               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.10.11.
            COM(2019) 457 final
            2019/0217(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az egyrészről Kanada, másrészről az Európai Unió és tagállamai közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás (CETA) által létrehozott CETA Vegyes Bizottságban a Fellebbviteli Fórum működésével kapcsolatos adminisztratív és szervezési kérdéseket meghatározó határozat elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által az egyrészről Kanada, másrészről az Európai Unió és tagállamai közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás (CETA) által létrehozott CETA Vegyes Bizottságban a Fellebbviteli Fórum működésével kapcsolatos adminisztratív és szervezési kérdéseket meghatározó határozat tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kanada közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás (CETA)

               Az egyrészről Kanada, másrészről az Európai Unió és tagállamai közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás (CETA) (a továbbiakban: a megállapodás) célja a kereskedelem és a beruházások liberalizálása és elősegítése, valamint az Európai Unió és Kanada (a továbbiakban: Felek) közötti szorosabb gazdasági kapcsolat előmozdítása. A Felek a megállapodást 2016. október 30-án írták alá és 2017. szeptember 21-e óta ideiglenesen alkalmazzák.

               2.2.A CETA Vegyes Bizottság

               A CETA Vegyes Bizottság a megállapodás 26.1. cikke alapján jött létre, amely előírja, hogy a CETA Vegyes Bizottság az Európai Unió és Kanada képviselőiből álljon, társelnöke Kanada külkereskedelmi minisztere és az Európai Bizottság kereskedelemért felelős tagja, vagy a megfelelő meghatalmazottaik. A CETA Vegyes Bizottság évente egyszer, illetve bármelyik Fél kérésére összeül, és dönt az ülésezési rendjéről, valamint meghatározza napirendjét. A CETA Vegyes Bizottság felel a Felek közötti kereskedelmet és beruházásokat érintő valamennyi kérdésért, továbbá e megállapodás végrehajtásáért és alkalmazásáért. A Felek az e megállapodás végrehajtásával és értelmezésével kapcsolatos kérdéseket vagy a Felek közötti kereskedelemmel és beruházással kapcsolatos más kérdéseket utalhatják a CETA Vegyes Bizottság elé.

               A megállapodás 26.3. cikkével összhangban a CETA Vegyes Bizottság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy konszenzussal döntést hozzon valamennyi olyan ügyben, amelyet a megállapodás a hatáskörébe utal. A CETA Vegyes Bizottság által hozott döntések – a szükséges belső követelményekre és eljárások lefolytatásának feltételével – a Felekre nézve kötelezőek, azokat a Felek kötelesek végrehajtani.

               A megállapodás 26.2. cikkének (4) bekezdésével összhangban a szakbizottságok, köztük a szolgáltatásokkal és beruházással foglalkozó bizottság, javaslatot tehetnek a CETA Vegyes Bizottság által elfogadandó határozattervezetekre.

               A CETA Vegyes Bizottság és a szakbizottságok eljárási szabályzata
                  1
                10. szabályának (2) bekezdésével összhangban az ülések közötti időszakban a CETA Vegyes Bizottság a megállapodás Feleinek erre vonatkozó konszenzusa esetén írásbeli eljárás útján határozatokat, illetve ajánlásokat fogadhat el. E célból a társelnökök írásban eljuttatják a javaslat szövegét a 7. szabálynak megfelelően a CETA Vegyes Bizottság tagjaihoz egy olyan határidő megjelölésével, amelyen belül a tagok közlik a javaslattal kapcsolatos esetleges aggályaikat, illetve módosító indítványaikat. Az elfogadott javaslatokat a határidő lejártát követően a 7. szabály szerint köröztetik, és felveszik őket a következő ülés jegyzőkönyvébe.

               2.3.A CETA Vegyes Bizottság tervezett jogi aktusa

               A CETA Vegyes Bizottság határozatot fogad el, amely a megállapodás 8.28. cikke (7) bekezdésének megfelelően meghatározza a Fellebbviteli Fórum működésével kapcsolatos adminisztratív és szervezési kérdéseket (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus).

               Ennélfogva a tervezett jogi aktus célja a megállapodás 8.28. cikke (7) bekezdésének végrehajtása.

               A tervezett jogi aktus kötelező lesz a Felekre nézve. A megállapodás 26.3. cikkének (2) bekezdése szerint: „A CETA Vegyes Bizottság által hozott döntések – a szükséges belső követelményekre és eljárások lefolytatásának feltételével – a Felekre nézve kötelezőek, azokat a Felek kötelesek végrehajtani.”

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               A megállapodás közös értelmező okmánya 6. pontjának f) alpontjában foglaltaknak megfelelően az Európai Unió, annak tagállamai és Kanada megállapodtak arról, hogy haladéktalanul megkezdik az úgynevezett „beruházási igazságszolgáltatási rendszernek”
                  2
               , vagyis a megállapodás beruházási viták rendezésére vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtására irányuló további munkát.

               A megállapodás 8.28. cikkének (7) bekezdése értelmében: „A CETA Vegyes Bizottság határozatot fogad el, amely meghatározza a Fellebbviteli Fórum működésével kapcsolatos adminisztratív és szervezési kérdéseket: a) igazgatási segítség; b) a fellebbezések kezdeményezésére és lebonyolítására vonatkozó eljárások, és adott esetben az ügyeknek az ítélet kiigazítása céljából a Fórumhoz való visszautalására vonatkozó eljárások; c) a Fellebbviteli Fórumban és annak az ügy tárgyalására felállított tanácsában megüresedett hely betöltésére irányuló eljárás; d) a Fellebbviteli Fórum tagjainak javadalmazása; e) a fellebbezések költségeivel kapcsolatos rendelkezések; f) a Fellebbviteli Fórum tagjainak száma; és g) a Fellebbviteli Fórum hatékony működéséhez szükségesnek ítélt bármely más kérdés”.

               A megállapodásról szóló közös értelmező okmány 6. pontjának g) alpontja előírja: „A CETA az első olyan megállapodás, amely fellebbviteli mechanizmust tartalmaz. Ez lehetővé teszi a hibák orvosolását és biztosítja az elsőfokú Fórum határozatainak következetességét.” Ezen túlmenően a Bizottság és a Tanács 36. számú nyilatkozata a CETA Unió nevében történő aláírását engedélyező határozat Tanács általi elfogadása alkalmával bekerült a Tanács jegyzőkönyvébe és a következőket tartalmazza: „A CETA 8.28. cikkében előírt fellebbviteli mechanizmust úgy kell kialakítani és tökéletesíteni, hogy az maradéktalanul alkalmas legyen az első fokon hozott határozatok összhangjának biztosítására és ezáltal a jogbiztonsághoz történő hozzájárulásra. Ez különösen az alábbiakat jelenti: A fellebbviteli fórum összetételét úgy kell kialakítani, hogy az a lehető legnagyobb mértékű állandóságot biztosítsa. Elő kell írni, hogy a fellebbviteli fórum minden tagja köteles tájékozódni a fellebbviteli fórum azon részlegei által hozott határozatokról, amelyeknek nem tagja. A fellebbviteli fórumnak képesnek kell lennie „nagytanácsban” eljárni a fontos elvi kérdéseket érintő ügyekben, illetve az olyan ügyekben, amelyek tekintetében a fellebbviteli fórum részlegei eltérő állásponton vannak.”
                  3
               .

               A tervezett jogi aktus e kötelezettségvállalásokat a következőkre vonatkozó részletes szabályok meghatározásával hajtja végre: a Fellebbviteli Fórum összetétele és az adminisztratív intézkedések (a tervezett jogi aktus 2. cikke); valamint a fellebbezések lebonyolítása (3. cikk). A tervezett jogi aktus a megállapodás hatálybalépésének napján lép hatályba (4. cikk).

               E javaslat illeszkedik a CETA beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszerének végrehajtásával kapcsolatos egyéb kezdeményezésekhez. A Bizottság 2018 júniusa óta a Tanács szolgáltatásokkal és beruházással foglalkozó kereskedelempolitikai bizottságának keretében a tagállamokkal, valamint Kanadával együttműködve négy határozattervezetből álló csomagot dolgozott ki a következők tekintetében:

               –a megállapodás 8.28. cikkének (7) bekezdésével összhangban a Fellebbviteli Fórum működésével kapcsolatos adminisztratív és szervezési kérdéseket meghatározó szabályok;

               –a Fórum és a Fellebbviteli Fórum tagjai, valamint a közvetítők által alkalmazandó magatartási kódex a megállapodás 8.44. cikkének (2) bekezdésével összhangban;

               –a vitában részt vevő felek általi felhasználásra szánt, közvetítésre vonatkozó szabályok a megállapodás 8.44. cikke (3) bekezdésének c) pontjával összhangban; valamint

               –az értelmezések elfogadására irányuló eljárásra vonatkozó szabályok a megállapodás 8.31. cikkének (3) bekezdésével és 8.44. cikke (3) bekezdésének a) pontjával összhangban.

               Folytatódik a beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszer végrehajtásának egyéb területein, többek között a Fórum és a Fellebbviteli Fórum tagjainak kiválasztása, kinevezése és díjazása tekintetében végzett munka. Jóllehet a Fórum és a Fellebbviteli Fórum tagjainak járó javadalmazás összege a tagállamok és Kanada között folytatott megbeszélések tárgyát képezi, a Bizottság korábban úgy becsülte, hogy a CETA beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszerének éves állandó költségei mintegy 800 000 eurót tennének ki, amelyet Kanada és az EU között egyenlő arányban kell felosztani.
                  4
                Ennélfogva ezen állandó költségeknek az uniós költségvetésre gyakorolt hatása körülbelül évi 400 000 EUR lenne. E költségeket a 2021-re vonatkozó uniós költségvetésben fogják figyelembe venni.

               Ezért a megállapodás hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében helyénvaló meghatározni a tervezett jogi aktussal kapcsolatban az Unió által a CETA Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontot.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog értelmében nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által elfogadott szabályozás tartalmát”
                  5
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A CETA Vegyes Bizottságot megállapodás, nevezetesen az egyrészről Kanada, másrészről az Európai Unió és tagállamai közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás (CETA) (a továbbiakban: a megállapodás) hozta létre.

               A CETA Vegyes Bizottság által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. A megállapodás 26.3. cikke (2) bekezdésének megfelelően a tervezett jogi aktus a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz a Felekre nézve.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a közös kereskedelempolitikával kapcsolatos.

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 207. cikkének (3) bekezdése és (4) bekezdésének első albekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 207. cikkének (3) bekezdése és 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus hiteles nyelvei és kihirdetése

               Mivel a CETA Vegyes Bizottság jogi aktusa a beruházók és az államok közötti beruházásokkal kapcsolatos viták rendezése tekintetében hajtja majd végre a megállapodást, helyénvaló azt a megállapodás
                  6
                valamennyi hiteles nyelvén elfogadni és azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetni.

               2019/0217 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az egyrészről Kanada, másrészről az Európai Unió és tagállamai közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás (CETA) által létrehozott CETA Vegyes Bizottságban a Fellebbviteli Fórum működésével kapcsolatos adminisztratív és szervezési kérdéseket meghatározó határozat elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (3) bekezdésére, valamint 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az (EU) 2017/37 tanácsi határozat
                  7
                rendelkezik az egyrészről Kanada, másrészről az Európai Unió és tagállamai közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás (CETA) (a továbbiakban: a megállapodás) Európai Unió nevében történő aláírásáról. A megállapodást 2016. október 30-án aláírták.

               (2)Az (EU) 2017/38 tanácsi határozat
                  8
                rendelkezik a megállapodás egyes részeinek ideiglenes alkalmazásáról, ideértve a CETA Vegyes Bizottság létrehozását is. A megállapodást 2017. szeptember 21. óta ideiglenesen alkalmazzák.

               (3)A megállapodás 26.3. cikke (1) bekezdésének értelmében a CETA Vegyes Bizottság e megállapodás célkitűzéseinek elérése érdekében hatáskörrel rendelkezik arra, hogy döntéseket hozzon valamennyi olyan ügyben, amelyet e megállapodás a hatáskörébe utal.

               (4)A megállapodás 26.3. cikke (2) bekezdésének értelmében a CETA Vegyes Bizottság által hozott döntések – a szükséges belső követelményekre és eljárások lefolytatásának feltételével – a Felekre nézve kötelezőek, azokat a Felek kötelesek végrehajtani.

               (5)A megállapodás 8.28. cikkének (7) bekezdése értelmében a CETA Vegyes Bizottság határozatot fogad el, amely meghatározza a Fellebbviteli Fórum működésével kapcsolatos adminisztratív és szervezési kérdéseket.

               (6)Ezért helyénvaló meghatározni az Unió által a CETA Vegyes Bizottságban a CETA Vegyes Bizottság Fellebbviteli Fórumról szóló csatolt határozattervezete alapján képviselendő álláspontot a megállapodás hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió által a CETA Vegyes Bizottságban a Fellebbviteli Fórum működésével kapcsolatos adminisztratív és szervezési kérdéseket meghatározó határozat elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont a CETA Vegyes Bizottság határozatának az e tanácsi határozathoz csatolt tervezetén alapul.

               2. cikk

               (1)A CETA Vegyes Bizottság határozatát a megállapodás valamennyi hiteles nyelvén el kell fogadni.

               (2)A CETA Vegyes Bizottság által elfogadott határozatot közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A CETA Vegyes Bizottság 001/2018 határozata (2018. szeptember 26.) a CETA Vegyes Bizottság eljárási szabályzatának és a szakbizottságok eljárási szabályzatának elfogadásáról (HL L 190., 2018.7.27., 13. o.), elérhető a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján:
                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2019/february/tradoc_157677.pdf

                     (2)

                        Közös értelmező okmány a Kanada és az Európai Unió és tagállamai közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodásról (CETA) (HL L 11., 2017.1.14., 3. o.).

                     (3)

                        A Tanács jegyzőkönyvében rögzítendő nyilatkozatok (HL L 11., 2017.1.14., 9. o.).

                     (4)

                        E becslések (viták hiányában) a CETA beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszerének éves állandó költségére, azaz a Fórum és a Fellebbviteli Fórum tagjainak járó alapdíjazásra vonatkoznak.

                     (5)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (6)

                        A megállapodás 30.11. cikke (Hiteles szövegek) értelmében a megállapodás két eredeti példányban, angol, bolgár, cseh, észt, dán, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven készült, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

                     (7)

                        A Tanács (EU) 2017/37 határozata (2016. október 28.) az egyrészről Kanada, másrészről az Európai Unió és tagállamai közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás (CETA) Európai Unió nevében történő aláírásáról (HL L 11., 2017.1.14., 1. o.).

                     (8)

                        A Tanács (EU) 2017/38 határozata (2016. október 28.) az egyrészről Kanada, másrészről az Európai Unió és tagállamai közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás (CETA) ideiglenes alkalmazásáról (HL L 11., 2017.1.14., 1080. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.10.11.
            COM(2019) 457 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az egyrészről Kanada, másrészről az Európai Unió és tagállamai közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás (CETA) által létrehozott CETA Vegyes Bizottságban a Fellebbviteli Fórum működésével kapcsolatos adminisztratív és szervezési kérdéseket meghatározó határozat elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               CSATOLMÁNY

               TERVEZET

               A CETA VEGYES BIZOTTSÁG […/2019] HATÁROZATA

               (...)

               a Fellebbviteli Fórum működésével kapcsolatos adminisztratív és szervezési kérdések meghatározásáról

               A CETA VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az egyrészről Kanada, másrészről az Európai Unió és tagállamai közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) 26.1. cikkére,

               mivel a megállapodás 8.28. cikkének (7) bekezdése értelmében a CETA Vegyes Bizottság határozatot fogad el a Fellebbviteli Fórum működésével kapcsolatos adminisztratív és szervezési kérdések meghatározásáról,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Fogalommeghatározások

               E határozat alkalmazásában:

               a)érvényesek a megállapodás Első fejezete (Általános fogalommeghatározások és bevezető rendelkezések) 1.1. cikkében (Általánosan alkalmazandó fogalommeghatározások) foglalt fogalommeghatározások;

               b)a megállapodás Nyolcadik fejezetének (Beruházás) 8.1. cikkében (Fogalommeghatározások) foglalt fogalommeghatározások; továbbá a következő fogalommeghatározás:

               c)„tag”: a megállapodás Nyolcadik fejezetének (Beruházás) F. szakasza (A beruházó és az állam közötti, beruházásokkal kapcsolatos viták rendezése) szerint létrehozott Fellebbviteli Fórum tagja.

               2. cikk

               Összetétel és adminisztratív intézkedések

               (1)A Fellebbviteli Fórum hat tagból áll, akiket a CETA Vegyes Bizottság nevez ki a sokszínűség és a nemek közötti egyenlőség elveinek szem előtt tartásával. E kinevezés során:

               a)a Kanada által javasolt jelöltekből két tagot kell kiválasztani;

               b)az Európai Unió által javasolt jelöltekből két tagot kell kiválasztani; valamint

               c)Kanada vagy az Európai Unió által javasolt jelöltekből két tagot kell kiválasztani, akik nem lehetnek sem Kanada, sem az Európai Unió valamely tagállamának állampolgárai.

               (2)A CETA Vegyes Bizottság dönthet úgy, hogy a tagok számát a három többszörösével növeli. A további tagokat az (1) bekezdésben leírtak szerint nevezik ki.

               (3)A tagokat kilencéves időtartamra nevezik ki, amely kinevezés nem újítható meg. Ugyanakkor a megállapodás 8.28. cikkének (3) bekezdése szerint kinevezett első hat személy közül három személy hivatali idejét hatéves időtartamra kell korlátozni. E három személyt sorsolás útján választják ki úgy, hogy az (1) bekezdés a), b), illetve c) pontja szerint kinevezett tagok csoportjaiból egy-egy tagot választanak. Elvileg a Fellebbviteli Fórum valamely tanácsában eljáró tag hivatali ideje lejártakor – kivéve, ha a Fellebbviteli Fórum elnöke a tanács többi tagjával folytatott konzultációt követően másképp nem határoz – továbbra is részt vehet a tanács munkájában az adott tanács eljárásainak lezártáig, és kizárólag e célból folyamatosnak tekintendő tagsága is. A Fellebbviteli Fórum megüresedő álláshelyeit az üresedések sorrendjében töltik be.

               (4)A Fellebbviteli Fórum elnöke és alelnöke felelős a szervezési kérdésekért; őket a CETA Vegyes Bizottság elnöke sorsolás útján kétéves időtartamra választja ki a harmadik országbeli állampolgárságú tagok közül. Feladatukat rotációs alapon látják el. Az elnököt akadályoztatása esetén az alelnök helyettesíti.

               (5)A Fellebbviteli Fórumnak a megállapodás 8.28. cikkének (5) bekezdése szerinti ügyek tárgyalására létrehozott tanácsa három tagból áll, akik közül egyet az (1) bekezdés a) pontja szerint, egy másikat az (1) bekezdés b) pontja szerint, egy további tagot pedig az (1) bekezdés c) pontja szerint neveztek ki. A tanács elnöki tisztjét az (1) bekezdés c) pontja szerint kinevezett tag tölti be.

               (6)A Fellebbviteli Fórum elnöke minden esetben rotációs alapon nevezi ki a Fellebbviteli Fórumnak az egyes fellebbezéseket tárgyaló tanácsait alkotó tagjait, biztosítva, hogy a tanácsok összetétele véletlenszerű legyen, és ne legyen előre kiszámítható, ugyanakkor egyenlő esélyt biztosítson valamennyi tagnak tisztsége gyakorlására.

               (7)A Fellebbviteli Fórum hat tagból álló tanácsban járhat el, amennyiben valamely tanács előtt folyamatban lévő ügy komoly kérdést vet fel a megállapodás Nyolcadik fejezetének értelmezését vagy alkalmazását illetően. A Fellebbviteli Fórum hat tagból álló tanácsban jár el, amennyiben a vitában részt vevő mindkét fél ezt kéri, vagy ha a tagok többsége úgy dönt, hogy ez kívánatos. A Fellebbviteli Fórum elnöke vezeti a hattagú tanácsot.

               (8)A Fellebbviteli Fórum megállapíthatja saját munkarendjét.

               (9)A tagok biztosítják, hogy rendelkezésre állnak és képesek ellátni az e határozat és a megállapodás Nyolcadik fejezetének (Beruházás) F. szakasza (A beruházó és az állam közötti, beruházásokkal kapcsolatos viták rendezése) szerinti feladatokat.

               (10)Rendelkezésre állásuk biztosítása érdekében a tagok havi rendelkezésre állási díjazásban részesülnek, melynek mértékét a CETA Vegyes Bizottság határozza meg.

               (11)A (10) bekezdésben említett díjhoz a két Fél egyenlő mértékben járul hozzá, amelyet az ICSID titkársága által kezelt számlára fizet be. Amennyiben az egyik Fél elmulasztja a díj megfizetését, a másik Fél dönthet úgy, hogy megfizeti a díjat. Minden ilyen hátralékot a megfelelő mértékű kamattal együtt meg kell fizetni.

               (12)Egy adott ügy tárgyalására létrejött tanács tagjainak járó díjakat és e tagok kiadásainak összegét – a (10) bekezdésben említett díjakon kívül – a CETA Vegyes Bizottság határozza meg, és azokat a megállapodás 8.39. cikkének (5) bekezdése szerint felosztják a vitában részt vevő felek között.

               (13)A CETA Vegyes Bizottság határozat útján rendszeres fizetéssé alakíthatja a rendelkezésre állási díjazást és a munkavégzés minden egyes napjáért felszámított díjat. Ilyen esetben a tagok teljes munkaidőben teljesítenek szolgálatot, és a CETA Vegyes Bizottság meghatározza díjazásukat és a kapcsolódó szervezési ügyeket. Ilyen esetben a tagok sem kereső, sem egyéb tevékenységet nem folytathatnak, kivéve, ha a Fellebbviteli Fórum elnöke kivételesen mentességet biztosít.

               (14)A Fellebbviteli Fórum titkárságának szerepét az ICSID titkársága tölti be, amely a Fellebbviteli Fórum munkáját megfelelően segíti. E segítség költségeit a Felek egyenlő arányban viselik.

               3. cikk

               A fellebbezések lebonyolítása

               (1)A vitában részt vevő felek bármelyike a megállapodás Nyolcadik fejezetének (Beruházás) F. szakasza (A beruházó és az állam közötti, beruházásokkal kapcsolatos viták rendezése) szerint létrehozott Fórum által hozott ítélet ellen a megállapodás 8.28. cikke (9) bekezdésének a) pontja által megállapított határidőn belül és a megállapodás 8.28. cikkének (2) bekezdésében meghatározott indokok alapján fellebbezést nyújthat be.

               (2)Ha a Fellebbviteli Fórum teljes mértékben vagy részben helyt ad a fellebbezésnek, úgy teljes mértékben vagy részben módosítja vagy visszavonja a Fórum jogi ténymegállapításait és következtetéseit. A Fellebbviteli Fórumnak pontosan részleteznie kell, hogy hogyan módosította vagy vonta vissza a Fórum vonatkozó ténymegállapításait és következtetéseit.

               (3)Ha a Fórum által megállapított tények ezt lehetővé teszik, a Fellebbviteli Fórum saját jogi ténymegállapításait és az ilyen tényekre vonatkozó következtetéseit alkalmazza, valamint jogerős ítéletet hoz. Ha ez nem lehetséges, úgy határozatot hoz, amelyben az ügyet visszautalja a Fórumhoz, hogy az a Fellebbviteli Fórum ténymegállapításainak és következtetéseinek megfelelően ítéletet hozzon. A Fellebbviteli Fórum lehetőleg a Fórum ugyanazon tanácsához utalja vissza az ügyet, amelyet korábban az ügy eldöntése céljából hoztak létre.

               (4)A Fellebbviteli Fórum elutasítja a fellebbezést, amennyiben úgy találja, hogy a fellebbezés megalapozatlan. A fellebbezést gyorsított eljárásban is elutasíthatja, amennyiben egyértelmű, hogy a fellebbezés nyilvánvalóan megalapozatlan. Ha a Fellebbviteli Fórum elutasítja a fellebbezést, a Fórum által hozott ítélet jogerőssé válik.

               (5)Általános szabály, hogy a vitában részt vevő fél fellebbezési szándékának hivatalos bejelentésétől a Fellebbviteli Fórum határozata vagy ítélete kiadásának időpontjáig tartó eljárás nem haladhatja meg a 180 napot. Ha a Fellebbviteli Fórum úgy ítéli meg, hogy határozatát vagy ítéletét nem tudja 180 napon belül meghozni, úgy írásban tájékoztatja a vitában részt vevő feleket a késedelem okairól, valamint arról a becsült időtartamról, amely alatt határozatát vagy ítéletét módjában áll kibocsátani. Minden erőfeszítést meg kell tenni annak érdekében, hogy a fellebbviteli eljárás ne haladja meg a 270 napot.

               (6)A fellebbezést benyújtó, vitában részt vevő félnek fedezetet kell biztosítania a fellebbviteli eljárás költségeire, amelyet a Fellebbviteli Fórumnak az ügy tárgyalása céljából felállított tanácsa határoz meg. A Fellebbviteli Fórum elrendelheti, hogy a vitában részt vevő fél egyéb biztosítékot is szolgáltasson.

               (7)A megállapodás 8.20. cikkének (Közvetítői eljárás), 8.24. cikkének (Más nemzetközi megállapodás alapján folytatott eljárások), 8.26. cikkének (Harmadik fél általi finanszírozás), 8.31. cikkének (Alkalmazandó jog és értelmezés), 8.34. cikkének (Ideiglenes biztosítási intézkedések), 8.35. cikkének (Az eljárás megszűnése), 8.36. cikkének (Az eljárások átláthatósága),
                  1
                8.38. cikkének (Vitában részt nem vevő Fél), 8.39. cikkének (Az ügy érdemében hozott ítélet) és 8.40. cikkének (Kártalanítás vagy egyéb kártérítés) rendelkezései értelemszerűen alkalmazandók a fellebbviteli eljárás tekintetében.

               4. cikk

               Hatálybalépés

               E határozatot a megállapodás Nyolcadik fejezetének (Beruházás) F. szakasza (A beruházó és az állam közötti, beruházásokkal kapcsolatos viták rendezése) hatálybalépésének napján közzé kell tenni és hatályba kell léptetni, figyelemmel a szükséges belső követelmények és eljárások befejezését igazoló írásbeli értesítések Felek közötti, diplomáciai úton lebonyolított cseréjére.

               Kelt ...-ban/-ben, ...-án/-én.

                     (1)

                        Az egyértelműség kedvéért a fellebbezés, a valamely tag kifogásolására vonatkozó szándéknyilatkozat és a valamely tag kifogásolására vonatkozó határozat szerepel azon dokumentumok jegyzékén, amelyeket az UNCITRAL átláthatósági szabályai 3. cikkének (1) bekezdése szerint a nyilvánosság számára hozzáférhetővé kell tenni.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.2.26.
            COM(2020) 71 final
            2020/0031(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet veszélyes áruk szállításával foglalkozó szakértői bizottságának 56. ülésén a Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény C. függelékének egyes módosításaival kapcsolatban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               Ez a javaslat az Európai Unió nevében a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) veszélyes áruk közúti szállításával foglalkozó szakértői bizottságának (a továbbiakban: RID szakértői bizottság) ülésén képviselendő álláspont meghatározására vonatkozik a Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény (COTIF) C. függelékének mellékletében foglalt műszaki és igazgatási rendelkezések bizonyos módosításainak tervezett elfogadása tekintetében, amelyekről a szóban forgó bizottság hivatott döntést hozni.

               2.A javaslat háttere

               2.1.A Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény (COTIF)

               Az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i nemzetközi vasúti fuvarozási egyezmény (COTIF) egy nemzetközi megállapodás, amelynek mind az Unió, mind 26 uniós tagállam (csak Ciprus és Málta nem) szerződő fele.

               Az Európai Unió 2011. június 16-án a 2013/103/EU tanácsi határozattal
                  1
                csatlakozott a COTIF-hoz. Az említett határozat III. melléklete megállapítja az OTIF szerinti eljárásokban a Tanács, a tagállamok és a Bizottság által követendő belső szabályokat. A 2013/103/EU tanácsi határozat III. mellékletének 3.1. pontja szerint amennyiben a napirendi pont olyan ügyekkel foglalkozik, amelyek az Unió kizárólagos hatáskörébe tartoznak, a Bizottság szavaz az Unió nevében.

               2.2.A veszélyes áruk nemzetközi fuvarozásáról szóló szabályzat (RID)

               A COTIF az egyezmény 7. cikkével összehangban kiterjed többek között az annak 6. cikkében említett függelékekre is; idetartozik a „Veszélyes áruk nemzetközi fuvarozásáról szóló szabályzat (RID)”, amely az egyezmény C. függeléke.  A RID akkor alkalmazandó, ha a nyilatkozatokat nem a COTIF vonatkozó rendelkezéseivel
                  2
                összhangban teszik.

               A RID célja, hogy szabályozza a veszélyes áruk nemzetközi vasúti fuvarozását a RID-szabályokat alkalmazó OTIF-tagállamok (RID szerződő államok
                  3
               ) között.

               2.3.A RID szakértői bizottság

               A RID szakértői bizottság a COTIF 13. cikke (1) bekezdésének d) pontja által létrehozott szerv. A COTIF 18. cikke értelmében a RID szakértői bizottság határoz az egyezmény módosítására irányuló javaslatokról. A szóban forgó bizottság a RID-szabályokat alkalmazó OTIF-tagállamok és az Európai Unió képviselőiből áll.

               2.4.A RID szakértői bizottság tervezett jogi aktusa

               2020. május 27-i 56. ülésén a RID szakértői bizottság várhatóan több módosítást is elfogad a RID mellékletének a műszaki és tudományos fejlődéshez való hozzáigazítása érdekében (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus).

               A tervezett jogi aktus célja, hogy biztosítsa a veszélyes áruk biztonságos vasúti szállítását többek között a szállításra engedélyezett veszélyes áruk jegyzékének, a csomagolási utasításoknak, az alkalmazandó szabványok jegyzékének, valamint az egyes szállítóeszközökre vonatkozó egyéb műszaki követelményeknek a naprakésszé tételével.

               Veszélyes áruk szállítására vonatkozó nemzetközi előírásokat több különböző nemzetközi szervezet is meghatároz, mint például az OTIF vagy az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ-EGB), valamint az Egyesült Nemzetek egyéb szakosított szervei, mint például az Egyesült Nemzetek Szervezete Gazdasági és Szociális Tanácsának (ECOSOC) a veszélyes áruk szállításával foglalkozó szakértői albizottsága. Mivel a szabályoknak összeegyeztethetőknek kell lenniük egymással, az e munkában részt vevő szervezetek tevékenységének koordinálására és harmonizálására összetett nemzetközi rendszer jött létre. A rendelkezések kétéves ciklusonként kerülnek módosításra.

               Az említett módosítások előkészítése kapcsán a köz- és a magánszféra szakembereit nagy számban kérték fel konzultációra. A módosítások kidolgozása során a következő műszaki találkozókra került sor:

               –az ENSZ ECOSOC veszélyes áruk szállításával foglalkozó szakértői albizottságának:

               (1)51. ülésszaka 2017. július 3. és 7. között Genfben;

               (2)52. ülésszaka 2017. november 27. és december 6. között Genfben;

               (3)53. ülésszaka 2018. június 25. és július 4. között Genfben;

               (4)54. ülésszaka 2018. november 26. és december 4. között Genfben;

               –a RID szakértői bizottság és a veszélyes áruk szállításával foglalkozó munkacsoport ENSZ-EGB–OTIF együttes ülésének:

               (1)2018. őszi ülésszaka 2018. szeptember 17. és 21. között Genfben;

               (2)2019. tavaszi ülésszaka 2019. március 18. és 22. között Bernben;

               (3)2019. őszi ülésszaka 2019. szeptember 17. és 26. között Genfben;

               (4)az együttes ülés újabb ülésére 2020. március 16. és 20. között kerül sor Bernben;

               –a RID szakértői bizottság állandó munkacsoportjának:

               (1)10. ülésszaka 2018. november 21. és 23. között Krakkóban;

               (2)11. ülésszaka 2019. november 25. és 29. között Bécsben.

               Ezeken a találkozókon a fent említett bizottságok szakértői elemezték és feldolgozták az egyes módosítási javaslatokat. Az ajánlott intézkedéseket a legtöbb esetben egyhangú egyetértés övezte. Bizonyos javaslatok a szakértők többségi támogatását élvezték.

               A COTIF 38. cikke előírja, hogy a 35. cikk 2. §-ában előírt szavazati jog és a 35. cikk 4. §-ában előírt kifogásbenyújtási jog alkalmazásában a regionális gazdasági integrációs szervezeteket, így az Európai Uniót az olyan tagállamainak összes szavazata megilleti, amelyek a Szervezetnek is tagjai.

               A COTIF 35. cikkével összhangban a módosítások – a RID szakértői bizottság általi elfogadásukat követően – azon hónaptól számított hatodik hónap első napján lépnek hatályba valamennyi szerződő fél számára, amelynek során a főtitkár azokról értesítette a szerződő feleket. A szerződő felek az értesítés napjától számított négy hónapon belül kifogást emelhetnek a módosításokkal kapcsolatban. Amennyiben a szerződő felek negyede kifogást emel, a módosítás nem lép hatályba.

               Amennyiben a kifogást emelő felek száma nem éri el az előírt hányadot, úgy kell tekinteni, hogy az e javaslat szerinti módosítások 2021. január 1-jén hatályba lépnek és az európai uniós vívmányok szerves részét képezik, ezáltal kötelezővé válnak a Unió és a tagállamok számára.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               3.1.Az Unió kizárólagos hatásköre

               A 2011. június 16-i 2013/103/EU tanácsi határozat I. mellékletének függeléke tartalmazza azon uniós jogi eszközök jegyzékét, amelyeken keresztül az Unió gyakorolta hatáskörét, és amelyek az EU és az OTIF közötti megállapodás megkötésekor hatályban voltak. A veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló 2008/68/EK irányelv
                  4
                szerepel az említett jegyzékben.

               A 2008/68/EK irányelv 1. cikke úgy rendelkezik, hogy az RID mellékletét a veszélyes áruk tagállamon belüli vagy tagállamok közötti szállítására kell alkalmazni, a vasúthálózattal nem rendelkező tagállamok kivételével. A 2008/68/EK irányelv 4. cikke a harmadik országok vonatkozásában úgy rendelkezik, hogy „A tagállamok és harmadik országok területe között megvalósuló veszélyesáru-szállítást csak az ADR
                  5
               -nek, a RID-nek vagy az ADN
                  6
               -nek való megfelelés esetén szabad engedélyezni, hacsak a mellékletek máshogy nem rendelkeznek.”

               Ennek érdekében a Bizottság felhatalmazást kapott arra, hogy a 2008/68/EK irányelv 8. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktus révén hozzáigazítsa az irányelv II. mellékletének II.1. szakaszát a tudományos és műszaki fejlődéshez.

               3.2.A képviselendő álláspont

                A RID-et érintő módosítások teljes mértékben az Unió kizárólagos hatáskörébe tartoznak, ezért uniós álláspontot kell kialakítani.

               A tanácsi határozattervezet 1. cikke rendelkezik a tervezett módosítások jegyzékéről.

               Amint az már említésre került, a szóban forgó módosítások előkészítése kapcsán a köz- és a magánszféra szakembereit nagy számban kérték fel konzultációra. Az ajánlott intézkedéseket általában egyhangú egyetértés övezte.

               A 2013/103/EU tanácsi határozat III. melléklete 2.4. pontjának megfelelően a 2008/68/EK irányelv alapján létrehozott, a veszélyes áruk szállításával foglalkozó bizottság 2019. december 16-i ülésén előzetes megbeszélést tartott a tervezett módosításokról, és a javaslatot valamennyi résztvevő kedvezően fogadta.

               Ezen túlmenően a Bizottság uniós koordinációs üléseket szervezett a szóban forgó módosításokra vonatkozó tárgyalási folyamat valamennyi szakaszában.

               A tervezett módosítások a veszélyes áruk biztonságos és költséghatékony szállítása szempontjából megfelelőek, és figyelembe veszik a technológiai fejlődést, így támogathatók.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Alapelvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  7
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A RID szakértői bizottság által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. A RID 6. cikkével összhangban a tervezett jogi aktus a nemzetközi jog értelmében kötelező érvényű lesz az Unióra nézve, és a módosítandó melléklet a szabályzat szerves részét képezi.

               Ezenkívül a 2008/68/EK irányelv 1. cikke szerint a RID mellékletét a veszélyes áruk tagállamon belüli vagy tagállamok közötti szállítására kell alkalmazni, a vasúthálózattal nem rendelkező tagállamok kivételével. A 2008/68/EK irányelv 4. cikke a harmadik országok vonatkozásában úgy rendelkezik, hogy „A tagállamok és harmadik országok területe között megvalósuló veszélyesáru-szállítást csak az ADR-nek, a RID-nek vagy az ADN-nek való megfelelés esetén szabad engedélyezni, hacsak a mellékletek máshogy nem rendelkeznek.”

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Alapelvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A határozat fő célja és tartalma veszélyes áruk vasúti szállítására vonatkozik.

               A javasolt határozat anyagi jogi jogalapja ezért az EUMSZ 91. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 91. cikke, összefüggésben a 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Mivel a RID szakértői bizottság határozata módosítja az RID mellékletét, annak elfogadása után helyénvaló közzétenni az ülés eredményére vonatkozó információkat az Európai Unió hivatalos lapjában.

               2020/0031 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet veszélyes áruk szállításával foglalkozó szakértői bizottságának 56. ülésén a Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény C. függelékének egyes módosításaival kapcsolatban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Unió a 2013/103/EU tanácsi határozattal
                  8
               1 csatlakozott az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i nemzetközi vasúti fuvarozási egyezményhez (a továbbiakban: COTIF).

               (2)Ciprus és Málta kivételével valamennyi tagállam a COTIF tagja.

               (3)A COTIF 6. cikke szerint a nemzetközi vasúti forgalomra és a nemzetközi forgalomban használt vasúti anyagok engedélyezésére az e cikkben felsorolt szabályok, nevezetesen az egyezmény C. függelékét képező „Veszélyes áruk nemzetközi fuvarozásáról szóló szabályzat (RID)” az irányadók.

               (4)A 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
                  9
               2 – a RID-re hivatkozva – meghatározza a veszélyes áruk tagállamon belüli vagy tagállamok közötti, közúton, vasúton, illetőleg belvízi úton történő szállítására vonatkozó követelményeket.

               (5)A COTIF 13. cikke (1) bekezdésének d) pontja alapján a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (a továbbiakban: OTIF) veszélyes áruk szállításával foglalkozó szakértői bizottsága (a továbbiakban: RID szakértői bizottság) módosításokat fogadhat el a RID mellékletére vonatkozóan.

               (6)2020. május 27-i 56. ülésén a RID szakértői bizottság várhatóan módosításokat fogad el a RID mellékletének a műszaki és tudományos fejlődéshez való hozzáigazítása érdekében.

               (7)Helyénvaló meghatározni az Unió által a RID szakértői bizottságban képviselendő álláspontot, mivel a módosítások kötelező érvényűek lesznek az Unióra nézve.

               (8)A műszaki szabványokat érintő tervezett módosítások célja a veszélyes áruk biztonságos és hatékony szállításának biztosítása, figyelembe véve az ágazat tudományos és műszaki fejlődését, valamint a szállításuk közben veszélyt jelenthető új anyagok és árucikkek kifejlesztését.

               (9)A tervezett módosítások megfelelőnek tekinthetők a veszélyes áruk biztonságos és költséghatékony szállítása szempontjából, így támogathatók.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény keretében a Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Szervezet (a továbbiakban: OTIF) veszélyes áruk szállításával foglalkozó szakértői bizottságának (a továbbiakban: RID szakértői bizottság) 56. ülésén az Unió által képviselendő álláspont e határozat mellékletében található.

               A mellékletben említett dokumentumok kisebb módosításait a RID szakértői bizottság uniós képviselői a Tanács újabb határozata nélkül is jóváhagyhatják.

               2. cikk

               A RID szakértői bizottság határozatait az elfogadásukat követően – hatálybalépésük napját megjelölve – ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács 2013/103/EU határozata (2011. június 16.) az Európai Uniónak az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i nemzetközi vasúti fuvarozási egyezményhez (COTIF) való csatlakozásáról szóló, az Európai Unió és a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet közötti megállapodás aláírásáról és megkötéséről, HL L 51., 2013.2.23., 1. o.

                     (2)

                        A COTIF 42. cikkének (1) bekezdése.

                     (3)

                        Jelenleg 50 OTIF-tagállam és 45 RID szerződő állam van.

                     (4)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2008/68/EK irányelve (2008. szeptember 24.) a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról, HL L 260., 2008.9.30., 13. o.

                     (5)

                        Európai megállapodás a veszélyes áruk nemzetközi közúti szállításáról, elfogadásra került Genfben, 1957. szeptember 30-án.

                     (6)

                        Európai megállapodás a veszélyes áruk nemzetközi belvízi szállításáról, elfogadásra került Genfben, 2000. május 26-án.

                     (7)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (8)
                  1
                        A Tanács 2013/103/EU határozata (2011. június 16.) az Európai Uniónak az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i nemzetközi vasúti fuvarozási egyezményhez (COTIF) való csatlakozásáról szóló, az Európai Unió és a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet közötti megállapodás aláírásáról és megkötéséről, HL L 51., 2013.2.23., 1. o.

                     (9)
                  2
                        Az Európai Parlament és a Tanács 2008/68/EK irányelve (2008. szeptember 24.) a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról, HL L 260., 2008.9.30., 13. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.2.26.
            COM(2020) 71 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            a Tanács határozata
            az Európai Unió által a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet veszélyes áruk szállításával foglalkozó szakértői bizottságának 56. ülésén a Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény C. függelékének egyes módosításaival kapcsolatban képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

                        Javaslat

                        Referenciadokumentum

                        Kérés

                        Megjegyzések

                        Az EU álláspontja

                        1.

                        OTIF/RID/CE/GTP/2019/6

                        Az együttes ülés által 2018-ban és 2019-ben, valamint a RID szakértői bizottság állandó munkacsoportja által 2018 novemberében elfogadott egységes szerkezetbe foglalt szövegek

                        Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban a módosított szöveg elfogadásával kapcsolatban

                        Az állandó munkacsoport által felülvizsgált módosítások elfogadhatók

                        2.

                        Ugyanaz

                        A módosításokat az állandó munkacsoport tovább vizsgálja

                        -

                        -

                        3.

                        Ugyanaz

                        Az ENSZ-EGB–OTIF együttes ülés egységes állásfoglalását igénylő módosítások

                        Elő kell segíteni a hatékony multimodális szállítást

                        A közös ülésen javasolt módosítások elfogadhatók

                        4.

                        OTIF/RID/CE/GTP/2019/8

                        Az átmeneti rendelkezések aktualizálása

                        Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban a módosított szöveg elfogadásával kapcsolatban

                        Az állandó munkacsoport által felülvizsgált módosítások elfogadhatók

                        5.

                        OTIF/RID/CE/GTP/2019/10

                        A WP.15 107. ülésszaka (Genf, 2019. november 11–15.)

                        Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban a módosított szöveg elfogadásával kapcsolatban

                        Az állandó munkacsoport által felülvizsgált módosítások elfogadhatók

                        6.

                        OTIF/RID/CE/GTP/2019/ INF.4 + INF.10 + INF.12

                        A tartálykocsik feszültségállósága a RID 6.8.2.1.2. pontja szerint

                        Műszaki konszenzus az OTIF állandó munkacsoportban a módosított szöveg elfogadásával kapcsolatban

                        Az állandó munkacsoport által felülvizsgált módosítások elfogadhatók


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.3.11.
            COM(2019) 131 final
            2019/0073(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a TIR-egyezmény Intéző Bizottságában az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó vámegyezmény módosítására irányuló javaslat tekintetében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által az áruk TIR
                  1
               -igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozásáról szóló vámegyezmény alapján létrehozott Intéző Bizottságban a TIR-műveletekben érintett TIR-egyesületekre és vámhivatalokra vonatkozó módosítások tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Vámegyezmény az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozásáról

               Az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozásáról szóló 1975. november 14-i vámegyegyezmény (a továbbiakban: a TIR-egyezmény) célja, hogy megkönnyítse a nemzetközi áruszállítást az indító vámhivataltól a rendeltetési vámhivatalig, a szükséges számú országon keresztül. A TIR-egyezmény 1978-ban hatályba lépett. 2019 januárjában 76 részes fele volt az egyezménynek: 75 állam és az Európai Unió. Az Európai Unió 1983. június 20-a óra részes fele a TIR-egyezménynek
                  2
               . A TIR-egyezménynek valamennyi tagállam részes fele.

               2.2.Az Intéző Bizottság

               Az Intéző Bizottság az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozásáról szóló vámegyezmény keretében jár el. Az Intéző Bizottság feladata a TIR-egyezmény módosításainak megvizsgálása és elfogadása. A javaslatokat szavazásra bocsátják, és az Intéző Bizottság ülésén képviselt valamennyi részes fél egy szavazattal rendelkezik. Az Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a TIR-egyezmény által szabályozott vámügyi területeken. Az Unió azonban nemzetközi szervezetként nem rendelkezik szavazati joggal. Valamennyi tagállam a megállapodás szavazati joggal rendelkező részes fele.

               A TIR-egyezmény módosításait a jelenlévő és szavazó felek kétharmados többségével fogadják el. A határozatképesség feltétele, hogy a részes államok legalább egyharmada szavazzon.

               2.3.Az Intéző Bizottság tervezett jogi aktusa

               Az Intéző Bizottság 2019-ben a következő napokon fog találkozni: február 7-én és október 17-én. Az egyik találkozóján, vagy egy rendkívüli ülésen az Intéző Bizottság határozatot tervez elfogadni az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozásáról szóló vámegyezmény javasolt módosításainak elfogadásáról (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus).

               A tervezett jogi aktus célja: i. annak tisztázása, hogy mely hatóságok engedélyezhetik egy egyesület vagy egyesületek számára, hogy garanciavállalóként járjon vagy járjanak el; ii. az olyan indító és/vagy rendeltetési vámhivatalok számának növelése, amelyek közreműködhetnek TIR fuvarozási műveletekben; és iii. annak előírása, hogy közzétegyék a TIR-műveletek előtt nyitott, rendelkezésre álló indító és/vagy rendeltetési vámhivatalok számának korlátozására vonatkozó információkat.

               A tervezett jogi aktus a TIR-egyezmény 59. és 60. cikkének megfelelően a felekre nézve kötelező erejű lesz. Az 59. cikk a TIR-egyezmény fő szövegének módosítására vonatkozik, és a következőkről rendelkezik: „A 60. cikk rendelkezéseinek fenntartásával, valamennyi javasolt és az előző bekezdés rendelkezéseivel összhangban megküldött módosítás minden Szerződő Félre nézve a megküldéstől számított 12 hónapos időszakot követő 3 hónap elteltével hatályba lép, ha ezen időszak alatt valamely Állam, amely egyúttal Szerződő Fél is, az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkáránál nem emel kifogást a javasolt módosítással szemben. Ha a javasolt módosítással kapcsolatosan a jelen cikk 3. bekezdése rendelkezésének megfelelően kifogást emeltek, a módosítást elutasítottnak kell tekinteni, és az semmilyen hatállyal nem bír.”

               A 60. cikk a TIR-egyezmény mellékleteinek módosítására vonatkozik, és a következőkről rendelkezik: „Minden, az 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. és 10. mellékletre vonatkozóan javasolt és az 59. cikk (1) és (2) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően megvizsgált módosítás az Intéző Bizottság által a módosítás elfogadásakor meghatározott időpontban hatályba lép, kivéve, ha egy korábbi, az Intéző Bizottság által ugyanakkor meghatározott időpontig azon államok ötödrésze vagy 5 olyan állam, aki Szerződő Fél – ha ez a szám a kevesebb – értesíti az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkárát a módosítással szemben emelt kifogásairól. A jelen bekezdésben említett időpontokat az Intéző Bizottság a jelen levő és szavazó tagjainak kétharmados szavazattöbbségével határozza meg.”

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az Unió osztja a TIR-egyezmény és értelmező rendelkezései javasolt módosításainak célkitűzéseit. Az Unió különösen támogatja annak tisztázását, hogy mely hatóságok jogosultak engedélyezni a garanciavállaló egyesületeket; a TIR fuvarozási műveletekben részt vevő vámhivatalok számának növelését; valamint azt az előírást, hogy nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni a TIR-műveletek előtt nyitott, rendelkezésre álló indító és/vagy rendeltetési vámhivatalok számának korlátozására vonatkozó információkat.

               Konkrétan a TIR-egyezmény 6. cikke (1) bekezdésének javasolt módosítása, mely szerint a „Mindegyik Szerződő Fél” szövegrész helyébe az „A Szerződő Fél vámhatósága vagy más illetékes hatósága” szövegrész lépne, az Orosz Föderáció annak figyelembevételére irányuló kérésén alapul, hogy mivel a különböző Szerződő Felek különböző adminisztratív szabályokat alkalmaznak, a garanciavállaló egyesületet engedélyező illetékes hatóság nem biztos, hogy minden esetben vámigazgatás. A javasolt szöveg egy kompromisszumos megoldás, mivel számos Szerződő Fél, köztük az Európai Unió, nemzeti vagy nemzetközi jogszabályi követelmények miatt aggályainak adott hangot az eredeti javaslatot illetően, mely szerint teljes egészében elhagyták volna a „vámhatóságok” kifejezést. A javasolt módosítás szélesítené a rendelkezés hatályát és megteremtené a szükséges rugalmasságot.

               A TIR-egyezmény 18. cikke 3. sorának javasolt módosítása, mely szerint a „négy” szó helyébe a „nyolc” szó lépne, és a cikk új bekezdéssel egészülne ki („A vámhatóságok korlátozhatják a területükön lévő indulási [vagy rendeltetési] vámhivatalok számát, amely szám lehet kevesebb mint hét, de legalább háromnak kell lennie), jelentős módosításnak számít. Azon vámhivatalok számának megkétszerezésével, amelyek részt vehetnek TIR-műveletekben, a javasolt módosítás megerősítené a TIR-rendszer versenyképességét, és jelentős könnyítéseket biztosítana a fuvarozási iparág számára. Ezzel együtt az Orosz Föderáció javaslata alapján a Szerződő Felek továbbra is élhetnének azzal a lehetőséggel, hogy az állami költségvetést érintő esetleges kockázatok elkerülése érdekében korlátozzák a területükön lévő érintett vámhivatalok számát. Ezt a módosításjavaslatot a 18. cikkhez fűzött új értelmező rendelkezésre irányuló javaslattal együtt kell vizsgálni.

               A TIR-egyezmény 18. cikkéhez fűzött új értelmező rendelkezésre irányuló javaslatot a TIR Végrehajtó Testület dolgozta ki (az Intéző Bizottság megbízásából). A javaslat célja, hogy kiegészítse a 18. cikk javasolt módosítását, amely lehetővé teszi a Felek számára, hogy kevesebb számú indulási és/vagy rendeltetési vámhivatalt üzemeltessenek a területükön. A javasolt új értelmező rendelkezés előírja, hogy ha egy Fél korlátozza a területén lévő indulási (vagy rendeltetési) vámhivatalok számát, akkor ezt az információt nyilvánosan hozzáférhetővé kell tennie, és el kell juttatnia a TIR Végrehajtó Testület számára is. Ez a mechanizmus megelőzné a fuvarozási iparág jogi és logisztikai nehézségeit ilyen korlátozások esetén.

               A TIR-egyezmény 6. cikkének (2) bekezdéséhez fűzött értelmező rendelkezés javasolt módosítása, mely szerint az „ország vámhatóságai egynél több olyan egyesületet is felhatalmazhatnak” szövegrész helyébe a „Szerződő Fél vámhatóságai egynél több olyan egyesület számára is engedélyt adhatnak” szövegrész lépne, a szöveg egységességének javítását célozza és pusztán technikai jellegű.

               A TIR-egyezmény 9. melléklete I. része (1) bekezdésének javasolt módosítása, mely szerint az „a Szerződő Felektől” szövegrész helyébe a „valamely Szerződő Fél vámhatóságaitól vagy más illetékes hatóságaitól” szövegrész lépne, a rendelkezés hatályának kiszélesítését célozza a nagyobb rugalmasság biztosítása érdekében, mivel a különböző felek különböző adminisztratív szabályokat alkalmaznak. A 6. cikk (1) bekezdésének fent ismertetett módosításához hasonlóan ez a módosító javaslat is az Orosz Föderáció javaslatán alapul. Így a javaslat szélesítené a rendelkezés hatályát és megteremtené a szükséges rugalmasságot.

               A tagállamokkal a TIR vámügyi szakértői csoport (genfi koordináció) keretében konzultáltak a javasolt módosításokról. További konzultációkra került sor az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) Belső Szállítási Bizottsága fuvarozást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoportjának ülésein.

               A belső egyeztetések, valamint a tagállamokkal a TIR vámügyi szakértői csoport keretében folytatott közös egyeztetések során egyértelműen kiderült, hogy a javasolt módosításokat nem ellenzik.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  3
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Az Intéző Bizottságot megállapodás, nevezetesen az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozásáról szóló vámegyezmény hozta létre.

               Az Intéző Bizottság által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. A tervezett jogi aktus a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozásáról szóló vámegyezmény 59. és 60. cikkének megfelelően.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a TIR-egyezmény intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a közös kereskedelempolitikával kapcsolatos.

               A javasolt határozat anyagi jogalapja ezért az EUMSZ 207. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 207. cikke, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Mivel az Intéző Bizottság jogi aktusa módosítani fogja az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozásáról szóló vámegyezményt és annak mellékleteit, elfogadását követően helyénvaló kihirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2019/0073 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által a TIR-egyezmény Intéző Bizottságában az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó vámegyezmény módosítására irányuló javaslat tekintetében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozásáról szóló 1975. november 14-i vámegyezményt (a továbbiakban: TIR-egyezmény) az Európai Gazdasági Közösség a 2112/78/EGK tanácsi rendelettel
                  4
                jóváhagyta, és az egyezmény a Közösségben 1983. június 20-án hatályba lépett
                  5
               .

               (2)A TIR-egyezmény 59. és 60. cikke szerint az Intéző Bizottság a jelenlévő és szavazó felek kétharmados többségével módosításokat fogadhat el.

               (3)Az Intéző Bizottság 2019. júniusi rendkívüli ülésén a TIR-egyezmény és mellékleteinek számos módosítását tervezi elfogadni.

               (4)Helyénvaló meghatározni az Unió által az Intéző Bizottságban képviselendő álláspontot, mivel a módosítások kötelező érvényűek lesznek az Unióra nézve.

               (5)Az egyes Szerződő Felek különböző adminisztratív szabályainak figyelembevétele érdekében szükséges kiszélesíteni a TIR-egyezmény 6. cikke, a megfelelő értelmező rendelkezés, valamint a TIR-egyezmény 9. melléklete szerinti szereplők körét, hogy a vámhatóságoktól eltérő hatóságok is engedélyezhessék egy egyesület számára, hogy garanciavállalóként járjon el a TIR-eljárást alkalmazó személyek vonatkozásában.

               (6)Annak érdekében, hogy a TIR-egyezmény alkalmazása könnyebbé váljon a logisztikai lánc számára, valamint javuljon a TIR-egyezmény hatálya alá tartozó nemzetközi fuvarozás versenyképessége, szükséges módosítani a 18. cikket azon vámhivatalok számának növelése érdekében, amelyek részt vehetnek a TIR-műveletetekben. Ezzel együtt a Szerződő Felek vámhatóságai számára biztosítják annak lehetőségét, hogy korlátozzák a területükön lévő azon vámhivatalok számát, amelyek részt vehetnek a TIR-műveletetekben, feltéve, hogy az ilyen korlátozásokról tájékoztatják a nyilvánosságot és a TIR Végrehajtó Testületet,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Intéző Bizottság hatvankilencedik vagy hetvenedik ülésén az Unió által képviselendő álláspont a módosításoknak az e határozathoz csatolt tervezetén alapul.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A TIR a „Transports Internationaux Routiers” vagy „International Road Transports” (nemzetközi közúti fuvarozás) rövidítése.

                     (2)

                        A Tanács 2112/78/EGK rendelete (1978. július 25.) az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó, Genfben, 1975. november 14-én aláírt vámegyezmény (TIR-egyezmény) megkötéséről (HL L 252., 1. o.).

                     (3)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (4)

                        A Tanács 2112/78/EGK rendelete (1978. július 25.) az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó, Genfben, 1975. november 14-én aláírt vámegyezmény (TIR-egyezmény) megkötéséről (HL L 252., 1978.9.14., 1. o.).

                     (5)

                        HL L 31., 1983.2.2., 13. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.3.11.
            COM(2019) 131 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Európai Unió által a TIR-egyezmény Intéző Bizottságában az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó vámegyezmény módosítására irányuló javaslat tekintetében képviselendő álláspontról

               1. MELLÉKLET

               Az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozásáról szóló vámegyezmény (1975. évi TIR-egyezmény) módosításai

               I. A TIR-egyezmény fő szövegének módosításai, az 59. cikk szerinti módosítási eljárásnak megfelelően:

               6. cikk (1) bekezdés

               A „Mindegyik Szerződő Fél” szövegrész helyébe az „A Szerződő Fél vámhatósága vagy más illetékes hatósága” szövegrész lép.

               18. cikk 3. sor

               A „négy” szó helyébe a „nyolc” szó lép.

               A cikk a következő új bekezdéssel egészül ki: „A vámhatóságok korlátozhatják a területükön lévő indulási (vagy rendeltetési) vámhivatalok számát, amely szám lehet kevesebb mint hét, de legalább háromnak kell lennie.”.

               II. A TIR-egyezmény mellékletének módosításai, a 60. cikk szerinti módosítási eljárásnak megfelelően:

               6. melléklet, a 6. cikk (2) bekezdéséhez fűzött értelmező rendelkezés

               Az „ország vámhatóságai egynél több olyan egyesületet is felhatalmazhatnak” szövegrész helyébe a „Szerződő Fél vámhatóságai egynél több olyan egyesület számára is engedélyt adhatnak” szövegrész lép.

               6. melléklet, a 18. cikkhez fűzött új értelmező rendelkezés

               0.18.3 A Szerződő felek nyilvánosan hozzáférhetővé teszik az ilyen korlátozásokra vonatkozó információkat, és azokról tájékoztatják a TIR Végrehajtó Testületet is, többek között a TIR titkársága által a TIR Végrehajtó Testület felügyelete mellett e célból kifejlesztett elektronikus alkalmazások megfelelő használata útján.

               9. melléklet, I. rész, (1) bekezdés

               Az „a Szerződő Felektől” szövegrész helyébe a „valamely Szerződő Fél vámhatóságaitól vagy más illetékes hatóságaitól” szövegrész lép.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.3.18.
            COM(2019) 139 final
            2019/0080(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a tizedik Európai Fejlesztési Alap projektjeiből visszavont pénzeszközöknek az Afrikai Békekeret feltöltése céljára történő kiosztásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               Az Afrikai Békekeretet (APF) 2003-ban hozták létre a Cotonoui Megállapodás
                  1
                keretében, és kiadásainak finanszírozására az Unió általános költségvetésén kívülről, az Európai Fejlesztési Alap (EFA) révén kerül sor. Az Afrikai Békekeret Afrika és az EU között a béke és a biztonság terén folytatott együttműködés végrehajtásának egyik kulcsfontosságú eszköze.

               A jelenlegi, 11. EFA keretén belül eredetileg 750 millió EUR-t különítettek el az Afrikai Békekeret 2014–2020 közötti időszakra történő feltöltése céljából. Ezen összeg meghatározásánál, amely a 10. EFA égisze alatt az APF keretében tett kötelezettségvállalásokon alapult, nem vették kellően figyelembe az Afrikai Békekeret pénzügyi volumenének 2012 utáni, meredek emelkedését, amely 2015-ig folytatódott, amikor is a Bizottság a béketámogató műveleteknek nyújtott finanszírozást az afrikai vezetésű béketámogató műveletek keretében bevetett csapatok és rendőri állomány támogatása esetében az ENSZ által abban az időszakban nyújtott finanszírozás 80 %-ára korlátozta. E felső határ bevezetése ugyan az APF-kifizetések stabilizálódását eredményezte, de nem vonta maga után azok csökkenését, mivel az APF-hozzájárulások felső határának bevezetése révén elért megtakarításokat ellensúlyozta a finanszírozott béketámogató műveletek számának növekedése. Ennek következtében az Afrikai Békekeretből való finanszírozásra vonatkozó igények hamarosan meghaladták a rendelkezésre álló összeget. Az Afrikai Békekeretet ezért eddig három alkalommal, összesen 835 millió EUR összeggel töltötték fel: a 2014–2016. évi cselekvési program tekintetében két alkalommal, egyenként 150 millió EUR összegben (a feltöltésekről 2015. szeptember 24-én
                  2
               , illetve 2016. augusztus 2-án
                  3
                határoztak), míg a harmadik, 535 millió EUR összegű feltöltésre (amelyről szintén 2016. augusztus 2-án
                  4
                határoztak) a 2017–2018. évi cselekvési program finanszírozása céljából kerül sor.  A követelések növekedése elsősorban a meglévő műveletek (az Afrikai Unió szomáliai missziója – AMISOM) további finanszírozásának, valamint új béketámogató műveletek létrehozásának (a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közösségének Bissau-guineai missziója, a Boko Haram elleni multinacionális közös munkacsoport, száhel-övezeti G5-országok közös erői) tulajdonítható. A 11. EFA keretében az Afrikai Békekeret eddig összesen 1 627,3 millió EUR-t kötött le
                  5
               . Ez az összeg jelentősen meghaladja a korábbi Európai Fejlesztési Alapok keretében tett kötelezettségvállalásokat, ami azt mutatja, hogy az EFA-finanszírozás fokozott mértékben kötődik a békéhez és a biztonsághoz.

               Az Afrikai Békekeret feltöltéséről szóló, 2016. május 10-i COREPER-határozat meghatározta az APF számára 2018 végéig rendelkezésre álló forrásokat, de nem terjedt ki a 11. EFA utolsó két évére vonatkozó pénzügyi követelményekre, amelyek az Afrikai Békekeret 2019–2020-as cselekvési programjának felelnek meg. A 2019–2020-as időszakra vonatkozó forrásoknak megfelelőknek kell lenniük az Afrikai Unió és az afrikai regionális szervezetek részéről fellépő további szükségletek kielégítésére, hogy a folytatódó és a kialakulóban lévő biztonsági válságok kezelhetőek legyenek. Az Afrikai Békekeret számára kiszámítható és fenntartható finanszírozást kell biztosítani. Az Afrikai Békekeret 2020 végéig szóló pénzügyi szükségleteit jelenleg 814 860 000 EUR-ra becsülik.

               E tanácsi határozatra irányuló javaslattervezet célja a Tanács felhatalmazásának megszerzése annak érdekében, hogy a 10. EFA visszavont pénzeszközei felhasználhatók legyenek az Afrikai Békekeret forrásainak további, legfeljebb 445 860 000 EUR összeggel történő feltöltéséhez; ebből az összegből 431 000 000 EUR az Afrikai Békekeret igényeinek 2020 végéig történő finanszírozásához járul hozzá, 14 860 000 EUR pedig a Bizottságnál felmerült támogatási kiadások fedezésére szolgál. Ezek a pénzeszközök a 10. EFA tagállami hozzájárulási kulcsának alkalmazásával kerülnek felhasználásra
                  6
               . E pénzeszközöknek az eredményességi tartalékból („réserve non-mobilisable”) történő kiegészítése érdekében további pénzeszközök kerülnek mobilizálásra az Afrikai Békekeret számára a 11. EFA „nemzeti indikatív programok/regionális indikatív programok” (NIP/RIP) tartalékaiból (369 000 000 EUR).

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  Az EU kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiája
                     7
                   értelmében a béke és a biztonság az EU létfontosságú érdekei közé tartozik, az Európán belüli biztonság pedig szorosan kapcsolódik a szomszédos és a környező régiókban megvalósuló békéhez. A fejlesztéspolitikáról szóló, 2017-ben elfogadott megújított európai konszenzus
                     8
                   a békét az öt kiemelt terület egyikeként határozza meg, és megerősíti az EU elkötelezettségét egy olyan, szabályokon alapuló világrend mellett, amelynek fő elve a multilateralizmus.

                  Az Afrikai Békekeret az egyik kulcsfontosságú eszköz az Afrika és az EU között a béke és a biztonság terén folytatott együttműködésnek a 2007-ben Lisszabonban elfogadott EU–Afrika közös stratégia keretében történő végrehajtásához. A 2014-ben megrendezett negyedik EU–Afrika csúcstalálkozó résztvevői megerősítették, hogy a béke és a biztonság a közös stratégia végrehajtásával kapcsolatos öt prioritási terület egyike. A 2017 novemberében megrendezett ötödik AU–EU csúcstalálkozón a vezetők négy közös stratégiai prioritásban állapodtak meg a következő csúcstalálkozóhoz vezető időszakra vonatkozóan, amelyek egyike „az ellenálló képesség, a béke, a biztonság és a kormányzás erősítése” volt. A biztonság és a fejlesztés közötti kapcsolatot kiemelő, új fejlesztéspolitikai európai konszenzusra, valamint a konfliktusok integrált megközelítésének szükségességét hangsúlyozó uniós globális stratégiára építve az Afrika–EU partnerség középpontjában tehát továbbra is a béke és a biztonság területén folytatott együttműködés áll. Ennek keretében az Európai Bizottság és az Afrikai Unió Bizottsága 2018. május 23-án egyetértési megállapodást írt alá a békéről, a biztonságról és a kormányzásról, amely keretet biztosít az AU–EU megerősített együttműködéséhez a béke és a biztonság terén jelentkező kihívások kezelése érdekében.

                  Ez a javaslat – az Afrikai Békekeret tevékenységei 2020-ig való folytatásának elősegítésével – a fenntartható fejlesztési célokat is szolgálja, különösen a 16. fenntartható fejlesztési célt („békés és befogadó társadalmak ösztönzése a fenntartható fejlődés céljait követve, az igazságszolgáltatáshoz való általános jog biztosítása, valamint hatékony, elszámoltatható és inkluzív intézmények létrehozása valamennyi szinten”).

                  Az Afrikai Békekeretet rendes körülmények között az EFA AKCS-n belüli előirányzatából finanszírozzák. Az Afrikai Békekeret számára az eredményességi tartalékból („réserve non-mobilisable”) kiosztott további pénzeszközökből finanszírozott tevékenységek is összhangban maradnak az AKCS-n belüli együttműködésre vonatkozó stratégiában előírt általános, illetve konkrétan az Afrikai Békekeretre vonatkozó célkitűzésekkel
                     9
                  .

                  A további pénzeszközöket a 11. EFA-ra vonatkozó szabályoknak és eljárásoknak megfelelően kell felhasználni. E pénzeszközök programozását az Afrikai Békekeret következő, 2019–2020. évi cselekvési programja fogja meghatározni, amelyet a 11. EFA végrehajtásáról szóló rendelet 15. cikkének b) pontja szerint a COREPER hagy jóvá a Bizottság általi elfogadást megelőzően
                     10
                  .

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  Nem alkalmazandó.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  A 11. EFA-ra vonatkozó belső megállapodás 1. cikkének (4) bekezdése
                     11
                  .

                  A 11. EFA-ra vonatkozó belső megállapodás 1. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy a Tanács egyhangúlag fogadja el határozatát.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  Nem alkalmazandó.

                     A tagállamok képviselői közötti belső megállapodással létrehozott EFA előrevetíti a visszavont pénzeszközök felhasználásának lehetőségét, amennyiben a Tanács erről megállapodik
                     12
                  .

               •Arányosság

                  A javaslat és különösen a javasolt összegek a Bizottság szolgálatai és az EKSZ által készített átfogó elemzésen alapulnak. A javaslat azon a feltételezésen alapul, hogy más partnerek is hozzá fognak járulni a pénzügyi erőfeszítésekhez, ideértve azt is, hogy az Afrikai Unió tagállamai fokozatosan teljesíteni fogják az Afrikai Unió csúcstalálkozóján a dél-afrikai Johannesburgban 2015 júniusában arra vonatkozóan vállalt kötelezettségeiket, hogy 2020-ig a béketámogató műveletekben 25 %-os hozzájárulást érjenek el, valamint hogy más donorok, beleértve az ENSZ-et, szintén hozzájárulást tesznek. Az uniós tagállamoknak szintén lehetőségük van arra, hogy az APF-en keresztül további önkéntes hozzájárulásokat bocsássanak rendelkezésre.

               2016 júliusában az AU határozatot fogadott el, melynek értelmében az Afrikai Unió finanszírozása céljából az arra jogosult behozatalokra 0,2 %-os illeték kerül kivetésre. A határozat célja, hogy az Afrikai Unió Békealapja révén megbízható és kiszámítható finanszírozást biztosítson a kontinens békéje és biztonsága érdekében. Mind a szükséges jogszabályok végrehajtása, mind pedig a gyakorlati intézkedések terén történt előrehaladás, bár az AU egyes tagállamaiban eltérő ütemben.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

               Az EFA az Afrikai Békekeret finanszírozásának egyetlen uniós szintű forrása. Jogi korlátok miatt az Unió általános költségvetéséből finanszírozott meglévő uniós eszközök nem használhatók fel katonai vagy védelmi vonatkozású műveletekre, illetve nem támogathatnak katonai kedvezményezetteket, kivéve a biztonságot és a fejlesztést szolgáló kapacitásépítés céljából.

               Az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között az AKCS–EU partnerségi megállapodással összhangban a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó európai uniós támogatás finanszírozásáról, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról szóló belső megállapodás 1. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Tanács a Bizottság javaslata alapján határoz.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Nem alkalmazandó.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  Nem alkalmazandó.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  Nem alkalmazandó.

               •Hatásvizsgálat

                  Nem alkalmazandó.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  Nem alkalmazandó.

               •Alapjogok

               A konfliktusmegelőzés, a válságkezelés és a konfliktus utáni folyamatok emberi jogi dimenziójának megerősítése az EU–Afrika közös stratégia „Béke és biztonság” elnevezésű kiemelt területén folytatott együttműködés egyik kulcsfontosságú területe. A békéről, biztonságról és kormányzásról szóló, 2018 májusában aláírt AU–EU egyetértési megállapodás tovább hangsúlyozza az emberi jogok központi szerepét – többek között a konfliktusokkal összefüggő, nemi alapú erőszak elleni küzdelemben – az afrikai kontinens békéjének és biztonságának elérése terén.

               Az Afrikai Békekeret 2019–2020-as időszakra vonatkozó cselekvési programja keretében különös figyelmet fordítanak az összes vonatkozó intézkedés nemi és emberi jogi dimenziójára. Az AU és más érintett szereplők támogatást kapnak ahhoz, hogy létrehozzák az emberi jogoknak és a nemzetközi humanitárius jognak való megfelelés kontinentális keretét, amelyet valamennyi afrikai vezetésű béketámogató műveletnél alkalmazni kell.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Nem alkalmazandó.

                  Az EFA nem része az EU költségvetésének.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  A nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai megegyeznek a 11. EFA-ra alkalmazandó, valamint a vonatkozó többéves cselekvési programok esetében előírt szabályokkal. A további releváns intézkedéseket szintén belefoglalják az Európai Bizottság és az Afrikai Unió Bizottsága által 2016. április 15-én aláírt és 2017. május 24-én módosított, az Afrikai Unió Bizottságát megerősítő intézkedésekről szóló emlékezetőbe, amelyeket az Afrikai Unió Bizottságának tiszteletben kell tartania az EFA közvetett irányítású végrehajtása során.

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

                  Nem alkalmazandó.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  A javaslat 1. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a 10. Európai Fejlesztési Alap projektjeiből visszavont pénzeszközök legfeljebb 445 860 000 EUR összegig az Afrikai Békekeret feltöltése céljára kiosztásra kerüljenek az Afrikai Békekeret 2019–2020-as cselekvési terve becsült pénzügyi igényeinek kielégítése érdekében.

                  Az 1. cikk (2) bekezdése előírja, hogy az (1) bekezdés szerinti összegből legfeljebb 14 860 000 EUR a Bizottság támogatási kiadásaira kerüljön kiosztásra. Ezt az összeget ugyanannak az aránynak (3,45 %) az alkalmazásával számítják ki, mint amelyet a 11. EFA-ra vonatkozó belső megállapodás 1. cikke (2) bekezdésének a) pontja a 11. EFA pénzeszközeinek kezelése tekintetében előír.

                  Az 1. cikk (3) bekezdésének értelmében a 11. EFA-ra vonatkozó szabályok alkalmazandók (végrehajtási rendelet és pénzügyi szabályzat
                     13
                  ).

                  A 2. cikk meghatározza a határozat hatálybalépésének időpontját.

               2019/0080 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a tizedik Európai Fejlesztési Alap projektjeiből visszavont pénzeszközöknek az Afrikai Békekeret feltöltése céljára történő kiosztásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői közötti, az AKCS–EU partnerségi megállapodással összhangban a 2014–2020 közötti időtartamra szóló többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó európai uniós támogatás finanszírozásáról, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról szóló belső megállapodásra
                  14
                és különösen annak 1. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A 11. EFA keretében az EU eddig összesen 1 627,3 millió EUR-t biztosított az Afrikai Békekeretnek (APF), hogy pénzügyi támogatást nyújtson az Afrikai Unió fellépéseihez a folytatódó és a kialakulóban lévő afrikai biztonsági válságok kezelése során. Az afrikai kontinens békéjéért és biztonságáért folytatott e szerepvállalást a 2019–2020-as időszakban is fenn kell tartani.

               (2)Az Afrikai Békekeretnél a 2019–2020-as időszakra vonatkozóan felmerülő igényeket 814 860 000 EUR összegre becsülik.

               (3)Az Afrikai Békekeret finanszírozásának 2020 végéig történő biztosítása érdekében helyénvaló felhasználni a 10. EFA keretén belüli projektekből visszavont pénzeszközöket.

               (4)Ezek a további pénzeszközök finanszírozzák az Afrikai Békekeret tevékenységeit, beleértve az Afrikai Béke- és Biztonsági Szervezet (APSA) működőképessé tételének támogatását, a válsághelyzetekkel kapcsolatos sürgős és előre nem látott szükségletek esetén az erőszakos konfliktusok megelőzésére és kezelésére irányuló kezdeményezések (korai reagálási mechanizmus) támogatását, az afrikai vezetésű béketámogató műveletek támogatását, valamint a Bizottságnál felmerült támogatási kiadások fedezését.

               (5)Ezeket a pénzeszközöket az Afrikai Békekeret releváns többéves cselekvési programjaival, valamint a 11. EFA-ra vonatkozó szabályokkal és eljárásokkal összhangban kell felhasználni, a 11. Európai Fejlesztési Alap végrehajtásáról szóló, 2015. március 2-i (EU) 2015/322 tanácsi rendeletben
                  15
                és a 11. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló, 2018. november 26-i (EU) 2018/1877 tanácsi rendeletben
                  16
                foglaltak szerint,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A 10. Európai Fejlesztési Alap (EFA) keretén belüli projektekből visszavont pénzeszközökből legfeljebb 445 860 000 EUR összeg kerül kiosztásra az Afrikai Békekeret 2019–2020-as időszakra történő feltöltése céljából.

               Ebből az összegből legfeljebb 14 860 000 EUR összeg fordítható a Bizottságnál felmerült támogatási kiadások fedezésére.

               Ezeket a pénzeszközöket a 11. EFA-ra vonatkozó szabályoknak és eljárásoknak megfelelően kell felhasználni.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadását követő napon lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Cotonouban 2000. június 23-án aláírt partnerségi megállapodás egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között.

                     (2)

                        A Bizottság C(2015) 8627 határozata (2015. december 7.).

                     (3)

                        A Bizottság C(2016) 7258 határozata (2016. november 17.).

                     (4)

                        A 2018. február 23-i C(2018) 1258 bizottsági határozattal módosított, 2017. április 27-i C(2017) 2579 bizottsági határozat.

                     (5)

                        Ez az összeg a különböző tagállamok önkéntes hozzájárulásait is magában foglalja, amely 16,5 millió EUR-t tett ki.

                     (6)

                        Ez nem teremt precedenst a korábbi EFA-kból visszavont pénzeszközök lehetséges jövőbeli felhasználása tekintetében, amelyről továbbra is a tagállamok döntenek eseti alapon, összhangban a 11. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló, 2018. november 26-i (EU) 2018/1877 tanácsi rendelet 55. cikkével.

                     (7)

                        Közös jövőkép, közös fellépés: Erősebb Európa – Az EU kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiája, 2016. június.

                     (8)

                        A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és az Európai Bizottság által elfogadott együttes nyilatkozat (2017/C 210/01): Új európai konszenzus a fejlesztéspolitikáról – „A mi világunk, a mi méltóságunk, a mi jövőnk”, 2017. június 7.

                     (9)

                        A Bizottság C(2015) 7766 határozata (2015. november 13.) az Európai Unió és az AKCS-államok közötti AKCS-n belüli együttműködésről szóló, 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó stratégiai dokumentum és indikatív program elfogadásáról.

                     (10)

                        A Tanács (EU) 2015/322 rendelete (2015. március 2.).

                     (11)

                        Belső megállapodás az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között az AKCS–EU partnerségi megállapodással összhangban a 2014–2020 közötti időtartamra szóló többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó európai uniós támogatás finanszírozásáról, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról (HL L 210., 2013.8.6., 1. o.).

                     (12)

                        A 11. EFA-ra vonatkozó belső megállapodás 1. cikkének (4) bekezdése, valamint a 11. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló, 2018. november 26-i (EU) 2018/1877 tanácsi rendelet 55. cikke.

                     (13)

                        A Tanács (EU) 2015/322 rendelete (2015. március 2.) a 11. Európai Fejlesztési Alap végrehajtásáról, valamint a Tanács (EU) 2018/1877 rendelete (2018. november 26.) a 11. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról.

                     (14)

                        HL L 210., 2013.8.6., 1. o.

                     (15)

                        HL L 58., 2015.3.3., 1. o.

                     (16)

                        HL L 307., 2018.12.3., 1. o.