title: Javaslat a tanács rendelete az Európai Közösségek saját forrásairól szóló […] tanácsi határozat 4. és 5. cikkével összhangban a költségvetési egyensúlyhiányok korrekciójára vonatkozó végrehajtási intézkedésekről

text:
                 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA
                                                     Brüsszel, 14.7.2004
                                                     COM(2004) 501 végleges
                                                     2004/0170 (CNS)
                                                     2004/0171 (CNS)
                                           Javaslat
                              A TANÁCS HATÁROZATA
                 az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről
                                           Javaslat
                               A TANÁCS RENDELETE
   az Európai Közösségek saját forrásairól szóló […] tanácsi határozat 4. és 5. cikkével
   összhangban a költségvetési egyensúlyhiányok korrekciójára vonatkozó végrehajtási
                                      intézkedésekről
                                 (előterjesztő: a Bizottság)
HU                                                                                HU
 ---pagebreak---                                             INDOKLÁS
   1.   BEVEZETÉS
        Az Európai Unió a közös célok közösségét teremti meg. Az EU-költségvetés egyes
        részei egyértelműen kohéziós célt szolgálnak. Más részei az elfogadott EU-
        programokon keresztül finanszírozzák a sajátos célkitűzések megvalósítását. Ennek
        eredményeként az EU-költségvetésnek mindig is lesznek nettó kedvezményezettjei
        és nettó befizetői, bár a szakpolitika eredményei az Unióban mint egészben
        halmozódnak fel.
        Az EU-költségvetésbe történő befizetések és az onnan kapott támogatások
        különbségével mért költségvetési mérlegek (vagy másképpen nettó mérlegek) nem
        tükrözik teljes mértékben a tagállamok EU-tagságának előnyeit. A kutatási, vagy a
        határvédelmi kiadásokból például nemcsak az abban közvetlenül részesülők
        profitálnak, hanem a nemzeti határokon keresztül más tagállamokra is hatással
        vannak1. A túlcsorduló hatás mértékét nem minden esetben lehet számszerűsíteni, de
        figyelembevételük módosítja az elszámolási egyensúlyhiány felmérését.
        A költségvetési mérlegek meghatározása továbbá jelentős fogalmi és elszámolási
        problémákat von maga után. A költségvetési mérleg számítása során számos döntést
        kell hozni a bevételi vagy költségoldali tételekről, valamint a bázisidőszakokról (pl.
        pénztári vagy növekmény adat, előző évről áthozott többlet stb.). A
        végeredményként kapott költségvetési mérlegek jelentősen eltérhetnek attól függően,
        hogy milyen döntéseket hoztunk.
        Egyes egyensúlyhiányok mértéke azonban a politikai viták középpontjában áll.
        Többéves költségvetési patthelyzet és gyötrelmes viták után az 1984-es
        fontainebleau-i megállapodás bevezette az Egyesült Királyság számára juttatott
        jelenlegi korrekciót, amely a saját forrásokról szóló 1985. május 7-i határozattal
        lépett hatályba. A döntés az alábbi általános elv alapján történt2:
        „… bármely tagállam, amely relatív jólétéhez mérten túlzott költségvetési terhet
        visel, a megfelelő időpontban korrekcióban részesülhet.”
        Az Európai Tanács tehát már 1984-ben elismerte az általánossá tett korrekció elvét
        („bármely tagállam”). A korrekciót odaítélő döntés két kritériumon alapul: a
        költségvetési egyensúlyhiány mértékén („túlzott”) és a tagállam jólétén az EU
        egészéhez viszonyítva („relatív jólét”).
        Napjainkban az Egyesült Királyságnak juttatott egyedi korrekció indokoltsága
        kevésbé releváns, mint az Fontainebleau-i Európai Tanács idején, mivel számos más
        tagállam jogosan állíthatja, hogy jelenlegi helyzetük hasonló az Egyesült
        Királyságéhoz (2. szakasz). A bővítés költségét továbbá igazságosan kell elosztani.
        Ennélfogva az érvek amellett szólnak, hogy a fontainebleau-i következtetésekben
   1
      Az ilyen túlcsorduló hatások magukban foglalják a nettó kedvezményezett tagállamban keletkezett
      jövedelem elköltését egy másik tagállamban termelt árura vagy szolgáltatásra, a különböző tagállamok
      valutájában meghatározott pénzeszközök megvásárlását stb.
   2
      Lásd a Fontainebleau-i Európai Tanácsot: „Az elnökség következtetései”, Az Európai Közösségek
      értesítője, 6-1984.
HU                                                2                                                        HU
 ---pagebreak---         meghatározott elv fényében fennállnak az általánossá tett korrekciós mechanizmus
        bevezetéséhez szükséges feltételek. Az ilyen korrekciós mechanizmust meghatározó
        paramétereket megvizsgálták, és a következő kettős célt szem előtt tartó javaslattal
        álltak elő:
        • a túlságosan negatív költségvetési mérlegek megelőzése a hasonló jóléti szinten
            lévő nettó befizetők közötti különbségek csökkentése mellett;
        • a mechanizmus finanszírozási költségeinek ésszerű szinten tartásának biztosítása.
   2.   AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁG               JELENLEGI HELYZETE MÁS NETTÓ BEFIZETŐKKEL
        ÖSSZEHASONLÍTVA
        Az alábbi két albekezdés a relatív jólétet és a nettó költségvetési mérlegek mértékét
        vizsgálja az EU-költségvetés minden nettó befizetője esetében.3
        2.1. A relatív jólét mértéke
        Az alábbi táblázat a 2003. évre áttekintést ad a vásárlóerő-paritásban (purchasing
        power standards - PPS4) kifejezett, egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelemről (GNI) a
        2002. évben minden nettó befizető tagállam esetében5.
                   1. táblázat GNI/fő a nettó befizetők esetében
                              (PPS-ben)(EU-15 átlag = 100)
                                            2003                1984
           Egyesült Királyság              111.2                 90.6
           Dánia                           111.1                104.0
           Ausztria                        109.8                  --
           Hollandia                       106.6                 95.0
           Svédország                      104.6                  --
           Franciaország                   104.2                104.0
           Németország                      98.6                109.6
           Olaszország                      97.3                 92.9
        A táblázat világosan mutatja, hogy az EU valamennyi nettó befizetőjét tekintve a
        PPS-ben kifejezett, egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelem 2003-ban a 15 tagú EU
        átlagához viszonyítva 97 és 111 % között váltakozott. A listát 111,2 %-kal az
        Egyesült Királyság relatív jóléte vezeti. Ez éles ellentétben áll az 1984-es helyzettel,
        amikor a nettó befizetők között az Egyesült Királyság élt a legkisebb jólétben.
        Tekintettel a többi nettó befizetőhöz viszonyítva az Egyesült Királyság helyzetében
        bekövetkezett drámai mértékű változásra, jogossá vált a fontainebleau-i elv fényében
        – amely szerint egy tagállam nettó mérlegét relatív jólétéhez viszonyítva kell
        vizsgálni – a meglévő korrekciós rendszer felülvizsgálata.
   3
      Az e közleményben említett értékelés és javaslat a Bizottság saját forrásáról szóló jelentés technikai
      mellékletében szereplő részletesebb információn és elemzésen alapul.
   4
      A PPS az átváltási árfolyamok által figyelembe nem vett nemzeti árszintek közötti különbséget tükröző
      mesterséges pénznem. Ez a pénzegység lehetővé teszi az országok közötti gazdasági mutatók
      értelmezhető mennyiségi összehasonlítását. A PPS-adatok kiszámítását a Eurostat végzi.
   5
      Az e dokumentumban feltüntetett nettó mérlegek, mint az Egyesült Királyság számára juttatott
      korrekcióhoz használtak esetében is, az adminisztratív kiadásokat figyelembe véve kerültek
      kiszámításra. Ezért Belgium és Luxemburg nem szerepelnek a nettó befizetők között.
HU                                                  3                                                        HU
 ---pagebreak---        2.2. Nettó költségvetési mérlegek az Egyesült Királyságnak juttatott korrekció
              előtt
       Az Egyesült Királyság 1985. évi (az első év, amelyre a korrekció kiszámolásra
       került) nettó költségvetési mérlege a korrekció előtt a GNI -0,48 %-át tette ki. (Bár a
       többi tagállamról nem áll rendelkezésre pontos adat, abban az időben Németország
       volt az egyetlen másik nagy nettó befizető.) Mint azt az alábbi táblázat mutatja, az
       Egyesült Királyság nettó mérlege az utóbbi években áltagosan hasonló szinten
       maradt. Az 1996-tól 2002-ig terjedő időszakban a 15 tagú EU nettó befizetőinek
       nettó költségvetési mérlege az Egyesült Királyságnak juttatott korrekció előtt és az
       adminisztratív kiadásokkal együtt átlagosan az alábbiak szerint alakult:
            2. táblázat Nettó költségvetési mérlegek az Egyesült Királyságnak
                 juttatott korrekció előtt a kiválasztott EU-15 tagok esetében
                                       (éves átlag, 1996-2002)
                                                                  GNI %-ban
          Egyesült Királyság                                       -0.47%
          Németország                                              -0.44%
          Hollandia                                                -0.43%
          Svédország                                               -0.38%
          Ausztria                                                 -0.24%
          Olaszország                                              -0.06%
          Franciaország                                            -0.04%
       Ha a jelenlegi rendszer változatlanul fennállna, a 2008-tól 2013-ig terjedő időszakra
       vonatkozó átlagos nettó költségvetési mérlegek6 minden felsorolt nettó befizetőnél
       összességében romlanának a bővítés költségeinek finanszírozása miatt. A Bizottság
       becslése szerint és feltételezve, hogy a kiadások szintje megfelel a Bizottság 2003.
       február 10-i közleményében7 javasolt pénzügyi tervben megállapított felső
       határértékeknek, a nettó befizetők becsült nettó mérlegei az alábbiak szerint
       alakulnának:
                3. táblázat Becsült nettó költségvetési mérlegek a 15 tagú EU
            kiválasztott tagjainál az Egyesült Királyságnak juttatott korrekció előtt
                                                               8
                                      (éves átlag, 2008-2013 )
                                                                a GNI %-ában
          Egyesült Királyság                                        -0.62%
          Hollandia                                                 -0.55%
          Németország                                               -0.52%
          Svédország                                               -0.47%
          Ausztria                                                 -0.37%
          Olaszország                                               -0.29%
          Franciaország                                             -0.27%
          Dánia                                                     -0.20%
          Finnország                                               -0.14%
   6
     Az e becsült adatok kiszámolásához felhasznált hipotézisek részleteit a saját forrásokról szóló jelentés
     műszaki melléklete mutatja be.
   7
     COM(2004) 101 végl.
   8
     Mivel a korrekciók visszafizetése egy évvel később történik, ebben a táblázatban és a következőkben a
     hat éves időszak átlagát vettük, mert a 2007. évre járó korrekció 2008-ban kerül kifizetésre, a 2013. évre
     járó korrekcióra pedig 2014-ben kerül sor.
HU                                                   4                                                          HU
 ---pagebreak---       Feltételezve, hogy a 25 tagú EU-ban a 2002. októberi Brüsszeli Európai Tanács által
      elfogadott mezőgazdasági kiadások és az úgynevezett 1. célkitűzés és a kohéziós
      alap értelmében a Bizottság által javasolt „kohéziós” kiadások változatlanok
      maradnak, a kifizetési előirányzatok teljes szintjének csökkentése a bruttó nemzeti
      jövedelemnek a Bizottság által javasolt 1,14 %-áról például 1 %-ra nem lenne
      jelentős hatással a becsült nettó mérlegek nagyságára. Ez azért következhet be, mert
      az új tagállamokra irányuló kiadások lényegében érintetlenek maradnának, és a
      csökkentést a 15 tagú EU-nak kifizetett nem mezőgazdasági jellegű kiadások
      drasztikus csökkentésével és/vagy olyan külső programokkal érnénk el, amelyek nem
      kerülnének be a megállapított kiadásokba. Következésképpen a nettó befizetők saját
      forrásokból történő befizetéseinek ebből adódó csökkentését nagymértékben
      ellensúlyozná az ugyanebbe a tagállamokba irányuló megállapított EU-kiadások
      megfelelő csökkentése.
      Korrekciós mechanizmus nélkül az utóbbi hét évben átlagosan az Egyesült Királyság
      lett volna a legnagyobb nettó befizető, és valószínűleg az EU-költségvetés
      legnagyobb nettó befizetője maradna a 2013-ig tartó időszakban is. Ugyanakkor
      Hollandia, Németország és kisebb mértékben Svédország nettó mérlegei
      nagyságrendileg azonos mértékűek voltak és várhatóan maradnak is. Mint az előző
      szakaszban láthattuk, e három tagállamban jelenleg viszonylag kisebb a jólét, mint az
      Egyesült Királyságban.
      Az, hogy a nettó költségvetési mérlegek nagysága az érintett tagállamok relatív
      jólétéhez viszonyítva „túlzottnak” tekinthető-e, nagymértékben az Unión belüli
      pénzügyi szolidaritás elfogadható mértékéről alkotott politikai felfogástól függ. Ha
      az Egyesült Királyság nettó mérlegét „túlzottnak” ítélnék, akkor a fontainebleau-i elv
      alkalmazása inkább a korrekciós mechanizmusnak a többi olyan tagállamra történő
      kiterjesztése felé mutatna, amelyek alacsonyabb jóléti szinten hasonló nagyságrendű
      negatív mérleget viselnek el.
      Mindenesetre a kizárólagos alapon egy tagállamnak juttatott korrekció
      indokolatlannak tűnik különösen, ha figyelembe vesszük a kibővített Unióban a nettó
      költségvetési mérlegek változatlan feltételek mellett történő várható alakulását, amit
      a következő szakaszban mutatunk be.
   3. BECSÜLT NETTÓ MÉRLEGEK A SAJÁT FORRÁSOKRÓL SZÓLÓ, VÁLTOZATLANUL
      HAGYOTT HATÁROZAT MELLETT
      Becslések szerint a 2007-től 2013-ig terjedő időszakban az Egyesült Királyságnak
      juttatott korrekció az utolsó hét év átlagához képest több mint 50%-kal nő, és
      várhatóan eléri a 7,1 milliárd eurót az 1997-től 2003-ig terjedő időszak 4,6 milliárd
      eurójához képest.
      A bővítéshez szükséges többletkiadások eredményeként minden EU-15-be tartozó
      tagállam nettó mérlege romlani fog. Bár az 1999. márciusi Berlini Európai Tanácson
      egyhangú döntés született a tíz új tagállam csatlakozásáról, az Egyesült Királyság
      ragaszkodott hozzá és el is érte, hogy az Egyesült Királyság számára juttatott
HU                                          5                                                HU
 ---pagebreak---        korrekció kiszámításánál a bővítéssel kapcsolatos kiadásokat figyelembe vegyék9,
       ezáltal védve a korrekciót a bővítés pénzügyi következményeinek nagy részétől. Ez a
       fő oka az Egyesült Királyságnak juttatott korrekció jövőbeli növekedésének.
       Ennek eredményeként arányosan nő az Egyesült Királyságnak juttatandó korrekció
       finanszírozásában teljes mértékben részt vevő tagállamok költsége, beleértve az új
       tagállamokat is.
       Ha a saját forrásokról szóló jelenlegi határozat hatályban marad, a 2007-től 2013-ig
       terjedő időszakban a nettó befizetők átlagos nettó mérlege az Egyesült Királyságnak
       juttatott korrekció után az alábbiak szerint becsülhető:
             4. táblázat Becsült nettó költségvetési mérlegek az Egyesült
            Királyságnak juttatott korrekció után (éves átlag, 2008-2013)
                                                             GNI %-ban
          Hollandia                                             -0.56%
          Németország                                           -0.54%
          Svédország                                            -0.50%
          Ausztria                                              -0.38%
          Olaszország                                           -0.41%
          Ciprus10                                              -0.37%
          Franciaország                                         -0.37%
          Dánia                                                 -0.31%
          Finnország                                            -0.25%
          Egyesült Királyság                                    -0.25%
       E becslések szerint az Egyesült Királyság (Finnországgal együtt) az EU-költségvetés
       legkisebb nettó befizetőjévé válik, ami nyilvánvaló ellentétben áll a fent említett
       fontainebleau-i elvvel. Az egyedül az Egyesült Királyságnak juttatott korrekció
       jelenlegi rendszerét tehát felül kell vizsgálni. Ehelyett a korrekciós mechanizmusnak
       a meglévő korrekcióból kifejlődő általánosítása lehetővé tenné, hogy a rendszer
       közelebb kerüljön a tagállamok viszonylagos jólétével összefüggő túlzott
       költségvetési terhek elkerülésének eredeti céljához. A bizonyos szint felett a nagy
       nettó befizetők számára bevezetendő egyfajta „védőháló” egyben elősegítené a
       kibővült Unió szakpolitikáinak kihívásaihoz szükséges költségvetési eszközöket
       biztosító konstruktívabb hozzáállást is.
   4.  AZ ÁLTALÁNOSSÁ TETT KORREKCIÓS MECHANIZMUS RÖVID ISMERTETÉSE
       4.1. A mechanizmus általános ismertetése
       A javasolt általánossá tett korrekciós mechanizmust a Bizottságnak a 2006. utáni
       pénzügyi keret vonatkozásában készített általános „csomagjával” összefüggésben
       kell vizsgálni. Így a tagállamok korrekció előtti és utáni végleges nettó pozícióját
       valószínűleg befolyásolják a csomag kiadási oldalán hozandó döntések.
   9
      A csatlakozás előtti utolsó évben a tényleges kifizetésekkel kapcsolatos előcsatlakozási kiadások
      minden csatlakozó ország esetében az elkülönített kiadásokból állandó levonásra kerülnek.
   10
      Ebben a dokumentumban a becslések végig a Ciprusi Köztársaság ellenőrzése alá tartozó területeket
      veszik alapul.
HU                                                 6                                                    HU
 ---pagebreak---    Az általánossá tett korrekciós mechanizmust az egyes tagországok nettó
   költségvetési mérlegének az EU költségvetésével való összevetése alapján kell
   kiszámítani. A mechanizmus az egyes tagállamok GNI százalékában kifejezett
   küszöb fölött lép működésbe, amely tükrözné a tagállamok közötti korlátlan
   pénzügyi szolidaritás legkisebb elfogadott szintjét, és egyfajta alapvető ésszerű nettó
   befizetést képviselne. Korrekcióért a küszöböt meghaladó nettó pozíciók alapján
   lehet folyamodni (részleges visszatérítés). A korrekció összegének alapja a nettó
   mérleg küszöböt meghaladó része megszorozva a visszafizetési hányadossal (azaz a
   visszatérítendő megállapított küszöb feletti összeg százalékával). Ha az összes
   korrekció összege meghaladja az előre megállapított összeget, a visszafizetési
   hányados arányosan csökken. Az 1. melléklet elmagyarázza a szükséges lépéseket és
   a javasolt korrekciós mechanizmus működését.
   4.2. A küszöbszint
   A GNI nullától 0,50 %-áig terjedő különböző küszöbszinteken végeztünk
   szimulációkat (66 %-os visszafizetési hányadost használva).
   Különböző küszöbszintek mellett a korrekciók teljes összegét az alábbiak szerint
   becsültük:
            5. táblázat Becsült bruttó korrekciók (átlag, 2008-2013)
               Küszöbszint                Az összes korrekció összege
       (a GNI %-a a 27 tagú EU-ban)             (milliárd euróban)
                  0.00%                                25.8
                  0.10%                                19.8
                  0.20%                                13.8
                  0.25%                                11.1
                  0.30%                                 8.8
                  0.40%                                 5.2
                  0.50%                                 1.9
   A -0,25 % körüli küszöbszint egyfajta „semleges pontot” jelentene, ahol az
   általánossá tett korrekciós mechanizmus finanszírozásának becsült jövőbeli költsége
   megegyezne az Egyesült Királyságra jelenleg érvényes korrekciós mechanizmus
   becsült jövőbeli költségével. A 0,25 % alatti küszöb azt jelentené, hogy az Egyesült
   Királyságnak történő teljes visszatérítést befizető tagállamoknak (jelenleg a teljes
   összeg több mint 90 %-át viselik) többet kellene befizetniük, mint amennyi az
   Egyesült Királyságnak juttatott korrekció jelenlegi mechanizmusának jövőbeli
   becsült költsége. 0,25 % feletti küszöb esetén a mechanizmus e tagállamok számára
   – beleértve az EU-költségvetés valamennyi nettó kedvezményezettjét – kevésbé
   lenne költséges, mint az Egyesült Királyságnak juttatott korrekció becsült jövőbeli
   finanszírozása.
   A fenti táblázatban látható, hogy a 0,25 %-os küszöbű korrekciók teljes összege jóval
   magasabb lenne, mint az Egyesült Királyságnak juttatott jövőbeli korrekció becsült
   szintje a jelenlegi saját forrásokról szóló határozat (ORD) változatlanul hagyása
   mellett. A -0,25 %-os küszöb alkalmazása 11 milliárd eurónál valamelyest magasabb
   (bruttó) korrekciós szintet hozna létre, ami jelentősen meghaladja az Egyesült
   Királyságnak az ugyanerre az időszakra juttatott átlagosan (nettó) 7 milliárd eurós
   korrekcióját. Ez a különbség azzal a feltevéssel áll összefüggésben, hogy a
HU                                         7                                               HU
 ---pagebreak---    korrekciók finanszírozásában valamennyi tagállam részt venne a bruttó nemzeti
   jövedelemből való részesedésük arányában (lásd az alábbi 4.3. szakaszt).
   A legfeljebb 11 milliárd euró teljes összegű korrekció tehát azelőtt kerülne
   finanszírozásra, mielőtt az általánossá tett korrekciós mechanizmus (GCM) többe
   kerülne a jelenlegi saját forrásról szóló határozat (ORD) folytatásánál azon
   tagállamok számára, amelyek részesülnének a GCM adta előnyből.
   A küszöbértékkel kiegészített általánossá tett mechanizmus bevezetésének hatása
   nem lineáris. A tagállamok nettó mérlegére gyakorolt, a jelenlegi helyzethez
   viszonyított hatást az alábbi tényezők befolyásolják együttesen: a) a tagállam
   költségvetési egyensúlyhiányának szintje a korrekció előtt; b) a küszöbszint; és c) az
   Egyesült Királyságnak juttatott jelenlegi korrekció pénzügyi szabályai.
   A GNI 0,50 %-ánál nem nagyobb küszöbbel megállapított korrekciós
   mechanizmussal az EU-költségvetés minden nagyobb befizetője (Egyesült Királyság,
   Németország, Hollandia, Svédország) nyerne. A kisebb nettó befizetők a
   küszöbszinttől függően részesülnének korrekcióban. Az egyes nettó befizetők relatív
   pozíciója a jelenlegi ORD szerinti becsült jövőbeli pozíciójukhoz viszonyítva az
   alábbi két tényezőtől függ együttesen:
         ¾      a korrekció előtt a negatív nettó mérleg mértéke, ahol a nagyobb nettó
                befizetők, mint pl. Németország, Hollandia, Svédország általában többet
                nyernek az alacsonyabban megállapított küszöbszintek esetén (a kisebb
                nettó befizetőkkel összehasonlítva).
         ¾      az Egyesült Királyságnak juttatott jelenlegi korrekció finanszírozási
                rendszere, ahol a sajátos szabályozásból jelenleg profitáló tagállamok
                (Németország, Hollandia, Svédország, Ausztria) általában kevesebbet
                nyernek a magasabban megállapított küszöbszintek esetén (a kisebb nettó
                befizetőkkel összehasonlítva).
   Bármely jövőbeli „igazságosabb” mechanizmusnak biztosítania kell különösen azt,
   hogy a belőle származó finanszírozási költségek ne eredményezzenek nagyobb
   terheket a „kohéziós” tagállamok számára, mint az Egyesült Királyság jelenlegi
   korrekciós mechanizmusa.
   4.3. Finanszírozási szabályok
   A korrekció jogilag három különböző módon finanszírozható:
   • A korrekcióban részesülő tagállamok nem vesznek részt a finanszírozásban. E
      szerint a megoldás szerint a finanszírozás teljes terhe a 27 tagú EU bruttó nemzeti
      jövedelmének kevesebb mint 50%-át képviselő, rendszerint viszonylag alacsony
      jóléti szintű országokra összpontosulna. Következésképpen vagy a nettó
      költségvetési pozíciójuk romlana elfogadhatatlan mértékben, vagy a korrekciók
      mértékét kellene szigorúan korlátozni. Továbbá ha egy éppen csak a küszöb alatti
      nettó pozícióval rendelkező tagállamnak részt kellene vennie a korrekciók
      finanszírozásában, míg egy másik, éppen csak a küszöb feletti tagállam ki lenne
      zárva a finanszírozásból, torzulások keletkeznének.
HU                                        8                                               HU
 ---pagebreak---    • A tagállamok a sajátjukat leszámítva részt vesznek minden korrekció
      finanszírozásában. Ez a megoldás jelentős komplexitást vinne a javaslatba, mivel
      így minden egyes korrekció külön finanszírozási séma szerint történne.
   • Minden tagállam részt vesz minden korrekció finanszírozásában. A korrekciók
      teljes összegének finanszírozásából teljesítendő részesedésük a GNI-ben való
      részesedésük arányában kerülne meghatározásra.
   A megvalósíthatóság, átláthatóság és egyszerűség érdekében minden tagállamnak
   részt kellene vennie valamennyi visszafizetés finanszírozásában (harmadik változat).
   Bár ezek a finanszírozási szabályok ugyanazt jelentik, mint ha hozzáadnánk a
   korrekciók összegét a költségvetés kiadási oldalához (ezért az kizárólag a GNI
   határforrásának növekedéséből kerülne finanszírozásra), javasoljuk a költségvetés
   bevételi oldalán a GCM-et fenntartani, mint ahogy az az Egyesült Királyságnak
   juttatott jelenlegi korrekció esetén történik. A korrekcióknak a kiadási oldalhoz
   történő hozzáadásával mesterségesen megemelkedne a költségvetési kiadások
   szintje, ugyanakkor az általános kiadási felső határértékek szerint elérhető határok
   ennek megfelelően csökkennének.
   4.4. A korrekciós szintek összehasonlítása
   A GNI -0,35 %-ában meghatározott küszöbérték a 2007-től 2012-ig terjedő időszakra
   (ami 2008-2013 között kerül finanszírozásra) hozzávetőlegesen átlagosan 7 milliárd
   euró bruttó korrekciót irányoz elő.
   A korrekciós mechanizmus általánossá tétele és a finanszírozási szabályokban
   bekövetkező változások együttesen a jelenlegi rendszer korrekciójának a szintjével
   történő összehasonlítást némileg homályossá teszik. Mivel minden tagállam részt
   vesz minden korrekció finanszírozásában – beleértve azokat is, amelyek a
   mechanizmusból profitálnak –, a teljes nettó korrekció mindig alacsonyabb lesz, mint
   a bruttó korrekció, míg a jelenlegi rendszerben nincs különbség a nettó és bruttó
   korrekció között (amit az Egyesült Királyság kap, egyenlő azzal, amit a tagállamok
   fizetnek).
   Ebből eredően a nagyobb nettó befizetők nettó mérlegei a korrekció után a részleges
   visszafizetés és a korrekciós rendszer finanszírozásában való részvétel együttes
   hatása miatt magasabbak lesznek, mint a meghatározott küszöb. Ezzel ellentétben a
   tagállamokra háruló teher, azaz hogy teljes egészében ki kell fizetniük a
   finanszírozási költségekből rájuk eső részt, és a korrekcióból nem profitálnak,
   alacsonyabb a jelenleginél, még ha a teljes bruttó korrekció nagyobb is. Ezért a GNI
   0,35 %-ában meghatározott küszöbértékkel és 7,5 milliárd euró összegű előre
   megállapított maximális korrekció meghatározásával az ezen tagállamokra háruló
   együttes teher még a 2001-től 2004-ig terjedő időszakban fizetett átlagos szintnél is
   alacsonyabb lenne (kb. 1 milliárd euróval), és jóval alacsonyabb lenne a következő
   pénzügyi keretben (lásd 6. táblázat) a jelenlegi rendszer folytatásának becsült
   költségéhez képest.
HU                                      9                                                HU
 ---pagebreak---    5.   A BIZOTTSÁG JAVASLATA
        A költségvetés finanszírozását bármely korrekciós mechanizmus csak tovább
        bonyolítja. Ezért az alapvető javaslatnak a szükséges mértékben viszonylag
        átláthatónak kell lennie. Ebben a tekintetben az Egyesült Királyságnak juttatott
        korrekció számítási módjának jelenlegi paramétereit csak a feltétlenül szükséges
        helyeken kell módosítani, és ahol lehetséges, egyszerűsíteni kell.
        Ezért a Bizottság az alábbi paraméterek használatát javasolja az általánossá tett
        korrekciós mechanizmushoz:
        – változatlanul kell hagyni a figyelembe veendő bevételi kategóriákat
           (hozzáadottérték-adó + GNI). Bármely egyéb fennálló komplikációt11 meg kell
           szüntetni;
        – változatlanul kell hagyni a megállapított kiadásokban tartalmazott költség oldali
           címsorokat;
        – a kizárólag a GNI-ben való részesedésre, mint alapra történő áttéréssel
           egyszerűsíteni kell a finanszírozást, amelynek eredményeként valamennyi
           tagállam relatív jólétének arányában venne részt a korrekciók teljes összegének
           finanszírozásában;
        – a küszöbértéket a GNI -0,35 %-ában kell megállapítani;
        – a visszafizetési hányadost legfeljebb 66 %-os mértékű változóval lehet
           alkalmazni, amely automatikusan csökkenne, ha az adott évben túllépés
           következne be a visszafizetések megállapodott legnagyobb összegében;
        – a visszafizetésre felhasználható összeg felső határát 7,5 milliárd euró összegben
           kell megállapítani.
        Mindent összevetve az általánossá tett korrekciós mechanizmusnak messze az
        Egyesült Királyság lenne a legnagyobb kedvezményezettje, hiszen éves szinten
        átlagosan több mint 2 milliárd eurós nettó kompenzációt kapna, ami
        hozzávetőlegesen kétszer akkora, mint amennyiben Németország részesedne.
        Az alábbi táblázat bemutatja a vizsgált időszak becsült nettó költségvetési mérlegeit
        a javasolt GCM-mel, és összehasonlítja azokat a másik két lehetőséggel.
   11
      Mint például az „Egyesült Királyság előnyének” kiszámítása és a Római Szerződés szerinti be nem
      tervezett nyereségek.
HU                                              10                                                    HU
 ---pagebreak---              6. táblázat Becsült nettó költségvetési mérlegek (átlag, 2008-2013)
                                                        GNI %-ban
                                          GCM              Jelenlegi       Korrekció
                                                             ORD              nélkül
         Egyesült Királyság              -0.51%             -0.25%           -0.62%
         Hollandia                       -0.48%             -0.56%           -0.55%
         Németország                     -0.48%             -0.54%           -0.52%
         Svédország                      -0.45%             -0.50%           -0.47%
         Ausztria                        -0.41%             -0.38%           -0.37%
         Olaszország                     -0.35%             -0.41%           -0.29%
         Franciaország                   -0.33%             -0.37%           -0.27%
         Ciprus                          -0.33%             -0.37%           -0.28%
         Dánia                           -0.25%             -0.31%           -0.20%
         Finnország                      -0.19%             -0.25%           -0.14%
         Spanyolország                    0.26%              0.23%            0.32%
         Írország                         0.51%              0.47%            0.56%
         Málta                            1.10%              1.06%            1.16%
         Belgium12                        1.27%              1.21%            1.32%
         Szlovénia                        1.34%              1.31%            1.40%
         Portugália                       1.54%              1.50%            1.60%
         Görögország                      2.20%              2.16%            2.25%
         Magyarország                     3.09%              3.06%            3.15%
         Cseh Köztársaság                 3.21%              3.17%            3.26%
         Szlovákia                        3.31%              3.27%            3.36%
         Észtország                       3.79%              3.76%            3.85%
         Lengyelország                    3.80%              3.76%            3.85%
         Litvánia                         4.44%              4.41%            4.50%
         Lettország                       4.45%              4.40%            4.51%
                        12
         Luxembourg                       5.84%              5.80%            5.89%
       A javasolt mechanizmussal a legnagyobb nettó befizetők nettó mérlegei áltagosan
       hasonló szinten mozognának, az Egyesült Királyság, Németország, Hollandia és
       Svédország valamennyien a -0,51 % és -0,45 %-os szint között, összehasonlítva az
       Egyesült Királyság jelenlegi korrekciós mechanizmusa szerinti -0,56 % és -0,25 %
       közötti szinttel (és a -0,62 % és -0,47 % közötti szinttel, ha nem lenne korrekció).
       Több tagállam (Franciaország, Olaszország, Ciprus és Ausztria) nettó mérlege
       átlagosan -0,40 % és -0,30 % között mozogna, és Ausztria valamivel magasabb
       szintet érne el, mint a másik három ország. Dánia és Finnország maradna a két
       kisebb nettó befizető -0,19 % illetve -0,25 %-os becsült nettó mérleggel.
       A részleges visszafizetés és a korrekciós rendszer finanszírozásában való részvétel
       együttes hatása miatt a legnagyobb nettó befizetőknek még -0,35 %-os
       küszöbértékkel is küszöb feletti nettó mérlegei lennének. Mindazonáltal a nettó
       befizetők ebből eredő nettó költségvetési mérlegei összehasonlítva a jelenlegi
       rendszerrel jobban követnék a fontainebleau-i elvet.
       Másfelől a teljes korrekció finanszírozásának becsült terhe az összes többi tagállam
       számára alacsonyabb lenne, mint a jelenlegi rendszerben.
   12
      Ha eltekintünk az igazgatási költségektől, Belgium és Luxemburg nettó befizetőnek tűnik.
HU                                                  11                                         HU
 ---pagebreak---    6. ÁTMENETI INTÉZKEDÉSEK
      Helyénvaló, hogy a költségvetési egyensúlyhiányok korrekciójának általánossá tett
      rendszerének (GCM) bevezetése az Egyesült Királyság számára átmeneti
      intézkedésekkel járjon együtt annak érdekében, hogy enyhítse az átállás pénzügyi
      hatását. A teljes korrekciós költségek túlzott emelkedésének elkerülése végett az
      általánossá tett rendszer alkalmazását folyamatosan be kell vezetni a többi
      támogatható tagállamban is.
      Az itt bemutatott lehetőség viszonylag egyértelmű, és egyfelől az Egyesült
      Királyságot illető további kiegészítő kifizetéseken, másfelől a többi tagállam GCM-
      be történő bevezetésén alapul (miközben az Egyesült Királyság azonnal belépne a
      GCM-be).
      6.1. További kiegészítő kifizetések az Egyesült Királyság számára
      Az GCM értelmében az Egyesült Királyságot illető korrekciókon túlmenően négy
      évre a következő kiegészítő kifizetéseket javasolták az Egyesült Királyság részére:
      • 2008-ban 2,0 milliárd euró
      • 2009-ben 1,5 milliárd euró
      • 2010-ben 1,0 milliárd euró
      • 2011-ben 0,5 milliárd euró
      Ezek a kiegészítő kifizetések négy fokozatban enyhítenék a GCM bevezetésének az
      Egyesült Királyságra gyakorolt pénzügyi hatását. Az utóbbi években (1997-2003) az
      Egyesült Királyság évente átlagosan 4,6 milliárd euró nettó korrecióban részesült. A
      GCM szerint az Egyesült Királyság az adott időszakban évente átlagosan 2,1 milliárd
      euróra számíthat. A javasolt átmeneti intézkedések ezt az éves összeget 3,1 milliárd
      euróra emelik.
      Mivel ezen átalányösszeg-kifizetések a jelenlegi rendszer fokozatos megszüntetését
      jelentik, továbbra is a jelenleglegi finanszírozási szabályok szerint finanszíroznák
      őket, azaz az Egyesült Királyság nem vesz részt a finanszírozásban, és Németország,
      Hollandia, Ausztria és Svédország finanszírozási részesedése rendes részesedésük
      25 %-ára korlátozódik.
      Azt is javasoljuk továbbá, hogy sem ezek az Egyesült Királyságot illető kifizetések,
      sem finanszírozásuk ne befolyásolják az általánossá tett korrekciós mechanizmus
      (GCM) értelmében a korrekciók kiszámítását. Ez a következőket jelenti:
      • a GCM értelmében a korrekciók a tagállamok nettó mérlegein alapulnak,
         figyelmen kívül hagyva a kiegészítő kifizetések hatását;
      • az Egyesült Királyságot illető kiegészítő kifizetéseket a visszafizetésre
         felhasználható maximális összeg (felső határ) tekintetében nem veszik
         figyelembe.
HU                                         12                                              HU
 ---pagebreak---    6.2. A GCM bevezetése a többi tagállamban
   Az átmeneti időszak alatt a teljes finanszírozási költség korlátozására az Egyesült
   Királyság részére javasolt kiegészítő kifizetések okozta megnövekedett költség
   ellensúlyozása érdekében helyénvaló előirányozni a GCM bevezetését a többi
   tagállamban is. (Az előző bekezdésben bemutatott logika megtartása érdekében az
   Egyesült Királyságnak teljes mértékben azonnal be kell lépnie a GCM-be.)
   Ezért javasoljuk a visszafizetési hányados bevezetését, amely bármely tagállam
   küszöböt meghaladó nettó mérlegének egy részére alkalmazandó minden tagállam
   esetében a következő módon (kivéve az Egyesült Királyságot, amely az első évben
   66 %-ban részesülne):
   • 2008-ban 33 %
   • 2009-ben 50 %
   • 2010-ben 50 %
   • 2011-ben 66 %
   6.3. A szimuláció eredményei
   Az átmeneti rendszerre történő javaslatból származó korrekciók teljes összege (azaz
   beleértve az Egyesült Királyságnak nyújtott kiegészítő kifizetéseket és a GCM-et)
   7 205 millió euró lenne a javasolt GCM értelmében a 2008-tól 2013-ig terjedő
   időszakra átlagosan 6 771 millió euróhoz képest. Ez évente hozzávetőlegesen 430
   millió eurós növekedést jelent.
   Az e kombinált bevezetés alkalmazásából származó nettó mérlegeket az alábbi
   táblázat szemlélteti. A táblázat lehetővé teszi a korrekció előtti helyzettel, a jelenlegi
   saját forrásokról szóló határozatból adódó helyzettel és átmeneti időszak nélkül a
   GCM-ből adódó helyzettel való összehasonlítást.
HU                                       13                                                   HU
 ---pagebreak---       A nettó befizetők becsült nettó költségvetési mérlegei (átlag, 2008-2013)
                                           GNI %-ban
                               Korrekció      Az Egyesült  GCM 0,35 %-        Bizottsági
                                  nélkül     Királyságnak os küszöbbel és   javaslat: GCM
                                                juttatott   7,5 milliárd      + átmeneti
                                               jelenlegi     eurós felső       időszak
                                                              határral
                                               korrekció
                                    (1)            (2)           (3)              (4)
        Belgium                   1,32%          1,21%         1,26%            1,26%
        Cseh Köztársaság          3,26%          3,17%         3,20%            3,20%
        Dánia                    -0,20%         -0,31%        -0,26%           -0,26%
        Németország              -0,52%         -0,54%        -0,48%           -0,49%
        Észtország                3,85%          3,76%         3,79%            3,78%
        Görögország               2,25%          2,16%         2,19%            2,19%
        Spanyolország             0,32%          0,23%         0,26%            0,25%
        Franciaország            -0,27%         -0,37%        -0,33%           -0,34%
        Írország                  0,56%          0,47%         0,51%            0,50%
        Olaszország              -0,29%         -0,41%        -0,35%           -0,36%
        Ciprus                   -0,28%         -0,37%        -0,33%           -0,34%
        Lettország                4,51%          4,40%         4,45%            4,44%
        Litvánia                  4,50%          4,41%         4,44%            4,43%
        Luxemburg                 5,89%          5,80%         5,83%            5,83%
        Magyarország              3,15%          3,06%         3,09%            3,09%
        Málta                     1,16%          1,06%         1,10%            1,09%
        Hollandia                -0,55%         -0,56%        -0,48%           -0,50%
        Ausztria                 -0,37%         -0,38%        -0,41%           -0,41%
        Lengyelország             3,85%          3,76%         3,79%            3,79%
        Portugália                1,60%          1,50%         1,54%            1,53%
        Szlovénia                 1,40%          1,31%         1,34%            1,33%
        Szlovákia                 3,36%          3,27%         3,30%            3,30%
        Finnország               -0,14%         -0,25%        -0,20%           -0,20%
        Svédország               -0,47%         -0,50%        -0,45%           -0,46%
        Egyesült Királyság       -0,62%         -0,25%        -0,51%           -0,46%
   7. KÖVETKEZTETÉSEK
      A saját források rendszerének áttekintése alapján a Bizottságnak az az álláspontja,
      hogy a meglévő, kizárólagos elven alapuló korrekciós mechanizmus a továbbiakban
      nem indokolt, és ezért a túlságosan negatív költségvetési egyensúlyhiányok
      korrekciójára egy általánossá tett mechanizmus bevezetését javasolja.
HU                                         14                                             HU
 ---pagebreak---                                             I. MELLÉKLET
                  A javasolt általánossá tett korrekciós mechanizmus főbb jellemzői
        A javasolt mechanizmus értelmében a korrekciók kiszámítása a következő lépéseken
        keresztül zajlik:
        1.     Számoljuk ki az egyes tagállamok számára megállapított összes kiadás teljes
               összegét. A megállapított kiadások a jelenlegi korrekciós mechanizmus
               tekintetében a kiadások minden olyan kategóriáját magában foglalják, amely az
               EU számára „belsőnek” tekintendő13.
        2.     Számoljuk ki minden tagállamnak a megállapított teljes kiadásból való
               százalékos részesedését.
        3.     Határozzuk meg minden tagállamnak a saját forrásokból történő befizetésekből
               való százalékos részesedését. Mivel a hagyományos saját források nem
               tartoznak bele a figyelembe veendő bevételi kategóriákba, a HÉA és a GNI
               saját forrásokból történő együttes részesedést bármely tagállam EU-
               költségvetésből történő bevételének kiszámítására használjuk14.
        4.     Vonjuk le a fenti (2) pontban kapott összeget a (3) pontban kapott összegből
               minden tagállam esetében, és így megkapjuk a vonatkozó százalékértéket,
               amely megmutatja a vonatkozó pozitív/negatív mérleget.
        5.     Minden egyes tagállam esetében szorozzuk meg a (4) pontban kapott
               százalékértéket a megállapított teljes kiadással, és így megkapjuk a nettó
               költségvetési befizetés/részesedés euróban kifejezett értékét.
        6.     Szorozzuk meg az ésszerű nettó befizetésre (RNC) vonatkozó küszöböt minden
               tagállam (euróban kifejezett) GNI-jével, és vonjuk le az (5) pontban kapott
               eredményből.
        7.     Ha a (6) pontban kapott eredmény nullánál nagyobb, szorozzuk meg a (6)
               pontban kapott eredményt a visszafizetési hányadossal, és így megkapjuk
               minden tagállam számára a korrekciót, majd szükség szerint csökkentsük a
               visszafizetési hányadost, ha minden korrekció összege meghaladja az előre
               meghatározott maximális visszafizetési összeget (lásd alább).
   13
      Ez gyakorlatilag magában foglalja a jelenlegi kiadások 1. címsor (mezőgazdaság) és 2. címsor
      (strukturális tevékenységek) alatt szereplő teljes összegét, valamint a 3. címsor (belső szakpolitikák) és
      az 5. címsor (igazgatás) alatti kiadások nagy részét, kivéve néhány olyan kisebb kiadási tételt, amelyet
      nem lehet ésszerűen elkülöníteni egy tagállam számára sem. A 4. címsor (külpolitika), a 6. címsor
      (tartalékok) és a 7. címsor (előcsatlakozási kiadások) egyértelműen a „külső” kiadásokhoz tartoznak,
      így figyelmen kívül hagyjuk őket.
   14
      Az általánossá tett korrekciós mechanizmus javaslatának a lehető legegyszerűbbnek és
      legátláthatóbbnak kell lennie. Ezért az Egyesült Királyságnak történő visszatérítés kiszámításának
      minden olyan meglévő komplikációja, amely összefügg az Egyesült Királyság 1984-es bevételi
      pozíciójának megőrzésével (felső határérték nélküli HÉÁ-ból való részesedés, az „előny” kiszámítása a
      „Római Szerződés szerinti be nem tervezett nyereségek”) eltörlésre kerül.
HU                                                    15                                                         HU
 ---pagebreak---            A korrekciós mechanizmus teljes költségét, azaz az összes korrekció összegét a
           visszafizetésre felhasználható összeg felső határa (MARV) maximálja. A MARV-ot
           a pénzügyi terv időszakára éves ad hoc összegként előzetesen kell megállapítani15.
           Az RNC-t meghaladó nettó pozíciók részleges visszafizetéssel támogathatók: a
           visszafizetési hányados (RR) korrekciós százaléka, amely a tagállamok küszöböt
           meghaladó nettó költségvetési mérlegének egy részére alkalmazandó. A
           visszafizetési hányados egy olyan változó, amelynek felső határa 66 % (jelenleg az
           Egyesült Királyságnak juttatott korrekcióra alkalmazzák). A tényleges visszafizetési
           hányados a rendelkezésre álló visszafizetési összegből lesz származtatva. Ezért
           amikor a 66 %-os maximális visszafizetési hányados alkalmazása sérti a MARV-ot, a
           visszafizetési hányados automatikus csökken.
           A részleges visszafizetésre utólagosan kerül sor, mint ahogy az az Egyesült
           Királyságnak juttatott korrekció esetében jelenleg történik.
           Az általánossá tett korrekciós mechanizmus kiszámításának képlete tehát a
           következő:
                       TPx Ex                      
           C xRR =          −  * E − RNC * Yx  * RR
                       TP E                        
           ha C xRR > 0
           ahol RR = 0.66 ha       ∑C
                                    x
                                         0.66
                                         x
                                              ≤ MARV és
                     MARV
           RR =               * 0.66 ha    ∑C   0.66
                                                     > MARV
                     ∑ Cx0.66
                      x
                                            x
                                                x
   ahol: TP = A HÉA- és GNI-alapú összes befizetés, amelyet minden tagállam együttesen t évben tett
         TPx = HÉA- és GNI-alapú befizetés, amelyet x tagállam t évben tett
         E = t évre megállapított teljes kiadás
         Ex = x tagállamra t évre elkülönített kiadás
          C xRR = x tagállamnak t évre juttatandó korrekció (RR visszafizetési hányados mellett)
         RNC = Ésszerű nettó befizetés (=küszöb) a GNI %-ában kifejezve
         Yx = x tagállam GNI-je t évben
         RR = visszafizetési hányados
         MARV = a visszafizetésre felhasználható összeg felső határa
          ∑x
              C x0.66 = a korrekciók teljes összege, ha RR = 0,66
   15
         A MARV szintjének meghatározása egyértelműen önkényes döntés, amely a priori nem tartozik
         semmiféle kötelező érvényű korlátozás hatálya alá. A politikai realizmus azonban azt diktálja, hogy a
         korrekciók finanszírozásának költsége nem haladhatja meg az Egyesült Királyságnak juttatott korrekció
         becsült jövőbeli finanszírozási költségének egyenértékét azoknak a tagállamoknak az esetében, amelyek
         jelenleg teljes részesedést finanszíroznak (azaz mindegyik esetében, kivéve az Egyesült Királyságot,
         Németországot, Hollandiát, Svédországot és Ausztriát).
HU                                                      16                                                     HU
 ---pagebreak---                                                                  2004/0170 (CNS)
                                                      Javaslat
                                        A TANÁCS HATÁROZATA
                         az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 269. cikkére,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 173.
   cikkére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára16,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére17,
   tekintettel a Számvevőszék véleményére18,
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére19,
   mivel:
   (1)     Az Európai Tanács 1999. március 24-én és 25-én Berlinben tartott ülésén egyebek
           mellett megállapította, hogy a Közösségek saját forrásait a méltányosság, az
           átláthatóság, költséghatékonyság és egyszerűség kell, hogy jellemezze, továbbá e saját
           forrásoknak olyan kritériumokra kell épülniük, amelyek maximálisan kifejezésre
           juttatják az egyes tagállamok hozzájárulási képességeit.
   (2)     A Közösségek saját forrásainak rendszere megfelelő forrásként kell, hogy szolgáljon a
           Közösségek szakpolitikáinak rendes fejlődéséhez, a költségvetési fegyelem szigorú
           betartása mellett.
   (3)     A Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2000. szeptember 29-i
           2000/597/EK, EURATOM tanácsi határozat20 értelmében a bruttó éves nemzeti
           jövedelem (GNI) meghatározása piaci árakon történik, ahogy azt a Bizottság az
           Integrált Nemzeti Számlák Európai Rendszerének (a továbbiakban: „ESA 95”),
           alkalmazásával a 2223/96/EK rendelettel összhangban garantálja.
   16
           HL C […]., […].,[…]. o.
   17
           [...]-án/én hozott vélemény (HL L [...], […], […] o.)
   18
           HL C […]., […].,[…]. o.
   19
           HL C […]., […].,[…]. o.
   20
           HL L 253., 2000.10.7., 42. o.
HU                                                        17                                      HU
 ---pagebreak---    (4)  Amennyiben az ESA 95 módosításai a Bizottság által a 2223/96/EK rendelettel
        összhangban előírt GNI-ben számottevő változásokat idéznek elő, helyénvaló, hogy a
        Tanács döntsön e módosításoknak a saját források szempontjából történő
        alkalmazhatóság felől.
   (5)  A 2000/597/EK, EURATOM tanácsi határozat 3. cikkének (1) és (2) bekezdése szerint
        a Bizottság 2001. decemberében a határozatban szereplő képlet alapján két tizedes
        jegynyi pontossággal kiszámította az új százalékos értékeket a saját források és a
        befizetési előirányzatok felső határértékeire vonatkozóan.
   (6)  A 2001. december 12-i 2000/597/EK, EURATOM határozat hatályba lépését követően
        a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, a saját források és a
        kötelezettségvállalási előirányzatok felső határértékeinek kiigazításáról szóló
        bizottsági közlemény21 szerint a saját források felső határértékét piaci árakon a
        Közösségek GNI-jének 1,24%-ában állapították meg, míg a kötelezettségvállalási
        előirányzatok általános maximális szintje a Közösségek GNI-jének 1,31 %-a lehet.
   (7)  Indokolt, hogy hasonló módszert alkalmazzunk a jövőben az ESA 95 olyan
        módosításainak alkalmával is, amelyek hatással lehetnek a GNI szintjére, amennyiben
        a Tanács úgy dönt, hogy e módosításokat alkalmazandók a saját források tekintetében
        is.
   (8)  Az Uruguayi Forduló keretében megkötött multilaterális kereskedelmi
        megállapodásoknak az EU-jogban történő végrehajtását követően már nincs lényeges
        különbség a mezőgazdasági vámok és a vámok között. Ennélfogva ezt a
        különbségtételt az EU-költségvetés területén indokolt megszüntetni.
   (9)  Indokolt, hogy a tagállamok hozzáadottértékadó-alapjait továbbra is GNI-jük 50 %-ára
        korlátozzák.
   (10) Az átláthatóság és az egyszerűség érdekében javasoljuk fix százalékos formában
        egységes HÉA-arány megállapítását. Annak elkerülése érdekében, hogy e technikai
        változás befolyásolja a tagállamok HÉA forrás-befizetéseit, a fix értéknek tükröznie
        kell a jelenlegi egységes lehívási arányt. Az egységes HÉA-arányt ennélfogva 0,30 %-
        ban kell megállapítani.
   (11) Az 1984. június 25-26-i Európai Tanács elfogadta, hogy „bármely tagállam, amely a
        relatív jólétéhez képest túlzott költségvetési terhet visel, a megfelelő időpontban
        visszafizetésben részesülhet.” Mivel több tagállam is hasonló jóléti szinten áll, és
        hasonló mértékű költségvetési terhet visel, indokolt az Egyesült Királyságnak a
        2000/597/EK, EURATOM határozat 4. cikke értelmében nyújtott költségvetési
        egyensúlyhiányra irányuló korrekciójának helyettesítése egy a költségvetési
        egyensúlyhiányokat korrigáló, általánossá tett rendszerrel.
   (12) Helyénvaló, hogy a költségvetési egyensúlyhiányok korrekciójának általánossá tett
        rendszerének bevezetése az Egyesült Királyság számára átmeneti intézkedésekkel
        járjon együtt annak érdekében, hogy enyhítse az átállás pénzügyi hatását. A teljes
        korrekciós költségek túlzott emelkedésének elkerülése végett az általánossá tett
   21
        COM(2001) 801 végl.
HU                                              18                                           HU
 ---pagebreak---            rendszer alkalmazását folyamatosan be kell vezetni a többi támogatható tagállamban
           is.
   (13)    A Bizottság egy 2014. január 1-jétől működő, eredetileg adóalapú saját forrás
           bevezetésével tovább folytatja a saját források szerkezetének módosítási
           lehetőségeinek vizsgálatát, és a Tanácsnak erre vonatkozóan javaslatot nyújt be.
   (14)    A 2000/597/EK, EURATOM határozat által bevezetett rendszerről az e határozattal
           létrejövő rendszerre történő átállás megkönnyítése érdekében rendelkezéseket kell
           hozni,
   AZ ALÁBBI RENDELKEZÉSEKET HOZZA, AMELYEKET A TAGÁLLAMOKNAK
   ELFOGADÁSRA AJÁNL:
                                                1. cikk
   A Közösség számára a következő cikkekben meghatározott szabályokkal összhangban saját
   források kerülnek megállapításra annak biztosítása érdekében, hogy az Európai Közösséget
   létrehozó szerződés (a továbbiakban: „EK-Szerződés”) 269. cikke és az Európai
   Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés (továbbiakban: „EURATOM-Szerződés”) 173.
   cikke értelmében az Európai Unió költségvetésének finanszírozása megtörténjen.
   Az Európai Unió költségvetését más bevételi források sérelme nélkül teljes egészében a
   Közösségek saját forrásaiból finanszírozzák.
                                                2. cikk
   1.      Az Európai Unió költségvetésébe bevezetett saját forrásokat a következő bevételek
   alkotják:
   a) járulékok, támogatások, kiegészítő vagy kompenzációs összegek, többletösszegek vagy
   tényezők, a Közös Vámtarifa illetékei és más illetékek, amelyeket a Közösségek állapítottak
   meg vagy fognak megállapítani az Unión kívüli államokkal folytatott kereskedelemben, az
   Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó korábbi szerződés alapján bejövő termékekre
   kivetett vámok, valamint hozzájárulások és egyéb illetékek, amelyeket a cukorpiacok közös
   szervezése keretében írtak elő;
   b) a közösségi szabályok szerint meghatározott, harmonizált HÉA-értékelési alapokra minden
   tagállamra érvényes, egységes arány alkalmazása. Az ebből a szempontból figyelembe
   veendő értékelési alap az egyes tagállamokra vonatkozóan nem haladja meg a GNI 50 %-át,
   amint azt a 7. bekezdés meghatározta;
   c) olyan kulcs alkalmazása az összes tagállam együttes GNI-összegére, amelyet a
   költségvetési eljárásnak megfelelően az összes egyéb bevétel fényében kell meghatározni.
   2.      Az EK-Szerződéssel vagy az EURATOM-Szerződéssel összhangban a közös
   szakpolitika keretében bevezetett új díjakból származó bevétel, feltéve, hogy követik az EK-
   Szerződés 269. cikkében vagy az EURATOM-Szerződés 173. cikkében megállapított eljárást,
   szintén saját forrást képez, amelyet bevezetnek az Európai Unió költségvetésében.
HU                                                19                                            HU
 ---pagebreak---    3.        A tagállamok behajtási költség gyanánt az 1. bekezdés a) pontjában megjelölt
   összegek 25 %-át tartják vissza.
   4.        Az 1. bekezdés b) pontjában említett egységes arány 0,30 %-nak felel meg.
   5.        Az 1. bekezdés c) pontja alapján meghatározott arány az egyes tagállamok GNI-jére
   vonatkozik.
   6.        Ha a pénzügyi év elején a költségvetést még nem fogadták el, az előző egységes HÉA-
   arány és a tagállamok GNI-jére vonatkozó arány marad alkalmazásban, amíg az új arányok,
   ill. kulcsok hatályba nem lépnek.
   7.        E határozat alkalmazásában az éves GNI a 2223/96/EK rendelettel összhangban az
   ESA 95 felhasználásával a Bizottság által előírt módon, piaci árakon kerül kiszámításra.
   Amennyiben az ESA 95 módosításai számottevő változásokhoz vezetnek a Bizottság által
   előírt GNI alakulásában, a Tanács az Európai Parlamenttel való konzultációt követően és a
   Bizottság javaslata nyomán egyhangúan dönt afelől, hogy e módosítások érvényesek
   legyenek-e e határozat alkalmazásában.
                                                           3. cikk
   1.        A Közösségekhez a kifizetési előirányzatok fedezésére rendelt saját források teljes
   összege nem haladhatja meg a tagállamok összes GNI-jének 1,24 %-át.
   2.        Az Európai Unió általános költségvetésébe bevezetett kötelezettségvállalási
   előirányzatok normális lefutást kell, hogy kövessenek, amely a tagállamok összes GNI-jének
   1,31 %-át meg nem haladó teljes összeget eredményez.
   Kompatibilitásuk biztosítása érdekében, valamint hogy az elkövetkező években lehetővé
   váljon az 1. bekezdés szerinti felső határérték betartása, a kötelezettségvállalási előirányzatok
   és a kifizetési előirányzatok között rendszeres arányt kell fenntartani.
   3.        Az ESA 95 olyan módosulásai esetén, amelyek a GNI szintjében e határozat
   alkalmazásában változásokhoz vezetnek, az 1. és 2. bekezdésben meghatározott befizetési és
   kötelezettségvállalási felső határértékeket a Bizottság a következő képlet alapján számítja ki
   újra:
                  GNI t – 2 + GNI t – 1 + GNI t ESA jelenlegi
   1,24%(1,31%)*
                  GNI t – 2 + GNI t – 1 + GNI t ESA mósosult
   ahol t a legutolsó teljes év, amelyre vonatkozóan az Eurostat adatai rendelkezésre állnak.
                                                           4. cikk
   1.        Minden olyan tagállam, amely saját GNI-je bizonyos százalékának megfelelő
   küszöbértéket meghaladva negatív költségvetési egyensúlyhiánnyal rendelkezik, korrekcióban
   részesül. Az adott évi korrekciók teljes összege nem haladhatja meg az euróban kifejezett
   maximálisan elérhető visszafizetési összeget. A Tanács az EK-Szerződés 279. cikkének (2)
HU                                                            20                                     HU
 ---pagebreak---    bekezdésében megállapított eljárással összhangban meghatározza a korrekciók és
   finanszírozásuk kiszámítására vonatkozó végrehajtási intézkedéseket, különös tekintettel a
   küszöbértékre és a maximális visszafizetési összegre.
   A korrekciók az alábbiak szerint kerülnek megállapításra:
   a) az egyes tagállamokra kiszámítva a költségvetési egyensúlyhiányt adott pénzügyi évben
   különbözetként a következők között:
   - a tagállam százalékos részesedése az összes HÉA- és GNI-alapú sajátforrás-befizetésből, és
   - az adott tagállamnak a megállapított teljes kiadásból való százalékos részesedése;
   b) az így nyert különbözetet megszorozva a megállapított teljes kiadással;
   c) levonva a b) pontban kapott eredményből a szóban forgó tagállam GNI-je és a küszöbérték
   szorzatát;
   d) ha a c) pontban kapott eredmény pozitív, ezt az eredményt megszorozva a legfeljebb 0,66-
   os visszafizetési hányadossal, szükség szerint arányosan csökkentve, hogy a maximálisan
   elérhető visszafizetési összeget betartsák.
   2.      A következő átmeneti intézkedések alkalmazandók:
   a) az e határozat 4. cikke (1) bekezdésének alkalmazásából származó korrekciókon túlmenően
   az Egyesült Királyság az alábbi kifizetésekben részesül:
   2008-ban 2,0 milliárd euró
   2009-ben 1,5 milliárd euró
   2010-ben 1,0 milliárd euró
   2011-ben 0,5 milliárd euró
   Ezen összegek a 2000/597/EK, EURATOM tanácsi határozat 5. cikkében megállapított
   szabályokkal összhangban kerülnek finanszírozásra.
   Ezen összegek és finanszírozásuk az e határozat 4. cikke (1) bekezdésének d) pontjában
   említett korrekciók kiszámításánál figyelmen kívül maradnak.
   b) Az e határozat 4. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett maximális visszafizetési
   hányados az Egyesült Királyságon kívül minden tagállamban bevezetésre kerül az alábbi
   menetrend alapján:
   2008-ban 33 %
   2009-ben 50 %
   2010-ben 50 %
   2011-ben 66 %
HU                                                 21                                           HU
 ---pagebreak---                                                   5. cikk
   1.       A korrekciós költségeket a következő rendszerben az összes tagállam viseli: a
   költségek megosztása az egyes tagállamoknak az EU teljes GNI-jéből történő részesedésének
   függvényében kerül kiszámításra.
   2.       A korrekciót bármely tagállam a 2. cikk (1) bekezdésének c) pontja alkalmazásából
   származó befizetései csökkentésével kapja. Az összes tagállam által viselt költségeket
   hozzáadják azokhoz a befizetéseikhez, amelyek az egyes tagállamokra vonatkozóan a 2. cikk
   (1) bekezdése c) pontjának alkalmazásából származnak.
   3.       A Bizottság elvégzi a 4. cikk és e cikk alkalmazásához szükséges számításokat.
   4.       Ha a pénzügyi év kezdetén a költségvetést még nem fogadták el, a tagállamoknak
   nyújtott korrekció és az összes tagállam által viselt költség az utolsó véglegesen elfogadott
   költségvetésbe bevezetett formában marad érvényben.
                                                  6. cikk
   A 2. cikkben említett bevételt megkülönböztetés nélkül a költségvetésben szereplő bármely
   kiadás finanszírozására fel lehet használni.
                                                  7. cikk
   A Közösségek egy adott pénzügyi év összes tényleges kiadása feletti bármely többletbevétele
   a következő pénzügyi évre áthozatalra kerül.
                                                  8. cikk
   1.       A Közösségek saját forrásait a 2. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említettek szerint
   a törvényben, rendeletben vagy adminisztratív eljárásban szabályozott nemzeti
   rendelkezésekkel összhangban a tagállamok szedik be, és ezeket indokolt esetben úgy
   módosítják, hogy azok megfeleljenek a közösségi szabályokban foglalt követelményeknek.
   A Bizottság rendszeres időközönként megvizsgálja a tagállamok által közzétett nemzeti
   rendelkezéseket, átadja a tagállamoknak a közösségi szabályok betartása érdekében
   szükségesnek ítélt kiigazításokra vonatkozó információt, és beszámol a költségvetési
   hatóságnak.
   A tagállamok a Bizottság rendelkezésére bocsátják a 2. cikk (1) bekezdésének a)-c) pontjában
   előírt forrásokat.
   2.       Az elszámolások ellenőrzésének és az EK-Szerződés 248. cikkében és az
   EURAROM-Szerződés 160C. cikkében megállapított törvényességi és szabályszerűségi
   ellenőrzések sérelme nélkül – az ilyen ellenőrzések főleg a nemzeti rendszerek és eljárások
   megbízhatóságával és hatékonyságával foglalkoznak azzal a céllal, hogy meghatározzák a
   HÉA-ból és a GNI-ből (bruttó nemzeti jövedelemből) felszaporodó saját források alapját –
   valamint az EK-Szerződés 279. cikke (1) bekezdésének b) pontja és az EURATOM-
   Szerződés 183. cikkének c) pontja szerinti vizsgálati rendszerek sérelme nélkül, a Tanács az
HU                                                  22                                              HU
 ---pagebreak---    Európai Parlamenttel való konzultációt követően, és a Bizottság javaslata nyomán
   egyhangúlag elfogadja az e határozat alkalmazásához szükséges, valamint a behajtás
   vizsgálatát, a Bizottságnak történő rendelkezésre bocsátását és a 2. és 5. cikkben említett
   bevétel befizetését lehetővé tevő rendelkezéseket.
                                                       9. cikk
   A Bizottság egy 2014. január 1-jétől működésbe lépő, eredetileg adóalapú sajátforrás-rendszer
   bevezetésével a saját források struktúrájának módosításáról javaslatot nyújt be a Tanács
   részére.
                                                      10. cikk
   1.      A tagállamokat a Tanács főtitkára tájékoztatja e határozatról, amelyet az Európai Unió
   Hivatalos Lapjában hirdetnek ki.
   A tagállamok haladéktalanul értesítik a Tanács főtitkárát a határozat elfogadásához szükséges
   eljárások alkotmányos kötelezettségeinek megfelelően történő lebonyolításáról.
   Ez a határozat a második albekezdésben hivatkozott értesítések közül az utolsó kézhez vételét
   követő hónap első napján lép hatályba. Ezt a határozatot 2007. január 1-jétől kell alkalmazni.
   2. a) A b) ponttól függően a 2000/597/EK, EURATOM határozat 2007. január 1-jén hatályát
   veszti. A tagállamok pénzügyi hozzájárulásainak a Közösségek saját forrásaival való
   helyettesítéséről szóló, 1970. április 21-i tanácsi határozatra22, a Közösségek saját forrásainak
   rendszeréről szóló, 1985. május 7-i 85/257/EGK, EURATOM tanácsi határozatra23, a
   88/376/EGK, EURATOM határozatra, a 94/728/EK, EURATOM határozatra vagy a
   2000/597/EK, EURATOM határozatra történő bármely hivatkozást úgy kell értelmezni, mint
   e határozatra való hivatkozást.
   b) A 88/376/EGK, EURATOM, a 94/728/EGK, EURATOM és a 2000/597/EK, EURATOM
   határozat 2., 4. és 5. cikke továbbra is alkalmazandó a HÉA-alapra alkalmazandó, az összes
   tagállamra érvényes egységes arány alkalmazásából felszaporodó bevétel kiszámítására és
   kiigazítására, amely arányt egységes módon határozzák meg, és a tárgyévtől függően a GNP
   vagy a GNI 50-55 % közötti értékére korlátozzák minden egyes tagállam esetében, valamint a
   fenti cikkek vonatkoznak még az Egyesült Királyságnak az 1988–tól 2006-ig terjedő
   időszakra a költségvetési egyensúlyhiány címén juttatott korrekció kiszámítására.
   c) A 2. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett összegek tekintetében, amelyeket az
   alkalmazandó közösségi szabályokkal összhangban a tagállamoknak 2001. február 28. előtt
   kellett volna rendelkezésre bocsátani, a tagállamok ezekből az összegekből behajtási költség
   címén továbbra is 10 %-ot tartanak vissza.
   22
           HL L 94., 1970.4.28., 19. o.
   23
           HL L 128., 1985.5.14., 15. o. A határozat a 88/376/EGK, EURATOM határozattal hatályát veszti.
HU                                                       23                                              HU
 ---pagebreak---    Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                              a Tanács részéről
                              az elnök
HU                              24              HU
 ---pagebreak---                                                 INDOKLÁS
   E javaslat célja a Közösségek saját forrásairól szóló, […]-i tanácsi határozatban megállapított
   költségvetési egyensúlyhiányok korrekciójára irányuló végrehajtási intézkedések
   meghatározása. E tanácsi rendeletre irányuló javaslat a 2000. szeptember 29-i „számítási
   módszer”24 helyére lép.
   24
          Az EU saját forrásairól szóló tanácsi határozat 4. és 5. cikkével összhangban a költségvetési
          egyensúlyhiány korrekciójának kiszámítása, finanszírozása, kifizetése és a költségvetésbe történő
          bevezetése (az Európai Unió Tanácsa, 10646/00 ADD 2).
HU                                                   25                                                     HU
 ---pagebreak---                                                            2004/0171 (CNS)
                                                 Javaslat
                                       A TANÁCS RENDELETE
      az Európai Közösségek saját forrásairól szóló […] tanácsi határozat 4. és 5. cikkével
      összhangban a költségvetési egyensúlyhiányok korrekciójára vonatkozó végrehajtási
                                            intézkedésekről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 279. cikke (2)
   bekezdésére,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 183.
   cikkére,
   tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 200x/xxx/EK,
   EURATOM tanácsi határozatra25 és különösen annak 4. és 5. cikkére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára26,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére27,
   tekintettel a Számvevőszék véleményére28,
   mivel:
   (1)     A […] tanácsi határozat szerint a 2000/597/EK, EURATOM tanácsi határozat 4. cikke
           értelmében az Egyesült Királyság részére juttatott, a költségvetési egyensúlyhiányokra
           irányuló korrekciót a túlzott negatív költségvetési egyensúlyhiányok korrekciójára
           irányuló, általánossá tett rendszerrel kell helyettesíteni.
   (2)     A […] tanácsi határozat értelmében a Tanács megállapítja az e korrekciók
           kiszámítására és azok finanszírozására vonatkozó végrehajtási intézkedéseket,
           különösképpen a küszöbértéket és a maximálisan elérhető visszafizetési összeget.
   (3)     Indokolt meghatározni a korrekciók kiszámításánál számításba veendő kiadási és
           bevételi kategóriákat.
   (4)     Indokolt megállapítani a korrekciók költségvetésbe történő bevezetésének szabályait,
   25
           HL L […]., […].,[…]. o.
   26
           HL C […]., […].,[…]. o.
   27
           HL C […]., […].,[…]. o.
   28
           HL C […]., […].,[…]. o.
HU                                                  26                                            HU
 ---pagebreak---    ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
                                                       1. cikk
   1.      A […] tanácsi határozat 4. cikke értelmében a korrekció összegének kiszámítása a
   tagállamok t évben elért költségvetési egyensúlyhiányai alapján a következőképpen történik:
   a)      az egyes tagállamokra számítsuk ki a költségvetési egyensúlyhiányt a következők
   közötti különbözetként:
   - t évre vonatkozóan a tagállam százalékos részesedése az összes HÉA- és GNI-alapú
   sajátforrás-befizetésből, és
   - az adott tagállamnak a megállapított teljes kiadásból való százalékos részesedése;
   b)      az így nyert különbözetet szorozzuk meg a megállapított teljes kiadással;
   c)      vonjuk le a b) pontban kapott eredményből a szóban forgó tagállam bruttó nemzeti
   jövedelme (GNI) és a küszöbérték szorzatát;
   d)      ha a c) pontban kapott eredmény pozitív, ezt az eredményt szorozzuk meg a legfeljebb
   0,66-os visszafizetési hányadossal, és szükség szerint arányosan csökkentsük, hogy a
   maximálisan elérhető visszafizetési összeg be legyen tartva.
   2.      Az a)-d) pontok szerint kapott eredmény a következő képlettel fejezhető ki:
             TPx Ex                        
   C xRR =          −  * E − RNC * Yx  * RR
             TP E                          
   ha C xRR > 0
   ahol RR = 0.66 ha        ∑C
                             x
                                 0.66
                                 x
                                      ≤ MARV és
           MARV
   RR =               * 0.66 ha    ∑C   0.66
                                             > MARV
          ∑ Cx0.66
           x
                                    x
                                        x
   ahol:   TP = A HÉA- és GNI-alapú összes befizetés, amelyet minden tagállam együttesen t évben tett
           TPx = HÉA- és GNI-alapú befizetés, amelyet x tagállam t évben tett
           E = t évre megállapított teljes kiadás
           Ex = x tagállamra t évre elkülönített kiadás
            C xRR = x tagállamnak t évre juttatandó korrekció (RR visszafizetési hányados mellett)
           RNC = Ésszerű nettó befizetés (=küszöb) a GNI %-ában kifejezve
           Yx = x tagállam GNI-je t évben
           RR = visszafizetési hányados
           MARV = a visszafizetésre felhasználható összeg felső határa
            ∑x
                C x0.66 = a korrekciók teljes összege, ha RR = 0,66
HU                                                       27                                           HU
 ---pagebreak---    3.      A korrekciók kiszámítása szempontjából a HÉA-alapú és GNI-alapú befizetések nem
   tartalmazzák a korrekciókkal kapcsolatos befizetéseket.
                                                2. cikk
   1.      Az 1. cikkben említett küszöbérték a szóban forgó tagállam GNI-jének 0,35 %-ának
   felel meg.
   2.      Az 1. cikkben említett, visszafizetésre felhasználható összeg felső határa (MARV) 7,5
   milliárd euró.
                                                3. cikk
   1.      A [...] tanácsi határozat 5. cikkével összhangban a korrekciók összköltségének
   elosztása az egyes tagállamoknak az EU t évi GNI-ből történő részesedése arányában
   számítandó ki.
   2.      A korrekciót bármely tagállam a […] tanácsi határozat 2. cikkének (1) bekezdése c)
   pontjának alkalmazásából származó befizetései csökkentésével kapja.
   3.      Az összes tagállam által viselt korrekciós költségeket hozzáadják azokhoz a
   befizetéseikhez, amelyek az egyes tagállamokra vonatkozóan a […] tanácsi határozat 2.
   cikkének (1) bekezdése c) pontjának alkalmazásából származnak.
                                                4. cikk
   1.      A korrekciók kiszámításában felhasználandó kiadás fogalma összefügg az adott évben
   (t év) a tárgyévi kifizetési előirányzatok értelmében teljesített tényleges befizetésekkel
   (kifizetési előirányzatok végrehajtása), valamint a nem teljesített kifizetési előirányzatoknak a
   következő évre (t évről a t+1 évre) történő átvitelével. Kizárólag a felhasznált kifizetési
   előirányzatokat, azaz a ténylegesen kifizetett összegeket vesszük figyelembe.
   2.      A tagállamok közötti kiadási elosztásra való tekintettel a következő szabályok az
   irányadók:
   Általában a kifizetéseket ahhoz a tagállamhoz jelölik ki, amelyben a fő kedvezményezett
   székhelye található. Mindazonáltal azokban az esetekben, amikor a Bizottság tudomása
   szerint a szóban forgó kedvezményezett közvetítőként jár el, a kifizetéseket amikor csak lehet
   ahhoz a tagállamhoz vagy tagállamokhoz jelölik ki, amelyekben a végső kedvezményezett(ek)
   székhelye található, e kifizetésekben fennálló részesedésüknek megfelelően.
   Az összes kijelölt kiadás az Európai Unió általános költségvetésében szereplő teljes kiadási
   összegen alapul, kivéve a következő két fő kiadási kategóriát:
   -       Külpolitikai kiadások, beleértve a tagsággal nem rendelkező államokban folyó
   előcsatlakozási vagy bővítéssel összefüggő kiadásokat, valamint egyéb olyan jellegű
   kiadásokat, amelyeknek Unión kívüli kedvezményezettjei vannak, mint például a fejlesztési
   és együttműködési kiadások, az Unión kívül elköltött kutatási kiadások, Unión kívüli
   kedvezményezetteknek kifizetett adminisztratív kiadások stb.
HU                                                28                                                 HU
 ---pagebreak---    -       Olyan kiadások, amelyek nem jelölhetők ki vagy határozhatók meg fogalmi vagy más
   természetű nehézségek miatt, úgymint reprezentációs, küldetésekkel kapcsolatos kiadások,
   hivatalos és egyéb találkozók költségei, valamint a határokon átnyúló közösségi
   kezdeményezésekkel kapcsolatos kifizetések, régiók közötti együttműködési műveletek és
   más határokon átnyúló fellépések támogatásával kapcsolatos összegek.
                                                 5. cikk
   1.      A korrekciós összegek két lépésben számolhatók el a költségvetésben:
   a)      A t évi korrekciós összeg első ideiglenes számítási eredményét a t+1 év előzetes
   költségvetési tervezetében szerepeltetik. A számítás a bevételekre és kiadásokra vonatkozó
   legfrissebb adatokra épül.
   b)      A t évi korrekciós összeg végleges számítási eredményét a t+3 év pótköltségvetésében
   számolják el. A számítás a HÉA-alapok, a GNI és a t évre vonatkozóan megállapított
   kiadások adatai alapján történik, amint a t+2 év december 31-én az ismeretessé válik, és
   szükség szerint a t évi átlagos árfolyam szerint euróba átváltásra kerül.
           Az egyes tagállamoknak az összes HÉA-alapú és GNI-alapú sajátforrás-befizetés
   összegéből történő részesedésének kiszámítása érdekében a t évi költségvetés a t évre
   vonatkozó kifizetési előirányzatok teljesülése alapján újraszámításra kerül, csökkentve azt a t
   évi egyéb bevételekkel (nem beleértve az előző költségvetési év mérlegét, vagy az előző
   évekkel kapcsolatos más mérlegeket vagy kiigazításokat) és a t évben rendelkezésre álló
   hagyományos saját források tényleges összegével. A fennmaradó összeget a HÉA egységes
   lehívási arányáig terjedő mértékben a HÉA-alapú saját források, valamint a költségvetés
   kiegyensúlyozásához szükséges maradványösszeg GNI-alapú forrása finanszírozzák.
   2.      Az (1) bekezdés a) pontjában említett korrekciók finanszírozása a tagállamok t évi
   GNI-jéről az előzetes költségvetési terv készítése alatt rendelkezésre álló legfrissebb adatok
   alapján kerül kiszámításra.
   3.      A végleges számítást szintén a fenti (1) bekezdés b) pontjában említett t évi korrekciók
   finanszírozására való tekintettel készítik el. A számítás a t+2 év december 31-én ismeretessé
   váló, t évi GNI adatok alapján történik, szükség esetén euróba átváltva a t évi átlagos
   árfolyam szerint. A végleges finanszírozási adatokat összehasonlítják a t+1 évi költségvetésbe
   már bevezetett t évi korrekciós összegekkel kapcsolatos kifizetésekkel. A tagállamonkénti
   mérlegeket a fenti (1) bekezdés b) pontjában említett pótköltségvetés megfelelő költségvetési
   fejezetében vezetik be, nemzeti valutába átváltva a t évi átlagos árfolyamnak megfelelően.
                                                 6. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép
   hatályba. A [..] tanácsi határozat 10. cikkének előírásai szerint lép hatályba.
   Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
HU                                                 29                                               HU
 ---pagebreak---    Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                              a Tanács részéről
                              az elnök
HU                              30              HU


Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0438

Javaslat a Tanács rendelete a Belarusz Köztársaság általános tarifális preferenciákhoz való hozzáférésének ideiglenes visszavonásáról  /* COM/2006/0438 végleges - ACC 2006/0149 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 4.8.2006COM(2006) 438 végleges2006/0149 (ACC)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa Belarusz Köztársaság általános tarifális preferenciákhoz való hozzáférésének ideiglenes visszavonásáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁS1. A Közösség Általános Preferenciális Rendszere (GSP) bizonyos körülmények között a valamely kedvezményezett országból származó termékekre vonatkozó kedvezményes előírások részleges vagy teljes eltörléséről rendelkezik; többek között az Egyesült Nemzetek Szervezete (ENSZ) és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) alapvető emberi és munkajogi egyezményeiben meghatározott elvek rendszeres és komoly megsértése esetén.2. A Belarusz Köztársaság szerepel a GSP kedvezményezett országainak listáján.3. A nemzetközi szakszervezetek ösztönzésére a Bizottság 2003 végén közzétette azon határozatát, amely szerint vizsgálatot indít az egyesülési szabadság és a kollektív tárgyalások jogának állítólagos fehéroroszországi megsértései miatt.4. A Bizottság megvizsgálta az intézményes kereteket, a legfontosabb intézményeket, a szociális partnerség szerkezetét és a vonatkozó fehérorosz jogszabályokat, összehasonlította ezeket a nemzetközi előírásokkal, valamint felhasználta az ILO egyesülési szabadsággal foglalkozó bizottságának, szakértői bizottságának illetve egyes ENSZ-jelentéseknek a végkövetkeztetéseit és ajánlásait. Az ILO e két bizottságának ajánlásai képezik a fő viszonyítási pontot a nemzetközi munkajog értelmezésében és a nemzeti és nemzetközi előírások közötti megfelelőségi szabályok tekintetében. Az elsődleges nemzeti érdekeltek és nemzetközi szintű partnerszervezeteik tanúvallomásait interjúkkal egészítették ki kormány- és munkaadói szervezetek, valamint az érintett nemzetközi ügynökségek, nem kormányzati szervezetek és az Európai Bizottság munkatársai részéről.5. A vizsgálat úgy találta, hogy Belarusz akadályozza a szakszervezetek szabad alapításának jogát, a szervezkedési jogot, a szakszervezetek közötti választás jogát és az ilyen szervezetek jogi elismertséghez és külső finanszírozáshoz való jogát. Belarusz támogatja a szakszervezet-ellenes megkülönböztetést és a szakszervezetek feloszlatását vagy felfüggesztését.6. A Bizottság vizsgálatával párhuzamosan az ILO is felállított egy vizsgálóbizottságot, amely 2004. júliusi jelentésében 12 olyan ajánlást fogalmazott meg, amelyeket a fehérorosz kormánynak 2005 júniusáig teljesítenie kellene annak érdekében, hogy orvosolja az ILO-nak az egyesülési szabadság és a szervezkedési jog védelméről szóló 87. sz. egyezménye és a szervezkedési jog és a kollektív tárgyalási jog elveinek alkalmazásáról szóló 98. sz. egyezménye elégtelen alkalmazását.7. A GSP-rendeletben meghatározott eljárással összhangban a Bizottság egy hathónapos időszak megnyitásáról határozott a fehéroroszországi helyzet figyelemmel kísérésére és értékelésére, és így Belarusznak további időt adott, amelynek során megteheti a kötelezettségvállalást a munka világára vonatkozó alapvető elveknek és jogoknak való megfeleléshez szükséges intézkedésekhez, az ILO-vizsgálóbizottság 2004. júliusi jelentésében található 12 ajánlásban kifejtettek szerint.8. Belarusz a hathónapos időszakban nem tette meg a kívánt kötelezettségvállalást. A fehéroroszországi eredetű termékekre vonatkozó kedvezményes előírást ezért ideiglenesen vissza kell vonni.9. A 980/2005/EK rendelet 20. cikkének (4) és (5) bekezdésében meghatározott eljárás szerint a Bizottság javaslatáról a Tanácsnak kell egy hónapon belül minősített többséggel döntenie. Amennyiben a Tanács az ideiglenes visszavonás mellett dönt, a rendelet e döntés meghozatala után hat hónappal lét hatályba, hacsak addig meg nem változik a helyzet.10. A helyzetet folyamatosan figyelemmel kell kísérni, hogy lehetővé váljék a fehéroroszországi eredetű termékekre vonatkozó kedvezményes előírás visszaállítása.2006/0149 (ACC)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa Belarusz Köztársaság általános tarifális preferenciákhoz való hozzáférésének ideiglenes visszavonásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 133. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel a tarifális preferenciák általános rendszerének alkalmazásáról szóló, 2005. június 27-i 980/2005/EK tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 20. cikkének (4) bekezdésére,mivel:(1) A 980/2005/EK tanácsi rendelet értelmében a Belarusz Köztársaság (a továbbiakban: Belarusz) a Közösség Általános Preferenciális Rendszerének kedvezményezett országa.(2) A Szabad Szakszervezetek Nemzetközi Szövetsége (International Confederation of Free Trade Unions, ICFTU), az Európai Szakszervezetek Szövetsége (European Trade Union Confederation, ETUC) és a Munka Világszövetsége (World Confederation of Labour, WCL) 2003. január 29-én közös kérelemben fordultak a Bizottsághoz az egyesülési szabadság és a kollektív tárgyalások jogának állítólagos fehéroroszországi megsértéseinek kivizsgálásáért a 2501/2001/EK rendelet 27. cikke alapján.(3) A Bizottság – az Általános Preferenciális Rendszer Bizottságával konzultálva – a megvizsgálta a kérelmet, és 2003. december 29-i határozatában[2] a vizsgálat megindításáról döntött. Az érintett felektől egy közzétett értesítés[3] segítségével kértek információt.(4) A vizsgálat megindításáról hivatalosan értesítették a fehérorosz hatóságokat, akik visszautasították a 87. sz. (az egyesülési szabadság és a szervezkedési jog védelméről) és a 98. sz. (a szervezkedési jog és a kollektív tárgyalási jog elveinek alkalmazásáról) ILO-egyezmények bármiféle megsértését.(5) A Bizottság által – az Általános Preferenciális Rendszer Bizottságával konzultációban – végzett vizsgálat során gyűjtött információk viszont megerősítik a 87. sz. és 98. sz. ILO-egyezmény szerinti egyesülési szabadság és kollektív tárgyalások jogának súlyos és rendszeres megsértését. A Bizottság következésképp úgy ítélte meg, hogy indokolt a kedvezményes előírás ideiglenes visszavonása. 2005. augusztus 17-én a Bizottság határozott a munkajogok fehéroroszországi helyzetének figyelemmel kíséréséről és értékeléséről[4]. Ennek a hathónapos figyelemmel kísérési és értékelési időszaknak a kezdetét bejelentő hirdetmény[5] tartalmazta a Bizottságnak azt a kijelentését is, hogy javaslatot szándékozik benyújtani a Tanácshoz a kereskedelmi kedvezmények ideiglenes visszavonásáról, kivéve, ha Belarusz az említett időszak lejárta előtt kötelezettségvállalást tesz azon intézkedések megtételére, amelyek az ILO 1998. évi, a munka világára vonatkozó alapvető elvekről és jogokról szóló nyilatkozatában említett elveknek való megfeleléshez szükségesek, az ILO vizsgálóbizottságának 2004. júliusi jelentésében szereplő tizenkét ajánlásban kifejtettek szerint. A határozatról és a hirdetményről hivatalosan értesítették a fehérorosz hatóságokat.(6) A hathónapos figyelemmel kísérési és értékelési időszak végén Belarusz nem tette meg a kívánt kötelezettségvállalást.(7) Az előzőek fényében – és kizárólag azok alapján – a fehéroroszországi eredetű termékekre vonatkozó kedvezményes előírást ideiglenesen vissza kell vonni egészen addig, amíg olyan határozat nem születik, hogy az ideiglenes visszavonást indokoló okok már nem állnak fönn.(8) Ez a rendelet elfogadását követően hat hónappal lép hatályba, kivéve, ha addig olyan határozat születik, melynek értelmében az ezt indokoló okok már nem állnak fönn,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 980/2005/EK rendeletben meghatározott, fehéroroszországi eredetű termékekre vonatkozó kedvezményes előírás ideiglenesen visszavonásra kerül.2. cikkA Tanács a Bizottság javaslatára minősített többséggel visszaállíthatja a fehéroroszországi eredetű termékekre vonatkozó kedvezményes előírást, amennyiben az egyesülési szabadság és a kollektív tárgyalások jogának megsértései megszűnnek Belaruszban.3. cikkEz a rendelet az elfogadásának időpontjától számított hat hónap múlva lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, …-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök[…]JOGALKOTÁSI PÉNZÜGYI KIMUTATÁS A KIZÁRÓLAG A BEVÉTELI OLDALRA KORLÁTOZOTT KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSSAL JÁRÓ JAVASLATOKHOZ[pic]([1]) HL L 169., 2006.6.30., 1. o.([2]) HL L 5., 2004.1.9., 90. o.([3]) HL C 40., 2004.2.14., 4. o.([4]) HL L 213., 2005.8.18., 16. o.([5]) HL C 240., 2005.9.30., 41. o.