               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.11.25.
            COM(2020) 774 final
            2020/0343(COD)
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            a Bizottságnak az Európai Beruházási Alap tőkeemelése melletti szavazásra való felhatalmazásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  A Bizottság által képviselt Unió az Európai Beruházási Alap (EBA) létrehozása óta az EBA részvényese. Jelenleg a részvények 29,7 %-át birtokolja. A részvények többsége (58,9 %) az Európai Beruházási Bank tulajdonában van. A fennmaradó rész (11,4 %) más pénzügyi intézmények tulajdonában van.

                  Tekintettel a Covid19-válság várható hatására, valamint annak érdekében, hogy a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret részét képező várható InvestEU program végrehajtása révén hozzájáruljon az Unió és az EBA válságra való reagálásához, az EBA igazgatótanácsa [úgy határozott, hogy] tőkeemelést javasol a közgyűlésnek, amelyben az Uniót az EBA részvényeseként képviselő Bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy szavazzon a tőkeemelésről.

               Az EBA számításai szerint azonnali szükség van az engedélyezett tőke 2 870 000 000 EUR összegű emelésére, ami 1 250 000 000 EUR összegű készpénzinjekciónak felel meg. A Covid19-válságra való eredményes reagálás érdekében a tőkeemelést a lehető leghamarabb el kell végezni.

               E javaslat célja, hogy lehetővé tegye a közgyűlésben az Uniót képviselő Bizottság számára, hogy az EBA tőkeemelése mellett szavazzon.

                  Az InvestEU program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslat [2020/0108 (COD), InvestEU rendelet] 32. cikke kimondja az Unió részvételét a tőkeemelésben, és eredetileg implicit jogalapként szolgált volna a Bizottság számára ahhoz, hogy az EBA közgyűlésében a tőkeemelés mellett szavazzon. Az InvestEU rendelet hatálybalépését övező bizonytalanság miatt azonban a Bizottságot előzetesen, külön határozatban kell felhatalmazni arra, hogy a közgyűlésben a tőkeemelés mellett szavazzon annak érdekében, hogy a tőkeemelést érintő jegyzési időszak időben megkezdődhessen.

                  Így az EBA Unión kívüli részvényesei közvetlenül a jegyzési időszak kezdete után képesek lesznek a szükséges tőketámogatást nyújtani, noha a jegyzési időszak hosszabb ideig tart, lehetővé téve valamennyi részvényes számára, hogy saját szabályaiknak és eljárásaiknak megfelelően dönthessenek a részvételükről. Az Unió a részvételét szabályozó, a társjogalkotók által elfogadandó jogalap (az InvestEU rendelet) hatálybalépését követően és azzal összhangban vehet részt a tőkeemelésben, illetve jegyezhet részvényeket. Az EBA alapokmányának 5. cikke (3) bekezdésével összhangban minden tagnak jogában áll az emelésből a tag által jegyzett részvények és a jegyzett EBA-részvények teljes száma között a tőkeemelés előtt fennálló aránynak megfelelő hányadot jegyezni.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  A tőkeemelés lehetővé teszi az EBA számára, hogy az InvestEU rendeletben megnevezett kulcsfontosságú partnerként végrehajtsa a várható InvestEU programot, ezáltal hozzájáruljon az Unió versenyképességének, társadalmi-gazdasági konvergenciájának és kohéziójának javításához, és ezzel egyidejűleg támogassa a Covid19-világjárvány által előidézett gazdasági válságból való kilábalást, különösen az innovatív kkv-k támogatása révén. Az EBA így hozzájárulhat az innovációhoz és a digitalizációhoz, az erőforrásoknak a körforgásos gazdaságra vonatkozó célkitűzésekkel összhangban történő hatékony felhasználásához, az Unió gazdasági növekedésének fenntarthatóságához és inkluzivitásához, valamint – többek között az uniós tőkepiacok széttöredezettségét csökkentő és az uniós vállalkozások finanszírozási forrásait diverzifikáló megoldások révén – az uniós tőkepiacok rezilienciájához és integrációjához. Emellett a tőkeemelés lehetővé teszi az EBA szerepének továbbfejlesztését a nemzeti és regionális programok irányításában, hozzájárulva ezáltal a kkv-k finanszírozási eszközökhöz való hozzáférésének javítására, a regionális fejlesztés előmozdítására és a tőkepiaci unió célkitűzéseinek támogatására irányuló uniós szakpolitikai célkitűzésekhez.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  A 94/375/EK tanácsi határozat 3. cikke külön rendelkezést tartalmaz a tőkeemelésekre vonatkozóan, amelynek értelmében az EBA esetleges tőkeemelésével és a tőkeemelésben való részvételével kapcsolatos uniós álláspontot a Tanács határozza meg egyhangúlag, a Bizottság javaslata alapján és az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően. Azonban ez a rendelkezés nem nyújt jogalapot az EBA tőkeemeléséről történő szavazásról és az Uniónak az EBA tőkeemelésében való részvételéről szóló új határozathoz, tekintettel a Bíróság ún. „másodlagos jogalapokkal” kapcsolatos ítélkezési gyakorlatának
                     1
                   alakulására. A javaslatnak ehelyett az elsődleges jogon kell alapulnia.

                  Tekintettel az EBA alapokmányban és irányító testületeinek alapokmány szerinti határozataiban megállapított céljaira és tevékenységeire, valamint a tőkeemelés elsődleges céljára, nevezetesen a kkv-k, az innováció és a munkahelyteremtés támogatására és az egyéb – például az éghajlatváltozással, a Covid19-válság kezelésével és az uniós gazdaság digitalizálásával kapcsolatos – sürgető szükségletek kielégítésére, amely különösen a várható InvestEU program végrehajtásával és ezáltal az uniós ipart támogató fellépésekkel valósítható meg, az EUMSZ 173. cikkének (3) bekezdése a megfelelő jogalap a Bizottságnak a tőkeemelés melletti szavazás tekintetében történő javasolt felhatalmazásához.

                  Az Európai Uniónak az Európai Beruházási Alap tőkeemelésében való részvételéről szóló, 2014. május 15-i 562/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 156., 2014.5.24., 1. o.) szintén az EUMSZ 173. cikkének (3) bekezdésén alapult.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  Az EBA részvényeseként a Bizottság által képviselt Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik arra, hogy szavazzon az EBA tőkeemeléséről szóló határozatokról.

               •Arányosság

                  Az EBA részvényesei által jegyzett további engedélyezett tőke biztosítja az EBA számára az uniós célkitűzésekhez való hozzájáruláshoz szükséges tőkét.

               3.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A javaslatnak nincsenek költségvetési vonzatai, mivel az EBA tőkeemeléséről történő közgyűlési szavazás nem kötelezi az Uniót részvények jegyzésére. Költségvetési vonzatai csak az InvestEU rendeletnek lesznek, amely jogalapot biztosít az Unió tőkeemelésben való részvételére.

               2020/0343 (COD)

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               a Bizottságnak az Európai Beruházási Alap tőkeemelése melletti szavazásra való felhatalmazásáról

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 173. cikke (3) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

               tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére
                  2
               , ––

               rendes jogalkotási eljárás keretében,

               mivel:

               (1)Az Európai Beruházási Alap (a továbbiakban: az Alap) alapokmányának 5. cikke (2) bekezdése értelmében az Alap engedélyezett tőkéje a közgyűlés határozatával, a leadott szavazatok 85 %-os többsége mellett növelhető.

               (2)Tekintettel a Covid19-válság várható hatására, valamint annak érdekében, hogy az Alap a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret részét képező várható InvestEU program
                  3
                végrehajtásával és az EBA nemzeti és regionális programok irányításában betöltött szerepének továbbfejlesztésével hozzájáruljon az Unió és az Alap válságra való reagálásához, az Alap számításai szerint azonnali szükség van az engedélyezett tőkéjének 2 870 000 000 EUR összegű emelésére.

               (3)Az igazgatótanács [úgy határozott, hogy] a közgyűlés jóváhagyását kéri az Alap engedélyezett tőkéjének 2 870 darab új részvény kibocsátása révén történő, 2 870 000 000 EUR összegű emeléséhez, továbbá az említett tőkeemelést érintő fizetési szabályokhoz és egyéb modalitásokhoz. A tőkeemelés jóváhagyása esetén minden új részvény névértéke 1 000 000 EUR lesz, a befizetési arány minden egyes jegyzett részvény esetében a névérték 20 %-a. A közgyűlés az Alap alapokmányának 7. cikke (3) bekezdésében meghatározott feltételek mellett követelheti a hátralevő 80 % befizetését. Minden meglévő vagy újonnan kibocsátott részvény egyenlő értékű, és minden szempontból egyenlő jogokat hordoz.

               (4)Az igazgatótanács javaslata szerint az újonnan engedélyezett részvényeket egyetlen jegyzési időszakban bocsátják jegyzésre, mely a tőkeemelés közgyűlés általi jóváhagyását követően azonnal megkezdődik és 2021. szeptember 30-án ér véget. Az Unió a közgyűlés határozatában megállapított feltételek szerint vehet részt a jegyzésben, miután az Unió tőkeemelésben való részvételét jóváhagyó jogalap hatályba lépett.

               (5)Annak érdekében, hogy az Unió képviselője a közgyűlésben a lehető leghamarabb szavazhasson a tőkeemelésről, ezt a határozatot sürgősséggel kell elfogadni. Ezért helyénvalónak tűnik kivételt biztosítani a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt 1. jegyzőkönyv 4. cikkében említett nyolchetes időszak és tíznapos időszak alól.

               (6)Ugyanezen okból e határozatnak a kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Uniót képviselő Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az Európai Beruházási Alap közgyűlésében a 2 870 000 000 EUR összegű javasolt tőkeemelés mellett szavazzon.

               2. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

                     (1)

                        A Bíróság 2008. május 6-i ítélete, Európai Parlament kontra az Európai Unió Tanácsa, C-133/06, ECLI:EU:C:2008:257.

                     (2)

                        HL C , , . o.

                     (3)

                        Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az InvestEU program létrehozásáról, 2020/0108 (COD).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.11.26.
            COM(2020) 781 final
            2020/0346(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az Energiaközösség Miniszteri Tanácsában és az Energiaközösség állandó magas szintű munkacsoportjában (Tivat, Montenegro, 2020. december 16. és 17.) képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Európai Unió által az Energiaközösség Miniszteri Tanácsának és az Energiaközösség állandó magas szintű munkacsoportjának ülésén elfogadandó álláspont kialakításáról szóló határozat azon, az EUMSZ 218. cikke (9) bekezdésének értelmében az EU-ra nézve joghatással bíró jogi aktusokkal kapcsolatban, amelyeket a két említett szerv várhatóan 2020. december 16-án és 17-én fogad el. Emellett a Miniszteri Tanács napirendjének olyan pontjai is szerepelnek, amelyek nem tartoznak az EUMSZ 218. cikke (9) bekezdésének hatálya alá, de amelyek közül néhányhoz a Tanács politikai jóváhagyása szükséges (ez a jóváhagyás külön kérelem tárgyát képezi).

               2.A javaslat háttere

               2.1.Az Energiaközösség létrehozásáról szóló szerződés

               Az Energiaközösség létrehozásáról szóló szerződés (a továbbiakban: az Energiaközösségről szóló szerződés) célul tűzte ki a hálózati energiával való kereskedelem stabil szabályozási és piaci keretrendszerének létrehozását és egységes szabályozási környezetének megteremtését az energiaszektorra vonatkozó uniós vívmányok meghatározott részének a nem uniós felek területén való végrehajtása által. A megállapodás 2006. július 1-jén lépett hatályba. Az Európai Unió részes fele az Energiaközösségről szóló szerződésnek
                  1
               . Az Energiaközösségről szóló szerződés „szerződő felekként” utal a nem uniós felekre.

               2.2.Az Energiaközösség Miniszteri Tanácsa és állandó magas szintű munkacsoportja

               A Miniszteri Tanács biztosítja az Energiaközösségről szóló szerződésben meghatározott célok elérését. Általános politikai iránymutatást nyújt, intézkedéseket hoz és eljárási aktusokat fogad el. Minden fél egy szavazattal rendelkezik, és a Miniszteri Tanács a tárgytól függően eltérő szavazási szabályok szerint jár el. Az Európai Unió a kilenc fél egyike, és egy szavazattal rendelkezik, szintén az érintett tárgytól függően.

               Egyhangúlag kell elfogadni a 2.3. szakasz 2.3.1. és 2.3.2. pontját (az Energiaközösségről szóló szerződés 100. cikke), valamint 2.3.5. pontját (az Energiaközösségről szóló szerződés 92. cikkének (1) bekezdése).

               Kétharmados többséggel kell elfogadni a lenti 2.3. szakasz 2.3.3. pontjában, valamint 2.4. szakasz 4. pontjában felsorolt tervezett jogi aktusokat (az Energiaközösségről szóló szerződés 82. és 83. cikke).

               Egyszerű többséggel kell elfogadni a 2.3. szakasz 2.3.4. pontjában felsorolt tervezett jogi aktusokat (az Energiaközösségről szóló szerződés 91. cikke (1) bekezdésének a) pontja).

               A 2.3. szakasz 2.3.6. pontjában felsorolt tervezett jogi aktus tekintetében a Miniszteri Tanács konszenzussal nevezi ki a tanácsadó bizottság tagjait.

               A 2.4. szakasz 1., 2. és 3. pontjában felsorolt tervezett jogi aktus tekintetében a Miniszteri Tanács konszenzussal fogadja el a határozatot.

               Az állandó magas szintű munkacsoport a Miniszteri Tanács fontos kisegítő testülete. Többek között intézkedéseket hozhat, amennyiben a Miniszteri Tanács arra felhatalmazást ad. Az Európai Unió képviselettel és egy szavazattal rendelkezik az állandó magas szintű munkacsoportban.

               Az Energiaközösségről szóló szerződés 47. cikke kimondja: „A Miniszteri Tanács biztosítja az e szerződésben rögzített célok megvalósítását. A Miniszteri Tanács: […] (b) intézkedéseket hoz […]”.

               A 2.3. szakasz 7. pontjában felsorolt tervezett jogi aktus tekintetében az állandó magas rangú munkacsoport a leadott szavazatok kétharmados többségével dönt.

               2.3A Miniszteri Tanács és az állandó magas szintű munkacsoport tervezett jogi aktusai

               A Miniszteri Tanács 2020. december 17-én, az állandó magas szintű munkacsoport pedig 2020. december 16-án jogi aktusokat fog elfogadni.

               Ez az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatra vonatkozó javaslat az Európai Unió által a Miniszteri Tanács alábbi tervezett jogi aktusai vonatkozásában képviselendő álláspontra vonatkozik:

               2.3.1. 2020/…/MC-EnC határozat az energiastatisztikáról szóló 1099/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az éves, a havi és a rövid határidős havonkénti energiastatisztika aktualizálásának végrehajtása tekintetében történő módosításáról szóló, 2019. november 26-i (EU) 2019/2146 bizottsági rendelet alkalmazásáról

               2.3.2. 2020/…/MC-EnC határozat az (EU) 2016/1952 európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a földgáz- és villamosenergia-árakra vonatkozó európai statisztikáról készített minőségi jelentések tartalmát érintő technikai minőségbiztosítási követelményekről szóló, 2019. május 17-i (EU) 2019/803 bizottsági végrehajtási rendelet végrehajtásáról

               2.3.3. 2020/.../MC-EnC határozat az energiaközösségi érdekű projektek listájának létrehozásáról

               2.3.4. Az Energiaközösségről szóló szerződés 91. cikkének (1) bekezdése értelmében az Energiaközösségről szóló szerződés megszegését kimondó határozatok az alábbi ügyekben:

               a)2020/…/MC-EnC határozat az ECS-13/17. számú ügyben az Energiaközösségről szóló szerződés Szerbia általi megszegéséről

               b)2020/…/MC-EnC határozat az ECS-10/18. számú ügyben az Energiaközösségről szóló szerződés Bosznia-Hercegovina általi megszegéséről

               2.3.5. Az Energiaközösségről szóló szerződés 92. cikkének (1) bekezdése szerinti határozatok:

               a)2020/…/MC-EnC határozat az ECS-8/11S., az ECS-2/13S. és az ECS-6/16S. számú ügyben a Bosznia-Hercegovina által elkövetett súlyos és tartós jogsértések nyomán az Energiaközösségről szóló szerződés 92. cikkének (1) bekezdése alapján hozott intézkedések elfogadásáról

               b)2020/…/MC-EnC határozat az ECS-1/18S. számú ügyben a Szerződés 92. cikkének (1) bekezdése alapján Ukrajna elleni súlyos és tartós jogsértés megállapításáról

               c) 2020/…/MC-EnC határozat az ECS-10/17S. számú ügyben a Szerződés 92. cikkének (1) bekezdése alapján Szerbia elleni súlyos és tartós jogsértés megállapításáról

               2.3.6. A tanácsadó bizottság tagjainak kinevezése a 2015/04/MC-EnC eljárási aktussal módosított, vitarendezési eljárási szabályzatról szóló 2008/01/MC-EnC határozat 32. cikke (3) bekezdésének megfelelően.

               Ez az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatra vonatkozó javaslat az Európai Unió által az állandó magas szintű munkacsoport alábbi tervezett jogi aktusai vonatkozásában képviselendő álláspontra vonatkozik:

               2.3.7. Az Energiaközösség állandó magas szintű munkacsoportjának az Energiaközösség Titkárságának személyzeti szabályzatának14. cikke szerinti, személyzeti kérdésekkel kapcsolatos választottbírósági eljárás szabályainak meghatározásáról szóló, 2011. március 23-i 01/2011 PHLG-EnC eljárási aktusát módosító eljárási aktus.

               A Miniszteri Tanács és az állandó magas szintű munkacsoport tervezett jogi aktusainak (a továbbiakban együttesen: tervezett jogi aktusok) célja lehetővé tenni az Energiaközösségről szóló szerződés céljainak elérését és az Energiaközösség bécsi székhelyű, többek között a Miniszteri Tanács igazgatási támogatását biztosító Titkárságának működését.

               2.4.Egyéb napirendi pontok

               A teljesség kedvéért meg kell jegyezni, hogy a tervezett jogi aktusokon túl lesznek egyéb napirendi pontok is a Miniszteri Tanács és az állandó magas szintű munkacsoport ülésein. E napirendi pontokkal kapcsolatban a Bizottság az alábbi álláspontot kívánja képviselni az Európai Unió nevében:

               1.A 2020. évi általános politikai iránymutatás az Energiaközösségre és annak szerződő feleire vonatkozóan 2030-ra kitűzött célokról és a klímasemlegességről

               Az Energiaközösségről szóló szerződés egyik fő célja egy stabil szabályozási és piaci kereteken alapuló integrált és fenntartható páneurópai energiapiac létrehozása, amely vonzza a környezet állapotát javító és a megújuló energia használatát előmozdító, a gazdasági fejlődéshez és a társadalmi stabilitáshoz szükséges beruházásokat. Mivel az energiaágazat az üvegházhatásúgáz-kibocsátás egyik fő felelőse, és tekintettel az energiapolitika és az éghajlat alakulása közötti szoros összefüggésekre, az Energiaközösségen belül fontos megerősíteni az energiahatékonyság, a megújuló energia és az üvegházhatásúgáz-kibocsátás szakpolitikai keretét.

               Az Energiaközösség Miniszteri Tanácsa elfogadta az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére szolgáló rendszerről szóló 525/2013/EU rendelet végrehajtását előkészítő 2016/02/MC-EnC ajánlást és az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveknek az Energiaközösség szerződő felei általi kidolgozásának előkészítésére vonatkozó 2018/01/MC-EnC ajánlást.

               A Miniszteri Tanács határozatai nyomán elfogadott 2009-es megújulóenergia-irányelv és a 2012-es energiahatékonyság-irányelv az Energiaközösség jogrendjének részévé vált, beleértve az Energiaközösség egészére vonatkozó 2020-as (primerenergia-fogyasztásban és végsőenergia-fogyasztásban kifejezett) energiahatékonysági célt, csakúgy mint az egyes szerződő felekre vonatkozó, a megújuló energiával kapcsolatosan 2020-ig teljesítendő célokat.

               A Miniszteri Tanács 2018 novemberében fogadta el az Energiaközösségre és annak szerződő feleire vonatkozóan 2030-ra kitűzött célokról szóló általános politikai iránymutatást. Az iránymutatást három különálló, 2030-ig megvalósítandó energia- és éghajlat-politikai cél – az energiahatékonyságra, a megújuló energiaforrások részesedésére és az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó cél – kapcsán elért politikai konszenzus alapján alakították ki. E céloknak összhangban kell lenniük a 2030-ra kitűzött uniós célokkal, egyforma szintű törekvést kell képviselniük a szerződő felek tekintetében, és figyelembe kell venniük a releváns társadalmi-gazdasági különbségeket, technológiai fejleményeket, valamint az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodást.

               Az Európai Unió Tanácsa és az Európai Parlament között 2018-ban és 2019 elején létrejött politikai megállapodásoknak köszönhetően a „Tiszta energia minden európainak” elnevezésű intézkedéscsomag valamennyi szabálya 2019 júniusától hatályos. A 2030-ra kitűzött három energia- és éghajlat-politikai cél – az üvegházhatásúgáz-kibocsátások legalább 40 %-os csökkentése az 1990-es szinthez képest, legalább 32,5 %-os energiahatékonyság és a megújuló energia legalább 32 %-os részaránya – mára teljes mértékben beépült az uniós jogszabályokba, ugyanakkor a Bizottság 2020. szeptember 17-i, az üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2030-ig megvalósítandó, az 1990-es szinthez képest legalább 55 %-os csökkentésére irányuló javaslatát követően 2021-ben sor fog kerülni ezeknek a céloknak a felfelé történő módosítására.

               A 2018/01/MC-EnC ajánlás elfogadását követően és tekintettel a szerződő felek uniós csatlakozási folyamatban, valamint az ENSZ éghajlatváltozási keretegyezménye (UNFCCC) és a Párizsi Megállapodás keretében vállalt kötelezettségeire – ideértve nemzetileg meghatározott hozzájárulásukat is –, az Energiaközösség Miniszteri Tanácsa 2020. december 17-én folytatja a tárgyalásokat az energiahatékonyságra, a megújuló energiaforrásokra és az üvegházhatásúgáz-kibocsátásra vonatkozó 2030-as célkitűzésekről, amelyek az Európai Unió 2030-ig tartó időszakra kitűzött céljaival összevetve hasonlóképpen ambiciózusak és összhangban állnak az EU európai klímarendeletre vonatkozó javaslatának módosításában foglalt azon ambiciózusabb célkitűzésével, amely a 2050-ig teljesítendő klímasemlegességi cél egyik mérföldkőjeként 2030-ig legalább 55 %-os kibocsátáscsökkentési célértéket irányoz elő.

               Az Energiaközösségre és annak szerződő feleire vonatkozóan 2030-ra kitűzött célokról szóló 2020-as általános politikai iránymutatás tervezete a Miniszteri Tanácsban elért politikai konszenzus eredményeként politikai iránymutatást kínál a célok meghatározásához.

               Az Európai Unió nevében a Bizottság támogatni kívánja a 2020-as általános politikai iránymutatás-tervezet elfogadását. A 2020-as általános politikai iránymutatás-tervezetet érintő kisebb módosításokat a Bizottság újabb tanácsi határozat nélkül is elfogadhatja, figyelembe véve az Energiaközösség szerződő feleinek a Miniszteri Tanács ülése előtt vagy során kifejezett álláspontját.

               2.Az Energiaközösség 2019–2020. évi tevékenységéről szóló éves jelentés

               Az Európai Unió nevében a Bizottság támogatni kívánja a 2019–2020. évi éves jelentés elfogadását.

               3. Az igazgató pénzügyi mentesítése a 2019. évre a 2019. december 31-i állapotra vonatkozó könyvvizsgálói jelentés, a könyvvizsgáló megbízhatósági nyilatkozata és a Költségvetési Bizottság jelentése alapján

               Az Európai Unió nevében a Bizottság támogatni kívánja az Energiaközösség Titkársága igazgatójának 2019. évre vonatkozó pénzügyi mentesítéséről szóló 2020/1/MC-EnC határozat elfogadását.

               4. 2020/1/MC-EnC ajánlás a szerződő felek és az európai uniós tagállamok kölcsönös érdekű projektjeiről

                  Az Energiaközösség Miniszteri Tanácsa 2015. október 16-án határozatot fogadott el a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról szóló 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról
                  2
               . Ezen intézkedés célja az volt, hogy jogi keretet teremtsen a Szerződő Felek közötti, valamint a Szerződő Felek és a tagállamok közötti, kulcsfontosságú energetikai infrastrukturális projektek rangsorolásához.

                  Az Energiaközösség által elfogadott 347/2013/EU rendelet átfogó keretet teremt a szerződő felek engedélyezési, szabályozási és költségmegosztási eljárásainak észszerűsítéséhez. A rendelet értelmében továbbá a Miniszteri Tanácsnak – bizonyos feltételeknek megfelelve – határozatot kell hoznia az Energiaközösségről szóló szerződés III. címe alapján a kiemelt infrastrukturális projektek (úgynevezett energiaközösségi érdekű projektek, PECI) listájáról. A rendelet alapján az abban foglalt rendelkezéseket alkalmazni lehet a kölcsönös érdekű projektekre (PMI), azaz a két szomszédos állam (egyrészről egy Szerződő Fél, másrészről egy tagállam) által jelentősként elismert, de energiaközösségi érdekű projektnek jogilag nem minősülő projektekre is. A rendelet főbb rendelkezéseinek végleges átültetésére és az energiaközösségi érdekű projektek listájának létrehozására vonatkozó határidő 2016. december 31. volt.

                  Mint azt az Energiaközösségben elfogadott 347/2013/EU rendelet rendelkezései előírják, két munkacsoport jött létre az energiaközösségi érdekű projekteket (PECI) tartalmazó lista, illetve a kölcsönös érdekű projekteket (PMI) tartalmazó lista előkészítésének céljával. A projektgazdák által benyújtott projektekről egyeztetésre került sor az Energiaközösség Titkársága által 2020. március 30-án indított nyilvános konzultáció során. A 2020-as év folyamán a projekteket értékelték abból a szempontból, hogy mennyire felelnek meg a PECI és PMI státuszra vonatkozó kiválasztási kritériumoknak.

               Minden projektet költség-haszon elemzésnek vetettek alá, amely a projektek rangsorolását eredményezte egy olyan pontszám alapján, amely azt fejezi ki, hogy a projektek mennyire teljesítik a követelményeket. A folyamat végén a konszenzuson alapuló előzetes PMI-lista tervezetét benyújtották a döntéshozó testületnek, vagyis az Energiaközösség magas szintű állandó munkacsoportjának, amely azt 2020. július 16-án elfogadta. Az Energiaközösség szabályozó testületének 2020. július 28-án beérkezett kedvező véleményét követően a Miniszteri Tanácsnak 2020. december 17-én kell jóváhagynia a végleges PMI-listát.

               A PMI-lista az elfogadását követő két évig érvényes, és a 347/2013/EU rendelet kereteibe illeszkedik. E lista Energiaközösségen belüli bármely jövőbeli frissítésének megfelelően tükröznie kell az uniós és az energiaközösségi szintű fejleményeket, különösen a 2030-as célok és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentése, valamint az (EU) 347/2013 rendelet jövőbeli felülvizsgálata tekintetében.

               Az Európai Unió nevében elfogadandó álláspont a Miniszteri Tanácsban az ajánlattervezet jóváhagyása.

               A Bizottság szükség esetén kérni fogja a Tanács jóváhagyását.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               3.1.A Miniszteri Tanács tervezett jogi aktusai

               3.1.1.2020/.../MC-EnC határozat az energiastatisztikáról szóló 1099/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az éves, a havi és a rövid határidős havonkénti energiastatisztika aktualizálásának végrehajtása tekintetében történő módosításáról szóló, 2019. november 26-i (EU) 2019/2146 bizottsági rendelet alkalmazásáról

               A Bizottság azonosított az 1099/2008/EK rendelet alapján gyűjtött energiastatisztikákkal kapcsolatos több olyan szempontot, amelyet az (EU) 2019/2146 rendeletben frissíteni és módosítani kellett. Ezek a változások mindenekelőtt az ipar végső energiafogyasztására vonatkozó statisztikák nagyobb részletezésére, a földgáz-kereskedelemre vonatkozó meghatározásoknak a következetesség javítása érdekében végrehajtandó fogalmi kiigazításaira, bizonyos adatszolgáltatási tételek kötelezővé tételére, valamint a szénre és villamos energiára vonatkozó havi adatgyűjtés időszerűségének javítására terjednek ki. Az Energiaközösség szerződő feleire vonatkozó statisztikai adatok megfelelő gyűjtése céljából helyénvaló az (EU) 2019/2146 rendeletet beemelni az Energiaközösség vívmányai közé.

               Az Európai Unió nevében a Bizottság támogatni kívánja a határozat elfogadását.

               3.1.2.2020.../MC-EnC határozat az (EU) 2016/1952 európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a földgáz- és villamosenergia-árakra vonatkozó európai statisztikáról készített minőségi jelentések tartalmát érintő technikai minőségbiztosítási követelményekről szóló, 2019. május 17-i (EU) 2019/803 bizottsági végrehajtási rendelet végrehajtásáról

               Az (EU) 2016/1952 rendelet meghatározza a földgáz- és villamosenergia-árakra vonatkozó összehasonlítható európai statisztika készítésének keretét. Az említett rendelet értelmében a tagállamoknak háromévente egységes minőségi jelentést kell benyújtaniuk a Bizottsághoz (Eurostathoz) az adatokról. E jelentéseknek tartalmazniuk kell az adatok hatályával és gyűjtésével, a számítás szempontjaival, a módszertannal és a felhasznált adatforrásokkal kapcsolatos információkat, valamint az ezekben bekövetkezett bármely változásokat. Az Energiaközösség szerződő feleire vonatkozó statisztikai adatok megfelelő gyűjtése céljából helyénvaló az (EU) 2016/1952 rendeletet beemelni az Energiaközösség vívmányai közé.

               Az Európai Unió nevében a Bizottság támogatni kívánja a határozat elfogadását.

               3.1.3. 2020/.../MC-EnC határozat az energiaközösségi érdekű projektek listájának létrehozásáról

                  Az Energiaközösség Miniszteri Tanácsa 2015. október 16-án határozatot fogadott el a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról szóló 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról
                  3
               . Ezen intézkedés célja az volt, hogy jogi keretet teremtsen a Szerződő Felek közötti, valamint a Szerződő Felek és a tagállamok közötti, kulcsfontosságú energetikai infrastrukturális projektek rangsorolásához.

                  Az Energiaközösség által elfogadott 347/2013/EU rendelet átfogó keretet teremt a szerződő felek engedélyezési, szabályozási és költségmegosztási eljárásainak észszerűsítéséhez. A rendelet értelmében továbbá a Miniszteri Tanácsnak – bizonyos feltételeknek megfelelve – határozatot kell hoznia az Energiaközösségről szóló szerződés III. címe alapján a kiemelt infrastrukturális projektek (úgynevezett energiaközösségi érdekű projektek, PECI) listájáról. A rendelet főbb rendelkezéseinek végleges átültetésére és az első PECI-lista létrehozására vonatkozó határidő 2016. december 31. volt. A listát kétévente frissíteni kell.

                  Mint azt az Energiaközösségben elfogadott 347/2013/EU rendelet rendelkezései előírják, két munkacsoport jött létre a PECI-lista előkészítésének céljával. A projektgazdák által benyújtott projektekről az Energiaközösség Titkársága 2020. március 30-án indított nyilvános konzultációt. A 2020-as év folyamán a projekteket értékelték abból a szempontból, hogy mennyire felelnek meg a PECI státusz kiválasztási követelményeinek. Minden projektet költség-haszon elemzésnek vetettek alá, amely a projektek rangsorolását eredményezte egy olyan pontszám alapján, amely azt fejezi ki, hogy a projektek mennyire teljesítik a követelményeket. A folyamat végén a konszenzuson alapuló előzetes PECI-lista tervezetét benyújtották a döntéshozó testületnek, vagyis az Energiaközösség magas szintű állandó munkacsoportjának, amely azt 2020. július 16-án elfogadta. Az Energiaközösség szabályozó testületének 2020. július 28-án beérkezett kedvező véleményét követően a Miniszteri Tanácsnak 2020. december 17-én kell jóváhagynia a végleges PECI-listát.

               A PECI-lista az elfogadását követő két évig érvényes, és a 347/2013/EU rendelet kereteibe illeszkedik. E lista Energiaközösségen belüli bármely jövőbeli frissítésének megfelelően tükröznie kell az uniós és az energiaközösségi szintű fejleményeket, különösen a 2030-as célok és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentése, valamint az (EU) 347/2013 rendelet jövőbeli felülvizsgálata tekintetében.

                  Az Európai Unió nevében elfogadandó álláspont a Miniszteri Tanácsban a határozat elfogadásának támogatása.

               3.1.4.  Az Energiaközösségről szóló szerződés 91. cikkének (1) bekezdése értelmében az Energiaközösségről szóló szerződés megszegését kimondó határozatok az alábbi ügyekben:

               A vitarendezési eljárásokat az Energiaközösséget létrehozó szerződés szerinti vitarendezési eljárási szabályzat
                  4
                III. címének 1. fejezete és IV. címének 1. fejezete tartalmazza.

               a)2020/…/Mc-EnC határozat az ECS-13/17. számú ügyben az Energiaközösségről szóló szerződés Szerbia általi megszegéséről

               Az Európai Unió Bírósága kimondta, hogy harmadik feleknek az átviteli rendszerekhez való hozzáférése azon „alapvető jelentőségű intézkedések egyike”
                  5
               , amelyeket a szerződő feleknek az Energiaközösségről szóló szerződés szerinti kötelezettségeik teljesítése érdekében végre kell hajtaniuk. A földgázpiaci irányelv 32. cikkének (1) bekezdése értelmében a szerződő felek olyan rendszert hoznak létre, amelyben harmadik felek földgázszállító rendszerhez való hozzáférését minden felhasználóra vonatkozó díjak alapján teszik lehetővé, objektív kritériumok alapján, a rendszerhasználók közötti megkülönböztetés nélkül. A földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló rendelet 16. cikkének (1) és (2) bekezdése arra kötelezi a szállításirendszer-üzemeltetőket, hogy valamennyi releváns ponton bocsássák rendelkezésre a rendszeregyensúly és a hatékony hálózatüzemeltetés figyelembevételével megállapított maximális kapacitást, valamint hogy megkülönböztetésmentes és átlátható kapacitásallokációs mechanizmusokat alkalmazzanak és tegyenek közzé. A földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló rendelet I. melléklete 3.2.1)a) pontjával összefüggésben értelmezett 18. cikkének (3) bekezdése értelmében a lényeges pontok magukban foglalják a szállításirendszer-üzemeltető által üzemeltetett földgázszállító hálózat összes betáplálási és kiadási pontját is. Az energiaközösségi vívmányokból adódó kötelezettséget, amelynek értelmében harmadik feleknek hozzáférést kell biztosítani a földgázszállító rendszerhez, az energiatörvény ültette át a szerb nemzeti jogba, így a szállításirendszer-üzemeltetőnek azt a szabályok szerint kell végrehajtania.

               Az Energiaközösség Titkársága úgy ítéli meg, hogy a Srbijagas, azaz a Szerb Köztársaságban jelenleg földgázpiaci szállításirendszer-üzemeltetőként működő vállalat nem hajtotta végre ezen kötelezettségeit, mivel a horgoši betáplálási ponton folyamatosan és egyoldalúan kizárta a határkeresztező földgázszállító kapacitásokat a nyílt kapacitásallokációs eljárásokból, és következésképpen nem biztosította harmadik felek adott betáplálási ponthoz való hozzáférését. Az Energiaközösség Titkársága ezenfelül kifogásolja, hogy a szóban forgó kötelezettségek érvényre juttatásában illetékes szerb hatóságok nem tettek eleget e feladatuknak.

               Az Energiaközösség Titkársága előzetesen megállapította, hogy mivel a Srbijagas a horgoši betáplálási pontot indokolatlanul kizárta a nyílt kapacitásallokációs eljárásokból, és nem biztosította azokhoz harmadik felek korlátlan és megkülönböztetésmentes hozzáférését, a Szerb Köztársaság nem tesz eleget a 2009/73/EK irányelv 32. cikkének és a 715/2009/EK rendelet 16. cikkének, aminek következtében nem teljesíti az Energiaközösségről szóló szerződés 6., 10. és 11. cikke szerinti kötelezettségeit. Az Energiaközösség Titkársága ezért indokolással ellátott kérést nyújtott be a Miniszteri Tanácshoz.

               Az indokolással ellátott kérésben szereplő tények és érvek alapján az Unió által a Miniszteri Tanács ülésén képviselendő álláspont az ECS-13/17. számú ügyben a szerződésszegést megállapító határozat jóváhagyása, feltéve, hogy az Energiaközösség tanácsadó bizottsága időben – azaz a Miniszteri Tanács ülését megelőzően – az Energiaközösség Titkárságának megállapításait támogató véleményt nyilvánít.

               E jóváhagyásnak feltétele továbbá, hogy az indokolással ellátott kérésben szereplő indokolás (71) pontjából töröljék az esetleges erőfölénnyel való visszaélésre utaló obiter dictumot. Az obiter dictum a szóban forgó ügyben nem releváns a kötelezettségszegés megállapítása szempontjából, ugyanakkor a jogbizonytalanság kockázatát hordozza.

               b) 2020/…/MC-EnC határozat az ECS-10/18. számú ügyben a szerződés Bosznia-Hercegovina általi megszegéséről

               Az Energiaközösségről szóló szerződés 18. cikke (1) bekezdésének c) pontja az állami támogatásokkal kapcsolatos tilalmat tartalmaz, amely a szerződés 19. cikke értelmében a közvállalkozásokra és a különleges vagy kizárólagos jogokkal felruházott vállalkozásokra is vonatkozik. Ezek a rendelkezések – a szerződés 6. cikkével együtt – előírják a szerződő felek számára, hogy az állami támogatásokkal kapcsolatos megfelelő tilalmat vezessenek be nemzeti jogrendszerükben, és biztosítsák annak végrehajtását.

               Az Energiaközösség Titkársága előzetesen megállapította, hogy Bosznia-Hercegovina állami támogatásokkal foglalkozó tanácsa tévesen döntött úgy, hogy a Bosznia-hercegovinai Föderáció által az Export-Import Bank of China javára az Elektroprivreda Bosne i Hercegovine közművállalat által a Tuzla 7 projekthez nyújtott hitel felvételéhez biztosított garancia nem minősül az Energiaközösségről szóló szerződés 18. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében vett állami támogatásnak. A Titkárság az állami támogatásokkal foglalkozó tanács határozatát az állami támogatás EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésében meghatározott fogalmának való megfelelés tekintetében értékelte, és a következő szempontokat vizsgálta: (1) egy vállalkozás előnyben részesül, (2) a támogatást az állam nyújtja, vagy állami forrásokból nyújtják, (3) ennek keretében előnyben részesítenek bizonyos vállalkozásokat vagy energiaforrásokat, (4) a támogatás torzíthatja a versenyt, és (5) a támogatás érintheti a hálózati energia szerződő felek közötti kereskedelmét. A Titkárság előzetesen arra a következtetésre jutott, hogy az állami támogatásokkal foglalkozó tanács határozata nem felel meg az állami támogatás fogalmának, és az állami garancia állami támogatásnak minősül. Mivel az állami támogatásokkal foglalkozó tanács állami szerv, intézkedései Bosznia-Hercegovinának tudhatók be, amely így nem teljesíti az Energiaközösségről szóló szerződés 18. cikke szerinti kötelezettségeit. Az Energiaközösség Titkársága annak megállapítására irányuló, indokolással ellátott kérést nyújtott be a Miniszteri Tanácshoz, hogy Bosznia-Hercegovina nem teljesítette az Energiaközösségről szóló szerződés 18. cikke szerinti kötelezettségeit.

               Az indokolással ellátott kérésben szereplő tények és érvek alapján az Unió által a Miniszteri Tanács ülésén képviselendő álláspont az ECS-10/18. számú ügyben a szerződésszegést megállapító határozat jóváhagyása, amint az Energiaközösség tanácsadó bizottsága – az üggyel kapcsolatos új fejlemények függvényében – a 2020. december 9-i meghallgatást követően az Energiaközösség Titkárságának megállapításait támogató véleményt nyilvánít.

               3.1.5.Az Energiaközösségről szóló szerződés 92. cikkének (1) bekezdése szerinti határozatok:

               a)Határozat a Bosznia-Hercegovina által az ECS-8/11S., az ECS-2/13S. és az ECS-6/16S. számú ügyben az Energiaközösségről szóló szerződés 92. cikkének (1) bekezdése értelmében elkövetett súlyos és tartós jogsértések nyomán hozott intézkedések elfogadásáról

               i.az ECS-8/11S. számú ügyben Bosznia-Hercegovina vonatkozásában az Energiaközösségről szóló szerződés 92. cikkének (1) bekezdése értelmében hozott intézkedések

               A Miniszteri Tanács 2015. október 16-án elfogadta a 2015/10/MC-EnC határozatot, amelyben megállapította, hogy Bosznia-Hercegovina nem hajtotta végre az ECS-8/11. számú ügyben hozott 2013/04/MC-EnC és 2014/04/MC-EnC miniszteri tanácsi határozatot, amelyek tárgya Bosznia-Hercegovina meg nem felelése a második energiaügyi csomag (földgáz) előírásai tekintetében, és így nem orvosolta az említett határozatokban azonosított súlyos és tartós jogsértéseket. A megfelelés hiánya az említett időpontban az állami szintű hatáskörrel rendelkező szabályozó szervezet hiányát, a Bosznia-hercegovinai Föderáció földgáz tekintetében illetékes szabályozó szervezetének hiányát, a megfelelő jogi, funkcionális és számviteli szétválasztás mindkét szervezet esetében fennálló hiányát, a megfelelően meghatározott és közzétett hálózati díjak hiányát, az új infrastruktúrára vonatkozó mentességekkel kapcsolatos problémákat, a piacnyitás hiányát, valamint az akkori 1775/2005/EK földgázrendelet és az ellátás biztonságáról szóló akkori 2004/67/EK irányelv rendelkezései átültetésének elmulasztását foglalta magában. A Miniszteri Tanács az Energiaközösségről szóló szerződés 92. cikke értelmében a következő intézkedéseket fogadta el:

               ·Felfüggesztették Bosznia-Hercegovina azon jogát, hogy részt vegyen a szerződés V. címének (költségvetéssel kapcsolatos) VI. fejezete alapján elfogadott intézkedésekről és eljárási jogi aktusokról tartott szavazásokon, és felkérték az Energiaközösség Titkárságát, hogy függessze fel a visszatérítési szabályainak Bosznia-Hercegovina képviselői tekintetében történő alkalmazását az Energiaközösség által szervezett valamennyi ülésen.

               A 92. cikk szerinti intézkedések hatálya egyéves időtartamra korlátozódott, és 2016. október és 2017. március 31. között felfüggesztésre került annak érdekében, hogy Bosznia-Hercegovina végrehajthassa a Miniszteri Tanács 2016. október 14-i ülése alkalmával aláírt, az Energiaközösségről szóló szerződés értelmében a földgázágazatban fennálló súlyos és tartós jogsértések megszüntetéséről szóló megállapodást.

               Mivel Bosznia-Hercegovina nem hozott semmilyen intézkedést a jogsértés orvoslására, a 2015/10/MC-EnC határozat alapján elfogadott intézkedések 2017. április 1-jén ismételten hatályba léptek. A Miniszteri Tanács 2018. november 29-én elfogadta a Bosznia-Hercegovinával szemben addig bevezetett intézkedések egy évvel történő meghosszabbításáról szóló 2018/17/MC-EnC határozatot. Emellett felfüggesztette Bosznia-Hercegovina azon jogát, hogy a szerződés II. címe szerinti, a földgázágazatban az Energiaközösség valamennyi intézménye által elfogadandó új vívmányok elfogadására vonatkozó intézkedésekről szóló szavazásokon részt vegyen. Felfüggesztette továbbá Bosznia-Hercegovina azon jogát, hogy részt vegyen a szerződés 92. cikke szerinti intézkedésekre (a szerződés megsértésének szankcionálása) vonatkozó szavazásokon.

               Mivel Bosznia-Hercegovina nem hozott semmilyen intézkedést a 2018/17/MC-EnC számú határozatban azonosított jogsértés orvoslására, az Energiaközösség Titkársága 2019. október 8-án a szerződés 92. cikke értelmében a szankciók újabb meghosszabbítására irányuló, indokolással ellátott kérést nyújtott be a Miniszteri Tanácshoz. Ezt a kérést a Miniszteri Tanács 2019. évi ülésén egyhangúság hiányában nem fogadta el, aminek következtében a hatályban lévő intézkedéseket nem hosszabbították meg. 2019-ben a Miniszteri Tanácsban képviselendő uniós álláspont az Energiaközösség Titkársága meghosszabbítás iránti kérelmének támogatása volt.

               A Miniszteri Tanácshoz intézett, 2020. szeptember 22-i új, indokolással ellátott kérésében az Energiaközösség Titkársága annak újbóli megerősítését kérte, hogy Bosznia-Hercegovina súlyosan és tartósan megszegte az Energiaközösségről szóló szerződésből eredő kötelezettségeit, mivel semmilyen bizonyíték nem támasztja alá, hogy erőfeszítéseket tett volna a kötelezettségszegések orvoslására. Az intézkedéseket illetően az Energiaközösség Titkársága a következőket javasolja:

               ·a 2015/10/EnC és a 2016/16/MC-EnC határozat alapján korábban hozott intézkedések (a szavazati jogok felfüggesztése költségvetési ügyekben, valamint a visszatérítési szabályok alkalmazásának felfüggesztése) időtartamának a határozat elfogadásának napjától számított két évvel történő meghosszabbítása;

               ·Bosznia-Hercegovina azon jogát felfüggesztő intézkedés meghozatala, hogy a Miniszteri Tanács 2022. évi üléséig részt vegyen a szerződés 91. cikke szerinti határozatokról szóló szavazásokon;

               ·a Bosznia-Hercegovina azon jogát felfüggesztő intézkedés alkalmazásának meghosszabbítása, hogy a Miniszteri Tanács 2022. évi üléséig részt vegyen az Energiaközösségről szóló szerződés 92. cikke szerinti határozatokról szóló szavazásokon.

               Tekintettel az azonosított jogsértések tartósságára és jelentőségére, a javasolt intézkedések megfelelőek és arányosak, amennyiben az Energiaközösségről szóló szerződés 92. cikkének (1) bekezdésén alapulnak. Az Unió által a Miniszteri Tanácsban képviselendő álláspont ezért a határozattervezet jóváhagyása, kivéve a 2016/16/MC-EnC határozat 3. cikkének (1) bekezdése szerinti intézkedéseket, amelyek meghosszabbítása nem hagyandó jóvá.

               ii.az ECS-2/13S. számú ügyben Bosznia-Hercegovina vonatkozásában az Energiaközösségről szóló szerződés 92. cikkének (1) bekezdése értelmében hozott intézkedések

               A Miniszteri Tanács 2016. október 14-én elfogadta az ECS-02/13. számú ügyben hozott 2016/03/MC-EnC határozatot, amelyben megállapította, hogy Bosznia-Hercegovina azáltal, hogy elmulasztotta biztosítani, hogy teljes területén ne lehessen használni 1,00 tömegszázalékot meghaladó kéntartalmú nehéz fűtőolajat, illetve 0,1 tömegszázalékot meghaladó kéntartalmú gázolajokat, megsértette az Energiaközösség jogszabályait. Bosznia-Hercegovina így nem felelt meg az 1999/32/EK irányelv 3. cikke (1) bekezdésének és 4. cikke (1) bekezdésének a Szerződés 16. cikkével összefüggésben értelmezett rendelkezéseinek.

               Mivel Bosznia-Hercegovina nem hozott semmilyen intézkedést a 2016/03/MC-EnC határozatban azonosított jogsértés orvoslására, 2018. szeptember 12-én az Energiaközösség Titkársága indokolással ellátott kérést nyújtott be a Miniszteri Tanácsnak az ECS-2/13S. számú ügy elindítására a szerződés 92.  cikke értelmében. A Miniszteri Tanács 2018. november 29-i 2018/13/MC-EnC határozatával megállapította, hogy Bosznia-Hercegovina a szerződés 92. cikkének (1) bekezdése értelmében súlyosan és tartósan megsértette az Energiaközösség jogszabályait, és elmulasztotta orvosolni a Miniszteri Tanács 2016. évi határozatában megállapított jogsértéseket. Ugyanakkor a Miniszteri Tanács a szerződés 92. cikke szerinti intézkedések elfogadását 2019-re halasztotta. Előrelépés hiányában az Energiaközösség Titkársága indokolással ellátott kérést terjesztett a Miniszteri Tanács 2019. évi ülése elé, amelyben a szerződés 92. cikke szerinti intézkedések bevezetését kérte. A Miniszteri Tanács azonban egyhangúság hiányában nem fogadott el határozatot, és intézkedések bevezetésére sem került sor. Az Európai Unió 2019-ben támogatta az említett intézkedések bevezetését.

               Bosznia-Hercegovina a mai napig fenntartja az 1999/32/EK irányelv rendelkezései alóli általános és feltétel nélküli mentesség szükségességét. Bár az ország 2020 júliusában bejelentette, hogy a folyékony kőolaj-tüzelőanyagok minőségével foglalkozó munkacsoportot hoz létre, az Energiaközösség Titkársága úgy véli, hogy ez nem elegendő a jogi keret jelenlegi megsértésének orvoslásához. Az Energiaközösség Titkársága ennek alapján 2020. szeptember 22-én indokolással ellátott kérést nyújtott be a Miniszteri Tanácshoz, amelyben a következőket kérte:

               ·annak megerősítése, hogy az Energiaközösségről szóló szerződés 92. cikkének (1) bekezdése értelmében továbbra is fennáll a szerződés súlyos és tartós megsértése;

               ·az Energiaközösségről szóló szerződés 92. cikke szerinti intézkedések meghozatala, mégpedig Bosznia-Hercegovina azon jogának felfüggesztése, hogy a Miniszteri Tanács 2022. évi üléséig részt vegyen az Energiaközösségről szóló szerződés 91. és 92. cikke szerinti határozatokról szóló szavazásokon.

               Tekintettel az azonosított jogsértések tartósságára és jelentőségére, a javasolt intézkedések megfelelőek és arányosak. Ezért az Európai Unió által a Miniszteri Tanács ülésén képviselendő álláspont a határozattervezet jóváhagyása.

               iii.az ECS-6/16S. számú ügyben Bosznia-Hercegovina vonatkozásában az Energiaközösségről szóló szerződés 92. cikkének (1) bekezdése értelmében hozott intézkedések

               A Miniszteri Tanács 2016. október 14-én elfogadta az ECS-06/16. számú ügyben hozott 2016/07/MC-EnC határozatot, amelyben megállapította, hogy Bosznia-Hercegovina azáltal, hogy elmulasztotta a gáz- és villamosenergia-ágazatra alkalmazandó harmadik energiaügyi csomagnak
                  6
                való megfeleléshez szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések 2015. január 1-jéig való, a 2011/02/MC-EnC miniszteri tanácsi határozat 3. cikke (1) bekezdése szerinti elfogadását és alkalmazását, továbbá az Energiaközösség Titkárságának ezen intézkedésekről haladéktalanul történő értesítését, megsértette az Energiaközösség jogszabályait. Az ország ezáltal nem tett eleget a szerződés 6. és 89. cikkében, valamint a 2011/02/MC-EnC miniszteri tanácsi határozat 3. cikke (1) és (2) bekezdésében foglaltaknak.

               Mivel Bosznia-Hercegovina nem hozott semmilyen intézkedést a 2016/07/MC-EnC határozatban azonosított jogsértés orvoslására, 2018. szeptember 12-én az Energiaközösség Titkársága indokolással ellátott kérést nyújtott be a Miniszteri Tanácshoz az ECS-6/16S. számú ügy elindítására a szerződés 92. cikke értelmében. 2018. november 29-i 2018/16/MC-EnC határozatával a Miniszteri Tanács megállapította, hogy Bosznia-Hercegovina súlyosan és tartósan megsértette az Energiaközösség jogszabályait azáltal, hogy elmulasztotta végrehajtani a 2016/07/MC-EnC miniszteri tanácsi határozatot, ezáltal pedig nem orvosolta az említett határozatban megállapított jogsértéseket. Ugyanakkor a Miniszteri Tanács a szerződés 92. cikke szerinti intézkedések elfogadását 2019-re halasztotta.

               Mivel Bosznia-Hercegovina nem hozott semmilyen intézkedést a 2018/16/MC-EnC határozatban azonosított jogsértés orvoslására és a fent említett kötelezettségeinek való megfelelés tekintetében továbbra is megsérti az Energiaközösség vívmányait, 2019. október 8-án az Energiaközösség Titkársága a szerződés 92. cikke értelmében intézkedések iránti kérést nyújtott be a Miniszteri Tanácsnak. A Miniszteri Tanács azonban egyhangúság hiányában nem hozott határozatot e tekintetben. Az Európai Unió által képviselt álláspont az Energiaközösség Titkársága által javasolt intézkedések 2019. évi elfogadásának támogatása volt. A Titkárság 2020. szeptember 22-én újabb, indokolással ellátott kérést nyújtott be a Miniszteri Tanácshoz, mivel Bosznia-Hercegovina továbbra sem tett eleget a harmadik energiacsomagban foglaltaknak, sem a gáz-, sem pedig a villamosenergia-ágazatban. A Titkárság a következőket kéri:

               ·annak megerősítése, hogy az Energiaközösségről szóló szerződés 92. cikkének (1) bekezdése értelmében továbbra is fennáll a szerződés súlyos és tartós megsértése;

               ·a szerződés 92. cikke szerinti intézkedések meghozatala, mégpedig Bosznia-Hercegovina azon jogának felfüggesztése, hogy a Miniszteri Tanács 2022. évi üléséig részt vegyen az Energiaközösségről szóló szerződés 91. és 92. cikke szerinti határozatokról szóló szavazásokon.

               Tekintettel az azonosított jogsértések tartósságára és jelentőségére, a javasolt intézkedések megfelelőek és arányosak. Ezért az Európai Unió által a Miniszteri Tanács ülésén képviselendő álláspont a határozattervezet jóváhagyása.

               b)2020/…/MC-EnC határozat az ECS-1/18S. ügyben az Energiaközösségről szóló szerződés 92. cikkének (1) bekezdése értelmében vett súlyos és tartós jogsértés Ukrajnával szembeni megállapításáról

               Az energiahatékonyságról szóló, 2012. október 25-i 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet az Energiaközösség Miniszteri Tanácsának 2015. október 16-i 2015/08/MC-EnC határozata beemelte az energiaközösségi vívmányokba.

               A 2015/08/MC-EnC határozat 1. cikke alapján a szerződő felek kötelesek a 2012/27/EU irányelvet nemzeti jogi keretükbe átültetni és 2017. október 15-től végrehajtani. A 2015/08/MC-EnC miniszteri tanácsi határozat 1. cikke arra is kötelezi a szerződő feleket, hogy közöljék az Energiaközösség Titkárságával nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket a 2015/08/MC-EnC határozat által szabályozott területen elfogadnak. A szerződés 6. cikke általános kötelezettséget ró a felekre, hogy a szerződésből eredő kötelezettségek teljesítésének biztosítása érdekében meghozzák a megfelelő általános, illetve különös intézkedéseket. A szerződés 89. cikke alapján a felek kötelesek a nekik címzett határozatokat az azokban megjelölt határidőn belül végrehajtani nemzeti jogrendszerükben.

               2018. november 29-i 2018/06/MC-EnC határozatában a Miniszteri Tanács megállapította, hogy Ukrajna megszegte az Energiaközösségről szóló szerződést, mivel 2017. október 15-ig nem fogadta el az energiahatékonyságról szóló 2012/27/EU irányelvnek való megfeleléshez szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket. Ukrajna ezáltal nem tett eleget az Energiaközösségről szóló szerződés 6. és 89. cikkében, valamint a 2015/08/MC-EnC miniszteri tanácsi határozat 1. cikkében foglaltaknak. Határozatában a Miniszteri Tanács felszólította Ukrajnát, hogy 2019. július 1-ig orvosolja ezt a mulasztást, és rendszeresen tegyen jelentést a Titkárságnak és a magas szintű állandó munkacsoportnak. Az Energiaközösség Titkárság megállapította, hogy Ukrajna mindezidáig nem hozta meg a 2012/27/EU irányelv szerinti kötelezettségei teljesítéséhez szükséges, a 2018/06/MC-EnC miniszteri tanácsi határozatban megállapított intézkedéseket. Az Energiaközösség Titkársága ezért olyan határozat meghozatalára irányuló kérelmet nyújtott be a Miniszteri Tanácshoz, amely kimondja, hogy Ukrajna a szerződés 92. cikkének (1) bekezdése értelmében súlyosan és tartósan sérti az Energiaközösségről szóló szerződést.

               Az Unió által a Miniszteri Tanácsban képviselendő álláspontnak figyelembe kell vennie az Ukrajna által e kérdés kapcsán már elért eredményeket, valamint az EU által Ukrajnának az energiahatékonyság terén a 2020. december 1-jétől kezdődő kétéves időszakra nyújtandó tervezett technikai segítségnyújtást. E technikai segítségnyújtásnak lehetővé kell tennie Ukrajna számára, hogy eredményesen összehangolja nemzeti jogszabályait a 2012/27/EU rányelvvel. Ezért a megállapított jogsértésekkel kapcsolatos jelentéstételre és a jogsértések orvoslására vonatkozó határidőnek nem az Energiaközösség Titkársága által javasolt 2021. július 1-jei időpontig, hanem a Miniszteri Tanács 2021. évi üléséig kell lejárnia.

               A Miniszteri Tanácsban az Unió által képviselendő álláspont az ECS-1/18S. számú ügyben a súlyos és tartós jogsértés fennállását megállapító miniszteri tanácsi határozat jóváhagyása, azzal a feltétellel, hogy az Ukrajna által a Miniszteri Tanácsnak történő jelentéstételre és a jogsértés Ukrajna általi orvoslására vonatkozó határidőt a Miniszteri Tanács 2021. évi ülésének időpontjában állapítják meg.

               c) 2020/…/Mc-EnC határozat az ECS-10/17S. számú ügyben az Energiaközösségről szóló szerződés Szerbia általi megszegéséről

               A szállításirendszer-üzemeltetők szétválasztása a harmadik energiacsomagban foglalt egyik kulcsfogalom. Ez az energiaátviteli tevékenységeknek a termelési és ellátási érdekektől való tényleges elválasztását követeli meg. A harmadik országbeli személy vagy személyek irányítása alatt álló szállításirendszer-üzemeltetők tanúsítására a földgázpiaci irányelv
                  7
                11. cikke alkalmazandó. A földgázpiaci irányelv 10. cikke értelmében a vállalkozásokat jóváhagyásukat és szállításirendszer-üzemeltetővé való kijelölésüket megelőzően tanúsítani kell. A tanúsítás feltétele, hogy a vállalkozásnak meg kell felelnie a harmadik energiaügyi csomag szerinti szétválasztási követelményeknek, azaz a földgázpiaci irányelv 9. cikkének.

               A földgázpiaci irányelvet és a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló rendeletet
                  8
                a Miniszteri Tanács 2011. október 6-i 2011/02/MC-EnC határozata beemelte az energiaközösségi vívmányokba.

               Az Energiaközösség Titkársága megállapította, hogy a Szerb Köztársaság a Yugorosgaz-Transport ISO-modell szerinti tanúsításával megszegte az energiaközösségi vívmányok részét képező 2009/73/EK irányelv 10. és 11. cikke, 14. cikke (2) bekezdésének a), b) és d) pontja, valamint 15. cikke, továbbá a 715/2009/EK rendelet 24. cikke szerinti kötelezettségeit. 2019-ben a Miniszteri Tanács 2019/02/MC-EnC határozatában megállapította, hogy a Szerb Köztársaság nem teljesítette a földgázpiaci irányelvből és a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló rendeletből eredő kötelezettségeit. A Titkárság álláspontja szerint a Szerb Köztársaság mindezidáig nem hajtotta végre a 2019/02/MC-EnC határozatot, és nem orvosolta az energiaközösségi vívmányok említett megsértését. Az Energiaközösség Titkársága ezért az Energiaközösségről szóló szerződés 92. cikkének (1) bekezdése értelmében vett súlyos és tartós jogsértés megállapítására irányuló kérést nyújtott be a Miniszteri Tanácsnak.

               Az Energiaközösség Titkárságának kérésében szereplő tények és érvek alapján az Unió által a Miniszteri Tanács ülésén képviselendő álláspont az ECS-10/17S. számú ügyben a súlyos és tartós jogsértést megállapító határozat jóváhagyása.

               3.1.6.A tanácsadó bizottság tagjainak kinevezése a 2015/04/MC-EnC eljárási aktussal módosított, vitarendezési eljárási szabályzatról szóló 2008/01/MC-EnC eljárási aktus szerinti szabályzat 32. cikke (3) bekezdésének megfelelően

               A javasolt kinevezésekkel a tanácsadó bizottság jelenlegi tagjainak és póttagjainak megbízatása 2024. december 31-ig meghosszabbodik, a 2015/04/MC-EnC eljárási aktussal módosított, vitarendezési eljárási szabályzatról szóló 2008/01/MC-EnC eljárási aktus 32. cikkének (3) bekezdésével összhangban.

               Az Európai Unió nevében a Bizottság támogatni kívánja a javasolt kinevezéseket.

               3.2.Az állandó magas szintű munkacsoport tervezett jogi aktusai

               A fent említett napirendi pontok egyike (2.3. szakasz) esetében az állandó magas szintű munkacsoport határozatára van szükség, amelyben az Európai Bizottság képviselője fogja ismertetni az Európai Unió álláspontját.

               Az állandó magas szintű munkacsoport 2011-ben elfogadta az Energiaközösség személyzeti szabályzatának 14. cikke szerinti személyzeti ügyekben folytatott választottbírósági eljárásra vonatkozó szabályokat megállapító 01/2011 PHLG-EnC számú eljárási aktusát. Az ezen eljárási aktus végrehajtása során szerzett tapasztalatok azt mutatják, hogy a tisztességes eljárás elvének védelme és az Energiaközösség Titkárságán belüli produktív munkakörnyezethez való hozzájárulás érdekében javítani kell a jelenlegi eljárási szabályokon. Erre való tekintettel az állandó magas szintű munkacsoport javasolt határozata módosítja a választottbírósági bizottság előtti, a 01/2011 PHLG-EnC számú eljárási aktusban meghatározott eljárásra vonatkozó szabályokat. A tervezett módosítás fő elemei a következők:

               ·annak lehetővé tétele a Bizottság és a többi szerződő fél számára, hogy a választottbírósági kérelmek rövid időn belüli kezelésére kész, állandó képviselőket nevezzenek ki a választottbírósági bizottságba;

               ·annak lehetővé tétele, hogy a választottbírósági bizottság akkor is ellássa feladatait, ha egyes képviselőket nem neveztek ki időben;

               ·a választottbírósági bizottság arra való felhatalmazása, hogy megtagadja egy egyezség jóváhagyását, amennyiben az az Energiaközösség költségvetésére nézve a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével nyilvánvalóan összeegyeztethetetlen pénzügyi következményekkel jár; valamint

               ·annak lehetővé tétele a választottbírósági bizottság számára, hogy amennyiben egy választottbírósági eljárás során az Energiaközösség Titkárságán belüli strukturális hiányosságokra derül fény, ajánlásokat intézzen az Energiaközösség Titkárságához, és erről tájékoztassa a Miniszteri Tanácsot.

               A hatékonyság érdekében és a 01/2011 PHLG-EnC számú eljárási aktus javasolt módosításának az állandó magas szintű munkacsoport általi elfogadása függvényében a Bizottság Manuel Kellerbauert nevezte ki a választottbírósági bizottság Európai Bizottságot képviselő állandó tagjává, valamint Lars Albathot a választottbírósági bizottság Európai Bizottságot képviselő állandó póttagjává. A Bizottság e két tisztviselője megfelelő szakértelemmel rendelkezik feladatai ellátásához, és pártatlanságuk vagy függetlenségük nem vonható kétségbe. A választottbírósági bizottság tagjaként teljesen függetlenül és befolyásolástól mentesen járnának el.

               Ennek alapján az Európai Unió által az állandó magas szintű munkacsoportban képviselendő álláspont az, hogy jóvá kell hagyni az állandó magas szintű munkacsoport eljárási aktusának tervezetét, amely módosítja az Energiaközösség magas szintű állandó munkacsoportjának az Energiaközösség személyzeti szabályzatának 14. cikke szerinti személyzeti ügyekben folytatott választottbírósági eljárásra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2011. március 23-i 01/2011 PHLG-EnC számú eljárási aktusát. Az Energiaközösség szerződő feleinek vagy az Energiaközösség Titkárságának a magas szintű állandó munkacsoport ülését megelőzően vagy annak ülésén tett észrevételei alapján a magas szintű állandó munkacsoport határozattervezetének kisebb módosításairól is meg lehet állapodni.

               A 01/2011 PHLG-EnC számú eljárási jogi aktus javasolt módosításának az állandó magas szintű munkacsoport általi elfogadására is figyelemmel a Tanácsnak is meg kell erősítenie az említett két bizottsági tisztviselő Európai Bizottság általi, a választottbírósági bizottság Európai Bizottságot képviselő állandó tagjává, illetve állandó póttagjává történő kinevezését.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Alapelvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat.”

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  9
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A Miniszteri Tanács és az állandó magas szintű munkacsoport megállapodással – az Energiaközösségről szóló szerződéssel – létrehozott szervek.

               A Miniszteri Tanács és az állandó magas szintű munkacsoport által elfogadandó jogi aktusok joghatással bíró jogi aktusok. A tervezett jogi aktusok az Energiaközösségről szóló szerződés 76. cikkének megfelelően a nemzetközi jog szerint kötelező érvényűek lesznek, amelynek értelmében a határozatok kötelezők azokra nézve, akiket címzettként megjelölnek.

               A tervezett jogi aktusok nem egészítik ki és nem módosítják a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Alapelvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik csak járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen anyagi jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt anyagi jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma az energiaüggyel kapcsolatos.

               A javasolt határozat anyagi jogi jogalapja ezért az EUMSZ 194. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 194. cikke a 218. cikk (9) bekezdésével összefüggésben.

               2020/0346 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az Energiaközösség Miniszteri Tanácsában és az Energiaközösség állandó magas szintű munkacsoportjában (Tivat, Montenegro, 2020. december 16. és 17.) képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 194. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Energiaközösségről szóló szerződést (a továbbiakban: szerződés) az Európai Unió a 2006. május 29-i 2006/500/EK tanácsi határozattal
                  10
                kötötte meg, amely 2006. július 1-jén lépett hatályba.

               (2)A szerződés 47. és 76. cikke értelmében a Miniszteri Tanács határozat vagy ajánlás formájában intézkedéseket fogadhat el.

               (3)2020. december 17-i 18. ülésén a Miniszteri Tanács több jogi aktust el kíván fogadni, amely jogi aktusok e határozat 1. mellékletében szerepelnek.

               (4)2020. december 16-i 59. ülésén az állandó magas szintű munkacsoport jogi aktust kíván elfogadni, amely e határozat 2. mellékletében szerepel.

               (5)A tervezett jogi aktusok az Unió számára joghatással bírnak, ezért helyénvaló meghatározni az Európai Unió által a Miniszteri Tanácsban és az állandó magas szintű munkacsoportban képviselendő álláspontot.

               (6)A tervezett jogi aktusok célja lehetővé tenni az Energiaközösségről szóló szerződés céljainak elérését és az Energiaközösség bécsi székhelyű, többek között a Miniszteri Tanács igazgatási támogatását biztosító titkárságának működését,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Miniszteri Tanács 2020. december 17-én a montenegrói Tivatban tartandó 18. ülésén az EUMSZ 218. cikke (9) bekezdésének hatálya alá tartozó kérdésekkel kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontot e határozat 1. melléklete tartalmazza.

               2. cikk

               Az állandó magas szintű munkacsoport 2020. december 16-án a montenegrói Tivatban tartandó 59. ülésén az EUMSZ 218. cikke (9) bekezdésének hatálya alá tartozó kérdésekkel kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontot e határozat 2. melléklete tartalmazza.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 198., 2006.7.20., 15. o.

                     (2)

                        D/2015/09/MC-EnC határozat

                     (3)

                        D/2015/09/MC-EnC határozat

                     (4)

                        Az Energiaközösséget létrehozó szerződés szerinti vitarendezési eljárási szabályzatról szóló, 2008. június 27-i 2008/01/MC-EnC eljárási aktus módosításáról szóló, 2015. október 16-i 2015/04/MC-EnC eljárási aktussal módosított, az Energiaközösséget létrehozó szerződés szerinti vitarendezési eljárási szabályzatról szóló 2008/01/MC-EnC eljárási aktus.

                     (5)

                        A citiworks AG ügyében 2008. május 22-én hozott ítélet (C-439/06, ECLI:EU:C:2008:298) 44. pontja; a Sabatauskas és társai ügyében 2008. október 9-én hozott ítélet (C-239/07, ECLI:EU:C:2008:551) 33. pontja; és az Essent Belgium NV ügyében 2016. szeptember 29-én hozott ítélet (C-492/14, ECLI:EU:C:2016:732) 76. pontja.

                     (6)

                        A 2009/72/EK irányelv, a 2009/73/EK irányelv, a 714/2009/EK rendelet és a 715/2009/EK rendelet.

                     (7)

                        Az Európai Parlament és Tanács 2009/73/EK irányelve (2009. július 13.) a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/55/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről.

                     (8)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 715/2009/EK rendelete (2009. július 13.) a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről és az 1775/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről.

                     (9)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (10)

                        HL L 198., 2006.7.20., 15. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.11.26.
            COM(2020) 781 final
            MELLÉKLETEK
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az Energiaközösség Miniszteri Tanácsában és az Energiaközösség állandó magas szintű munkacsoportjában (Tivat, Montenegro, 2020. december 16. és 17.) képviselendő álláspontról

               I. MELLÉKLET

               Miniszteri Tanács

               1.2020/.../MC-EnC számú határozat az energiastatisztikáról szóló 1099/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az éves, a havi és a rövid határidős havonkénti energiastatisztika aktualizálásának végrehajtása tekintetében történő módosításáról szóló, 2019. november 26-i (EU) 2019/2146 bizottsági rendelet végrehajtásáról

               Az Európai Unió azt az álláspontot fogja képviselni, hogy az Energiaközösség Miniszteri Tanácsának az energiastatisztikáról szóló 1999/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az éves, a havi és a rövid határidős havonkénti energiastatisztika aktualizálásának végrehajtása tekintetében történő módosításáról szóló, 2019. november 26-i (EU) 2019/2146 bizottsági rendelet végrehajtásáról szóló határozatára irányuló, az Energiaközösség Miniszteri Tanácsának szóló bizottsági javaslatot megállapító, 2020. november 26-i bizottsági határozatnak (C(2020) 8439 final) megfelelően jóváhagyja a határozattervezetet.

               2.2020/.../MC-EnC számú határozat az (EU) 2016/1952 európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a földgáz- és villamosenergia-árakra vonatkozó európai statisztikáról készített minőségi jelentések tartalmát érintő technikai minőségbiztosítási követelményekről szóló, 2019. május 17-i (EU) 2019/803 bizottsági végrehajtási rendelet végrehajtásáról

               Az Európai Unió azt az álláspontot fogja képviselni, hogy az Energiaközösség Miniszteri Tanácsának az (EU) 2016/1952 európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a földgáz- és villamosenergia-árakra vonatkozó európai statisztikáról készített minőségi jelentések tartalmát érintő technikai minőségbiztosítási követelményekről szóló, 2019. május 17-i (EU) 2019/803 bizottsági végrehajtási rendelet végrehajtásáról szóló határozatára irányuló, az Energiaközösség Miniszteri Tanácsának szóló bizottsági javaslatot megállapító, 2020. november 26-i bizottsági határozatnak (C(2020) 8439 final) megfelelően jóváhagyja a határozattervezetet.

               3.2020/../MC-EnC határozat az energiaközösségi érdekű projektek listájának létrehozásáról

               Az Európai Unió azt az álláspontot fogja képviselni, hogy támogatja az e Melléklet kiegészítésében szereplő határozattervezet elfogadását.

               4.AZ ENERGIAKÖZÖSSÉGRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS 91. CIKKÉNEK (1) BEKEZDÉSE ÉRTELMÉBEN AZ ENERGIAKÖZÖSSÉGRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS MEGSZEGÉSÉT KIMONDÓ HATÁROZATOK AZ ALÁBBI ÜGYEKBEN:

               Az Európai Unió azt az álláspontot fogja képviselni, hogy támogatja az Energiaközösségről szóló szerződés 91. cikkének (1) bekezdése értelmében a jogsértést kimondó határozattervezetet az alábbi ügyekben:

               (a)ECS-13/17 sz. ügy (Szerbia), azzal a feltétellel, hogy az Energiaközösség tanácsadó bizottsága a Miniszteri Tanács ülését megelőzően az Energiaközösség Titkárságának megállapításait támogató véleményt nyilvánít, és hogy az indokolással ellátott kérelem 71. pontjában szereplő obiter dictumot törlik.

               (b)ECS-10/18. sz. ügy (Bosznia-Hercegovina), amennyiben az Energiaközösség tanácsadó bizottsága a 2020. december 9-i meghallgatást követően az Energiaközösség Titkárságának megállapításait támogató véleményt nyilvánított, valamint az üggyel kapcsolatos új fejlemények függvényében.

               5.AZ ENERGIAKÖZÖSSÉGRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉSNEK AZ ECS-8/11S, AZ ECS-2/13S ÉS AZ ECS-6/16S ÜGYBEN BOSZNIA-HERCEGOVINA, AZ ECS-1/18S ÜGYBEN UKRAJNA ÉS AZ ECS-10/17S ÜGYBEN SZERBIA ÁLTALI SÚLYOS ÉS TARTÓS MEGSÉRTÉSE NYOMÁN AZ ENERGIAKÖZÖSSÉGRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS 92. CIKKÉNEK (1) BEKEZDÉSE ÉRTELMÉBEN HOZOTT INTÉZKEDÉSEK ELFOGADÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁROZATOK

               Az Európai Unió azt az álláspontot fogja képviselni, hogy jóváhagyja az ECS-2/13S és az ECS-6/16S számú ügyben Bosznia-Hercegovina vonatkozásában az Energiaközösségről szóló szerződés 92. cikkének (1) bekezdése szerinti határozattervezeteket. A Bosznia-Hercegovinára vonatkozó ECS-8/11S ügy tekintetében a Miniszteri Tanácsban az Európai Unió azt az álláspontot fogja képviselni, hogy jóváhagyja a határozattervezetet, a 2016/16/MC-EnC határozat 3. cikkének (1) bekezdése szerinti intézkedések kivételével, amelyek meghosszabbítását nem szabad jóváhagyni.

               Ukrajnára vonatkozóan az ECS-1/18S ügyben az Európai Unió a Miniszteri Tanácsban azt az álláspontot fogja képviselni, hogy jóvá kell hagyni a Miniszteri Tanács súlyos és tartós jogsértés fennállását megállapító határozatát, azzal a feltétellel, hogy az Ukrajna által a Miniszteri Tanácsnak történő jelentéstételre és a jogsértés Ukrajna általi orvoslására vonatkozó határidőt a Miniszteri Tanács 2021. évi ülésének napjában kell meghatározni.

               Az Európai Unió a Miniszteri Tanács ülésén azt az álláspontot fogja képviselni, hogy jóváhagyja az ECS-10/17S. számú ügyben Szerbiával kapcsolatban a súlyos és tartós jogsértés meglétét megállapító, az Energiaközösségről szóló szerződés 92. cikkének (1) bekezdése értelmében hozott határozatot.

               6.A tanácsadó bizottság tagjainak kinevezése a 2015/04/MC-EnC eljárási aktussal módosított, a vitarendezési eljárási szabályzatról szóló 2008/01/MC-EnC eljárási aktus szerinti szabályzat 32. cikke (3) bekezdésének megfelelően

               Az Európai Unió azt az álláspontot fogja képviselni, hogy támogatja a javasolt kinevezéseket.

               KIEGÉSZÍTÉS AZ I. MELLÉKLETHEZ

               2020/../MC-EnC határozat az energiaközösségi érdekű projektek listájának (a továbbiakban: energiaközösségi lista) létrehozásáról

               AZ ENERGIAKÖZÖSSÉG MINISZTERI TANÁCSA,

               tekintettel az Energiaközösséget létrehozó szerződésre (a továbbiakban: Szerződés) és különösen annak 2., 26., 27. és 82. cikkére,

               tekintettel az Energiaközösség által elfogadott, az Energiaközösség Miniszteri Tanácsának a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról szóló 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló D/2015/09/MC-EnC határozatára és különösen az említett rendelet 3. cikkének (4) bekezdésére,

               tekintettel az Energiaközösség Titkárságának javaslatára,

               mivel:

               (1)
                     Az Energiaközösség Miniszteri Tanácsa 2015. október 16-án határozatot
                  1
                fogadott el a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról szóló 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról.

               (2)
                     A Szerződés 82. cikke alapján az intézkedéseket valamely fél vagy a titkárság javasolja.

               (3)
                     Az energiaközösségi érdekű projektek (PECI) listájára való felvételre javasolt projekteket értékelték a munkacsoportok, és azok teljesítik a rendeletben megfogalmazott feltételeket.

               (4)
                     Az energiaközösségi érdekű projektek előzetes listájának tervezetét a munkacsoportok technikai szintű ülésein elfogadták. Az Energiaközösség szabályozó testületének (ECRB) az értékelési kritériumok és a költség-haszon elemzés következetes alkalmazására vonatkozó kedvező véleményét követően az Energiaközösség magas szintű állandó munkacsoportja 2020. július 16-i 56. ülésén megvitatta az előzetes listát, és ez ügyben döntéshozó szervként eljárva véglegesítette és támogatta ezt a határozatot.

               (5)
                     Az energiaközösségi listára történő felvételre javasolt projektekről egyeztetések zajlottak az érintett érdekelt feleket képviselő szervezetekkel, többek között az energiatermelőkkel, az elosztórendszer-üzemeltetőkkel, a beszállítókkal, a fogyasztókkal és a környezetvédelmi szervezetekkel.

               (6)
                     A PECI-listára való felvétel nem érinti a vonatkozó környezeti hatásvizsgálat eredményét és az engedélyezési eljárás kimenetelét. Az elfogadott rendelet 5. cikke (8) bekezdésének értelmében, amennyiben valamely projekt nem felel meg az Energiaközösség jogszabályainak, az eltávolítható az energiaközösségi listáról. Az energiaközösségi érdekű projektek végrehajtását, beleértve az energiaközösségi szabályozásnak való megfelelésüket, a rendelet 5. cikke alapján nyomon kell követni.

               (7)
                     Az elfogadott rendelet 3. cikke (4) bekezdésének második albekezdése értelmében kétévente új energiaközösségi lista összeállítására kerül sor a Szerződés III. címe szerinti határozat által.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

                  Az energiaközösségi érdekű projektek elfogadott listáját e határozat melléklete tartalmazza.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Ennek a határozatnak az Energiaközösség szerződő felei a címzettjei.

               Kelt Tivatban, 2020 ... -án/-én.

               Az elnökség nevében

               INDOKOLÁS

               1. Bevezetés

               Az Energiaközösség Miniszteri Tanácsa 2015. október 16-án határozatot fogadott el a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról szóló 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról
                  2
               . Ezen intézkedés célja jogi keretet teremteni a kulcsfontosságú energetikai infrastrukturális projekteknek a szerződő felek közötti, valamint a szerződő felek és a tagállamok közötti prioritásának felállításához.

               Az Energiaközösség által elfogadott 347/2013/EU rendelet átfogó keretet teremt a szerződő felek engedélyezési, szabályozási és költségmegosztási eljárásainak egyszerűsítéséhez. Egy miniszteri tanácsi határozatot is előír, azzal a céllal, hogy – bizonyos feltételeknek megfelelve – az Energiaközösségről szóló szerződés III. címe szerint létrehozza a kiemelt infrastrukturális projektek (úgynevezett energiaközösségi érdekű projektek, PECI) listáját. A rendelet főbb rendelkezéseinek végleges átültetésére és az első PECI-lista létrehozására vonatkozó határidő 2016. december 31. volt. A listát kétévente frissíteni kell.

               Mint azt az Energiaközösségben elfogadott 347/2013/EU rendelet rendelkezései előírják, két munkacsoport jött létre a PECI-lista előkészítésének céljával. A projektgazdák által benyújtott projekteket az Energiaközösség Titkársága 2020. március 30-án nyilvános konzultációra bocsátotta. A 2020-as év folyamán a projekteket értékelték abból a szempontból, hogy mennyire felelnek meg a PECI státusz kiválasztási követelményeinek. Minden projektet költség-haszon elemzésnek vetettek alá, amely a projektek rangsorolását eredményezte egy olyan pontszám alapján, amely azt fejezi ki, hogy a projektek mennyire teljesítik a követelményeket. Az eljárás végén a konszenzuson alapuló előzetes PECI-lista tervezetét 2020. július 16-án benyújtották a döntéshozó testületnek, vagyis az Energiaközösség magas szintű állandó munkacsoportjának (PHLG), amely azt támogatta. Az Energiaközösség szabályozó testületének 2020. július 28-án beérkezett kedvező véleményét követően a Miniszteri Tanácsnak 2020. december 17-én kell jóváhagynia a végleges PECI-listát.

               A projektek listáját tartalmazó mellékletet a fent leírt döntéshozatali eljárás során állítják össze.

               2. A javaslat jogalapja

               Az Energiaközösségről szóló szerződés 82. cikke alapján a Miniszteri Tanács valamely fél vagy a titkárság javaslatára hozhat a III. cím szerinti intézkedéseket.

               A határozat 7. cikke (5) bekezdésének a) pontja alapján a Miniszteri Tanács az energiaközösségi érdekű projektek listáját a szerződés III. címe szerinti határozat által hozza létre.

               A titkárság a villamosenergia-csoport, illetve a gáz- és olajipari csoport kezdeményezésére és az Európai Bizottság szolgálataival egyetértésben benyújtja a mellékletben az energiaközösségi érdekű projektek javasolt listáját. Amennyiben és amilyen mértékben a titkárság tudomást szerez arról, hogy bármely kétség felmerül egy energiaközösségi érdekű projekt energiaközösségi jogszabályoknak való megfelelésével kapcsolatban, javasolhatja a Miniszteri Tanácsnak, hogy az Energiaközösségbe beépített, a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról szóló 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének (8) bekezdésével összhangban törölje a projektet a listáról.

               MELLÉKLET

               Villamosenergia-projektek PECI-listája

                        EL_01

                        Transzbalkán folyosó

                        a)

                        Új 400 kV felsővezetéki rendszerösszekötő Kragujevac 2 (RS) és Kraljevo 3 (RS) között, feszültségszint emeléssel Kraljevo 3 (RS) alállomáson 400 kV feszültségszintre

                        b)

                        Új dupla áramkörű 400 kV felsővezetéki rendszerösszekötő Obrenovac (RS) és Bajina Basta (RS) között, Bajina Basta (RS) alállomás 400 kV-ra növelésével

                        c)

                        Új 400 kV rendszerösszekötő Bajina Basta (RS), Visegrad (BA) és Pljevlja (ME) között

               Gázprojektek PECI-listája

                        A projekt megnevezése

                        Csoport

                        Gas_13

                        Albánia–Koszovó
                           3* gázvezeték – ALKOGAP

                        Koszovó ellátására irányuló konkurens projektek csoportja

                        Gas_26

                        Észak-Macedónia–Koszovó rendszerösszekötő

                        Koszovó ellátására irányuló konkurens projektek csoportja

                        Gas_11

                        Szerbia–Észak-Macedónia rendszerösszekötő

                        Észak-Macedónia ellátására irányuló konkurens projektek csoportja

                        Gas_09

                        Bulgária–Szerbia rendszerösszekötő (PCI) mint a TurkStream szerbiai bővítésével (Gastrans projekt) versengő projekt

                        nem alkalmazandó

               Olajprojektek PECI-listája

                        Oil_01

                        Ukrajna–Lengyelország olajvezeték (Brodi és Adamowo között)

               II. Melléklet

               Állandó magas szintű munkacsoport

               2020/…/phlg-enc eljárási aktus az Energiaközösség állandó magas szintű munkacsoportjának az Energiaközösség titkársága személyzeti szabályzatának 14. cikke szerinti, személyzeti kérdésekkel kapcsolatos választottbírósági eljárás szabályainak meghatározásáról szóló 01/2011 PHLG-EnC eljárási aktus módosításáról

               Az Európai Unió azt az álláspontot fogja képviselni, hogy az Energiaközösség állandó magas szintű munkacsoportjának az Energiaközösség titkársága személyzeti szabályzatának 14. cikke szerinti, személyzeti kérdésekkel kapcsolatos választottbírósági eljárás szabályainak meghatározásáról szóló, 2011. március 23-i 01/2011 PHLG-EnC eljárási aktust módosító eljárási aktusára irányuló, az Energiaközösség állandó magas szintű munkacsoportjának szóló bizottsági javaslat megállapításáról szóló, 2020. november 26-i (C(2020) 8437 final) bizottsági határozattal összehangban támogatja az eljárási aktus tervezetét.

               Az Energiaközösség szerződő felei vagy az Energiaközösség Titkársága által az állandó magas szintű munkacsoport ülését megelőzően vagy annak ülésén tett észrevételek fényében az eljárási aktus tervezetének kisebb módosításairól is meg lehet állapodni.

               Ezzel összefüggésben a Tanács megerősíti, a 01/2011 PHLG-EnC számú eljárási aktus javasolt módosításának az állandó magas szintű munkacsoport általi elfogadása függvényében, Manuel Kellerbauer a választottbírósági bizottság Európai Bizottságot képviselő állandó tagjává, valamint Lars Albath a választottbírósági bizottság Európai Bizottságot képviselő állandó póttagjává történő kinevezését.

                     (1)

                        D/2015/09/MC-EnC határozat.

                     (2)

                        D/2015/09/MC-EnC. sz. határozat.

                     (3)

                     *Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244 (1999) sz. ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.