               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.3.15.
            COM(2019) 141 final
            2019/0082(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a vegyes bizottság eljárási szabályzatának, a választottbírói testület eljárási szabályzatának és a választottbírák közvetítői eljárásának és magatartási kódexének elfogadása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               A javaslat az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott vegyes bizottságban annak eljárási szabályzata, a választottbírói testület eljárási szabályzatának, a választottbírák közvetítői eljárásának és magatartási kódexének tervezett elfogadása tekintetében az Unió által képviselendő álláspont meghatározására vonatkozik.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Gazdasági partnerségi megállapodás az Európai Unió és Japán között

               Az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) célja a kereskedelem és a beruházások liberalizálása és szorgalmazása, valamint a Felek közötti szorosabb gazdasági kapcsolat előmozdítása.

               A megállapodást az Európai Unió Tanácsa 2018. december 20-án kötötte meg azt követően, hogy az Európai Parlament 2018. december 12-én egyetértését adta. A megállapodás 2019. február 1-jén lépett hatályba.

               2.2.A vegyes bizottság

               A megállapodás 22.1. cikkének (1) bekezdése a két Fél képviselőiből álló vegyes bizottságot hoz létre. A 22.1. cikkének (4) bekezdése értelmében annak biztosítása érdekében, hogy a megállapodás megfelelően és hatékonyan működjön, „a vegyes bizottság:

               a)az első ülésén elfogadja az eljárási szabályzatát; valamint

               b)első ülésén elfogadja a választottbírói testület eljárási szabályzatát és a választottbírák magatartási kódexét a 21.30. cikkben említettek szerint, valamint a 21.6. cikk (2) bekezdésében említett közvetítői eljárást.”

               A vegyes bizottság valamennyi határozatát és ajánlását konszenzussal hozza meg.

               2.3.A vegyes bizottság tervezett jogi aktusa

               A vegyes bizottság első ülésén elfogadja eljárási szabályzatát, a választottbírói testület eljárási szabályzatát és a választottbírák közvetítői eljárását és magatartási kódexét (a továbbiakban: tervezett jogi aktus).

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Ez a tanácsi határozatra irányuló javaslat az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott vegyes bizottságban annak eljárási szabályzata, a választottbírói testület eljárási szabályzatának, a választottbírák közvetítői eljárásának és magatartási kódexének elfogadása tekintetében az Unió által képviselendő álláspont meghatározására vonatkozik.

               A megállapodás részes felei megállapodtak a vonatkozó dokumentumok tervezeteiben. Az uniós döntéshozatali eljárásokra is figyelemmel azokat a vegyes bizottság első ülésén el kell fogadni, amelyet a 22.1. cikk (2) bekezdésének megfelelően a megállapodás hatálybalépésétől számított három hónapon belül, vagyis legkésőbb 2019 májusáig kell megtartani.

               A vegyes bizottság csatolt eljárási szabályzatának, a választottbírói testület eljárási szabályzatának, a választottbírók közvetítői eljárásának és magatartási kódexének tartalma nagyon hasonló az egyéb gazdasági partnerségi megállapodások vagy más kereskedelmi megállapodások által létrehozott vegyes bizottságok által elfogadottakhoz.

               E dokumentumok elfogadása elengedhetetlen ahhoz, hogy a megállapodás rendelkezései működőképesek legyenek, konkrétabban pedig a 21. fejezet (Vitarendezés) és a 22. fejezet (Intézményi rendelkezések) rendelkezéseinek végrehajtásához.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Alapelvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervre irányadó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom kiterjed azokra az eszközökre is, amelyek a nemzetközi jog értelmében nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  1
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A vegyes bizottság egy megállapodással, az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott szerv.

               A vegyes bizottság által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. A tervezett jogi aktus a megállapodás 22.2. cikkének megfelelően a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem is módosítja a megállapodás intézményi kereteit.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Alapelvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a közös kereskedelempolitikával kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 207. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 207. cikke, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2019/0082 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a vegyes bizottság eljárási szabályzatának, a választottbírói testület eljárási szabályzatának és a választottbírák közvetítői eljárásának és magatartási kódexének elfogadása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (3) bekezdésére, valamint 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodást (a továbbiakban: megállapodás) az Unió nevében 2018. december 20-án jóváhagyták.

               (2)A megállapodás 22.1. cikke (4) bekezdése e) és f) pontjának megfelelően a vegyes bizottság első ülésén elfogadja eljárási szabályzatát, a választottbírói testület eljárási szabályzatát és a választottbírák magatartási kódexét a 21.30. cikkben említettek szerint, valamint a megállapodás 21.6. cikkének (2) bekezdésében említett közvetítői eljárást.

               (3)Helyénvaló meghatározni az Unió nevében a vegyes bizottságban képviselendő álláspontot, mivel a vegyes bizottság tervezett határozata kötelező érvényű lesz az Unióra nézve,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott vegyes bizottság első ülésén annak eljárási szabályzata, a választottbírói testület eljárási szabályzata, a választottbírák magatartási kódexe és a közvetítői eljárás tekintetében az Unió által képviselendő álláspont a vegyes bizottságnak az e határozathoz csatolt határozattervezetén és mellékletein alapul.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.3.15.
            COM(2019) 141 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a vegyes bizottság eljárási szabályzatának, a választottbírói testület eljárási szabályzatának és a választottbírák közvetítői eljárásának és magatartási kódexének elfogadása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               TERVEZET

               A VEGYES BIZOTTSÁG .../2019 HATÁROZATA

               az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodás értelmében

               (...)

               a vegyes bizottság eljárási szabályzatának, a választottbírói testület eljárási szabályzatának, a választottbírák közvetői eljárásának és magatartási kódexének az elfogadásáról

               A VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel a 2018. július 17-én Tokióban aláírt, az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodásra és különösen annak 21.6. cikke (2) bekezdésére, 21.30. cikkére és 22.1. cikke (1), (2) és (4) bekezdésére,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               (1)A vegyes bizottság eljárási szabályzatát az I. melléklet tartalmazza.

               (2)A testület eljárási szabályzatát a II. melléklet tartalmazza.

               (3)A közvetítői eljárást a III. melléklet tartalmazza.

               (4)A választottbírák magatartási kódexét a IV. melléklet tartalmazza.

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt ...-ban/-ben, ...-án/-én.

                        a vegyes bizottság részéről

                        Japán külügyminisztere

                        EU képviselő

               I. MELLÉKLET

               A VEGYES BIZOTTSÁG ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA

               AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS JAPÁN KÖZÖTTI GAZDASÁGI PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁS ÉRTELMÉBEN

               1. CIKK

               Összetétel és elnökség

               (1)
                     Az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) 22.1. cikkének (1) bekezdésével létrehozott vegyes bizottság a megállapodás 22.1. cikke szerint végzi feladatait, és felelősséget vállal a megállapodás általános végrehajtásáért és működéséért.

               (2)
                     A vegyes bizottság az Európai Unió és Japán képviselőiből fog állni, és annak társelnökei a megállapodás 22.1. cikkének (3) bekezdése értelmében az Európai Bizottság kereskedelemért felelős tagja és Japán külügyminisztere lesznek.

               (3)
                     A társelnököket a megállapodás 22.1. cikkének (3) bekezdése szerint küldötteik is képviselhetik. Ezen eljárási szabályzatban a vegyes bizottság tagjaira és társelnökeire tett bármely további hivatkozás úgy értendő, hogy azok magukban foglalják küldötteiket is.

               (4)
                     A társelnököket tisztviselők kísérhetik. Az egyes Felek számára az ülésen részt vevő tisztviselők jegyzékét az ülés előtt a kapcsolattartó pontokon keresztül cserélik ki.

               (5)
                     A Felek közös megegyezéssel határozhatnak úgy, hogy eseti jelleggel megfigyelőket vagy független szakértőket hívnak meg.

               2. CIKK

               Kapcsolattartó pontok

               (1)
                     A megállapodás 22.6. cikke (a továbbiakban: kapcsolattartó pontok) (1) bekezdésének megfelelően kijelölt kapcsolattartó pontok koordinálják a vegyes bizottság üléseinek előkészítését és megszervezését.

               (2)
                     A Felek közötti, a vegyes bizottság munkájával és üléseivel kapcsolatos mindenféle levelezés és kommunikációcsere a megállapodás 22.6. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerint a kapcsolattartó pontokon keresztül történik.

               (3)
                     A kapcsolattartó pontok feladata a vegyes bizottság ideiglenes napirendje előkészítésének, határozat- és ajánlástervezeteinek összehangolása, valamint a vegyes bizottság és a megállapodás alapján létrehozott szakbizottságok, munkacsoportok és egyéb testületek közötti levelezés és kommunikáció lebonyolítása.

               3. CIKK

               Napirend

               (1)
                     Az egyes ülések ideiglenes napirendjét a kapcsolattartó pontok közösen készítik el, és a vonatkozó dokumentumokkal együtt az ülés napja előtt legkésőbb 7 naptári nappal továbbítják a vegyes bizottság résztvevőinek.

               (2)
                     Az ülés napja előtt legkésőbb 14 naptári nappal bármely Fél javasolhat napirendi pontokat.

               (3)
                     A Felek közös megegyezéssel csökkenthetik az (1) és (2) bekezdésben említett határidőket az adott eset követelményeinek figyelembevétele érdekében.

               (4)
                     A vegyes bizottság ülései elején elfogadja a napirendet. Ha a Felek úgy határoznak, a napirendre felvehetnek a tervezett napirenden kívüli pontokat is.

               4. CIKK

               Munkanyelv

               Amennyiben a Felek másként nem határoznak, a Felek között a vegyes bizottság munkájával kapcsolatban folytatott valamennyi levelezésnek és kommunikációnak, valamint a határozatok és ajánlások előkészítésének, illetve az azokról szóló tanácskozások nyelve az angol.

               5. CIKK

               Határozatok és ajánlások

               (1)
                     A vegyes bizottság határozatait és ajánlásait – a megállapodás 22.2. cikkével összhangban – konszenzussal hozzák meg. Azokat írásbeli eljárással is el lehet fogadni a bizottság társelnökei közötti jegyzékváltás útján.

               (2)
                     A vegyes bizottság valamennyi határozatát és ajánlását sorszámmal kell ellátni, megjelölve elfogadásuk időpontját és a tárgyukra utaló címet is.

               6. CIKK

               Közös jegyzőkönyvek

               (1)
                     A közös jegyzőkönyv tervezete általános szabályként tartalmazni fogja a végleges napirendet és az egyes napirendi pontok keretében folytatott megbeszélések összefoglalóját.

               (2)
                     A kapcsolattartó pontok a lehető leghamarabb, de legkésőbb az ülés időpontját követő 60 napon belül összeállítják az egyes ülések közös jegyzőkönyvtervezetét.

               (3)
                     A közös jegyzőkönyv tervezetét a Felek a lehető leghamarabb, de legkésőbb az ülés napjától számított 70 napon belül írásban jóváhagyják. A jóváhagyást követően a jegyzőkönyv két példányát a kapcsolattartó pontok írják alá, és a Felek mindegyike kap egy eredeti példányt e dokumentumokból. A Felek dönthetnek úgy, hogy az aláírás és az elektronikus másolatok cseréje kielégíti ezt a követelményt.

               7. CIKK

               Nyilvánosság és bizalmas jelleg

               (1)
                     Ha a megállapodás másként nem rendelkezik vagy a Felek másként nem határoznak, a vegyes bizottság ülései nem nyilvánosak.

               (2)
                     Ha valamely Fél olyan információkat nyújt be a vegyes bizottságnak vagy a megállapodás szerint létrehozott valamelyik szakbizottságnak, munkacsoportnak, illetve egyéb testületnek, amelyek saját jogszabályai és egyéb rendelkezései szerint bizalmasak vagy védelmet élveznek a nyilvánosságra hozatallal szemben, úgy a másik Fél a megállapodás 1.6. cikkének megfelelően ezt az információt bizalmasan kezeli.

               (3)
                     A Felek a vegyes bizottság ülése előtt megfelelő formában nyilvánosságra hozhatják a Felek között véglegesített napirendet, a 6. cikkel összhangban elkészített jóváhagyott közös jegyzőkönyvet, valamint a vegyes bizottság által elfogadott határozatokat és ajánlásokat, a fenti (2) bekezdés alkalmazására is figyelemmel.

               8. CIKK

               Kiadások

               A Felek mindegyike viseli a vegyes bizottság üléseinek eredményeként felmerülő költségeket. Az ülések megszervezésével kapcsolatos költségeket az ülést rendező Fél viseli. Amennyiben az ülésre az Európai Unión vagy Japánon kívül kerül sor, a Felek közös megegyezéssel döntenek arról, ki felel az ülés megszervezésével kapcsolatos költségek viseléséért.

               ****

               II. MELLÉKLET

               A VÁLASZTOTTBÍRÓI TESTÜLET
               ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA

               A megállapodás 21. fejezetének C. szakasza (Vitarendezés) szerinti testületi eljárások során a következő szabályokat kell alkalmazni:

               I. Fogalommeghatározások

               (1)Ezen eljárási szabályzatban:

               a)„igazgatási személyzet”: a választottbíró tekintetében azok a személyek, akik az asszisztenseken kívül a választottbíró irányítása és ellenőrzése alá tartoznak;

               b)„tanácsadó”: az a személy, aki valamelyik Fél felkérésére tanácsot ad, vagy e Felet segíti a testület eljárásával kapcsolatban, kivéve az említett Fél képviselőit;

               c)„megállapodás”: az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodás;

               d)„választottbíró”: valamely testület egy tagját jelenti;

               e)„asszisztens”: az a személy, aki valamely választottbíró megbízásának megfelelően kutatást folytat vagy segítséget nyújt az adott választottbíró részére;

               f)„magatartási kódex”: a választottbírák a megállapodás 21.30. cikkében említett magatartási kódexe;

               g)„panaszos fél”: az a Fél, amely a megállapodás 21.7. cikke szerinti testület létrehozását kéri;

               h)„nap”: naptári nap;

               i)„testület”: a megállapodás 21.7. cikke szerint létrehozott testület;

               j)„bepanaszolt Fél”: az a Fél, amellyel szemben vitarendezési eljárást terjesztettek a megállapodás 21.7. cikke szerinti testület elé;

               k)„eljárás”: a testület eljárása; valamint

               l)„képviselő”: a Felek tekintetében a Felek valamelyikének kormányzati szerve, ügynöksége vagy egyéb állami szervezeti egysége által kinevezett tisztviselő vagy más személy, akit a Fél a testület előtti eljárás céljából képviselőjeként nevez ki.

               II. A választottbírák kinevezése

               (2)A panaszos Fél által a megállapodás 21.25. cikkének (1) bekezdése szerint kijelölt hivatal felel majd a megállapodás 21.8. cikkének (3), (4) és (5) bekezdésében említett sorshúzás megszervezéséért, és kellő időben tájékoztatja a vegyes bizottság társelnökeit a sorshúzás napjáról, időpontjáról és helyszínéről. A bepanaszolt Fél részéről a társelnök jelen lehet a sorshúzáson, illetőleg őt egy másik személy is képviselheti. Mindkét Fél képviselői szintén jelen lehetnek a sorshúzáson. A sorshúzásra mindenesetre az ott megjelent Fél/Felek jelenlétében sor kerül.

               (3)A Felek írásban tájékoztatnak minden olyan személyt a kinevezésről, akit a megállapodás 21.8. cikkének megfelelően választottbíróvá neveztek ki. Minden személy a kinevezéséről szóló értesítés időpontjától számított öt napon belül megerősíti rendelkezésre állását mindkét Fél felé.

               III. Szervezési célú ülés

               (4)A Felek eltérő megállapodása hiányában a Felek a testület létrehozásától számított hét napon belül találkoznak a testülettel, hogy meghatározzák azokat az ügyeket, amelyeket a Felek vagy a testület megfelelőnek ítélnek, többek között az alábbiakat:

               a)a választottbíráknak fizetendő díjazást és költségeket, melyek a WTO-előírásokkal és -kritériumokkal összhangban kerülnek meghatározásra;

               b)az asszisztensek díjazását. A Felek eltérő megállapodása hiányában az egyes választottbírák asszisztensére vagy asszisztenseire vonatkozó díjazás teljes összege nem haladhatja meg az adott választottbíró díjazásának 50 %-át; valamint

               c)az eljárás menetrendjét, amelynek megállapítása a bepanaszolt fél időzónája alapján kerül meghatározásra.

               Ezen az ülésen – személyesen, illetve telefonon vagy videokonferencián keresztül –csak a Felek választottbírói és olyan képviselői vehetnek részt, akik valamely kormányzati szervezeti egység vagy ügynökség, illetve más állami szerv tisztviselői vagy más személyei.

               IV. Értesítések

               (5)Minden olyan kérelmet, értesítést, írásbeli beadványt vagy egyéb dokumentumot, amelyet:

               a)a testület küldött, egyidejűleg megküldik mindkét Félnek;

               b)valamely Fél a testületnek küldött, egyidejűleg megküldik másik Félnek is; valamint

               c)valamely Fél a másik Félnek küldött, adott esetben egyidejűleg megküldik a testületnek is.

               Az e bekezdésben említett bármely dokumentum másolatát adott esetben egyidejűleg a megállapodás 21.25. cikke (2) bekezdésében említett külső szervnek is meg kell küldeni.

               (6)Az egyik Félnek az (5) bekezdésben említett bármely dokumentumról való értesítését a megállapodás 21.25. cikke (1) bekezdése alapján az adott Fél által kijelölt hivatalhoz kell címezni.

               (7)Az (5) bekezdésben említett bármely értesítést e-mailben vagy adott esetben bármely más olyan távközlési eszköz útján lehet megtenni, amely rögzíti az elküldés tényét. Az értesítés az elküldésének napján tekintendő kézbesítettnek, amennyiben ennek ellenkezője nem bizonyított.

               (8)A testület eljárásához kapcsolódó kérelemben, értesítésben, írásbeli beadványban vagy egyéb dokumentumban előforduló kisebb adminisztratív hibák a módosításokat egyértelműen feltüntető újabb dokumentum kézbesítésével kijavíthatók.

               (9)Ha egy dokumentum kézbesítési határidejének utolsó napja Japán vagy az Európai Unió valamely hivatalos munkaszüneti napjára vagy bármely más olyan napra esik, amelyen valamely Fél kormányának hivatalai hivatalosan vagy vis major miatt zárva tartanak, a dokumentumot a következő munkanapon kézbesítettnek kell tekinteni. A (4) bekezdésben említett szervezési célú ülésen a Felek benyújtják hivatalos munkaszüneti napjaik jegyzékét és bármely más olyan napot, amelyen az irodák hivatalosan zárva vannak. Mindkét Fél a vizsgálóbizottsági eljárás során naprakészen tartja a jegyzékét.

               V. Írásbeli beadványok

               (10)A panaszos Fél legkésőbb a testület létrehozásától számított 20 napon belül benyújtja írásbeli beadványát. A bepanaszolt Félnek legkésőbb a panaszos Fél írásos beadványának kézhezvételét követő 20 napon belül kell írásban előterjesztenie válaszbeadványát.

               VI. A testület működése

               (11)Valamennyi ülést a testület elnöke vezeti. A testület felhatalmazhatja az elnököt arra, hogy igazgatási és eljárási döntéseket hozzon.

               (12)Amennyiben a megállapodás 21. fejezete vagy e szabályzat másként nem rendelkezik, a testület tevékenységét bármilyen eszközön keresztül folytathatja, beleértve a telefonos, telefaxos vagy számítógépes kapcsolatot is.

               (13)A megállapodás 21. fejezete, e szabályzat, illetve a 21.30. cikkben említett, a választottbírák magatartási kódexe által nem szabályozott eljárási kérdés felmerülése esetén a testület a Felekkel folytatott konzultációt követően megfelelő, az említett rendelkezésekkel összeegyeztethető eljárást fogadhat el.

               (14)A testület a Felekkel való konzultációt követően módosíthat a megállapodás 21. fejezetében meghatározott határidőtől eltérő bármely határidőt, illetve elvégezhet bármely más eljárási vagy adminisztratív kiigazítást. Amennyiben a testület konzultál a Felekkel, írásban értesíti a Feleket a javasolt módosításról vagy kiigazításról, illetve annak okairól.

               VII. Meghallgatás

               (15)A (4) bekezdés szerint meghatározott ütemezés alapján, a Felekkel és a többi választottbíróval folytatott konzultációt követően a testület elnöke határozza meg a meghallgatás napját és időpontját.

               (16)A Felek eltérő megállapodása hiányában az a Fél, akinek a területén a tárgyalásra sor kerül, a megállapodás 21.15. cikke (2) bekezdésének megfelelően:

               a)meghatározza a meghallgatás helyszínét, és erről tájékoztatja a testület elnökét; valamint

               b)köteles gondoskodni a meghallgatások logisztikai lebonyolításáról.

               (17)A Felek eltérő megállapodása hiányában és a (46) bekezdés sérelme nélkül a Felek megosztják a meghallgatás logisztikai adminisztrációjából eredő költségeket.

               (18)A testület elnöke kellő időben írásban értesíti a Feleket és adott esetben a megállapodás 21.25. cikkének (2) bekezdésében említett külső szervet a meghallgatás napjáról, időpontjáról és helyszínéről. Ezt az információt annak a Félnek kell nyilvánosan hozzáférhetővé tennie, akinek a területén a meghallgatásra sor kerül, vagy adott esetben a megállapodás 21.25. cikkének (2) bekezdésében említett külső szervnek, kivéve, ha a meghallgatás nem nyilvános.

               (19)Általános szabályként csak egy tárgyalást kell tartani. Ha a vita kivételesen összetett kérdéseket érint, a testület saját kezdeményezésére vagy bármelyik Fél kérésére, a Felekkel folytatott konzultációt követően további meghallgatásokat hívhat össze. A további meghallgatások mindegyike esetében a (15)–(18) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó.

               (20)A tárgyaláson a választottbírák mindegyikének végig jelen kell lennie.

               (21)A következő személyek jelen lehetnek a meghallgatáson, függetlenül attól, hogy a meghallgatás nyilvános-e:

               a)a Felek képviselői;

               b)tanácsadók;

               c)asszisztensek és igazgatási személyzet;

               d)tolmácsok, fordítók és bírósági jelentéstevők; valamint

               e)szakértők, a testületnek a megállapodás 21.17. cikkének (2) bekezdése szerinti döntése szerint.

               (22)A meghallgatás napja előtt legkésőbb öt nappal mindkét Fél benyújtja a testülethez azon személyek névsorát, akik a meghallgatáson az említett Fél nevében szóban fogják kifejteni álláspontjukat vagy előadást fognak tartani, illetve akik egyéb képviselőként vagy tanácsadóként a meghallgatáson jelen lesznek.

               (23)A testület a következőképpen folytatja le a tárgyalást, biztosítva, hogy a panaszos Fél és a bepanaszolt Fél egyenlő időt kapjon érvei és ellenérvei kifejtésére:

               Érvek kifejtése

               a)a panaszos Fél érvei; valamint

               b)a bepanaszolt Fél érvei.

               Ellenérvek kifejtése

               a)a panaszos Fél válasza; valamint

               b)a bepanaszolt Fél viszontválasza.

               (24)A testület a meghallgatás során bármikor közvetlenül kérdéseket intézhet bármelyik Félhez.

               (25)A testület gondoskodik arról, hogy a tárgyalás jegyzőkönyvét a meghallgatást követően a lehető leghamarabb elkészítsék és kézbesítsék a Feleknek. A Felek a jegyzőkönyvhöz észrevételeket fűzhetnek, és a testület figyelembe veheti ezen észrevételeket.

               (26)A meghallgatást követő 10 napon belül mindkét Fél kiegészítő írásos beadványt nyújthat be bármilyen olyan kérdéssel kapcsolatban, amely a meghallgatás során felmerült.

               VIII. Tanácskozás

               (27)A testület tanácskozásain kizárólag a választottbírák vehetnek részt. Az előző mondat ellenére a testület engedélyezheti az asszisztensek jelenlétét a tanácskozásokon.

               IX. Írásbeli kérdések

               (28)A testület az eljárás során írásban bármikor kérdést nyújthat be a Felek egyikéhez vagy mindkettőjükhöz. A Felek egyikéhez benyújtott kérdést a másik Félnek másolatban meg kell küldeni.

               (29)A Felek mindegyike másolatban megküldi a testület kérdéseire adott írásbeli válaszát a másik Félnek. Mindkét Fél számára biztosítani kell a lehetőséget, hogy a másik Fél válaszának beérkezésétől számított öt napon belül írásbeli észrevételeket tehessen.

               X. A választottbírák leváltása

               (30)A választottbírónak a megállapodás 21.11. cikkének megfelelő leváltásához értelemszerűen a 21.8. cikket kell alkalmazni.

               (31)Ha valamely Fél úgy ítéli meg, hogy egy választottbíró nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek, és emiatt le kell váltani, a szóban forgó Fél a magatartási kódexnek a választottbíró általi megsértését alátámasztó bizonyítékok megismerésétől számított 15 napon belül értesíti a másik Felet.

               (32)Ha valamelyik Fél úgy ítéli meg, hogy egy választottbíró – aki nem a választottbírói testület elnöke – nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek, a Felek konzultálnak, és amennyiben megállapodnak, a (30) bekezdéssel összhangban új választottbírót választanak.

               Ha a Felek a választottbíró leváltásának szükségességében nem tudnak megállapodni, akkor a Felek bármelyike kérheti az ügynek a testület elnöke elé való terjesztését, akinek a döntése végleges.

               Ha egy ilyen kérelmet követően az elnök megállapítja egy választottbíróról, hogy az nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek, a (30) bekezdéssel összhangban új választottbírót kell választani.

               (33)Ha valamelyik Fél úgy ítéli meg, hogy a testület elnöke nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek, a Felek konzultálnak, és amennyiben megállapodnak, a (30) bekezdéssel összhangban új elnököt választanak.

               Ha a Felek az elnök leváltásának szükségességében nem tudnak megállapodni, akkor bármelyikük kérheti, hogy az ügyet terjesszék a fennmaradó két választottbíró elé. A választottbírák a kérelem kézhezvételétől számított legfeljebb 10 napon belül döntést hoznak arról, hogy le kell-e váltani a testület elnökét. A választottbírák által az elnök leváltásának szükségességéről hozott döntés végleges.

               Ha a választottbírák úgy határoznak, hogy az elnök nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek, a (30) bekezdéssel összhangban új elnököt kell választani.

               (34)A (30)–(33) bekezdésben ismertetett eljárások végrehajtásának időtartamára az eljárást fel kell függeszteni.

               XI. Az információk bizalmas kezelése

               (35)Ha valamely Fél az írásos beadványait bizalmas változatban nyújtja be a testület számára, a másik Fél kérésére a kérelem benyújtásától számított 20 napon belül köteles a beadványban szereplő információ nem bizalmas összefoglalóját is elkészíteni, amely nyilvánosságra hozható. E szabályzatban semmi sem akadályozza meg a Feleket abban, hogy saját beadványaikat nyilvánosságra hozzák, amennyiben ezt oly módon teszik, hogy nem fednek fel semmiféle olyan részletet, amelyet a másik Fél bizalmasként jelölt meg. A testület köteles zárt ülést tartani, ha a Felek beadványai és az érvelések bizalmas információkat tartalmaznak. A testület és a Felek kötelesek fenntartani a testület előtt zajló meghallgatások titkosságát, amikor azokra zárt tárgyalás formájában kerül sor.

               XII. Ex parte kapcsolatfelvétel

               (36)A testület nem ülésezhet, illetve nem kommunikálhat egyik Féllel sem a másik Fél távollétében.

               (37)A választottbírák nem vitathatják meg az eljárás tárgyát képező ügy szempontjait az egyik Féllel vagy mindkét Féllel a többi választottbíró távollétében.

               XIII. Amicus curiae beadványok

               (38)Ha a Felek a testület létrehozásától számított három napon belül nem állapodnak meg ettől eltérően, a testület a Felek kormányától független, a megállapodás 21.17. cikkének (3) bekezdésében említett személyektől is kaphat önálló kezdeményezésű írásbeli beadványokat, amennyiben a testület megalakulásának napját követő tíz napon belül sor kerül azok kézhezvételére.

               (39)A beadványokat tömören kell megfogalmazni, és nem haladhatják meg a dupla sorközzel gépelt 15 oldal terjedelmet, valamint közvetlenül kapcsolódnak a testület által tárgyalt ténybeli vagy jogi kérdéshez. A beadványnak leírást kell tartalmaznia az azt benyújtó személyről, többek között az alábbiakról:

               a)természetes személy esetében állampolgársága; valamint

               b)jogi személy esetében letelepedési helye, tevékenységei jellege, jogállása, általános célkitűzései és finanszírozásának forrása.

               Valamennyi személynek meg kell határoznia, hogy milyen tekintetben érdekelt az eljárásban. A beadványt a Felek által ezen eljárási szabályzat (42) és (43) bekezdésével összhangban kiválasztott nyelven kell megírni.

               (40)A testület jelentésében felsorolja a hozzá beérkezett összes olyan beadványt, amely megfelel a (38) és (39) bekezdésnek. A testület jelentésében nem köteles kitérni az ilyen beadványokban foglalt érvelésekre. A beadványokat meg kell küldeni észrevételezésre a Feleknek. A Feleknek 10 napon belül kell benyújtaniuk észrevételeiket, és ezeket az észrevételeket a testületnek figyelembe kell vennie.

               XIV. Sürgős esetek

               (41)A megállapodás 21. fejezetében említett sürgősség fennállása esetén a testületnek a Felekkel folytatott konzultációt követően szükség esetén ki kell igazítania az e szabályzatban említett határidőket. A testületnek erről értesítenie kell a Feleket.

               XV. Nyelv és fordítás

               (42)A megállapodás 21.5. cikkében említett konzultációk folyamán és legkésőbb a (4) bekezdésben említett szervezési célú ülés időpontjáig a Felek arra törekednek, hogy megegyezzenek a testület előtt folyó eljárás közös munkanyelvében. A megállapodás 22.1. cikke (4) bekezdésének f) pontjával összhangban a Felek az eljárási szabályzat vegyes bizottság általi elfogadásától számított legkésőbb 90 napon belül értesítik egymást az általa előnyben részesített nyelvek jegyzékéről. A jegyzéknek tartalmaznia kell a WTO legalább egy munkanyelvét.

               (43)Ha a Felek nem tudnak megállapodni egy közös munkanyelvben, akkor mindkét Félnek az általa választott nyelven kell beadnia az írásbeli beadványait, amely mellett egyidejűleg biztosítja a másik Fél által az egyik, a (42) bekezdéssel összhangban bejelentett WTO-munkanyelvre történő fordítást is. A szóbeli meghallgatás megszervezéséért felelős Fél gondoskodik arról, hogy adott esetben a szóbeli előterjesztéseket a WTO ugyanazon munkanyelvére tolmácsolják.

               (44)A testület időközi és zárójelentését a közös munkanyelven kell kiadni. Ha a Felek nem állapodnak meg közös munkanyelvről, a testület időközi és zárójelentését az egyik, a (43) bekezdésben említett WTO-munkanyelven kell kiadni.

               (45)A Felek észrevételeket tehetnek az e szabályzattal összhangban készült dokumentumok fordításának pontosságával kapcsolatban.

               (46)Ha fordításra vagy értelmezésre van szükség valamely Fél által a WTO megfelelő munkanyelvén benyújtott írásbeli és szóbeli beadványok tekintetében, akkor a szóban forgó Fél viseli annak költségeit.

               ****

               III. MELLÉKLET

               KÖZVETÍTŐI ELJÁRÁS

               I. Célkitűzés

               (1)A megállapodás 21.6. cikke szerinti közvetítői eljárás célja – e dokumentum szerint – annak megkönnyítése, hogy egy közvetítő segítségével átfogó és gyors eljárás keretében kölcsönösen elfogadott megoldást találjanak.

               II. Fogalommeghatározások

               (2)E dokumentum alkalmazásában:

               a)„megállapodás”: az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodás;

               b)„magatartási kódex”: a választottbíráknak a megállapodás 21.30. cikkében említett magatartási kódexe;

               c)„nap”: naptári nap;

               d)„vegyes bizottság”: a megállapodás 22.1. cikke szerint létrehozott vegyes bizottság;

               e)„megkeresett fél”: az a Fél, amelyhez a közvetítési eljárás folytatására irányuló kérelmet a megállapodás 21.6. cikkének megfelelően intézik;

               f)„megkereső Fél”: az a Fél, amely a megállapodás 21.6. cikke szerint kérelmezi a közvetítési eljárás folytatását; valamint

               g)„eljárási szabályzat”: a megállapodás 21.30. cikkében említett eljárási szabályzat.

               III. Közvetítői eljárás kezdeményezése

               (3)Bármely Fél bármikor kérelmezheti, hogy a Felek közvetítői eljárást kezdjenek. Az ilyen kérelmet írásban kell közölni a másik Féllel. A megkeresésnek kellően részletesnek kell lennie ahhoz, hogy a másik Fél egyértelműen megértse a közvetítői eljárást kérelmező Fél aggályait. A kérelmező Fél kérelmében ismerteti a szóban forgó ügyet a következők által:

               a)azonosítja a konkrét intézkedést;

               b)megnevezi azokat a feltételezett hátrányos hatásokat, amelyek révén a kérelmező Fél szerint az intézkedés a Felek közötti kereskedelmet vagy beruházásokat érinti; valamint

               c)megmagyarázza az intézkedés és a Felek közötti kereskedelemre vagy beruházásokra gyakorolt kedvezőtlen hatások közötti okozati összefüggést.

               (4)Az egyik Fél rendes körülmények között várhatóan igénybe veszi a megállapodás vonatkozó együttműködési vagy konzultációs rendelkezéseit, mielőtt a (3) bekezdés szerint írásbeli kérelmet intézne a másik Félhez. Az egyértelműség érdekében a közvetítői eljárás kezdeményezése előtt nincs szükség a megállapodás 21.5. cikke szerinti konzultációkra.

               (5)A közvetítői eljárás csak a Felek közös megegyezésével kezdődhet meg annak érdekében, hogy feltárják a kölcsönösen elfogadott megoldásokat, és figyelembe vegyék a közvetítő tanácsait és megoldási javaslatait. Annak a Félnek, amelyhez a kérelmet intézték, jóhiszeműen mérlegelnie kell a kérést, és a kézhezvételének időpontjától számított 10 napon belül írásban el kell fogadnia, illetve el kell utasítania azt. Ha a megkeresett Fél ezen az időtartamon belül nem válaszol, a kérelmet elutasítottnak kell tekinteni. A közvetítői eljárás megindítása napjának azt az időpontot kell tekinteni, amikor a megkereső Fél átveszi a megkeresett Fél válaszát.

               IV. A közvetítő kiválasztása

               (6)A Feleknek törekedniük kell arra, hogy legkésőbb a közvetítői eljárás megindításának napjától számított 15 napon belül megállapodjanak a közvetítő személyében.

               (7)Ha a Felek a (6) bekezdésben meghatározott időtartamon belül nem tudnak megállapodni a közvetítő személyéről, bármely Fél kérésére a megkereső Fél részéről a vegyes bizottság társelnöke vagy megbízottja a kérelemtől számított öt napon belül sorshúzással választja ki a közvetítőt a megállapodás 21.9. cikkének (1) bekezdésével összhangban felállított elnöki aljegyzékről. Az ilyen kérelmet másolatban meg kell küldeni a másik Félnek.

               (8)A megkereső Fél által a megállapodás 21.25. cikkének (1) bekezdése alapján kijelölt hivatal felel majd a sorshúzás megszervezéséért, és kellő időben tájékoztatja a vegyes bizottság társelnökeit a sorshúzás napjáról, időpontjáról és helyszínéről. A megkeresett Fél részéről a társelnök jelen lehet a sorshúzáson, illetőleg őt egy másik személy is képviselheti. Mindkét Fél képviselői szintén jelen lehetnek a sorshúzáson. A sorshúzásra mindenesetre az ott megjelent Fél/Felek jelenlétében sor kerül.

               (9)A Felek eltérő megállapodása hiányában a közvetítő nem lehet egyik Fél állampolgára és alkalmazottja sem.

               (10)A közvetítő köteles pártatlan és átlátható módon segíteni a Feleket abban, hogy tisztázzák a szóban forgó ügyet, ideértve a konkrét intézkedés kereskedelemre és beruházásra gyakorolt lehetséges hatásait, valamint hogy kölcsönösen elfogadott megoldásra jussanak.

               (11)A választottbírák magatartási kódexe, amelyet a vegyes bizottság a megállapodás 21.30. cikke alapján fogad el, értelemszerűen alkalmazandó a közvetítőre.

               V. A közvetítői eljárás szabályai

               (12)A megkereső Fél a közvetítőnek a (6) bekezdés szerint történő elfogadása vagy a (7) bekezdés alapján történő kiválasztása napjától számított 10 napon belül írásban benyújtja a közvetítő és a megkeresett Fél részére a szóban forgó ügy részletes leírását, beleértve azt is, hogy a konkrét intézkedést hogyan alkalmazzák vagy alkalmaznák, és az hogyan befolyásolja a kereskedelmet vagy a beruházásokat. E beadvány elküldésének napját követő 20 napon belül a másik Fél írásban észrevételeket tehet a problémaismertetéshez. Valamennyi Fél minden olyan információt megadhat problémaismertetésében vagy észrevételeiben, amelyet lényegesnek vél.

               (13)A közvetítő határozza meg a legmegfelelőbb módot a szóban forgó ügy, ideértve a konkrét intézkedés kereskedelemre vagy beruházásra gyakorolt lehetséges hatásainak tisztázására. A közvetítő különösen megbeszéléseket szervezhet a Felek között, közösen vagy külön-külön konzultálhat a Felekkel, valamint a Felek kérésére bármely más további segítséget nyújthat. A közvetítő a Felekkel folytatott konzultációt követően segítséget kérhet a megfelelő szakértőktől és érdekelt felektől, illetve konzultálhat velük.

               (14)A közvetítő törekszik arra, hogy tanácsot nyújtson és megoldást javasoljon a Felek számára mérlegelésre. A Felek elfogadhatják vagy elutasíthatják a javasolt megoldást, illetve eltérő megoldásról állapodhatnak meg. A közvetítő nem ad tanácsot vagy nem tesz észrevételt a konkrét intézkedés e megállapodással való összeegyeztethetőségét illetően.

               (15)A Felek eltérő megállapodása hiányában az eljárást a megkeresett Fél területén kell lefolytatni.

               (16)A Felek törekednek arra, hogy a közvetítőnek a (6) bekezdés szerint történő elfogadása vagy a (7) bekezdés alapján történő kiválasztása napjától számított 60 napon belül kölcsönösen elfogadott megoldást találjanak. Amennyiben valamelyik Fél kéri, a kölcsönösen elfogadott megoldást a vegyes bizottság határozatával fogadják el. A Felek eltérő megállapodása hiányában a kölcsönösen elfogadott megoldásokat nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni. A nyilvánosságra hozott változat nem tartalmazhat olyan információt, amelyet egy Fél bizalmasként jelölt meg. A kölcsönösen elfogadott végleges megoldás elfogadásáig a Felek lehetséges ideiglenes megoldásokról egyezhetnek meg.

               (17)Valamely Fél kérésére a közvetítőnek e jelentésre vonatkozó kérelemtől számított 15 napon belül írásban egy tényeken alapuló jelentéstervezetet kell kiadnia a Felek számára, amely rövid összefoglalást tartalmaz a következőkről:

               a)a szóban forgó ügy, ideértve a konkrét intézkedés kereskedelemre vagy beruházásra gyakorolt lehetséges hatásait is;

               b)a követett eljárások;

               c)a Felek, a szakértők és adott esetben az érdekelt felek által kifejtett vélemények; valamint

               d)adott esetben bármely közösen elfogadott megoldás és ideiglenes megoldások.

               A Felek a tényeken alapuló jelentéstervezettel kapcsolatban a kiadástól számított 15 napon belül észrevételeket tehetnek. A közvetítő a Felek által benyújtott észrevételek mérlegelését követően köteles a tényeken alapuló jelentéstervezet kiadásának napjától számított 30 napon belül írásban megküldeni a Felek részére a végleges tényeken alapuló jelentést. A tényszerű jelentés nem tartalmazhat a megállapodás közvetítő általi értelmezésére vonatkozó megállapításokat.

               (18)A közvetítői eljárást le kell zárni:

               a)a kölcsönösen elfogadott megoldásnak a Felek által történő elfogadásával, az elfogadás időpontjában;

               b)a közvetítő írásos nyilatkozatával, a Felekkel való konzultációt követően, arról, hogy a közvetítésre irányuló további erőfeszítések nem vezetnek eredményre, a szóban forgó nyilatkozat időpontjában;

               c)a Felek kölcsönös megállapodásával az eljárás bármelyik szakaszában, a megállapodás napján; vagy

               d)valamely Fél írásbeli és megfelelően indokolt nyilatkozatával, miután a közvetítői eljárás keretében megismerték a kölcsönösen elfogadott megoldásokat, az említett nyilatkozat időpontjában.

               A közvetítői eljárás nem sérti a (17) bekezdést.

               (19)A testület eljárási szabályzatának (5)–(9), (15)–(26), (33), (34) és (42)–(46) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó a közvetítői eljárásra.

               VI. Az információk bizalmas kezelése

               (20)A Felek eltérő megállapodása hiányában és a (16) bekezdés sérelme nélkül a közvetítői eljárás valamennyi lépését bizalmasan kezelik, ideértve a tanácsokat, illetve a javasolt megoldásokat is. A közvetítő és a Felek bizalmasan kezelnek minden olyan információt, amelyet valamely Fél a közvetítőnek nyújtott be, vagy bármely más, bizalmasnak minősített forrásból szerzett. Bármely Fél nyilvánosságra hozhatja azonban azt, hogy közvetítés van folyamatban.

               VII. Az egyéb vitarendezési eljárásokkal való kapcsolat

               (21)A közvetítői eljárás nem sérti a Feleknek a megállapodás 21. fejezete (Vitarendezés) vagy bármely más megállapodás vitarendezésre vonatkozó rendelkezései szerinti jogait és kötelezettségeit.

               (22)Az e megállapodás vagy bármely más megállapodás szerinti egyéb vitarendezési eljárásban egyik Fél sem támaszkodhat az alábbiakra, vagy nem hozhatja fel bizonyítékként, és nem fogadható el, hogy a testület figyelembe veszi az alábbiakat:

               a)a másik Fél által a közvetítői eljárás során képviselt álláspontok vagy a (13) bekezdés szerint összegyűjtött információk;

               b)az a tény, hogy a másik Fél jelezte hajlandóságát arra, hogy elfogadjon egy megoldást a közvetítés tárgyát képező kérdésre; vagy

               c)a közvetítő által adott tanácsok vagy tett javaslatok.

               (23)A Felek eltérő megállapodása hiányában a közvetítő nem lehet választottbíró vagy a testület tagja az e megállapodás szerinti vitarendezési eljárásban, vagy a közvetítői részvételének tárgyát képezővel megegyező ügyet érintő, egyéb megállapodás szerinti vitarendezési eljárásban.

               VIII. Időtartam

               (24)Az e közvetítői eljárásban említett valamennyi időtartam a Felek kölcsönös egyetértésével módosítható.

               IX. Költségek

               (25)A közvetítői eljárásban való részvételből eredő kiadások esetében mindkét Félnek a saját kiadásait kell viselnie.

               (26)A Felek közösen és egyenlő mértékben megosztják a szervezési ügyekből eredő kiadásokat, ideértve a közvetítőnek fizetendő díjazást és kiadásokat. A közvetítő díjazásának meg kell egyeznie a testület eljárási szabályzatának (4) bekezdésében meghatározott választottbírói díjazással.

               ***

               IV. MELLÉKLET

               A VÁLASZTOTTBÍRÁK MAGATARTÁSI KÓDEXE

               I. Fogalommeghatározások

               (1)E magatartási kódexben:

               a)„személyzet”: egy választottbíró tekintetében azok a személyek, akik az asszisztenseken kívül a választottbíró irányítása és ellenőrzése alá tartoznak;

               b)„megállapodás”: az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodás;

               c)„választottbíró”: valamely testület egy tagja;

               d)„asszisztens”: az a személy, aki valamely választottbíró megbízásának megfelelően kutatást folytat vagy segítséget nyújt az adott választottbíró részére;

               e)„jelölt”: olyan személy, akinek neve a megállapodás 21.9. cikkében említett választottbírói jegyzékben szerepel;

               f)„testület”: a megállapodás 21.7. cikke szerint létrehozott testület; valamint

               g)„eljárás”: a testület eljárása.

               II. A magatartási kódex biztosítása

               (2)A Felek ezt a magatartási kódexet a megállapodás 21.9. cikkében említett jegyzékbe történő felvételkor valamennyi jelölt rendelkezésére bocsátják.

               III. Vezérelvek

               (3)Valamennyi jelölt és választottbíró e magatartási kódexnek megfelelően példamutató magatartást tanúsít annak érdekében, hogy a vitarendezési mechanizmus integritása és pártatlansága ne sérüljön.

               IV. Nyilvánosságrahozatali kötelezettségek

               (4)A választottbíró kinevezésének elfogadása előtt a választottbírói feladatokra felkért jelöltnek nyilvánosságra kell hoznia minden olyan érdekeltséget, kapcsolatot vagy ügyet, amely valószínűleg hatással lehet függetlenségére vagy pártatlanságára, vagy amely észszerű megfontolások alapján a szabálytalanság vagy elfogultság látszatát keltheti az eljárás során. E célból a jelöltnek minden észszerű erőfeszítést meg kell tennie ahhoz, hogy tudomást szerezzen minden ilyen érdekeltségről, kapcsolatról és ügyről, beleértve a pénzügyi érdekeltségeket, a szakmai érdekeket, illetve a foglalkoztatási vagy családi érdekeket.

               (5)A (4) bekezdés szerinti nyilvánosságrahozatali kötelezettség folyamatos, és a kinevezés elfogadását követően a választottbíróra is vonatkozik. Az eljárás során a választottbíró a (4) bekezdés szerinti kötelezettségre vonatkozó minden új információt – amint arról tudomást szerzett – a lehető legkorábbi időpontban köteles közölni a Felekkel.

               (6)E nyilvánosságrahozatali követelmények teljesítése során a magánéletet tiszteletben kell tartani.

               V. A kötelezettségek ellátása

               (7)Kinevezésének elfogadását követően a választottbíró rendelkezésre áll feladatainak elvégzése céljából, és feladatait a testület eljárásának egésze folyamán alaposan és gyorsan, tisztességgel és gondossággal látja el.

               (8)A választottbíró csak azokat a kérdéseket vizsgálja meg, amelyeket az eljárás során vetettek fel, és amelyek egy határozat meghozatalához szükségesek, és az ezzel összefüggő vizsgálat feladatát más személyre nem ruházhatja át.

               (9)A választottbíró az eljárás során a testület általi vizsgálat tárgyát képező kérdéseket illetően nem léphet ex parte kapcsolatba.

               VI. Függetlenség és pártatlanság

               (10)A választottbíró független és pártatlan, kerüli a közvetlen és közvetett összeférhetetlenséget, nem befolyásolhatja önérdek, külső nyomás, politikai megfontolás, társadalmi felháborodás, valamely Félhez való lojalitás vagy a kritikától való félelem, valamit kerüli a szabálytalanság vagy elfogultság látszatának keltését.

               (11)A választottbíró sem közvetlenül, sem közvetve nem vállal olyan kötelezettséget vagy fogad el olyan előnyt, amely bármilyen módon hatással lehet kötelezettségeinek megfelelő ellátására, vagy ilyen hatás látszatát keltheti.

               (12)A választottbíró semmilyen személyes vagy magánérdek előmozdítására sem használhatja fel a testületben betöltött pozícióját, és kerüli mindazokat a cselekményeket, amelyek olyan látszatot kelthetnek, miszerint mások olyan sajátos helyzetben vannak, hogy befolyásolhatják őt.

               (13)A választottbíró nem hagyja, hogy korábbi vagy jelenlegi pénzügyi, üzleti, szakmai, személyes, családi vagy társadalmi kapcsolatok vagy kötelezettségek befolyásolják magatartását vagy döntését.

               (14)A választottbíró elkerüli minden olyan kapcsolat létesítését vagy pénzügyi érdekeltség szerzését, amely hatással lehet a pártatlanságára, vagy amely észszerű megfontolások alapján szabálytalanság vagy elfogultság látszatát keltheti.

               (15)A korábbi választottbíró kerül minden olyan cselekményt, amely azt a látszatot keltheti, hogy kötelezettségeinek ellátása során elfogult volt, vagy az általa szolgált testület döntéséből előnye származott.

               VII. Az információk bizalmas kezelése

               (16)Egyetlen választottbíró sem fedhet fel semmilyen, azon testületi eljárással kapcsolatos vagy az eljárás során szerzett nem nyilvános információt, amelynek élére kinevezték. A választottbíró semmilyen esetben sem használ fel ilyen információt annak érdekében, hogy személyes előnyt szerezzen vagy előnyt biztosítson mások számára, illetőleg mások érdekeit hátrányosan befolyásolja.

               (17)A választottbíró nem hozhatja nyilvánosságra a testület által hozott határozatot vagy annak egyes részeit, kivéve, ha a határozatot nyilvánosan hozzáférhetővé tették.

               (18)A választottbíró semmikor sem fedheti fel a testület tanácskozásain elhangzottakat, sem pedig valamely választottbíró álláspontját, sem pedig azon testületi eljárással vagy az ilyen eljárásban felmerülő vitás kérdésekkel kapcsolatos kijelentéseket, amelynek élére kinevezték.

               (19)A (16)–(18) bekezdés szerinti kötelezettségek továbbra is alkalmazandók a korábbi választottbíró esetében.

               VIII. Egyéb kötelezettségek

               (20)A jelölt vagy választottbíró a lehető legkorábbi időpontban és bizalmas jelleggel köteles tájékoztatni a Feleket az e magatartási kódex tényleges vagy potenciális megsértésével kapcsolatos kérdésekről, a Felek által történő megfontolás végett.

               (21)A választottbíró megtesz minden észszerű és megfelelő lépést megtesz annak biztosítására, hogy asszisztense és igazgatási személyzete ismerje és betartsa az e magatartási kódex III., IV., VI. és VII. részében foglalt, a választottbírákra vonatkozó kötelezettségeket.

               (22)A választottbírák nyilvántartást vezetnek és kimutatást készítenek a testületi eljárásra fordított időről és felmerült költségeiről, valamint asszisztenseik ráfordított idejéről és költségeiről.

               ***


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.6.6.
            COM(2019) 273 final
            2019/0135(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a Korrupció Elleni Államok Csoportjának (GRECO) 83. plenáris ülésén az Európai Unió megfigyelői státuszával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT TÁRGYA

               E javaslat tárgya az Unió által a Korrupció Elleni Államok Csoportjában (GRECO) az Európai Unió megfigyelői státuszáról szóló határozat tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               A GRECO-t 1999-ben az Európa Tanács hozta létre annak nyomon követésére, hogy az államok betartják-e a korrupcióról szóló büntetőjogi egyezményben és a korrupcióval kapcsolatos polgári jogi egyezményben meghatározott korrupcióellenes előírásokat. A GRECO célja az, hogy javítsa tagjainak korrupcióellenes fellépési képességét. Ennek érdekében a tagok közötti kölcsönös értékelési és nyomásgyakorlás dinamikus folyamata keretében nyomon követi, hogy betartják-e az Európa Tanács korrupcióellenes előírásait. Értékelési rendszere révén segít azonosítani a nemzeti korrupcióellenes politikák hiányosságait, ezáltal ösztönzi a szükséges jogalkotási, intézményi és gyakorlati reformok végrehajtását.

               A GRECO-nak jelenleg 49 teljes jogú
                  1
                és 10 megfigyelői státuszú tagja
                  2
                van.

               Az EU GRECO-ban való részvétele kiemelt fontosságú az Európai Unió és az Európa Tanács közötti együttműködés szempontjából. Habár az Unió együttműködik az Európa Tanáccsal egy 2007-ben elfogadott egyetértési megállapodás
                  3
                alapján, a GRECO az Európa Tanács azon kevés szervei közé tartozik, amelynek az EU-val való együttműködését nem szabályozza külön jogi keret. Az EU nem képviselteti magát a GRECO ülésein, ezért igen korlátozottan tud csak eszmecserét folytatni, valamint a közös érdekű kérdésekben együttműködni a GRECO-val és annak tagjaival a jogállamiság és a korrupció elleni küzdelem terén.

                  2011-ben a Bizottság meghatározta az EU és a GRECO közötti megerősített együttműködés fő célkitűzéseit, és megvizsgálta, hogy az EU milyen módon vehetne részt a GRECO munkájában és milyen előnyök származnának ebből
                     4
                  . Ezt követően egy 2012-ben közzétett bizottsági közlemény
                     5
                   kétlépcsős megközelítést vázolt fel az EU GRECO-hoz történő csatlakozására vonatkozóan, amely szerint az EU az első szakaszban teljes körű résztvevői státuszra
                     6
                  , a második szakaszban pedig teljes jogú tagságra törekszik.

               Az Európai Parlament folyamatosan támogatta az EU GRECO-ban való részvételét számos jelentésében és állásfoglalásában – többek között a korrupció elleni küzdelemről szóló 2016. évi állásfoglalásban és a szervezett bűnözésről, a korrupcióról és a pénzmosásról szóló, 2015. évi állásfoglalás nyomon követésekor –, valamint a 2018-es plenáris ülésen folytatott vita keretében.

                  2019. március 20-án a GRECO ügyvezető igazgatója levelet küldött a Tanács elnökségének, amelyben azt javasolta, hogy az EU kapjon megfigyelői státuszt a GRECO-ban. A megfigyelői státusz lehetővé tenné, hogy az EU részt vegyen a GRECO ülésein és hozzáférjen valamennyi megvitatott dokumentumhoz. Az EU megfigyelőként nem rendelkezne szavazati joggal, nem képezné értékelés tárgyát, nem foglalna hivatalosan állást az értékelési folyamatokban, és nem venne részt értékelő látogatásokon. A megfigyelőknek nem kell pénzügyi hozzájárulást fizetniük. Meg kell jegyezni, hogy a szabályok minden megfigyelő esetében azonosak.

               Az EUMSZ 220. cikke értelmében az Unió megfelelő együttműködési formákat épít ki az Egyesült Nemzetek Szervezetének szerveivel és szakosított intézményeivel, az Európa Tanáccsal, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezettel, valamint a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezettel. E cikk végrehajtásáért az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és a Bizottság felelős. A Bizottság hivatalosan tájékoztatta az Európai Parlamentet és a Tanácsot arról, hogy megfigyelői státuszt kíván kérelmezni az Európai Unió számára a GRECO-ban. A Tanács 2019. június 6-i ülésén kimondta, hogy támogatja az Unió megfigyelőként való részvételét a GRECO-ban.

                  2019. június 6-án a Bizottság benyújtotta az Európa Tanács főtitkárának az EU megfigyelői státusz iránti kérelmét
                     7
                  .

                  Az, hogy az EU most megfigyelői státuszt kérelmez a GRECO-ban, nem zárja ki, hogy a jövőben más módon – akár teljes jogú tagként – vegyen részt a testület munkájában.

               A GRECO plenáris ülése várhatóan 2019. június 17–21-én vizsgálja meg az EU kérését. Egyhangú határozattal dönt. Amennyiben a plenáris ülésen nem sikerül egyhangú döntést hozni, a kérdés a Miniszteri Bizottság elé terjeszthető, amely az összes képviselőjének kétharmados többségével határoz. Az EU valamennyi tagállama a GRECO tagja, és részt vesz annak eldöntésében, hogy az Unió kapjon-e megfigyelői státuszt a GRECO-ban.

                  A lojális együttműködés elve értelmében a tagállamok kötelesek támogatni a kérelmet. A Bizottság ennek ellenére ezúttal úgy határozott, hogy az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésén alapuló javaslatot tesz. Ez még nagyobb bizonyossággal fogja biztosítani, hogy az uniós tagállamok a GRECO plenáris ülésén és – szükség esetén – a Miniszteri Bizottság azt követő ülésén egyhangúlag támogassák azt, hogy az EU megfigyelői státuszt kapjon.

               3.JOGALAP

                  A GRECO elsődleges célja tagjai korrupcióellenes fellépési képességének javítása. A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 83. cikke, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2019/0135 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által a Korrupció Elleni Államok Csoportjának (GRECO) 83. plenáris ülésén az Európai Unió megfigyelői státuszával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 83. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európa Tanács 93(28) alapokmány szerinti határozata lehetőséget biztosít arra, hogy az Európa Tanácsban tagsággal nem rendelkező államok és nemzetközi szervezetek megfigyelői státuszt kapjanak a részleges és a kibővített megállapodásokban, így például a GRECO-t létrehozó megállapodásban.

               (2)2019. június 6-án a Bizottság kérelmet nyújtott be az Európa Tanács főtitkárának arra vonatkozóan, hogy az EU megfigyelőként vehessen részt a GRECO-ban.

               (3)Az esetleges jövőbeli teljes jogú tagság lehetőségét nem zárja ki az, ha az EU megfigyelőként részt vesz a GRECO-ban.

               (4)Az Európai Unió valamennyi tagállama tagja a GRECO-nak,

               (5)A GRECO plenáris ülésének tagjait várhatóan a GRECO (2019. június 17. és 21. között Strasbourgban tartandó) 83. plenáris ülésén kérik majd fel arra, hogy döntsenek az Európai Unió megfigyelői státuszát illetően.

               (6)Ha a GRECO 2019. június 17-21-i 83. plenáris ülésén vagy az azt követő plenáris ülésen nem születik döntés, az Európai Unió tagállamainak támogatniuk kell az ügynek a Miniszteri Bizottság elé való terjesztését, majd a Miniszteri Bizottságban támogatniuk kell azt, hogy az EU megfigyelői státuszt kapjon a GRECO-ban.

               (7)Ezért helyénvaló meghatározni az Unió által az Európai Unió megfigyelői státuszáról szóló határozat elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontot.

               (8)Ez a határozat nem sérti a lojális együttműködés elvét, valamint azt a már létező kötelezettséget, amelynek értelmében valamennyi tagállamnak támogatnia kell az EU megfigyelői státusz iránti kérelmét,

               (9)[Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló (21.) jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban e tagállamok bejelentették, hogy részt kívánnak venni ennek a határozatnak az elfogadásában és alkalmazásában.]

               (10)[Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban, a jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, ezek a tagállamok nem vesznek részt ennek a határozatnak az elfogadásában és alkalmazásában, az rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.]

               (11)[Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló (22.) jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,]

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió által a Korrupció Elleni Államok Csoportjának (GRECO) 2019. június 17. és 21. között tartandó 83. plenáris ülésén vagy – szükség esetén – az azt követő plenáris ülésen az Európai Unió megfigyelői státuszával kapcsolatban képviselendő álláspont a következő:

               Az Európai Unió tagállamai támogatják egy olyan határozat elfogadását, amelynek értelmében az Európai Unió megfigyelői státuszt kap a GRECO-ban.

               Ha a GRECO 2019. június 17-21-i 83. plenáris ülésén vagy az azt követő plenáris ülésen nem születik ez irányú döntés, az Európai Unió tagállamai támogatják a kérdésnek a Miniszteri Bizottság elé való terjesztését, majd a Miniszteri Bizottságban támogatják azt, hogy az EU megfigyelői státuszt kapjon a GRECO-ban.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Albánia, Amerikai Egyesült Államok, Andorra, Ausztria, Azerbajdzsán, Belarusz, Belgium, Bosznia-Hercegovina, Bulgária, Ciprus, Csehország, Dánia, Egyesült Királyság, Észak-Macedónia, Észtország, Finnország, Franciaország, Görögország, Grúzia, Hollandia, Horvátország, Izland, Írország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Liechtenstein, Luxemburg, Magyarország, Málta, Moldova, Monaco, Montenegró, Németország, Norvégia, Oroszország, Örményország, Olaszország, Portugália, Románia, San Marino, Spanyolország, Svájc, Svédország, Szerbia, Szlovákia, Szlovénia, Törökország, Ukrajna.

                     (2)

                        Az Európa Tanács négy szerve, nevezetesen a Parlamenti Közgyűlés, az Európai Jogi Együttműködési Bizottság (CDCJ), a bűnügyi problémákkal foglalkozó európai bizottság (CDPC) és az Európa Tanács Fejlesztési Bankja (CEB); a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD); az Egyesült Nemzetek Szervezete amelyet az az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatala (UNODC) képvisel, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (OSCE) égisze alatt működő Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (ODIHR), a Nemzetközi Korrupcióellenes Akadémia (IACA); a Nemzetközi Intézet a Demokráciáért és a Választási Segítségnyújtásért (IDEA), valamint a Közép-amerikai Államok Szervezete (OAS).

                     (3)

                        CM(2007)74, amelyet az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága 2007. május 10-én fogadott el.

                     (4)

                        COM(2011) 307 végleges.

                     (5)

                        COM(2012) 604 final.

                     (6)

                        A teljes körű résztvevői státusz alapján az Európai Unió nem tartozna a kölcsönös értékelési rendszer hatálya alá, nem rendelkezne szavazati joggal, és nem küldhetne képviselőt a GRECO Hivatalába; felmerült továbbá annak lehetősége, hogy az Európai Uniót bizonyos mértékben bevonják az értékelési rendszerbe.

                     (7)

                        Az Európa Tanács eljárása értelmében egy szervezet úgy kaphat megfigyelői státuszt a GRECO-ban, hogy levelet intéz az Európa Tanács főtitkárához, amelyben ilyen státuszt kér. Lásd különösen az Európa Tanács 93(28) alapokmány szerinti határozatát.


Proposal from the President of the Commission for a A TANÁCS HATÁROZATA a távozó bizottsági tagok helyébe lépő új tagok kinevezésének mellőzéséről