               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.5.24.
            COM(2016) 282 final
            2016/0147(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Grúziának a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezményhez való csatlakozás iránti kérelme tekintetében az Európai Unió által az egyezménnyel létrehozott vegyes bizottságban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               A pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény
                  1
                (a továbbiakban: egyezmény) olyan termékek származásával kapcsolatban állapít meg rendelkezéseket, amelyek a szerződő felek közötti releváns megállapodások hatálya alá tartozó kereskedelem tárgyát képezik.

               Az egyezmény 5. cikkének (1) bekezdése szerint harmadik felek is az egyezmény szerződő feleivé válhatnak, ha a csatlakozni kívánó ország vagy terület legalább az egyik szerződő féllel preferenciális származási szabályokról rendelkező, hatályban lévő szabadkereskedelmi megállapodást kötött. Az egyezmény 2. cikkének 2. pontja szerint az egyezmény alkalmazásában „harmadik fél” bármely környező ország vagy terület, mely nem szerződő fél.

               Grúzia 2015. szeptember 23-án írásos kérelmet nyújtott be az egyezmény letéteményeséhez (az EU Tanácsának Főtitkárságához) az egyezményhez való csatlakozása iránt.

               A grúz hatóságok megerősítették, hogy Grúzia két szerződő féllel: az EU-val és Törökországgal is kötött szabadkereskedelmi megállapodást. Emiatt Grúzia teljesíti az egyezmény 5. cikkének (1) bekezdésében a szerződő féllé válás feltételéül szabott követelményt.

               A kérelmet ezért az egyezmény 4. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján az egyezménnyel létrehozott vegyes bizottság elé kell utalni egy olyan határozat elfogadása érdekében, amely felkéri Grúziát az egyezményhez való csatlakozásra. A vegyes bizottságban az Európai Unió által képviselendő álláspontot a Tanácsnak kell meghatároznia.

               A Bizottság álláspontja szerint Grúzia csatlakozása miatt az egyezmény 4. cikke (3) bekezdésének c) pontja alkalmazásában nincs szükség átmeneti intézkedésre.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               A tanácsi határozat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               A javaslat az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

               Javasolt aktus: tanácsi határozat.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

               Az egyezmény szerződő felei és a tagállamok az egyezménnyel létrehozott vegyes bizottság 2015. november 25-i ülésén kaptak tájékoztatást a kérelemről.

               •
                     Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

               Külső szakértő bevonására nem volt szükség.

               •
                     Hatásvizsgálat

               Nem volt továbbá szükség hatásvizsgálatra sem, mert a harmadik feleknek az egyezményhez való csatlakozásuk érdekében csupán azt a feltételt kell teljesíteniük, hogy az egyezmény legalább egy szerződő felével hatályos szabadkereskedelmi megállapodással rendelkezzenek.

               2016/0147 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Grúziának a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezményhez való csatlakozás iránti kérelme tekintetében az Európai Unió által az egyezménnyel létrehozott vegyes bizottságban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény
                  2
                (a továbbiakban: egyezmény) 2012. december 1-jén lépett hatályba.

               (2)Az egyezmény 5. cikkének (1) bekezdése szerint harmadik felek is az egyezmény szerződő feleivé válhatnak, ha a csatlakozni kívánó ország vagy terület legalább az egyik szerződő féllel preferenciális származási szabályokról rendelkező, hatályban lévő szabadkereskedelmi megállapodást kötött.

               (3)Grúzia 2015. szeptember 23-én írásos kérelmet nyújtott be az egyezmény letéteményeséhez az egyezményhez való csatlakozása iránt.

               (4)Grúzia hatályos szabadkereskedelmi megállapodással rendelkezik az egyezmény két szerződő felével: Törökországgal és az EU-val, és ennek folytán teljesíti az egyezmény 5. cikkének (1) bekezdésében a szerződő féllé válás feltételéül szabott követelményt.

               (5)Az egyezmény 4. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint a harmadik feleknek az egyezményhez való csatlakozásáról a vegyes bizottság határoz.

               (6)Az Európai Uniónak az egyezménnyel létrehozott vegyes bizottságban azt az álláspontot helyénvaló képviselnie, hogy a Grúziát az egyezményhez való csatlakozásra felkérő határozat elfogadása mellett szavaz,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Grúziának a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezményhez való csatlakozás iránti kérelme tekintetében az Európai Unió által az egyezménnyel létrehozott vegyes bizottságban képviselendő álláspont az e határozathoz csatolt vegyes bizottsági határozattervezeten alapul.

               Az Uniót a vegyes bizottságban képviselő személyek a Tanács további határozata nélkül elfogadhatnak kisebb módosításokat a határozattervezethez.

               2. cikk

               A vegyes bizottság határozatát az elfogadását követően ki kell hirdetni Az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               3. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 54., 2013.2.26., 4. o.

                     (2)
                  HL L 54., 2013.2.26., 4. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.5.24.
            COM(2016) 282 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            a Grúziának a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezményhez való csatlakozás iránti kérelme tekintetében az Európai Unió által az egyezménnyel létrehozott vegyes bizottságban képviselendő álláspontról

               CSATOLMÁNY

               Tervezet
               A PÁN-EUROMEDITERRÁN PREFERENCIÁLIS SZÁRMAZÁSI SZABÁLYOKRÓL SZÓLÓ REGIONÁLIS EGYEZMÉNNYEL LÉTREHOZOTT VEGYES BIZOTTSÁG

               ... HATÁROZATA

               (...)

               Grúziának a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezményhez való csatlakozás iránti kérelméről

               A vegyes bizottság,

               tekintettel a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezményre
                  1
                (a továbbiakban: egyezmény),

               mivel:

               (1)Az egyezmény 5. cikkének (1) bekezdése szerint harmadik felek is az egyezmény szerződő feleivé válhatnak, ha a csatlakozni kívánó ország vagy terület legalább az egyik szerződő féllel preferenciális származási szabályokról rendelkező, hatályban lévő szabadkereskedelmi megállapodást kötött.

               (2)Grúzia 2015. szeptember 23-én írásos kérelmet nyújtott be az egyezmény letéteményeséhez az egyezményhez való csatlakozása iránt.

               (3)Grúzia hatályos szabadkereskedelmi megállapodással rendelkezik az egyezmény két szerződő felével, és ennek folytán teljesíti az egyezmény 5. cikkének (1) bekezdésében a szerződő féllé válás feltételéül szabott követelményt.

               (4)Az egyezmény 4. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint a harmadik feleknek az egyezményhez való csatlakozásáról a vegyes bizottság határoz,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

               1. cikk

               Grúzia felkérést kap a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezményhez való csatlakozásra.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  a vegyes bizottság részéről

                  az elnök

                     (1)
                  HL L 54., 2013.2.26., 4. o.


				|

		52011PC0339

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2010. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Ausztria „EGF/2010/008 AT/AT&S” referenciaszámú kérelme) /* COM/2011/0339 végleges */

			   	INDOKOLÁS
A költségvetési fegyelemről és a
pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai
Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, 2006. május 17-i
intézményközi megállapodás[1] 28. pontja a
pénzügyi keret vonatkozó fejezeteinek felső korlátain felül, egy
rugalmassági mechanizmus révén, legfeljebb évi 500 millió EUR erejéig
lehetővé teszi az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (a
továbbiakban: EGAA) igénybevételét.
Az EGAA-ból érkező hozzájárulásokra
vonatkozó szabályokat az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap
létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet[2] tartalmazza.
2010. március 11-én Ausztria az AT&S
vállalatnál Ausztriában történt elbocsátásokat követően „EGF/2010/008
AT/AT&S” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe
vehető pénzügyi hozzájárulás iránt.
A kérelem alapos vizsgálata után a Bizottság
az 1927/2006/EK rendelet 10. cikke alapján megállapította, hogy a
pénzügyi hozzájárulásnak a rendeletben megállapított feltételei teljesülnek.
A KÉRELEM ÖSSZEFOGLALÁSA ÉS ELEMZÉS
 Főbb adatok: ||
 EGAA-referenciaszám || EGF/2010/008
 Tagállam || Ausztria
 2. cikk || c) – kivételes eset
 Elsődlegesen érintett vállalat || AT&S (Austria Technologie & Systemtechnik Aktiengesellschaft)
 Beszállítók és az ellátási lánc következő szintjein álló termelők || 0
 Referencia-időszak || 2009.9.1–2009.12.31.
 A személyre szabott szolgáltatások kezdetének időpontja || 2009.9.15.
 A kérelem benyújtásának időpontja || 2010.3.11.
 A referencia-időszakban történt elbocsátások száma || 167
 Elbocsátások száma a referencia-időszak előtt és után || 0
 Összes támogatható elbocsátás || 167
 A támogatásra jogosult elbocsátott munkavállalók száma || 74
 A személyre szabott szolgáltatásokhoz kapcsolódó kiadások (EUR) || 1 806 658
 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások[3] (EUR) || 72 000
 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások (%) || 3,8
 Teljes költségvetés (EUR) || 1 878 658
 EGAA-hozzájárulás EUR-ban (65 %) || 1 221 128
1.
A kérelmet 2010. március 11-én nyújtották be a Bizottságnak,
és 2011. február 22-ig további információkkal egészítették ki.
2.
A kérelem az 1927/2006/EK rendelet 2. cikkének
c) pontja szerint eleget tesz az EGAA igénybevételéhez szükséges
feltételeknek, és benyújtása a rendelet 5. cikkében említett 10 hetes
határidőn belül megtörtént.
Az elbocsátások és a
világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett fő strukturális
változások, illetve a globális pénzügyi és gazdasági válság közötti kapcsolat
3.
Az elbocsátások és a világkereskedelemben
bekövetkezett jelentős strukturális változások közötti kapcsolat
bizonyítása érdekében Ausztria azzal érvel, hogy a nyomtatott áramköri kártyák
(NYÁK-ok)[4] előállítása
Európában egy ideje ugyanazt a tendenciát követte, mint az európai
mobiltelefon-ágazat, vagyis a tömeggyártás áthelyeződik az alacsony
bérköltségű gazdaságokba, elsősorban Ázsiába és különösen Kínába. A
mobiltelefonok és mobileszközök nagy része, a nyomtatott áramköri káryák egész
világon előállított mennyiségének pedig csaknem háromnegyede Ázsiában készül
(a földrajzi közelség miatt). Ausztria úgy érvel továbbá, hogy a
mobiltelefon-ágazatot érintő több EGAA-kérelem jóváhagyásával a Bizottság
már elismerte a múltban, hogy a termelési kapacitás ilyen áthelyeződése
strukturális átalakulást jelent a világkereskedelemben.
4.
A nyomtatott áramköri kártyák iparágának
németországi szövetsége (Verband der Leiterplattenindustrie, VdL) által végzett
piacelemzést idézve 2009 májusában Ausztria jelezte, hogy Európában a NYÁK
termelési volumene 2008-ban az előző évhez képest 10,8 %-kal
csökkent, míg Dél-Kelet-Ázsiában, beleértve Kínát (–5,4%), és az egész világon
(–4,8%) a csökkenés kevésbé volt hangsúlyos. A nyomtatott áramköri kártyák
európai gyártóinak száma a 2007-es 333-ról 2008-ra 307-re csökkent.
5.
Az AT&S a nyomtatott áramköri lapok egyik
vezető gyártója, egyben az egyik legnagyobb gyártó Európában. Több
gyártóüzemmel rendelkezik Ausztriában (Leoben/Stájerország,
Fehring/Stájerország, Klagenfurt/Karintia), Kínában (Shanghaiban 2002 óta),
Indiában (Nanjangudban 1999 óta) és Koreában (Ansanban 2006 óta).
A nyomtatott áramköri lapok iránti kereslet
csökkenése következtében (a 2008–2009-es üzleti évben a kereslet az
előző évhez képest 40 %-kal esett vissza) az AT&S 2008
novemberében úgy döntött, hogy Leobenből Shanghaiba helyezi át a teljes
NYÁK-tömegtermelését, ami a stájerországi üzemben nagy horderejű
leépítéshez, és több mint egy évig tartó elbocsátásokhoz vezetett. Csak az
európai piacra szánt kis és közepes sorozatnagyságú gyártás maradt Ausztriában,
elsősorban az EU gépjármű- és ipari ágazatainak ellátására.
Az elbocsátások számának igazolása és a
2. cikk c) pontjában foglalt kritériumok teljesítése
6.
Ausztria az 1927/2006/EK rendelet 2. cikkének c)
pontja szerinti beavatkozási kritérium alapján nyújtotta be a kérelmet. E
rendelkezés lehetővé teszi, hogy kisméretű munkaerőpiacok
esetében vagy kivételes esetekben a kérelmező eltérjen a 2. cikk a) és b)
pontjában szereplő követelményektől, ha az elbocsátások súlyos
következménnyel járnak a foglalkoztatottságra és a helyi gazdaságra nézve.
Ebben az esetben a kérelmezőnek jeleznie kell, hogy kérelme mely fő
támogathatósági követelményeknek nem felel meg, és ebből következően
melyekre vonatkozóan kér eltérést.
Az osztrák hatóságok közölték, hogy a kérelemben
el kívánnak térni a 2. cikk a) pontjától, amelyben legalább 500 fő négy
hónap alatti elbocsátására vonatkozó küszöbérték szerepel.
7.
A kérelem szerint az AT&S leobeni üzeméből
167 személyt bocsátottak el a 2009. szeptember 1. és 2009. december 31. közötti
négyhónapos referencia-időszakban. Valamennyi elbocsátást az
1927/2006/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének második francia
bekezdése alapján vették számításba.
A kérelem az alábbiak szerint ismerteti a leobeni
üzemből történt elbocsátások sorozatát: 298 munkavállalót bocsátottak el
2008. december közepén, 167 munkavállalót a 2009 szeptembere és decembere
közötti 4 hónapos referencia-időszakban, 138 ideiglenes munkavállalót
pedig szerződésük lejárta előtt 2008 novembere és 2009 augusztusa
között. Ez összesen 603 elbocsátást tesz ki, több mint 13 és fél hónap alatt.
Még 2006-ban 200 további munkahely szűnt meg az AT&S Leobentől
körülbelül 50 km-re található fohndorfi üzemének bezárását követően. Az
AT&S vállalat az osztrák „Frühwarnsystem” (előrejelző rendszer)
(Arbeitsmarktförderungsgesetz/AMFG 45a. §) által meghatározott értesítési
határidők szerint különböző időpontokban értesítette az osztrák
hatóságokat a tervezett csoportos létszámleépítésről. Az osztrák jog értesítésre vonatkozó
szabályai nem tették lehetővé egy kombinált, az összes munkavállalóra
kiterjedő EGAA-kérelem benyújtását.
8.
Az osztrák hatóságok szerint Leoben nagyon nehéz
helyzetben van. A körzetben a munkanélküliségi ráta 2009 augusztusára az
előző évhez képest 51,6 %-kal nőtt, és igen kevés munkahely
áll rendelkezésre (a regisztrált munkanélküliek száma 1 746 volt szemben
180 betöltetlen állással). Ausztria azzal érvel, hogy az AT&S
elbocsátásainak Leobenben és a környező Östliche Obersteiermark
(Kelet-Felső-Stájerország) NUTS III régió területén jelentős hatásuk
volt, mivel a piac nem nyújt elegendő foglalkoztatási lehetőséget a
munkavállalók számára, akik közül sokan csak a vállalat által betanított,
alacsony képzettségű emberek. A NUTS III régió ezen túlmenően átlagon
felüli népességcsökkenéssel és az öregedő népesség átlag feletti arányával
néz szembe. A kérelem azt is említi, hogy a tartós munkanélküliség
Stájerországban (NUTS II szint) általában magasabb az országos átlagnál, és
Stájerország bruttó regionális terméke elmarad az országos átlagtól.
9.
Stájerországot egyéb tömeges elbocsátások is
érintették, amelyek tekintetében a Bizottsághoz EGAA-kérelmeket nyújtottak be: az
autóiparban 744 főt bocsátottak el egy kilenchónapos időszak alatt (a
költségvetési hatóság által 2009-ben jóváhagyott EGF/2009/009,
HL L 347., 2009.12.24.), illetve a fémalapanyag-ágazatban 476
főt bocsátottak el egy kilenchónapos időszak alatt (EGF/2010/007
kérelem, amelyre vonatkozóan a bizottsági javaslat előkészítés alatt áll).
10.
A Bizottság szolgálatai úgy vélik, hogy a 167
fő szóban forgó elbocsátása a négy hónapos referencia-időszak
előtti, ugyanazon okból történt elbocsátásokkal együtt mind helyi, mind a
NUTS III szintjén súlyos következményekkel járt a foglalkoztatásra és a
gazdaságra nézve, és Ausztriában a tömeges elbocsátások bejelentésére vonatkozó
szabályok sajátosságait is figyelembe véve az 1927/2006/EK rendelet 2. cikkének
c) pontja szerinti kivételes helyzetre vonatkozó kritérium teljesül.
Az elbocsátások előre nem látható
jellegének bizonyítása
11.
Ausztria a kérelemben kijelenti, hogy az ilyen
mértékű elbocsátások nem voltak előre láthatóak, annak ellenére, hogy
a nyomtatott áramköri lapok tömegtermelésének Ázsiába történő áthelyezése
már néhány éve megfigyelhető tendencia volt. Az AT&S a nyomtatott
áramköri lapok specifikus, csúcstechnológiai részeinek gyártását eredetileg
Ausztriában szándékozta tartani, de ezt végül a 2008-ban és 2009-ben súlyosbodó
pénzügyi és gazdasági helyzet – többek közt a beszerzési árak fokozott nyomása,
az euróhoz képest gyenge amerikai dollár, valamint az európai üzemekben a bérek
növekedése – nem tette lehetővé.
Az elbocsátó vállalatok és a támogatásra
jogosult munkavállalók meghatározása
12.
A kérelem szerint a négyhónapos
referencia-időszakban összesen 167 személyt bocsátottak el egyetlen
vállalattól, az AT&S-től (Austria Technologie & Systemtechnik
Aktiengesellschaft). Ezek közül hetvennégy munkavállaló (44,3 %), jogosult
támogatásra az „AT&S-Unternehmensstiftung” az AMF/18-2010 szövetségi
irányelvben meghatározott, vállalkozás típusú munkaerőalap keretein belül[5].
Azon fennmaradó munkavállalók közül, akik nem léptek be az alapba, néhányan új
munkát találtak, míg mások nem kívántak csatlakozni az alaphoz.
13.
A támogatásra jogosult munkavállalók megoszlása a
következő:
 Kategória || Szám || Százalék
 Férfiak || 43 || 58,1
 Nők || 31 || 41,9
 EU-állampolgárok || 72 || 97,3
 Nem EU-állampolgárok || 2 || 2,7
 15 és 24 év közöttiek || 2 || 2,7
 25 és 54 év közöttiek || 65 || 87,8
 55 és 64 év közöttiek || 7 || 9,5
 64 évesnél idősebbek || 0 || 0,0
14.
A támogatásra jogosult munkavállalók között nincs
olyan, aki tartós egészségügyi problémával küzdene vagy fogyatékkal élne.
15.
A foglalkozási csoportok szerinti megoszlás a
következő:
 Kategória || Szám || Százalék
 Technikusok és hasonló végzettségű egyéb szakmunkaerő || 22 || 29,7
 Irodai foglalkozások || 3 || 4,1
 Gépek kezelői és összeszerelői || 49 || 66,2
16.
Az 1927/2006/EK rendelet 7. cikkének
megfelelően Ausztria megerősíti, hogy az EGAA végrehajtásának
különböző szakaszaiban és különösen az EGAA-hoz való hozzáférésben mind
jelenleg, mind a jövőben a nők és a férfiak egyenlőségét szem
előtt tartó és diszkriminációellenes politikát alkalmaz és fog is
alkalmazni.
Az érintett terület, valamint az ott
működő hatóságok és érdekelt felek bemutatása
17.
Az elbocsátások által érintett terület NUTS II
szinten a kilenc osztrák szövetségi tartomány egyike, Steiermark tartomány
(Stájerország, AT22), NUTS III szinten pedig Östliche Obersteiermark
(Kelet-Felső-Stájerország, AT 223), közelebbről Leoben körzete és fő
települése, Leoben városa. Stájerország erősen iparosodott terület[6],
gazdasága lényegében néhány elektronikai és a fémipari nagyvállalattól függ,
mint az AT&S és a voestalpine Csoport.
18.
A fő érdekelt felek Stájerország tartományi
kormányhivatala (Amt der Steiermärkischen Landesregierung), Stájerország és
Leoben körzet állami foglalkoztatási szolgálatai (Landes- und
Bezirksgeschäftsstellen des Arbeitsmarktservice/AMS), a Stájerországi Gazdasági
Kamara (Wirtschaftskammer Steiermark), a fém-, textil- és élelmiszeripari szakszervezet
(Gewerkschaft Metall-Textil-Nahrung), mely az Osztrák Szakszervezetek
Szövetségének (Österreichische Gewerkschaftsbund/ÖGB) égisze alatt
működik, és a Regionalmanagement Obersteiermark Ost GmbH, Ausztria egyik
regionális irányítási ügynöksége, amely a fenntartható regionális politika
fejlesztését ösztönzi.
Az elbocsátások várható hatása a helyi,
a regionális és az országos foglalkoztatásra
19.
2008 decemberéig az AT&S volt a régió
legnagyobb munkaadója. Ausztria állítása szerint a 167 fő elbocsátása négy
hónapon belül, a vállalat referencia-időszak előtti hónapokban
történt leépítéseivel együtt (a 7. pontban felsoroltak szerint),
erőteljesen sújtotta a helyi és a regionális munkaerő-piacot.
Az Osztrák Statisztikai Hivatal és Leoben állami
foglalkoztatási szolgálata adatait idézve Ausztria úgy érvel, hogy az AT&S
elbocsátásainak jelentős hatásuk volt Leoben körzetében és a környező
NUTS III régióban, mivel a piac nem nyújt elegendő foglalkoztatási
lehetőséget az elbocsátott munkavállalók számára, akik közül sokan csak a
vállalat által adott munkára betanított, alacsony képzettségű emberek. A
munkanélküliségi ráta Leobenben 2009 augusztusára az előző évhez
képest 51,6 %-kal nőtt (a regisztrált munkanélküliek száma 1 746
volt szemben 180 betöltetlen állással), ami azt jelenti, hogy a munkanélküliség
gyorsabb ütemben növekedett, mint Stájerországban (+33,7 %) illetve
nemzeti szinten (+30 %). A NUTS III régió ezen túlmenően átlagon
felüli népességcsökkenéssel és az öregedő népesség átlag feletti arányával
néz szembe. A kérelem azt is említi, hogy a tartós munkanélküliség
Stájerországban (NUTS II szint) általában magasabb az országos átlagnál, és
Stájerország bruttó regionális terméke elmarad az országos átlagtól (2006-os
adat)[7].
A finanszírozásra javasolt, személyre
szabott szolgáltatások összehangolt csomagja és annak tételes bontásban
meghatározott, becsült költségei, valamint a strukturális alapok által
támogatott intézkedésekkel mutatott kiegészítő jelleg
20.
Az alábbiakban a javasolt intézkedéstípusok
felsorolása következik; ezek az intézkedéstípusok összehangolt csomagot
képeznek, amely a 74 támogatásra jogosult munkavállaló munkaerőpiacra
történő visszailleszkedését célzó, személyre szabott szolgáltatásokból
áll. Az intézkedéseket a munkavállalók számára az
„AT&S-Unternehmensstiftung”, a vállalat és a szociális partnerek 2008 végén
folytatott tárgyalásait követően a vállalat szociális terve részeként 2009
januárjában létrehozott vállalkozás típusú munkaerőalap keretében
nyújtják. A személyre szabott intézkedéscsomag végrehajtásáért a Team 4
Projektmanagement GmbH felelős.
21.
Az alapba belépett, támogatásra jogosult 74
munkavállaló számára nyújtott intézkedéseket egy alapítványi tanács
ellenőrzi, amelynek tagjai Stájerország állami foglalkoztatási szolgálata
(„AMS, Arbeitsmarktservice”), a munkaadók és a munkavállalók, valamint
Stájerország tartomány képviselői. Feladata egyebek mellett az egyéb
regionális munkaerő-piaci politikákkal történő koordináció
biztosítása. Értékeli az EGAA által társfinanszírozott egyes intézkedések
munkaerő-piaci jelentőségét, és biztosítja az alap szabályainak
(Stiftungsordnung) és az egyéb alkalmazandó jogszabályoknak betartását. Az
egyes munkavállalók fejlődését nyomon követi annak érdekében, hogy a
program kezdeti szakaszában jóváhagyott tervek megvalósuljanak. A
munkanélküliség-biztosításról szóló törvény (Arbeitslosenversicherungsgesetz)
18. §-ának megfelelően a munkavállalóknak teljes időben kell
részt venniük a programokban.
–
Tájékoztatás és belépés a munkaerőalapba: általános információ valamennyi elbocsátott munkavállaló részére, akik
kérhetik felvételüket a munkaerőalapba. Az intézkedést 74 munkavállalóra
tervezték.
–
Pályaorientáció (három modul): az intézkedést 73 munkavállalóra tervezték. A tevékenység rendszerint
hat hétig tart, különleges esetekben legfeljebb 12 hétre meghosszabbítható. A
program a következő három modulból áll: kötelező
kompetenciafelmérés/munkavállalói profil meghatározása, munkaközvetítés,
amennyiben lehetséges a betöltetlen állások közvetlen betöltése, a többi
résztvevő számára pedig megvalósítható karrierterv kidolgozása. A
karriertervet megállapodásban rögzítik, amelyet aláír a munkavállaló és a
munkaerőalap, valamint a regionális foglalkoztatási szolgálat (AMS)
képviselője. Ez képezi a munkavállaló által a munkaerőalapban végzett
további tevékenységek alapját.
–
Aktív álláskeresés: ez
elsősorban azon résztvevők számára elérhető, akik
pályaorientációt követően nem kívánnak magasabb képesítést szerezni. Az
intézkedést 18 munkavállalóra tervezték. Az aktív álláskeresés a
foglalkoztatási szolgálattal szoros együttműködésben folyik. Szokásos
időtartama 14 hét, különleges esetekben, pl. 50 év feletti résztvevők
vagy megváltozott munkaképességűek esetében 22 hétre meghosszabbítható.
Elérhető olyan munkavállalók számára is, akik már befejezték a képzési
programjukat.
–
Egyéni képzés: a
programot 73 munkavállalóra tervezték, és bármely olyan képzés ide tartozik,
amely a stájerországi állami foglalkoztatási szolgálat intézkedéseinek
katalógusában szerepel. A katalógusban nem szereplő kurzusokat a
foglalkoztatási szolgálat eseti alapon jóváhagyhatja, amennyiben azok a
munkavállaló karriertervéhez illeszkednek. Ilyen képzések például: magasabb
képesítéshez vezető hosszabb tanulmányok (szakfőiskola, egyetem,
főiskola), a munkavállaló korábbi területein történő klasszikus
továbbképzésre terjednek ki (pl. művezetőképzés), valamint olyan
területekre történő pályamódosítást előkészítő szakmai
alapképzés, mint például az egészségügy. A tanulmányok és a szakképzés egy
része esetében nincs szükség EGAA-társfinanszírozásra, mivel az osztrák
oktatási rendszer ingyenesen biztosítja. Abban az esetben, ha egy jóváhagyott
képzési program hosszabb időt vesz igénybe, mint az EGAA végrehajtási
időszaka, a kiegészítő finanszírozást az AT&S, az állami
foglalkoztatási szolgálat, valamint Stájerország tartomány biztosítja[8].
–
Képzési és álláskeresési támogatás[9]: ebben a támogatásban mind a 74 munkavállaló részesül, de csak a
munkaerőalap keretében lebonyolított képesítési és aktív
újra-beilleszkedési programokban való részvételük időtartama alatt. Az
első hat hónapban minden elbocsátott munkavállaló havonta 350 EUR-t kap,
majd ezt követően havi 70 EUR-t. A támogatás összege a napidíjjal együtt
nem haladhatja meg a munkavállaló munkanélküli segélyének számítási alapját. A
munkanélküli segélyeket a képzési támogatás folyósítása időszakában
felfüggesztik.
–
Napidíj a képzési és az álláskeresési
intézkedésekben való részvétel ideje alatt[10]: ebben a támogatásban mind a 74 munkavállaló részesül, de csak a
munkaerőalap keretében lebonyolított képesítési és aktív
újra-beilleszkedési programokban való részvételük időtartama alatt. A
támogatás lehetővé teszi, hogy valamennyi elbocsátott munkavállaló
elkötelezetten és teljes időben vegyen részt az intézkedésekben. A költség
munkavállalónként havonta 950 EUR. A támogatás összege a képzési és
álláskeresési támogatással együtt nem haladhatja meg a munkavállaló
munkanélküli segélyének számítási alapját. A munkanélküli segélyeket a
napidíjak folyósítása időszakában felfüggesztik.
22.
Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó, a kérelemben az
1927/2006/EK rendelet 3. cikke szerint feltüntetett kiadások
előkészítő, tájékoztatási, népszerűsítési és ellenőrzési
tevékenységeket, valamint az AT&S munkaerőalap irányítási
tevékenységeit takarják. Az intézkedésekben részt vevő összes partner
kötelezettséget vállal arra, hogy közzéteszi az EGAA által nyújtott támogatást.
Az alap irányítási költségeit a tényleges résztvevők számával arányosan
számítják ki, és nem haladhatják meg a fejenkénti 271 EUR összeget.
23.
Az osztrák hatóságok által ismertetett, személyre
szabott szolgáltatások az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkében meghatározott
támogatható tevékenységek közé sorolható aktív munkaerő-piaci
intézkedéseknek minősülnek. Az osztrák hatóságok e szolgáltatások
összköltségét 1 806 658 EUR-ra, az EGAA végrehajtásához
kapcsolódó kiadásokat pedig 72 000 EUR-ra (az összköltség 3,8 %-ára)
becsülik. Az EGAA-ból igényelt teljes hozzájárulás összege
1 221 128 EUR (az összköltségek 65 %-a).
 Intézkedések || A támogatásra jogosult munkavállalók becsült száma || Becsült költségek (egy támogatásra jogosult munkavállalóra) (EUR) || Összköltség (EGAA és nemzeti társfinanszírozás) (EUR)
 Személyre szabott szolgáltatások (az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének első bekezdése)
 Tájékoztatás és belépés a munkaerő-alapba || 74 || 300 || 22 200
 Pályaorientáció – három modul („Berufsorientierung – 3 Module”) || 73 || 1 000 || 73 000
 Folyamatos konzultáció és aktív álláskeresés („laufende Beratung und aktive Jobsuche”) || 18 || 1 000 || 18 000
 Egyéni képzés („Individuelle Qualifizierung”) || 73 || 3 718 || 271 414
 Képzési és álláskeresési támogatás („Zuschussleistung/Stipendium bei aktiver Beratung, Jobsuche oder Ausbildung”) || 74 || 1 327,16 || 98 210
 Napidíj a képzési és az álláskeresési programokban való részvétel ideje alatt („Schulungsarbeitslosengeld”) || 74 || 17 889,65 || 1 323 834
 Az összes személyre szabott szolgáltatás részösszege ||   || 1 806 658
 Az EGAA által támogatott intézkedések végrehajtásához kapcsolódó kiadások (az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének harmadik bekezdése)
 Előkészítő tevékenységek ||   || 10 000
 Az AT&S munkaerőalap irányítása (outplacement foundation) ||   || 20 000
 Tájékoztatás és népszerűsítés ||   || 10 000
 Ellenőrzési tevékenységek ||   || 32 000
 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások részösszege ||   || 72 000
 Becsült költség összesen ||   || 1 878 658
 EGAA-hozzájárulás (az összköltségek 65 %-a) ||   || 1 221 128
24.
Ausztria megerősíti, hogy a fent ismertetett
intézkedések kiegészítik a strukturális alapok által finanszírozott
intézkedéseket, és kizárja a kettős finanszírozást. Az osztrák ESZA
operatív programja 2. célkitűzésének középpontjában a hosszú távú
munkanélküliség áll, míg az EGAA célja, hogy a munkavállalók számára
közvetlenül az elbocsátás után nyújtson segítséget. Ezért nincs átfedés a két
alap között.
Az érintett munkavállalóknak nyújtott
személyre szabott szolgáltatások kezdetének tényleges vagy tervezett
időpontja(i)
25.
Ausztria 2009. szeptember 15-én kezdte
meg az EGAA általi társfinanszírozásra javasolt, összehangolt csomag keretében
a személyre szabott szolgáltatások nyújtását az érintett munkavállalóknak; ez
volt az az időpont, amikor az első munkavállalók beléptek a
munkaerőalapba. Ez az időpont tekintendő tehát az EGAA-ból
nyújtandó valamennyi támogatásra való jogosultság kezdetének.
A szociális partnerekkel folytatott
konzultáció során követett eljárások
26.
A szociális partnerekkel folytatott, az
elbocsátások munkavállalókra gyakorolt hatásainak enyhítéséről szóló
párbeszéd akkor indult, amikor az AT&S az osztrák „Frühwarnsystem”
(előrejelző rendszer) szerint értesítette az osztrák hatóságokat a
tervezett elbocsátásokról. Az AT&S munkaerőalap végrehajtási tervét a
Stájerországi Gazdasági Kamara és a fém-, textil- és élelmiszeripari szakszervezet
írta alá (2009.2.5-én és 2009.7.23-án).
27.
Ausztria kifejtette, hogy az osztrák szociális
partnerségi együttműködés egy informális jellegű, önkéntes
megállapodás, amit nem szabályoz törvény[11]. A vállalatokra
csak akkor vonatkoznak az állami foglalkoztatási szolgálat (AMS) szabályai, ha
úgy döntenek, hogy konkrét foglalkoztatáspolitikai intézkedésekben vesznek
részt. A kérelemben szereplő elbocsátásokat a munkáltatók és az üzemi
tanácsok közötti megállapodások („Betriebsvereinbarungen”), nem pedig az egész
fémiparra érvényes kollektív szerződések szabályozzák.
Tájékoztatás a nemzeti jog alapján vagy
kollektív szerződések értelmében kötelezően végrehajtandó
intézkedésekről
28.
Az 1927/2006/EK rendelet 6. cikkében foglalt
kritériumok tekintetében az osztrák hatóságok kérelmükben:
·      megerősítették, hogy az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás
nem helyettesíti azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a nemzeti jog
vagy kollektív szerződések alapján a vállalatok felelőssége;
·      bizonyították, hogy az intézkedések az egyes munkavállalóknak nyújtanak
segítséget, és nem vállalatok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányulnak;
·      megerősítették, hogy a fent említett támogatható intézkedésekre
más uniós pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást.
Irányítási és ellenőrzési
rendszerek
29.
Ausztria értesítette a Bizottságot, hogy a nemzeti
társfinanszírozást az AT&S (47 %), Stájerország állami foglalkoztatási
szolgálatai (AMS) (38,5 %), valamint Stájerország tartomány (14,5 %)
fogja biztosítani. Az EGAA-hozzájárulás odaítélése esetén a támogatásra
jogosult munkavállalók pénzügyi hozzájárulását (2 500 EUR/munkavállaló)
előfinanszírozásnak tekintik, és a munkaerő-alap visszatéríti azt
számukra.
30.
Ausztria megerősítette, hogy a pénzügyi
hozzájárulást ugyanaz a szerv fogja irányítani, amely az Európai Szociális
Alapot irányítja: a Szövetségi Munkaügyi, Szociális és Fogyasztóvédelmi
Minisztérium (Bundesministerium für Arbeit, Soziales und Konsumentenschutz,
BMASK) VI/INT/9 csoportja lesz az irányító hatóság és a kifizető
szolgálat. Az EGAA és az ESZA pénzügyi ellenőrző hatósága nem
ugyanaz: az EGAA esetében a feladatot a BMASK VI/S/5a csoportja fogja ellátni.
Az összehangolt, személyre szabott intézkedéscsomagot az
„AT&S-Unternehmensstiftung”/„Team 4 Projektmanagement GmbH” hajtja végre,
és az állami foglalkoztatási szolgálat (AMS) ellenőrzi. A BMASK számára
technikai segítséget nyújt egy szolgáltató, amely egyúttal az első
szintű ellenőrzést is végzi. Az összes főbb szabályt és
kötelezettséget írásos megállapodásokban rögzítik.
Finanszírozás
31.
Ausztria kérelme alapján az összehangolt, személyre
szabott szolgáltatási csomaghoz javasolt EGAA-hozzájárulás
1 221 128 EUR, ami az összköltségek 65 %-át teszi ki. A
Bizottság által az EGAA terhére javasolt forrásallokáció az Ausztria által rendelkezésre
bocsátott információkon alapul.
32.
Figyelembe véve az EGAA-ból folyósítható pénzügyi
hozzájárulásnak az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése
szerint meghatározott maximális összegét, továbbá az előirányzatok
átcsoportosításához megállapított mozgásteret, a Bizottság azt javasolja, hogy
a fent említett teljes összeget folyósítsák az EGAA-ból; az összeg a pénzügyi
keret 1a. fejezetében különítendő el.
33.
A javasolt pénzügyi hozzájárulás összege
lehetővé teszi, hogy – az 1927/2006/EK rendelet 12. cikkének
(6) bekezdésében szereplő előírás szerint – az év utolsó négy
hónapjában az EGAA-ra elkülönített éves maximális összeg több mint 25 %-a
továbbra is rendelkezésre álljon támogatások kifizetésére.
34.
Az EGAA-ból történő forrásallokációra tett
javaslat révén a Bizottság a 2006. május 17-i intézményközi
megállapodás 28. pontjának megfelelően kezdeményezi az
egyszerűsített háromoldalú eljárást, hogy az EGAA igénybevételének
szükségességét és az igényelt összegeket illetően biztosítsa a költségvetési
hatóság két ágának egyetértését. A Bizottság felkéri a költségvetési hatóság
két ága közül azt, amelyik a megfelelő politikai szinten előbb jut
egyetértésre az igénybevételre irányuló javaslattervezet ügyében, hogy
szándékáról értesítse a másik ágat és a Bizottságot. A költségvetési hatóság
bármelyik ágának elutasító véleménye esetén hivatalos háromoldalú egyeztetést
kell kezdeményezni.
35.
A Bizottság a 2011. évi költségvetés
kötelezettségvállalási előirányzataiba irányuló külön átcsoportosítási
kérelmet nyújt be a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás
28. pontjának megfelelően.
A kifizetési előirányzatok forrása
36.
Két, összesen 777 390 EUR összegről
szóló határozatnak a költségvetési hatóság mindkét ága általi jóváhagyása után,
és a költségvetési hatóság által jelenleg tárgyalt négy, összesen
38 308 155 EUR összegű esetet is figyelembe véve, a 04.0501
költségvetési sorban (Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap)
8 523 405 EUR összeg továbbra is rendelkezésre áll. A kérelemben
igényelt 1 221 128 EUR összegre ez a rendelkezésre álló összeg fog
fedezetet biztosítani.
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
HATÁROZATA
az Európai Globalizációs Alkalmazkodási
Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési
fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről
szóló, 2010. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján
történő igénybevételéről (Ausztria „EGF/2010/008 AT/AT&S”
referenciaszámú kérelme)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és
a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a
pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló,
2006. május 17-i intézményközi megállapodásra[12]
és különösen annak 28. pontjára,
tekintettel az Európai Globalizációs
Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i
1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre[13]
és különösen annak 12. cikkének (3) bekezdésére,
tekintettel a Bizottság javaslatára[14],
mivel:
(1)       Az Európai Globalizációs
Alkalmazkodási Alapot (a továbbiakban: EGAA) azzal a céllal hozták létre, hogy
kiegészítő támogatást nyújtson azoknak az elbocsátott munkavállalóknak,
akik a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő
strukturális változások következtében veszítették el munkájukat, és segítse
őket a munkaerőpiacra történő ismételt beilleszkedésben.
(2)       A 2009. május 1-je
után benyújtott kérelmek tekintetében az EGAA hatálya kibővült az olyan
munkavállalók támogatásával, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági
világválság miatt veszítették el állásukat.
(3)       A 2006. május 17-i
intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR
felső korlátig engedélyezi.
(4)       Ausztria az AT&S
vállalatnál történt elbocsátásokra tekintettel 2010. március 11-én az
EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be, majd 2011. február 22-ig
további információval egészítette ki azt. A kérelem eleget tesz az 1927/2006/EK
rendelet 10. cikkében a pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan
megállapított követelményeknek. A Bizottság ezért 1 221 128 EUR
rendelkezésre bocsátására tesz javaslatot.
(5)       Az EGAA-t tehát igénybe kell
venni az Ausztria által benyújtott kérelem alapján történő pénzügyi
hozzájárulás folyósítása érdekében.
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Az Európai Unió 2011. évi általános
költségvetésének keretein belül az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból
(EGAA) 1 221 128 EUR összeget vesznek igénybe
kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában.
2. cikk
Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos
Lapjában ki kell hirdetni.
Kelt [Brüsszelben/Strasbourgban], […]-án/-én.
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
[1]               HL C 139., 2006.6.14., 1. o.
[2]               HL L 406., 2006.12.30., 1. o.
[3]               Az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének harmadik bekezdése
szerint.
[4]               A nyomtatott áramköri lap (Printed Circuit Board, PCB)
egy elektronikus alkatrész, amelyet számos elektronikai iparágban, például az
elektronikus és a számítástechnikai ágazatban (mobiltelefonok, digitális
fényképezőgépek stb.), valamint az orvostechnikai eszközökhöz és az
autóiparban használnak fel.
[5]               A munkaügyi alapok Ausztriában az aktív
munkaerő-piaci politika eszközei, céljuk az álláskeresők
munkaerő-piaci helyzetének javítása. A munkanélküliség-biztosításról szóló
törvényen (Arbeitslosenversicherungsgesetz, § 18) és a munkaerő-piaci
szolgálat (AMS) által kiadott végrehajtási irányelveken alapulnak. A legutóbbi
AMS-irányelv: http://www.ams.at/_docs/001_ast_RILI.pdf.
[6]               Ausztria négy ipari tartománya Stájerország,
Alsó-Ausztria, Felső-Ausztria és Vorarlberg.
[7]               Az „EGF/2010/007 AT Steiermark-Niederösterreich” referenciaszámú kérelemben közölt információ.
[8]               A munkanélküliség-biztosításról szóló törvény
(Arbeitslosenversicherungsgesetz) 18. §-a szerint a munkavállaló
részvétele az alapban 156 hétre (három évre) korlátozódik, azonban különleges
esetekben (50 éven felüliek, illetve hosszabb képzési programokban részt vevők)
209 hétre (négy évre) meghosszabbítható.
[9]               A munkanélküliség-biztosításról
szóló törvény (Arbeitslosenversicherungsgesetz) 18. §-a alapján.
[10]             A munkanélküliség-biztosításiról
szóló törvény (Arbeitslosenversicherungsgesetz) 18. §-a alapján.
[11]             Az ÖGB weboldala: http://www.sozialpartner.at/sozialpartner/Sozialpartnerschaft_mission_en.pdf
[12]             HL C 139., 2006.6.14.,
1. o.
[13]             HL L 406., 2006.12.30.,
1. o.
[14]             HL C […], […], […]. o.