállamai bűnüldöző hatóságai közötti cseréjének egyszerűsítéséről szóló, 2006. december 18-i 2006/960/IB tanácsi kerethatározathoz
                  4
               , az úgynevezett „svéd kezdeményezéshez”, amely az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében
                  5
                a schengeni vívmányok rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti.

               A svéd kezdeményezés bizonyos mértékig kapcsolódik a prümi határozathoz, mivel olyan szabályokat állapít meg, amelyek révén a tagállamok és a társult országok bűnüldöző hatóságai nyomozások vagy bűnüldözési operatív műveletek céljából hatékonyan kicserélhetik a meglévő információkat és bűnüldözési operatív információkat. A svéd kezdeményezés 5. cikkének (1) bekezdése szerint információ és bűnüldözési operatív információ kérhető bűncselekmény felderítése, megelőzése vagy nyomozása céljából, amennyiben ténybeli okok alapján feltételezhető, hogy egy másik tagállamban lényeges információ és bűnüldözési operatív információ áll rendelkezésre. A prümi határozat keretében folytatott automatizált információcsere alkalmas az ilyen ténybeli okok megállapítására.

               Ezen túlmenően a 603/2013/EU rendelet
                  6
                20. cikkének (1) bekezdése értelmében a bűnüldözési célú hozzáférés iránti kérelem benyújtása előtt a tagállamoknak először ellenőrizniük kell a nemzeti jog alapján rendelkezésre álló ujjnyomat-adatbázisokat és össze kell hasonlítaniuk az ujjnyomat-adatkészletet a többi tagállam prümi határozat szerinti automatikus ujjlenyomat-azonosító rendszerei segítségével. Azok a tagállamok, amelyek nem teljesítik a prümi ellenőrzés elvégzésére vonatkozó, kötelező előfeltételét, nem nyújthatnak be bűnüldözési célú hozzáférés iránti kérelmet az Eurodachoz.

               2015. december 14-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen az egyrészről az Unió, másrészről Dánia, Izland, Norvégia, Svájc és Liechtenstein közötti, ezen államoknak a 603/2013/EU rendelet VI. fejezetében meghatározott, bűnüldözési célokból történő összehasonlításra és adattovábbításra vonatkozó eljárásban való részvételének módjáról szóló megállapodásokról.

               2010. július 26-án megkötötték az egyrészről az Unió, másrészről Izland és Norvégia között a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB tanácsi határozat, valamint a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló 2008/616/IB tanácsi határozat egyes rendelkezéseinek alkalmazásáról szóló nemzetközi megállapodást.

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló (21.) jegyzőkönyv
                  7
                3. cikkével összhangban, és ezek a tagállamok e tanácsi határozatra irányuló javaslatnak a Bizottság általi elfogadásától számított három hónapon belül bejelentik, hogy részt kívánnak-e venni annak elfogadásában és alkalmazásában.

               Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló (22.) jegyzőkönyv
                  8
                1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  E tanácsi határozatra irányuló javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 82. cikke (1) bekezdésének d) pontja és 87. cikke (2) bekezdésének a) pontja, összefüggésben annak 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával.

               Az EUMSZ 218. cikke (6) bekezdése a) pontjának v. alpontja szerint e megállapodás megkötéséhez az Európai Parlament egyetértése szükséges.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               Az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritási elvnek megfelelően, e megállapodás céljai kizárólag uniós szinten valósíthatók meg.

               •Arányosság

                  Az e területen folytatott nemzetközi együttműködés ösztönzése érdekében alapvető fontosságú, hogy a prümi keret alapján adatokat cserélő résztvevők azonos technikai, eljárási és adatvédelmi előírásokat és követelményeket alkalmazzanak abból a célból, hogy lehetővé tegyék a gyors, hatékony és pontos információcserét. A javaslat megfelel az arányosság elvének, mivel nem lépi túl a Svájci Államszövetségnek a prümi határozatokban és az igazságügyi szakértőkről szóló határozatban történő hatékony részvételére vonatkozó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Ez a javaslat összhangban van az EUMSZ 218. cikkének (6) bekezdésének a) pontjával, szerint a nemzetközi megállapodásokról szóló határozatokat a Tanács fogadja el az Európai Parlament egyetértését követően.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  A Tanácsot tájékoztatták, és a kapcsolódó tanácsi munkacsoporton (DAPIX) belül konzultáltak vele. Az Európai Parlamentet (LIBE bizottság) tájékoztatták.

               •Alapjogok

                  A megállapodás teljes mértékben összhangban van az alapvető jogokkal és a prümi határozatban (6. fejezet) meghatározott adatvédelmi elvekkel.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A megállapodás (8) preambulumbekezdése kimondja, hogy a Svájci Államszövetségnek kell viselnie az e megállapodás alkalmazásával kapcsolatosan a saját hatóságainál felmerült költségeket. A megállapodás 1. cikkének (1) bekezdése felsorolja a prümi határozat alkalmazandó cikkeit, köztük a 34. cikket, amely úgy rendelkezik, hogy minden egyes tagállam viseli a prümi határozat alkalmazásával kapcsolatosan saját hatóságai számára felmerülő műveleti költségeket. Az 1. cikk (4) bekezdése hasonló kötelezettséget ír elő a tagállamok számára az igazságügyi szakértőkről szóló határozat tekintetében. Tehát a javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést érintő vonzatai.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  A megállapodás 8. cikke ismerteti a végrehajtást, beleértve a Tanács és a tagállamok általi előzetes értékelést, az értesítéseket és nyilatkozatokat.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

               A megállapodás felsorolja a prümi határozat, a prümi végrehajtási határozat és az igazságügyi szakértőkről szóló határozat azon rendelkezéseit, amelyek a megállapodás hatálybalépését követően alkalmazandóvá válnak a Svájci Államszövetségre.

               A megállapodás az egységes alkalmazásra (3. cikk), a vitarendezésre (4. cikk), a módosításokra (5. cikk), az értesítésekre és a nyilatkozatokra (8. cikk) vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaz. A Szerződő Felek megállapodnak, hogy a megállapodást annak hatálybalépését követően legkésőbb öt éven belül együttesen felülvizsgálják (6. cikk). A megállapodást határozatlan időre kötik, azonban az egyik Szerződő Fél bármikor felmondhatja a megállapodást (10. cikk).

               2019/0013 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió, valamint a Svájci Államszövetség között létrejött, a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB tanácsi határozat, a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló 2008/616/IB tanácsi határozat és melléklete, valamint a laboratóriumi tevékenységet végző igazságügyi szakértők akkreditálásáról szóló 2009/905/IB tanácsi kerethatározat egyes rendelkezéseinek alkalmazásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) megkötéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 82. cikke (1) bekezdésének d) pontjára és 87. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, a 218. cikk (6) bekezdésének a) pontjával összefüggésben,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

               mivel:

               (1)A Tanács [XXX]-i [XXX] határozata
                  9
                értelmében, az Európai Unió, valamint a Svájci Államszövetség között létrejött, a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB tanácsi határozat
                  10
               , a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló 2008/616/IB tanácsi határozat
                  11
                és melléklete, valamint a laboratóriumi tevékenységet végző igazságügyi szakértők akkreditálásáról szóló 2009/905/IB tanácsi kerethatározat
                  12
                egyes rendelkezéseinek alkalmazásáról szóló megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) [XXX],-án/-én aláírták, figyelemmel annak egy későbbi időpontban történő megkötésére.

               (2)Az Unión belüli biztonság fenntartása érdekében folytatott információcsere javítását a tagállamok egymástól elszigetelten nem tudják kielégítően megvalósítani, tekintettel a nemzetközi bűnözés jellegére, amely nem torpan meg az Unió határainál. A határokon átnyúló bűnüldözési együttműködés előmozdítása szempontjából központi jelentőségű, hogy a tagállamoknak és a Svájci Államszövetség kölcsönösen lehetőségük legyen hozzáférni a DNS-profilok, a daktiloszkópiai adatok és a gépjármű-nyilvántartási adatok nemzeti adatbázisaihoz.

               (3)A megállapodás 8. cikkének megfelelően ennek egyes rendelkezéseit az aláírásának napjától ideiglenesen alkalmazzák.

               (4)A megállapodást az Európai Unió nevében jóvá kell hagyni,

               (5)[Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló (21.) jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban e tagállamok bejelentették, hogy részt kívánnak venni ennek a határozatnak az elfogadásában és alkalmazásában.]

               (6)Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló (22.) jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Tanács az Unió nevében jóváhagyja az Európai Unió, valamint a Svájci Államszövetség között létrejött, a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB tanácsi határozat, a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló 2008/616/IB tanácsi határozat és melléklete, valamint a laboratóriumi tevékenységet végző igazságügyi szakértők akkreditálásáról szóló 2009/905/IB tanácsi kerethatározat egyes rendelkezéseinek alkalmazásáról szóló megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás).

               2. cikk

               A Tanács elnöke kijelöli azt a személyt, aki jogosult az Unió nevében eljárva megküldeni a megállapodás 8. cikkének (1) bekezdése szerinti értesítést, melyben az Európai Unió egyetértését fejezi ki arra nézve, hogy a megállapodást magára nézve kötelezőnek ismeri el
                  13
               .

               3. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 210., 2008.8.6., 1. o.

                     (2)

                        HL L 210., 2008.8.6., 12. o.

                     (3)

                        HL L 322., 2009.12.9., 14. o.

                     (4)

                        HL L 386., 2006.12.29., 89. o.

                     (5)

                        HL L 53., 2008.2.27., 52. o.

                     (6)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 603/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló 604/2013/EU rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítását szolgáló Eurodac létrehozásáról, továbbá a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az Europol által az Eurodac-adatokkal való, bűnüldözési célú összehasonlítások kérelmezéséről, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző ügynökség létrehozásáról szóló 1077/2011/EU rendelet módosításáról (átdolgozás) (HL L 180., 2013.6.29., 1. o.).

                     (7)

                        HL C 202., 2016.6.7., 295. o.

                     (8)

                        HL C 326., 2012.10.26., 299. o.

                     (9)

                        A Tanács [XXX] határozata [XXX] az Európai Unió, valamint a Svájci Államszövetség között létrejött, a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB tanácsi határozat, a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló 2008/616/IB tanácsi határozat és melléklete, valamint a laboratóriumi tevékenységet végző igazságügyi szakértők akkreditálásáról szóló 2009/905/IB tanácsi kerethatározat egyes rendelkezéseinek alkalmazásáról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról, valamint a megállapodás egyes rendelkezéseinek ideiglenes alkalmazásáról (HL L […], […], […] o.).

                     (10)

                        A Tanács 2008/615/IB határozata (2008. június 23.) a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről (HL L 210., 2008.8.6., 1. o.).

                     (11)

                        A Tanács 2008/616/IB határozata (2008. június 23.) a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat végrehajtásáról (HL L 210., 2008.8.6., 12. o.).

                     (12)

                        A Tanács 2009/905/IB kerethatározata (2009. november 30.) a laboratóriumi tevékenységet végző igazságügyi szakértők akkreditálásáról (HL L 322., 2009.12.9., 14. o.).

                     (13)

                        A megállapodás hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszi közzé.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.2.6.
            COM(2019) 52 final
            2019/0025(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezmény részes feleinek kilencedik konferenciáján az A. és a B. melléklet módosítására irányuló javaslatokkal kapcsolatban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által a Stockholmi Egyezmény részes feleinek konferenciáján a további vegyi anyagoknak az Egyezmény A. és B. mellékletébe történő felvételére, valamint e mellékletek meglévő bejegyzéseinek módosítására irányuló határozatok tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.A Stockholmi Egyezmény

               A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) célja az emberi egészség és a környezet védelme a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokkal (a továbbiakban: POP-k) szemben. Az Egyezmény a POP-k gyártásának és felhasználásának, valamint behozatalának és kivitelének megszüntetésére vagy korlátozására irányuló intézkedések elfogadására vonatkozó, jogilag kötelező erejű kötelezettségeket ró a felekre. A feleknek olyan intézkedéseket is meg kell hozniuk, amelyek célja a POP-k nem szándékos gyártásából, valamint árukészletekből és hulladékokból származó kibocsátások csökkentése vagy megszüntetése.

               Az Egyezmény 2004. február 24-én lépett hatályba.

               Az Európai Unió és 27 tagállama az Egyezmény részes fele
                  1
               .

               2.2.A Stockholmi Egyezmény részes feleinek konferenciája

               A részes feleknek a Stockholmi Egyezmény 19. cikke szerint létrehozott konferenciája az Egyezmény irányító szerve. A testület általában kétévente ülésezik az Egyezmény végrehajtásának nyomon követése céljából. Feladata ezenkívül a Környezetben Tartósan Megmaradó Szerves Szennyező Anyagokat Felülvizsgáló Bizottság által megvitatásra elé terjesztett vegyi anyagok felülvizsgálata.

               Az Egyezmény 23. cikkének megfelelően a részes felek egy-egy szavazattal rendelkeznek. A regionális gazdasági integrációs szervezetek – mint amilyen az EU is – azonban az egyezményben részes tagállamaik számával egyenlő számú szavazattal rendelkeznek.

               2.3.A részes felek konferenciájának tervezett jogi aktusa

               2019. május 10. és április 29. között a részes felek konferenciájának kilencedik rendes ülésén megvitatják a további vegyi anyagoknak az Egyezmény A., B. és/vagy C. mellékletébe történő felvételére, illetve e mellékletek meglévő bejegyzéseinek módosítására vonatkozó határozatok elfogadását.

               A tervezett jogi aktusok célja további vegyi anyagoknak az Egyezmény A., B. és/vagy C. mellékletébe történő felvétele, illetve e mellékletek meglévő bejegyzéseinek módosítása. Az A., B. és/vagy C. mellékletbe történő felvételük esetén az érintett vegyi anyagokra a gyártásuk és felhasználásuk beszüntetésére vagy korlátozására irányuló intézkedések fognak vonatkozni, ideértve a nem szándékos kibocsátásuk csökkentését vagy beszüntetését is. A meglévő bejegyzések módosításának célja a szabályozási intézkedések alóli mentességek számának csökkentése.

               Az Egyezmény 22. cikke (4) bekezdésének megfelelően a tervezett jogi aktusok kötelezők lesznek a felekre nézve; az említett bekezdés a következőképpen rendelkezik: „Az A., a B. és a C. mellékletek módosításainak javaslatára, elfogadására és hatálybalépésére ugyanaz az eljárás vonatkozik, mint amely az Egyezményhez kapcsolódó további mellékletek javaslatára, elfogadására és hatálybalépésére, kivéve, hogy az A., a B. és a C. mellékletek nem lépnek hatályba azon Részes Felek számára, amelyek a 25. cikk (4) bekezdése szerint ezen mellékletek módosításával kapcsolatban nyilatkozatot tettek, ebben az esetben az ilyen módosítások ezen Részes Felek esetén kilencven nappal azt követően lépnek hatályba, hogy a Részes Fél a Letéteményesnél letétbe helyezte az ilyen módosításra vonatkozó megerősítő, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okiratát.”

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               A Bizottság azt javasolja, hogy a Tanács határozzon az Egyezmény A. és B. mellékletének módosítására irányuló, a részes felek konferenciájának kilencedik ülésén elfogadandó határozatoknak az Unió nevében történő támogatásáról. Ezek a határozatok további vegyi anyagokkal egészítik ki az A. mellékletet, amelyekre így az Egyezmény szerinti – különösen a szándékos gyártásból és felhasználásból származó kibocsátások csökkentésére vagy megszüntetésére vonatkozó – kötelezettségek lesznek érvényesek. Emellett a részes felek konferenciája a tervek szerint olyan határozatot is elfogad, amely megszüntet vagy módosít bizonyos, az Egyezmény B. mellékletében már szereplő vegyi anyagok használatára vonatkozó kivételeket.

               Az elfogadás céljából a részes felek konferenciája elé terjesztendő határozatok a részes felek konferenciájának felügyelete alatt működő kisegítő testület, azaz a Környezetben Tartósan Megmaradó Szerves Szennyező Anyagokat Felülvizsgáló Bizottság (a továbbiakban: POP-felülvizsgáló Bizottság) ajánlásain alapulnak. A POP-felülvizsgáló Bizottság által az Egyezmény A. mellékletébe való felvételre javasolt vegyi anyagokról megállapítást nyert, hogy teljesítik az egyezmény D. mellékletében megállapított kritériumokat. A POP-felülvizsgáló Bizottság által az Egyezményben felsorolt vegyi anyagok használata tekintetében meghatározott kivételek megszüntetését vagy módosítását illetően megfogalmazott ajánlások a rendelkezésre álló alternatívák értékelésén alapulnak.

               A környezetvédelmi politikai döntéshozatal terén vezető szerepet játszó Unió számára fontos, hogy újólag megerősítse globális elkötelezettségét a többoldalú környezetvédelmi megállapodások és előírások jobb végrehajtásának előmozdítása iránt. Ez magában foglalja az e megállapodások tudományos kisegítő testületei által elfogadott ajánlások támogatását és végrehajtását, valamint az ezen ajánlások alapjául szolgáló megállapodásokban meghatározott kritériumok betartását.

               Ezen túlmenően a kezdeményezés összhangban van az EU globális szerepének megerősítését szorgalmazó Juncker-prioritással, továbbá a fenntartható fejlesztési célokkal, azok közt is különösen az egészségfejlesztéssel (3. cél), a felelős fogyasztással és termeléssel (12. cél), valamint a hetedik környezetvédelmi cselekvési programmal.

               Az Uniónak ezért támogatnia kell a dikofolnak, valamint a perfluor-oktánsavnak (PFOA), a PFOA sóinak és a PFOA-rokon vegyületeknek az Egyezmény A. mellékletébe történő felvételére irányuló javasolt határozatokat. Ezekre a vegyi anyagokra az uniós jog értelmében már jelenleg is az Egyezményben megállapítottakhoz hasonló korlátozások vonatkoznak. A dikofol Unión belüli használatát a 2032/2003/EK bizottsági rendelet
                  2
                és a 2008/764/EK bizottsági határozat
                  3
                betiltotta. A perfluor-oktánsavnak (PFOA), a PFOA sóinak és a PFOA-rokon vegyületeknek a használatát az (EU) 2017/1000 bizottsági rendelet
                  4
                korlátozza.

               POPRC-14/2. sz. határozatában a POP-felülvizsgáló Bizottság a perfluor-oktánsavnak (PFOA), a PFOA sóinak és a PFOA-rokon anyagoknak az Egyezménybe történő felvételét ajánlja bizonyos speciális kivételekkel. Az említett ajánlás a részes felek és az érdekeltek által benyújtott – többek között az Unióból származó – információk felülvizsgálatán alapul, és a PFOA meghatározott célokra történő további felhasználásának szükségességét tükrözi. Az Uniónak szüksége van a speciális kivételek némelyikére, amint azt az (EU) 2017/1000 bizottsági rendelet is tükrözi, ugyanis annak rendelkezései megengedik a PFOA meghatározott célokra történő felhasználásának folytatását az Unióban.

               Az Uniónak támogatnia kell továbbá a perfluoroktán-szulfonsavnak (PFOS), a PFOS sóinak és a perfluoroktán-szulfonil-fluoridnak (PFOSF) a felhasználása tekintetében az Egyezmény B. mellékletében rögzített elfogadható célok és speciális kivételek törlését vagy módosítását. Az Unió a törölni javasolt elfogadható célok és speciális kivételek egyikét sem alkalmazza már.

               Meg kell állapítani az Unió által a részes felek konferenciáján képviselendő álláspontot, ugyanis az A. és a B. melléklet módosításai jogilag kötelező erejűek lesznek az Unióra nézve, és azokat a Stockholmi Egyezményt az Unióban végrehajtó 850/2004/EK rendeletnek is tükröznie kell.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által […] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  5
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A részes felek konferenciáját megállapodás, nevezetesen a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezmény hozta létre.

               A részes felek konferenciája által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. A Stockholmi Egyezmény 22. cikke (4) bekezdésének megfelelően a tervezett jogi aktus a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz, és azt a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról és a 79/117/EGK irányelv módosításáról szóló, 2004. április 29-i 850/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek
                  6
                is tükröznie kell. Ennek oka, hogy az említett rendelet 14. cikkének (1) bekezdése értelmében a rendelet I., II. és III. mellékletét módosítani kell minden olyan esetben, amikor egy anyagot az Egyezményben jegyzékbe vesznek.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem is módosítja az Egyezmény intézményi kereteit.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktusok elsődleges célkitűzése és tartalma a környezettel kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2019/0025 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezmény részes feleinek kilencedik konferenciáján az A. és a B. melléklet módosítására irányuló javaslatokkal kapcsolatban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezményt (a továbbiakban: Egyezmény) az Unió a 2006/507/EK tanácsi határozat
                  7
                révén megkötötte, és az Egyezmény 2004. május 17-én hatályba lépett.

               (2)A Stockholmi Egyezménynek az Unióban történő végrehajtásáról a 2004. április 29-i 850/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  8
                rendelkezik.

               (3)Az Egyezmény 8. cikke szerint a részes felek konferenciája dönt a vegyi anyagoknak az Egyezmény A., B. és/vagy C. mellékletébe történő felvételéről, valamint az azokhoz kapcsolódó szabályozási intézkedéseknek az említett mellékletekben történő meghatározásáról.

               (4)A Stockholmi Egyezmény részes felei konferenciájának kilencedik ülésén határozatokat terveznek elfogadni további vegyi anyagoknak az A. mellékletbe történő felvételéről, valamint a B. melléklet egyik meglévő bejegyzésének módosításáról.

               (5)Helyénvaló meghatározni az Unió által a részes felek konferenciáján képviselendő álláspontot, mivel a határozatok kötelező érvényűek lesznek az Unióra nézve.

               (6)Az emberi egészségnek és a környezetnek a dikofol és a perfluor-oktánsav (PFOA), a PFOA sói és a PFOA-rokon vegyületek további kibocsátásával szembeni védelme érdekében globális szinten csökkenteni kell vagy be kell szüntetni e vegyi anyagok gyártását és felhasználását, és támogatni kell azoknak az Egyezménybe történő felvételét. Ezenkívül a B. mellékletében rögzített elfogadható célok és speciális kivételek törlése vagy módosítása révén tovább kell csökkenteni vagy be kell szüntetni a perfluoroktán-szulfonsavnak (PFOS), a PFOS sóinak és a perfluoroktán-szulfonil-fluoridnak (PFOSF) a felhasználását,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               1.A Stockholmi Egyezmény részes feleinek kilencedik konferenciáján az Európai Unió által képviselendő álláspont a Környezetben Tartósan Megmaradó Szerves Szennyező Anyagokat Felülvizsgáló Bizottság ajánlásaival összhangban támogatni a következőket:

               –a dikofolnak az Egyezmény A. mellékletébe történő felvétele speciális kivételek nélkül;

               –a perfluor-oktánsav (PFOA), a PFOA sói és a PFOA-rokon vegyületek felvétele az A. mellékletbe, a félvezetők vagy kapcsolódó elektronikus eszközök, filmekre felhordott fotográfiai rétegek, a munkavállalók egészségét és biztonságát veszélyeztető folyadékokkal szembeni védelemre szolgáló olaj- és vízlepergető textíliák, invazív és beültethető orvostechnikai eszközök, valamint folyékony tüzelőanyagok gőzeinek lefojtására és tüzeinek oltására szolgáló tűzoltó habok gyártására vonatkozó speciális kivételekkel;

               –az egyezmény B. mellékletében a perfluoroktán-szulfonsavra (PFOS) és származékaira vonatkozó bejegyzésből a következő elfogadható célok törlése: fényképes képalkotás, a légi közlekedésben használt hidraulikus folyadékok, bizonyos orvostechnikai eszközök (például etilén-tetrafluor-etilén [ETFE] kopolimer rétegek és sugárátlátszatlan ETFE gyártása, in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök és CCD színszűrők), fotorezisztens és visszaverődés-gátló bevonatok félvezetőkhöz, maratóanyag összetett félvezetőkhöz és kerámiaszűrőkhöz;

               –az egyezmény B. mellékletében a perfluoroktán-szulfonsavra (PFOS) és származékaira vonatkozó bejegyzésből a következő speciális kivételek törlése: a félvezetők és a folyadékkristályos kijelzők (LCD) gyártásában használt fotomaszkok, fémbevonatok (keményfém bevonatok), fémbevonatok (dekoratív fémbevonatok), bizonyos színes nyomtatók és színes fénymásoló gépek elektromos és elektronikus alkatrészei, a tűzhangyákra és a termeszhangyákra ható rovarölő szerek, kémiai úton történő olajgyártás;

               –a PFOS és származékai tekintetében a tűzoltó hab gyártására és használatára vonatkozó elfogadható cél módosítása a tűzoltó hab folyékony tüzelőanyagok gőzeinek lefojtása és tüzeinek oltása céljából történő használatára vonatkozó speciális kivételre;

               –a PFOS és származékai tekintetében az Atta spp. és az Acromyrmex spp. fajhoz tartozó levélvágó hangyáknak szánt csapdákban való felhasználásra vonatkozó elfogadható cél kiegészítése a szulfluramiddal, valamint annak megjelölésével, hogy az elfogadható cél csak a mezőgazdasági felhasználásra vonatkozik.

               2.A Stockholmi Egyezmény részes feleinek kilencedik konferenciáján bekövetkező fejlemények fényében ezt az álláspontot az Unió képviselői – a tagállamokkal egyeztetve – helyszíni koordináció keretében a Tanács további határozata nélkül kiigazíthatják.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 209., 2006.7.31., 1. o.

                     (2)

                        A Bizottság 2032/2003/EK rendelete (2003. november 4.) a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 16. cikkének (2) bekezdésében említett tízéves munkaprogram második szakaszáról, valamint az 1896/2000/EK rendelet módosításáról (HL L 307., 2003.11.24., 1. o.).

                     (3)

                        A Bizottság 2008/764/EK határozata (2008. szeptember 30.) a dikofolnak a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe történő felvétele megtagadásáról és az e hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerek engedélyének visszavonásáról (HL L 262., 2008.10.1., 40. o.).

                     (4)

                        A Bizottság (EU) 2017/1000 rendelete (2017. június 13.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XVII. mellékletének a perfluor-oktánsav (PFOA), a PFOA sói és a PFOA-rokon anyagok tekintetében történő módosításáról (HL L 150., 2017.6.14., 14. o.).

                     (5)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (6)

                        HL L 158., 2004.4.30., 7. o.

                     (7)

                        A Tanács 2006/507/EK határozata (2004. október 14.) a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezménynek az Európai Közösség részéről való megkötéséről (HL L 209., 2006.7.31., 1. o.).

                     (8)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 850/2004/EK rendelete (2004. április 29.) a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról és a 79/117/EGK irányelv módosításáról (HL L 158., 2004.4.30., 7. o.).