title: Javaslat a Tanács határozata az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának a keretében a Közös Kutatóközpont által közvetlen cselekvések révén végrehajtandó egyedi programról(2007-2013)

text:
                   AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA
                                                      Brüsszel, 21.9.2005
                                                      COM(2005) 439 végleges
                                                      2005/0184 (CNS)
                                            Javaslat
                               A TANÁCS HATÁROZATA
   az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre
      vonatkozó hetedik keretprogramjának a keretében a Közös Kutatóközpont által
         közvetlen cselekvések révén végrehajtandó egyedi programról(2007-2013)
                                  (előterjesztő: a Bizottság)
HU                                                                                HU
 ---pagebreak---                                   INDOKOLÁS (EK-SZERZŐDÉS)
   1.        A JAVASLATOK HÁTTERE
   Az öt egyedi programra vonatkozó javaslat a Bizottság által 2005. április 6-án elfogadott
   hetedik keretprogramra (2007-2013) irányuló javaslatot1 követi. Ennek szerkezete négy főbb
   egyedi program – „Együttműködés”, „Ötletek”, „Munkaerő” és „Kapacitások” – formájában
   került bemutatásra, melyek mindegyike megfelel az európai kutatáspolitika egy fő
   célkitűzésének; egy másik egyedi program a Közös Kutatóközpont közvetlen cselekvéseire
   vonatkozik A Bizottság javaslatokat terjeszt elő a hetedik keretprogramra alkalmazandó
   „részvételi és terjesztési szabályokra” vonatkozóan.
   A politikai hátteret és a célkitűzéseket „A tudás Európai Kutatási Térségének építése a
   növekedés érdekében”2 című közlemény határozza meg. E célkitűzések elérése és az egyedi
   programok maradéktalan végrehajtása érdekében a Bizottság által javasolt költségvetést meg
   kell kétszerezni.
   A kutatás, a technológia, a képzés és az innováció fontos eszközei a hosszú távú és
   fenntartható munkahelyteremtésnek. A gazdasági növekedésnek, a versenyképességnek, az
   egészségnek, az életminőségnek és a környezetvédelemnek is kulcsfontosságú tényezői. A
   kutatási keretprogram célja – a képzés és az innováció területén megvalósuló közösségi
   programok mellett – a tudásalapú társadalom és gazdaság felé való haladás. A hetedik
   keretprogram egyedi programjainak célja – a nemzeti szinten és a magánszférában tett
   erőfeszítésekkel együtt – az európai kutatás színvonalában, minőségében és hatásában
   tapasztalható jelentősebb gyengeségek kezelése. A tudás terjesztése és átadása az európai
   kutatási cselekvések kulcsfontosságú hozzáadott értéke; intézkedések meghozatalára kerül sor
   annak érdekében, hogy az ipar, a politikai döntéshozók és a társadalom jobban
   hasznosíthassák az eredményeket.
   Ha az Európai Unió el kívánja érni azt a célt, hogy 2010-re GDP-jének 3%-át a kutatásra
   fordítsa, többet kell a kutatásba fektetnie és új lendületre van szüksége. A hetedik
   keretprogram ehhez közvetlen finanszírozással, valamint a kutatás területén további állami és
   magánbefektetéseket is kiváltva járul hozzá.
   Európának több kutatóra van szüksége kutatási erőfeszítéseinek fokozása és javítása
   érdekében. Egyéb olyan kezdeményezések mellett, mint a Kutatók Európai Chartája és a
   nemzeti politikai intézkedések, a hetedik keretprogram célja, hogy több embert ösztönözzön a
   kutatói pályára térésre és a kutatói pálya folytatására, valamint a kiemelkedő kutatótehetségek
   Európába vonzására.
   Az európai szintű pénzügyi támogatás olyan lehetőségeket biztosít a kutatás kiválóságának és
   hatékonyságának javítására, amelyek nemzeti szinten nem valósíthatók meg. A hetedik
   keretprogram egyedi programjai az Európai Kutatási Térség további megszilárdítását jelentik
   azáltal, hogy új eszközök segítségével elérik az új kutatási területeken szükségeses kritikus
   tömeget és struktúrákat, és támogatják az ötletek, az ismeretek és a kutatók szabad mozgását
   is.
   1
           COM(2005) 119.
   2
           COM(2005) 118.
HU                                                  2                                              HU
 ---pagebreak---    Az egyedi programok végrehajtása során a kutatási kiválóság megerősítését célzó európai
   szintű cselekvésekben rejlő lehetőségeket maximálisan kiaknázzák, nevezetesen az EU-
   szinten szervezett, szigorú és független pályázatértékelésen alapuló versenyeztetésen
   keresztül. Ez magában foglalja az Európai Unióban bárhol fellelhető kiválóság felkutatását és
   támogatását, valamint a jövőbeli kutatási kiválóság kapacitásainak megteremtését.
   Az egyedi programok hatását más közösségi politikákkal és programokkal – különösen a
   strukturális alapokkal, az oktatási programokkal és a versenyképességi és innovációs
   programmal – kiegészítve fokozzák.
   2.       ELŐZETES KONZULTÁCIÓ
   Az egyedi programokra vonatkozó javaslatok kidolgozásakor figyelembe vették az EU
   intézményei, különösen az Európai Parlament és az Európai Tanács, valamint az érdekelt
   felek – beleértve a a kutatókat és a kutatási eredmények felhasználóit – által kifejtett
   álláspontokat. Ez magában foglalja a hetedik keretprogramot érintő határozatokra vonatkozó
   javaslattal kapcsolatban folyó vitákat és információkat, a javaslat kidolgozása során folytatott
   széles körű konzultációkat és a gyűjtött információkat, valamint a jövőbeli kutatási prioritások
   meghatározása érdekében szükséges további tevékenységeket, mint például az európai
   technológiai platformok által megkezdett tevékenységeket.
   Az egyedi programra vonatkozó javaslat a hetedik keretprogramra irányuló javaslathoz3
   elvégzett mélyreható hatásvizsgálatra támaszkodik, amely kimutatta mindegyik javasolt
   egyedi program jelentős és egyedi hozzáadott értékét. Ezen túlmenően a javaslatok
   figyelembe veszik a keretprogram ötéves értékelésének4 eredményeit.
   3.       JOGI SZEMPONTOK
   Az egyedi programokra vonatkozó javaslat a Szerződés XVIII. címének 163–173. cikkein és
   különösen a keretprogram egyedi programok útján történő végrehajtásáról szóló 166. cikk (3)
   bekezdésén alapul.
   4.       A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA
   Az egyes javasolt határozatokhoz csatolt „jogalkotási pénzügyi kimutatások” meghatározzák
   a költségvetési vonatkozásokat és a humán és igazgatási erőforrásokat.
   A Bizottság végrehajtó hivatal felállítását tervezi, amelyre rábíz bizonyos olyan feladatokat,
   amelyek az „Együttműködés”, a „Munkaerő” és a „Kapacitások” egyedi program
   végrehajtásához szükségesek. E megközelítés alkalmazására kerül sor az „Ötletek” program
   végrehajtása esetén is (lásd a lenti 7.2. szakaszt).
   3
           SEC(2005) 430.
   4
           COM(2005) 387.
HU                                                  3                                               HU
 ---pagebreak---    5.        KOHERENS ÉS RUGALMAS VÉGREHAJTÁS
   5.1.      Alkalmazkodás az új igényekhez és lehetőségekhez
   Alapvető fontosságú, hogy az egyedi programok végrehajtása kellően rugalmas legyen ahhoz,
   hogy a tudományos és technológiai fejlődés élvonalában maradjon és az újonnan felmerülő
   tudományos, ipari, politikai és társadalmi igényekre válaszolhasson. Azok a cselekvések,
   amelyek lehetővé teszik, hogy a kutatók maguk határozzanak meg kutatási témákat,
   különösen fontosak lesznek e tekintetben. Más cselekvések esetében ez elsősorban az évente
   aktualizált munkaprogramokon keresztül valósul meg. Az aktualizálást a tagállamok
   képviselőiből álló bizottságok segítségével hajtják végre azokban az esetekben, amikor azt
   tervezik, hogy a bizottságok egyértelműen a munkaprogramokra összpontosítsanak. A
   felülvizsgálatok sürgős válaszadást igénylő – különösen előre nem látott politikai
   szükségszerűségből adódó – új prioritások esetében gyorsabban elvégezhetők.
   Ez a többéves programozás széles körű információkon alapul annak biztosítására, hogy a
   támogatott tevékenységek továbbra is közvetlenül igazodjanak az ipar és az uniós politikák
   fokozatosan növekvő kutatási igényeihez. Külső tanácsadás igénybevételére kerül sor többek
   között az „Együttműködés” egyedi programon belüli mindegyik téma esetében is; eközben
   tekintettel lesznek a tényleges multidiszciplinaritásra, illetve a tudományos és ipari
   szemléletek egyensúlyára.
   Az „Ötletek” programhoz egy teljesen új megközelítésen alapul, amelynek során az éves
   munkaprogram kidolgozásával egy független Tudományos Tanácsot bíznak meg az autonóm
   Európai Kutatási Tanács létrehozása részeként (lásd a lenti 7.2. szakaszt).
   Könnyebb lesz – különösen az „Együttműködés” program esetében – kiegészítő külső
   információk, elsősorban a különböző területeken létrehozott, az ipari szempontok
   fontosságának biztosítása érdekében erőteljes és dinamikus szerepre szánt európai
   technológiai platformoktól származó információk megszerzése. A platformok által
   meghatározott stratégiai kutatási menetrendekben ismertetett kutatási prioritások jól
   tükröződnek az egyedi programokra vonatkozó javaslatokban, és a többéves programozás
   lényeges elemét képviselik.
   Egyéb fórumok és csoportok – mint például a Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai
   Fóruma (ESFRI) és a szociálpolitika vagy környezetpolitika területén stratégiai kutatási
   menetrendek átgondolására létrehozott platformok – adott területeken kellő időben tanácsot
   adhatnak a Bizottságnak az új prioritásokkal kapcsolatban.
   A keretprogram által biztosított egyik fontos új lehetőség egy innovatív finanszírozási
   mechanizmus, a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus, amelynek célja, hogy
   elősegítse a magánszektor KTF-kiadásait az Európai Beruházási Bank (EBB) kölcsöneihez
   való hozzájutás javításával az olyan nagyléptékű európai cselekvések esetében, amelyeknek
   több finanszírozási forrást – beleértve a kölcsönöket – kell ötvözniük. Ezek a nagyszabású
   európai cselekvések lehetnek „közös technológiai kezdeményezések”, illetve
   együttműködésben végzett nagyszabású projektek, amelyeket közvetlenül a keretprogramból
   finanszíroznak az „Együttműködés” program keretében, valamint új kutatási infrastruktúrákra
   irányuló projektek a „Kapacitások” program keretében. Más nagyszabású, együttműködésen
   alapuló európai projektek, mint például az Eureka-projektek, szintén figyelembe vehetők a
   jogosultsági kritériumokkal összhangban. Az egyedi programokból az EBB-nek szánt
HU                                               4                                             HU
 ---pagebreak---    hozzájárulás számottevően javítja az adósságfinanszírozáshoz való hozzájutást és ezáltal
   kiemelkedő fellendítő hatást fejt ki a KTF-célú magánbefektetésekre.
   5.2.     Több területet érintő kérdések
   A hetedik keretprogram végrehajtásának globális koherenciáját a Bizottság biztosítja,
   figyelembe véve az Európai Kutatási Tanácsnak az „Ötletek” programban garantált
   autonómiáját és függetlenségét.
   A többi egyedi program keretében a munkaprogramokat összehangolt módon vizsgálják felül
   a több területet érintő kérdések maradéktalan figyelembevétele érdekében. A tagállamok
   képviselőiből álló bizottságok fontos szerepet töltenek be azáltal, hogy segítik a Bizottságot
   ezen egyedi programok között és keretében a végrehajtás tényleges koherenciájának és
   összehangolásának biztosításában. Ez a tagállamokban a különböző összetételű bizottságok
   képviselői között magas szintű koordinációt feltételez.
   Amennyiben a támogatandó cselekvések kiemelkedő jelentőségűek az „Együttműködés”, a
   „Munkaerő” és a „Kapacitások” egyedi program szempontjából, közös pályázati felhívások
   kiírására kerül sor a hatodik keretprogram során szerzett tapasztalatokra alapozva. Ez
   különösen fontos azon kutatási témakörök esetében, amelyek az „Együttműködés” programon
   belül több területet érintenek; az ilyen pályázati felhívásokat pontosan meghatározzák a
   munkaprogramban.
   A következő kérdések, amelyek az „Együttműködés”, a „Munkaerő” és a „Kapacitások”
   egyedi programot is érintik, különösen jelentősek, és az összehangolt megközelítés érdekében
   különös rendelkezéseket kell előirányozni:
   • Nemzetközi együttműködés: mindezen egyedi programok nyitva állnak a nemzetközi
      együttműködés előtt, és erre a célra kidolgozott cselekvéseket tartalmaznak. A
      keretprogram egészében stratégiai megközelítés alkamazására kerül sor az európai kutatási
      kiválóság és a versenyképesség előmozdítása, valamint sajátos jellegű, globális vagy
      regionális kérdések kölcsönös érdeket vagy előnyt jelentő megoldása érdekében. E
      stratégiával összhangban az egyedi programok között koherens megközelítést kell
      biztosítani, és a „Kapacitások” egyedi program e tekintetben jelentős szerepet tölt be.
   • Kutatási infrastruktúrák: a kutatási infrastruktúráknak biztosított támogatás a
      „Kapacitások” program keretében valósul meg, és ez a program a többi program –
      nevezetesen az „Együttműködés” program – kapcsolódó kutatási tevékenységeivel
      összehangolt megközelítést biztosít.
   • A több területet érintő politikákkal foglalkozó kutatás: a Bizottság szolgálatain belüli
      hatékony koordinációra vonatkozó rendelkezések meghozatalára kerül sor, különösen
      annak biztosítására, hogy a tevékenységek továbbra is megfeleljenek az EU-politikákban
      szükséges fejlődési igényeknek. E célból a többéves programozás támaszkodhat az érintett
      politikákkal foglalkozó különböző bizottsági szolgálatok felhasználói csoportjainak
      segítségére, és ebben az összefüggésben egy olyan belső struktúra felállítására kerül sor,
      amely biztosítja a tengertudományok és -technológiák koordinációját az érintett tematikus
      területek egészében.
HU                                                5                                               HU
 ---pagebreak---    • A kkv-k részvétele: az egyedi programokban optimalizálják a kkv-k részvételét. A
      „Kapacitások” programban a kkv-vonatkozású megerősített egyedi cselekvéseken kívül: a
      kkv-k kutatási érdekeit az „Együttműködés” program egésze képviseli, és a kkv-k számára
      különös jelentőséggel bíró témakörök további meghatározására kerül sor a
      munkaprogramokban és a pályázati felhívásokban; a „Munkaerő” programban szereplő
      tevékenységek külön hangsúlyt fektetnek a kkv-k részvételére; a kkv-k részt vehetnek az
      „Ötletek” programban is. A tervezett egyszerűsítési intézkedések és a megfelelő
      finanszírozási rendszer kiválasztásában tapasztalható fokozott rugalmasság különösen
      kedveznek a kkv-k részvételének.
   • A tudás terjesztése és átadása: a kutatási eredmények felhasználásának előmozdítása iránti
      igény az egyedi programok egyik fontos jellemzője, különös hangsúllyal az országok, a
      tudományágak közötti és az egyetemektől az ipar felé történő tudásátadásra, például a
      kutatók mobilitásán keresztül. Jelentős ebből a szempontból a potenciális felhasználók
      bevonása a prioritások meghatározásába (különösen az európai technológiai platformokon
      keresztül). A versenyképességi és innovációs programon belüli kiegészítő cselekvések is
      támogatják a kutatási eredmények felhasználását azáltal, hogy az innováció előtti
      akadályok felszámolására törekednek és fokozzák az innovációs képességeket.
   • Tudomány a társadalomban: a „Kapacitások” programnak ez a tevékenysége szerepet
      játszik abban is, hogy mindegyik egyedi programban biztosítja a társadalmi szempontok
      megfelelő figyelembevételét, valamint a tudósok és a szélesebb közönség közötti
      kölcsönhatások elmélyülését.
   6.        EGYSZERŰSÍTÉS ÉS IGAZGATÁSI MÓDSZEREK
   A 2005. április 6-i bizottsági munkaprogramban előterjesztett ötleteket és az e dokumentum
   alapján a tagállamokkal és az érintett felekkel folytatott széles körű párbeszédet követően a
   hetedik keretprogram végrehajtása jelentős mértékben leegyszerűsödik. A javasolt
   intézkedések legnagyobb részét a részvételi és terjesztési szabályokban kell bemutatni,
   nevezetesen a bürokrácia jelentős mértékű csökkentése, valamint a finanszírozási rendszerek
   és a jelentéstételi követelmények egyszerűsítése érdekében.
   Az egyedi programokon belül a javasolt tökéletesítések a következőkre terjednek ki:
   • Hatékonyabb és következetesebb végrehajtás az adminisztrációs feladatok végrehajtó
      hivatalhoz történő kiszervezésén keresztül.
   • A finanszírozási rendszerek racionalizálása, melynek révén mindegyik egyedi program
      végrehajtása a program célkitűzéseinek megvalósításához szükséges eszközkészletet
      használja fel.
   • A munkaprogramnak tartalmaznia kell az értékelési kritériumok egyértelműbb bemutatását
      az egyedi programokban meghatározott alapelveknek megfelelően.
HU                                                6                                              HU
 ---pagebreak---    • Egyértelműen bemutatott munkaprogramok annak érdekében, hogy a potenciális
      résztvevők megfelelő tájékoztatást kapjanak azokról a rendelkezésre álló lehetőségekről,
      amelyek különös igényeiknek és érdekeiknek megfelelnek. A munkaprogramok és
      pályázati felhívások adott esetben például a kkv-k számára különös jelentőséggel bíró
      témaköröket emelik ki, vagy azokat, amelyek esetében a harmadik országokkal folytatott
      együttműködés kedvező hatású.
   • Más tekintetben tapasztalható egyszerűsítés, mint például a projektek jóváhagyásának
      ésszerűsítése, az új finanszírozási és támogatási rendszerek, valamint a jobb
      kommunikációt biztosító adatbázisok és információs eszközök általános használata.
   7.         AZ EGYEDI PROGRAMOK TARTALMA
   7.1.       Együttműködés
   Az „Együttműködés” egyedi program célja, hogy vezető szerepet vívjon ki Európának a
   kulcsfontosságú tudományos és technológiai területeken az Európai Unió egészében az
   egyetemek, az ipar, a kutatóközpontok és a hatóságok közötti, valamint a világ többi részével
   való együttműködés támogatása révén. A korábbi keretprogramok azt mutatják, hogy az ilyen
   cselekvéseknek érezhető a hatása az európai kutatás szerkezetátalakításában, és a források
   egyesítésében és megtöbbszörözésében. A hetedik keretprogram ezeket a hatásokat szélesebb
   körben fogja éreztetni, és a javasolt kilenc téma a tudomány és technológia azon főbb haladást
   elért területeihez kapcsolódik, ahol a minőségi kutatást meg kell erősíteni az európai szociális,
   gazdasági, közegészségügyi, környezetvédelmi és ipari kihívások megválaszolása érdekében.
   A program szorosan kapcsolódik az ilyen típusú európai támogatás bizonyított hozzáadott
   értékére alapozó korábbi keretprogramokhoz. Ebben az egyedi programban vannak olyan
   számottevő újdonságok is, amelyek a végrehajtás tekintetében egyedi megfontolást tesznek
   szükségessé.
   • A köz- és magánszféra közötti ambiciózus páneurópai partnerségek iránti igényre való
      válaszadás a jelentősebb technológiák fejlődésének felgyorsítása érdekében, a közös
      technológiai kezdeményezéseken5 keresztül. Megtörtént a kezdeményezések első
      csoportjának meghatározása az innovatív gyógyszerek, a nanoelektronika, a beágyazott
      számítástechnikai rendszerek, a hidrogén és az üzemanyagcellák, a repüléstechnika és a
      légiforgalmi irányítás, valamint a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés
      területén egyértelmű célkitűzésekkel és elérhető eredményekkel. Ezek külön javaslatok
      tárgyát képezik (például a Szerződés 171. cikke alapján). A hetedik keretprogram
      végrehajtása során további közös technológiai kezdeményezések meghatározására kerülhet
      sor, például a kibocsátásmentes energiatermelés és a megújuló energia területén.
   5
            A „Report on European Technology Platforms and Joint Technology Initiatives: Fostering Public-
            Private R&D Partnerships to Boost Europe’s Industrial Competitiveness” című, 2005. június 10-i
            bizottsági munkadokumentumban SEC(2005) 800 meghatározottak szerint.
HU                                                   7                                                     HU
 ---pagebreak---    • A nemzeti kutatási programok összehangolásának szigorúbb megközelítése. A sikeres
      ERA-NET rendszer folytatódik és a témákon belül végrehajtásra kerül. A hatodik
      keretprogram keretében létrejött, még létező ERA-NET-ek nyomon követési javaslatokat
      nyújthatnak be az együttműködésük elmélyítése vagy a konzorciumok új résztvevőkre való
      kiterjesztése érdekében, és új témákkal foglalkozó új ERA-NET-ek támogatására is sor
      kerül. A rendszer a kutatási programot tervező, de azt még nem működtető köztestületek
      számára is elérhető lesz. Ezenfelül ERA-NET PLUS rendszer bevezetésére kerül sor a több
      ország között megrendezett transznacionális kutatási projektekre irányuló közös pályázati
      felhívások ösztönzése érdekében.
   • Az „Európai és Fejlődő Országok Klinikai Kísérletek Területén Létrejött Partnersége”
      (EDCTP) elnevezésű, a 169. cikken alapuló kezdeményezést követően a tagállamokkal
      szoros együttműködésben a 169. cikken alapuló további négy kezdeményezés
      meghatározására került sor. A saját lakókörnyezetben való életvitel segítése, a balti-tengeri
      kutatás és a mérésügy területén az ilyen kezdeményezésekre vonatkozó javaslatok
      felsorolása az „Együttműködés” programban található, és a kkv-vonatkozású programot
      folytató nemzeti kutatás összesítését célzó, a 169. cikken alapuló kezdeményezést a
      „Kapacitások” program említi. A hetedik keretprogram végrehajtása során további
      kezdeményezések meghatározására kerülhet sor.
   • A program az egyes témákon belül és között a nemzetközi együttműködés célzottabb
      megközelítését irányozza elő, együttműködési célú egyedi cselekvéseket határozva meg a
      munkaprogramokban a tervezett nemzetközi együttműködéshez való stratégiai
      megközelítéssel összhangban és a partnerországok különböző régióival kialakítandó
      politikai párbeszédeken és hálózatokon keresztül.
   • Mindegyik témán belül tesznek javaslatot olyan elemre, amely rugalmas reakciót tesz
      lehetővé az újonnan felmerülő és az előre nem látható politikai igényekre, és a
      végrehajtás a hatodik keretprogram által bevezetett, a politikáknak nyújtott tudományos
      támogatással és az új és kialakulóban lévő tudományos és technológiai területekkel
      foglalkozó rendszer, valamint az IKT területén a jövőbeli és kialakulóban lévő
      technológiákkal foglalkozó rendszer tapasztalatain fog alapulni.
   7.2.       Ötletek
   Európa nem teljesít jól az igazán kiemelkedő kutatás vagy a gyorsan fejlődő új
   tudományterületek meghódítása szempontjából. Az „Ötletek” program olyan páneurópai
   mechanizmust biztosít, amelynek célja az olyan igazán kreatív tudósok, mérnökök és
   egyetemi kutatók támogatása, akiknek az érdeklődése és tudásszomja a legnagyobb
   valószínűséggel lehetővé teszi az olyan váratlan és látványos felfedezéseket, amelyek
   megváltoztathatják világfelfogásunkat és új távlatokat nyithatnak meg a technológiai fejlődés
   előtt, illetve megoldást kínálnak a tartósan fennálló társadalmi és környezeti problémákra. Az
   alapkutatás színvonalának az európai szintű pályázatokon keresztüli emelése jelentős
   társadalmi és gazdasági előnyökben fog megnyilvánulni6.
   6
            Frontier Research: the European Challenge. Magas szintű szakértői csoport jelentés, Európai
            Bizottság, 2005. május.
HU                                                  8                                                   HU
 ---pagebreak---    Az „Ötletek” program elfogadja az alapkutatás új értelmezését tükröző „felderítő kutatás”
   kifejezést. Az új ismeretek létrehozásának élvonalában a „felderítő kutatás” egy természetéből
   kifolyólag kockázatos vállalkozás, amely, tekintet nélkül a tudományágak között kialakult
   határvonalakra vagy nemzeti határokra, a tudomány, a technológia és a mérnöki tudományok
   területén elért alapvető előrelépések folytatásával jár.
   A program a kutatók által javasolt kutatási projektek megvalósításának szemléletét követi,
   amely lehetővé teszi a kutatók számára, hogy a maguk által javasolt kutatási témákra
   összpontosítsanak. Egyedi kutatócsoportok részesülnek majd támogatásban; egy-egy csoport
   szabadon alakíthatja ki összetételét a projektek végrehajtására alkalmas bármely kutatói
   csoportosulásból, egy vagy több intézményből, egy országból vagy országhatárokon
   átívelően. A csoportok összetételénél a tudományos kiválóság kell, hogy meghatározó legyen,
   nem pedig az adminisztratív követelményeknek.. A program az alapkutatás területén –
   stratégiai célkitűzései és európai dimenziója révén – eltérést biztosít a nemzeti finanszírozási
   intézkedésektől.
   Az „Ötletek” program végrehajtására létrehozott Európai Kutatási Tanács (ERC) egy új
   lépést jelent. A bizalom, a megbízhatóság és az átláthatóság elveinek megfelelően az Európai
   Kutatási Tanácsnak két kulcsfontosságú strukturális eleme lesz létrehozva: a független
   Tudományos Tanács és egy célzott végrehajtó struktúra. Az Európai Kutatási Tanácsnak
   megfelelő pénzügyi eszközöket kell biztosítania, kiemelkedő hatékonysággal kell
   tevékenykednie, továbbá magas szintű autonómiát és integritást kell garantálnia, egyben
   eleget téve az elszámoltathatósági követelményeknek is.
   A Tudományos Tanács az európai tudományos közösség legmagasabb szintű –
   magánszemélyként saját jogán, politikai vagy bármely egyéb érdekektől függetlenül eljáró –
   képviselőiből áll. Tagjait a Bizottság nevezi ki a személyek kiválasztására szolgáló független
   eljárást követően.
   A Tudományos Tanács megbízatása a következőkre terjed ki:
   (1)     Tudományos stratégia: általános tudományos stratégia kidolgozása a program számára
           a tudományos lehetőségek és az európai tudományos szükségletek
           figyelembevételével. A tudományos stratégiával összhangban a munkaprogram és a
           szükséges módosítások folyamatos kidolgozása, beleértve a pályázati felhívásokat és
           azokat a kritériumokat, amelyek alapján a javaslatok finanszírozása történik, és
           esetlegesen szükséges lehet a konkrét témák vagy célcsoportok (pl. fiatal/kialakulóban
           lévő kutatócsoportok) meghatározása.
   (2)     Nyomon követés és minőség-ellenőrzés: szükség szerint tudományos szempontú
           álláspontok kialakítása a pályázati felhívások végrehajtásával és irányításával, az
           értékelés kritériumaival, a szakértői értékelés eljárásával kapcsolatosan, beleértve a
           szakértők kiválasztását és a szakértői értékelés és a pályázati értékelés módszereit,
           amely alapján kiválasztják a finanszírozandó pályázatot, illetve az egyedi program
           eredményeit és hatását befolyásoló bármilyen más kérdéssel és az elvégzett kutatás
           minőségével kapcsolatosan. A műveletek minőségének nyomon követése és a program
           végrehajtásának és eredményeinek értékelése, illetve korrekciós vagy jövőbeli
           intézkedésekre vonatkozó ajánlások megfogalmazása.
HU                                                 9                                                HU
 ---pagebreak---    (3)     Kommunikáció és terjesztés: a tudományos közösséggel és az alapfontosságú
           érintettekkel folytatott kommunikáció biztosítása a program tevékenységeiről és
           eredményeiről, illetve az Európai Kutatási Tanács által folytatott tanácskozásokról.
           Tevékenységeiről rendszeres jelentéstétel a Bizottságnak.
   A célzott végrehajtó struktúra a programnak az éves munkaprogramban meghatározottak
   szerinti végrehajtásáért és megvalósításáért felelős. Feladata nevezetesen az értékelési
   eljárások, a szakértői értékelési és a kiválasztási folyamat végrehajtása a Tudományos Tanács
   által megállapított alapelveknek megfelelően, valamint a támogatások pénzgazdálkodásának
   és tudományos irányításának biztosítása. E tekintetben a Bizottság első lépésként egy
   végrehajtó hivatal létrehozását tervezi, amelyet felhatalmaz a végrehajtási feladatok ellátására.
   A végrehajtó struktúra folyamatosan szoros kapcsolatot tart fenn a Tudományos Tanáccsal a
   program megvalósításával kapcsolatos minden vonatkozásban. A jövőben és az Európai
   Kutatási Tanács struktúráinak és mechanizmusainak hatékonyságára vonatkozó független
   értékelésre is figyelemmel, alternatív struktúra is létrehozható, például a Szerződés 171. cikke
   alapján.
   Az Európai Bizottság garantálja az Európai Kutatási Tanács teljes autonómiáját és
   integritását. Ez azt jelenti, hogy a Bizottság hatásköre a program végrehajtása tekintetében
   arra terjed ki majd, hogy biztosítsa az Európai Kutatási Tanács végrehajtó struktúrájának
   létrehozását, és azt, hogy az Európai Kutatási Tanács a megállapított célkitűzésekkel
   összhangban hajtsa végre a programot, a független Tudományos Tanács által meghatározott
   tudományos iránymutatásoknak és tudományos kiválósági követelményeknek megfelelően.
   Az „Ötletek” program munkaprogramjának hivatalos elfogadásáért a Bizottság felel.
   Hatáskörét a fent meghatározott megközelítéssel összhangban gyakorolja. Általános
   szabályként a Bizottság a munkaprogramot a Tudományos Tanács javaslatával megegyezően
   fogadja el. Amennyiben a Bizottság nem tudja elfogadni a javasolt munkaprogramot, például
   azért, mert az nem felel meg a program célkitűzéseinek vagy a közösségi jogszabályoknak,
   akkor a Bizottságnak nyilvánosan kell indokait ismertetnie. Ennek az eljárásnak a célja
   biztosítani az Európai Kutatási Tanács működése során az autonómia és integritás elveinek
   maradéktalan és átlátható módon való betartását.
   7.3.      Munkaerő
   A „Munkaerő” egyedi program egy olyan széles körű és integrált stratégia részét képezi,
   amelynek célja a K+F területén a humán erőforrások minőségi és mennyiségi erősítése
   Európában. A program a kutatói pályára térésre és a kutatói pálya folytatására ösztönöz,
   bátorítja a kutatókat az Európában maradásra és Európába vonzza a legkiválóbb szellemi
   tőkét. A harmonizált eszközökön keresztül végrehajtott európai szintű cselekvések
   egyedülálló hozzáadott értéket, erősebb strukturáló hatást és nagyobb hatékonyságot jelentek,
   mint a tagállamok közötti kétoldalú megállapodások.
   A tevékenységek a Marie Curie-cselekvések hosszú és sikeres tapasztalataira építenek annak
   érdekében, hogy válaszoljanak a kutatók képzési, mobilitási és karrierfejlesztési igényeire. E
   tevékenységek, amellett, hogy jelentős mértékű folytonosságot biztosítanak, nagyobb
   hangsúlyt fektetnek a következő szempontokra:
HU                                                 10                                                HU
 ---pagebreak---    • Fokozottabb strukturáló hatás, például az „Egész életen át tartó tanulás és
      karrierfejlesztés” cselekvési vonalon belüli regionális, nemzeti és nemzetközi programok
      társfinanszírozásának bevezetésével. A társfinanszírozás nem helyettesítené a jelenleg a
      hatodik keretprogramban kizárólagos gyakorlatot jelentő egyéni posztdoktori ösztöndíjak
      európai szintű igénylésének és odaítélésének rendszerét. Az egyéni ösztöndíjak azonban
      már elértek egy bizonyos fokú érettséget Európában. Ugyanakkor ezen a területen a
      nemzeti pályázatok a célkitűzéseket, az értékelési módszereket és a munkakörülményeket
      illetően elaprózottak maradnak, és nemzetközi vagy európai dimenziójukat tekintve
      továbbra is gyakran korlátozottak. Ezért ez az egyedi program javasolja, hogy nyilvános
      pályázati felhívások alapján társfinanszírozzák azokat a programokat, amelyeket e
      programok közül választanak ki, és amelyek megfelelnek a keretprogram célkitűzéseinek.
      Az értékelés és a kiválasztás a kiválóság alapján történik, a kiválasztott ösztöndíjasok
      származására való tekintet nélkül, elfogadható foglalkoztatási és munkakörülmények
      biztosítása feltételével (pl. a bér, a társadalombiztosítás, a szakmai tanácsadás és a szakmai
      előmenetel tekintetében).
   • Az ipar részvétele: míg a Marie Curie-cselekvések felfelé irányuló jellege megmarad,
      nagyobb hangsúly helyeződik a különböző ágazatok – nevezetesen a magánszféra – javára
      és keretében történő képzésre és karrierfejlesztésre. Ennek elérése érdekében a hangsúlyt a
      – vállalatokon belüli kutatás jobb megértése és a kutatásuk minősége szempontjából
      kulcsfontosságú – kiegészítő képességek és készségek fejlesztésére helyezik. Ezenfelül
      ösztönzik az ágazatközi tapasztalatokat minden cselekvés keretében az ipar aktív
      részvételén keresztül, valamint egy olyan, e célra szánt rendszer létrehozásával, amely a
      köz- és a magánszféra – beleértve a kkv-ket – közötti partnerségek révén lehetővé teszi az
      ismeretek megosztását.
   • A nemzetközi dimenziót megerősítik. Az európai kutatók egész életen át tartó tanulásához
      és karrierfejlesztéséhez való hozzájárulást célzó, hazatérési kötelezettséget tartalmazó
      kimenő ösztöndíjak mellett a nemzetközi együttműködés a harmadik országokból érkező
      kutatók révén tovább fokozódik. Ezeken túlmenően az EU szomszédos országaival és a
      TéT-megállapodást kötött országok közötti együttműködésre új dimenziók nyílnak meg.
      Támogatást biztosítanak továbbá az európai kutatók külföldi és a külföldi kutatók Európán
      belüli „tudományos diaszpóráinak”.
   7.4.       Kapacitások
   A „Kapacitások” egyedi program a kutatási és innovációs kapacitásokat fokozza egész
   Európában. A program a korábbi keretprogramokban szereplő cselekvéseket folytatja és
   erősíti, továbbá jelentős újdonságokat is tartalmaz.
   Számottevő újdonság a tervezett stratégiai megközelítés az új kutatási infrastruktúrák
   kiépítésének támogatásához, amely kiegészíti a meglévő kutatási infrastruktúrák optimális
   használatának folyamatos támogatását. Az új infrastruktúrák kiépítésének támogatása egy
   kétlépcsős, előkészítő és kiépítési szakaszból álló megközelítés segítségével valósul meg. Az
   ESFRI-nek (Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai Fóruma) az új kutatási infrastruktúrák
   európai ütemtervének kidolgozásához kapcsolódó munkájára alapozva a Bizottság kiemelt
   projekteket határoz meg, amelyekhez a hetedik keretprogram alapján közösségi támogatás
   nyújtható. Ezekben a projektekben a Bizottság segítő szerepet vállal, elsősorban a pénzügyi
   tervezési mechanizmusok megkönnyítésével a kiépítés szakaszában, beleértve az EBB-
   kölcsönökhöz való hozzájutásnak a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmuson keresztüli
   elősegítését. Az 1. melléklet az ESFRI „lehetőségek jegyzékét” tartalmazza, amely az európai
HU                                                   11                                              HU
 ---pagebreak---    tudományos közösség számára az elkövetkezendő évtizedben szükséges új, nagyszabású
   kutatási infrastruktúrákra ad konkrét példákat.
   A kkv-k és kkv-k szövetségei javára végzett kutatás támogatását célzó két rendszer megnövelt
   költségvetéssel marad fenn annak érdekében, hogy reagáljanak a kkv-k kutatás-kiszervezési
   téren jelentkező fokozódó igényére.
   „A tudás régiói” területén belüli cselekvések a sikeres kísérleti cselekvésre alapoznak. A cél
   az, hogy a régiók transznacionális hálózatait képessé tegyék kutatási erőfeszítéseik maximális
   kihasználására, a kutatásból származó új ismeretek befogadására, illetve az, hogy az
   egyetemeket, kutatóközpontokat, vállalkozásokat és regionális hatóságokat tömörítő
   kutatásorientált csoportosulások létrehozása könnyebbé váljon.
   Jelentős újdonság az EU „konvergencia-” és legkülső régióiban a teljes kutatási potenciál
   felszabadítását célzó cselekvés. A tudásalapú gazdaság és társadalom megvalósítása az
   európai kutatási kiválóság megerősítésén és az EU területén létező kiemelkedő, de
   kiaknázatlan kutatási potenciál jobb kihasználásán alapul. A cselekvések lehetővé teszik az
   EU más országaiból származó kutatók toborzását, a kutató és irányító személyzet
   kirendelését, az értékelési programok megszervezését és a kutatási berendezések beszerzését
   és kifejlesztését. Az ilyen cselekvések kiegészítik az e régiókban a strukturális alapokból
   támogatható és már meglévő kiválósági központok kutatási kapacitásainak megerősítésével
   kapcsolatos igényeket és lehetőségeket.
   A „tudomány a társadalomban” a korábbi keretprogramban foglalt munka jelentős mértékű
   kiterjesztése. Javítja a tudomány színvonalát, jobb EU-politikákat eredményez és segítségével
   elkötelezettebbé és tájékozottabbá válik a nagyközönség.
   A hetedik keretprogram egyik fontos célja egy erős és következetes nemzetközi tudományos
   és technológiai politika kialakítása, és a „Kapacitások” program cselekvései támogatják ezt a
   megközelítést, különösen azáltal, hogy elősegítik az együttműködés prioritásainak
   meghatározását.
   A politikák következetes kidolgozásával nagyobb hangsúlyt kap a nemzeti és regionális
   kutatási politikák összehangolása a tagállamok és régiók transznacionális együttműködési
   kezdeményezéseire létrehozott egyedi támogatási rendszeren keresztül. Ez megerősíti a nyílt
   koordinációs módszer kutatási politikákra történő alkalmazását, és ösztönzi az
   országcsoportok és régiók közötti összehangolt vagy közös kezdeményezéseket a jelentős
   transznacionális dimenzióval rendelkező területeken.
   7.5.      A Közös Kutatóközpont cselekvései
   Miközben továbbra is tudományos és technikai támogatást biztosít az EU politikai
   döntéshozatalához, a KKK tovább erősíti ügyfélközpontú irányultságát és a tudományos
   közösséggel való hálózatba szervezést. Tevékenységeit a növekedés, a fenntartható fejlődés és
   a biztonság konkrét összefüggésében dolgozza ki.
   A KKK cselekvései az új lisszaboni menetrend „hatékonyabb szabályozásra” való felhívására
   reagálnak. A válságokkal, a veszélyhelyzetekkel és a kényszerítő politikai szükségekkel
   kapcsolatos új kihívásokra adott reakció konkrét területeken kapacitások és létesítmények
   kiépítése az európai összefüggésben nyújtott megfelelő támogatás biztosítására tekintettel. A
HU                                                12                                              HU
 ---pagebreak---    politikák tudományos és technikai támogatásának integrált megközelítése ezen egyedi
   program alapvető jellemzője.
   8.       A TUDÁS EURÓPAI KUTATÁSI TÉRSÉGÉNEK ÉPÍTÉSE A NÖVEKEDÉS ÉRDEKÉBEN
   A tudásalapú gazdaság és társadalom megvalósítása felé való szükségszerű gyors haladás
   elérése érdekében új ambícióra és hatékonyságra van szükség az európai kutatásban. Az
   Európai Unió egész területén minden szereplőnek – a nemzeti kormányoknak, a
   kutatólétesítményeknek, az iparnak – megvan a maga szerepe ebben a vállalkozásban.
   A hetedik keretprogramot végrehajtó egyedi programok célja a rendelkezésre álló
   költségvetés keretében az európai szintű kutatási kiadások fellendítő hatásának és
   befolyásának maximalizálása. Alapvető jellemzőik a következők: négy célkitűzésre való
   összpontosítás a kapcsolódó egyedi programokban – az e célkitűzések elérésére kidolgozott
   tevékenységekkel és végrehajtási eszközökkel; erőteljes folytonossági komponens a főbb új
   megközelítésekkel együtt; a meglévő kiválóság támogatásának és a jövőbeli kutatási
   kiválósági kapacitások létrehozásának következetes hangsúlyozása; modern és
   leegyszerűsített irányítás a környezetbarát jelleg és a költséghatékonyság biztosítása
   érdekében; és olyan beépített rugalmasság, amellyel a keretprogram új igényekre és
   lehetőségekre reagálhat.
HU                                            13                                             HU
 ---pagebreak---                                                                                1. melléklet
                               ESFRI „LEHETŐSÉGEK JEGYZÉKE”7
   • Antiproton- és ionkutatási létesítmény (FAIR)
   • Radioaktív izotópok intenzív másodlagos sugárzásával foglalkozó létesítmény (SPIRAL II)
   • Európai mélytengeri neutrínóteleszkóp (KM3NeT)
   • Rendkívül nagy teleszkóp (ELT) – az optikai csillagászat számára
   • Páneurópai kutatási infrastruktúrák nanostruktúrákhoz (PRINS)
   • Európai spallációs forrás (ESS) – neutronforrás
   • Európai XFEL – kemény röntgensugarakhoz
   • IRUVX FEL hálózat – infravöröstől lágy röntgensugarakig
   • Európai szinkrotronsugárzási létesítmény (ESRF) felújítása
   • Nagy teljesítményű számítógépek Európának (HPCEUR)
   • Tengeri hajó part menti kutatás céljára – főként a Balti-tengeren
   • Aurora Borealis jégtörő kutatóhajó
   • Európai multidiszciplináris tengerfenék-megfigyelő állomás (EMSO)
   • A biológiai sokféleség kutatására és védelmezésére létesített európai infrastruktúra
   • Fejlett orvosi képalkotó infrastruktúra az agy és a teljest test vizsgálatához
   • Bioinformatikai infrastruktúra Európának
   • Fejlett klinikai kutatóközpontok európai hálózata
   • Biobankok és genomikai források európai hálózata
   • Magas biztonsági szintű laboratóriumok az újonnan megjelenő betegségek és
     közegészségügyi kockázatok kutatására
   • Emlősök teljes genomjának funkcionális elemzésére szolgáló infrastruktúra
   • Biogyógyászati célú mintakísérleti berendezések
   • A humán és társadalomtudományok kutatásának európai megfigyelőállomása (EROHS)
   7
          Towards New Research Infrastructures for Europe: the ESFRI „List of Opportunities”, 2005. március,
          www.cordis.lu/esfri/.
HU                                                  14                                                       HU
 ---pagebreak---    • Európai szociális felmérés (ESS)
   „Globális projektek”
   • ITER
   • Nemzetközi Űrállomás (ISS)
   • Nemzetközi lineáris ütköztető (ILC)
   • Egy négyzetkilométer gyűjtőfelületű rádióteleszkóp (SKA)
   • Nemzetközi fúziósanyag-besugárzó berendezés (IFMIF)
HU                                             15             HU
 ---pagebreak---                                                                  2005/0184 (CNS)
                                                     Javaslat
                                      A TANÁCS HATÁROZATA
     az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre
        vonatkozó hetedik keretprogramjának a keretében a Közös Kutatóközpont által
            közvetlen cselekvések révén végrehajtandó egyedi programról(2007-2013)
                                        (EGT vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 166. cikkére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára8,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére9,
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére10,
   tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére11,
   mivel:
   (1)     A Szerződés 166. cikke (3) bekezdésének megfelelően az Európai Közösség kutatási,
           technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik
           keretprogramjáról (2007–2013) szóló .../.../EK európai parlamenti és tanácsi
           határozatot (a továbbiakban: keretprogram) olyan egyedi programokon keresztül kell
           végrehajtani, amelyek részletes szabályokat állapítanak meg a végrehajtásukra
           vonatkozóan, rögzítik időtartamukat, és előírják a szükségesnek ítélt eszközöket.
   (2)     Indokolt, hogy a Közös Kutatóközpont – a továbbiakban: KKK – az Európai Közösség
           keretprogramjának keretében végrehajtandó egyedi program alá tartozó úgynevezett
           közvetlen kutatási és fejlesztési tevékenységeket végezzen.
   (3)     Helyénvaló, hogy feladatainak teljesítése során12 a KKK ügyfélközpontú tudományos
           és műszaki támogatással járuljon hozzá az EU döntéshozatali folyamatához, ily módon
           támogatva a meglévő politikák végrehajtását és figyelemmel kísérését és reagálva a
           politikák támasztotta új igényekre. Feladai ellátása érdekében a KKK magas
           színvonalú kutatást végez.
   8
           HL C […]., [ …]., […]. o.
   9
           HL C […]., [ …]., […]. o.
   10
           HL C […]., [ …]., […]. o.
   11
           HL C […]., [ …]., […]. o.
   12
           A Közös Kutatóközpont (KKK) feladata az, hogy ügyfélközpontú tudományos és műszaki támogatást
           nyújtson az Európai Unió politikáinak kialakításához, végrehajtásához és nyomon követéséhez. A KKK
HU                                                      16                                                    HU
 ---pagebreak---    (4)  A KKK által végrehajtandó közvetlen cselekvéseket ezen egyedi programnak kell
        végrehajtania. Helyénvaló, hogy a KKK, amikor feladataival összhangban végrehajtja
        ezt az egyedi programot, különös hangsúlyt fektessen az Unió számára
        kulcsfontosságú területekre: jólét a tudásintenzív társadalomban, közösségvállalás és
        az erőforrások felelősségteljes kezelése, biztonság és szabadság, továbbá Európa mint
        partner a világban.
   (5)  Ezt az egyedi programot indokolt rugalmas, hatékony és átlátható módon végrehajtani,
        figyelembe véve a KKK felhasználóinak a jogos igényeit és a közösségi politikákat,
        valamint szem előtt tartva a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmével kapcsolatos
        célkitűzést. Indokolt, hogy a program keretében végzett kutatási tevékenységek adott
        esetben igazodjanak ezekhez a igényekhez, valamint a tudományos és technológiai
        fejleményekhez, továbbá törekedjenek a tudományos kiválóságra.
   (6)  A kutatási eredmények terjesztését illetően erre a keretprogramra alkalmazni kell a
        keretprogramnak a vállalkozások, kutatóközpontok és egyetemek részvételére és a
        kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályait (a továbbiakban: részvételi és
        terjesztési szabályok.)
   (7)  E program végrehajtása céljából ajánlatos lehet az Európai Gazdasági Térségről szóló
        megállapodásnak vagy a társulási megállapodások valamelyikének a hatálya alá
        tartozó együttműködésen kívül további nemzetközi együttműködési tevékenységeket
        kezdeményezni harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel, elsősorban a
        Szerződés 170. cikke alapján.
   (8)  Az európai uniós bővülés és integráció támogatása érdekében a KKK arra törekszik,
        hogy az új tagállamok szervezetei és kutatói csatlakozzanak tevékenységeihez,
        különösen a közösségi vívmányok tudományos és műszaki vonatkozású összetevőinek
        az alkalmazása tekintetében, a tagjelölt államok esetében pedig szorosabb legyen az
        együttműködés. A szomszédos országok fokozatos bevonása is napirenden van, főként
        az európai szomszédsági politika elsődleges témáit illetően.
   (9)  Helyénvaló, hogy az ezen egyedi program keretében végzett kutatási tevékenységek
        tiszteletben tartsák az etikai alapelveket, beleértve azokat, amelyek az Európai Unió
        alapjogi chartájában jutnak kifejezésre.
   (10) Célszerű, hogy a KKK továbbra is kiegészítő erőforrásokra tegyen szert piaci
        tevékenységei révén; ilyenek többek között a keretprogram közvetett cselekvései, a
        harmadik felek megrendelései, valamint – kisebb mértékben – a szellemi
        tulajdonjogok kiaknázása.
        az Unió tudományos és technológiai referenciaközpontjaként működő európai uniós szolgálat. A
        politikai döntéshozatali folyamatokhoz közel lévén a tagállamok közös érdekeit szolgálja, ugyanakkor
        nem függ sajátos magán- vagy nemzeti érdekektől.
HU                                                   17                                                      HU
 ---pagebreak---    (11)   Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési
          rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel, a
          költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról
          szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel, valamint
          ennek esetleges jövőbeni módosításaival összhangban biztosítani kell a keretprogram
          vonatkozásában a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást, a lehető leghatékonyabb
          és leginkább felhasználóbarát végrehajtást, valamint meg kell könnyíteni a résztvevők
          hozzáférését a keretprogramhoz.
   (12)   Megfelelő intézkedéseket kell tenni a szabálytalanságok és a csalás megelőzésére,
          továbbá meg kell tenni a szükséges lépéseket az eltűnt, alaptalanul kifizetett vagy
          szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszaszerzésére az Európai Közösségek
          általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június
          25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet, a költségvetési rendelet végrehajtására
          vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i
          2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet és ennek esetleges jövőbeni módosításai,
          az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i
          2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet13, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek
          csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által
          végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i
          2185/96/ Euratom, EK tanácsi rendelet14 és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF)
          által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi
          rendelet15 értelmében.
   (13)   Indokolt, hogy a programba tartozó területeken végzett tevékenységekről a Bizottság
          kellő időben független értékelést készíttessen.
   (14)   A KKK igazgatótanácsa véleményt nyilváníthatott ezen egyedi program tudományos
          és műszaki tartalmáról.
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
                                               1. cikk
   A Tanács elfogadta a kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs közvetlen
   cselekvésekre vonatkozó, a Közös Kutatóközpont által végrehajtandó egyedi programot – a
   továbbiakban: az egyedi program – a 2007. január 1-jétől 2013. december 31-ig tartó
   időszakra.
                                               2. cikk
   Az egyedi program meghatározza a Közös Kutatóközpont nem nukleáris cselekvéseihez
   kapcsolódó tevékenységeket, amelyek az EU politikai döntéshozatali folyamatához
   ügyfélközpontú tudományos és műszaki támogatással járulnak hozzá, ily módon támogatva a
   13
          HL L 312., 1995.12.23., 1. o.
   14
          HL L 292., 1996.11.15., 2. o.
   15
          HL L 136., 1999.5.31., 1. o.
HU                                               18                                             HU
 ---pagebreak---    meglévő politikák végrehajtását és figyelemmel kísérését és reagálva a politikák támasztotta
   új igényekre.
   A melléklet tartalmazza a célkitűzéseket és az említett tevékenységek áttekintését.
                                                    3. cikk
   A keretprogram II. mellékletével összhangban az egyedi program végrehajtásához
   szükségesnek ítélt összeg 1 817 millió EUR.
                                                    4. cikk
   1.       Az egyedi program keretében valamennyi kutatási tevékenységet az etikai
            alapelveknek megfelelően kell végrehajtani.
   2.       E program keretében nem finanszírozhatók a következő kutatási területek:
            –      az ember reprodukciós célú klónozására irányuló kutatási tevékenység;
            –      az emberek egyéni génállományának módosítását célzó kutatási tevékenység,
                   amelynek eredményeképpen ezek a változtatások örökölhetővé válhatnak16;
            –      az emberi embriók kizárólag kutatási célból történő létrehozására és
                   őssejtekhez jutásra irányuló kutatási tevékenység, ideértve a szomatikus sejtek
                   maganyagának átvitelén alapuló eljárást is.
   3.       E program keretében nem finanszírozhatók a következő kutatások:
            –      a minden tagállamban tiltott kutatási tevékenységek;
            –      azok a kutatási tevékenységek, amelyeket olyan tagállamban végeznének, ahol
                   az ilyen kutatás tilos.
                                                    5. cikk
   1.       Az egyedi programot a keretprogram III. mellékletében meghatározott közvetlen
            cselekvésekkel kell végrehajtani.
   2.       Erre az egyedi programra alkalmazni kell a közvetlen cselekvésekre vonatkozó
            részvételi és terjesztési szabályokat.
                                                    6. cikk
   1.       A Bizottság az egyedi program végrehajtására többéves munkaprogramot készít,
            amely nagyobb részletességgel mutatja be a mellékletben meghatározott
   16
           Az ivarmirigyek rákkezelésére vonatkozó kutatás finanszírozható.
HU                                                     19                                          HU
 ---pagebreak---            célkitűzéseket és tudományos és technológiai prioritásokat, valamint azok
           végrehajtásának ütemezését.
   2.      A többéves munkaprogramban figyelembe kell venni a tagállamok, a társult államok,
           valamint az európai és a nemzetközi szervezetek által végzett kapcsolódó kutatási
           tevékenységeket. A munkaprogramot szükség szerint aktualizálni kell.
                                             7. cikk
   A Bizottságnak el kell készíttetnie az egyedi programba tartozó területeken végzendő
   tevékenységekre vonatkozó, a keretprogram 7. cikkében előírt független értékelést.
                                             8. cikk
   Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
   Kelt Brüsszelben, […]-án/-én
                                             a Tanács részéről
                                             az elnök
HU                                              20                                           HU
 ---pagebreak---                                        Melléklet – EK-program
   1.        CÉLKITŰZÉS
   Az EU politikai döntéshozatali folyamatához ügyfélközpontú tudományos és műszaki
   támogatással hozzájárulni, ily módon támogatva a meglévő politikák végrehajtását és
   figyelemmel kísérését és reagálva a politikák támasztotta új igényekre.
   2.        ALAPÁLLÁS
   A KKK hozzáállása még ügyfélközpontúbb lesz, a tudományos közösséggel pedig
   szorosabban összefonódik a gazdasági növekedés, a fenntartható fejlődés és a biztonság
   vonatkozásában, azáltal hogy:
   –         Rugalmasan reagál az európai unió döntéshozóinak a változó szükségleteire és
             igényeire;
   –         Figyelmét azokra a kérdésekre összpontosítja, amelyek a társadalmat közelről érintik,
             amelyeknek kutatási vetülete is van és amelyek túlnyomórészt uniós léptékűek;
   –         Partneri kapcsolatokat épít ki a tagállamok kutatóintézeteivel, egyetemeivel, iparával,
             hatóságaival, szabályozó testületeivel, továbbá harmadik országokkal és nemzetközi
             szervezetekkel;
   –         Szaktudását és ellátottságát gyarapítja;
   –         A KKK arra összpontosította forrásait, hogy reagáljon a tudományos és műszaki
             kihívásokra, amelyek az uniós politikával összefüggő összetett és sokoldalú
             kérdésekből erednek. Ezt úgy valósította meg, hogy tevékenységeit a politikák főbb
             területei köré szervezte és munkamegosztást alakított ki a tudományos és műszaki
             támogatás más elérhető forrásaival a tagállamokban. Ezt a képességét tovább fogja
             fejleszteni az EU ügynökségeivel, más uniós intézményekkel és a tagállamok
             hatóságaival való együttműködés révén.
   A politikáknak nyújtott tudományos és műszaki támogatás integrált közelítésmódja jelenti
   ennek az egyedi programnak az alapvonását. Több területen ugyanis égetően szükséges
   megérteni azokat a kölcsönhatásokat, amelyek egyfelől a technológiaváltás, a tudomány
   fejlődése, az innováció és a versenyképesség, másfelől a szabályozási és a politikai
   közelítésmódok (azaz a gazdasági eszközök, az önkéntességre alapuló rendszerek és a
   rugalmas mechanizmusok) között jönnek létre. E célkitűzéseket komoly alapkutatások
   támasztják majd alá. A keretprogram közvetlen cselekvéseiben való részvételnek és az alább a
   3. részben kifejtett intézményi munkaprogramnak a lehető legjobban ki kell egészíteniük
   egymást.
   Ezt a közelítésmódot alapvetően meg fogja határozni az ismeretek áramlása a folyamat
   résztvevői között. A cselekvések azt a célt is szolgálják majd, hogy a szabályozást bevezessék
   és nyomon kövessék, és hogy az EU-25-ök, a tagjelöltek és a szomszédos országok körében
   elterjedjenek a legjobb gyakorlatok.
HU                                                  21                                               HU
 ---pagebreak---    A KKK igyekszik megfelelni a „jobb szabályozás” igényének is, ahogy az új lisszaboni
   menetrendben szerepel, azáltal hogy támogatja a politikákra vonatkozó előzetes és utólágos
   értékeléseket és felméréseket, ekképpen hozzájárulva a Bizottság politikai
   kezdeményezéseinek tényekkel való megalapozásához. Ezenkívül a politikák végrehajtása és
   figyelemmel kísérése során felmerülő igényeknek megfelelően célirányos támogató
   tevékenységekre is sor kerül, azzal a megkötéssel, hogy kutatáson alapuljanak.
   Új kihívást jelentenek a válságok, veszélyhelyzetek és sürgető politikai kényszerek,
   amelyekkel egyre szükségesebb szembenézni, ezért gondosan megválasztott területeken
   kapacitások és létesítmények kialakítására kerül sor a megfelő uniós vonatkozású
   támogatáshoz.
   Az EU külkapcsolatai és a biztonsági politikák várhatóan új igényeket támasztanak a KKK-
   val szemben a 7. keretprogram időtartama alatt. Ezeken a munkaterületeken házon belüli,
   biztonságos információs és elemzési rendszerek fogják lehetővé tenni a gyors reakciót.
   Ugyanezen okból a KKK munkájának globális és nemzetközi vetületei is továbbfejlődnek e
   program folyamán.
   A KKK forrásaiból külön részt szánnak a feltáró jellegű kutatásokra, az ismeret- és
   tudásanyag megújítása érdekében. A feltáró jellegű kutatásokba fektetett forrásokat olyan
   „kezdőtőkének” kell tekinteni, amely egy későbbi szakaszban gyakorlati eredményeket hozhat
   és – siker esetén – közép- és hosszú távon előmozdítja a KKK tevékenységeit.
   Ha a tematikus politikáknak nyújtandó támogatás miatt szükséges, a KKK külön intézkedik
   arról, hogy az EU-ban fellelhető kutatási eredmények jobban ki legyenek aknázva. Ezáltal a
   KKK felszínre hozza a tudásalapú társadalom előnyeit.
   3.       TEVÉKENYSÉGEK
   3.1.     1. politikai témakör: Jólét a tudásintenzív társadalomban
   3.1.1.   1.1. napirendi pont: Versenyképesség és innováció
   Annak érdekében, hogy az EU versenyképesebb, a belső piac és a kereskedelem pedig
   átláthatóbb legyen, nemzetközileg elfogadott referenciák felállítására és terjesztésére, továbbá
   egy közös európai mértékrendszer népszerűsítésére kerül sor. A mérési eredmények
   összehasonlíthatósága érdekében minőségbiztosítási eszközöket – referenciaanyagokat,
   referenciaméréseket, validált módszereket és adatokat – alkalmaznak a politikákkal
   összefüggő területek széles körében, mint például:
   –        biztonság a vegyi anyagoknál és termékeknél, beleértve a kozmetikumokat is, az
            integrált vegyikockázat-felmérés referenciaközpontjának létrehozásával és a
            vegyianyag-szabályozás tudományos és műszaki támogatásával, beleértve az Európai
            Vegyianyag-ügynökség előkészületeiben való közreműködést (képzés révén);
   –        Alternatív (állatokat nem igénylő) kísérleti módszerek és intelligens kísérleti
            stratégiák;
   –        Biztonságos, minőségi        és  hamisítatlan   élelmiszerek;     takarmánybiztonság;
            biotechnológia;
HU                                               22                                                 HU
 ---pagebreak---    –         Energia (tisztább és megújítható energiaforrások és energiahordozók);
   –         A lakosság biztonsága és védelme;
   –         Környezetvédelem és egészségügy.
   E referenciamunkákra a tagállamokkal, a nemzetközi szabványügyi testületekkel (ISO, CEN,
   Codex Alimentarius, AOAC), a szabályozó hatóságokkal és az iparral szoros
   együttműködésben kerül sor. A KKK megmarad a Közösség referencia-kutatóintézetének
   szerepében a genetikailag módosított takarmányok és élelmiszerek, az élelmiszerekkel
   érintkezésbe kerülő anyagok és a takarmány-adalékanyagok terén, és további hasonló
   területeken szintén ilyen szerephez jut.
   A KKK továbbfejleszti a magas szintű ökonometrikai modellezés és érzékenységvizsgálat
   technikáit a politikák széles körében, a makrogazdasági modellezésben, a pénzügyi és üzleti
   ciklusok rövid távú elemzését, valamint az összetett mutatók kialakítását és értékelését.
   Ezenkívül a KKK továbbra is alkalmazni fogja a pénzügyi ökonometria és statisztika
   eszközeit a pénzügyi szolgáltatások (például az elszámolási és kiegyenlítési irányelv és a
   banki irányelv) területén. Ezentúl is részt vesz különféle kezdeményezésekben, azáltal hogy
   specifikus mutatók kidolgozásával és vizsgálatok lefolytatásával hozzájárul előzetes és
   utólagos felmérésekhez (köztük hatásvizsgálatokhoz is).
   A KKK fokozottan támogatni fogja az EU nemzetközi kereskedelmi politikájának fejlesztését,
   kiemelten kezelve a kereskedelmi politikának a fenntartható fejlődésre és a versenyképességre
   tett hatását.
   A növekedés és a foglalkoztatás lisszaboni menetrendjét – a „jobb szabályozás” elvével is
   összefüggésben – társadalmi-gazdasági szemléletű közvetlen mennyiségi elemzés támasztja
   majd alá, amely számos politikai területet érint, mint például a makrogazdasági stabilitást és
   növekedést, a pénzügyi szolgáltatásokat, a versenyképesség egyes vonatkozásait, az
   élethossziglani tanulást és a lisszaboni stratégiát az emberi tőke szemszögéből, a
   mezőgazdaságot, az éghajlatváltozást, az energia és a közlekedés rendszereinek
   fenntarthatóságát. A KKK hozzájárul annak jobb megértéséhez, hogy az oktatási kínálat
   milyen összefüggésben áll a tudásalapú társadalom igényeivel, hogy mely tényezők hatnak a
   méltányos elbánásra az oktatásban és hogyan lehet hatékonyan felhasználni az oktatás
   erőforrásait.
   A versenyképességre irányuló és a környezeti célkitűzések középpontjában állnak az
   ökológiailag hatékony technológiák, amelyeknek a meghatározásán és vizsgálatán tovább
   dolgoznak a környezetszennyezés integrált megelőzésével és csökkentésével foglalkozó
   európai iroda révén, valamint a környezettechnológiai cselekvési terv megvalósítása és
   figyelemmel kísérése során. E technológiáknál tanulmányozni fogják a fejlesztés
   körülményeit, hogy kiderüljön, mi akadályozza az elterjedésüket, felmérés készüljön arról,
   hogy milyen teljesítményt és felhasználást lehet tőlük várni és mérlegelni lehessen a
   térnyerésüket gyorsító intézkedéseket.
HU                                                23                                              HU
 ---pagebreak---    A versenyképességet olyan intézkedések is szolgálni fogják, mint:
   –         Részvétel olyan európai szabványok felállításában és aktualizálásában, mint az
             Eurocode-ok, az Euronorm, IEC és ISO szabványok, valamint az európai
             referenciaanyagok;
   –         Szabványok kidolgozása a környezeti és biztonsági nyomon követési rendszerekre és
             az adatokhoz való egységes hozzáférésre az INSPIRE (európai térinformatikai
             infrastruktúra) és a GMES (globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés)
             összefüggésében;
   –         Az európai mérésügyi infrastruktúra megerősítése kutatóintézetek             közötti
             összehasonlításokkal az engedélyezési/minősítési folyamatok támogatására.
   3.1.2.    1.2. napirendi pont: az Európai Kutatási Térség
   A KKK a tudományos hálózat, a kutatóknak nyújtott képzések, a kutatói mobilitás, a kutatási
   infrastruktúrákhoz való hozzáférés és a kutatási együttműködés révén közvetlenül hozzájárul
   az Európai Kutatási Térséghez. Adott esetben részt vesz az európai technológiai
   platformokban, a közös technológiai kezdeményezésekben és a 169. cikk szerinti
   fellépésekben is. Különös figyelmet fordít az új tagállamokból és a tagjelölt országokból
   származó partnerek bevonására.
   A KKK támogatását adja a tényeken alapuló kutatási politikai döntéshozatalhoz az EU és a
   tagállamok szintjén egyaránt.
   A kutatási politikai döntéshozatalnak nyújtott ezen stratégiai jelentőségű támogatáson túl a
   KKK egyes témakörökben a kutatási prioritásokról technológiai felméréseket készít.
   A tudományos és technológiai előrejelzés módszereinek megszilárdítása, kifejlesztése és
   elterjesztése szintén európai szintű támogatást kap.
   3.1.3.    1.3. napirendi pont: energiaügy és közlekedés
   A KKK energiaügyi tevékenysége arra összpontosul, hogy fokozatosan áttérjenek
   alacsonyabb szénkibocsátású, megújuló energiaforrásokra (beleértve a hidrogént is), és hogy
   javuljon az energiarendszerek hatékonysága és az energiaellátás biztonsága és védelme. Az
   energiaügy terén a KKK célkitűzései a következők:
             –     Elkészíteni egy fenntartható energia-referenciarendszert, amely az EU politikai
                   igényeit kielégítő tudományos-technológiai szaktudást ad a technológiai
                   innováció és fejlődés terén (minden energiaforrásra nézve);
             –     Kiválaszott (nevezetesen a tisztább fosszilis üzemanyagokon, a biomasszán, a
                   napelemeken, a tüzelőanyag-elemeken és a hidrogénen alapuló)
                   technológiáknak a szabályozást megelőző teljesítményellenőrzésére és
                   tanúsítására kijelölt referenciaközpontként működni;
             –     Európa energiaellátásának megbízhatóságáról tájékoztatni.
HU                                                  24                                             HU
 ---pagebreak---    A fenntartható közlekedés európai fejlesztésében való közreműködése során a KKK
   kiemelten foglalkozik:
            –     A környezettel, azon belül a károsanyag-kibocsátás ellenőrzésével és az
                  ökoszisztémákat érő hatásokkal; az újonnan megjelenő technológiák révén
                  különböző politikai forgatókönyvek szerint elérhető károsanyagkibocsátás-
                  csökkentéssel;
            –     A műszaki-gazdasági szempontokkal, azáltal hogy felmérő kutatást végez az
                  üzemanyagok és a motorok továbbfejlesztett változatairól, az újszerű
                  járműkoncepciókról, az innovációnak és a versenynek a gazdasági növekedésre
                  és a közlekedéspolitikai alternatívák mérlegelésére gyakorolt hatásáról;
            –     A társadalmi szempontokkal, a területrendezést, az egészségi hatásokat és a
                  tudatosítást magukban foglaló tevékenységek révén. Az erőfeszítések a légi,
                  földi és tengeri közlekedés biztonságának és védelmének szempontjaira is
                  kiterjednek.
   A levegő minőségére ható szennyezés fő oka az energiaágazat és a közlekedés. A KKK
   támogatja a légszennyezésről szóló európai uniós tematikus stratégiát (CAFE, Tiszta Levegőt
   Európának), a kibocsátások forrás szerinti jellegének és hányadának külön figyelmet
   szentelve, a kibocsátás korlátozására irányuló stratégiák kialakításának alátámasztására.
   3.1.4.   1.4. napirendi pont: információs társadalom
   A KKK közreműködik az információs társadalom technológiáival kapcsolatos, az európai
   tudásalapú társadalom versenyképességét szolgáló politikák és eszközök kijelölésében, a
   tudásalapú társadalommal kapcsolatos jövőbe mutató elemzések és stratégiák kidolgozása
   révén. A növekedés, a közösségvállalás és a fenntarthatóság lesz a figyelem középpontjában.
   A KKK hozzájárul azon uniós politikák megvalósításához is, amelyek szorosan összefüggnek
   az információs társadalom technológiáinak fejlődésével, vagy amelyeknek jelentős előnye
   származik belőle. Ez magában foglalja azokat az alkalmazásokat, amelyek elektronikus
   kereskedelemmel és egészségüggyel, személyi védelemmel, elektronikus oktatással és
   közigazgatással, valamint a környezetvédelemmel kapcsolatosak, továbbá az európai
   növekedési, befogadási és életminőségi általános stratégiák lehetséges fejleményeinek
   meghatározását is.
   A KKK az információs társadalom technológiái terén „konvergenciára” törekszik, hogy fel
   tudja becsülni a versenyképesség, a magánélet, a tulajdonviszonyok és a társadalom
   befogadóképessége terén jelentkező társadalmi hatásokat. Konvergenciára fog törekedni az
   egészségügyi (bioérzékelők, nanotechnológia és kognitív tudományok), a biztonsági
   (érzékelők, közbiztonság és személyi sérthetetlenség) és a környezeti (felügyeleti
   technológiák és fenntartható környezetigazgatás) alkalmazásoknál.
   3.1.5.   1.5. napirendi pont: tudomány és biotechnológia
   Sok politikai területen az élettudományok és a biotechnológia nagyban hozzájárulhatnak a
   lisszaboni célkitűzések eléréséhez. Ezt a lehetőséget széles körben felismerték az
   egészségügyben, a mezőgazdaságban, az élelmiszeriparban, a környezetvédelemben és más
   ágazatokban is, ahol az alkalmazások gyorsan fejlődnek. Referenciaanyagok és jóváhagyott
   módszerek létrehozásához fejlett biotechnológiai eszközök egész sorának a használata és
HU                                                25                                           HU
 ---pagebreak---    ismerete szükséges. A KKK ezen a területen is igyekszik szakavatottabbá válni, tekintettel a
   törvényi és rendeleti jogi környezetre.
   A KKK többek között tanulmányokat fog készíteni bizonyos biotechnológiai és
   élettudományi alkalmazások társadalmi-gazdasági hatásairól a majdani szabályozás
   alátámasztására. A nanobiotechnológiának, a fizikának, a biológiának és a kémiának a
   detektálási technikában való alkalmazása érdekében tett átfogó erőfeszítései által a KKK új
   stratégiák és technológiák kifejlesztéséhez járul hozzá a környezet- és egészségfelügyelet, az
   (öko)toxikológiai tanulmányok, az élelmiszer-ellenőrzés és az élelmiszerbiztonság területein.
   A tevékenységek többek között az alábbi területeket fogják érinteni:
   (1)     Biotechnológia és egészségügyi vonatkozások:
            –      Színvonalas minőségbiztosítási       eszközök    előteremtése   a   genetikai
                   kísérletekhez;
            –      Tanulmányok        készítése    a  génállományon       alapuló  diagnosztikai
                   alkalmazásokról és gyógyszerfejlesztésről (például a farmakogenomikáról);
            –      A biotechnológián alapuló gyógyszerkutatás állatkísérleti eljárásainak
                   finomítására, visszaszorítására és kiváltására alkalmas fejlett módszerek
                   kidolgozása és jóváhagyása, hogy a vegyi anyagok toxicitását in vitro
                   sejtkultúrákkal, nagy áteresztőképességű technikákkal és génállományon
                   alapuló toxikológiai módszerekkel állapítsák meg;
            –      Az „omikák” közelítésmódját támogató, az élettani reakcióknak az egyéni
                   hajlam és életvitel szerinti módosulásait tekintetbe vevő újszerű
                   bioinformatikai módszerek azonosítása és értékelése;
            –      Módszertani keret kidolgozása a kockázatmódosító tényezők              helyes
                   figyelembe vételére az emberi egészségkockázati felméréseknél;
            –      A nanotechnológiák környezeti és egészségi hatásainak felmérése.
   (2)     Biotechnológia a mezőgazdaságban, az élelmiszer- és a takarmányiparban:
            –      Feltáró tanulmányok a biotechnológia legújabb élelmiszeripari alkalmazásairól
                   (pl. funkcionális élelmiszerek, klónozottállat-tartás és molekuláris
                   „gyógyászati” növénytermesztés);
            –      GMO-k kimutatása, azonosítása és mérése (beleértve a nagy
                   áteresztőképességű szűrés módszereinek a jóváhagyását és a GMO-k
                   következő nemzedékének minőségbiztosítási eszközeit);
            –      Tanulmányok a génmódosított és nem génmódosított növények egymás
                   melletti        termesztéséről;      a        génmódosítottnövény-termesztés
                   közgazdaságtanának tanulmányozása.
HU                                                 26                                             HU
 ---pagebreak---    3.2.      2. politikai témakör: Közösségvállalás és felelősségteljes erőforrásgazdálkodás
   3.2.1.    2.1. napirendi pont: Vidékfejlesztés, mezőgazdaság és halászat
   A KKK támogatja az európai vidékfejlesztési, mezőgazdasági és halászati politikákat a
   fenntarthatóság mindhárom vetületére kiterjedően:
             –      Termelési vonatkozások: a KAP (az egységes támogatási rendszer, a kölcsönös
                    megfeleltetés és a mezőgazdasági tanácsadó rendszer) megvalósításának,
                    ellenőrzésének és figyelemmel kísérésének támogatása, beleértve a
                    szántóföldek és állókultúrák adattárának integrált igazgatási és ellenőrző
                    rendszerét, valamint a vidéki/városi teleknyilvántartás megvalósítását a
                    kereskedelem és a befektetés támogatására (helymeghatározási és navigációs
                    technikákkal). Növekedési modellek működésén, területi mintavételi
                    módszereken, távérzékelésen és növényfenológiai hálózaton alapuló
                    terméselőrejelzés. Uniós mezőgazdasági termelői biztosítási rendszer
                    megvalósításának támogatása. Módszertani hozzájárulás az új uniós
                    mezőgazdasági statisztikai rendszerhez (beleértve a LUCAS projektet is).
             –      Környezeti vonatkozások: a kedvező mezőgazdasági és környezeti
                    körülményekből eredő következmények felmérése és a mezőgazdasági-
                    környezeti intézkedéseknek a talaj- és vízkörülményekre, a biodiverzitásra és
                    az európai tájakra tett hatásának tanulmányozása. A mezőgazdaság fejlődése, a
                    vidékfejlesztés és a regionális politikák, valamint ezeknek az európai
                    földhasználatot módosító hatása közötti összefüggések elemzése mutatók és
                    térbeli modellek kidolgozásával. Vidékfejlesztési programok megvalósítására
                    irányuló célzott területi stratégiák kialakításának támogatása. Az
                    éghajlatváltozás mezőgazdasági hatásainak felmérése alkalmazkodási
                    intézkedések céljából. Hozzájárulás az üvegházhatásúgáz-kibocsátás
                    mérsékléséhez kifejezetten energiatermelési célú növénytermesztéssel és
                    mezőgazdaságihulladék-újrahasznosítással.
             –      Termelői/fogyasztói vonatkozások: a politikák stratégiai elemzése olyan
                    területeken, mint: a KAP reformjának hatása a földművelési rendszerek
                    fenntarthatóságára; a mezőgazdaságnak a fogyasztók igényeire való
                    fogékonysága: élelmiszerek meghatározó jellemzése és ellenőrzése, a
                    minőségbiztosítás és az ellátási láncokba beiktatott tanúsítási rendszerek
                    hatása, valamint a környezeti és állatjóléti szabványokra való fogékonyság;
                    feltáró és politikai hatásvizsgálati elemzések a főbb európai mezőgazdasági
                    árucikkekről a termelés, a világkereskedelem, az árak, a jövedelem és a
                    fogyasztók jóléte szempontjából; a kereskedelmi politikában és az árucikkek
                    világpiacában bekövetkező változások keltette hatások; mezőgazdasági
                    politikák a vidékfejlesztésben, más politikákkal egybekötve Különös figyelmet
                    kap a KAP reformjának a hatása az új tagállamokra és a tagjelölt országokra.
   A közös halászati politika célkitűzéseinek ügyét színvonalasabb és naprakészebb tudományos
   adatok és az igazgatási döntési lehetőségek gazdasági és szociális hatásainak a felmérésére
   kifejlesztett eljárások fogják szolgálni. A hiányosságok felderítésére új technológiák lesznek
   alkalmazva, beleértve a hal származási helyének azonosítását DNS-vizsgálat alapján. Az
   érdekelt felek bevonását előnyben részesítő megoldások különös figyelmet kapnak. A
HU                                                  27                                            HU
 ---pagebreak---    kialakulófélben lévő uniós tengeri politikával összhangban a kereskedelmi hajók
   azonosítására is kiterjeszthetőkké válnak a halászatnak szánt szolgáltatások, például a hajók
   nyomon követése távérzékeléssel és elektronikus jelentésekkel. Felmérés készül a
   akvakultúra-ágazat bővülésének hatásáról.
   3.2.2.   2.2. napirendi pont: Természeti erőforrások
   A KKK holisztikus közelítésmódra törekszik a természeti erőforrásokban bekövetkező
   változások figyelemmel kísérését és az őket érő hatások és nyomások elemzését illetően, hogy
   a fenntartható fejlődésről átfogó elképzelést alakítson ki. A 2.1. napirendi pont
   kiegészítéseképpen ez a kutatás szorosan igazodni fog a hét uniós tematikus környezeti
   stratégiához. Figyelmet kap a környezeti adatok kölcsönös átadása és előrelendül a GMES
   (globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés) szolgáltatásainak fejlesztése is. Az
   alkalmazások az INSPIRE alapelveit követik.
   A tevékenységek irányai részletesebben meghatározva:
            –     Vízgazdálkodás, tekintettel a vízügyi keretirányelvre és a tengeri politikára,
                  figyelmet fordítva az európai belvizek és part menti vizek környezeti
                  minőségére, a szennyezőanyagok körforgására, a vegyi és biológiai
                  szennyezettség mérésének harmonizálására, a dinamikus modellezésre és a
                  páneurópai információs rendszerekre.
            –     A talajvédelmi keretirányelvben szereplő talajvédelmi kezdeményezések,
                  kiemelten kezelve a talajtani adatok európai áramlásának az ésszerűsítését, a
                  veszélyeztetett talajú övezetek körülhatárolására alkalmas közös ismérvek és
                  módszerek meghatározását, valamint a talajok figyelemmel kísérésének
                  közelítésmódjait.
            –     Életciklus-elemzési közelítésmódok az erőforrások nyomon követésére a
                  kitermeléstől kezdve a felhasználáson és az újrahasznosításon át az anyagok
                  végső ártalmatlanításáig. A természeti erőforrások és anyagok fenntartható
                  kitermelése és fogyasztása, továbbá a termékek előállításának természeti hatása
                  és fenntarthatósága különféle technológiai és politikai forgatókönyvek szerint.
            –     Erdészet; a Közösség erdeit figyelemmel kísérő, így az erdőtűzekről, az erdők
                  természeti állapotáról és azok erőforrásairól is adatot szolgáltató rendszer
                  bevezetésére kerül sor. A tevékenységek körébe tartoznak az erdei
                  biodiverzitásról tanúskodó mutatók, az erdőtűz utóhatásainak elemzőeszközei,
                  az erdőtüzek, a talajok és az éghajlatváltozás kölcsönhatásainak elemzése,
                  továbbá az erdei erőforrásokról a tagállamoknál beszerezhető adatok egységbe
                  foglalása.
            –     Az INSPIRE fejlesztéséhez folytonos műszaki támogatás nyújtása: a közös
                  uniós környezeti információs rendszerben való közreműködés (az Európai
                  Környezetvédelmi Ügynökséggel és az ESTAT-tal együttműködésben).
            –     Strukturális és kohéziós programok hatásvizsgálata, valamint az uniós
                  regionális politikák meghatározásának és értékelésének támogatása regionális
                  és városi szintű területi mutatók révén.
HU                                                28                                              HU
 ---pagebreak---    3.2.3.    2.3. napirendi pont: Környezetvédelem és egészségügy
   A környezetvédelem és az egészségügy közötti összefüggés mostanában került uniós szinten a
   figyelem középpontjába. A KKK a következőkkel támogatja ezt a kibontakozóban lévő
   politikai területet:
             –     Módszerek kidolgozása és jóváhagyása az ártalmak behatolási útvonalainak
                   felderítésére és a kitettség mértékének felbecsülésére: környező levegő
                   (légminőség), beltéri levegő (vegyszerek, füst), ivóvíz és élelmiszer (beleértve
                   a csomagolóanyagokat és az élelmiszerláncba belépő szennyezőanyagokat). Az
                   ártalmaknak való emberi kitettséget egységesen kezelő közelítésmód
                   kialakítása előreláthatólag támogatásban részesül, különösen vegyi téren;
             –     Az egészségi hatások felmérése kísérletezés útján, biomonitoring rendszerrel, a
                   géntoxikológiai      vizsgálatokkal,   számítástechnikai    módszerekkel      és
                   elemzőeszközökkel;
             –     A kétféle eljárás során szerzett ismeretek kiaknázása, a majdani átfogó
                   környezetvédelmi és egészségügyi rendszer kifejlesztésének az elősegítésére, a
                   környezetvédelmi és egészségügyi tájékoztatási politikának az uniós cselekvési
                   terv alapján elkészülő keretével összhangban.
   3.2.4.    2.4. napirendi pont: Éghajlatváltozás
   A kiotói jegyzőkönyv egyik fő célkitűzése, hogy csökkenjen az üvegházhatásúgáz-kibocsátás.
   Ezért a KKK kiemelt teendői közé tartozik, hogy közös kereten belül felmérés készüljön az
   üvegházhatásúgáz-kibocsátásban (hatáscsökkentő intézkedések által) elérhető csökkenésről. A
   gázkibocsátásra vonatkozó adatoknál törekedni fognak arra, hogy ellenőrizzék minőségüket
   és helytállóságukat, továbbá elemezzék őket, különösen a nehézségeket okozó ágazatokban,
   mint amilyen a mezőgazdaság vagy az erdészet. Hasonló eljárással történik az ellenőrzés a
   szénkibocsátási jogok kereskedelme terén.
   Elengedhetetlenné vált az éghajlatváltozáshoz alkalmazkodni, így a KKK továbbra is adatokat
   gyűjt és értékel arról, hogy miként hat az éghajlatváltozás az európai gazdaság különféle
   érzékeny ágazataira. Ilyen a mezőgazdaság, az erdészet, és ilyenek a vízi erőforrások és a
   természeti kockázatok is. Az éghajlatváltozással összefüggő kockázatok felmérése az árvizek,
   az aszályok, az erdőtüzek, a szélviharok, a légminőségromlás, valamint a part menti és tengeri
   folyamatok uniós szintű előfordulására összpontosul.
   Az éghajlatváltozás világszerte mutatkozó jeleit és hatásait jól kell ismerni. A globális
   figyelemmel kísérés technikáinak továbbfejlesztésével felmérhetőkké válnak a légkör, a
   tengerek és a földi bioszféra változásai, amelyek az éghajlatváltozás mozgatói vagy
   folyományai. Ez a munka az éghajlatváltozásról szóló ENSZ-keretegyezmény szerint
   hivatalosan támogatott globális megfigyelő rendszerekhez való hozzájárulás (a glóbális
   éghajlatmegfigyelő rendszerhez való hozzájárulás) része. Hasonló feladat lesz a kiotói
   jegyzőkönyv rugalmas mechanizmusaihoz (az együttes megvalósítási és a tiszta fejlesztési
   mechanizmushoz) és a 2012 után bevezetendő rendszerekhez kapcsolódó szénkibocsátásijog-
   kereskedelemnek az ellenőrzése. A KKK a TREES(a trópusi ökológiai rendszerek műholdas
   megfigyelésével foglalkozó) program harmadik szakaszába lép, amelyben aktualizálja az erdő
   fedte területekről készült globális felméréseket.
HU                                                 29                                               HU
 ---pagebreak---    A KKK együttműködik más, modellezéssel foglalkozó európai kutatóintézetekkel középutas
   forgatókönyvek és költség-haszon elemzések kidolgozása érdekében. A hetedik keretprogram
   szempontjából különösen fontos lesz a kiotó utáni időszak kilátásainak elemzése, amely vitára
   késztet majd az éghajlati politikáknak a többi ágazati politikákba való beépítéséről.
   3.3.     3. politikai témakör: Biztonság és szabadság
   3.3.1.   3.1. napirendi pont: Belbiztonság
   A KKK támogatja az uniós politikákat a jogérvényesülés, a szabadság, a biztonság és a
   vámok terén. A hangsúly azon lesz, hogy a bűnözés, a csalás, a csempészet és a tiltott
   kereskedelem elleni harcban, a létfontosságú infrastruktúrák védelmében, a terrorellenes
   intézkedésekben, valamint a migráció és a határok felügyeletében hasznosítsák az információs
   technológiákat és a rendszerelemzési szaktudást. A határok egységes felügyeletét (például az
   interoperabilitást) a KKK technikailag is támogatja.
   A tevékenységek az alábbiak támogatását foglalják magukban:
            –      Az uniós költségvetés ellen elkövetett csalás és a sikkasztás felderítését és
                   figyelemmel kísérését lehetővé tevő automatikus hírszerzés és nagy
                   adathalmazokra alkalmazott fejlett elemzési módszerek;
            –      A létfontosságú infrastruktúrák (például az információs rendszerek, a pénzügyi
                   rendszerek, az ipari üzemek, a középületek, a közlekedési rendszerek és
                   infrastruktúrák, a kommunikációs hálózatok, a navigációs rendszerek, az áram-
                   , gáz- és olajellátó infrastruktúrák stb.) fenyegetettségének és
                   sérülékenységének uniós szintű felmérése a kulcságazatokban;
            –      Az infrastruktúrákat érő szándékos cselekmények (ipari berendezések
                   rongálása, robbantás, lövedékbecsapódás, biológiai és vegyi hatóanyagok,
                   élelmiszerellátó rendszerek megtámadása) miatti eseményláncolat megelőzése,
                   az erre való felkészülés és a kockázat kezelése;
            –      A határok biztonságának és felügyeletének biometrikus érzékelők
                   szabványosításával és kikísérletezésével, a tiltott kereskedelem felderítésére
                   szolgáló figyelőrendszerekkel és a migrációs áramlatok figyelemmel
                   kísérésével való megvalósítása;
            –      Adatgyűjtés a légi, tengeri, közúti áruszállításról különféle nyomon követési
                   technológiákkal;
            –      Az uniós válságközpontok rendszere (ARGUS) és a válságkezelési eljárások.
   3.3.2.   3.2. napirendi pont: Katasztrófák és reagálás
   A KKK természeti és technológiai katasztrófákkal és szerencsétlenségekkel kapcsolatos
   cselekvéseket hajt végre, hogy jobb megértésre és cselekvőképességre ösztönözzön a
   sérülékenység, a kockázatok, a korai figyelmeztetés, a riasztórendszerek, a figyelemmel
   kísérés és a kárfelmérés, a megelőző és hatáscsökkentő intézkedések vonatkozásában. Többek
   között hozzájárul az uniós reagálási képesség és válságkezelés feljesztéséhez a reagálás, a
HU                                                 30                                             HU
 ---pagebreak---    figyelemmel kísérés és a kárfelmérés gyorsaságát illetően (például a polgári védelmi eljárás és
   a szolidaritási alap általi beavatkozásnál).
   A súlyos szerencsétlenségek veszélyével foglalkozó hivatal hozzájárul a biztonság
   fenntartásához azáltal, hogy a szerencsétlenségeket és üzemzavarokat figyelemmel kíséri és
   levonja a tanulságokat, különösen a Seveso II. irányelv alá eső létesítmények tekintetében.
   A természeti katasztrófák tekintetében a KKK a korai figyelmeztetésnek és a
   riasztórendszereknek a fejlesztésére összpontosít, modellekre, földmegfigyelési
   technológiákra és mérőhálózatokra támaszkodva, különféle helyzetek számbavételével,
   beleértve az árvizet, az aszályt, az olajkiömlést, a földrengést, az erdőtüzet és a szélvihart. A
   többszörös veszélyforrásból eredő kockázatot a Földközi- és Fekete-tenger medencéjét,
   valamint az Atlanti-óceán peremét illetően fogják tanulmányozni. A természeti
   katasztrófákról továbbra is jelentések készülnek és a tanulságokat levonják belőlük. E
   napirendi pont feladatai hozzájárulnak a válságokhoz és vészhelyzetekhez kapcsolódó GMES-
   szolgáltatások fejlesztéséhez is.
   3.3.3.   3.3. napirendi pont: Biztonság és minőség az élelmiszer és a takarmány tekintetében
   A tevékenységek összhangban lesznek a „konyhaasztaltól a szántóföldig” elvvel. A KKK az
   élelmiszer- és takarmányfajták széles körét illetően módszereket hagy jóvá és eljárásokat
   hangol össze. Fejleszti az élelmiszer- és takarmányválságok kezelésére irányuló képességét
   élelmiszer- és takarmányelemzési szaktudásának kihasználásával, szükség esetén új
   területeket elsajátítva. Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósággal való szoros
   együttműködés különös figyelmet kap.
   A cselekvések által felölelt egyes területek:
            –      Az élelmiszer- és takarmányellenőrzésre használt molekuláris biológiai és
                   kapcsolt technikák jóváhagyása, többek között az allergének, a funkcionális és
                   az organikus élelmiszerek terén;
            –      Azok az élelmiszerekkel és egészségüggyel kapcsolatos területek, amelyek
                   szabályozása küszöbön áll (például a mikrobiológia, a funkcionális és az
                   organikus élelmiszerek, az allergének és az egészségügyi okból felmerülő,
                   címkézéssel kapcsolatos igények);
            –      A takarmánybiztonság jelenlegi szabályozását érintő területek (például a
                   takarmány-adalékanyagok engedélyezése);
            –      Az élelmiszerekre és takarmányokra alkalmazott mikrobiológia, a mikro-
                   organizmusoknaknak – különösen az ételben és a vízben előforduló
                   kórokozóknak – a kimutatására használt biomolekuláris eljárások jóváhagyása;
            –      Tiltott szerek, szennyezőanyagok, takarmány-adalékanyagok és állati fehérjék
                   kimutatására, továbbá a címkézéssel kapcsolatos irányelvek teljesülésének és a
                   megjelölt eredet valódiságának a megállapítására alkalmas (például izotópos)
                   módszerek jóváhagyása;
            –      Elektronikus követhetőség végig a takarmány- és élelmiszerláncon.
HU                                                31                                                 HU
 ---pagebreak---    3.4.     4. politikai témakör: Európa mint partner a világban
   A KKK külkapcsolati eszközök (fejlesztési együttműködés, kereskedelem és válságkezelő
   eszközök, beleértve a stabilitás és a humanitárius segélyezés eszközeit) keretében támogatja
   az uniós döntéshozatali eljárást.
   3.4.1.   4.1. napirendi pont: Globális szintű biztonság
   A KKK a Közösség rekonstrukciós és humanitárius segélyezési programjainak nyújtott
   támogatását új technológiákkal erősíti meg (beleértve a területelemzést, a földrajzi analízist,
   az internetes hírszerzést, a valós idejű információs rendszereket), amelyekkel a beavatkozást
   több szinten is szolgálja (a készültségtől a gyors reagáláig és a helyszíni műveletekig), ezáltal
   megoldja az elszalasztott válsághelyzetek azonosítását, a lehetséges válsághelyzetek korai
   felismerését, a humanitárius igények felmérését és teljesítését, az egységes válságkezelést és a
   válság utáni kárfelmérést. A nemzetközi humanitárius segélynyújtás támogatása a globális
   katasztrófajelző és -elhárító rendszer funkcióinak bővítésével is történik, hogy az ENSZ-
   hivatalokkal (különösen a Humanitárius Ügyekért felelős Koordinációs Hivatallal) szoros
   együttműködésben a humanitárius katasztrófák széles körére kiterjedjen a rendszer.
   A KKK globális földrajzi téradatbázist hoz létre és hozzájárul a válságkezelést és a
   biztonságot támogató szolgáltatásokhoz (gyors leképezés), a rendszerek interoperabilitásához
   és a rendszerek közötti adatcsere szabványaihoz, különösen tanácsi Sitcen és az uniós
   műholdközpont vonatkozásában. E tevékenység hátterében a GMES majdani kísérleti
   szolgáltatásainak a kifejlesztése áll.
   A KKK támogatja a stabilitási eszközt, amivel a határokon átívelő kihívásoknak
   (nonproliferáció, csempészet és terrorizmus elleni harc) és a hosszabb távú globális stabilitás
   és biztonság érdekeinek igyekszik megfelelni. A KKK a tömegpusztító fegyverek
   elterjedésének és a kettős felhasználású áruknak és technológiáknak a kérdésével is
   foglalkozik, beleértve a árukivitel és a határok ellenőrzését, az ellátólánc biztonságát és az
   országok profil szerinti besorolását. E célra olyan rendszerek lesznek kifejlesztve a
   későbbiekben, mint a kivitel ellenőrzésére alkalmas osztályozó rendszerek, hírszerzésen
   alapuló rendszerek, adatraktározó és többnyelvű internetes adatbányászó hírszerzési
   eszközök. Szoros összefonódás várható az egyedi Euratom-programnak a KKK által
   végrehajtandó tevékenységeivel.
   A közelítésmód központjában a távérzékeléses elemzési technikák és a több forrásból (akár
   földmegfigyelésből vagy nyílt forrásból) származó adatokat egyesítő és elemző rendszerek
   állnak; ezeket felhasználják azon közös fellépések végrehajtásának támogatásához, amelyek
   részei a KKBP-nek, a kimberleyi folyamatnak, a – többek között faanyaggal vagy kettős
   felhasználású árucikkekkel folytatott – tiltott kereskedelmet nyomon követő eljárásoknak, a
   békét szolgáló uniós programnak és általában a konfliktusmegelőző programoknak. Ezek a
   tevékenységek hozzájárulnak a GMES kezdeményezés globális vetületéhez.
   3.4.2.   4.2. napirendi pont: Fejlesztési együttműködés
   Kezdetben az afrikai, karibi és csendes-óceáni országokban jön létre a fenntartható fejlődéssel
   és környezettel foglalkozó megfigyelőközpont. A megfigyelőközpont alapját képező
   adatgyűjtő és kommunikációs rendszer három fő célt fog szolgálni: a környezet állapotának
   felmérését, ezáltal az országok környezeti profiljának felállítását, forgatókönyvek
   kidolgozását és végül a politikák közti kölcsönhatásokat. Az erőforrásoknak és a (például a
HU                                                32                                                 HU
 ---pagebreak---    növényzettel, illetőleg erdővel borított területekről, a tüzekről, a biodiverzitásról, a part menti
   övezetekről, az éghajlati sérülékenységről stb. szóló) természeti paraméterek hosszú távú
   megfigyelése a tendenciák elemzéséhez lesz hasznos. A fejlesztés szoros együttműködésben
   történik a GMES kezdeményezéssel, valamint az Afrika-felügyeleti programmal a
   környezetvédelemért és a fenntartható fejlődésért.
   A megfigyelőközponton belül a globális növénytermesztési területfigyelés kifejlesztése az
   élelmiszerbiztonsággal, valamint a szegénység megszüntetésére és a fenntartható fejlődésre
   irányuló közösségi kezdeményezéssel áll összefüggésben. A kutatómunka az élelmiszerellátás
   és -szükséglet felmérésére alkalmas új módszerekre, az élelmiszerbiztonsági információs
   rendszerekre és a sérülékenység felmérésére összpontosul.
   A végtermékek „ügyfélközpontúak” lesznek, azaz ebben az esetben olyan elgondolással
   készülnek, hogy a fejlődő országok szempontjából megfeleljenek a szükségleteknek és
   kezelhetők legyenek.
   A föbb szereplőkkel (FAO, EUMETSAT, Világélelmezési program, ESA, GMES-GMFS)
   való szorosabb együttműködésre kell törekedni.
   Etikai szempontok
   Az egyedi program és az abból eredő kutatási tevékenységek végrehajtása során tiszteletben
   kell tartani az etikai alapelveket. Ide tartoznak többek között az Európai Unió alapjogi
   chartájában foglalt elvek, beleértve az emberi méltóság és az emberi élet védelmét, a
   személyes adatok és a magánélet védelmét, továbbá a közösségi jognak és az állatok és a
   környezet védelmét is, összhangban a vonatkozó nemzetközi egyezmények és magatartási
   kódexek legújabb változatával, többek között a Helsinki Nyilatkozattal, az emberi jogokról és
   a biogyógyászatról szóló, 1997- április 4-én Oviedóban aláírt Európa tanácsi egyezmény és
   ennek kiegészítő jegyzőkönyve, a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezmény, az UNESCO
   által elfogadott, az emberi génállományról és az emberi jogokról szóló egyetemes nyilatkozat,
   a biológiai és mérgező fegyverekről szóló ENSZ-egyezmény (BTWC), az élelmiszer- és
   mezőgazdasági felhasználású növényi genetikai erőforrásokról szóló nemzetközi szerződés,
   valamint az Egészségügyi Világszervezet (WHO) vonatkozó határozatai alapján.
   Figyelembe kell venni továbbá a biotechnológia etikai vonatkozásaival foglalkozó európai
   tanácsadó csoport véleményeit (1991–1997) és a tudomány és az új technológiák etikájával
   foglalkozó európai csoport véleményeit (1998-tól).
   A szubszidiaritás elvének és az Európában jelen lévő megközelítések sokféleségének
   megfelelően a kutatási projektek résztvevői kötelesek megfelelni a kutatás végrehajtása
   szerinti országokban hatályos jogszabályoknak, előírásoknak és etikai szabályoknak. A
   nemzeti rendelkezéseket minden esetben alkalmazni kell, így nem támogatható közösségi
   finanszírozással olyan kutatás, amely tilos abban a tagállamban vagy egyéb országban, ahol
   azt végeznék.
   A kutatási projekteket végrehajtó személyek szükség esetén a KTF-tevékenység megkezdése
   előtt kötelesek az illetékes nemzeti vagy helyi etikai bizottságok jóváhagyásáért folyamodni.
   A Bizottság etikai szempontból következetesen felülvizsgálja az etikailag érzékeny
   kérdésekre irányuló, illetőleg az etikai vonatkozásokkal nem kielégítő módon foglalkozó
   pályázatokat. Egyedi esetekben etikai felülvizsgálat a projekt végrehajtása alatt is végezhető.
HU                                                 33                                                  HU
 ---pagebreak---    A Szerződéshez csatolt, az állatok védelméről és kíméletéről szóló jegyzőkönyv szerint a
   Közösségnek teljes mértékben figyelembe kell vennie az állatok kíméletére vonatkozó
   követelményeket a közösségi politikák kialakításakor és végrehajtásakor, a kutatásokat is
   beleértve. A 86/609/EGK tanácsi irányelv szerint a kísérleti és egyéb tudományos célokra
   felhasznált állatok védelmében minden kísérletet úgy kell megtervezni, hogy a kísérleti
   állatokat megkíméljék a tartós nélkülözéstől és a szükségtelen fájdalomtól és szenvedéstől,
   hogy minél kevesebb állatot használjanak fel hozzá, hogy az idegélettani szempontból
   legkevésbé érzékeny állatokon végezzék, és hogy minél kevesebb fájdalmat, szenvedést,
   tartós nélkülözést vagy maradandó károsodást okozzanak vele. Az állatok genetikai
   örökségének megváltoztatására és az állatok klónozására csak akkor kerülhet sor, ha annak
   céljai etikailag indokoltak, körülményei pedig garantálják az állatok jólétét és figyelembe
   veszik a biodiverzitás alapelveit.
   A program végrehajtása során az esetleges fejlemények figyelembevétele érdekében a
   Bizottság rendszeresen figyelemmel kíséri a tudományos előrehaladást és a nemzeti és
   nemzetközi rendelkezéseket.
HU                                             34                                              HU
 ---pagebreak---                                    JOGALKOTÁSI PÉNZÜGYI KIMUTATÁS
     1.        A JAVASLAT CÍME: AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG KUTATÁSI, TECHNOLÓGIAFEJLESZTÉSI
               ÉS        DEMONSTRÁCIÓS                 TEVÉKENYSÉGEKRE            VONATKOZÓ          HETEDIK
               KERETPROGRAMJÁNAK (2007–2013) KERETÉBEN A KÖZÖS KUTATÓKÖZPONT ÁLTAL
               KÖZVETLEN               CSELEKVÉSEK             RÉVÉN         VÉGREHAJTANDÓ         KUTATÁSI,
               TECHNOLÓGIAFEJLESZTÉSI ÉS DEMONSTRÁCIÓS EGYEDI PROGRAM
     2.        TEVÉKENYSÉGALAPÚ                      IRÁNYÍTÁSI        ÉS    KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI
               KERET
          Érintett politikai terület(ek) és kapcsolódó tevékenység(ek):
          Közvetlen kutatás
     3.        KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK
     3.1.      Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási
               segítségnyújtási tételek (korábban: BA tételek)) beleértve a következő
               megnevezéseket:
          10 02 Közvetlenül finanszírozott működési előirányzatok a kutatás területén
          (a hetedik keretprogram végleges költségvetési nómenklatúráját csak ezután kell elkészíteni)
     3.2.      A fellépés és a pénzügyi hatás időtartama:
     2007–2013, feltéve hogy elfogadják az új pénzügyi kerettervet
     3.3.      Költségvetési jellemzők (szükség szerint további sorokkal bővíthető):
  Költségvet                                                      EFTA-        Tagjelölt országok A pénzügyi terv
                          Kiadás típusa                 Új
    ési tétel                                                   hozzájárulás    hozzájárulásai        fejezete
  10 01 05           nem                 nem
                                                      IGEN         IGEN             IGEN                [1a.]
                   kötelező        differenciált
  10 02           nem kötelező      differenciált17/  IGEN         IGEN             IGEN                [1a.]
     17
              Nem differenciált előirányzatok, a továbbiakban: NDE.
HU                                                         35                                                  HU
 ---pagebreak---            4.          FORRÁSOK ÖSSZEFOGLALÁSA
           4.1.        Pénzügyi források
           4.1.1.      A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok összefoglalása18
                                                                                millió EUR (három tizedesjegyig)
                         Szaka
                           sz
    Kiadás típusa        szám         2007         2008        2009         2010       2011          2012         2013        Összesen
                            a
Működési kiadások19
Kötelezettségvállalási
előirányzatok
                          8.1    a  4.955,289    6.450,321   7.929,201    9.553,215 11.203,503    12.811,940   14.568,946     67.472,416
Kifizetési                          1.982,116    4.066,715   6.097,835    7.985,639  9.578,238    11.189,390  26.572,482
                                                                                20
                                                                                67.472,416
előirányzatok
                                 b
Referenciaösszegen belüli igazgatási kiadások 21
Technikai           és
igazgatási                8.2.
segítségnyújtás
                                 C
                           4
(NDE)                                706,648   720,781       735,196       749,900  764,898       780,196     795,800       5.253,418
TELJES REFERENCIAÖSSZEG
Kötelezettségvállalá          a+
si előirányzatok               c    5.661,937   7.171,102   8.664,398    10.303,115 11.968,401    13.592,136   15.364,746     72.725,834
                                                                                22
Kifizetési                    b+    2.688,764   4.787,496   6.833,031    8.735,539  10.343,136    11.969,586  27.368,282      72.725,834
előirányzatok                  c
           18
                    Az adatok a teljes közösségi keretprogram kiadásaira vonatkoznak - lásd COM(2005) 119.
           19
                    Olyan kiadás, amely nem tartozik az érintett xx cím xx 01 alcímébe.
           20
                    A kifizetési előirányzatok 2013-ra és az azutáni évekre vonatkoznak.
           21
                    Kiadások az xx cím xx 01 05 jogcímcsoportján belül.
           22
                    A kifizetési előirányzatok a 2013. és azutáni évekre vonatkoznak.
HU                                                                 36                                                        HU
 ---pagebreak--- Referenciaösszegbe nem beleszámított éves kiadások23
Humánerőforrás-        és
                           8.2.5
kapcsolódó      kiadások
(NDE)                        d      11,633       11,866      12,103        12,345      12,592         12,844        13,101       86,483
A referenciaösszegbe
nem       beleszámított,
humán        erőforrások
                           8.2.6
költségén       és      a
kapcsolódó költségeken       e
kívüli         igazgatási
költségek (NDE)                      0,807        0,824       0,840         0,857       0,874          0,891        0,909        6,002
          A beavatkozás teljes indikatív pénzügyi költsége
TELJES                         a+c
KÖTELEZETTSÉGVÁ                +d
LLALÁSI                         +e
ELŐIRÁNYZAT
beleértve      a     humán
erőforrások költségét                5.674,377   7.183,791  8.677,340    10.316,316  11.981,867     13.605,871    15.378,756   72.818,319
TELJES KIFIZETÉSI              b+c   2.701,204   4.800,186  6.845,974     8.748,741  10.356,602     11.983,321    27.382,292   72.818,319
ELŐIRÁNYZAT                    +d
beleértve      a     humán      +e
erőforrások költségét
          A társfinanszírozás részletei
          Ha a javaslat bizonyos (alább felsorolandó) tagállamok vagy más szervek általi társfinanszírozást
          ír elő, a társfinanszírozás becsült szintjét az alábbi táblázatban meg kell adni (ha a
          társfinanszírozásra több szervezetet irányoztak elő, a táblázat további sorokkal bővíthető):
                                                                                millió EUR (három tizedesjegyig)
              Társfinanszírozó szerv                                                             n + 5
                                                                                és
                                                    n. év   n+1       n +2      n +3  n +4       későb     Összese
                                                                                b         n
              ……………………                         f
              TELJES
              KÖTELEZETTSÉGVÁL
                                             a+c
              LALÁSI
                                             +d+
              ELŐIRÁNYZAT
                                             e+f
              beleértve                 a
              társfinanszírozást
          23
                    A(z) xx 01 alcímbe tartozó, a(z) xx 01 05 jogcímcsoportokon kívüli kiadások.
HU                                                                 37                                                         HU
 ---pagebreak---    4.1.2.     A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség
              :      A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással (a 2007-2013
                     közötti időszakra szóló pénzügyi tervről szóló, 2004 februárjában kiadott
                     bizottsági közlemény COM (2004) 101).
                     A javaslat megkívánja a pénzügyi terv vonatkozó fejezetének átprogramozását.
                     A javaslat megkövetelheti az intézményközi megállapodás24 rendelkezéseinek
                     alkalmazását (azaz rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi terv
                     módosítására van szükség).
   4.1.3.     A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás
                     A javaslatnak nincs a bevételre gyakorolt pénzügyi hatása
              :      A javaslatnak van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:
              Egyes társult államok társulási megállapodások révén hozzájárulhatnak a keretprogram
              kiegészítő finanszírozásához.
              millió EUR (egy tizedesjegyig)
                                                         A                A fellépés utáni helyzet
                                                     fellépés
         Költségvet             Bevételek            előtt[n-
                                                                  [n [n+1] [n+2] [n+3 [n+4] [n+5]
         ési tétel                                    1 év]       év]                     ]
                      a) Bevétel abszolút értékben
                      b) A bevétel változása          ∆
              (Minden érintett költségvetési tételt meg kell jelölni, a táblázatot megfelelő számú
              sorral kiegészítve, ha több költségvetési tételt ér hatás.)
   4.2.       Humán erőforrások (tisztviselők) – a részleteket lásd a 8.2.1. pontnál
      Éves szükségletek                2007        2008       2009    2010      2011        2012   2013
      A humán erőforrás
                                       1.944      1.944       1.944   1.944     1.944       1.944  1.944
      teljes létszáma25
   24
            Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.
   25
            A táblázatban szereplő számadatok csak a Közös Kutatóközpontért Felelős Főigazgatóság felősségi körébe
            tartozó közvetlen cselekvések létszámtervéből finanszírozott alkalmazottakra vonatkoznak. Következésképp
HU                                                             38                                                 HU
 ---pagebreak---    Ez a számadat csak a KKK létszámterv-táblázata alapján engedélyezett tiszviselőket tartalmazza,
   a rövid távra felvett alkalmazottakat nem.
   5.        JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK
   5.1.      Rövid vagy hosszú távon meg kell valósítani
   Az EU politikai döntéshozatali folyamatához ügyfélközpontú tudományos és műszaki
   támogatással hozzájárulni, ily módon támogatva a meglévő politikák végrehajtását és
   figyelemmel kísérését és reagálva a politikák támasztotta új igényekre.
   5.2.      A Közösség részvétele által létrejövő hozzáadott érték és a javaslatnak az egyéb
             pénzügyi eszközökkel és a lehetséges szinergiákkal való összeegyeztethetősége
   A KKK arra összpontosította forrásait, hogy reagáljon a tudományos és műszaki kihívásokra,
   amelyek az uniós politikával összefüggő összetett és sokoldalú kérdésekből erednek.
   5.3.      Célkitűzések, a javaslat várt eredményei és kapcsolódó mutatói a tevékenységalapú
             irányítási keret összefüggésében
   A munka a következő politikai témakörökre összpontosul, a mellékletben felsoroltaknak
   megfelelően.
             1. 1. politikai témakör: Jólét a tudásintenzív társadalomban
             2. 2. politikai témakör: Közösségvállalás és felelősségteljes erőforrásgazdálkodás
             3. 3. politikai témakör: Biztonság és szabadság
             4. 4. politikai témakör: Európa mint partner a világban
   5.4.      Végrehajtási módszer (indikatív)
           Jelölje meg a fellépés végrehajtásához választott módszert (módszereket).
                    : Központosított irányítás
                            :       közvetlenül a Bizottság által
           ezek a számadatok nem tartalmazzák a működési költségvetéshez tartozó létszámtervben szereplő állásokat
           és a KKK létszámtervében szereplő állásokat - lásd a COM(2005) 440, 441, 442, 443, 444
           dokumentumokat.
HU                                                  39                                                          HU
 ---pagebreak---                              ٱ       közvetetten, az alábbiaknak adott felhatalmazással:
                                ٱ             Végrehajtó hivatalok
                                ٱ             A Közösségek által létrehozott szervek a költségvetési
                                              rendelet 185. cikkében említettek szerint
                                ٱ             nemzeti közjogi intézmény/közszolgáltató intézmény
                   Megosztott vagy decentralizált irányítás
                                 ٱtagállamokkal
                                 ٱharmadik országokkal
                   Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (sorolja fel, melyekkel)
           Vonatkozó megjegyzések:
   6.        FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS
   6.1.      Általános
       Az egy-, illetőleg (például a kutatási keretprogram esetében) többéves tervezés, megvalósítás,
       nyomon követés és kiértékelés támogatására a KKK összeállította a legfontosabb
       teljesítménymutatókat és a kiértékeléshez szükséges egyedi tevékenységeket.
       A KKK a (főként európai bizottsági) felhasználóknak tudományos és technológiai támogatást
       nyújt egy hozzávetőlegesen száz cselekvésből álló munkaprogram révén. Az alkalmazott
       módszertani eszközök, mutatók és kritériumok a cselekvések összességében és a KKK beső
       költségvetésének tételeiben végig azonosak. Következésképpen egy adott kiértékelés a KKK
       munkaprogjamján belül általában sok, vagy akár mindegyik költségvetési tételre kiterjed.
   6.2.      Nyomon követési rendszer
       Éves szinten, a Közös Kutatóközpont átszervezéséről szóló bizottsági határoznak26
       megfelelően és az egyedi programokból (ezek nukleáris és nem nukleáris részeiből) eredő
       kötelezettségekkel összhangban a KKK irányítóbizottsága éves nyomon követéssel győződik
       meg a KKK munkaprogramjának a megvalósulásáról és a KKK éves jelentéséhez hozzáfűzi
   26
           HL L 107. 1996.4.30., 12. o. – 96/282/Euratom.
HU                                                     40                                          HU
 ---pagebreak---        megjegyzéseit. Ehhez megfelelő kapcsolatot tart fenn a cselekvések éves nyomon
       követésével.
   6.3.      Kiértékelés
       Tevékenységeinek végeredményét és hatását a KKK éves szinten felméri, utólagos
       módszerrel, szakértői értékelési folyamat során. E felmérés eredményei egyenesen beépülnek
       a következő évi munkaprogram-tervezetbe.                A tevékenységek ezen rendszeres
       felülvizsgálatakor használt mutatók és kritériumok közvetlenül kapcsolódnak a cselekvések
       végeredményéhez és a KKK saját főbb teljesítménymutatóihoz.
       A KKK eddig kétévente végzett közvéleménykutatást a felhasználók elégedettségéről. Az új
       keretprogram keretében olyan rendszert kíván bevezetni, amely folyamatosan gyűjti a
       felhasználók visszajelzéseit, a cselekvések éves felülvizsgálatával összeköttetésben.
       A Bizottságnak az értékelési tevékenységekre vonatkozó szabályaival és legjobb
       gyakorlataival összhangban félidős felülvizsgálat készül három és fél évvel a hétéves kutatási
       keretprogram kezdete után. Ezt az értékelést magas szintű külső szakértők végzik, a
       cselekvésekről évs felülvizsgálata során összegyűjtött, szerkesztett adatokra és más
       forrásokra, köztük a felhasználók elégedettségéről szóló közvéleménykutatásokra
       támaszkodva.
       Végül a hétéves keretprogram végén utólagos értékelés készül.
   6.3.1.    Előzetes értékelés
           Noha a KKK munkaprogramját évente aktualizálják, a kutatási folyamat hosszabb
           időszakokon ível át. A tevékenységek éves felülvizsgálata tehát az előzetes jelentés
           vonásait is erősen magán viseli.
   6.3.2.    Időközi/utólagos értékelés alapján          hozott   intézkedések    (korábbi   hasonló
             tapasztalatokból levont tanulságok)
           A múltbeli értékelések rámutattak a KKK által végrehajtott műveletek sajátosságaira,
           amelyek szükségessé teszik, hogy a KKK egyedi vonatkozásában új értelmezést kapjanak
           a Bizottság azon belső szabályai, amelyek az értékelést (azaz az eredményekről, a
           hatásosságról, a hatékonyságról, a mellékhatásokról, a fenntarthatóságról stb. készülő
           felmérést) érintik. Ezek a sajátosságok a következők:
HU                                                41                                               HU
 ---pagebreak---             (1)    Munkaprogramját a KKK körülbelül száz, a Bizottság politikáit támogató
                   cselekvéssel valósítja meg.
            (2)    Nincs olyan költséghatékonysági szabványmodell,                amely     a  KKK
                   tevékenységeinek működésére és értékelésére illene.
            (3)    A KKK munkájának hatása az európai politikai döntéshozóknál jelentkezik, nem
                   a tágan értelmezett európai társadalomban.
            Ezenkívül a KKK nem elégedhet meg azzal, hogy tudományos szervezetként mérleget
            vonjon, ami pedig önmagában is kihívás. Mivel a KKK ötvözi a tudományos
            szervezetek és az európai bizottsági szervezeti egységek tulajdonságait, számára az igazi
            kihívás az, hogy tevékenységeinek hatását elsősorban a politikai döntéshozókon,
            másodsorban a tőlük függő politikákon mérje le.
            A legutóbbi keretprogramból levont alapvető tanulságok alapján a KKK egyre inkább
            igyekszik a tevékenységeit úgy kialakítani, hogy értelmezhető értékelést lehessen róluk
            készíteni. A KKK végeredményének átfogó értékeléséhez ezenkívül az kell, hogy az
            egyes cselekvések értékelésének eredményeit egységbe foglalják. Következésképpen a
            KKK értékeléseit ma már támogató tevékenységek egészítik ki, amelyek szerkesztett
            adatokkal támasztják alá
          •   a döntéshozatallal összefüggő éves tervezési, végrehajtási és értékelési ciklust
          •   a többéves félidős és utólagos értékelést.
   • Következésképpen a KKK kifejlesztette és bevezette a rendszeres cselekvési
     felülvizsgálatokat, amelyek a 2003. és 2004. évi egyedi cselekvéseinek végeredményét
     elemzik. A rendszeres cselekvési felülvizsgálatok alkalmazásának célkitűzései számosak:
   • Pontosan meghatározott módszerek szerint értékeli a KKK cselekvéseit;
   • Támpontot ad a következő évi munkaprogram tervezéséhez;
   • Átfogó adatbázist hoz létre, amely a kötelező jelentések elkészítését könnyebbé teszi;
   • Félkvantitatív adatbázist épít fel, amely a KKK későbbi értékeléseinél hasznos lesz;
   • Testületi szintű mutatók kikövetkeztetését teszi lehetővé a különféle alsóbb szintek alapján,
     beleértve a cselekvések szintjét is.
      A rendszeres cselekvési felülvizsgálati mechanizmus éves alapú és a továbbfejlesztése
      szerepel a mostani egyedi programban.
HU                                                42                                               HU
 ---pagebreak---    6.3.3.   A jövőbeni értékelések módja és gyakorisága
           A rendszeres cselekvési felülvizsgálat és a keretprogram végrehajtásának nyomon
           követése éves szinten történik. A felhasználók elégedettségéről jelenleg kétévente készül
           közvéleménykutatás. A jövőben folytonosabb eljárás bevezetésére kerülhet sor. Félidős
           értékelés a hetedik keretprogram kezdete után három és fél évvel készül. Utólagos
           értékelés a hetedik keretprogram végeztével lesz.
   7.       CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEK
   Helyénvaló megfelelő intézkedéseket tenni a szabálytalanságok és a csalás megelőzésére,
   továbbá meg kell tenni a szükséges lépéseket az eltűnt, alaptalanul kifizetett vagy szabálytalanul
   felhasznált pénzeszközök visszaszerzésére az Európai Közösségek általános költségvetésére
   alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi
   rendelet, a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról
   szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet és ennek esetleges
   jövőbeni módosításai, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995.
   december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet27, az Európai Közösségek pénzügyi
   érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által
   végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom,
   EK tanácsi rendelet28 és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról
   szóló, 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet29 értelmében.
   27
           HL L 312., 1995.12.23., 1. o.
   28
           HL L 292., 1996.11.15., 2. o.
   29
           HL L 136., 1999.5.31., 1. o.
HU                                               43                                                HU
 ---pagebreak--- 8.            FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE
8.1.          A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei
                                                                               Kötelezettségvállalási előirányzatok millió euróban (három tizedesjegyig)
(A célkitűzések, a cselekvések   2007. év   2008. év    2009. év    2010. év         2011. év        2012. év        2013. év         Összesen
és a végeredmények fejezeteit
fel kell tüntetni)
                               Összköltség Összköltség Összköltség Összköltség     Összköltség     Összköltség     Összköltség      Összköltség
FENNTARTHATÓ NÖVEKEDÉS
FENNTARTHATÓ
TERMÉSZETIERŐFORRÁS-
GAZDÁLKODÁS ÉS -VÉDELEM
BELBIZTONSÁG
KÜLSŐ        FELELŐSSÉG     ÉS
GLOBÁLIS BIZTONSÁG
ÖSSZKÖLTSÉG                      236,910    244,023     251,346     258,878          266,619         274,640        284,869          1.817,286
HU                                                                           44
 ---pagebreak---    8.2.         Igazgatási kiadások
   8.2.1.       Humán erőforrás létszáma és típusa
     Állások                    A cselekvésnek a meglévő és/vagy kiegészítő forrásokból történő irányítására
      típusa                         kijelölendő személyzet (állások száma/teljes munkaidős egyenérték)
                               2007         2008       2009         2010         2011       2012        2013
   Tisztvisel     A*/adm
    ők vagy       inisztrát
   ideiglenes     or
   alkalmazo
      ttak 30     B*,C*/a
     (XX 01       ssziszte
        01)       ns
   Az XX 01 02
   jogcímcsoportból
   finanszírozott
   személyzet31
   Az XX 01 04/05            1.944        1.944      1.944        1.944       1.944      1.944       1.944
   jogcímcsoportból
   finanszírozott egyéb
   személyzet32
   ÖSSZESEN33                1.944        1.944      1.944        1.944       1.944      1.944       1.944
   Ez hű képet ad a KKK helyzetéről, hogy ugyanis a személyzet nagyrészt a KKK saját
   alkalmazottaiból áll és – a kutatási projekthez közvetlenül hozzárendelt személyzetet kivéve –
   egységes csoportként van kezelve a nukleáris és nem nukleáris tevékenységek során. Az
   igazgatási, technikai és támogató személyzet mindkét programban végezhet munkát egyazon
   napon és helyen.
   30
              Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.
   31
              Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.
   32
              Amelynek költségét a referenciaösszeg fedezi.
   33
              A táblázatban szereplő számadatok csak a Közös Kutatóközpont Főigazgatóság felősségi körébe tartozó
              közvetlen cselekvések létszámtervéből finanszírozott alkalmazottakra vonatkoznak. Következésképp
              ezek a számadatok nem tartalmazzák a működési költségvetéshez tartozó létszámtervben szereplő
              állásokat és a KKK létszámtervében szereplő állásokat - lásd a COM(2005) 440, 441, 442, 443, 444
              dokumentumokat.
HU                                                         45                                                     HU
 ---pagebreak---    A nem nukleáris személyzet aránya a keretprogram végrehajtási időszaka folyamán változhat,
   de 70 % körülinek kell maradnia.
   A személyzet 1 944 fős létszáma fedezi a jogszabályban előírt állományt.
   8.2.2.    Az intézkedésből származó feladatok leírása
   A feladatok a nem nukleáris egyedi közvetlen kutatási programból erednek.
   8.2.3.    A (jogszabályban meghatározott) humán erőforrás forrásai
   (Több forrás megjelölésénél kérjük az állások számát forrásonként megadni)
             :     A felváltásra vagy kiterjesztésre váró program irányítására jelenleg kijelölt
                   állások
             :     Az n. évi éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben már
   odaítélt állások
                   Az éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet következő eljárása
                   keretében igénylendő állások
             :     Az irányítási szolgálaton belül meglévő források felhasználásával áthelyezendő
                   állások (belső áthelyezés)
                   Az n. évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-
                   tervezetben az adott évre nem előirányzott állások
HU                                                 46                                              HU
 ---pagebreak---       8.2.4.     Egyéb, referenciaösszegen belüli igazgatási kiadások (XX 01 05 – Igazgatási kiadások)34
                                                                                millió EUR (három tizedesjegyig)
 Költségvetési tétel                                                                        2012.      2013.
                                     2007.     2008.     2009.       2010.    2011.                              ÖSSZESE
                                                                                év         év
                                       év        év        év         év        év                                    N
 (szám és megnevezés)
                Jogszabályban
       meghatározott személyi
                       állomány
                    xx.01 05 01     304,222  310,306    316,513    322,843   329,300      335,886     342,603    2.261,673
              Külső személyzet
                    xx.01 05 02     205,478  209,587    213,779    218,055   222,415      226,863     231,401    1.527,577
    Egyéb igazgatási kiadások
                    xx.01 05 03     196,948  200,888    204,904    209,002   213,183      217,447     221,796    1.464,167
 Teljes       technikai        és
 igazgatási segítségnyújtás         706,648  720,781    735,196    749,900   764,898      780,196     795,800    5.253,418
                 8.2.5 A referenciaösszegbe nem beleszámított humánerőforrás-költségek és
                 kapcsolódó költségek
                                                                                millió EUR (három tizedesjegyig)
                                                                                2012. év    2013.     ÖSSZE
   A humán erőforrás típusa       2007. év  2008. év   2009. év    2010. év    2011. év
                                                                                év       SEN
  Tisztviselők és ideiglenes
  alkalmazottak (08 0101 és
  )                                11,633    11,866     12,103       12,345      12,592        12,844     13,101    86,483
  Az       XX       01      02
  jogcímcsoportból
  finanszírozott személyzet
  (kisegítő alkalmazottak,
  kihelyezett         nemzeti
  szakértők,      szerződéses
  alkalmazottak, stb.)
           Humánerőforrás-
    költségek és kapcsolódó
          költségek összesen
     (NINCS beleszámítva a
         referenciaösszegbe)       11,633    11,866     12,103       12,345      12,592        12,844     13,101    86,483
      34
               Az adatok a teljes közösségi keretprogram kiadásaira vonatkoznak - lásd COM(2005) 119.
HU                                                           47                                                            HU
 ---pagebreak---    Számítás - Igazgatási kiadások
   Az igazgatási kiadások kiszámítása a következő feltevésre épül:
   – a költségvetés volt A. részébe tartozó tisztviselők száma a 2006. évi szinten marad.
   – a kiadásokat minden évben 2%-kal növelik a Fiche 1 REV-ben (a Bizottság szolgálatainak
        a pénzügyi tervvel kapcsolatos munkadokumentumában) előre jelzett infláció alapján,
   – 108 000 € költség minden tisztviselőre és 70 000 € költség a külső személyzet egyes
        tagjaira (2004. évi összegek)
   Számítás – Az XX 01 02 jogcímcsoportból finanszírozott személyzet
   Adott esetben a 8.2.1. pontra kell hivatkozni.
      8.2.6. A referenciaösszegbe nem beleszámított egyéb igazgatási kiadások35
                                                                                millió EUR (három tizedesjegyig)
                                                                                2012. és
                                                     2007.  2008.    2009.   2010.     2011.             ÖSSZE
                                                                                2013.
                                                       év     év       év      év        év               SEN
                                                                                év
      XX 01 02 11 01 – Kiküldetések                  0,320  0,326    0,333   0,339     0,346   0,713      2,376
      XX 01 02 11 02 – Ülések és konferenciák        0,010  0,010    0,011   0,011     0,011   0,023      0,076
      XX 01 02 11 03 – Bizottságok36                 0,478  0,487    0,497   0,507     0,517   1,065      3,550
      XX 01 02 11 04 – Tanulmányok és
      konzultációk
      XX 01 02 11 05 - Információs rendszerek
      2    Összes egyéb irányítási kiadás (XX
           01 02 11)
      3 Egyéb igazgatási jellegű kiadások
           (részletezve,  a    költségvetési  tétel
           megadásával)
          A humánerőforrás-költségeken és
           kapcsolódó költségeken kívüli (a
       referenciaösszegbe NEM beleszámított)
                összes igazgatási kiadás             0,807  0,824    0,840   0,857     0,874   1,801      6,002
   35
              Az adatok a teljes közösségi keretprogram kiadásaira vonatkoznak - lásd COM(2005) 119.
   36
              Európai kutatási tanácsadó bizottság.
HU                                                         48                                                     HU
 ---pagebreak---    Számítás - A referenciaösszegbe nem beleszámított egyéb igazgatási kiadások
   A fenti számadatok a Kutatási Főigazgatóság 2006. évre vonatkozó igénylésein alapuló
   becslés, az infláció 2 %-os előrelátható éves mértéke szerinti növekedéssel számolva. (Fiche 1
   REV)
   A humán és igazgatási erőforrásra irányuló igényt az éves elosztási eljárás keretén belül az
   irányító főigazgatóságnak odaítélt keretösszeg fedezi. Az állások elosztása során figyelembe
   kell venni az állásoknak a szolgálatok közötti, a pénzügyi terv alapján történő esetleges
   újraelosztását.
HU                                                49                                              HU