               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.9.30.
            COM(2015) 486 final
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            a Rugalmassági Eszköznek az európai migrációs stratégia keretében meghozandó azonnali költségvetési intézkedésekre vonatkozó igénybevételéről

               INDOKOLÁS

               A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  1
                lehetővé teszi a Rugalmassági Eszköz igénybevételét olyan pontosan meghatározott kiadások fedezésére, amelyeket a többéves pénzügyi keret egy vagy több fejezetének felső határán belül nem lehetne finanszírozni.

               Az 1311/2013/EU tanácsi rendelet 11. cikke és az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás
                  2
                12. pontja értelmében, az előirányzatok átcsoportosítására vonatkozó valamennyi lehetőség megvizsgálását és a Biztonság és uniós polgárság elnevezésű 3. kiadási fejezet rendelkezésre álló mozgásterének kimerítését követően, a Bizottság javasolja a Rugalmassági Eszköz igénybevételét. Ez az igénybevétel 66,1 millió EUR összegre vonatkozik a többéves pénzügyi keret 3. fejezetének felső határán felül, és arra szolgál, hogy finanszírozza a menekültügyi válság kezelésére irányuló intézkedések támogatását.

               A Rugalmassági Eszköz javasolt igénybevételének megfelelő kifizetési előirányzatok összege 2016-ban 52,9 millió EUR, 2017-ben pedig 13,2 millió EUR.

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               a Rugalmassági Eszköznek az európai migrációs stratégia keretében meghozandó azonnali költségvetési intézkedésekre vonatkozó igénybevételéről

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra
                  3
                és különösen annak 12. pontjára,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  4
                11. cikke (2011-es árakon számítva) évi 471 millió EUR-s felső összeghatárral létrehozta a Rugalmassági Eszközt.

               (2)Miután a Bizottság megvizsgálta a Biztonság és uniós polgárság elnevezésű 3. fejezet kiadási felső határán belül az előirányzatok átcsoportosításának valamennyi lehetőségét, 66,1 millió EUR összeg igénybevételét javasolja a Rugalmassági Eszköz révén a migráció terén szükséges intézkedések finanszírozására.

               (3)A Rugalmassági Eszköz javasolt igénybevételének megfelelő kifizetési előirányzatok összege 2016-ban 52,9 millió EUR, 2017-ben pedig 13,2 millió EUR,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Rugalmassági Eszközt fel kell használni az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésében szereplő kötelezettségvállalási előirányzatok 66,1 millió EUR összegű megemelésére a Biztonság és uniós polgárság elnevezésű 3. fejezet kiadási felső határán felül.

               Az említett összeget a menekültügyi válság kezelésére irányuló intézkedések finanszírozására kell felhasználni.

               A Rugalmassági Eszköz javasolt igénybevételének megfelelő kifizetési előirányzatok összege 2016-ban 52,9 millió EUR, 2017-ben pedig 13,2 millió EUR.

               2. cikk

               Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

               Kelt Brüsszelben,

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

                     (1)
                  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

                     (2)
                  HL C 373., 2013.12.20, 1. o.

                     (3)
                  HL C 373., 2013.12.20, 1. o.

                     (4)
                  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.10.4.
            COM(2016) 625 final
            2016/0304(COD)
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            a készségekkel és képesítésekkel kapcsolatban nyújtott jobb szolgáltatások egységes keretrendszeréről (Europass) és a 2241/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről
            (EGT-vonatkozású szöveg)
            {SWD(2016) 320 final}

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  Az információkhoz való hozzáférés, a saját készségek felmérése, illetve a megszerzett tudás és képességek prezentálása mindenki számára elengedhetetlen, legyen szó álláskeresésről, oktatási intézmény vagy szak kiválasztásáról, illetve mobilitási lehetőségek mérlegeléséről. Ennek megfelelően a munkáltatók számára is fontos, hogy olyan módszerek birtokában legyenek, amelyekkel hatékonyabban és eredményesebben tudják kiválasztani és felvenni a megfelelően képzett embereket. Ha hatékonyan szeretnénk kielégíteni a különböző ágazatokban, régiókban és országokban tevékenykedő munkavállalóknak és munkáltatóknak a készségekre és a képesítésekre irányuló igényeit, akkor ezeket az igényeket egyértelműen fel kell térképezni, meg kell vizsgálni és közzé kell tenni.

                  A készségekre és képesítésekre vonatkozó szolgáltatások a készségek és képesítések közérthetőségét és a velük kapcsolatos információcserét hivatottak elősegíteni. Az EU olyan eszköz- és szolgáltatásrendszert  létrehozására és fenntartására törekszik, amely elősegíti a mobilitást, valamint előmozdítja a készségek és képesítések átláthatóságát. Ezek az eszközök és szolgáltatások azonban a mai napig nem tudták kamatoztatni a bennük rejlő lehetőségeket. Ennek több oka is van: Kifejlesztésükre nagy részben eseti alapon került sor, amely során az integráció és az együttműködés minimális volt. Ez a megközelítés kedvezőtlen hatással járt az egyes eszközök hatáskörére és lehetőségeire, valamint arra, hogy az érintettek milyen véleménnyel voltak az eszközök többletértékeiről. A bizonyítékok azt mutatják, hogy néhány sikertörténettől eltekintve (mint pl. az Europass CV) a lehetséges felhasználók szinte soha nem ismerik a rendelkezésre álló szolgáltatásokat, míg a külföldön szerzett képesítések és készségek teljes körű felhasználása akadályokba ütközik, ami kedvezőtlen hatással jár a mobilitásra és az európai munkaerőpiacok integrációjára nézve. Ehhez hozzájön az is, hogy az uniós eszközök és szolgáltatások az idők során változtak, és nem feltétlenül igazodnak  napjaink tanulási, munkavégzési vagy kommunikációs szokásaihoz, illetve nem felelnek meg a jelenlegi vagy jövőbeli szükségleteknek vagy az újonnan megjelenő technológiáknak. A készségekkel és képesítésekkel kapcsolatos eszközökkel szemben támasztott minimumkövetelmény a digitalizáció és fokozott online jelenlét – és a jövőben ezekre még nagyobb hangsúlyt kell helyezni.

                  A javaslat ezeket az uniós eszközöket és szolgáltatásokat hivatott modernizálni: a cél az, hogy eleget tegyenek a munkaerőpiacon és az oktatási/képzési ágazatban aktív potenciális felhasználók változó igényeinek, figyelembe vegyék a technológiai fejlődést, valamint az információmegosztás és a közösségi gazdaság új formáit, és hogy végig tudják kísérni az egyéneket azokon változásokon, amelyekre pályafutásuk során (a munkahelyükkel vagy a tanulással kapcsolatban) sort kerítenek.

                  Az új Europass keretrendszer kétféle szolgáltatást biztosít:

                  Először is az új Europass keretrendszer egy olyan európai szintű platformot fog biztosítani a felhasználók számára, amelyen keresztül egy intuitív és felhasználóbarát online szolgáltatás segítségével szolgáltatások széles köréhez férhetnek hozzá, mint pl. e-portfolio létrehozása vagy a saját készségek értékelésének lehetősége. Ezek a szolgáltatások a tagállamoktól (többek között keresőrobotos feltérképezéssel) kapott információkkal egészülnek ki, melyek: tanulási lehetőségek, képesítések, elismerési gyakorlatok, munkaerőpiaci adatok és a készségekkel kapcsolatos információk, pl. a foglalkozások és munkakörök terén bekövetkező változások. Ezek az információk egyrészt lehetővé teszik, hogy az érintettek tájékozott döntést hozzanak a pályafutásuk, a mobilitás és a tanulmányaik kapcsán, másrészt pedig hozzájárulhatnak a strukturális munkaerőhiány orvoslásához is azáltal, hogy a felhasználókat a jobb kilátásokkal rendelkező tanulási folyamatok és pályafutás felé orientálják. A rendelkezésre bocsátott információknak a munkaadók, az oktatási és képzésszolgáltatók, a pályaorientációs tanácsadók, a foglalkoztatási szolgáltatók és a szakpolitikai döntéshozók is hasznát fogják látni, hiszen jobban fogják tudni, hogy milyen készségekre van szükség és melyek azok a hiányterületek, ahol ösztönözni lehet a képzések szervezését. A nem uniós országok állampolgárainak sajátos igényei megkülönböztetett figyelemben részesülnek. A képesítésekkel, álláslehetőségekkel és önéletrajzokkal kapcsolatban nyílt szabványok kidolgozására kerül sor, hogy az ilyen információkat az érdekelt szakmabeliek elektronikusan közzétehessék. Az Europass keretrendszer így gondoskodik a készségekkel és képesítésekkel kapcsolatos információk prezentálására és megosztására szolgáló elektronikus eszközök interoperabilitásáról. Fontos hangsúlyozni, hogy az európai integrált platform jelentős értéktöbbletet teremt a tagállamok számára: az egyes országoknak nem kell külön-külön, tagállami szinten erőfeszítéseket tenniük egy olyan informatikai rendszer kiépítésére, amellyel az állampolgárokat kívánják támogatni.

                  A javaslat értelmében tehát az Europass egy dokumentumalapú eszközből szolgáltatásalapú platformmá fog válni, tevékenységi köre ki fog szélesedni és középpontjában a felhasználói igények állnak majd. Az új Europass keretrendszer a következő eszközök által biztosított információkat fogja ötvözni: a „Tanulási lehetőségek és képesítések Európában” portál (amely tudnivalókat ad közzé a témában), az „EU Skills Panorama” (Uniós készségkörkép) portál (amely a különböző foglalkozásokhoz és konkrét ágazatokhoz szükséges készségekkel kapcsolatban nyújt tagállami és uniós információkat) és az ESCO-portál (amely egységesíti a foglalkoztatással és az oktatással kapcsolatos konkrét készségek és fogalmak nyelvezetét; a betűszó a készségek, kompetenciák, képesítések és foglalkozások európai osztályozására utal.) Ezeknek az eszközöknek a kifejlesztéséért és alkalmazásáért jelenleg egy uniós ügynökség, az Európai Szakképzésfejlesztési Központ (Cedefop) felel. Az új Europass keretrendszer másodsorban pedig helyszíni szolgáltatásokat fog nyújtani, amelyek célja, hogy a lehető legszélesebb körben népszerűsítse a szolgáltatásokat, azokat a személyeket is ideértve, akik esetleg nehezen férnek hozzá digitális szolgáltatásokhoz, vagy nem igazán használnak ilyen szolgáltatásokat.

                  Jelenleg a tagállamok feladata, hogy a készségekre és képesítésekre vonatkozó uniós eszközöket és szolgáltatásokat ismertté tegyék és támogassák. Ehhez olyan központokat vagy kapcsolattartási pontokat használhatnak, amelyet az EU az Erasmus+ program keretében finanszíroz. Ilyenek pl. a nemzeti Europass központok, az európai képesítési keretrendszer tagállami koordinációs pontjai vagy az Euroguidance központok. Mindegyik központra külön adminisztrációs és jelentéstételi eljárások vonatkoznak, és mindegyik központnak külön kommunikációs programja és logója van. Nem mindegyik tagállam tette meg a szükséges lépéseket a koordináció felé. Ennek következménye, hogy tagállami szinten gyakran nincs egységes szolgáltatás a készségekkel és képesítésekkel kapcsolatban, és hogy a központokat nem igazán ösztönzi semmi arra, hogy stratégiai együttműködéssel és rendszeres kapcsolattartással koherensebb szolgáltatásokat nyújtsanak. A központok nem mindegyik tevékenysége jut el a célközönséghez, így bizonyos kedvezményezettek nem ismerik meg az uniós eszközöket és szolgáltatásokat.

                  A javaslat lehetőségeket hivatott biztosítani a tagállamoknak, hogy országos szintű szolgáltatásaikat stratégiailag összehangolják. A fokozottabb koordináció és információcsere révén a szolgáltatások módszeresen ki fogják tudni elégíteni a kedvezményezettek igényét: a közvetítőkét (pl. pályaorientációs szakemberek) és a magánszemélyekét (akik a tanulási és foglalkoztatási lehetőségeikkel kapcsolatban személyes információkat és tanácsot vagy esetleg más szolgáltatásokat keresnek), emellett pedig segítséget tudnak nyújtani azoknak, akiknek esetleg nincsenek meg a megfelelő készségeik vagy felszereléseik a digitális és online eszközök használatához.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  Ez az Europass határozat első felülvizsgálata. A 12 évvel ezelőtt kidolgozott határozatot összhangba kell hozni a technológiai fejlődéssel, illetve a munkaerőpiac, az oktatási és képzési rendszerek, valamint a tág értelemben vett társadalom változásaival. A javaslat az Europass keretrendszert kívánja frissíteni és kibővíteni abból a célból, hogy eleget tegyen az átfogó, friss és közérthető információkhoz való hozzáférés iránti megnövekedett szükségletnek, és hogy igazodni tudjon a jövőbeli változásokhoz és igényekhez is. Feladata emellett, hogy tanulók, álláskeresők, oktatási és képzésszolgáltatók, munkaerő-toborzók és munkavállalók igényeiről gondoskodjon.

               A javaslat a Bizottság „Új lendület a munkahelyteremtésnek, a növekedésnek és a beruházásoknak” című kezdeményezésében megfogalmazott tíz prioritás közül az elsőhöz kapcsolódik
                  1
               . A 2016. évi növekedési jelentés szintén kihangsúlyozta, hogy a válságból való kilábalás fontos eleme a készségfejlesztés
                  2
               . A kezdeményezés eredete a Bizottság új készségek és munkahelyek témájában korábban közzétett kezdeményezéseiben gyökerezik, pl.:

               –Új készségek és munkahelyek menetrendje (2010)
                  3

               –Gondoljuk újra az oktatást: beruházás a készségekbe a jobb társadalmi-gazdasági eredmények érdekében
                  4

               –Foglalkoztatási csomag (2012
                  5
               ).

               A határozat az új európai készségfejlesztési program
                  6
                egyik kezdeményezése, és kiegészíti az ebben az összefüggésben javasolt egyéb intézkedéseket. Összhangban áll az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszeréről (EKKR) szóló, 2008. április 23-i európai parlamenti és tanácsi ajánlással
                  7
               . Az ajánlás közös viszonyítási keretrendszert hozott létre, amely nyolc általános európai tanulási szintből áll és megfeleltetési rendszerként szolgál a nemzeti képesítési rendszerek között. Ezek a szintek a képesítések átláthatóságát és összehasonlíthatóságát hivatottak előmozdítani. Az Europass keretrendszer tartalmazni fogja az európai képesítési keretrendszerben (EKKR) szereplő információkat, hogy a felhasználók az EKKR-szintekkel prezentálhassák képesítéseiket.

               A javasolt határozat összhangban áll a Készséggarancia létrehozásáról szóló ajánlással
                  8
                is, amely szintén az új európai készségfejlesztési program keretében jött létre. A Készséggarancia hozzáférést hivatott biztosítani az alacsonyan képzett embereknek olyan rugalmas tanulási útvonalakhoz, amelyekkel elsajátíthatják az írás-olvasási, számolási és digitális készségek minimális szintjét, és célja, hogy ezek az emberek azután a saját egyéni tempójukban tanuljanak tovább a felső középfokú szintű képesítés megszerzéséig, amely a készségek szélesebb körének elsajátítását jelenti. Az Europass keretrendszer által biztosított (egyéni) önértékelési eszköznek a Készséggarancia célcsoportja is hasznát látja.

               Az Europass keretrendszer által biztosított szolgáltatások lehetőséget nyújtanak ahhoz, hogy az érintettek a különféle módon, pl. a formális oktatáson vagy képzésen kívül (ifjúsági vagy önkéntes munka, munkaalapú tanulás, szakmai gyakorlat során stb.) szerzett készségeiket és képesítéseiket is prezentálják. A javaslat ezek alapján összhangban áll a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről szóló, 2012. december 20-i tanácsi ajánlással
                  9
                , amely felszólítja a tagállamokat, hogy vezessenek be intézkedéseket a formális oktatáson vagy képzésen kívül szerzett tanulási eredmények hivatalos elismerésére.

               Az Europass keretrendszert az érintettek gyakran arra használják, hogy az álláskeresés során bemutassák, milyen készséget és képességeket szereztek. Az (EU) 2016/589 rendelet
                  10
                 által létrehozott foglalkoztatási szolgálatok európai hálózata (EURES) egyrészt egy olyan hálózat, amely különféle foglalkoztatási szolgálatokat kapcsol össze, másrészt pedig egy olyan automatizált mechanizmus, amely az EURES egységes IT-platformján keresztül megüresedett álláshelyeket társít megfelelő jelentkezőkhöz. Az Europass és az EURES kölcsönösen együtt fog működni egymással, és így mindkét szolgáltatás növelheti hatásfokát. A javaslat összhangban áll a rendelet rendelkezéseivel, különösen ami a készségek, kompetenciák, képesítések és foglalkozások európai osztályozásának (ESCO) használatát illeti.

                  A javaslat igazodik más közelmúltbéli foglalkoztatási szakpolitikához és kezdeményezéshez is. Példaképp említhetők a az ifjúsági garanciára
                     11
                  , valamint a tartós munkanélküliségre
                     12
                   vonatkozó tanácsi ajánlások.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  A készségekre és képesítésekre vonatkozó szolgáltatások célja, hogy ezeket átláthatóbbá, egymással összehasonlíthatóbbá és közérthetőbbé tegye, elősegítve ezáltal a foglalkoztathatóságot és a mobilitást – foglalkozástól, ágazattól, régióktól és határoktól függetlenül. Eredményesen használhatják az Unión kívülre költöző uniós polgárok (ideértve azokat a eseteket is, amikor valaki később szerez készségeket és képesítéseket nem uniós országban), illetve az Unióba érkező vagy már ott élő nem uniós állampolgárok. A jelenlegi helyzetben – amikor egyre több ember érkezik az Unióba, illetve hagyja el az Unió területét – az Europass keretrendszer összhangban áll a európai migrációs stratégiához kapcsolódó uniós kezdeményezésekkel és a harmadik országbeli állampolgárok integrációjáról szóló uniós menetrenddel
                     13
                  . A tagállamok által nyújtott segítség és a többnyelvű, webalapú információk elősegíthetik a harmadik országok állampolgárainak integrációját.

                  A javasolt határozat felhasználóbarát eszközökkel, valamint a készségekkel és képesítésekkel kapcsolatos helyszíni szolgáltatások kölcsönös együttműködésének előmozdításával kívánja szolgálni a felhasználók széles körét, ideértve az alacsonyan képzett embereket, a munkanélkülieket és a migránsokat is, ezért  hozzá fog járulni a befogadáshoz.

                  Az internet és a digitális technológiák világszerte átalakítják az emberek életét. Mivel az Europass keretrendszer könnyebb hozzáférést hivatott biztosítani szolgáltatásokhoz, ezért összhangban áll az Európai digitális egységes piaci stratégiával
                     14
                   is. Ez utóbbi célja ugyanis az, hogy a fogyasztók és a vállalkozások Európa-szerte könnyebben hozzáférhessenek az online árukhoz és szolgáltatásokhoz.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  A javasolt jogalap az Európai Unió működéséről szóló szerződés 165. és 166. cikke.

                  A készségekről és képesítésekről szóló információk rendelkezésre bocsátásának és megosztásának célja: oktatási és képzési lehetőségek kibontakoztatása, a pályafutással kapcsolatos döntések támogatása, foglalkoztatási lehetőségek felkutatása és a mobilitás támogatása.

                  A 165. cikk előírja, hogy az Unió a tagállamok közötti együttműködés ösztönzésével és szükség esetén tevékenységük támogatásával és kiegészítésével hozzájárul a minőségi oktatás fejlesztéséhez. Az Uniónak többek között információ- és tapasztalatcserét kell kialakítania a tagállamok oktatási rendszereit egyaránt érintő kérdésekről.

                  A 166. cikk kimondja, hogy az Unió olyan szakképzési politikát folytat, amely támogatja és kiegészíti a tagállamok tevékenységét. Az Uniónak többek között javítania kell a szakmai alapképzést és továbbképzést a munkaerő-piaci szakmai beilleszkedés és újrabeilleszkedés megkönnyítése érdekében, valamint információ- és tapasztalatcserét kell kialakítania a tagállamok képzési rendszereit egyaránt érintő kérdésekről.

                  Mivel az oktatási és képzési szakpolitikák egyaránt a tagállamok hatáskörébe tartoznak, ezek a cikkek kizárják a tagállamok  törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek bármilyen összehangolását.

                  Az Uniónak és a tagállamoknak mindkét cikk szerint szorosabbra kell fűzniük a harmadik országokkal és az illetékes nemzetközi szervezetekkel folytatott együttműködést az oktatás (165. cikk (3) bekezdés) és a szakképzés területén (166. cikk (3) bekezdés).

               •Szubszidiaritás

                  Ez a javaslat megfelel a szubszidiaritás elvének, mivel tagállami tevékenységek támogatásáról és kiegészítéséről rendelkezik.

                  Ha a tagállamok külön-külön szabályoznák a készségekre és képesítésekre vonatkozó eszközöket és szolgáltatásokat, akkor ezek hatásköre korlátozott lenne, és a már meglévő (uniós és tagállami) szolgáltatások nem tudnának kellőképpen együttműködni. Az uniós szintű intézkedés biztosítja a szükséges platformot ahhoz, hogy a különféle rendszerek és képesítések egységesek és ismertebbek legyenek a különböző országok és érdekelt felek körében. A végcél a bővebb választék, valamint a könnyebb hozzáférés jobb minőségű információkhoz és új lehetőségekhez – mindezek hozzájárulnak ahhoz, hogy az uniós források elosztása megfelelőbb legyen.

                  Ami a tagállami központokon keresztül biztosított szolgáltatásokat illeti, az e határozatban előírt, egyszerűsítést és fokozottabb együttműködést célzó rendelkezések összhangban állnak a szubszidiaritás elvével. Az a tény, hogy a határozatjavaslat országonként egyetlen fő tárgyalópartnert és az uniós finanszírozás vonatkozásában egyetlen fő kedvezményezettet nevez meg, amely összehangolni hivatott a tagállamok tapasztalataira épülő, készségekkel és képesítésekkel kapcsolatos kérdéseket, nem hárít semmilyen végrehajtási és koordinációs feladatokat a tagállamokra (sem pedig a részt vevő országokra).

               •Arányosság

                  Az Europass-határozat felülvizsgálatában javasolt intézkedések nem lépnek túl az uniós intézkedések hatáskörén, és arányosak az elérni kívánt célkitűzésekkel.

                  Az intézkedések az imént bemutatott meglévő eszközökre vonatkoznak és ezért arányosak az elérni kívánt célkitűzésekkel.

                  Az Europass határozat felülvizsgálatának oka az volt, hogy frissíteni kellett magát a határozatot és az általa létrehozott keretrendszert. A cél a jelenlegi, megváltozott szükségletek kielégítése és egy olyan szintű rugalmasság elérése volt, amely együtt tud működni a jövőben bekövetkező esetleges technológiai, oktatási, képzési, társadalmi és munkaerőpiaci változásokkal. Fontos volt az is, hogy rövid távon ne kelljen újra felülvizsgálni a jogszabályt. A javaslat leginkább a munkaerőpiacon bekövetkező változásokhoz kívánja hozzáigazítani a határozatot, hiszen pl. a betöltendő álláshelyek közzététele, a jelentkezés, a készségek felmérése és maga a toborzás is egyre gyakrabban az interneten történik. Az eszközök és szolgáltatások kialakításakor fontolóra kell venni emellett a különféle oktatási és képzésszolgáltatók munkáját, valamint a digitális technológiák és platformok használatát is.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  A jogi aktus a 2241/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi határozat lesz.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése/célravezetőségi vizsgálata

                  Az Europass keretrendszert kétszer vizsgálták: először 2008-ban, majd 2013-ban. A második felülvizsgálat, amely a 2008 és 2012 közötti időszakra terjedt ki, megerősítette, hogy az Europass-dokumentumcsalád valóban elősegítheti a mobilitást, és hasznosnak bizonyulhat a külföldi tanuláshoz vagy munkavégzéshez. Az Europass-dokumentumokat haszonnal forgathatják a munkaadók, és egyre fontosabb szerepet játszanak a munkanélküliek számára is. Az Europass emellett fontos szerepet játszott a belföldi mobilitásban is (a megkérdezettek 40%-a saját országán belül szerzett új tapasztalatokat) és egyes országokban (Olaszország, Spanyolország stb.) széles körben elterjedt.

                  Az értékelésből azonban az is kiviláglott, hogy az Europass keretet egyszerűsíteni és frissíteni kell, illetve célorientáltabbá kell tenni. Javítani kell a szinergiákat az Europass és más európai kezdeményezések, különösen a orientációs és információs szolgáltatások között. Modernizálni kell a készségekkel és képesítésekkel kapcsolatos információs szolgáltatásokat és interaktív eszközöket, illetve az ezekkel kapcsolatos támogató szolgáltatásokat biztosító tagállami központok európai hálózatait. Integrálni kell a már létező uniós eszközökből származó megfelelő adatokat. Javítani kell az Europass-eszközök és a munkaközvetítéssel kapcsolatos uniós eszközök közötti átjárhatóságot.

                  Az értékelés arra is rámutatott, hogy az Europass-dokumentumok nem teszik lehetővé, hogy a felhasználók részletezzék a különböző (pl. formális vagy informális) tanulási tapasztalataikat és készségeiket. Az értékelés szerint érdemes lenne megfontolni az oklevélmelléklet és a bizonyítványkiegészítő egyetlen dokumentumba történő összevonását. (Az oklevélmelléklet a felsőoktatásban szerezhető képesítések, míg a bizonyítványkiegészítő a szakképesítések jellegét, szintjét, hátterét, tartalmát és státuszát hivatott bemutatni.)

                  A javaslat célja, hogy a fent említetteknek megfelelően módosítsa a határozatot.

               •Konzultációk az érdekelt felekkel

                  2014-ben lezárult egy nyilvános konzultáció
                     15
                  , amely egy olyan kezdeményezést volt hivatott előkészíteni, amely abban az időben „a készségek és képesítések európai térsége” nevet viselte. A konzultáció célja a meglévő eszközök és szolgáltatások hatékonyságának javítása volt. Ugyanezzel a kezdeményezéssel kapcsolatban 2014-ben Eurobarométer tematikus felmérés
                     16
                   jelent meg, amely kitért arra is, hogy miképpen vélekednek az uniós polgárok ezeknek az eszközöknek és szolgáltatásoknak a hatékonyságáról.

                  A nyilvános konzultáció rámutatott arra, hogy javítani kell a készségekre és képesítésekre vonatkozó webalapú eszközök jelenlegi helyzetén, és hogy szükség van az Europass-dokumentumok egyetlen dokumentumba történő összevonására is. A konzultáció eredményei szerint érdemes lenne egy olyan egyablakos szolgáltatást létrehozni, amely integrálja a tanulási lehetőségekkel, orientációval és a képesítések átláthatóságával kapcsolatos valamennyi európai szolgáltatást. Az átláthatóságot célzó jelenlegi eszközök továbbá nem igazán alkalmasak a digitális tanulás eredményeinek elismerésére.

                  A Bizottság 2016-ban több célzott konzultációt
                     17
                   is lebonyolított az Europass határozat felülvizsgálatára irányuló javaslatról. Szociális partnerek és a tagállami centrumokból álló hálózatok (EKKR tagállami koordinációs pontjai, nemzeti Europass központok és Euroguidance központok) képviselői osztották meg észrevételeiket a javaslat különböző szempontjaival kapcsolatban, különös tekintettel az egyszerűsítésre és a Nemzeti Készségkoordináló Központ létrehozására.

                  A szociális partnerek egyetértettek abban, hogy a készségekre és képességekre vonatkozó szolgáltatások széttagoltsága kihívást jelent, továbbá üdvözölték az arra irányuló törekvést, hogy az online eszközöket és a tagállami szolgálatokat egységesebbé és integráltabbá kell tenni. A szociális partnerek emellett jelezték annak szükségességét, hogy szorosabbra kell fűzni a tagállamok által működtetett nemzeti munkaügyi ügynökségek és megfigyelőközpontok, valamint a szociális partnerek között létrejött kapcsolatot. Az Europass keretrendszer általában véve értékes eszköznek számít, amelyet az érintettek közvetlenül használhatnak. Különösen igaz ez az Europass önéletrajzra: a jól ismert és gyakran használt egységes formátum átláthatóbbá és közérthetőbbé teszi a benne foglaltakat. Az Európai Bizottság, az Európa Tanács és az UNESCO által a felsőoktatási képzési programokhoz kidolgozott oklevélmellékletet a bolognai folyamat 48 országában nagyon sokan használják. Az oklevélmelléklet felülvizsgálata e folyamaton belül jelenleg is zajlik. A cél az, hogy összhangba kerüljön a felsőoktatásban bekövetkező legfrissebb változásokkal, és hogy a hallgatók és a munkaadók számára használható legyen. A bizonyítványkiegészítőt szintén módosítani kell. Az oklevélmelléklet és a bizonyítványkiegészítő bizonyos tartalmi elemeit úgy kell megváltoztatni, hogy azok egymással összhangban legyenek – ezzel elősegíthető, hogy a két dokumentum közismertebb legyen és az érintettek gyakrabban használják.

                  A konzultáció során az Europass központok, az EKKR tagállami koordinációs pontjai és az Euroguidance-hálózat képviselői által megfogalmazott legfontosabb tanulság az volt, hogy nagyobb hangsúlyt kell fektetni az orientációra, hiszen ezt nem lehet webalapú eszközökkel vagy szolgáltatásokkal elvégezni: az orientációhoz személyes jelenlét és együttműködés szükséges. A központok továbbá felhívták a figyelmet az adminisztratív eljárások egyszerűsítésére is, valamint hangsúlyozták, hogy a hosszú távra (nem pedig egy évre előre) kell tervezni. Ezek a meggondolások összhangban állnak a Bizottság javaslatával, amellyel egyszerűsíteni kívánja a műveleteket és a szakpolitikai hálózatok finanszírozását. Néhány központ képviselője emellett aggodalmának adott hangot a Nemzeti Készségkoordináló Központ létrehozásával kapcsolatban. Mint jelezték, a központnak szerintük nem kellene tagállami szinten átvennie az Europass központok, az EKKR tagállami koordinációs pontjai vagy az Euroguidance központok által végzett tevékenységeket, illetve nem kellene ezeket a központokat integrálnia. Emlékeztették a Bizottságot, hogy e szolgáltatások tagállami megszervezésére a szubszidiaritás elve vonatkozik. Ebben az összefüggésben néhány tagállam nem szeretne változtatni a jelenlegi helyzeten, mivel a hálózatok most különálló egységet képeznek és különböző tagállami hatóságok felelőssége alá tartoznak. A Bizottság kifejtette, hogy a javaslattal egyrészt egyszerűsíteni szeretné a tagállami és európai szintek között felmerülő adminisztratív és koordinációs feladatokat, másrészt pedig segítséget kíván nyújtani a tagállamoknak, hogy közös szolgáltatásokat tudjanak nyújtani polgáraiknak. Az egyes tagállamok meg fogják határozni az uniós finanszírozás legfőbb kedvezményezettjét, amely a Bizottság legfontosabb tárgyalópartnere is lesz egyben azokkal a tevékenységekkel kapcsolatban, amelyeket jelenleg az EKKR tagállami kapcsolattartási pontjai, a nemzeti Europass központok és az Euroguidance központok végeznek. Ez a váltás több országban
                     18
                   már meg is történt. A javaslat célja, hogy a tagállami szolgálatok hosszabb finanszírozási időszakok alatt megfelelőbben tudják felhasználni a forrásokat. A végrehajtási és koordinációs feladatokkal kapcsolatos döntéseket tagállami szinten továbbra is az EU-országok fogják meghozni.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  2015-ben egy tanulmány hét olyan portált vett górcső alá, amely a készségekkel és képesítésekkel foglalkozik, név szerint: EURES, Europass, ESCO, Learning Opportunities and Qualifications in Europe, ENIC-NARIC, EU Skills Panorama (Uniós készségkörkép) és az Ifjúsági Portál. A tanulmány célja az volt, hogy a portálokkal kapcsolatos információk elemzésével feltérképezze, hogy milyen kihívásokkal szembesülnek a megcélzott felhasználók és/vagy az érintett felek. Az elemzés áttekintette annak lehetséges módozatait, hogy a különböző online eszközök és szolgáltatások egymást jobban kiegészítsék és egymással szorosabban együttműködjenek.

               •Hatásvizsgálat

                  Nem került sor hatásvizsgálat elvégzésére. A javaslat kidolgozása során négy opció megvizsgálására került sor; az opciók célja a készségekkel és képesítésekkel kapcsolatos már meglévő uniós eszközök és szolgáltatások kiigazítása, egyszerűsítése és frissítése, a koordináció és a szinergiák javítása céljából. Ezek az opcióknak nincsenek jelentős működési vonzataik a tagállamokra és az egyéb érintettekre nézve. A következő opciók nem zárják ki egymást, ezért nem csak egyenként, hanem egymással kombinálva is fontolóra lehet venni őket.

                  1. opció: A dokumentáció és az online jelenlét fokozása

               Ez az opció a készségek és képesítések prezentálásával kapcsolatos, meglévő papíralapú eszközök egyszerűsítését és használatának szélesebb körben történő elterjesztését, illetve online jelenlétének minőségi javítását vonja maga után. A papíralapú eszközök továbbra is függetlenek lennének az egyéb eszközöktől és szolgáltatásoktól, és nem képeznének velük szinergiákat.

                  2. opció: Szolgáltatások összevonásának javítása

               Ezen opció szerint egyszerűsíteni kellene a készségekkel és képesítésekkel kapcsolatos megfelelő uniós eszközöket és szolgáltatásokat, azaz az Europass keretet, az „EU Skills Panorama” (Uniós készségkörkép) és a „Learning Opportunities and Qualifications in Europe” portált. A cél az, hogy olyan integráltabb szolgáltatás jöjjön létre, amely a készségekre és képesítésekre vonatkozó felhasználói igényeket átfogóan és egyértelműen elégíti ki. A készségek és képesítések prezentálásával kapcsolatos papíralapú eszközök egyszerűsítése és népszerűsítése az 1. opció szerint történne. A papíralapú eszközök mellett az „EU Skills Panorama” (Uniós készségkörkép) és a „Learning Opportunities and Qualifications in Europe” portálról származó információk is bekerülnének az Europass keretrendszerbe A különböző eszközök és szolgáltatások összevonása elősegítené, hogy a felhasználóknak nyújtott információk közérthetőbbé váljanak. Az opció szerint az ESCO nyújtaná a készségekkel, kompetenciákkal, képesítésekkel és foglalkozásokkal kapcsolatos egységes terminológiát, amely révén a felhasználók könnyebben férhetnének hozzá egyértelmű információkhoz. A különböző eszközök és szolgáltatások Europass keretbe történő integrálása előmozdítaná használatukat, továbbá azzal az eredménnyel járna, hogy ismertebbek és népszerűbbek lennének.

               3. opció: A támogató szolgáltatások koordinációjának javítása

               Ha ez az opció valósulna meg, akkor tagállamonként egyetlen koordinációs központ foglalkozna azokkal a tevékenységekkel, amelyeket jelenleg EKKR tagállami koordinációs pontok, a nemzeti Europass központok és az Euroguidance központok látnak el. Minden tagállam meghatározná az uniós finanszírozás legfőbb kedvezményezettjét, amely az EU legfontosabb tárgyalópartnere is lenne egyben azokkal a tevékenységekkel kapcsolatban, amelyeket jelenleg a tagállami központok végeznek; a kedvezményezett megnevezése nem sértené a végrehajtásra és koordinációra vonatkozó tagállami rendelkezéseket. Az egyes országok koordinációs központja egyszerűsítené és racionalizálná a tagállami központok tevékenységeit, valamint nagyobb összhangot biztosíthatna a különféle szolgáltatások között. A cél az átláthatóság növelése, az egyes készségek/képesítések közérthetőbbé tétele, valamint az egész életen át tartó tanulás és a pályaorientáció támogatása a tagállamokban. A koordinációs központ centrális szerepet játszana egyéb kapcsolt szolgáltatások vonatkozásában is, pl. a készségekkel kapcsolatos információgyűjtésben.

                  4. opció: Az eszközök közötti interoperabilitás javítása

               Ennek az opciónak az értelmében az Europass lehetővé tenné a már meglévő uniós eszközökből származó releváns adatok prezentálását és összegyűjtését kapcsolt nyílt adatként, nyílt formátumként vagy szabványként. A cél a különböző eszközök, szolgáltatások és (harmadik felektől, pl. a munkaerőpiacról származó) adatforrások interoperabilitásának javítása. A folyamatot az ESCO révén alkalmazott egységes terminológia támogatná. Ez az opció lehetővé tenné az érintetteknek, hogy különféle okokból kifolyólag (pl. munkaközvetítés) jobban kiaknázzák az adatokat. Az opció révén az Europass-eszközök és szolgáltatások követni tudnák a digitális fejlődést is.

               Az alábbi ábra bemutatja a szolgáltatások lehetséges összevonását, valamint az egyéb eszközökkel létrejövő kapcsolatokat és szinergiákat:

               A nyilak az integrált szolgáltatással létrejövő szinergiákat vagy kapcsolatokat jelzik. Fehérrel jelöltük a meglévő portálokat, kékkel pedig az eszköz új funkcióit. Az egységes terminológiát az ESCO szolgáltatja.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  Nem alkalmazandó. A javaslat nem kapcsolódik a REFIT-hez.

                  A javaslat legfőbb célja az Europass keretrendszer modernizálása és használatának kibővítése. Ennek ellenére a kialakuló szinergiák egyszerűsíteni fogják azokat az uniós eszközöket és szolgáltatásokat is, amelyek az évek során ad hoc intézkedésekből kifolyólag jöttek létre és amely mögött nem áll feltétlenül jogszabály. Ez várhatóan javítani fogja az eszközök/szolgáltatások hatékonyságát és felhasználhatóságát.

                  A javaslat végrehajtható az internet segítségével, valamint egyaránt megoldást kínál a digitális és fizikai valóság kihívásaira.

               •Alapjogok

               Az Európai Unióban a személyes adatok védelméhez való jogot az Európai Unió Alapjogi Chartájának 8. cikke garantálja. Amennyiben az ebben a határozatban előírt intézkedések személyes adatok feldolgozásával járnak, azt a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós joggal és különösen a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 95/46/EK irányelvvel
                  19
                és annak tagállami végrehajtási intézkedéseivel, valamint a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 45/2001/EK rendelettel
                  20
                összhangban kell elvégezni.

                  A 95/46/EK irányelv helyébe a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2016. április 27-i 2016/679/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                     21
                   (általános adatvédelmi rendelet) lép, amely 2018. május 25-től alkalmazandó.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A határozatjavaslatban említett eszközök zöme már létezik, és finanszírozását az Unió végzi. A kezdeményezés pénzügyi vonzatai leginkább az informatikai rendszerek kiépítéséből és az uniós szintű webalapú szolgáltatások tárolásából/karbantartásából fakadnak.

                  A kezdeményezésben javasolt átfogóbb online szolgáltatás kiépítését az Unió fogja finanszírozni. Kezdetben bizonyos rövid távú beruházásra lesz szükség az új európai szintű webalapú platform létrehozásához, de EU-szinten nem lesznek váratlan kiadások.  A várható beruházás mértéke a választott informatikai megoldásoktól függ majd. A 2016. évi Erasmus+ munkaprogram e beruházás fedezéséhez mintegy 2 500 00 eurót irányoz elő készségekkel/képesítésekkel kapcsolatos webszolgáltatások kifejlesztésére. A fejlesztési munkálatoknak a tagállamokra vagy a résztvevő országokra nézve nincsenek pénzügyi vonzatai. Feladatuk továbbra is az információszolgáltatás lesz. A tevékenységet továbbra is az Unió fogja finanszírozni.

                  A meglévő eszközök közötti szinergiák és a hosszú távú hatékonyság révén elért megtakarításból a kezdeti beruházás meg fog térülni. Mivel a szolgáltatások az új Europass platformon keresztül érhetők majd el, több platform is meg fog szűnni. Ezzel jelentős pénzbeli megtakarítások érhetők el (évi kb. 450 000 euró), elsősorban a különböző informatikai eszközök tárolásának, karbantartásának, támogatásának és a kommunikációs tevékenységeknek az összevonása révén.

                  Az európai képesítési keretrendszer (EKKR) tagállami koordinációs pontjai, a nemzeti Europass-központok vagy az Euroguidance központok által végzett tevékenységek egy részét a Bizottság finanszírozza az Erasmus+ költségvetéséből. A felállítani javasolt Nemzeti Készségkoordináló Központ működésére az Erasmus+ programból előirányozott összeget középtávon várhatóan nem kell módosítani. Az EU 2016-ban költségvetéséből összesen 7 300 000 eurót irányzott elő a központokra. Az EU ezentúl a rendelkezésre bocsátandó összegeket nem a tagállamok központjainak külön-külön, hanem egységesen, országonként egyetlen kedvezményezettnek utalja majd ki, mégpedig több évre előre. A jelentéstételre szolgáló adminisztratív eljárások ezáltal egyszerűsödni fognak. A több évre szóló finanszírozással pedig a tagállamok jobban fogják tudni érvényesíteni a stratégiai szempontokat a tervezés és forrás felhasználása során, mint jelenleg, amikor is az EU évente utalja ki a támogatást. A tagállamok még pénzt is takaríthatnak meg, hiszen ezentúl nem több különálló központtal kapcsolatban kell jelentést tenniük vagy finanszírozást kezelniük, így csökkennek az adminisztrációs költségeik. A Nemzeti Készségkoordináló Központ felállításának tehát nincsenek költségvetési vonzatai a jelenlegi helyzethez képest.

               5.EGYÉB TÉNYEZŐK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  A tervek szerint ötévente értékelést kell végezni. A Bizottság a tagállamokkal együttműködve jelentésben fog beszámolni a végrehajtással kapcsolatban elért releváns eredményekről.

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

                  Nem alkalmazandó.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  A preambulumbekezdések ismertetik a jelenlegi Europass keretrendszert, valamint azt, hogy milyen kapcsolatban áll a készségekre és képesítésekre vonatkozó egyéb – különösen a tanulási lehetőségekkel és képesítésekkel kapcsolatos információkra, valamint a készségekkel kapcsolatos információgyűjtésre irányuló – eszközökkel és szolgáltatásokkal, illetve hogyan egészíti ki ezeket.

                  Néhány jelentős eredmény ellenére a készségekre és képesítésekre vonatkozó eszközök és szolgáltatások kapcsán számos kihívás megoldása várat még magára. Ezek a kihívások legfőképpen az elmúlt években végbementő változásokhoz fűződnek: módosultak a munkaerőpiac körülményei, valamint új oktatási formák és felállások jelentek meg. A változások miatt a készségeket, a képesítéseket és a tapasztalatokat új formátumban kell prezentálni, illetve újfajta kommunikációra és információcserére van szükség.

                  Az információs technológiák megváltoztatták a munkaerőpiac működését, ám az Europass keretrendszer és a többi uniós eszköz nem feltétlenül tartott lépést ezekkel a változásokkal. Először is nem mindig igazodnak az új tendenciákhoz, úgymint a közösségi médiához, a mobileszközökhöz, a nagy adathalmazok elemzéséhez vagy a keresőrobotos feltérképezéshez. A 2241/2004/EK határozat által létrehozott jelenlegi Europass keretrendszer nem eléggé rugalmas és hatóköre korlátozott: középpontjában dokumentumok és minták állnak, amelyek már nem elégítik ki a jelenlegi tendenciákat és az online eszközök/szolgáltatások változásait. Annak ellenére, hogy az eszközöket bizonyos mértékben módosították, az alapos innováció hiánya gátolja használatukat és nem teszi vonzóvá őket.

                  Másodszor pedig ezek az eszközök nem kapcsolódnak kellőképpen egymáshoz, így nem teszik lehetővé a különböző forrásokból származó adatok egymásnak való megfeleltetését, újbóli fölhasználását vagy integrációját, illetve nem interoperábilisak a munkaerőpiacon kifejlesztett más eszközökkel. A készségek dokumentálására pl. többféle eszköz, az állásajánlatok rögzítésére pedig többféle rendszer, formátum vagy nyelv létezik – ez pedig gátolja a megüresedett álláshelyek és a potenciális jelentkezők önéletrajza közötti automatizált megfeleltetés működését, hátrányt okozva az álláskeresőknek.

                  Ezért van szükség olyan új keretrendszerre, amely a realitásokhoz jobban igazodó eszközöket és információkat bocsát rendelkezésre a tanulás és a foglalkoztatás terén, ideértve a készségekkel kapcsolatos információgyűjtést is, és amely szorosabban működik együtt a releváns szolgáltatásokkal (pl. EURES), hogy azáltal mindegyik szolgáltatás hatásfoka növekedjen.

                  A javasolt határozat kitér a tagállamok azon támogató szolgálatainak működésére is, amelyek az Europass keretrendszer eszközeihez és szolgáltatásaihoz, az európai képesítési keretrendszerhez vagy az Euroguidance-hoz kapcsolódnak.

                  Az 1. cikk meghatározza az új Europass keretrendszer hatókörét: az Europass feladata, hogy készségek és képesítések dokumentálását célzó szolgáltatást, készségek (ön)értékelésének lehetőségét és releváns információkat biztosítson, illetve hogy támogassa a különböző eszközök és rendszerek közötti információcserét megkönnyítő nyílt szabványok kifejlesztését.

                  A 2. cikk rögzíti a határozatban használt fogalmak definícióit.

                  A 3. cikk részletesen bemutatja az új Europass keretrendszer által nyújtott kibővített szolgáltatásokat.

                  Az Europass keretrendszer középpontjában jelenleg a készségek dokumentálása áll, és rögzített mintákról rendelkezik (ideértve a jól ismert Europass-önéletrajzot, amelyet online és offline is ki lehet tölteni, illetve amely kinyomtatható). Ha ez a javaslat megvalósul, az Europass-CV továbbra is a keretrendszer egyik fontos eleme marad, mindazonáltal a rögzített mintán alapuló hagyományos dokumentumból rugalmasabb eszközzé válik. Az önéletrajz-létrehozó eszköz lehetővé fogja tenni, hogy a felhasználók különböző típusú személyes adatokat, valamint készségekkel/képesítésekkel kapcsolatos információkat különböző mezőkben vagy formátumokban átcsoportosítva vagy összevonva prezentáljanak. Az önéletrajz ezáltal jobban fog igazodni a tanulók és munkakeresők szakmai és magánéletének egyes szakaszaira jellemző különféle igényekhez és helyzetekhez. A hagyományos funkcióknak köszönhetően az önéletrajzot továbbra is könnyen lehet szerkeszteni és nyomtatni, de a felhasználók más, nem hagyományos (pl. vizuális) formában is prezentálni tudják majd készségeiket és képesítéseiket. Az önéletrajzok továbbá jobban ki fogják tudni aknázni a közösségi média, a mobilalkalmazások és a munkaközvetítői eszközök előnyeit. A többi Europass-dokumentum is ugyanilyen változáson fog átmenni: a cél az, hogy megváltozott helyzetekben is használhatóak legyenek, hogy segítségükkel a megfelelő adatokat lehessen közreadni, és hogy a felhasználóknak olyan eszközök álljanak rendelkezésükre, amelyek kielégítik a különféle (mostani és majdani) igényeiket.

                  Az Europass keretrendszer azt is lehetővé fogja tenni, hogy a felhasználók uniós szinten rendelkezésre bocsátott eszközökkel értékelhessék saját készségeiket (pl. a digitális készségeket), illetve integrálhassák az egyéb uniós önértékelési eszközökből (pl. Youthpass) nyert információkat. Ezek az eszközök lehetővé fogják tenni, hogy a felhasználók, valamint a készségeket értékelő és felmérő személyek ugyanazokat a fogalmakat és eredményeket használják, és így könnyebben megértsék egymást. A jelenlegi keretrendszer nem rendelkezik ilyen eszközökről, kivéve az Europass-dokumentumokhoz kapcsolt, nyelvi ismeretek értékelésére szolgáló referenciakeretet.

                  A dokumentációs és (ön)értékelési eszközök mellett a javasolt keretrendszer releváns információkat fog nyújtani a képesítésekről, a tanulási és pályaorientációs lehetőségekről, a képesítések elismeréséről és a készségekkel kapcsolatos információgyűjtésről. A felhasználók könnyen hozzá fognak férni ezekhez az információkhoz, hogy szakmai és tanulmányi kérdésekben megfelelő döntéseket tudjanak hozni. A jelenlegi keretrendszer nem biztosít ilyen információkat. A felhasználók könnyebben találhatják meg a keresett információkat, mert a fent említett adatok egy helyen és egységes terminológia felhasználásával (több nyelven) állnak majd rendelkezésükre.

                  A felülvizsgált Europass keretrendszer lehetőséget biztosít majd nyílt szabványok kidolgozásához és használatához, így javul a készségekkel és képesítésekkel kapcsolatos elektronikus adatok cseréje és megosztása.

                  A határozat egy általános keretrendszerről rendelkezik, de nem hoz létre rögzített formátumot vagy mintát a készségek dokumentálására, mint ahogyan azt a jelenlegi jogszabály teszi. Ez lehetővé fogja tenni, hogy a szolgáltatások rugalmasak legyenek, és kellőképpen igazodjanak az igények és a technológiák jövőbeli változásához.

                  A 4. cikk ismerteti az új keretrendszer főbb elveit. A keretrendszer különös hangsúlyt helyez a különféle keretek között (formális, nem formális, informális) szerzett tanulási tapasztalatok és készségek átláthatóságának biztosítására. A felülvizsgált Europass keretrendszer az európai képesítési keretrendszerben (EKKR) szereplő képesítési szintekre épít, így a különböző (uniós és nem uniós) országokban szerzett képesítésekkel kapcsolatos információk átláthatóbbak és összehasonlíthatóbbak lesznek.

                  A nyílt szabványok használata lehetővé teszi a szolgáltatások interoperabilitását. Az e határozattal összefüggésben elfogadott változások nem érintik az EURES-rendelet végrehajtásából következő döntéseket, és igazodnak a jövőbeli technikai fejlődésekhez.

                  Az európai többletérték maximalizálása és az eszközök/szolgáltatások minél szélesebb körben történő elterjesztése érdekében az Europass az EU összes hivatalos nyelvén rendelkezésre fog állni. A jogi szöveg rendelkezik a technológia használatáról és fontosságáról, illetve a változó igényeknek való megfelelés szükségességéről.

                  Az 5. cikk létrehozza az Europass képesítéskiegészítő(ke)t. A cikk arról rendelkezik, hogy az erre felhatalmazott szervek szabványdokumentumok révén információkat bocsáthatnak közzé egy adott személy által szerzett képesítések jellegéről. A képesítéskiegészítő(k) tartalmazni fogják a 2241/2004/EK határozattal létrehozott, már meglévő kiegészítőket (az oklevélmellékletet és a bizonyítványkiegészítőt). A cikk ebben az összefüggésben kifejezetten felhívja a figyelmet a Bizottság, illetve az Európa Tanács és az UNESCO (az oklevélmelléklet társtulajdonosai) közötti együttműködés szükségességére.

                  A 6. cikk rögzíti, hogy a készségek, kompetenciák, képesítések és foglalkozások európai osztályozását (ESCO) kell használni egységes referencianyelvként a foglalkozásokkal, készségekkel és képesítésekkel kapcsolatos információ- és dokumentumcseréhez, valamint az elektronikus dokumentumok kereséséhez vagy összehasonlításához. Az egységes terminológia használata megkönnyíti a keresést és elősegíti a jelenlegi technológia (pl. keresőrobotos feltérképezés) jobb kihasználását. Ez különösen hasznos a munkakeresést, a munkaközvetítést, az oktatási és tanulási lehetőségek keresését, valamint a pályaorientációt illetően. Ezek a funkciók közvetlenül támogatják az Europass-szolgáltatásokat. A foglalkozások és készségek európai osztályozásának fogalma már szerepel az EURES-rendeletben. Ez a határozat lehetőséget teremt az ESCO intézményesítésére, különösen azért, mert az EURES-rendelet az ESCO pillérei közül csak kettőt, azaz i. a foglalkoztatást és ii. az ismereteket, készségeket és kompetenciákat veszi figyelembe, a harmadikat (képesítéseket) nem. Mivel az ESCO az EURES de facto egységes osztályozási rendszere, az Europass kontextusában történő intézményesítése elősegíthetné és garantálhatná a harmadik pillér, azaz a képesítések tekintetbe vételét. Az Europass-határozat az oktatásról és képzésről szóló 165. és 166. cikken alapul, és a keretrendszer egyértelműen tanulási célokat szolgál – ezért az ESCO intézményesítésének ez a legmegfelelőbb kontextusa.

                  A 7. cikk a határozat végrehajtásáról és nyomon követéséről szól. A Bizottság különösen az eszközök hatékonyságát és a Nemzeti Készségkoordináló Központok által rendelkezésre bocsátott információk következetességét fogja nyomon követni.

                  A 8. cikk részletezi a tagállamok szerepét, különös tekintettel a Nemzeti Készségkoordináló Központ kijelölésével és irányításával kapcsolatos szerepekre;.ezek a központok felelősek az Europass-határozat végrehajtásával kapcsolatos tevékenységek, valamint az európai képesítési keretrendszerrel, az érvényesítéssel, a készségekkel kapcsolatos információkkal és az orientációval kapcsolatos feladatok koordinálásáért. A cikk rögzíti a Nemzeti Készségkoordináló Központok megbízását és feladatait. A cikk előírja azt is, hogy a tagállamoknak releváns adatokkal és tényeken alapuló információkkal kell frissíteniük az Europass-eszközöket. A Nemzeti Készségkoordináló Központok az uniós finanszírozás legfőbb kedvezményezettjei és az EU legfontosabb tárgyalópartnerei, míg a végrehajtásról és a szervezésről a tagállamok és a részt vevő országok gondoskodnak.

                  A 9. cikk előírja, hogy az e határozatban meghatározott intézkedéseket a személyes adatok védelmével kapcsolatos uniós jogszabályokkal összhangban kell végrehajtani. Ide tartoznak azokról az uniós adatvédelmi jogszabályok, amelyek a tagállamokhoz szólnak (azaz a vonatkozó tagállami végrehajtási intézkedések), illetve azok, amelyek az uniós intézményekre vonatkoznak, hiszen a Bizottság is gyűjt személyes adatokat. Mivel az Europass keretrendszeren belül személyes adatok rendelkezésre bocsátása, feldolgozása és adott esetben megosztása történik, különösen fontos, hogy a felhasználók tudatában legyenek ezeknek a folyamatoknak, hogy beleegyezésüket adják az adatfeldolgozáshoz, illetve hogy kérhessék személyes adataik törlését.

                  A 10. cikk részletezi az értékelést.

                  A 11. cikk felsorolja azokat az országokat, amelyek részt vehetnek a keretrendszer működésében. Az országok listája a jelenlegi határozathoz képest nem módosul, mivel nincs bizonyíték arra nézve, hogy a listát bővíteni vagy szűkíteni kellene. A keretrendszerben a készségekkel és képesítésekkel kapcsolatban rendelkezésre álló információk azonban sokkal több országra és oktatási rendszerre kiterjednek:.a cél az, hogy az Unióból harmadik országokba távozó, illetve harmadik országokból az Unióba érkező személyek is használhassák a keretrendszer eszközeit.

                  A 12. cikk a pénzügyi rendelkezéseket rögzíti.

                  A 13. cikk hatályon kívül helyezi a képesítések és a szakmai alkalmasság átláthatóságának egységes közösségi keretéről (Europass) szóló, 2004. december 15-i európai parlamenti és tanácsi határozatot. A javasolt módosítások tartalmára és céljára tekintettel a régi határozatot hatályon kívül kell helyezni és az új szöveggel kell felváltani.

               A 14. cikk meghatározza a határozat hatálybalépésének napját.

               2016/0304 (COD)

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               a készségekkel és képesítésekkel kapcsolatban nyújtott jobb szolgáltatások egységes keretrendszeréről (Europass) és a 2241/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 165. és 166. cikkére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

               tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére
                  22
               ,

               tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére
                  23
               ,

               rendes jogalkotási eljárás keretében,

               mivel:

               (1)Az álláskeresés vagy az oktatási intézmény/szak kiválasztása során mindenkinek szüksége van arra, hogy tájékozódhasson a rendelkezésre álló lehetőségekről, felmérhesse saját készségeit és prezentálhassa a készségeivel/képesítéseivel kapcsolatos információkat.

               (2)A magánszemélyek, a munkaadók és az illetékes hatóságok számára komoly kihívást jelent, ha a vonatkozó dokumentumok nyelvezete, formátuma, az általuk használt definíciók, illetve az értékelési és képesítésérvényesítési módszerek különbözőek. Ilyen kihívások különösen akkor merülnek föl, ha valaki egy másik országban (ideértve a harmadik országokat is) kíván letelepedni, esetleg állást keres, illetve tanul. Ahhoz, hogy megbirkózzunk ezekkel a kihívásokkal, egyértelmű és közérthető információkra van szükség.

               (3)Az Európai Parlament és a Tanács 2241/2004/EK határozata
                  24
                által létrehozott keret megoldással kívánt szolgálni ezekre a kihívásokra. Célja, hogy az önkéntes alapon használható „Europass” nevű dokumentumcsaláddal javítsa a képesítések és kompetenciák átláthatóságát. A 2241/2004/EK határozat értelmében az Europass keretet nemzeti szervek, azaz nemzeti Europass-központok hajtják végre.

               (4)Fő célkitűzésének elérése céljából az Europass keret középpontjában a készségek és képesítések dokumentálására szolgáló eszközök állnak. Ezeket az eszközöket ma már széles körben használják. A készségek és képesítések dokumentálását a nemzeti Europass-központok támogatják és mozdítják elő
                  25
               .

               (5)Az Europass-dosszié öt mintadokumentumból áll. Az Europass-önéletrajz segítségével az érdekeltek egységes formátumban hozhatják létre önéletrajzukat. Tíz év alatt több mint 60 millió online Europass-önéletrajz készült így el. Két képesítéskiegészítő minta, az Europass oklevélmelléklet
                  26
                és az Europass bizonyítványkiegészítő szolgál tájékoztatással a képesítések tartalmáról, a képesítést megszerző személy tanulmányi eredményeiről és a képesítést biztosító ország oktatási rendszeréről. Az Europass nyelvi útlevél a nyelvi készségek bemutatására szolgál. Az Europass mobilitási igazolvány pedig azokról a készségekről számol be, amelyeket az igazolvány tulajdonosa külföldi munkavégzés vagy tanulás során szerzett.

               (6)Az Europass-dosszié azonban csak egyike azoknak az uniós eszközöknek, amelyek a készségek és képesítések átláthatóságát és közérthetőségét hivatottak elősegíteni.

               (7)Az egész életen át tartó tanulás Európai Képesítési Keretrendszerének (a továbbiakban: EKKR) létrehozásáról szóló, 2008. április 23-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás
                  27
                közös viszonyítási keretrendszert hozott létre, hogy segítsen a magánszemélyeknek és a szervezeteknek a különféle képesítési rendszerek és az e rendszerekben szerzett képesítési szintek összehasonlításában.

               (8)A „Learning Opportunities and Qualifications in Europe” portál
                  28
                tájékoztatást nyújt arról, hogy a különböző európai oktatási rendszerek milyen tanulási lehetőségeket és képesítéseket biztosítanak, illetve az EKKR használatával összehasonlítja a tagállami képesítési keretrendszereket.

               (9)Az „EU Skills Panorama”(Uniós készségkörkép)
                  29
                a különböző foglalkozásokhoz és konkrét ágazatokhoz szükséges készségekkel kapcsolatban nyújt információkat, ideértve a kínálat és a kereslet változásait a tagállamokban.

               (10)A készségek, kompetenciák, képesítések és foglalkozások európai osztályozását (ESCO) – amely az oktatás/képzés és a munkavégzés témájához kidolgozott egységes nyelvezetként és operációs eszközként szolgál – a Bizottság hozta létre
                  30
               . Az uniós munkaerőpiac, az oktatás és képzés legfontosabb fogalmait az ESCO három, egymással kapcsolatban álló csoportba sorolja, melyek: 1) foglalkozások, 2) tudás, készségek és kompetenciák és 3) képesítések. Ezek az ESCO-pillérek a rokon témákra (pl. munkavállalás, oktatási területek, képzés vagy gazdasági ágazatok) kiterjedő kiegészítő szószedetekkel is használhatók.

               (11)Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/589 rendelete
                  31
                létrehozza a foglalkoztatási szolgálatok európai hálózatát (EURES), amely egyrészt különféle foglalkoztatási szolgálatokat kapcsol össze, másrészt pedig olyan automatizált mechanizmus, amely az EURES egységes IT-platformján keresztül megüresedett álláshelyeket társít megfelelő jelentkezőkhöz. Az állásajánlatok és az álláspályázatok megosztása és egymással való megfeleltetése érdekében a mechanizmus működéséhez egységes és többnyelvű listára van szükség a készségekről, kompetenciákról és foglalkozásokról. Az ESCO kidolgozásával a Bizottság gondoskodik a készségek, kompetenciák, képesítések és foglalkozások többnyelvű európai osztályozásáról, amely megfelel a fent említett célnak.

               (12)A munkaerőpiaci folyamatok, úgymint a betöltendő álláshelyek közzététele, a jelentkezés, a készségek felmérése és maga a toborzás is egyre gyakrabban az interneten történik olyan eszközök segítségével, amelyek a közösségi médiát, nagy adathalmazokat és más technológiákat használnak. A jelentkezők kiválasztásához használt eszközök és folyamatok a formális, informális és nem formális keretek között szerzett készségekkel és képesítésekkel kapcsolatos információkra keresnek rá.

               (13)Számos szolgáltató egyre gyakrabban nyújt új formájú vagy új felállású oktatást és képzést, amihez főleg digitális technológiákat és platformokat használ. A készségek, tapasztalatok és tanulmányi eredmények elismerése is történhet különböző formákban, pl. digitális nyílt igazolás révén. Ezek a nem formális tanulás (pl. ifjúsági munka) során elsajátított készségek kapcsán is ismertek és használatosak.

               (14)Köztudott, hogy egyre fontosabbak a különböző területen alkalmazható humán vagy transzverzális készségek. Olyan eszközökre vagy útmutatóra van szükség, amelyekkel az érintettek értékelhetik vagy prezentálhatják saját humán vagy egyéb (digitális, nyelvi stb.) készségeiket.

               (15)Az emberek hagyományosan önéletrajzokban sorolják fel megszerzett készségeiket és képesítéseiket, amelyhez kiegészítő dokumentumokat (pl. bizonyítványokat vagy okleveleket) csatolnak. A készségekkel és képesítésekkel kapcsolatos információk prezentálása jelenleg új eszközökkel is történhet. Az ilyen eszközök különböző online felülettel és digitális formátummal rendelkeznek, emellett pedig elősegítik a különböző kereteken belül megszerzett készségekkel kapcsolatos (ön)értékelést.

               (16)Az üres álláshelyek és más munkaerőpiaci tendenciák elemzése közismert módja a készségekkel kapcsolatos információgyűjtésnek, ami feltérképezni hivatott a készség- és munkaerőhiányt, valamint a képesítés-kereslet és a képesítés-kínálat közötti szakadékot. Az információs technológiák (keresőrobotos feltérképezés, nagy adathalmazok) használata javíthatja a készségekkel kapcsolatos információgyűjtést és azáltal a képesítés-kereslet és a képesítés-kínálat közötti egyensúlyhiányt.

               (17)A dokumentációt szolgáló Europass keretrendszer a jelenlegi felállásban nem tudja kielégíteni a mostani és a majdani igényeket. A készségek és képesítések prezentálásához, valamint a foglalkoztatással és a tanulási lehetőségekkel kapcsolatos döntések meghozatalához az embereknek szükségük van a készségeket és képesítéseket bemutató releváns információkra és eszközökre, illetve a saját készségeik és képesítéseik dokumentálását szolgáló eszközökre.

               (18)A készségekkel és képesítésekkel kapcsolatos uniós eszközöket és szolgáltatásokat hozzá kell igazítani a változó gyakorlatokhoz és a technológiai fejlődéshez annak érdekében, hogy továbbra is relevánsak és értékesek legyenek. Ezért az egymással összefüggő eszközöknek és szolgáltatásoknak (ideértve a harmadik felek által kidolgozottakat is) egymással szorosabban kell együttműködniük, hogy átfogóbb és hatékonyabb szolgáltatást nyújtsanak.

               (19)A felülvizsgált Europass keretrendszernek az összes lehetséges felhasználó igényeit tiszteletben kell tartania, ideértve a tanulókat, álláskeresőket, munkavállalókat, pályaorientációs szakembereket, állami foglalkoztatási szolgálatokat, szociális partnereket, oktatási és képzési szolgáltatókat, ifjúságimunka-szervezőket és szakpolitikai döntéshozókat.

               (20)A szolgáltatásoknak online elérhetőknek kell lenniük uniós szinten. A szolgáltatásoknak tartalmazniuk kell nyílt szabványok, metaadatsémák és szemantikai eszközök kidolgozására irányuló tevékenységeket, amelyek elősegíteni hivatottak a hatékony információcserét, a digitális dokumentumok megbízhatóságát célzó megfelelő hitelesítési műveleteket és a készségekkel kapcsolatos információgyűjtést. A tagállami támogató szolgáltatásoknak emellett gondoskodniuk kell arról is, hogy minél többen (ideértve harmadik országok állampolgárait is) használják e szolgáltatásokat.

               (21)A változó igények kielégítése érdekében tehát a 2241/2004/EK határozattal létrehozott Europass keret helyébe egy új keretrendszer lép.

               (22)Az EURES elnevezésű kooperatív hálózat az álláskeresők és a munkaadók közötti kapcsolatokért és információcseréért felel. Díjmentesen nyújt segítséget azoknak az álláskeresőknek, akik egy másik országban kívánnak dolgozni, és támogatja azokat a munkaadókat, akik más országokból szeretnének munkaerőt toborozni. Biztosítani kell az Europass és az EURES közötti kölcsönös együttműködést, hogy mindkét szolgáltatás hatásfoka növekedjen.

               (23)A keretrendszerbe kell tartoznia egy vagy több önéletrajz-mintának, a már meglévő Europass-önéletrajznak és egy vagy több Europass képesítéskiegészítő-sablonnak is. Ezeknek a dokumentumoknak elérhetőknek kell lenniük az interneten.

               (24)A határozat Nemzeti Készségkoordináló Központokat nevez ki az Unió legfőbb finanszírozási kedvezményezettjének és legfontosabb tárgyalópartnerének, ami egyszerűsítheti az adminisztrációt és a jelentéstételt, valamint elősegítheti a tagállami szolgálatok (ideértve a meglévő tagállami Europass központokat, az európai képesítési keretrendszer tagállami koordinációs pontjait vagy az Euroguidance-hálózatot) közötti együttműködést és koordinációt, a végrehajtásra és szervezésre vonatkozó tagállami rendelkezések sérelme nélkül.

               (25)Az e határozat értelmében történő személyesadat-feldolgozásra a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és ezek tagállami végrehajtási intézkedései alkalmazandók.

               (26)A keretrendszer tevékenységeiben való részvétel nyitva áll a csatlakozó országok, az Európai Gazdasági Térség tagjai, a potenciális tagjelölt országok és az Unió tagjelölt országai számára is, mivel részükről hosszú távú érdeklődésre és az Unióval történő együttműködésre kell számítani ezen a téren. A részvétel az Unió és ezen országok közötti kapcsolatokat szabályozó eszközök megfelelő rendelkezéseivel összhangban történik. Az Europass keretrendszerrel a készségekre/képesítésekre vonatkozóan rendelkezésre bocsátott információk nemcsak a résztvevő országokra, hanem országok és oktatási rendszerek szélesebb körére terjednek ki, figyelembe véve az Unióba ki- és beáramló migrációs mozgásokat.

               (27)A Bizottság a tagállamokkal és a megfelelő érintettekkel folytatott együttműködés céljából platformot hoz létre, hogy garantálja az e határozat végrehajtásának és nyomon követésének egységességét.

               (28)A Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása mellett az Unió végrehajtási intézkedéseket fogadhat el, mivel a határozat célját – azaz foglalkoztatási és tanulási célú, átfogó és interoperábilis eszköz-, szolgáltatás- és információs rendszer létrehozást – a tagállamok egyedül nem tudják kielégítően megvalósítani, ezért az intézkedés hatása miatt az uniós szinten jobban megvalósítható. . Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

               (29)Az e határozattal kapcsolatban végrehajtott tevékenységeket az uniós ügynökségek, különösen az Európai Szakképzésfejlesztési Központ (Cedefop) szakértelme támogatja,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Tárgy és hatály

               (1)Ez a határozat európai keretrendszert hoz létre, amely a készségek és képesítések átláthatóságát és közérthetőségét hivatott elősegíteni webalapú eszközökkel, információkkal és nyílt szabványok kidolgozásával. A keretrendszer neve „Europass” lesz.

               (2)Az Europasst a Nemzeti Készségkoordináló Központok segítségével a Bizottság kezeli.

               (3)Az Europass használata az e határozatban rögzítetteken kívül nem keletkeztet kötelezettségeket és jogokat.

               2. cikk

               Fogalommeghatározások

               E határozat alkalmazásában:

               a)„bizonyítványkiegészítő”: a szakképesítést igazoló bizonyítványhoz csatolt dokumentum, amely révén az adott képesítéssel rendelkező személy ismertetni tudja harmadik felekkel tanulmányi eredményeit, illetve az elvégzett szakképzés jellegét, szintjét, hátterét, tartalmát és státuszát;

               b)„oklevélmelléklet”: a felsőfokú végzettséget tanúsító oklevélhez csatolt dokumentum, amely révén az adott képesítéssel rendelkező személy ismertetni tudja harmadik felekkel tanulmányi eredményeit, illetve az elvégzett képzés jellegét, szintjét, hátterét, tartalmát és státuszát;

               c)„Europass képesítéskiegészítő dokumentumok”: az 5. cikk értelmében az illetékes hatóságok által kibocsátott dokumentumcsalád, amely tartalmazza az oklevélmellékletet és a bizonyítványkiegészítőt is;

               d)„metaadatok”: olyan adatok, amelyek az Europass-dokumentumokban használt más adatokkal kapcsolatban szolgálnak információkkal;

               e)„metaadatsémák”: a metaadatelemek, azok lehetséges értékei, az értékek kötelezettségi szintje és a metaadatelemek közötti kapcsolatok megnevezése;

               f)„foglalkozás”: a hasonló feladatok ellátását és hasonló készségcsoport meglétét megkövetelő állások összessége;

               g)„szervezetek”: az oktatási, képzési és foglalkoztatási kérdések által érintett munkaadók, munkaerő-toborzók, oktatási és képzési intézmények és más érdekeltek;

               h)„képesítés”: értékelési és érvényesítése folyamat formális eredménye; megszerzésének feltétele, hogy egy illetékes hatóság megállapítsa, hogy az egyén adott sztenderdeknek megfelelő tanulási eredményt ért el;

               i)„szemantikai eszköz”: nagyarányban újra fölhasználható metaadatok vagy hivatkozási adatok (pl. rendszerfejlesztéshez használt kódlisták, osztályozások, szótárak vagy szószedetek) gyűjteménye;

               j)„készségfelmérés”: az emberek készségeinek értékeléséhez, méréséhez és adott esetben ismertetéséhez használatos folyamat vagy módszer. Ide tartozhat az egyéni önértékelés vagy egy harmadik fél által végzett hitelesített értékelés is;

               k)„szabványok”: egy termék, szolgáltatás, folyamat vagy módszer (ideértve a metaadatsémákat és a szemantikai eszközöket is) ismérveivel vagy jellemzőivel kapcsolatban elfogadott megállapodások.

               3. cikk

               Eszközök és információk

               (1)Az Europass az alábbi webalapú eszközökből áll:

               a)személyes információk különböző formátumban történő ismertetésére szolgáló eszközök (pl.önéletrajz-minták);

               b)egyéni készségek (ön)értékelési eszközei, melyek alapulhatnak pl. kérdőíveken, már létező készségleltárakra történő hivatkozáson vagy egyéb uniós önértékelési eszközökből (pl. Youthpass) nyert információkon;

               c)az 5. cikkben említett Europass képesítéskiegészítő-sablon(ok)

               d)az információk szervezetek által történő ismertetéséhez és cseréjéhez szükséges eszközök.

               (2)Az Europass az alábbiakkal kapcsolatban nyújt információkat:

               a)rendelkezésre álló tanulási lehetőségek;

               b)a nem formális és az informális tanulás érvényesítésének lehetőségei;

               c)különböző országok, többek között harmadik országok elismerési gyakorlatai és határozatai, annak érdekében, hogy a magánszemélyek és az egyéb érdekelt felek megismerhessék az egyes képesítéseket;

               d)tanulásra és szakmai előmenetelre vonatkozó orientációs szolgáltatások;

               e)a készségkínálat- és kereslet változásának, illetve a készségekkel kapcsolatos egyéb típusú információknak az elemzése, többek között földrajzi és ágazati szinten, technológiai módszerek felhasználásával, pl. keresőrobotos feltérképezéssel és nagy adathalmazok elemzésével;

               f)készségekkel és képesítésekkel kapcsolatos egyéb olyan további információk, amelyek fontosak lehetnek az Unióba érkező vagy az ott letelepedett migránsok sajátságos szükségleteinek szempontjából és integrációjuk elősegítése céljából.

               (3)Az Europass támogatja a nyílt szabványok – ideértve a metaadatsémák és szemantikai eszközök – kidolgozására, használatára és népszerűsítésére irányuló együttműködést, amelynek célja, hogy a készségekkel és képesítésekkel kapcsolatos információcsere uniós szinten, illetve a tagállamok és harmadik országok között hatékonyabb legyen. A fenti tevékenységeket a 6. cikkben említett többnyelvű osztályozási rendszer, az ESCO (készségek, kompetenciák, képesítések és foglalkozások európai osztályozása) segíti.

               4. cikk

               Főbb elvek és jellemzők

               (1)Az Europass keretében rendelkezésre bocsátott információk és nyílt szabványok ingyenesen kerülnek közzétételre, hogy a tagállamok és egyéb érdekelt felek önkéntes alapon felhasználhassák őket.

               (2)Az Europass gondoskodik arról, hogy a formális, a nem formális és az informális, illetve a gyakorlati (pl. mobilitással kapcsolatos) keretek között elsajátított tanulás minél átláthatóbb és közérthetőbb legyen.

               (3)Az Europass a készségek jobb megismerését célzó eszközöket tartalmazza, amelyek harmadik felek általi felmérésen és az érintettek önértékelésén alapulnak.

               (4)Az Europassban szereplő információk alapját az európai képesítési keretrendszer (EKKR) képezi. A keretrendszerre való hivatkozás a képesítésekkel kapcsolatos információk, a tagállamok oktatási és képzési rendszereinek ismertetése és más releváns témák vonatkozásában történik.

               (5)A dokumentációs és információs eszközök szemantikai interoperabilitása céljából az Europass a 6. cikkben említett készségek, kompetenciák, képesítések és foglalkozások európai osztályozását (ESCO) használja. Az ESCO képezi az alapját a más (pl. a munkaerőpiac által kidolgozott) releváns szolgáltatásokkal történő interoperabilitásnak is.

               (6)Az Europass keretrendszer a felhasználók személyes adatainak tárolására szolgáló opciót (pl. személyes profilt) is tartalmazhat.

               (7)Az Europass a digitális dokumentumok vagy a készségekkel és képesítésekkel kapcsolatos információk hozzáférését felhasználóazonosítási rendszer használatához köti.

               (8)A webalapú Europass-eszközök az Európai Unió hivatalos nyelvein állnak rendelkezésre.

               (9)Az Europass keretrendszert a technológiai fejlődéssel, valamint a munkaerőpiacon és az oktatási/képzési rendszerekben bekövetkező változásokkal összhangban kell frissíteni.

               (10)Az Europass keretrendszernek szoros együttműködést kell kialakítania és fenntartania az uniós és tagállami szinten rendelkezésre bocsátott egyéb eszközökkel és szolgáltatásokkal. A nyílt metaadatsémák kidolgozásának összhangban kell állnia az (EU) 2016/589 rendelet értelmében alkalmazott technikai standardokkal.

               5. cikk

               Europass képesítéskiegészítő(k)

               (1)Az illetékes tagállami hatóságoknak az Európai Bizottság és az egyéb érintett felek (pl. Európa Tanács, UNESCO) által kidolgozott sablonokkal
                  32
                összhangban Europass képesítéskiegészítő(ke)t kell kibocsátaniuk.

               (2)Az Europass képesítéskiegészítő-sablonok:

               a)modellként szolgálnak a megfelelő tagállami hatóságok számára a kiegészítők kitöltése és kibocsátása során. A könnyebb érthetőség és az információk hiánytalan közzététele érdekében különösen fontos, hogy a hatóságok betartsák az egyes rovatok sorrendjét, és hogy mindegyik mezőt kitöltsék;

               b)az Europass-webeszközökön keresztül érhetők el;

               c)az Európai Unió hivatalos nyelvein készülnek;

               d)a kiegészítők relevanciájának és használhatóságának szavatolása érdekében rendszeres felülvizsgálat tárgyát képezik.

               (3)Az erre felhatalmazott szervek által kibocsátott Europass képesítéskiegészítő dokumentumokat automatikusan és díjmentesen, elektronikus formátumban kell közzétenni az adott tagállam nyelvén és/vagy egy fő európai nyelven, a kibocsátó szervek és a 8. cikkben említett Nemzeti Készségkoordináló Központok által kölcsönösen megállapított eljárásokkal, valamint az Európai Bizottság és az érintett felek által kölcsönösen megállapított bármely más eljárással összhangban.

               6. cikk

               A készségek, kompetenciák, képesítések és foglalkozások európai osztályozása (ESCO)

               (1)A Bizottság az uniós munkaerőpiaccal, valamint az oktatási és képzési rendszerekkel kapcsolatos fogalmakat többnyelvű osztályozási rendszerben tartja számon: ez a készségek, kompetenciák, képesítések és foglalkozások európai osztályozása (ESCO).

               (2)Az ESCO közvetlenül segíti az Europass működését, mert egységes referencianyelvet biztosít a készségekkel és képesítésekkel kapcsolatos információcserékhez és dokumentumokhoz, illetve munkakereséshez, munkaközvetítéshez, oktatási és tanulási lehetőségek kereséséhez, valamint tanulással kapcsolatos tanácsadáshoz és pályaorientációhoz.

               7. cikk

               Végrehajtás és nyomon követés

               (1)A Bizottság a tagállamokkal együttműködve:

               a)kifejleszti az Europass működéséhez szükséges webalapú eszközöket;

               b)biztosítja, hogy megfelelő uniós és tagállami szintű promóciós és információs tevékenységeknek köszönhetően a releváns felhasználók és érdekelt felek tudomást szerezzenek az új Europass keretrendszerről;

               c)rendszeresen frissíti az Europasst;

               d)a tagállamokkal és az érintettekkel (pl. szociális partnerekkel, szakmai szövetségekkel, oktatási és képzési intézményekkel, kutatóintézetekkel, statisztikai hivatalokkal és foglalkoztatási szolgálatokkal) rendszeresen frissíti a készségek, kompetenciák, képesítések és foglalkozások európai osztályozását (az ESCO-t).

               (2)A Bizottság és a tagállamok biztosítják, hogy az összes uniós és tagállami szintű érintett fél egyaránt szerepet vállaljon e határozat végrehajtásában.

               (3)A Bizottság a tagállamokkal együttműködve különösen az alábbiakat hajtja végre:

               a)előmozdítja és nyomon követi a webalapú Europass-eszközök hatékonyságát, valamint a felhasználói igényeket figyelembe véve fejleszti tovább az Europass-szolgáltatásokat;

               b)nyomon követi az interoperabilitást szolgáló nyílt szabványok, metaadatsémák és szemantikai eszközök kidolgozását szolgáló támogatás hatékonyságát;

               c)támogatja az (EU) 2016/598 rendelet 14. cikkének végrehajtását a készségek, kompetenciák, képesítések és foglalkozások európai osztályozásával kapcsolatban, illetve az ESCO folyamatos frissítését;

               d)támogatja a készségekkel kapcsolatos információgyűjtést, ideértve a megelőzést és az előrejelzést is;

               e)támogatja az elismerési gyakorlatokkal és határozatokkal kapcsolatos információcserét;

               f)támogatja az orientációs szakpolitikát és az orientációs szolgáltatásokat;

               g)nyomon követi a Nemzeti Készségkoordináló Központok tevékenységeit, az általuk a készségkínálat- és kereslet változásainak elemzéséhez biztosított információk következetességét, illetve a tanulási lehetőségekkel kapcsolatban az uniós szintű portálon közzétett információkat;

               h)szakmai vizsgálatokat indít útjukra és biztosítja, hogy a tagállamok megosszák egymással bevált gyakorlataikat.

               (4)A Bizottság a vonatkozó oktatási/képzési és foglalkoztatási szakpolitikai keretrendszerekkel összefüggésben jelentést tesz az e határozat elfogadását követően elért előrehaladásról.

               8. cikk

               A tagállamok szerepe

               (1)A tagállamok felelnek e határozat nemzeti szintű végrehajtásáért. Ennek érdekében a tagállamok:

               a)saját körülményeinek figyelembevételével Nemzeti Készségkoordináló Központot hoznak létre és működtetnek, az e határozatban említett tagállami szolgálatok közötti koordináció és együttműködés támogatása céljából;

               b)a Nemzeti Készségkoordináló Központon keresztül kellő időben és hatékonyan rendelkezésre bocsátják a tagállami szinten hozzáférhető adatokat és információkat az Europass keretrendszer frissítése céljából;

               c)hozzáférést biztosítanak az Europass felhasználóinak az adott tagállamban rendelkezésre álló releváns információkhoz vagy adatokhoz, különösen a tanulási lehetőségekkel, a képesítésekkel és a képesítési rendszerekkel kapcsolatos információkhoz, illetve a tagállami szintű szemantikai eszközökhöz;

               d)tényeken alapuló információkkal – különösen az eszközök tényleges használatára vagy a felhasználói elégedettségre vonatkozó adatokkal – segítik az e határozat 10. cikkében előírt értékelést.

               (2)Az egyes Nemzeti Készségkoordináló Központok:

               a)a megfelelő tagállami szervekkel együttműködve koordinálják az Europass-eszközök és -szolgáltatások tagállami végrehajtásával kapcsolatos tevékenységeket;

               b)információkat terjesztenek és tesznek közzé a tanulásra és szakmai előmenetelre vonatkozó orientációval kapcsolatban, illetve nyilvánosságra hozzák a tanulási lehetőségekkel kapcsolatos információkat tagállami szinten és az uniós webalapú eszközben;

               c)nyomon követik a készségekkel kapcsolatos, tényeken alapuló és valós idejű tagállami és regionális információk összegyűjtését és elterjesztését;

               d)támogatják a tagállami képesítési keretrendszerekben szereplő képesítési szintek átlátható megfeleltetését az európai képesítési keretrendszer szintjeinek, tájékoztatják a tagállami érintetteket az európai képesítési keretrendszerről, és továbbítják az uniós webalapú eszközbe a megfeleltetés eredményét, valamint a képesítésekkel kapcsolatos információkat

               e)támogatják a köz és a magánszférában tevékenykedő érintettek közötti tagállami szintű együttműködést arról, hogy milyen készségekre van szükség a gazdasági ágazatokban;

               f)valamennyi érintettet bevonják a felelősségi körükbe tartozó tevékenységekbe;

               g)egyéb olyan tevékenységeket hajtanak végre vagy támogatnak, amelyekről a Bizottság és a tagállamok uniós szinten megállapodnak.

               (3)A Nemzeti Készségkoordináló Központok az e határozat végrehajtása céljából megítélt uniós finanszírozás kedvezményezettjei.

               9. cikk

               Az adatok feldolgozása és védelme

               Az e határozatban előírt intézkedéseket a személyes adatok védelmével kapcsolatos uniós jogszabályokkal összhangban kell végrehajtani, különös tekintettel a 95/46/EK irányelvre és a 45/2001/EK rendeletre
                  33
               .

               10. cikk

               Értékelés

               (1)A határozat hatályba lépését követő öt éven belül, majd azt követően ötévente a Bizottság értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a határozat végrehajtásáról.

               (2)Az értékeléseket független szerv végzi a Bizottság és a tagállamok által közösen megállapítandó minőségi és mennyiségi mutatók alapján.

               11. cikk

               Részt vevő országok

               (1)Az e határozatban említett tevékenységekben való részvétel nyitva áll a csatlakozó országok és az Európai Gazdasági Térség nem uniós tagjai számára, az EGT-megállapodásban meghatározott feltételek szerint.

               (2)A részvétel lehetősége nyitva áll az Európai Unió tagjelölt országai és a potenciális tagjelölt országai számára is, a rájuk irányadó európai megállapodásokkal összhangban.

               12. cikk

               Pénzügyi rendelkezések

               E határozat végrehajtását uniós programok társfinanszírozzák. Az éves előirányzatokat az Európai Parlament és a Tanács engedélyezi a pénzügyi keret korlátain belül.

               13. cikk

               Hatályon kívül helyezés

               A 2241/2004/EK határozat hatályát veszti.

               14. cikk

               Hatálybalépés

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

                     (1)
                  Új kezdet Európa számára: a munkahelyteremtés, a növekedés, a méltányosság és a demokratikus változás programja. Politikai iránymutatás a hivatalba lépő következő Európai Bizottság számára.

                     https://ec.europa.eu/priorities/publications/president-junckers-political-guidelines_hu

                     (2)
                  Éves növekedési jelentés:

                     http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/HTML/?uri=CELEX:52015DC0690&from=EN

                     (3)
                  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=958&langId=hu

                     (4)

                     http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1389776578033&uri=CELEX:52012DC0669

                     (5)

                     http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1039

                     (6)
                  Új európai készségfejlesztési program: közös erővel a humántőke, a foglalkoztathatóság és a versenyképesség megerősítéséért, COM(2016) 381.

                     (7)
                  HL C 111., 2008.5.6., 1. o.

                     (8)
                  Javaslat: A Tanács ajánlása a Készséggarancia létrehozásáról, COM(2016) 382.

                     (9)
                  HL C 398., 2012.12.22.

                     (10)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2016. április 13-i (EU) 2016/589 rendelete a foglalkoztatási szolgálatok európai hálózatáról (EURES), a munkavállalók mobilitási szolgáltatásokhoz való hozzáféréséről és a munkaerőpiacok további integrációjáról, valamint a 492/2011/EU és az 1296/2013/EU rendeletek módosításáról (HL L 107., 2016.4.22., 1. o.).

                     (11)
                  Az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló, 2013. április 22-i tanácsi ajánlás: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN-HU/TXT/?uri=CELEX:32013H0426%2801%29&fromTab=ALL&from=EN

                     (12)
                  HL C 67., 2016.2.20.

                     (13)
                  COM(2016) 377 final.

                     (14)
                  Európai digitális egységes piaci stratégia, COM(2015)192 final.

                     (15)
                  Nyilvános konzultáció a készségek és képesítések európai térségéről: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/more_info/consultations/skills_en.htm

                     (16)
                  Tematikus Eurobarométer felmérés (417. sz.). A készségek és képesítések európai térsége – 2014. júniusi jelentés: http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_417_en.pdf

                     (17)
                  Szociális partnerek, szakpolitikai hálózatok (Europass központok EKKR tagállami koordinációs pontok, Euroguidance-hálózat), civil társadalom.

                     (18)
                  Az összes nemzeti központját 12 ország egyetlen szerv alá, míg 17 ország két szerv alá sorolta be. 7 országban a központokat három különböző szerv működteti, EACEA, 2016.

                     (19)
                  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

                     (20)
                  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

                     (21)
                  HL L 119., 2016.5.4., 1-88. o.

                     (22)
                  HL C ., ., . o.

                     (23)
                  HL C ., ., . o.

                     (24)
                  HL L 390., 2004.12.31., 6. o.

                     (25)
                  A képesítések és a szakmai alkalmasság átláthatóságának egységes közösségi keretéről (Europass) szóló európai parlamenti és tanácsi határozat második értékelése (COM (2013)899 final).

                     (26)
                  Az oklevélmellékletet felsőoktatási intézmények bocsátják ki az Európai Bizottság, az Európa Tanács és az UNESCO által közösen megállapított szabványok alapján.

                     (27)
                  HL C 111., 2008.5.6., 1. o.

                     (28)
                  https://ec.europa.eu/ploteus/

                     (29)
                  http://skillspanorama.cedefop.europa.eu/en

                     (30)
                  Az Európa 2020 stratégia tervbe vette, hogy a Bizottság ilyen keretrendszert dolgoz ki; A Bizottság közleménye: „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája”, COM(2010) 2020 végleges.

                     (31)
                  HL L 107., 2016.4.22., 1. o.

                     (32)
                  A jelenlegi kiegészítők az oklevélmelléklet és a bizonyítványkiegészítő.

                     (33)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2016. április 27-i (EU) 2016/679 rendelete a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).