               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.8.11.
            COM(2017) 431 final
            2017/0197(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket rögzítő, az Európai Unió és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               A Tanács 2017. május 30-án felhatalmazta a Bizottságot, hogy az Unió nevében tárgyalásokat kezdjen az Algériai Demokratikus és Népi Köztársasággal (a továbbiakban: Algéria) egy, Algériának a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket rögzítő, az Unió és Algéria között kötendő nemzetközi megállapodásról.

                  A tárgyalásra felhatalmazó tanácsi határozatban foglaltaknak megfelelően a tárgyalásokat az Uniónak a több tagállam által együttesen indított, a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadását követően lehetett csak megkezdeni.

                  A tárgyalások 2017. június 26-án kezdődtek meg és 2017. július 11-én – a megállapodástervezet szövegének a leendő szerződő felek képviselői által történt parafálásával – sikeresen lezárultak. A megállapodástervezet, amely a javaslathoz csatolva található, összhangban van a Tanács által elfogadott tárgyalási irányelvekkel. A tervezet többek között lefekteti, hogy Algéria PRIMA-részvételére a szövegben közvetlenül is hivatkozott (EU) 2017/1324 határozatban
                     1
                   foglalt feltételek az érvényesek.

                  Az Unió pénzügyi érdekeinek, különösen is a Bizottság, az Európai Csalás Elleni Hivatal, a Számvevőszék és a PRIMA végrehajtási struktúrája (PRIMA-VS) arra vonatkozó hatásköreinek védelme érdekében, hogy a vonatkozó uniós jogszabályokkal összhangban ellenőrzéseket és vizsgálatokat folytathassanak, a megállapodás konkrétan is hivatkozik az (EU) 2017/1324 határozat idevágó rendelkezéseire, és kötelezi a feleket, hogy azok végrehajtásához minden szükséges támogatást adjanak meg. A megkötendő megállapodás ezenfelül úgy rendelkezik, hogy a feleknek meg kell állapodniuk a megállapodás keretében történő együttműködésük szempontjából nélkülözhetetlen, részleteiben kidolgozott segítségnyújtási szabályokról.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  Amint azt a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerségre vonatkozó hatásvizsgálati jelentés
                     2
                   is megerősíti, a PRIMA azon jellemzője, hogy harmadik országok, mint például Algéria számára is nyitva áll, összhangban van a kutatás és az innováció területén folytatott nemzetközi együttműködés céljaival, melyeket a Bizottságnak „Az EU által a kutatás és az innováció területén folytatott nemzetközi együttműködés megerősítése és összpontosítása: Stratégiai megközelítés”
                     3
                   címen kiadott 2012. évi közleménye, valamint a globális társadalmi kihívások kezelése és az Unió külső politikáinak támogatása érdekében a harmadik országokkal való tudományos, technológiai és innovációs együttműködést szorgalmazó Horizont 2020 keretprogram is kiemel. A megállapodás továbbá összhangban áll az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodással
                     4
                   és az Európai Unió és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodással
                     5
                  , amely kutatási és technológiafejlesztési együttműködést alakít ki az Unió és Algéria között, és ösztönzi a mindkét fél érdeklődésére számot tartó területeken megvalósuló kutatást és fejlesztést.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  Az, hogy a PRIMA végrehajtása az Unió és harmadik országok, így például Algéria szoros együttműködése révén valósul meg, más uniós politikákkal – úgymint a migrációs, a fejlesztési vagy a szomszédságpolitikával – is összhangban áll, mitöbb lényeges is a szempontjukból.

               2.A JAVASLAT JOGI ELEMEI

                  A tanácsi határozatra irányuló javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 186. cikke, valamint 218. cikke (6) bekezdésének a) pontja.

               A Bizottság a fentiekre tekintettel javasolja, hogy a Tanács az Európai Unió nevében kösse meg a szóban forgó megállapodást.

               2017/0197 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket rögzítő, az Európai Unió és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 186. cikkére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

               mivel:

               (1)Az (EU) 2017/1324 európai parlamenti és a tanácsi határozat
                  6
                értelmében az Unió részt vesz a több tagállam által együttesen indított, a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerségben (PRIMA).

               (2)Az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság (a továbbiakban: Algéria) kifejezte abbéli szándékát, hogy részt vevő állam minőségben csatlakozni kíván a PRIMA-hoz, a „Horizont 2020” keretprogram PRIMA-ban is részt vevő részes uniós tagállamaival és társult országaival egyenrangú félként.

               (3)Az (EU) 2017/1324 határozat 1. cikkének (2) bekezdése szerint Algéria a PRIMA programban való részvétele feltételeit meghatározó, az Unióval a tudományos és technológiai együttműködés területén kötendő nemzetközi megállapodás megkötésének függvényében válik részt vevő állammá.

               (4)A <XXX> tanácsi határozattal összhangban
                  7
                az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket rögzítő, az Európai Unió és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodást az Unió nevében 20XX. XX. XX-án/-én aláírták, figyelemmel annak egy későbbi időpontban történő megkötésére.

               (5)A megállapodást az Unió nevében jóvá kell hagyni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket rögzítő, az Európai Unió és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodást a Tanács az Unió nevében jóváhagyja.

               A megállapodás szövege csatolva van e határozathoz.

               2. cikk

               A Tanács elnöke kijelöli azt a személyt, aki jogosult az Unió nevében megtenni a megállapodás 5. cikkének (2) bekezdésében előírt értesítést annak kifejezésére, hogy az Unió a megállapodást magára nézve jogilag kötelező erejűnek ismeri el.

               3. cikk

               Ez a határozat [az elfogadásának napján] lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1324 határozata (2017. július 4.) az Uniónak a több tagállam által együttesen indított, a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerségben (PRIMA) való részvételéről (HL L 185., 2017.7.18., 1. o.).

                     (2)
                  SWD(2016) 332 final, 2016.10.18.

                     (3)
                  COM(2012) 497 final.

                     (4)
                  HL L 265., 2005.10.10., 2. o.

                     (5)
                  HL L 99., 2012.4.5., 1–8. o.

                     (6)
                  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1324 határozata (2017. július 4.) az Uniónak a több tagállam által együttesen indított, a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerségben (PRIMA) való részvételéről (HL L 185., 2017.7.18., 1. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.8.11.
            COM(2017) 431 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket rögzítő, az Európai Unió és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről

               Megállapodás az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket rögzítő, az Európai Unió és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről

               egyrészről

               az Európai Unió (a továbbiakban: Unió),

               másrészről

               az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság (a továbbiakban: Algéria)

               között

               (a továbbiakban: Felek),

               mivel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló, 2005. szeptember 1-jén hatályba lépett euromediterrán megállapodás a Felek között tudományos, műszaki és technológiai együttműködést hoz létre,

               mivel az Európai Unió és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló, 2013. június 11-én hatályba lépett megállapodás hivatalos keretet alakít ki a Felek közötti kutatási és technológiafejlesztési együttműködésre,

               mivel az Uniónak a több tagállam által együttesen indított, a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerségben (PRIMA) való részvételéről szóló (EU) 2017/1324 európai parlamenti és a tanácsi határozat lefekteti a „Horizont 2020” keretprogram részes uniós tagállamai és társult országai számára a partnerségi kezdeményezésben való részvétel feltételeit, többek között a pénzügyi kötelezettségeikre és a kezdeményezés irányítási struktúráiban való részvételükre vonatkozóan,

               mivel az (EU) 2017/1324 határozat szerint Algéria a PRIMA programban való részvétele feltételeit meghatározó, az Unióval a tudományos és technológiai együttműködés területén kötendő nemzetközi megállapodás megkötése függvényében válik részt vevő állammá,

               mivel Algéria kifejezte abbéli szándékát, hogy részt vevő állam minőségben csatlakozni kíván a PRIMA-hoz, a „Horizont 2020” keretprogram PRIMA-ban is részt vevő részes uniós tagállamaival és társult országaival egyenrangú félként,

               mivel Algériának a PRIMA programban való részvételére vonatkozó jogait és kötelezettségeit az Unió és Algéria között megkötendő nemzetközi megállapodásban kell rögzíteni,

               A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

               1. cikk

               Tárgy és cél

               E megállapodás célja, hogy meghatározza Algériának a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket.

               2. cikk

               Algéria PRIMA programban való részvételének feltételei

               Algéria PRIMA programban való részvételére az Uniónak a több tagállam által együttesen indított, a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételéről szóló (EU) 2017/1324 európai parlamenti és tanácsi határozatban foglalt feltételek vonatkoznak. A Felek kötelesek eleget tenni az említett határozatban meghatározott kötelezettségeknek és meghozni a megfelelő intézkedéseket, különösen ami a határozat 10. cikke (2) bekezdésének, valamint 11. cikke (3) és (4) bekezdésének alkalmazásához szükséges valamennyi támogatás megadását illeti. A Feleknek meg kell állapodniuk a megállapodás keretében történő együttműködésük szempontjából nélkülözhetetlen, részleteiben kidolgozott segítségnyújtási szabályokról.

               3. cikk

               Területi hatály

               E megállapodás egyrészről az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Európai Unióról szóló szerződés hatálya alá tartozó területeken, másrészről pedig Algéria területén alkalmazandó.

               4. cikk

               Aláírás és ideiglenes alkalmazás

               A megállapodás az aláírásának időpontjától ideiglenesen alkalmazandó.

               5. cikk

               Hatálybalépés és időtartam

               1. A megállapodást a Felek saját eljárásaiknak megfelelően hagyják jóvá.

               2. Ez a megállapodás azon a napon lép hatályba, amikor a Felek diplomáciai úton kölcsönösen értesítették egymást arról, hogy az első bekezdésben említett eljárások lezárultak.

               3. Ez a megállapodás – amennyiben bármely Fél fel nem mondja a 6. cikknek megfelelően – az (EU) 2017/1324 határozat hatályának lejártáig marad hatályban.

               6. cikk

               A megállapodás felmondása

               1. A megállapodást bármely Fél bármikor felmondhatja, felmondási szándékáról írásbeli értesítést küldve a másik Fél számára.

               A felmondás a megállapodás felmondásáról szóló értesítés címzett által történő kézhezvételének napját követő hat hónap elteltével lép hatályba.

               2. A megállapodás felmondásának időpontjában folyamatban lévő projekteket és tevékenységeket befejeződésükig folytatni kell az e megállapodásban megállapított feltételek szerint.

               3. A megállapodás felmondásának bármely más jogkövetkezményét a Felek közös megegyezéssel rendezik.

               7. cikk

               Vitarendezés

               A megállapodás alkalmazásával vagy értelmezésével kapcsolatos valamennyi vita esetében az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás 100. cikkében előírt vitarendezési eljárás alkalmazandó.

               E megállapodás két-két eredeti példányban, angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és arab nyelven készül, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

               [Aláírás az Unió részéről]                                                                     [Aláírás Algéria részéről]


Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0365

Javaslat: a Tanács határozata a Lettországnak nyújtandó középtávú közösségi pénzügyi támogatásról szóló 2009. január 20-i tanácsi határozat módosításáról  /* COM/2009/0365 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 8.7.2009COM(2009) 365 véglegesJavaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa Lettországnak nyújtandó középtávú közösségi pénzügyi támogatásról szóló 2009. január 20-i tanácsi határozat módosításárólJavaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa Lettországnak nyújtandó középtávú közösségi pénzügyi támogatásról szóló 2009. január 20-i tanácsi határozat módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus létrehozásáról szóló, 2002. február 18-i 332/2002/EK tanácsi rendeletre, és különösen annak 5. cikke második albekezdésére, figyelemmel 8. cikkére is,tekintettel a Bizottságnak a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultáció után tett javaslatára,mivel:(1) A Tanács a 2009/289/EK határozattal úgy döntött, hogy kölcsönös segítséget nyújt Lettországnak. A Tanács a 2009/290/EK határozattal úgy döntött, hogy középtávú pénzügyi támogatást nyújt Lettországnak.(2) A Lettországot sújtó pénzügyi válság kiterjedése és intenzitása szükségessé teszi a közösségi pénzügyi támogatás részleteinek folyósításához előirányzott gazdaságpolitikai feltételek felülvizsgálatát a GDP jelentős csökkenésével járó költségvetési hatások figyelembevétele céljából.(3) A 2009/290/EK tanácsi határozatot ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA Tanács 2009/290/EK határozata a következőképpen módosul:1. A 3. cikk (5) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:„Világosan megfogalmazott középtávú költségvetési program végrehajtása annak érdekében, hogy az államháztartási hiány a Szerződésben meghatározott, a GDP 3%-ának megfelelő referenciaszint alá csökkenjen, a Tanács által a túlzott hiány esetén követendő eljárás keretében Lettországnak tett ajánlásokkal összhangban levő konszolidációs pályának és időkeretnek megfelelően.”2. A 3. cikk (5) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:„A 2009. évi költségvetés végrehajtása és fenntartható intézkedéseket tartalmazó 2010. évi költségvetés elfogadása a konszolidációs pályával összhangban.”2. cikkE határozat címzettje a Lett Köztársaság.3. cikkEzt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnök


				|

		52012PC0502

			Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a
Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és
eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja
alapján történő igénybevételéről (Dánia EGF/2012/003 DK/Vestas referenciaszámú
kérelme) /*  */

			   	INDOKOLÁS
A költségvetési fegyelemről és a
pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai
Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, 2006. május 17-i
intézményközi megállapodás[1] 28. pontja a pénzügyi keret vonatkozó fejezeteinek
felső korlátain felül, egy rugalmassági mechanizmus révén, legfeljebb évi 500 millió EUR
erejéig lehetővé teszi az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (a
továbbiakban: EGAA) igénybevételét.
Az EGAA-ból nyújtott hozzájárulásokra
vonatkozó szabályokat az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap
létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet[2] tartalmazza.
2012. május 14-én a Dániában a Vestas
csoportnál történt létszámleépítést követően Dánia benyújtotta az EGAA-ból
nyújtott pénzügyi hozzájárulás iránti „EGF/2012/003 DK/Vestas” kérelmet.
A kérelem alapos vizsgálata után a Bizottság
az 1927/2006/EK rendelet 10. cikke alapján megállapította, hogy
teljesüljenek a pénzügyi hozzájárulásnak a rendeletben megállapított
feltételei.
A KÉRELEM ÖSSZEFOGLALÁSA ÉS ELEMZÉS
 Főbb adatok: ||
 EGAA-referenciaszám || EGF/2012/003
 Tagállam || Dánia
 2. cikk || a) pont
 Elsődlegesen érintett vállalat || Vestas
 Beszállítók és az ellátási lánc következő szintjein álló termelők || 0
 Referencia-időszak || 2012.2.8-tól 2012.6.8-ig
 A személyre szabott szolgáltatások kezdetének időpontja || 2012.8.13.
 A kérelem benyújtásának időpontja || 2012.5.14.
 A referencia-időszakban elbocsátott munkavállalók száma || 720
 A referencia-időszak előtt és után elbocsátott munkavállalók száma || 0
 Összes támogatható elbocsátás || 720
 Az intézkedés által várhatóan érintett, elbocsátott munkavállalók száma || 720
 A személyre szabott szolgáltatásokhoz kapcsolódó kiadások (EUR) || 14 398 000
 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások[3] (EUR) || 578 000
 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások (%) || 3,9
 Teljes költségvetés (EUR) || 14 976 000
 EGAA-hozzájárulás (50 %) (EUR) || 7 488 000
1.           A kérelmet 2012. május 14-én
nyújtották be a Bizottságnak, és 2012. július 10-ig további
információkkal egészítették ki.
2.           A kérelem az 1927/2006/EK rendelet
2. cikkének a) pontja szerint eleget tesz az EGAA igénybevételéhez
szükséges feltételeknek, és benyújtása a rendelet 5. cikkében említett 10 hetes
határidőn belül megtörtént.
Az elbocsátások és a
világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett fő strukturális
változások közötti kapcsolat
3.           Az elbocsátások és a
világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett jelentős
strukturális változások közötti kapcsolat bizonyítása érdekében Dánia azzal
érvelt, hogy a NACE Rev. 2. rendszer szerint a 28. ágazatba (gép, gépi
berendezés gyártása) besorolt uniós szélturbinagyártó ágazatot súlyosan
érintették a világkereskedelemben bekövetkezett változások, mindenekelőtt
az EU piaci részesedésének jelentős visszaesése. Dánia azzal érvel, hogy
noha az elmúlt néhány évben Európában emelkedett a szélturbinák gyártása, a
szélturbinák világpiaca ennél is gyorsabban fejlődött, különösen Ázsiában
és Észak-Amerikában. A 2010-ben újonnan létrejött teljes
szélerőmű-kapacitás több mint fele első alkalommal a hagyományos
európai és észak-amerikai piacokon kívül jött létre. E fejlemény
elsősorban abból fakad, hogy Kínában tovább folytatódott a gazdasági
fellendülés, ami azt eredményezte, hogy világszinten az új
szélenergia-termelő létesítmények felét itt hozták létre[4]. Az ágazat dinamikus globális
növekedéséből fakadóan Európa részaránya az összkapacitásból a 2006-ban
megállapított 65,5 %-ról 2010-re 43,7 %-ra csökkent[5].
4.           Dánia ebben tartós tendenciát
lát. A megújuló energiák, többek között a szélenergia iránti kereslet
drasztikus növekedésen fog átmenni, a piacok azonban átrendeződnek. Míg 2006-ig
Európa meghatározó szerepet töltött be a szélenergia-ipar területén, és
mostanáig Európa, Ázsia és az Egyesült Államok egyenlő mértékben részesült
a növekedésből, addig rövid távon Ázsiában és Észak-Amerikában, középtávon
Dél-Amerikában és hosszú távon Afrikában kell jelentős
keresletnövekedéssel számolni. A gyártás és a kapcsolódó szolgáltatások pedig a
kereslet szerinti helyszínekre és a gyors gazdasági növekedésű régiókba tevődnek
át. A lényegesen alacsonyabb munkaerőköltségektől eltekintve, a
szélturbinák hatalmas alkatrészeinek magas szállítási költsége is arra
kényszeríti az európai gyártókat, hogy versenyképességük és piaci pozíciójuk
biztosítása érdekében termelésüket közelebb vigyék a legdinamikusabban
fejlődő piacokhoz. Ennek eredményeként a gyártás fokozatosan kikerül
az EU-ból.
5.           Egy ideje a Vestas csoportot
is érinti a fenti tendencia. Piaci vezető szerepének megőrzése
érdekében a Vestas nemrégiben a „régióban a régióért” elvet követve olyan új
stratégiát hajtott végre, amely célja az előállítási és szállítási
költségek csökkentése, a vásárlókhoz és piacokhoz vezető utak
lerövidítése, valamint a Vestas árfolyam-ingadozásokkal szembeni ellenálló
képességének a fokozása[6].
A globalizációs folyamatok logikájának megfelelően a szélturbinákat ott
állítják elő, ahol az azok iránti igény jelentkezik (a turbinák 80–90%-át
már 2011-ben is az adott régiókban gyártották). Míg korábban a
szélturbina-alkatrészeket maga a vállalat gyártotta, addig a jövőben egyre
inkább a regionális partnerekhez helyeződik át az
alkatrész-előállítás, ami pedig azt eredményezi, hogy a Vestasnak kevesebb
beruházást kell végrehajtania és csökkenteni fogja alkalmazottainak a számát.
6.           Jelen kérelem a harmadik,
szélturbinák ágazatát érintő EGAA-kérelem. A két korábbi ügyben (EGF/2010/017
DK Midtjylland Machinery[7]
és EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber[8])
ismertetett érvek továbbra is érvényesek.
Az elbocsátások számának igazolása és a 2. cikk
a) pontjában foglalt kritériumok teljesítése
7.           Dánia e kérelmet az 1927/2006/EK rendelet
2. cikkének a) pontjában meghatározott beavatkozási kritériumok
alapján nyújtotta be, amelyek szerint az alapból akkor lehet támogatást
nyújtani, ha legalább 500 főt bocsátanak el négyhónapos időszak alatt
egy vállalkozáson belül egy tagállamban, ideértve annak a beszállítói vagy
felhasználói termelői körében elbocsátott munkavállalókat is.
8.           A kérelem arra hivatkozik,
hogy a 2012. február 8. és 2012. június 8. közötti négyhónapos referencia-időszakban
720 főt bocsátottak el a Vestas csoporttól. Valamennyi elbocsátottat
az 1927/2006/EK rendelet 2. cikke második bekezdésének harmadik
francia bekezdése alapján vették számításba. A Bizottság megkapta a 2. cikk
(2) bekezdése második pontjának harmadik francia bekezdésében előírt
megerősítést, miszerint ez az elbocsátottak tényleges száma.
Az elbocsátások előre nem látható
jellegének bizonyítása
9.           A dán hatóságok emlékeztetni
kívánnak arra, hogy a Vestas csoport által 2009–2010 során Ringkøbing-Skjern
településen végrehajtott elbocsátások a világszintű szélenergia-ágazat
gyors expanziója miatt nem volt előre látható. Az új globális kereskedelmi
struktúrákból adódó tendencia, amely szerint a termelés egyre inkább az
alacsonyabb munkaerő-költségű országokba tevődik át, 2009-ben
leginkább az alacsony képzettségű és a szakképzetlen munkavállalókat
érintette. Mindeközben a Vestas csoportban történt 2012-es elbocsátások
nagymértékben jól képzett és magasan kvalifikált szakembereket érintenek.
Előre számolni ezzel nem lehetett, hiszen Dánia jelentős K+F
beruházásokat végzett a megújulóenergia- és a szélenergia-ágazatban. A dán
kormány pedig olyan ambiciózus energiapolitikáról állapodott meg a 2012–2020
közötti időszakra, amelynek részeként még több szélturbina felállítását
tűzték ki célul. Ringkøbing-Skjern település emellett nagyberuházásokat
hajtott végre a közlekedési infrastruktúra területén, hogy megkönnyítse a
Vestas szélmalmok szállítását. A tervek szerint a településen gyártották volna
a Vestas szélmalmok új generációját.
Az elbocsátó vállalatok és a támogatásra
jogosult munkavállalók meghatározása
10.         A kérelem a Vestas csoporttól
elbocsátott 720 munkavállalóra vonatkozik, akik mindegyike támogatásra
jogosult.
11.         A támogatásra jogosult munkavállalók
megoszlása a következő:
 Csoport || Szám || Százalék
 Férfiak || 452 || 62,78
 Nők || 268 || 37,22
 EU-állampolgárok || 717 || 99,58
 Nem EU-állampolgárok || 3 || 0,42
 15 és 24 év közöttiek || 3 || 0,42
 25 és 54 év közöttiek || 630 || 87,50
 55 és 64 év közöttiek || 81 || 11,25
 64 évesnél idősebbek || 6 || 0,83
12.         A foglalkozási csoportok
szerinti megoszlás a következő:
 Csoport || Szám || Százalék
 Igazgatók, vezérigazgatók Termelési és üzemeltetési részegység vezetői || 45 || 6,25
 Mérnökök, ideértve a projektmenedzsereket és a részlegvezetőket || 155 || 21,53
 Műszaki tudományok területén dolgozó technikusok || 223 || 30,97
 Irodai alkalmazottak || 50 || 6,94
 Szolgáltatásban dolgozók || 67 || 9,31
 Fém-, gépipari és hasonló foglalkozások || 2 || 0,28
 Gépkezelők és összeszerelők || 144 || 20,00
 Képesítetlen gyári munkaerő || 34 || 4,72
13.         Az 1927/2006/EK rendelet 7. cikkének
megfelelően Dánia megerősíti, hogy az Alap végrehajtásának
különböző szakaszaiban és különösen az EGAA-hoz való hozzáférésben mind
jelenleg, mind a jövőben a nők és a férfiak egyenlőségét szem
előtt tartó és diszkriminációellenes politikát alkalmaz.
Az érintett terület, valamint az ott
működő hatóságok és érdekelt felek bemutatása
14.         Az elbocsátások négy
települést érintenek Midtjylland egymással szomszédos régióiban (Randers,
Favrskov, Aarhus és Ringkøbing-Skjern) és egyet Syddanmarkban (Varde). Sjælland
régióban és Koppenhága fővárosi régióban is sor került néhány
elbocsátásra. Az érintett települések mindegyikére jellemző a
munkanélküliség (különösen a tartós munkanélküliség) gyors növekedése és a
(különösen ipari és termelésbeli) betöltetlen álláshelyek drasztikus
csökkenése.
15.         Ringkøbing-Skjern település
jelentős beruházásokat hajtott végre a Vestas és a szélenergia-ágazat
számára. A turizmus, a mezőgazdaság, az építőipar és a közszféra
tartozik még a legfontosabb munkaadók közé.
16.         A legjelentősebb érdekelt
félnek Ringkøbing-Skjern település számít. A településnek kötelessége támogatni
a munkanélkülieket az álláskeresésben, ezen belül olyan tevékenységeket
szervezni, melyek fejlesztik a munkavállalók készségeit, támogatják
munkakeresési készségeiket és segítséget nyújtanak nekik a célok
kitűzésében. Egyéb érdekeltek: Varde, Favrskov, Randers, Aarhus, Roskilde
és Koppenhága városa, szakszervezetek, munkanélküliek számára létrehozott
biztosítási pénztárak (A-kasser), munkáltatói szervezetek, Midtjylland,
Syddanmark és Sealand régió, a fővárosi régió, a regionális
foglalkoztatási tanácsok, a foglalkoztatásért, a vállalkozásokért és a
növekedésért felelős minisztériumok, valamint helyi vállalkozások.
Az elbocsátások várható hatása a helyi,
a regionális és az országos foglalkoztatásra
17.         A Ringkøbing-Skjern városban
és a környező településeken megközelítőleg 800 munkavállalót
érintő 2009–2010-es nagyarányú csoportos elbocsátások után az újabb
elbocsátási hullám jelentős kihívások elé állítja a szóban forgó
településeket. A jelenlegi elbocsátás főként magasan kvalifikált
munkavállalókat érint. Egyedül Varde településen sok közepesen és magasan
képzett munkavállaló elbocsátására került sor, mivel 2012 augusztusában
teljesen bezárt az üzem. Az elbocsátásoknak jelentős hatása lesz helyi
szinten, különösen, ha figyelembe vesszük, hogy a Vestas csoporton belül
összesen 1 300 munkavállalót bocsátanak el (sokuk szerződéses
munkavállaló, akik szerződését nem hosszabbították meg, illetve nem fogják
meghosszabbítani).
18.         Az érintett települések
szempontjából hatalmas siker volt, hogy képesek voltak magukhoz vonzani egy
olyan innovatív vállalkozást mint a Vestas, amely számos minőségi ipari
munkahelyet kínált a magas képzettségűek számára. Ennek az elvesztése
nehéz helyzetbe hozta a régiót. Az összes érintett település arról számolt be,
hogy az új célcsoportot nem tudják megfelelő álláskínálattal ellátni, így
a magasan képzett elbocsátott munkavállalók arra kényszerülnek, hogy munkakeresés
céljával elköltözzenek, ami pedig még inkább megnehezíti a települések számára,
hogy újabb vállalkozásokat vonzzanak magukhoz.
19.         Az elbocsátásokra éppen az
egyébként is gyorsan növekvő munkanélküliség idején került sor. 2012
februárjában a munkanélküliek száma Midtjyllandban 36 426 és Syddanmarkban
40 004 volt (a 2011. augusztusi 28 402-höz, illetve 29 751-hez
képest).
A finanszírozásra javasolt, személyre
szabott szolgáltatások összehangolt csomagja és annak tételes bontásban
meghatározott, becsült költségei, valamint a strukturális alapok által
támogatott intézkedésekkel való komplementaritása
20.         Dánia az elbocsátott
munkavállalók támogatására egy olyan intézkedéscsomagot javasol, amely
összhangban áll az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést zászlajára
tűző Európa 2020 stratégiával. A csomag személyre szabott,
célirányos, rugalmas és innovatív segítséget kínál annak érdekében, hogy
felkészítse az elbocsátott munkavállalókat a leendő fejlődő
ágazatokbeli új munkahelyekre.
21.         Mentorálás és coaching:
A tervek szerint valamennyi támogatásra jogosult munkavállaló igénybe veszi
ezen lehetőséget a projekt teljes időtartama alatt. Az intézkedés
segíteni kívánja a munkavállalókat saját szükségleteik meghatározásában, az
önálló tanulásban és a megfelelő továbbképzési csomag kiválasztásában,
hogy maximalizálják a bennük rejlő lehetőségeket és fejleszthessék
személyes, szociális és szakmai készségeiket. Az általános célok közé tartozik
a résztvevők kompetenciáinak átvizsgálása és feltérképezése, a személyre szabott
tanácsadás, a motiváció fenntartása folyamatos coaching révén a projekt teljes
időtartama alatt, bevált módszerek azonosítása és kidolgozása, továbbá a
képzőkkel és a vállalkozásokkal folytatott kommunikáció. Az intézkedés
első lépéseként intenzív tájékoztató ülést szerveznek, majd személyre
szabott tanácsadás következik, amelynek során átvizsgálják és feltérképezik a
résztvevők kompetenciáit. A folyamat – a hatások kérdőívek és
beszélgetések során történő értékelése céljából – állandó ellenőrzés
mellett zajlik. Az intézkedés az UddannelesesCenter Ringkøbing-Skjern (oktatási
központ), a projektirányítási csoport és az érintett települések
munkaközvetítő központjai képviselőinek közös szervezésében valósul
meg.
Személyre szabott célirányos képzési modulok: E modulokat a célcsoport összes munkavállalója igénybe veheti. Az
elbocsátott munkavállalók egy része a coachingot követően
valószínűleg új munkahelyet talál majd, így mintegy 600-ra becsülik az
ebben az intézkedésben résztvevők számát. A projektcsoport által az
elbocsátott munkavállalókkal együttműködésben kidolgozott és az oktatási
intézmények által egész Dániában kínált képzési modulok az alábbi
részekből állnak:
– interkulturális
kompetenciák fejlesztését célzó képzések (egynapos műhelytalálkozók,
amelyek során tudatosítják a résztvevőkben, hogy a globalizált
környezetben mennyire fontos az interkulturális készségek megszerzése);
– nyelvi képzések
(többek között üzleti angol nyelvismeret, az üléseken, megbeszéléseken és
bemutatókon használt nyelv ugyanis az angol; szaknyelvek, lehetőség van
igényre szabott nyelvi képzési modulok összeállítására);
– vállalkozásba
kezdők számára nyújtott képzések (vállalkozásösztönző
bevezető műhelytalálkozó, amely célja, hogy motiválja a
résztvevőket arra, hogy önfoglalkoztatóvá váljanak vagy új vállalkozásba
kezdjenek, a részvevők elsajátítják az üzleti terv kidolgozásának módjait
és tájékoztatást kapnak jogi kérdésekben, valamint az adózással és a héával, az
értékesítéssel és a marketinggel, illetve az elektronikus kereskedelemmel
kapcsolatosan);
– előre
összeállított képzések és képzési programok (az összes résztvevő
beiratkozhat az általa választott képzésekre vagy képzési programokra).
Vállalkozásba kezdők számára nyújtott
vissza nem térítendő támogatás új
vállalkozásonként 25 000 EUR erejéig, amelyet alapos vizsgálatot
követően 25 személynek biztosítanak, miután részt vettek a vállalkozásba
kezdők számára nyújtott képzéseken és komoly üzleti tervet dolgoztak ki.
Az üzleti tervek értékelésénél az alábbi feltételeket veszik figyelembe:
kreativitás, innováció és fenntarthatóság. A kedvezményezetteknek rendszeres
ellenőrző üléseken kell részt venniük és az EGAA-projekt végén
állapotjelentést kell készíteniük. Az újonnan alapított vállalkozások
fejlődését gondosan figyelemmel kísérik.
A kihelyezésre a projekt utolsó fél évében azoknak az elbocsátott munkavállalóknak
lesz lehetőségük, akik addig nem találtak új munkahelyet (kb. 70 személy).
Mivel életkoruk, tanulási nehézségeik, nemük, helyhez kötöttségük miatt ők
vannak a leghátrányosabb helyzetben, a munkaközvetítő központok és az
együttműködő partnerek kijelölt vállalkozásoknál kínálnak fel
számukra szakmai gyakorlatot, ahol a gyakorlatot követően esetleg el is
helyezkedhetnek. A vállalkozásokhoz kihelyezett személyek számára intenzív
mentorálást és tanácsadást biztosítanak.
Napidíjban / ösztöndíjban részesülhet valamennyi elbocsátott munkavállaló, ezek juttatása
azonban szigorúan az aktív munkaerő-piaci intézkedésekben való
részvételhez kötött. Becslések szerint személyenként átlagosan 10 400 EUR
áll rendelkezésre.
22.         Az EGAA végrehajtásához
kapcsolódó, a kérelemben az 1927/2006/EK rendelet 3. cikke szerint
feltüntetett kiadások előkészületi, irányítási, tájékoztatási és
népszerűsítési, valamint ellenőrzési tevékenységeket takarnak.
Ringkøbing-Skjern város és az összes érintett települést magában foglaló
adminisztratív projektcsoport számos eszközt igénybe vesz majd az EGAA-ból
nyújtott hozzájárulás ismertetésére és népszerűsítéséhez. A települések
honlapján ezzel kapcsolatos oldalakat hoznak létre, amelyeken rendszeresen
sajtóközleményeket és hírleveleket tesznek közzé, továbbá sajtótájékoztatókat
szerveznek. A hatásvizsgálat céljából pedig a projekt összes
részvevőjének, illetve valamennyi érdekelt félnek a bevonásával
műhelytalálkozóra kerül sor. Ennek során promóciós anyag is rendelkezésre
áll majd.
23.         A dán hatóságok által
ismertetett, személyre szabott szolgáltatások az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkében
meghatározott támogatható tevékenységek közé sorolható aktív
munkaerő-piaci intézkedéseknek minősülnek. A dán hatóságok az
összköltséget 14 976 000 EUR-ra, ebből a személyre szabott
szolgáltatásokhoz kapcsolódó kiadásokat 14 398 000 EUR-ra, az
EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadásokat pedig 578 000 EUR-ra (az
összköltség 3,9 %-ára) becsülik. Az EGAA-ból igényelt teljes hozzájárulás
összege 7 488 800 EUR (az összköltségek 50 %-a).
 Intézkedések || A támogatásra jogosult munkavállalók becsült száma || Becsült költségek (egy támogatásra jogosult munkavállalóra) (EUR-ban) || Összköltség (EGAA és nemzeti társfinanszírozás) (EUR)
 Személyre szabott szolgáltatások (az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének első bekezdése)
 Mentorálás és coaching || 720 || 1 500 || 1 080 000
 Személyre szabott célirányos képzési modulok || 600 || 8 500 || 5 100 000
 Juttatások vállalkozásba kezdők számára || 25 || 25 000 || 625 000
 Kihelyezés || 70 || 1 500 || 105 000
 Napidíjak / ösztöndíjak || 720 || 10 400 || 7 488 000
 Az összes személyre szabott szolgáltatás részösszege ||   || 14 398 000
 Az EGAA által támogatott intézkedések végrehajtásához kapcsolódó kiadások (az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének harmadik bekezdése)
 Előkészítő tevékenységek ||   || 28 000
 Irányítás ||   || 220 000
 Tájékoztatás és népszerűsítés ||   || 80 000
 Ellenőrzési tevékenységek ||   || 250 000
 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások részösszege ||   || 578 000
 Becsült költségek összesen ||   || 14 976 000
 EGAA-hozzájárulás (az összköltségek 50 %-a) ||   || 7 488 000
24.         Dánia megerősíti, hogy a
fent ismertetett intézkedések kiegészítik a strukturális alapok által
finanszírozott intézkedéseket, és megelőzi a kettős finanszírozást.
Az érintett munkavállalóknak nyújtott,
személyre szabott szolgáltatások kezdetének tényleges vagy tervezett
időpontja(i)
25.         Dánia 2012. augusztus 13-án
kezdi meg az EGAA általi társfinanszírozásra javasolt, összehangolt csomag
keretében a személyre szabott szolgáltatások nyújtását az érintett
munkavállalóknak. Ez az időpont tekintendő tehát az EGAA-ból
nyújtandó valamennyi támogatásra való jogosultság kezdetének.
A szociális partnerekkel folytatott
konzultáció során követett eljárások
26.         Az elbocsátás által érintett
összes település részt vett az intézkedések kidolgozásában. A települési
foglalkoztatási bizottság 2012 januárjában szervezett ülésén konzultációt
folytattak több szociális partnerszervezettel (szakszervezetek, a Vestas
képviselői, munkáltatói szervezetek). Ezenkívül valamennyi érintett
település részvételével két műhelytalálkozót szerveztek 2012 februárjában
és márciusában Skjern településen, ahol a szociális partnerek is képviseltették
magukat. A havonta egy alkalommal megrendezésre kerülő bizottsági üléseken
rendszeresen értesítik a szociális partnereket a projekt helyzetéről.
27.         A dán hatóságok
megerősítették, hogy a nemzeti és uniós jogszabályokban a csoportos
létszámleépítések vonatkozásában előírt követelményeknek eleget tettek.
Tájékoztatás a nemzeti jog alapján vagy
kollektív szerződések értelmében kötelezően végrehajtandó
intézkedésekről
28.         Az 1927/2006/EK rendelet 6. cikkében
foglalt kritériumok tekintetében a dán hatóságok kérelmükben:
·      megerősítették, hogy az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás
nem helyettesíti azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a nemzeti jog
vagy kollektív szerződések alapján a vállalatok felelőssége;
·      megerősítették, hogy az intézkedések az egyes munkavállalóknak
nyújtanak segítséget, és nem vállalkozások vagy ágazatok szerkezetátalakítására
irányulnak;
·      megerősítették, hogy a fent említett támogatható intézkedésekre
más uniós pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást.
Irányítási és ellenőrzési
rendszerek
29.         Dánia értesítette a
Bizottságot, hogy a pénzügyi hozzájárulást ugyanazok a szervek fogják
irányítani és ellenőrizni, amelyek az Európai Szociális Alapot is
irányítják és ellenőrzik. Az ESZA irányító hatósága szintén a Dán
Vállalkozói Hatóság (Danish Enterprise Authority). Ugyanezen a szerven belül
külön részlegre ruházzák a hitelesítő hatóság feladatait. Az audithatóság
szintén a Dán Vállalkozói Hatóságon belül az „EU Controllerfunction” részleg
lesz.
Finanszírozás
30.         Dánia kérelme alapján az
összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomaghoz javasolt
EGAA-hozzájárulás (beleértve az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadásokat) 7 488 000 EUR,
amely az összköltségek 50 %-át teszi ki. A Bizottság által az EGAA terhére
javasolt forrásallokáció a Dánia által rendelkezésre bocsátott információkon
alapul.
31.         Figyelembe véve az EGAA-ból
folyósítható pénzügyi hozzájárulásnak az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkének
(1) bekezdése szerint meghatározott maximális összegét, továbbá az
előirányzatok átcsoportosításához megállapított mozgásteret, a Bizottság
azt javasolja, hogy a fent említett teljes összeget folyósítsák az EGAA-ból; az
összeg a pénzügyi keret 1a. fejezetében különítendő el.
32.         A javasolt pénzügyi
hozzájárulás összege lehetővé teszi, hogy – az 1927/2006/EK rendelet 12. cikkének
(6) bekezdésében szereplő előírás szerint – az év utolsó négy
hónapjában az EGAA-ra elkülönített éves maximális összeg több mint 25 %-a
továbbra is rendelkezésre álljon támogatások kifizetésére.
33.         Az EGAA-ból történő
forrásallokációra tett javaslat révén a Bizottság a 2006. május 17-i
intézményközi megállapodás 28. pontjának megfelelően kezdeményezi az
egyszerűsített háromoldalú egyeztetést annak érdekében, hogy az EGAA
igénybevételének szükségességét és az igényelt összeget illetően
biztosítsa a költségvetési hatóság két ágának egyetértését. A Bizottság felkéri
a költségvetési hatóság két ága közül azt, amelyik a megfelelő politikai
szinten előbb jut egyetértésre az igénybevételre irányuló javaslattervezet
ügyében, hogy szándékáról értesítse a másik ágat és a Bizottságot. A
költségvetési hatóság bármelyik ágának elutasító véleménye esetén hivatalos
háromoldalú egyeztetést kell kezdeményezni.
34.         A Bizottság a 2012. évi
költségvetés kötelezettségvállalási előirányzataiba irányuló külön
átcsoportosítási kérelmet nyújt be a 2006. május 17-i intézményközi
megállapodás 28. pontjának megfelelően.
A kifizetési előirányzatok forrása
35.         A kérelemben igényelt 7 488 000 EUR
összegre az EGAA költségvetési sorában előirányzott összeg fog fedezetet
biztosítani.
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
HATÁROZATA
az Európai Globalizációs Alkalmazkodási
Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési
fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről
szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján
történő igénybevételéről (Dánia EGF/2012/003 DK/Vestas
referenciaszámú kérelme)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és
a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás
hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i
intézményközi megállapodásra[9]
és különösen annak 28. pontjára,
tekintettel az Európai Globalizációs
Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK
európai parlamenti és tanácsi rendeletre[10] és különösen annak 12. cikkének (3) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[11],
mivel:
(1)       Az Európai Globalizációs
Alkalmazkodási Alapot (a továbbiakban: EGAA) azzal a céllal hozták létre, hogy
kiegészítő támogatást nyújtson azoknak az elbocsátott munkavállalóknak,
akik a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő
strukturális változások következtében veszítették el munkájukat, és segítse
őket a munkaerőpiacra történő ismételt beilleszkedésben.
(2)       A 2006. május 17-i
intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR felső
korlátig engedélyezi.
(3)       Dánia a Vestas
vállalatcsoportnál történt elbocsátásokra tekintettel 2012. május 14-én
az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be, majd 2012. július 10-ig
további információval egészítette ki azt. A kérelem eleget tesz az 1927/2006/EK rendelet
10. cikkében a pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan
megállapított követelményeknek. A Bizottság ezért 7 488 000 EUR
rendelkezésre bocsátására tesz javaslatot.
(4)       Az EGAA-t ezért igénybe kell
venni a Dánia által benyújtott kérelem alapján történő pénzügyi
hozzájárulás folyósítása érdekében,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Az Európai Unió 2012. évi általános
költségvetésének keretein belül az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból
(EGAA) 7 488 000 EUR összeget vesznek igénybe kötelezettségvállalási
és kifizetési előirányzatok formájában.
2. cikk
Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos
Lapjában ki kell hirdetni.
Kelt Brüsszelben,
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
[1]               HL C 139., 2006.6.14., 1. o.
[2]               HL L 406., 2006.12.30., 1. o.
[3]               Az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének harmadik
bekezdése szerint.
[4]               Global Wind Energy Council (Globális
szélenergia-tanács), Global wind report (Globális szélenergia-jelentés), Annual
market update 2010 (2010. évi aktuális piaci helyzetkép), Brüsszel, 2011.
április.
[5]               World Wind Energy Report 2010 (2010. évi globális
szélenergia-jelentés), Szélenergia Világszövetség (World Wind Energy
Association, WWEA).
[6]               A Vestas 2011-es éves jelentése.
[7]               COM(2011) 421 végleges.
[8]               COM(2011) 258 végleges.
[9]               HL C 139., 2006.6.14.,
1. o.
[10]             HL L 406., 2006.12.30., 1. o.
[11]             HL C […], […], […]. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.7.13.
            COM(2015) 333 final
            2015/0145(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodás III. mellékletének közvetlen szállításról szóló 12. cikkére vonatkozóan az Európai Unió nevében az EU–Chile Társulási Bizottságban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti megállapodást 2002. november 18-án írták alá Brüsszelben, és 2003. február 1-jén lépett hatályba.

               A társulási megállapodás III. melléklete megállapítja a származó termékekre vonatkozó szabályokat, a III. melléklet 12. cikke pedig az e termékek felek közötti közvetlen szállítására vonatkozó szabályokat. A preferenciális elbánás érdekében a termékeket közvetlenül kell szállítani a felek között, de bizonyos feltételek mellett harmadik országon is áthaladhatnak.

               Chile és az Európai Unió megállapodtak abban, hogy bizonyos módosításokat vezetnek be a megállapodás III. mellékletének 12. cikkében szereplő, a közvetlen szállításra vonatkozó szabályokra vonatkozóan. A cél annak tisztázása, hogy amikor egy szállítmány harmadik országon halad át, a 12. cikkben foglalt feltételek teljesülésének függvényében a szállítmány a megállapodás valamelyik aláíró felének területére irányuló továbbszállítás céljából megbontható anélkül, hogy az érintetné a fenti termékekre vonatkozó preferenciális elbánást.  Továbbá, önmagában a szállítmányok megbontása miatt nem merülhet fel kétség a termékek származását illetően, kivéve, ha bizonyíték van ennek ellenkezőjére.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése, összefüggésben a 218. cikk (9) bekezdésével.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               A javaslat az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható.

               •Arányosság

                A javaslat nem haladja meg a várt célkitűzések eléréséhez szükséges és megfelelő mértéket.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •Konzultáció az érdekelt felekkel

               Nem releváns. A javaslat egy korábbi szöveget módosít.

               •Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása

               Külső szakértők bevonására nem volt szükség.

               •Hatásvizsgálat

               Nem releváns. A javaslat egy meglévő kétoldalú kereskedelmi megállapodást módosít. Más figyelembe vehető választási lehetőség nincs.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               A javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést érintő vonzatai.

               5.EGYÉB KÉRDÉSEK

               Nincs

               2015/0145 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodás III. mellékletének közvetlen szállításról szóló 12. cikkére vonatkozóan az Európai Unió nevében az EU–Chile Társulási Bizottságban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: EU–Chile társulási megállapodás) 3. cikke által létrehozott Társulási Tanács azzal a céllal jött létre, hogy megvizsgálja és elfogadja a Felek által az EU–Chile társulási megállapodás javítására vonatkozóan tett javaslatokat. A Társulási Tanácsot – feladatai ellátásának elősegítése érdekében – a Társulási Bizottság segíti, amely felhatalmazást kapott határozatok elfogadására.

               (2)A Társulási Tanács, feladatai ellátásának segítésére, létrehozta a vámügyi együttműködéssel és a származási szabályokkal foglalkozó különbizottságot.  A 2014. november 4-én, Santiagóban (Chile) ülésező különbizottság megállapodott abban, hogy ajánlást tesz az EU–Chile társulási megállapodás III. melléklete közvetlen szállításról szóló 12. cikkének módosítására.

               (3)Az EU–Chile társulási megállapodás valamely felének területéről származó szállítmányokat közvetlenül kell a másik fél területére szállítani, de bizonyos korlátozások mellett harmadik országon is áthaladhatnak. A harmadik országon keresztül történő szállításra vonatkozó feltételeket tisztázták, hogy kifejezetten lehetővé tegyék a szállítmányok megbontását, a meglévő korlátozások ugyanakkor nem enyhültek.

               (4)Az EU–Chile társulási megállapodás III. melléklete 12. cikkének módosítása jogbiztonságot teremt az importőrök és exportőrök számára, valamint következetes értelmezést biztosít a felek számára.

               (5)Az Unió által az EU–Chile Társulási Bizottságban képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodás III. mellékletének közvetlen szállításról szóló 12. cikkére vonatkozóan az Unió által az EU–Chile Társulási Bizottságban képviselendő álláspontnak a Társulási Bizottság csatolt határozattervezetén kell alapulnia.

               A Társulási Bizottság határozattervezetének kisebb módosításait a Társulási Bizottság uniós képviselői a Tanács újabb határozata nélkül is jóváhagyhatják.

               2. cikk

               A Társulási Bizottság e határozatát az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

               3. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.7.13.
            COM(2015) 333 final
            MELLÉKLET
            Melléklet
            a következőhöz:
            Javaslat A Tanács határozata
            az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodás III. mellékletének közvetlen szállításról szóló 12. cikkére vonatkozóan az Európai Unió nevében az EU–Chile Társulási Bizottságban képviselendő álláspontról

               Tervezet

               Az EU–CHILE TÁRSULÁSI BIZOTTSÁG ... HATÁROZATA

               (ÉÉÉÉ. hónap NN.)

               az Európai Unió és a Chilei Köztársaság közötti társulási megállapodás III. melléklete III. címe közvetlen szállításról szóló 12. cikkének módosításáról

               A TÁRSULÁSI BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Unió és a Chilei Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodásra és különösen a III. melléklet 38. cikkére;

               mivel:

               (1)
                     A III. melléklet III. címének 12. cikke megállapítja, hogy a preferenciális elbánás csak a III. melléklet követelményeit kielégítő, Chile és az Európai Unió között közvetlenül szállított árukra vonatkozik.

               (2)
                     Az Európai Unió és a Chilei Köztársaság közötti társulási megállapodás hatálybalépése óta Chile és az Európai Unió számos kereskedelmi tartalmú megállapodást kötött, amelyek lehetővé tették a gazdasági szereplők számára, hogy kiigazítsák exportstratégiájukat, ezzel költségeket takarítsanak meg, és jobban eleget tegyenek a piaci keresletnek,

               (3)
                     Chile és az Európai Unió megállapodtak abban, hogy módosítják a III. melléklet III. címének 12. cikkében szereplő rendelkezéseket, hogy nagyobb rugalmasságot biztosítsanak a gazdasági szereplők számára.

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

               1. cikk

               A III. melléklet III. címének közvetlen szállításról szóló 12. cikke helyébe az e határozat mellékletében szereplő szöveg lép.

               2. cikk

               Ez a határozat az azt a napot követő kilencvenedik (90.) napon lép hatályba, amikor a felek bejelentették a szükséges hazai jogi eljárások lezárulását.

               Kelt,

               a Társulási Bizottság részéről

               az elnök

               Melléklet

               12. cikk

               Közvetlen szállítás

               (1) Az e megállapodás szerint biztosított preferenciális elbánás csak az Európai Unió és Chile között közvetlenül szállított, e melléklet követelményeit kielégítő termékekre vonatkozik. Ugyanakkor a termékek átszállíthatók más területeken keresztül is ilyen területeken történő átrakodással vagy ideiglenes raktározással, feltéve, hogy a tranzitország vagy raktározás szerinti ország vámhatóságainak felügyelete alatt maradnak, és a jelzések, címkék, pecsétek elhelyezésén vagy felerősítésén, kirakodáson, újbóli berakodáson, a szállítmányok megbontásán vagy az állaguk megőrzésére irányuló bármilyen műveleten kívül semmilyen egyéb műveletet nem végeznek rajtuk.

               (2) Az (1) bekezdésben előírt feltételek teljesülését mindaddig vélelmezni kell, amíg a vámhatóságoknak nincs okuk "ellenkező értelmű feltételezésre; ebben az esetben a vámhatóságok kötelezhetik az importőrt az említett feltételek teljesülésének igazolására, aki ezt bármilyen megfelelő módon igazolja, ideértve a különböző fuvarokmányok, például a hajóraklevél, a csomagolási egységek jelölésén vagy számozásán alapuló ténybeli vagy konkrét bizonyítékok, valamint a magához az áruhoz kapcsolódó bárminemű bizonyíték bemutatását is.


				|

		52014PC0528

			Javaslat A TANÁCS HATﾁROZATA a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet (OIV) keretében szavazásra bocsátandó egyes állásfoglalások tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspont kialakításáról /* COM/2014/0528 final - 2014/0245 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
A JAVASLAT HÁTTERE
A Nemzetközi Szőlészeti és Borászati
Szervezet (OIV) a szőlészet és a borászat, a boralapú italok, a
csemegeszőlő, a mazsola és az egyéb szőlészeti és borászati
termékek területén tevékenykedő tudományos és szakmai kormányközi
szervezet. Az OIV célkitűzései a következők: i. kiadványok
közzététele, valamint szakmai események és szimpóziumok szervezése útján
történő tájékoztatás, ii. segítségnyújtás a szabványosításra irányuló
tevékenységekben részt vevő egyéb nemzetközi szervezeteknek, valamint iii.
hozzájárulás a meglévő gyakorlatok és szabványok nemzetközi
harmonizációjához. Az OIV-nek jelenleg 45 állam tagja, köztük 21 uniós
tagállam. Az Európai Unió jelenleg nem tagja az OIV-nek.
Az Európai Unió szintjén a mezőgazdasági
termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló, 2013. december 17-i
1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a közös
piacszervezésről szóló rendelet, HL L 347., 671. o.) értelmében egyes, az
OIV által elfogadott és közzétett állásfoglalások hatással vannak az uniós
jogra. A közös piacszervezésről szóló rendelet az alábbi rendelkezések
kapcsán hivatkozik az OIV állásfoglalásaira:
–            a szőlő- és borágazati
termékek összetételének meghatározására szolgáló, az OIV által elfogadott és
közzétett egyes analitikai módszerek vonatkozásában, amelyekből a
Bizottságnak ki kell indulnia, kivéve, ha e módszerek az Unió által elérni
kívánt cél szempontjából nem hatékony vagy nem megfelelő eszköznek
minősülnek (a közös piacszervezésről szóló rendelet 80. cikkének (5)
bekezdése);
–            a borászati eljárások során
alkalmazott anyagokra vonatkozó egyes tisztasági és azonosítási előírások
vonatkozásában oly módon, hogy az OIV által e tekintetben elfogadott és
közzétett szabályok az Unióban automatikusan kötelező erejűvé válnak
(a 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a szőlőből készült termékek
kategóriái, a borászati eljárások és az azokhoz kapcsolódó korlátozások
tekintetében történő végrehajtására vonatkozó egyes szabályok
megállapításáról szóló, 2009. július 10-i 606/2009/EK bizottsági rendelet (HL L
193., 1. o.) 9. cikke);
–            az OIV által elfogadott és közzétett
borászati eljárások vonatkozásában, amelyeket a Bizottságnak az ilyen eljárások
engedélyezésekor figyelembe kell vennie (a közös piacszervezésről szóló
rendelet 80. cikke (3) bekezdésének a) pontja); valamint
–            ugyanezen borászati eljárások
vonatkozásában, amennyiben azokat a közös piacszervezésről szóló rendelet
80. cikkének (3) bekezdése szerinti engedélyezésüket megelőzően
harmadik országokban bor előállítása céljából alkalmazzák (a közös
piacszervezésről szóló rendelet 90. cikkének (2) bekezdése).
A szeszes italok elemzésére vonatkozó
közösségi referenciamódszerek megállapításáról szóló, 2000. december 19-i
2870/2000/EK bizottsági rendeletből (HL L 333., 20. o.) ugyancsak
következik, hogy az OIV által elfogadott és közzétett egyes állásfoglalások
hatással vannak az uniós jogra. A 2870/2000/EK rendelet 3. cikke hivatkozik az
OIV állásfoglalásaira azon esetek vonatkozásában, amikor egy adott szeszes
italban található anyagok kimutatására és mérésére nem állapítottak meg
közösségi elemzési referenciamódszert.
A szakértői csoportok keretében az OIV
közgyűlésének előkészítése céljából tartott megbeszélések alapján
várhatóan a következő – az uniós vívmányokra jogi hatással bíró –
állásfoglalások kerülnek fel a közgyűlés napirendjére elfogadás céljából:
–            Az OENO-TECHNO 12-504 jelzetű
állásfoglalás-tervezet új borászati eljárást állapít meg. Ez az állásfoglalás
az 1308/2013/EU rendelet 80. cikke (3) bekezdésének a) pontja és ugyanazon
rendelet 90. cikkének (2) bekezdése értelmében hatással lesz az uniós vívmányokra.
–            Az OENO-SCMA 03-262 jelzetű
állásfoglalás-tervezet megállapítja a tisztasági és azonosítási
előírásokat egy bizonyos borászati eljárás során alkalmazott anyagra
vonatkozóan. A szóban forgó borászati eljárást az OIV azzal a feltétellel tette
közzé és ajánlotta, hogy az alkalmazott anyagra vonatkozó előírásokat el
kell fogadni (az OIV által kiadott, a borászati eljárásokra vonatkozó
nemzetközi kódex 2.1.20. és 3.4.14. szakasza). Ez az állásfoglalás az
1308/2013/EU rendelet 80. cikke (3) bekezdésének a) pontja és ugyanazon
rendelet 90. cikkének (2) bekezdése, valamint a 606/2009/EK bizottsági rendelet
9. cikke értelmében hatással lesz az uniós vívmányokra.
–            Az OENO-SCMA 10-457, 10-458, 11-480
és 12-512 jelzetű állásfoglalás-tervezetek analitikai módszereket
állapítanak meg. Ezek az állásfoglalások az 1308/2013/EU rendelet 80. cikke (3)
bekezdésének a) pontja és ugyanazon cikk (5) bekezdése értelmében hatással
lesznek az uniós vívmányokra.
A fent említett állásfoglalásokat a borágazat
tudományos és technikai kérdéseivel foglalkozó szakértők részletesen
megvitatták. Ezek az állásfoglalások hozzájárulnak a borokra vonatkozó
szabványok nemzetközi szintű harmonizációjához, és olyan keretet
teremtenek, amely tisztességes versenyt biztosít a borágazat termékeivel folytatott
kereskedelemben. Következésképpen helyénvaló támogatni őket.
Az eddigiekhez hasonlóan most is számítani
lehet arra, hogy az OIV Közgyűlésének ülésére összeállított napirend még
módosul és kiegészül további, az uniós vívmányokra hatással bíró állásfoglalásokkal.
A Közgyűlés által elvégzendő munka hatékonyságának biztosítása és
egyúttal a Szerződésekben foglalt szabályok tiszteletben tartása érdekében
a Bizottság kellő időben kiegészíti és/vagy módosítja e javaslatot,
lehetővé téve ezáltal a Tanács számára, hogy az érintett állásfoglalásokra
vonatkozóan is elfogadja a képviselendő álláspontot.
2014/0245 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS HATÁROZATA
a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati
Szervezet (OIV) keretében szavazásra bocsátandó egyes állásfoglalások tekintetében
az Európai Unió nevében képviselendő álláspont kialakításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikkére,
összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)       A Nemzetközi Szőlészeti
és Borászati Szervezet (OIV) a szőlészet és a borászat, a boralapú italok,
a csemegeszőlő, a mazsola és az egyéb szőlészeti és borászati
termékek területén tevékenykedő tudományos és szakmai kormányközi szervezet.
Az OIV célkitűzései a következők: i. kiadványok közzététele, valamint
szakmai események és szimpóziumok szervezése útján történő tájékoztatás,
ii. segítségnyújtás a szabványosításra irányuló tevékenységekben részt
vevő egyéb nemzetközi szervezeteknek, valamint iii. hozzájárulás a
meglévő gyakorlatok és szabványok nemzetközi harmonizációjához. Az OIV-nek
jelenleg 45 állam tagja, köztük 21 uniós tagállam. Az Európai Unió jelenleg nem
tagja az OIV-nek.
(2)       Az Európai Unió szintjén az
1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[1] értelmében egyes, az
OIV által elfogadott és közzétett állásfoglalások hatással vannak az uniós
jogra. A közös piacszervezésről szóló rendelet az alábbi rendelkezések
kapcsán hivatkozik az OIV állásfoglalásaira:
–       a szőlő- és borágazati termékek
összetételének meghatározására szolgáló, az OIV által elfogadott és közzétett
egyes analitikai módszerek vonatkozásában, amelyekből a Bizottságnak ki
kell indulnia, kivéve, ha e módszerek az Unió által elérni kívánt cél
szempontjából nem hatékony vagy nem megfelelő eszköznek minősülnek (a
közös piacszervezésről szóló rendelet 80. cikkének (5) bekezdése);
–       a borászati eljárások során alkalmazott
anyagokra vonatkozó egyes tisztasági és azonosítási előírások
vonatkozásában oly módon, hogy az OIV által e tekintetben elfogadott és
közzétett szabályok az Unióban automatikusan kötelező erejűvé válnak
(a 606/2009/EK bizottsági rendelet[2]
9. cikke);
–       az OIV által elfogadott és közzétett
borászati eljárások vonatkozásában, amelyeket a Bizottságnak az ilyen eljárások
engedélyezésekor figyelembe kell vennie (a közös piacszervezésről szóló
rendelet 80. cikke (3) bekezdésének a) pontja), valamint
–       ugyanezen borászati eljárások
vonatkozásában, amennyiben azokat a közös piacszervezésről szóló rendelet
80. cikkének (3) bekezdése szerinti engedélyezésüket megelőzően
harmadik országokban bor előállítása céljából alkalmazzák (a közös
piacszervezésről szóló rendelet 90. cikkének (2) bekezdése).
(3)       Az OIV Közgyűlésének
következő ülésére 2014. november 14-én kerül sor. Az ülés alkalmával a
Közgyűlés a fent említett jogi hatásokkal bíró állásfoglalásokat fog
megvitatni és – valószínűleg – elfogadni.
(4)       Ezért az OIV
Közgyűlésének említett ülését megelőzően el kell fogadni az
OIV-ben tagsággal rendelkező tagállamok által az egyes állásfoglalások
tekintetében az EU érdekében együttesen eljárva képviselendő álláspontot.
(5)       Az OENO-TECHNO 12-504
jelzetű állásfoglalás-tervezet új borászati eljárást állapít meg. Ez az
állásfoglalás az 1308/2013/EU rendelet 80. cikke (3) bekezdésének a) pontja és
ugyanazon rendelet 90. cikkének (2) bekezdése értelmében hatással lesz az uniós
vívmányokra.
(6)       Az OENO-SCMA 03-262 jelzetű
állásfoglalás-tervezet megállapítja a tisztasági és azonosítási
előírásokat egy bizonyos borászati eljárás során alkalmazott anyagra
vonatkozóan. A szóban forgó borászati eljárást az OIV azzal a feltétellel tette
közzé és ajánlotta, hogy az alkalmazott anyagra vonatkozó előírásokat el
kell fogadni (az OIV által kiadott, a borászati eljárásokra vonatkozó
nemzetközi kódex 2.1.20. és 3.4.14. szakasza). Ez az állásfoglalás az
1308/2013/EU rendelet 80. cikke (3) bekezdésének a) pontja és ugyanazon rendelet
90. cikkének (2) bekezdése, valamint a 606/2009/EK bizottsági rendelet 9. cikke
értelmében hatással lesz az uniós vívmányokra.
(7)       Az OENO-SCMA 10-457, 10-458,
11-480 és 12-512 jelzetű állásfoglalás-tervezetek analitikai módszereket
állapítanak meg. Ezek az állásfoglalások az 1308/2013/EU rendelet 80. cikke (3)
bekezdésének a) pontja és ugyanazon cikk (5) bekezdése értelmében hatással
lesznek az uniós vívmányokra.
(8)       A fent említett
állásfoglalásokat a borágazat tudományos és technikai kérdéseivel foglalkozó
szakértők részletesen megvitatták. Ezek az állásfoglalások hozzájárulnak a
borokra vonatkozó szabványok nemzetközi szintű harmonizációjához, és olyan
keretet teremtenek, amely tisztességes versenyt biztosít a borágazat
termékeivel folytatott kereskedelemben. Következésképpen helyénvaló támogatni
őket.
(9)       Annak biztosítása érdekében,
hogy az OIV Közgyűlésének ülését megelőző tárgyalásokon az
OIV-ben tagsággal rendelkező tagállamok rendelkezhessenek a szükséges
rugalmassággal, felhatalmazást kell kapniuk az álláspontokra vonatkozó, ám azok
lényegét nem érintő módosítások elfogadására,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Nemzetközi Szőlészeti és Borászati
Szervezet (OIV) Közgyűlésének 2014. évi ülésén képviselendő uniós
álláspont megfelel az e határozat mellékletében foglaltaknak; az álláspontot az
említett szervezetben tagsággal rendelkező uniós tagállamok az Unió
érdekében együttesen eljárva képviselik.
2. cikk
(1)
Ha az 1. cikkben említett álláspontot
vélhetően befolyásolják az OIV ülései előtt vagy alatt ismertetett új
tudományos vagy műszaki információk, akkor az OIV-tag uniós tagállamoknak
kérelmezniük kell, hogy az OIV közgyűlésében halasszák el a szavazást
addig az időpontig, amíg az Unió az új szempontok alapján kialakítja
álláspontját.
(2)
Az OIV-ben tagsággal rendelkező tagállamok –
különösen a helyszínen tartandó koordinációt követően és az Unió
álláspontjának kialakításáról szóló további tanácsi határozat nélkül – az Unió
érdekében együttesen eljárva elfogadhatnak az e határozat mellékletében
említett álláspontok tervezeteire vonatkozó olyan módosításokat, amelyek azok
lényegét nem érintik.
3. cikk
Ennek a
határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i
1308/2013/EU rendelete a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének
létrehozásáról (a közös piacszervezésről szóló rendelet, HL L 347., 671.
o.).
[2]               A Bizottság 2009. július 10-i 606/2009/EK rendelete a
479/2008/EK tanácsi rendeletnek a szőlőből készült termékek
kategóriái, a borászati eljárások és az azokhoz kapcsolódó korlátozások
tekintetében történő végrehajtására vonatkozó egyes szabályok
megállapításáról (HL L 193., 1. o.).
MELLÉKLET
A tagállamok az Unió érdekében együttesen
eljárva kizárólag az alábbi, a szőlő- és borágazati termékek
összetételének meghatározására szolgáló analitikai módszerekkel, a borászati
eljárások során alkalmazott anyagokra vonatkozó egyes tisztasági és azonosítási
előírásokkal, valamint bizonyos borászati eljárásokkal kapcsolatos, a 7.
szakaszban lévő állásfoglalás-tervezeteket támogatják, fenntartva a jogot
arra, hogy ezeket az állásfoglalásokat az új fejlemények alapján a jövőben
esetleg felülvizsgálják:
OENO-TECHNO 12-504, a borok membrántechnológia
és aktív szén együttes alkalmazásával történő kezelése a 4-etil-fenil- és
a 4-etil-gvajakol-felesleg csökkentése céljából,
OENO-SCMA 03-262, PVI/PVP adszorbens
kopolimerek – CODEX,
OENO-SCMA 10-457, a borban található biogén
aminok fotodióda-soros detektorral végzett nagy teljesítményű
folyadék-kromatográfia alkalmazásával történő meghatározásának módszere,
OENO-SCMA 10-458, a bor lizozimtartalmának
nagy teljesítményű folyadék-kromatográfia alkalmazásával történő
meghatározása,
OENO-SCMA 11-480, a bor metanoltartalmának
gázkromatográfia alkalmazásával történő meghatározása,
OENO-SCMA 12-512, a pezsgőkben lévő
CO2 13C/12C szénizotóparányának meghatározása:
izotóparány-tömegspektrometriát (IRMS) alkalmazó módszer – módosítás.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0816

Javaslat a Tanács határozata a géntechnológiával módosított MON863xMON810xNK603 (MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6xMON-ØØ6Ø3-6) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről  /* COM/2007/0816 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 18.12.2007COM(2007) 816 véglegesJavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa géntechnológiával módosított MON863xMON810xNK603 (MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6xMON-ØØ6Ø3-6) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről(Csak a francia és a holland nyelvű szöveg hiteles)(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSA tanácsi határozatra irányuló mellékelt javaslat a géntechnológiával módosított MON863xMON810xNK603 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozik, amelyek forgalomba hozatala érdekében a Monsanto Europe S.A. 2004. november 2-án a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK rendelet alapján kérelmet nyújtott be Belgium illetékes hatóságaihoz.A mellékelt javaslat kiterjed továbbá a MON863xMON810xNK603 kukoricát tartalmazó vagy abból álló egyéb olyan termékek forgalomba hozatalára is, amelyeket a termesztés kivételével ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más kukoricát.Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) 2006. március 31-én az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikke értelmében kedvező véleményt nyilvánított, és arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínű, hogy a kérelemben leírt MON863xMON810xNK603 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatala kedvezőtlen hatást gyakorolna az emberi vagy állati egészségre, illetve a környezetre[1].Az EFSA 2006 októberében kiadványában részletesen kitért arra, hogy a tagállamok illetékes hatóságainak megjegyzéseit hogyan vette figyelembe véleményében.Az EFSA 2007. április 13-án újra megerősítette, hogy az nptII génnek a géntechnológiával módosított növényekben genetikai markerként történő alkalmazása sem az emberi vagy állati egészséget, sem a környezetet nem veszélyezteti .A MON 863-at ismételten megvizsgáló 90 napos patkánykísérletre vonatkozó tudományos közzétételt követően, amely kétségbe vonta a MON 863 kukorica biztonságos felhasználását, az EFSA 2007. június 28-án megerősítette a MON 863 kukoricára vonatkozó korábbi kedvező biztonsági értékelését.Ezek alapján a Bizottság 2007. október 10-én szavazásra terjesztette elő az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottsághoz a géntechnológiával módosított MON863xMON810xNK603 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek közösségi piacon történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló határozattervezetét. Az Állandó Bizottság nem nyilvánított véleményt; 12 tagállam (149 szavazattal) támogatta a tervezetet, 11 tagállam (119 szavazattal) ellene szavazott, és 4 tagállam (77 szavazattal) tartózkodott a szavazástól.Ezért az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkének (2) bekezdése értelmében és a 2006/512/EK tanácsi határozattal módosított 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikkével összhangban a Bizottságnak a meghozandó intézkedésekről javaslatot kell benyújtania a Tanácsnak, amelyről a Tanácsnak három hónapon belül minősített többséggel döntést kell hoznia, és tájékoztatnia kell a Parlamentet.JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa géntechnológiával módosított MON863xMON810xNK603 (MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6xMON-ØØ6Ø3-6) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről(Csak a francia és a holland nyelvű szöveg hiteles) (EGT-vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre[2] és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke (3) bekezdésére,mivel:1.  A Monsanto Europe S.A. 2004. november 2-án az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be (a továbbiakban: kérelem) Belgium illetékes hatóságainak a MON863xMON810xNK603 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan.2.  A kérelem kiterjed a MON863xMON810xNK603 kukoricát tartalmazó, vagy abból álló egyéb olyan termékek forgalomba hozatalára is, amelyeket a termesztésen kívül ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más kukoricát. Ezért a kérelem az 1829/2003/EK rendelet 5. cikke (5) bekezdésének és 17. cikke (5) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban tartalmazza a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[3] III. és IV. mellékletében előírt adatokat és információkat, valamint a 2001/18/EK irányelv II. mellékletében megállapított elvekkel összhangban elvégzett kockázatértékelésről szóló információkat és következtetéseket.3.  Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) 2006. március 31-én az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikke értelmében kedvező véleményt nyilvánított, és arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínű, hogy a kérelemben meghatározott MON863xMON810xNK603 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek (a továbbiakban: termékek) forgalomba hozatala kedvezőtlen hatást gyakorolna az emberi vagy állati egészségre, illetve a környezetre[4]. Véleményében az EFSA arra a következtetésre jutott, hogy az egyes transzformációs eseményekre vonatkozó adatok felhasználhatók a termékek biztonságosságának igazolására, valamint figyelembe vette a tagállamok által felvetett valamennyi specifikus kérdést és aggályt az említett rendelet 6. cikkének (4) bekezdésében és 18. cikkének (4) bekezdésében előírt, nemzeti illetékes hatóságokkal folytatott konzultációval összefüggésben.4.  Az EFSA a Bizottság kérésére 2006 októberében kiadványában részletesen kitért arra, hogy a tagállamok illetékes hatóságainak megjegyzéseit hogyan vette figyelembe véleményeiben, ezen kívül pedig további információkat tett közzé a géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos EFSA-testület által megvizsgált különböző elemekről .5.  Véleményében az EFSA arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmező által benyújtott, általános felügyeleti tervből álló, a környezeti hatások megfigyelését célzó terv összhangban van a termékek tervezett felhasználásával.6.  A nyilvánosság észrevételeit követően, és miután az Egészségügyi Világszervezet a kanamicint és a neomicint „a humángyógyászat, illetve a nem humán alkalmazású kockázatkezelési stratégiák számára kritikus fontosságú antibakteriális anyagoknak” nyilvánította, a Bizottság 2007. január 25-én konzultált az Európai Gyógyszerügynökséggel (EMEA) azon antibiotikumoknak a humán- és állatgyógyászatban képviselt gyógyászati jelentőségéről, amelyekre az nptII gén ellenállóvá tesz. Az EMEA válaszának kézhezvétele után a Bizottság konzultált az EFSA-val az nptII gén és az nptII gént tartalmazó, géntechnológiával módosított növények biztonsági értékelésével kapcsolatban. Az EFSA 2007. április 13-án megerősítette az nptII gént tartalmazó, géntechnológiával módosított növényekre vonatkozó korábbi biztonsági értékeléseit, és azt a következtetést vonta le, hogy az élelmiszerként és takarmányként alkalmazott, géntechnológiával módosított növényekben az nptII gén jelenléte sem az emberi vagy állati egészséget, sem a környezetet nem veszélyezteti.7.  A MON 863-at ismételten megvizsgáló 90 napos patkánykísérlet tudományos közzétételét, valamint a MON 863 kukorica biztonságára vonatkozó kérdést követően a Bizottság 2007. március 15-én azzal kapcsolatban konzultált az EFSA-val, hogy a hatásvizsgálatnak milyen következményei lehetnek a MON 863 kukoricával kapcsolatos korábbi véleményére. Az EFSA 2007. június 28-án jelezte, hogy a közzététel nem nyújt új, toxikológiailag releváns információt, és megerősítette a MON 863 kukoricára vonatkozó korábbi kedvező biztonsági értékelését.8.  E megfontolásokat figyelembe véve a termékekre vonatkozó engedélyt meg kell adni.9.  A géntechnológiával módosított szervezetek egyedi azonosítóinak kialakítására és hozzárendelésére szolgáló rendszer létrehozásáról szóló, 2004. január 14-i 65/2004/EK bizottsági rendeletben[5] előírtaknak megfelelően minden egyes géntechnológiával módosított szervezethez (GMO-hoz) egyedi azonosítót kell hozzárendelni.10.  Az EFSA véleménye alapján úgy tűnik, a MON863xMON810xNK603 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerekre, élelmiszer-összetevőkre és takarmányokra vonatkozóan nincs szükség különleges címkézési előírásokra azokon kívül, amelyeket az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdése és 25. cikkének (2) bekezdése előír. Annak biztosítására azonban, hogy a termékeket az e határozat által előírt engedély hatáskörének megfelelően használják fel, az engedélykérelem tárgyát képező, GMO-t tartalmazó vagy abból álló takarmány, illetve a GMO-t tartalmazó vagy abból álló élelmiszeren és takarmányon kívüli többi termék címkézésének egyértelműen utalnia kell arra, hogy a szóban forgó termékeket nem lehet termesztésre használni.11.  Hasonlóképpen az EFSA véleménye nem indokolja a forgalomba hozatalra és/vagy a felhasználásra és a kezelésre – beleértve a forgalomba hozatalt követő megfigyelési követelményeket is – vonatkozóan semmilyen különleges feltétel vagy korlátozás bevezetését, sem azt, hogy az 1829/2003/EK rendelet 6. cikke (5) bekezdésének e) pontjában, illetve 18. cikke (5) bekezdésének e) pontjában előírtaknak megfelelően a különleges ökológiai rendszerek/környezet és/vagy földrajzi területek védelmére irányulóan különleges feltételt vezessenek be. A termékek engedélyezésével kapcsolatos minden releváns információt be kell jegyezni a géntechnológiával módosított élelmiszereknek és takarmányoknak az 1829/2003/EK rendeletben előírt közösségi nyilvántartásába.12.  A géntechnológiával módosított szervezetek nyomonkövethetőségéről és címkézéséről, és a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított élelmiszer- és takarmánytermékek nyomonkövethetőségéről, valamint a 2001/18/EK irányelv módosításáról szóló, 2003. szeptember 22-i 1830/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[6] 4. cikkének (6) bekezdése címkézési követelményeket határoz meg a GMO-kból álló vagy azokat tartalmazó termékekre vonatkozóan.13.  E határozatról a Biológiai Biztonság Kérdéseiben illetékes Információs Központon keresztül értesíteni kell a Biológiai Sokféleség Egyezmény biológiai biztonságról szóló cartagenai jegyzőkönyvében részes feleket, a géntechnológiával módosított szervezetek országhatárokon történő átviteléről szóló, 2003. július 15-i 1946/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[7] 9. cikkének (1) bekezdésével és 15. cikke (2) bekezdésének c) pontjával összhangban.14.  Az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság nem nyilvánított véleményt a bizottság elnöke által kitűzött határidőn belül, ezért az e határozatban előírt intézkedéseket a Tanácsnak el kell fogadnia,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikk Géntechnológiával módosított szervezet és egyedi azonosítóA 65/2004/EK rendelet értelmében a MON-ØØ863-5, a MON-ØØ81Ø-6 és a MON-ØØ6Ø3-6 transzformációs eseményeket tartalmazó kukorica keresztezésével előállított, géntechnológiával módosított MON863xMON810xNK603 kukoricát ( Zea mays L.) az e határozat mellékletének b) pontja szerint a MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6xMON-ØØ6Ø3-6 egyedi azonosítóval látják el.2. cikk Engedélyezés és forgalomba hozatalAz 1829/2003 rendelet 4. cikkének (2) bekezdése és 16. cikkének (2) bekezdése alkalmazásában az e határozatban megállapított feltételeknek megfelelően a következő termékek részesülnek engedélyben:a) a MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6xMON-ØØ6Ø3-6 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és élelmiszer-összetevők,b) a MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6xMON-ØØ6Ø3-6 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított takarmányok,c) a MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6xMON-ØØ6Ø3-6 kukoricát tartalmazó vagy abból álló, élelmiszeren és takarmányon kívüli olyan termékek, amelyeket a termesztésen kívül ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más kukoricát.3. cikk Címkézés1. Az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében és 25. cikkének (2) bekezdésében, illetve az 1830/2003/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdésében megállapított címkézési előírások alkalmazásában a „szervezet neve” „kukorica”.2. A 2. cikk b) és c) pontjában említett, MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6xMON-ØØ6Ø3-6 kukoricát tartalmazó vagy abból álló termékek címkéjén és az azokat kísérő dokumentumokon fel kell tüntetni a „nem termesztésre” feliratot.4. cikk A környezeti hatások megfigyelése1. Az engedély jogosultja köteles gondoskodni a melléklet h) pontjában meghatározott – a környezeti hatások megfigyelését célzó – terv kidolgozásáról és végrehajtásáról.2. Az engedély jogosultja évente jelentést nyújt be a Bizottsághoz a megfigyelési tervben meghatározott tevékenységek végrehajtásáról és eredményeiről.5. cikk A közösségi nyilvántartásAz e határozat mellékletében szereplő információkat be kell jegyezni a géntechnológiával módosított élelmiszereknek és takarmányoknak az 1829/2003/EK rendelet 28. cikkében előírt közösségi nyilvántartásába.6. cikk Az engedély jogosultjaAz engedély jogosultja a Monsanto Europe S.A. (Belgium), a Monsanto Company (Amerikai Egyesült Államok) képviseletében.7. cikk ÉrvényességE határozat az értesítés napjától számított 10 évig alkalmazandó.8. cikk CímzettE határozat címzettje a Monsanto Europe S.A. (Scheldelaan 460, Haven 627, B-2040 Antwerp, Belgium).Kelt Brüsszelben, […]-án/-éna Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETa) A kérelmező és az engedély jogosultja:Név: Monsanto Europe S.A.Cím: Scheldelaan 460, Haven 627 – B 2040 Antwerp – Belgiuma Monsanto Company (800 N. Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Amerikai Egyesült Államok) nevében.b) A termékek megnevezése és meghatározása:(1) a MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6xMON-ØØ6Ø3-6 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és élelmiszer-összetevők,(2) a MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6xMON-ØØ6Ø3-6 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított takarmányok,(3) a MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6xMON-ØØ6Ø3-6 kukoricát tartalmazó vagy abból álló, élelmiszeren és takarmányon kívüli olyan termékek, amelyeket a termesztésen kívül ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más kukoricát.A kérelemben meghatározott, géntechnológiailag módosított MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6xMON-ØØ6Ø3-6 kukoricát a MON-ØØ863-5, a MON-ØØ81Ø-6 és a MON-ØØ6Ø3-6 transzformációs eseményeket tartalmazó kukoricák közötti keresztezéssel állítják elő, és benne az egyes fedelesszárnyú kártevőkkel ( Diabrotica spp.) szemben ellenállást biztosító CryBb1 fehérje, a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel ( Ostrinia nubilalis, Sesammia spp.) szemben ellenállást biztosító Cry 1 Ab fehérje, valamint a glifoszát tartalmú gyomirtókkal szemben ellenállást biztosító CP4 EPSPS fehérje expresszálódik. A génmódosítás során genetikai markerként egy nptII gént alkalmaztak, amely kanamicin-ellenállóságot biztosít.c) Címkézés:(1) Az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében és 25. cikkének (2) bekezdésében, illetve az 1830/2003/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdésében megállapított címkézési előírások alkalmazásában a „szervezet neve” „kukorica”.(2) A 2. cikk b) és c) pontjában említett, MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6xMON-ØØ6Ø3-6 kukoricát tartalmazó vagy abból álló termékek címkéjén és az azokat kísérő dokumentumokon fel kell tüntetni a „nem termesztésre” feliratot.d) Kimutatási módszer:-  A MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6xMON-ØØ6Ø3-6 kukoricán hitelesített, eseményspecifikus, valós idejű, kvantitatív PCR-alapú módszer a MON-ØØ863-5, a MON-ØØ81Ø-6 és a MON-ØØ6Ø3-6 géntechnológiával módosított kukoricához.-  A hitelesítést az 1829/2003/EK rendelet alapján létesített közösségi referencialaboratórium végezte, a hitelesítési jelentés az alábbi internetcímen olvasható: http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm-  Referenciaanyag: ERM®-BF416 (MON-ØØ863-5), ERM®-BF413 (MON-ØØ81Ø-6), és ERM®-BF415 (MON-ØØ6Ø3-6), amelyek hozzáférhetők az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontjának (KKK) Etalonanyag- és Mérésügyi Intézeténél (IRMM) a következő honlapon: http://www.irmm.jrc.be/html/reference_materials_catalogue/index.htm.e) Egyedi azonosító:MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6xMON-ØØ6Ø3-6f) A Biológiai Sokféleség Egyezmény biológiai biztonságról szóló cartagenai jegyzőkönyv II. melléklete szerint előírt információ:A Biológiai Biztonság Kérdéseiben illetékes Információs Központ, a bejegyzés azonosítószáma: lásd [értesítéskor kitöltendő]g) A termék forgalomba hozatalának, felhasználásának vagy kezelésének feltételei vagy korlátozásai:nem szükséges.h) Megfigyelési terv:A 2001/18/EK irányelv VII. mellékletének megfelelően a környezeti hatások megfigyelését célzó terv.[Hivatkozás: az interneten közzétett terv ]i) Az emberi fogyasztásra szánt élelmiszer forgalomba hozatalát követően érvényes felügyeleti követelmények:nem szükséges.Megjegyzés: idővel szükségessé válhat a vonatkozó dokumentumok internetes hivatkozásainak módosítása. Ezeket a módosításokat a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok közösségi nyilvántartásának frissítésével teszik közzé.[1] http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620784791.htm[2] HL L 268., 2003.10.18., 1. o. Az 1981/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 368., 2006.12.23., 99. o.) módosított rendelet.[3] HL L 106., 2001.4.17., 1. o. A legutóbb az 1830/2003/EK rendelettel (HL L 268., 2003.10.18., 24. o.) módosított irányelv.[4] http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620784791.htm[5] HL L 10., 2004.1.16., 5. o.[6] HL L 268., 2003.10.18., 24. o.[7] HL L 287., 2003.11.5., 1. o.