               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.4.20.
            COM(2020) 154 final
            2020/0061(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) Műszaki Szakértői Bizottságának 13. ülésén a vasúti járművek zajkibocsátására vonatkozó egységes műszaki előírás, a teherkocsikra vonatkozó egységes műszaki előírás és a járművek jelölésére vonatkozó egységes műszaki előírás módosításának elfogadása, valamint a karbantartásért felelős szervezetek tanúsítására és ellenőrzésére vonatkozó szabályok teljes körű átdolgozásának elfogadása és a járműnyilvántartásokra vonatkozó előírások elfogadása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               A Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) Műszaki Szakértői Bizottságának (CTE) 13. ülésére 2020. június 16–17-én kerül sor Bernben. Az ülés napirendjén a következők szerepelnek:

               –a vasúti járművek zajkibocsátására vonatkozó egységes műszaki előírás módosítására irányuló javaslat;

               –a teherkocsikra vonatkozó egységes műszaki előírás módosítására irányuló javaslat;

               –a járművek jelölésére vonatkozó egységes műszaki előírás módosítására irányuló javaslat;

               –a karbantartásért felelős szervezetek tanúsítására és ellenőrzésére vonatkozó szabályok (a karbantartásért felelős szervezetekről szóló rendelet) teljes körű átdolgozására irányuló javaslat; és

               –a járműnyilvántartásokra vonatkozó előírások teljes körű átdolgozására irányuló javaslat.

               A CTE által elfogadandó fent említett határozatok tekintetében az Unió által képviselendő álláspontot az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése alapján tanácsi határozattal kell meghatározni.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény (COTIF)

               Az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény (a továbbiakban: COTIF) olyan nemzetközi megállapodás, amelynek mind az Unió, mind 25 uniós tagállam (csak Ciprus és Málta nem) szerződő fele.

               Az Európai Unió 2011. június 16-án a 2013/103/EU tanácsi határozattal
                  1
                csatlakozott a COTIF-hoz. Az említett határozat III. melléklete megállapítja az OTIF szerinti eljárásokban a Tanács, a tagállamok és a Bizottság által követendő belső szabályokat. Az említett III. melléklet 3.1. pontja szerint amennyiben a napirendi pont olyan ügyekkel foglalkozik, amelyek az Unió kizárólagos hatáskörébe tartoznak, a Bizottság szavaz az Unió nevében.

               A COTIF 2. cikkének (1) bekezdése értelmében az OTIF célja a nemzetközi vasúti fuvarozás előmozdítása, fejlesztése és megkönnyítése minden szempontból, különösen egységes jogrendszer kialakítása révén a nemzetközi vasúti fuvarozással összefüggő egyes jogterületeken. A COTIF emellett szabályozza az OTIF működését, illetve meghatározza célkitűzéseit, hatáskörét, a szerződő felekkel fennálló kapcsolatát, valamint általában véve a tevékenységeit.

               A COTIF tehát különféle jogi és műszaki jellegű vasúti ügyekkel kapcsolatos vasúti jogszabályokat tartalmaz, amelyek két részre oszthatók: az egyik maga az egyezmény, amely az OTIF működését szabályozza, a másik pedig a nyolc függelék (ideértve az OTIF közelgő, 13. közgyűlésén elfogadandó új H. függeléket is), amely egységes vasúti jogszabályokat határoz meg.

               –A. függelék: Nemzetközi vasúti személy- és poggyászfuvarozási szerződés (CIV)

               –B. függelék: Nemzetközi vasúti árufuvarozási szerződés(CIM)

               –C. függelék: Veszélyes áruk nemzetközi vasúti fuvarozása (RID)

               –D. függelék: Nemzetközi vasúti forgalomban engedélyezett járművekre vonatkozó szerződések (CUV)

               –E. függelék: Nemzetközi vasúti forgalomban kiépített infrastruktúra használatára vonatkozó szerződés (CUI)

               –F. függelék: Nemzetközi vasúti forgalomban történő felhasználásra szánt vasúti vagy villamosvasúti pályaépítő anyagra alkalmazandó műszaki szabványok ellenőrzésére és egységes műszaki előírások elfogadására vonatkozó egységes szabályok (APTU egységes szabályok)

               –G. függelék: Nemzetközi forgalomban használt vasúti vagy villamosvasúti pályaépítő anyagok műszaki engedélyezésére vonatkozó egységes szabályok (ATMF egységes szabályok)

               –H. függelék: Nemzetközi forgalomban részt vevő vonatok biztonságos üzemeltetésére vonatkozó egységes szabályok (EST egységes szabályok)

               A COTIF F. és G. függeléke alapján 12 egységes műszaki előírás foglalkozik a műszaki átjárhatósággal. A COTIF keretében hozott egységes műszaki előírások ugyanazt a célt szolgálják, mint az uniós átjárhatósági műszaki előírások a nemzetközi forgalomban való engedélyezés tekintetében.

               A COTIF 47 részes állama közül 42 – beleértve a már említett 25 uniós tagállamot – alkalmazza az F. és a G. függeléket.

               2.2.Az OTIF Műszaki Szakértői Bizottsága

               A Műszaki Szakértői Bizottság (CTE) a COTIF 13. cikke (1) bekezdésének f) pontja értelmében jött létre. Tagságát a COTIF F. és G. függelékét (APTU és ATMF) alkalmazó OTIF-tagállamok adják.

               A CTE hatáskörébe tartoznak a vasúti vonatkozású átjárhatósági és műszaki harmonizációs ügyek, valamint a műszaki jóváhagyási eljárások. Ez a bizottság gondozza az APTU és az ATMF függeléket és a bennük foglalt, a nemzetközi vasúti forgalomban történő felhasználásra szánt vasúti vagy villamosvasúti pályaépítő anyagokra vonatkozó egységes szabályokat, különösen az alábbiak tekintetében:

               ·járművekre és infrastruktúrára vonatkozó műszaki előírások elfogadása és szabványok ellenőrzése;

               ·a járművek megfelelőségének értékelésével kapcsolatos eljárások;

               ·a járművek karbantartásával kapcsolatos rendelkezések;

               ·a vonatok összeállításával és a járművek biztonságos használatával kapcsolatos feladatok;

               ·kockázatelemzéssel és -értékeléssel kapcsolatos rendelkezések;

               ·nyilvántartásokra vonatkozó előírások.

               A CTE jelenleg egy állandó munkacsoporttal (WG TECH) rendelkezik, amelynek feladata a bizottság határozatainak előkészítése.

               A COTIF 20. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében, illetve az F. függelék (APTU) 6. cikkének megfelelően a CTE feladata az egységes műszaki előírások elfogadása vagy módosítása. A G. függelék (ATMF) 13. cikke (1), (4) és (5) bekezdésének megfelelően a CTE hozza meg továbbá a nemzeti járműnyilvántartások létrehozására, illetve módosítására, összeolvasztására vagy visszavonására vonatkozó határozatokat. Végezetül, az ATMF 15. cikke (2) bekezdésének megfelelően a CTE feladata a karbantartásért felelős szervezetek tanúsítására és ellenőrzésére vonatkozó szabályok elfogadása és módosítása.

               2.3.Jogi aktusok CTE általi elfogadása

               Az APTU 6. cikkének megfelelően a CTE-nek az egyezmény 16. és 20. cikkében, illetve 33. cikkének (6) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban kell határoznia arról, hogy elfogad-e valamely egységes műszaki előírást vagy egy azt módosító rendelkezést. Az egységes műszaki előírások elfogadására vonatkozó szokványos eljárás időtartama megközelítőleg másfél év lehet.

               2.4.A CTE által a 2020. június 16–17-i ülésen elfogadandó tervezett jogi aktusok

               2.4.1.A vasúti járművek zajkibocsátására, a teherkocsikra és a járművek jelölésére vonatkozó egységes műszaki előírás módosítása

               Az OTIF egységes műszaki előírásai a COTIF vasúti vagy villamosvasúti pályaépítő anyagok építésére és üzemeltetésére vonatkozó alapelveiből, célkitűzéseiből és eljárásaiból adódó műszaki leírások, amelyek átfogó célkitűzése a lehető legmagasabb fokú átjárhatóság elérése. Következésképpen az OTIF-on belül kidolgozott egységes műszaki előírások ugyanazt a célt szolgálják, mint az uniós átjárhatósági műszaki előírások.

               Az uniós jognak megfelelően engedélyezett járművek és az ATMF 3a. cikkének megfelelően a nemzetközi forgalomban engedélyezett járművek egyenértékűségének biztosítása érdekében fontos továbbra is biztosítani az uniós átjárhatósági műszaki előírások és a COTIF egységes műszaki előírásainak harmonizálását.

               A CTE általi elfogadásra javasolt módosítások biztosítani fogják az ATMF által meghatározott, folytatólagos és teljes egyenértékűséget az uniós és a COTIF-rendelkezések között.

               ·A vasúti járművek zajkibocsátására vonatkozó egységes műszaki előírás

               A vasúti járművek zajkibocsátására vonatkozó egységes műszaki előírás a vasúti járművek zajkibocsátására vonatkozó alapvető és kiegészítő követelményeket határoz meg. Ezek jelenleg egyenértékűek az 1304/2014/EU bizottsági rendeletben
                  2
                a zaj tekintetében meghatározott átjárhatósági műszaki előírással. Az egységes műszaki előírás javasolt módosításai biztosítani kívánják a felek számára az olyan régi teherkocsik használatára vonatkozó korlátozás lehetőségét, amelyek nem felelnek meg az elhaladási zajra vonatkozó modern követelményeknek azokon a meghatározott vasútvonalakon, ahol a zaj problémát jelent.

               2019. május 16-án a Bizottság elfogadta az 1304/2014/EU bizottsági rendelet módosítását
                  3
               , amely kiterjeszti a zajra vonatkozó átjárhatósági műszaki előírás hatályát, és 2024-től kezdve az egész Unióban bevezeti az infrastruktúra tekintetében a „csendesebb útvonalra” vonatkozó megközelítést. A zajra vonatkozó jövőbeli egységes műszaki előírás nem tartalmazza a csendes útvonal fogalommagyarázatát, és a csendes útvonalak meghatározása az EU-n kívül a szerződő államok mérlegelési jogkörébe tartozik. Ugyanakkor az uniós átjárhatósági műszaki előírástól való eltérés, mivel nem érinti az Unióba irányuló vagy az Unióból induló forgalmat, nem jár negatív következményekkel az EU-ra, amennyiben a csendes útvonalak bevezetésének dátumát egyeztetik az EU-val.

               A vasúti járművek zajkibocsátására vonatkozó egységes műszaki előírás módosításáról szóló CTE-határozat célja, hogy fenntartsa annak az ATMF által meghatározott egyenértékűségét a 2019-ben módosított 1304/2014/EU bizottsági rendeletben a zaj tekintetében meghatározott átjárhatósági műszaki előírással.

               Következtetés: az Európai Unió a vasúti járművek zajkibocsátására vonatkozó egységes műszaki előírás OTIF által javasolt módosítása mellett szavazhat.

               ·A teherkocsikra vonatkozó egységes műszaki előírás

               A teherkocsikra vonatkozó egységes műszaki előírás meghatározza a teherautókat szállító járművekre vonatkozó követelményeket. Ezek jelenleg egyenértékűek a 321/2013/EU bizottsági rendeletben
                  4
                a teherkocsik tekintetében meghatározott átjárhatósági műszaki előírással.

               A Bizottság 2019. május 16-án elfogadta a 321/2013/EU bizottsági rendelet módosítását
                  5
               .

               A teherkocsikra vonatkozó egységes műszaki előírás módosításáról szóló CTE-határozat célja, hogy fenntartsa annak egyenértékűségét a közelmúltban módosított 321/2013/EU bizottsági rendelettel.

               Következtetés: az Európai Unió a teherkocsikra vonatkozó egységes műszaki előírás OTIF által javasolt módosítása mellett szavazhat.

               ·A járművek jelölésére vonatkozó egységes műszaki előírás

               A járművek jelölésére vonatkozó egységes műszaki előírás a teherkocsik jelölésére vonatkozó követelményeket határozza meg. Nincs egyetlen olyan uniós átjárhatósági műszaki előírás, amely egyenértékű lenne ezzel az egységes műszaki előírással.

               Ezen egységes műszaki előírás 1–6. szakasza jelenleg egyenértékű a forgalmi szolgálatra és forgalomirányításra vonatkozó átjárhatósági műszaki előírás P. függelékével (az utoljára a 2012/757/EU határozattal
                  6
                módosított 2007/756/EK határozat I. melléklete), a 7–18. szakasz pedig egyenértékű a nemzeti járműnyilvántartásra vonatkozó uniós előírás (a 2007/756/EK bizottsági határozat
                  7
               ) 6. függelékével.

               A Bizottság 2019. május 16-án elfogadta a forgalmi szolgálatra és forgalomirányításra vonatkozó új átjárhatósági műszaki előírást ((EU) 2019/773 bizottsági rendelet
                  8
               ), illetve 2018. október 25-én elfogadta az új európai járműnyilvántartást ((EU) 2018/1614 bizottsági határozat
                  9
               ).

               A jelölésre vonatkozó egységes műszaki előírás módosításáról szóló határozat célja, hogy fenntartsa annak egyenértékűségét az alábbiak szerint:

               –az 1–6. szakasz egyenértékűségét a közelmúltban módosított (EU) 2019/773 bizottsági végrehajtási rendelet H. függelékével (a forgalmi szolgálatra és forgalomirányításra vonatkozó átjárhatósági műszaki előírás);

               –a 7–18. szakasz egyenértékűségét az (EU) 2018/1614 bizottsági végrehajtási határozat 6. függelékével (európai járműnyilvántartás).

               Következtetés: az Európai Unió a járművek jelölésére vonatkozó egységes műszaki előírás OTIF által javasolt módosítása mellett szavazhat.

               2.4.2.A karbantartásért felelős szervezetekre vonatkozó előírások teljes körű átdolgozása

               A karbantartásért felelős szervezetekre vonatkozó tanúsítási rendszer meghatározza az ilyen szervezetek teherkocsik tekintetében való tanúsítására alkalmazandó követelményeket és értékelési szempontokat. Ez jelenleg egyenértékű az (EU) 445/2011 bizottsági rendelettel
                  10
               .

               A Bizottság 2019. május 16-án elfogadta az új (EU) 2019/779 bizottsági rendeletet
                  11
               , amely hatályon kívül helyezi és felváltja az (EU) 445/2011 bizottsági rendeletet, és 2020. június 16-tól kezdődően valamennyi járműtípusra kiterjeszti a karbantartásért felelős szervezetek tanúsítását.

               Az ATMF A. mellékletének (A karbantartásért felelős szervezetek tanúsítására és ellenőrzésére vonatkozó szabályok) módosításáról szóló CTE-határozat célja, hogy fenntartsa annak az ATMF 3a. cikke (5) bekezdésében meghatározott egyenértékűségét a 2019. május 16-i (EU) 2019/779 bizottsági rendelettel.

               Az uniós és a COTIF-szabályok folytatólagos, az ATMF 3a. cikke (5) bekezdésében meghatározott egyenértékűségének biztosítása érdekében módosítani kell a COTIF-szabályokat. Meg kell jegyezni, hogy az egyenértékűség csak a teherkocsik esetében biztosított.

               A jelenlegi COTIF-szabályokkal összehasonlítva a CTE által javasolt szöveg nem változtat jelentősen a karbantartásért felelős szervezetekre a tanúsítás tekintetében vonatkozó feladatokon vagy követelményeken. Az új szöveg főként arra törekszik, hogy valamennyi járműtípusra kiterjessze a tanúsítás hatályát, amely eddig csak a teherkocsik esetében vonatkozott a karbantartásért felelős szervezetek tanúsítására.

               Összefoglalva:

               –a karbantartásért felelős szervezetek tanúsítása a teherkocsik vonatkozásában továbbra is kötelező bármely karbantartásért felelős szervezet esetében; és

               –a karbantartásért felelős szervezeti tanúsítás minden egyéb járműtípus esetében is kiterjed a karbantartásért felelős szervezetek tanúsítására. Főszabályként így kötelező lesz a karbantartásért felelős szervezetek tanúsítása, az alábbi kivételekkel:

               –azok a vasúti vállalkozások, amelyek a teherkocsikon kívüli, csak saját maguk által üzemeltetett járművek karbantartásával foglalkoznak, mentesülnek a karbantartásért felelős szervezetek kötelező tanúsítása alól. Ilyen esetekben az adott állam illetékes hatóságának meg kell győződnie a javaslat II. mellékletében előírt általános követelmények és szempontok teljesüléséről.

               Ennek következményeként, illetve függetlenül attól, hogy egy adott karbantartásért felelős szervezet kötelezően tanúsítandó-e, minden karbantartásért felelős szervezetnek, beleértve a külső tanúsítási szervek által nem tanúsított szervezeteket, meg kell felelnie a javaslat II. mellékletében szereplő, a minimális karbantartást biztosító általános követelményeknek és szempontoknak.

               Következtetés: az Európai Unió a karbantartásért felelős szervezetekre vonatkozó előírások OTIF által javasolt teljes körű átdolgozása mellett szavazhat, amennyiben az ezen dokumentum mellékletében meghatározott módosítások szerepelnek a COTIF szövegében.

               2.4.3.A nemzeti járműnyilvántartásra vonatkozó előírások teljes körű átdolgozása

               Az OTIF-szabályok értelmében alkalmazandó, a nemzeti járműnyilvántartásra vonatkozó jelenlegi előírások egyenértékűek a 2007/756/EK bizottsági határozat előírásaival.

               A Bizottság a negyedik vasúti csomag keretében elfogadta az (EU) 2018/1614 bizottsági végrehajtási határozatot, amely aktualizálja az uniós nemzeti járműnyilvántartásokra vonatkozó előírásokat, és meghatározza a 2021-től az uniós nemzeti járműnyilvántartások helyébe lépő európai járműnyilvántartásra vonatkozó előírásokat, valamint hatályon kívül helyezi a 2007/756/EK bizottsági határozatot.

               A nemzeti járműnyilvántartásra vonatkozó előírások módosításáról szóló CTE-határozat előzménye az (EU) 2018/1614 bizottsági végrehajtási határozat elfogadása.

               Az uniós tagállamok 2021-től a 25 uniós tagállam korábbi nemzeti járműnyilvántartásait felváltó közös nyilvántartás, a jövőbeli európai járműnyilvántartás segítségével kezelik a járművek engedélyezését és a tájékoztatást. Az OTIF összefüggésében az európai járműnyilvántartás így uniós nemzeti járműnyilvántartássá válik. Az európai járműnyilvántartás elérhető lehet más országokból származó járművek esetében, különösen az olyan, az európai szomszédságpolitika által érintett országok (például Norvégia, Svájc, Nyugat-Balkán stb.) vonatkozásában, amelyek az EU-val kötött kétoldalú megállapodások révén elkötelezték magukat az uniós jog végrehajtása mellett. Az OTIF egyéb tagjai kérhetik a nemzetközi forgalomban való engedélyezéshez kötött járművek felvételét az európai járműnyilvántartásba.

               Következtetés: az Európai Unió a nemzeti járműnyilvántartásra vonatkozó előírások OTIF által javasolt teljes körű átdolgozása mellett szavazhat, amennyiben az ezen dokumentum mellékletében meghatározott módosítások szerepelnek az OTIF szövegében.

               2.5.Uniós hatáskör és szavazati jog

               Az Európai Unió és a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet között létrejött, az Európai Unió COTIF-egyezményhez való csatlakozásáról szóló, a 2011. június 16-i tanácsi határozattal jóváhagyott megállapodás 6. cikke az alábbiakat mondja ki:

               „1. Az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozó ügyekre vonatkozó döntések során az Unió tagállamainak az Egyezmény szerinti szavazati jogát az Unió gyakorolja.

               2. Az Unió és tagállamai megosztott hatáskörébe tartozó ügyekre vonatkozó döntések esetén vagy az Unió, vagy annak tagállamai szavaznak.

               3. Az Egyezmény 26. cikkének (7) bekezdésére is figyelemmel, az Unió az Egyezmény feleinek is minősülő tagállamaival egyenlő számú szavazattal rendelkezik. Amennyiben az Unió él szavazati jogával, tagállamai nem szavazhatnak.”

               Az uniós jog alapján az Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a vasúti közlekedéssel kapcsolatos ügyekben, amennyiben a COTIF, illetve az ez alapján elfogadott jogi aktusok ezen meglévő uniós szabályok hatályát érinthetik vagy megváltoztathatják.

               A módosítások elfogadása egyértelműen hatással lesz az uniós szabályokra, mert az intézkedés arra irányul, hogy összehangolja a zajra vonatkozó egységes műszaki előírást az (EU) 2019/776 bizottsági végrehajtási rendelettel, a teherkocsikra vonatkozó egységes műszaki előírást az (EU) 2019/774 bizottsági végrehajtási rendelettel, a jelölésre vonatkozó egységes műszaki előírást az (EU) 2019/773 bizottsági végrehajtási rendelettel, a karbantartásért felelős szervezetekre vonatkozó rendeletet az (EU) 2019/779 bizottsági végrehajtási rendelettel, illetve a nemzeti járműnyilvántartásra vonatkozó előírásokat a közelmúltban módosított (EU) 2018/1614 bizottsági végrehajtási rendelettel.

               A CTE fent említett öt határozatában érintett ügyek az Unió kizárólagos hatáskörébe tartoznak, ezért a Bizottság által képviselt Unió gyakorolja a szavazati jogát az említett öt határozat elfogadása tekintetében.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               A fentiekben ismertetett okokból az Uniónak meg kell szavaznia a módosításokat.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Alapelvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése attól függetlenül alkalmazandó, hogy az Unió tagja-e a szervnek, vagy részes fele-e a megállapodásnak
                  12
               .

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  13
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A CTE által elfogadandó jogi aktusok joghatással bíró jogi aktusok. A tervezett jogi aktusok azért bírnak joghatással, mert a COTIF egységes műszaki előírásainak az uniós átjárhatósági műszaki előírásokkal való összehangolása, illetve a karbantartásért felelős szervezetekről szóló rendeletnek és a nemzeti járműnyilvántartásról szóló előírásoknak a vonatkozó uniós végrehajtási rendeletekkel való összehangolása révén módosítják az OTIF jogi keretét, és kötelező erejűek az Unióra nézve.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Alapelvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként azonosítható, míg a másik csak járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen anyagi jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt anyagi jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a vasúti fuvarozással kapcsolatos.

               A javasolt határozat anyagi jogalapja ezért az EUMSZ 91. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 91. cikke, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2020/0061 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) Műszaki Szakértői Bizottságának 13. ülésén a vasúti járművek zajkibocsátására vonatkozó egységes műszaki előírás, a teherkocsikra vonatkozó egységes műszaki előírás és a járművek jelölésére vonatkozó egységes műszaki előírás módosításának elfogadása, valamint a karbantartásért felelős szervezetek tanúsítására és ellenőrzésére vonatkozó szabályok teljes körű átdolgozásának elfogadása és a járműnyilvántartásokra vonatkozó előírások elfogadása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére, összefüggésben a 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Unió a 2013/103/EU tanácsi határozattal
                  14
                összhangban csatlakozott az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezményhez (a továbbiakban: COTIF).

               (2)Ciprus és Málta kivételével valamennyi tagállam a COTIF részes fele.

               (3)A COTIF 13. cikke (1) bekezdésének f) pontja értelmében létrejött a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) Műszaki Szakértői Bizottsága (CET).

               (4)A COTIF 20. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében, illetve az F. függelék (APTU) 6. cikkének megfelelően a CTE feladata többek között a vasúti járművek zajkibocsátására, a teherkocsikra és a járművek jelölésére vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadása és módosítása. A G. függelék (ATMF) 13. cikke (1), (4) és (5) bekezdésének megfelelően a CTE hozza meg továbbá a nemzeti járműnyilvántartások létrehozására, illetve módosítására, összeolvasztására vagy visszavonására vonatkozó határozatokat. Végezetül, az ATMF 15. cikke (2) bekezdésének megfelelően a CTE feladata a karbantartásért felelős szervezetek tanúsítására és ellenőrzésére vonatkozó szabályok elfogadása és módosítása.

               (5)A CTE 13. ülésének (2020. június 16–17.) napirendjén szerepel a vasúti járművek zajkibocsátására, a teherkocsikra és a járművek jelölésére vonatkozó egységes műszaki előírások módosítására, továbbá a karbantartásért felelős szervezetek tanúsítására és ellenőrzésére vonatkozó szabályok és a nemzeti járműnyilvántartásokra vonatkozó előírások teljes körű átdolgozására irányuló határozatjavaslat.

               (6)Mivel a javasolt módosítások kötelező érvényűek lesznek az Unióra nézve, helyénvaló meghatározni az Unió által a Műszaki Szakértői Bizottságban képviselendő álláspontot.

               (7)A módosítások össze kívánják hangolni a zajra vonatkozó egységes műszaki előírást az (EU) 2019/774 bizottsági végrehajtási rendelettel
                  15
               , a teherkocsikra vonatkozó egységes műszaki előírást az (EU) 2019/776 bizottsági végrehajtási rendelettel
                  16
               , a jelölésre vonatkozó egységes műszaki előírást az (EU) 2019/773 bizottsági végrehajtási rendelettel
                  17
               , illetve a karbantartásért felelős szervezetekre vonatkozó rendeletet az (EU) 2019/779 bizottsági végrehajtási rendelettel
                  18
               , továbbá az (EU) 2018/1614 bizottsági végrehajtási határozat
                  19
                alapján megtörtént a járműnyilvántartásokra vonatkozó előírások aktualizálása.

               (8)A javasolt módosítások összhangban állnak az Unió jogrendjével és stratégiai célkitűzéseivel, mivel hozzájárulnak az OTIF jogszabályainak a megfelelő uniós rendelkezésekkel való összehangolásához, ezért helyénvaló, hogy az Unió támogassa őket,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) Műszaki Szakértői Bizottságának 13. ülésén a vasúti járművek zajkibocsátására vonatkozó egységes műszaki előírás, a teherkocsikra vonatkozó egységes műszaki előírás és a járművek jelölésére vonatkozó egységes műszaki előírás módosítása, továbbá a karbantartásért felelős szervezetek tanúsítására és ellenőrzésére vonatkozó szabályok (a karbantartásért felelős szervezetekről szóló rendelet) teljes körű átdolgozása és a járműnyilvántartásokra vonatkozó előírások tekintetében az Európai Unió a következő álláspontot képviseli:

               1.a teherkocsikra vonatkozó egységes műszaki előírás CTE által javasolt – a Műszaki Szakértői Bizottság TECH-20005-CTE13-6.2-e-UTP WAG munkadokumentumának mellékletében és a TECH-20005-CTE13-6.2-e-UTP WAG javaslatban szereplő – módosítása mellett szavaz;

               2.a járművek jelölésére vonatkozó egységes műszaki előírás CTE által javasolt – a Műszaki Szakértői Bizottság TECH-20006-CTE13-6.3-e-UTP MARKING munkadokumentumának mellékletében és a TECH-20006-CTE13-6.3-e-UTP MARKING javaslatban szereplő – módosítása mellett szavaz;

               3.a vasúti járművek zajkibocsátására vonatkozó egységes műszaki előírás CTE által javasolt – a Műszaki Szakértői Bizottság TECH-20004-CTE13-6.1-e-UTP NOI munkadokumentumának mellékletében és a TECH-20004-CTE13-6.1-e-UTP NOI javaslatban szereplő – módosítása mellett szavaz;

               4.a karbantartásért felelős szervezetek tanúsítására és ellenőrzésére vonatkozó szabályok (a karbantartásért felelős szervezetekről szóló rendelet) teljes körű átdolgozása mellett szavaz, amennyiben a Műszaki Szakértői Bizottság TECH-20007-CTE13-6.4-e-ECM munkadokumentumának mellékletében és a TECH-20007-CTE13-6.4-e-ECM javaslatban szereplő szöveg e határozat mellékletének megfelelően módosul;

               5.a nemzeti járműnyilvántartásokra vonatkozó előírások teljes körű átdolgozása mellett szavaz, amennyiben a Műszaki Szakértői Bizottság TECH-20008-CTE13-6.5-e-vehicle register munkadokumentumának mellékletében és a TECH-20008-CTE13-6.5-e-vehicle register javaslatban szereplő szöveg e határozat mellékletének megfelelően módosul.

               2. cikk

               A Műszaki Szakértői Bizottság határozatait az elfogadásukat követően – hatálybalépésük napját megjelölve – ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács 2013/103/EU határozata (2011. június 16.) az Európai Uniónak az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i nemzetközi vasúti fuvarozási egyezményhez (COTIF) való csatlakozásáról szóló, az Európai Unió és a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet közötti megállapodás aláírásáról és megkötéséről (HL L 51., 2013.2.23., 1. o.).

                     (2)

                        A Bizottság 1304/2014/EU rendelete (2014. november 26.) a „járművek – zaj” alrendszerre vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásról, a 2008/232/EK határozat módosításáról és a 2011/229/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 356., 2014.12.12., 421. o.).

                     (3)

                        A Bizottság (EU) 2019/774 végrehajtási rendelete (2019. május 16.) az 1304/2014/EU rendeletnek a „járművek – zaj” alrendszerre vonatkozó átjárhatósági műszaki előírás meglévő teherkocsikra való alkalmazása tekintetében történő módosításáról (HL L 139I., 2019.5.27., 89. o.).

                     (4)

                        A Bizottság 321/2013/EU rendelete (2013. március 13.) az Európai Unió vasúti rendszere „járművek – teherkocsik” alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásról és a 2006/861/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 104., 2013.4.12., 1. o.).

                     (5)

                        A Bizottság (EU) 2019/776 végrehajtási rendelete (2019. május 16.) a 321/2013/EU, az 1299/2014/EU, az 1301/2014/EU, az 1302/2014/EU, az 1303/2014/EU és az (EU) 2016/919 bizottsági rendeletnek, valamint a 2011/665/EU bizottsági végrehajtási határozatnak az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel való összehangolása tekintetében történő módosításáról, valamint az (EU) 2017/1474 felhatalmazáson alapuló bizottsági határozat konkrét célkitűzéseinek végrehajtásáról (HL L 139I., 2019.5.27., 108. o.).

                     (6)

                        A Bizottság 2012/757/EU határozata (2012. november 14.) az Európai Unió vasúti rendszerének forgalmi szolgálat és forgalomirányítás alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásokról és a 2007/756/EK határozat módosításáról (HL L 345., 2012.12.15., 1. o.).

                     (7)

                        A Bizottság 2007/756/EK határozata (2007. november 9.) a 96/48/EK és a 2001/16/EK irányelv 14. cikkének (4) és (5) bekezdésében előírt nemzeti járműnyilvántartás közös előírásainak elfogadásáról (HL L 305., 2007.11.23., 30. o.).

                     (8)

                        A Bizottság (EU) 2019/773 végrehajtási rendelete (2019. május 16.) az Európai Unió vasúti rendszerének forgalmi szolgálat és forgalomirányítás alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásokról és a 2012/757/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 139I., 2019.5.27., 5. o.).

                     (9)

                        A Bizottság (EU) 2018/1614 végrehajtási határozata (2018. október 25.) az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelv 47. cikkében említett járműnyilvántartásokra vonatkozó előírások megállapításáról, valamint a 2007/756/EK bizottsági határozat módosításáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 268., 2018.10.26., 53. o.).

                     (10)

                        A Bizottság 445/2011/EU rendelete (2011. május 10.) a tehervagonok karbantartásáért felelős szervezetek tanúsítási rendszeréről és a 653/2007/EK rendelet módosításáról (HL L 122., 2011.5.11., 22. o.).

                     (11)

                        A Bizottság (EU) 2019/779 végrehajtási rendelete (2019. május 16.) az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a járművek karbantartásáért felelős szervezetek tanúsítási rendszerére vonatkozó részletes rendelkezések megállapításáról, valamint a 445/2011/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 139I., 2019.5.27., 360. o.).

                     (12)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. pont.

                     (13)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (14)

                        A Tanács 2013/103/EU határozata (2011. június 16.) az Európai Uniónak az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i nemzetközi vasúti fuvarozási egyezményhez (COTIF) való csatlakozásáról szóló, az Európai Unió és a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet közötti megállapodás aláírásáról és megkötéséről (HL L 51., 2013.2.23., 1. o.).

                     (15)

                        A Bizottság (EU) 2019/774 végrehajtási rendelete (2019. május 16.) az 1304/2014/EU rendeletnek a „járművek – zaj” alrendszerre vonatkozó átjárhatósági műszaki előírás meglévő teherkocsikra való alkalmazása tekintetében történő módosításáról (HL L 139I., 2019.5.27., 89. o.).

                     (16)

                        A Bizottság (EU) 2019/776 végrehajtási rendelete (2019. május 16.) a 321/2013/EU, az 1299/2014/EU, az 1301/2014/EU, az 1302/2014/EU, az 1303/2014/EU és az (EU) 2016/919 bizottsági rendeletnek, valamint a 2011/665/EU bizottsági végrehajtási határozatnak az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel való összehangolása tekintetében történő módosításáról, valamint az (EU) 2017/1474 felhatalmazáson alapuló bizottsági határozat konkrét célkitűzéseinek végrehajtásáról (HL L 139I., 2019.5.27., 108. o.).

                     (17)

                        A Bizottság (EU) 2019/773 végrehajtási rendelete (2019. május 16.) az Európai Unió vasúti rendszerének forgalmi szolgálat és forgalomirányítás alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásokról és a 2012/757/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 139I., 2019.5.27., 5. o.).

                     (18)

                        A Bizottság (EU) 2019/779 végrehajtási rendelete (2019. május 16.) az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a járművek karbantartásáért felelős szervezetek tanúsítási rendszerére vonatkozó részletes rendelkezések megállapításáról, valamint a 445/2011/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (C/2019/3582 – HL L 139I., 2019.5.27., 360. o.).

                     (19)

                        A Bizottság (EU) 2018/1614 végrehajtási határozata (2018. október 25.) az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelv 47. cikkében említett járműnyilvántartásokra vonatkozó előírások megállapításáról, valamint a 2007/756/EK bizottsági határozat módosításáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 268., 2018.10.26., 53. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.4.20.
            COM(2020) 154 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) Műszaki Szakértői Bizottságának 13. ülésén a vasúti járművek zajkibocsátására vonatkozó egységes műszaki előírás, a teherkocsikra vonatkozó egységes műszaki előírás és a járművek jelölésére vonatkozó egységes műszaki előírás módosításának elfogadása, valamint a karbantartásért felelős szervezetek tanúsítására és ellenőrzésére vonatkozó szabályok teljes körű átdolgozásának elfogadása és a járműnyilvántartásokra vonatkozó előírások elfogadása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               A karbantartásért felelős szervezetek tanúsítására és ellenőrzésére vonatkozó szabályok és a járműnyilvántartásokra vonatkozó előírások tekintetében az EU által az OTIF Műszaki Szakértői Bizottsága általi elfogadásra javasolt módosítások

               1.A nemzeti járműnyilvántartásra vonatkozó előírások teljes körűen átdolgozott szövege, amely a Műszaki Szakértői Bizottság TECH-20008-CTE13-6.5-e-vehicle register munkadokumentumának mellékletében található, az alábbiak szerint módosítandó:

               ·A szöveg egy új, 13. cikkel egészül ki: „13. cikk Különös végrehajtási szabályok

               (1) A nemzetközi forgalomban engedélyezett, az Európai Unió vasúthálózatát használó járműveket nyilvántartásba kell venni az európai járműnyilvántartásban.”

               2.A karbantartásért felelős szervezetekre vonatkozó előírások teljes körűen átdolgozott szövege, amely a Műszaki Szakértői Bizottság TECH-20007-CTE13-6.4-e-ECM munkadokumentumának javaslatában található, az alábbiak szerint módosul:

               ·A (4) bekezdés vége az alábbi szöveggel egészül ki: „Az ATMF-nek az uniós és a COTIF-rendelkezések egyenértékűségéről szóló 3a. cikke (5) bekezdésének hatálya jelenleg a teherkocsikra korlátozódik. Az egyéb járműkategóriák esetében a jogbiztonság érdekében az ATMF következő átdolgozásakor mérlegelni kell a karbantartásért felelős szervezetekre vonatkozó tanúsítás kiterjesztését a 3a. cikk (5) bekezdése szerinti más járműkategóriákra.”

               3.A karbantartásért felelős szervezetekre vonatkozó előírások teljes körűen átdolgozott szövege, amely a Műszaki Szakértői Bizottság TECH-20007-CTE13-6.4-e-ECM munkadokumentumának mellékletében található, az alábbiak szerint módosul:

               ·A 3. cikk (5) bekezdésének vége az alábbi szöveggel egészül ki: „A szerződő államok a karbantartásért felelős szervezetek tanúsítása helyett alkalmazandó nemzeti vagy regionális (uniós) eljárásokat határozhatnak meg, amelyek ugyanolyan hatékonyak, mint a karbantartásért felelős szervezetek tanúsítása. A szerződő államok közötti bizalom fenntartása érdekében biztosítani kell az ilyen nemzeti eljárások átláthatóságát.”


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.5.12.
            COM(2020) 193 final
            2020/0077(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről Elefántcsontpart, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságban az Európai Unió nevében a választottbírói lista elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről Elefántcsontpart közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodással (a továbbiakban: megállapodás)
                  1
                létrehozott gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságban a választottbírói tisztség betöltésére kész és alkalmas személyek jegyzékének tervezett elfogadása céljából az Európai Unió (a továbbiakban: Unió) nevében képviselendő álláspontot meghatározó határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Elefántcsontpart–EU átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás

                  A megállapodás célja a Cotonoui Megállapodással összhangban álló átfogó gazdasági partnerségi megállapodás kezdeti keretének létrehozása. A megállapodást 2016. szeptember 3. óta ideiglenesen alkalmazzák.

               2.2.A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság

                  A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság a megállapodás vegyes jellegű intézményi szerve. A megállapodás 73. cikke értelmében a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság felelős az e megállapodás alkalmazási körébe tartozó valamennyi terület igazgatásáért és az e megállapodásban említett valamennyi feladat megvalósításáért. A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság a határozatait konszenzusos úton hozza. A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság működését az eljárási szabályzat állapítja meg
                     2
                  .

               2.3.A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság tervezett jogi aktusa

                  [dátum]-i ötödik ülésén a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság a megállapodás 64. cikkével összhangban határozatot fogad el a választottbírák jegyzékének elfogadásáról (a továbbiakban: tervezett jogi aktus).

                  A megállapodás 64. cikkének (1) bekezdése értelmében „ a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság [...] megállapít egy listát, amely a választottbírói tisztség betöltésére kész és alkalmas 15 személyt tartalmazza. „

                  A tervezett jogi aktus célja egy jegyzék összeállítása, amely tizenöt olyan személy nevét tartalmazza, akik a megállapodás V. része szerinti vitarendezési eljárás esetén választottbíróként szolgálhatnak. E jegyzék elfogadása elengedhetetlen a megállapodás viták elkerülésére és vitarendezésre vonatkozó rendelkezéseinek megfelelő működési keret megvalósításához.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

                  E tanácsi határozatjavaslat meghatározza az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről Elefántcsontpart közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságban a választottbírói tisztség betöltésére kész és alkalmas személyek jegyzékének a megállapodás 64. cikke szerinti létrehozása céljából az Unió nevében képviselendő álláspontot.

                  A megállapodás részes felei megállapodtak erről a határozattervezetről, amelyet a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság 2019. november 27–28-i negyedik ülésén parafáltak, és az Európai Unió döntéshozatali eljárásaival összhangban a határozatot a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság következő, 2020 végén tartandó ülésén fogadják el.

                  Ez a határozat elengedhetetlen ahhoz, hogy a megállapodásnak a viták elkerüléséről és a vitarendezésről szóló V. részében foglalt rendelkezések működőképesek legyenek, és ezáltal biztosítható legyen a megállapodás zökkenőmentes végrehajtása.

               4.Eljárási jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.
                     Elvek

                  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

                  A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervre irányadó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom kiterjed azokra az eszközökre is, amelyek a nemzetközi jog értelmében nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát
                     3
                  ”.

               4.1.2.
                     A jelen esetre történő alkalmazás

               A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság az egyrészről Elefántcsontpart, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott szerv.

               A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. A megállapodás 64. cikkének megfelelően a tervezett jogi aktus a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem is módosítja a megállapodás intézményi kereteit.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.
                     Elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.
                     A jelen esetre történő alkalmazás

               La procédure d'arbitrage étant en substance applicable au secteur du commerce, l’objectif et le contenu de l’acte envisagé concernent essentiellement la politique commerciale commune. Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 207. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A TERVEZETT JOGI AKTUS KIHIRDETÉSE

               Mivel a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság határozata módosítani fogja a megállapodást, elfogadását követően helyénvaló kihirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2020/0077 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről Elefántcsontpart, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságban az Európai Unió nevében a választottbírói lista elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (a továbbiakban: EUMSZ) és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével,

               vu l’accord de partenariat économique d’étape entre la Côte d’Ivoire, d’une part, et la Communauté européenne et ses États membres, d’autre part (« accord »)
                  4
                ,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A 2009/156/EK határozattal
                  5
                megkötötték a megállapodást az Európai Unió (a továbbiakban: Unió) nevében, és azt 2016. szeptember 3. óta ideiglenesen alkalmazzák.

               (2)A megállapodás 64. cikkének (1) bekezdésével összhangban a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság összeállítja a választottbírói tisztség betöltésére kész és alkalmas személyek jegyzékét.

               (3)A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság [dátum]-án/-én tartandó éves ülésén a megállapodás 64. cikkének (1) bekezdésével összhangban határozatot hoz a választottbírói tisztség betöltésére kész és alkalmas személyek jegyzékének összeállításáról.

               (4)Helyénvaló meghatározni a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságban az Unió által képviselendő álláspontot, mivel a tervezett határozat kötelező érvényű lesz az Unióra nézve,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió nevében a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságban képviselendő álláspont a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságnak az e határozathoz csatolt, a választottbírói tisztség betöltésére kész és alkalmas személyek jegyzékének létrehozásáról szóló határozattervezetén alapul.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 59., 2009.3.3., 2. o.

                     (2)

                        HL L 194., 2018.7.31., 158. o.

                     (3)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (4)

                        JO L 59 du 3.3.2009, p. 3.

                     (5)

                        JO L 59 du 3.3.2009, p. 1.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.5.12.
            COM(2020) 193 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            Tanácsi határozati javaslat
            az egyrészről Elefántcsontpart, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságban az Európai Unió nevében a választottbírói lista elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               TERVEZET

               Az egyrészről Elefántcsontpart,
                  másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti
                  átmeneti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott,
                  a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság

               .../2020 határozata

               a választottbírák jegyzékének elfogadásáról

               A GAZDASÁGI PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁSSAL FOGLALKOZÓ BIZOTTSÁG,

               tekintettel az egyrészről Elefántcsontpart, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti, 2009. március 3-án Brüsszelben aláírt és 2016. szeptember óta ideiglenesen alkalmazott átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 64. cikke (1) bekezdésére,

               mivel:

               A megállapodás értelmében a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság megállapít egy listát, amely a felek közötti esetleges jogviták tekintetében választottbírói tisztség betöltésére kész és alkalmas tizenöt személyt tartalmazza,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1)A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság a megállapodás 64. cikke (1) bekezdésével összhangban megállapítja a választottbírói tisztség betöltésére kész és alkalmas tizenöt személyt tartalmazó listát, amely a jelen határozat mellékletében szerepel.

               (2)Az (1) bekezdésben említett választottbírói lista nem érinti a megállapodásban előírt, illetve a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság által esetlegesen elfogadott egyedi szabályokat.

               2. cikk

               Az 1. cikkben említett választottbírói lista a megállapodás 67. cikkével összhangban a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság határozatával módosítható.

               3. cikk

               Ez a határozat az aláírása napján lép hatályba.

               Kelt …, …-án/-én

               az Elefántcsontparti Köztársaság részéről
                     az Európai Unió részéről

               ...
                     …

               MELLÉKLET

               Választottbírói lista (a megállapodás 64. cikk (1) bekezdése)

               Elefántcsontpart által kiválasztott választottbírák:

               Abbe YAO – Elefántcsontpart

               Abdouramane OUATTARA – Elefántcsontpart

               Joachim BILA AKA – Elefántcsontpart

               Narcisse AKA – Elefántcsontpart

               Karim FADIKA – Elefántcsontpart

               Az Európai Unió által kiválasztott választottbírák:

               Claus – Dieter EHLERMANN – Németország

               Giorgio SACERDOTI – Olaszország

               Jacques BOURGEOIS – Belgium

               Pieter Jan KUIJPER – Hollandia

               Hélène RUIZ FABRI – Franciaország

               A felek által közösen kiválasztott választottbírák:

               Martial AKAKPO - Togo

               Anna KOUYATE -Mali

               Thomas COTTIER – Svájc

               Merit E. JANOW – Egyesült Államok

               Helge SELAND – Norvégia


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.5.12.
            COM(2020) 192 final
            2020/0076(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az egyrészről Elefántcsontpart, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott GPM-bizottságban a vitarendezési eljárásnak és a választottbírák magatartási kódexének elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Európai Unió (a továbbiakban: Unió) által az egyrészről Elefántcsontpart, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodással (a továbbiakban: megállapodás)
                  1
                létrehozott gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságban (a továbbiakban: GPM-bizottság) a vitarendezési eljárásnak és a választottbírák magatartási kódexének tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.Elefántcsontpart–EU átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás

                  A megállapodás célja a Cotonoui Megállapodással összhangban álló átfogó gazdasági partnerségi megállapodás kezdeti keretének létrehozása. A megállapodást 2016. szeptember 3. óta ideiglenesen alkalmazzák.

               2.2.A GPM-bizottság

                  A GPM-bizottság a megállapodás vegyes jellegű intézményi szerve. A megállapodás 73. cikke értelmében a GPM-bizottság felelős az e megállapodás alkalmazási körébe tartozó valamennyi terület igazgatásáért és az e megállapodásban említett valamennyi feladat megvalósításáért. A GPM-bizottság a határozatait konszenzusos úton hozza. A GPM-bizottság működését az eljárási szabályzat
                     2
                   állapítja meg.

               2.3.A GPM-bizottság tervezett jogi aktusa

                  [dátum]-i ötödik ülésén a GPM-bizottságnak határozatot kell elfogadnia a vitarendezési eljárásokról (a továbbiakban: tervezett jogi aktus).

                  A megállapodás 59. cikkének (1) bekezdése értelmében az előírt vitarendezési eljárásokat a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság által elfogadandó eljárási szabályzat szabályozza.

                  A tervezett jogi aktus célja, hogy meghatározza a megállapodás V. címében előírt, a felek között esetlegesen felmerülő viták rendezését célzó intézkedések végrehajtására vonatkozó szabályokat és eljárásokat. E szabályok elfogadása elengedhetetlen a megállapodás vitarendezésre vonatkozó rendelkezéseinek megfelelő működési keret megvalósításához.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

                  E tanácsi határozatra irányuló javaslat meghatározza az egyrészről Elefántcsontpart, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott GPM-bizottságban a vitarendezési eljárásnak és a választottbírák magatartási kódexének megállapítása céljából az Unió nevében képviselendő álláspontot.

                  A megállapodás részes felei megállapodtak erről a határozattervezetről, amelyet a GPM-bizottság 2019. november 27–28-i negyedik ülésén parafáltak, és az Európai Unió döntéshozatali eljárásainak függvényében a határozatot a GPM-bizottság következő, 2020 végén tartandó ülésén fogadják el.

                  Ez a határozat elengedhetetlen ahhoz, hogy a megállapodásnak a jogviták elkerüléséről és rendezéséről szóló V. részében foglalt rendelkezések működőképesek legyenek, és ezáltal biztosítható legyen a megállapodás zökkenőmentes végrehajtása.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

                  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

                  A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervre irányadó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom kiterjed azokra az eszközökre is, amelyek a nemzetközi jog értelmében nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                     3
                  .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

                  A GPM-bizottság az egyrészről Elefántcsontpart, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott szerv.

                  A GPM-bizottság által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. A megállapodás 59. és 67. cikkének megfelelően a tervezett jogi aktus a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz.

                  A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem is módosítja a megállapodás intézményi kereteit.

                  Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

                  Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

                  A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a közös kereskedelempolitikával kapcsolatos. Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 207. cikke.

               4.3.Következtetés

               Indokolt ezért, hogy a javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése legyen, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A TERVEZETT JOGI AKTUS KIHIRDETÉSE

               Mivel a GPM-bizottság határozata módosítani fogja a megállapodást, elfogadását követően helyénvaló kihirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2020/0076 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az egyrészről Elefántcsontpart, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott GPM-bizottságban a vitarendezési eljárásnak és a választottbírák magatartási kódexének elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az egyrészről Elefántcsontpart, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodást (a továbbiakban: megállapodás)
                  4
                az Unió a 2009/156/EK tanácsi határozat
                  5
                alapján aláírta. A megállapodást 2016. szeptember 3. óta ideiglenesen alkalmazzák.

               (2)A megállapodás 59. cikkének (1) bekezdése értelmében a GPM-bizottságnak el kell fogadnia a vitarendezési eljárásokat szabályozó eljárási szabályzatot és magatartási kódexet.

               (3)A GPM-bizottságnak a következő éves ülésén el kell fogadnia a vitarendezési eljárásnak és a választottbírák magatartási kódexének megállapításáról szóló határozatot.

               (4)Helyénvaló meghatározni a GPM-bizottságban az Unió által képviselendő álláspontot, mivel a tervezett határozat kötelező érvényű lesz az Unióra nézve.

               (5)Ezért a GPM-bizottságban az Unió által képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió által az egyrészről Elefántcsontpart, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott GPM-bizottságban képviselendő álláspont a vitarendezési eljárásnak és a választottbírák magatartási kódexének elfogadásáról szóló GPM-bizottsági határozatnak e határozathoz csatolt tervezetén alapul.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 59., 2009.3.3., 3. o.

                     (2)

                        HL L 194., 2018.7.31., 158. o.

                     (3)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (4)

                        HL L 59., 2009.3.3., 3. o.

                     (5)

                        A Tanács 2009/156/EK határozata (2008. november 21.) az egyrészről Elefántcsontpart, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 59., 2009.3.3., 1. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.5.12.
            COM(2020) 192 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:

               JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az egyrészről Elefántcsontpart, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott GPM-bizottságban a vitarendezési eljárásnak és a választottbírák magatartási kódexének elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               TERVEZET

               az egyrészről Elefántcsontpart, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott
                  GPM-BIZOTTSÁG 1/2020 HATÁROZATA

               (...)

               a vitarendezési eljárásnak és a választottbírák magatartási kódexének elfogadásáról

               A GAZDASÁGI PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁSSAL FOGLALKOZÓ BIZOTTSÁG (GPM-BIZOTTSÁG),

               tekintettel az egyrészről Elefántcsontpart, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti, 2008. november 26-án Brüsszelben aláírt és 2016. szeptember 3. óta ideiglenesen alkalmazott átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 59. cikke (1) bekezdésére és 73. cikkére,

               mivel:

               (1)A megállapodás 59. cikkének (1) bekezdése értelmében a megállapodás V. címének (Jogviták elkerülése és rendezése) 3. fejezetében (Eljárások és vitarendezés) előírt eljárásokat a vitarendezési eljárási szabályzat szabályozza, amelyeket a GPM-bizottság fogad el.

               (2)Az említett megállapodás 73. cikke értelmében a GPM-bizottság felelős az e megállapodás alkalmazási körébe tartozó valamennyi terület igazgatásáért és az e megállapodásban említett valamennyi feladat megvalósításáért,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1)A vitarendezési eljárást és a választottbírák magatartási kódexét a melléklet tartalmazza.

               (2)Ezek az eljárási szabályok és a magatartási kódex nem érintik a megállapodásban meghatározott vagy a GPM-bizottság által elfogadható konkrét szabályokat.

               2. cikk

               Ez a határozat az aláírásának napján lép hatályba.

               Kelt […]-ban/-ben, […]-án/-én.

               az Elefántcsontparti Köztársaság részéről
                     az Európai Unió részéről

               MELLÉKLET

               VITARENDEZÉSI ELJÁRÁS

               1. cikk

               Fogalommeghatározások

               E szabályzat alkalmazásában:

               tanácsadó: olyan természetes személy, aki valamely fél felkérésére tanácsot ad, vagy ezt a felet a választottbírósági eljárással kapcsolatban segíti;

               választottbírói testület: a megállapodás 50. cikke szerint létrehozott testület;

               választottbíró: a megállapodás 50. cikke szerint létrehozott választottbírói testület tagja;

               asszisztens: olyan természetes személy, aki a választottbíró megbízatása alapján kutatást végez az utóbbi számára, vagy segíti őt feladatai ellátásában;

               nap: naptári nap;

               munkaszüneti nap: minden szombat és vasárnap, továbbá bármely más olyan nap, amelyet a felek egyike e szabályzat alkalmazásában munkaszüneti napként jelöl meg.

               a fél képviselője: a felek minisztériumának, kormányzati szervének vagy egyéb állami szervezeti egységének alkalmazottja vagy e szervek által kinevezett más természetes személy, aki a felet a jelen megállapodáshoz kapcsolódó vitarendezés során képviseli;

               bepanaszolt fél: az a fél, aki vagy amely állítólagosan megsértette a megállapodás 46. cikkében előírt rendelkezéseket;

               panaszos fél: az a fél, aki vagy amely a megállapodás 49. cikke szerint választottbírói testület létrehozását kéri.

               2. cikk

               Alkalmazási kör

               (1)E melléklet rendelkezései kiegészítik és pontosítják az egyrészről az Elefántcsontpart, másrészről az Európai Unió és tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás), különösen annak a választottbíráskodásról szóló 49. és azt követő cikkeit.

               (2)Ez az eljárási szabályzat lehetővé kívánja tenni a felek számára, hogy a választottbírósági mechanizmus révén kölcsönösen elfogadott megoldás alapján rendezzék a közöttük esetlegesen felmerülő vitákat.

               (3)Az egyrészről az Elefántcsontpart, másrészről az Európai Unió és tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás végrehajtásával összefüggésben a felek választottbírósági eljáráshoz folyamodhatnak a közöttük esetlegesen felmerülő viták rendezése céljából.

               3. cikk

               A választottbírósági eljárás megindítása és értesítések

               (1)A választottbírósági eljárást a megállapodás 49. cikkének (2) bekezdése értelmében abban az időpontban kell kezdeményezettnek tekinteni, amikor a választottbírói testület létrehozására irányuló kérelem a bepanaszolt félhez és a GPM-bizottsághoz beérkezett.

               (2)A jelen eljárási szabályzat alkalmazásában «értesítés» minden, a választottbírói eljárással kapcsolatos megkeresés, vélemény, írásbeli beadvány vagy egyéb dokumentum, azzal a feltétellel, hogy:

               a)a választottbírói testülettől származó minden értesítést egyidejűleg mindkét félnek meg kell küldeni;

               b)a felek egyikétől származó és a választottbírói testületnek címzett minden értesítést egyidejűleg másolatban meg kell küldeni a másik félnek;

               c)a felek egyikétől származó és a másik félnek címzett minden értesítést adott esetben egyidejűleg másolatban meg kell küldeni a választottbírói testületnek.

               (3)Minden értesítést e-mailben vagy – adott esetben – bármely olyan egyéb távközlési eszközzel kell megküldeni, amely lehetővé teszi az elküldés tényének rögzítését. Az értesítés az elküldésének napján tekintendő kézbesítettnek, amennyiben ennek ellenkezője nem bizonyított.

               (4)Minden értesítést meg kell küldeni az Európai Bizottság Kereskedelmi Főigazgatóságának és az Elefántcsontpart által kijelölt koordinátornak is.

               (5)A választottbírósági eljáráshoz kapcsolódó értesítésekben szereplő kisebb elírások egy új – a módosításokat egyértelműen feltüntető – értesítés elküldésével javíthatók.

               (6)Amennyiben valamely értesítés kézbesítési határidejének utolsó napja Elefántcsontpart vagy az Európai Unió valamely hivatalos munkaszüneti napjára esik, az értesítés a következő munkanapon kézbesíthető. Semmilyen típusú értesítés vagy kérelem nem tekinthető munkaszüneti napon kézbesítettnek.

               (7)A vitatott kérdések jellegétől függően a GPM-bizottsághoz ezen eljárási szabályzattal összhangban intézett minden kérelmet és értesítést másolatban meg kell küldeni a többi érintett intézményi szervnek is.

               4. cikk

               A választottbírák kinevezése

               (1)Amennyiben egy választottbírót a megállapodás 50. cikke szerint sorshúzás útján választanak ki, a GPM-bizottság elnöke haladéktalanul tájékoztatja a feleket a sorshúzás napjáról, időpontjáról és helyszínéről.

               (2)A sorsoláson a felek jelen lehetnek, és a sorsolást a jelen lévő felekkel kell elvégezni.

               (3)A GPM-bizottság elnöke írásban értesíti a kiválasztott személyeket a választottbíróként való kijelölésükről. Minden személy a kijelöléséről szóló értesítés időpontjától számított öt napon belül megerősíti rendelkezésre állását mindkét fél felé.

               (4)Amennyiben a megállapodás 64. cikkében említett választottbírói lista a megállapodás 50. cikkének (2) bekezdése szerinti kérelem benyújtásáig nem készül el vagy nem tartalmaz elegendő nevet, úgy a választottbírákat sorsolás útján kell kiválasztani az egyik vagy mindkét fél által hivatalosan javasolt személyek közül.

               5. cikk

               Konzultáció a felek és a választottbírói testület között

               (1)Amennyiben a felek másként nem állapodnak meg, a felek a választottbírói testület létrehozását követő hét napon belül ülést tartanak a választottbírói testülettel, hogy döntsenek az általuk vagy a választottbírói testület által szükségesnek ítélt kérdésekben, ideértve a következőket:

               a)a választottbírák részére fizetendő díjazás és költségtérítés, a WTO előírásaival összhangban;

               b)a választottbírák asszisztenseinek díjazása, amelynek teljes összege nem haladhatja meg az adott választottbíró teljes díjazásának 50 %-át;

               c)az eljárás menetrendje.

               (2)A felek képviselői és a választottbírák ezen az ülésen telefonon vagy videokonferencia útján is részt vehetnek.

               (3)Amennyiben a felek a választottbírói testület létrehozását követő öt napon belül másként nem állapodnak meg, a választottbírói testület megbízatása a következő:

               „A megállapodás vonatkozó rendelkezéseinek figyelembevételével megvizsgálja a választottbírói testület létrehozására irányuló kérelemben említett ügyet, határozatot hoz a kérdéses intézkedésnek a 46. cikkben említett rendelkezésekkel való összeegyeztethetőségéről, és határozatot hoz a megállapodás 52., 62. és 63. cikkével összhangban.”

               (4)A felek a megbízatásról való megegyezésüket követő három napon belül értesítik a választottbírósági testületet a kölcsönösen elfogadott megbízatásról.

               6. cikk

               Írásbeli beadványok

               A panaszos fél legkésőbb a választottbírói testület létrehozását követő húsz napon belül benyújtja az eljárást megindító írásbeli beadványát. A bepanaszolt fél legkésőbb az eljárást megindító írásbeli beadvány kézhezvételét követő húsz napon belül írásban előterjeszti ellenválaszát.

               7. cikk

               A választottbírói testület működése

               (1)A választottbírói testület összes ülését a választottbírói testület elnöke vezeti. A választottbírói testület felhatalmazhatja elnökét arra, hogy az érintett területen igazgatási és eljárási határozatokat hozzon.

               (2)Ezen eljárási szabályzat 9. cikkével összhangban a választottbírák és a meghívott személyek jelen vannak a tárgyaláson. Amennyiben a megállapodás vagy az eljárási szabályzat másként nem rendelkezik, és ezen eljárási szabályzat 9. cikke (5) bekezdésének sérelme nélkül, a választottbírói testület egyéb tevékenységét telefonon, telefaxon vagy bármilyen egyéb eszköz felhasználásával folytathatja, ideértve a számítógépes kapcsolatot is.

               (3)A választottbírói testület tanácskozásán kizárólag választottbírák vehetnek részt, a választottbírói testület azonban tanácskozásain engedélyezheti asszisztensei jelenlétét.

               (4)A határozatok megszövegezése a választottbírói testület kizárólagos felelőssége, és nem delegálható.

               (5)A választottbírói testületnek az 51. és 52. cikkben említett megállapításait, következtetéseit és ajánlásait – a lehetőségekhez mérten – konszenzusos úton kell meghoznia. ha a konszenzusos döntéshozatal lehetetlennek bizonyul, úgy a tagok többségének egyetértése szükséges hozzá. A választottbírák nem hozhatnak nyilvánosságra különvéleményeket a nem egyhangúan eldöntött kérdésekről.

               (6)A megállapodás V. címének (Jogviták elkerülése és rendezése) rendelkezéseiben nem szabályozott eljárási kérdés felmerülése esetén a választottbírói testület a felekkel folytatott konzultációt követően az említett rendelkezésekkel összeegyeztethető, megfelelő eljárást fogadhat el, amely egyenlő bánásmódot biztosít a felek részére.

               (7)Ha a választottbírói testület megítélése szerint módosítani kell a megállapodás V. címében (Jogviták elkerülése és rendezése) meghatározott határidőktől eltérő valamely eljárási határidőt, illetve bármely más eljárási vagy adminisztratív kiigazítás szükséges, akkor írásban értesíti a feleket a módosítás vagy kiigazítás okairól és a szükséges határidőről vagy kiigazításról. A választottbírói testület az ilyen módosítást vagy kiigazítást a felekkel folytatott konzultációt követően fogadhatja el.

               (8)A felek kölcsönös megállapodásával az ezen eljárási szabályzatban megállapított valamennyi határidő módosítható. A felek egyikének kérésére a választottbírói testület módosíthatja az eljárásban irányadó határidőket.

               (9)A felek együttes kérelmére a választottbírói testület bármikor felfüggeszti az eljárást a felek által megállapított, tizenkét egymást követő hónapot meg nem haladó időtartamra.

               (10)Felfüggesztés esetén a vonatkozó határidők a választottbírósági eljárás felfüggesztésének megfelelő időtartammal meghosszabbodnak. A választottbírói testület a felek együttes kérelmére bármikor, vagy az egyik fél írásbeli kérésére a megállapított felfüggesztési időszak végén folytatja az eljárást. A kérelemről értesítést küldenek a választottbírói testület elnöke és adott esetben a másik fél számára. Amennyiben a választottbírói testület eljárását több mint tizenkét egymást követő hónapra felfüggesztették, a választottbírói testület létrehozása céljából átruházott hatáskör megszűnik, és a választottbírói testület előtti eljárás befejeződik. A felek bármikor megállapodhatnak abban, hogy a választottbírói testület előtti eljárást megszüntetik. A felek együttesen értesítik megállapodásukról a választottbírói testület elnökét.

               (11)A választottbírói testület eljárásának befejeződése nem érinti a felek jogait a megállapodás V. címe (Jogviták elkerülése és rendezése) szerinti, ugyanezen ügyben folyó más eljárás vonatkozásában.

               8. cikk

               Új választottbíró jelölése

               (1)Amennyiben egy választottbíró az eljárásban nem tud részt venni, lemond vagy pótlásra szorul, a helyére új választottbírót választanak a megállapodás 50. cikkével összhangban.

               (2)Amennyiben bármelyik fél úgy ítéli meg, hogy egy választottbíró nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek, és ezért helyébe másikat kell választani, ez a fél erről értesíti a másik felet attól az időponttól számított tizenöt napon belül, amikor tudomást szerzett az említett magatartási kódexnek az adott választottbíró általi feltételezett megsértését alátámasztó körülményekről.

               (3)A felek a (2) bekezdésben említett értesítéstől számított tizenöt napon belül konzultálnak egymással. A felek tájékoztatják a választottbírót a feltételezett kötelezettségszegésről, és felkérhetik arra, hogy intézkedéseket hozzon ennek orvoslására. Amennyiben abban egyetértenek, a választottbírót vissza is hívhatják, és a megállapodás 50. cikkének (2) bekezdésében, és adott esetben a megállapodás 50. cikkének (3) bekezdésében foglalt eljárás szerint új választottbírót jelölhetnek.

               (4)Ha a felek nem tudnak megállapodni valamelyik választottbíró – ide nem értve a testület elnökét – pótlásának szükségességében, bármely fél kérheti, hogy a kérdést terjesszék a választottbírói testület elnöke elé, akinek a határozatával szemben nincs helye jogorvoslatnak.

               (5)Ha az elnök a kérelemnek megfelelően arra a következtetésre jut, hogy a választottbíró nem felel meg a választottbírák magatartási kódexe követelményeinek, akkor a megállapodás 50. cikkének (3) bekezdésével összhangban új választottbírót kell kijelölni.

               (6)Ha a felek valamelyike úgy ítéli meg, hogy a választottbírói testület elnöke nem a választottbírák magatartási kódexének követelményei szerint jár el, akkor a felek konzultálnak, és amennyiben abban egyetértenek, az elnököt menesztik, a helyébe pedig a megállapodás 50. cikkében leírt eljárásnak megfelelően új elnököt választanak.

               (7)Ha a felek nem tudnak megállapodni az elnök pótlásának szükségességében, bármely fél kérheti, hogy a kérdést terjesszék a megállapodás 64. cikke alapján létrehozott, az elnöki tisztség betöltésére kiválasztott személyek listáján szereplő valamely személy elé. Ezt a személyt a GPM-bizottság elnöke sorshúzás útján választja ki. Az ily módon kiválasztott személy dönti el, hogy az elnök megfelel-e a választottbírák magatartási kódexe követelményeinek vagy sem. A kiválasztott személy határozatával szemben nincs helye jogorvoslatnak.

               (8)Ha olyan döntés születik, hogy az elnök nem felel meg a választottbírák magatartási kódexe követelményeinek, a megállapodás 50. cikkének (3) bekezdésével összhangban új elnököt választanak.

               9. cikk

               Tárgyalás

               (1)A választottbírói testület elnöke az 5. cikk (1) bekezdése szerint meghatározott menetrend alapján a felekkel és a többi választottbíróval folytatott konzultációt követően értesíti a feleket a tárgyalás napjáról, időpontjáról és helyszínéről. Az eljárás logisztikai lebonyolításáért felelős fél ezen információkat hozzáférhetővé teszi a nyilvánosság számára, a 11. cikkre is figyelemmel.

               (2)Amennyiben a felek másként nem állapodnak meg, a tárgyalást Brüsszelben tartják, ha a panaszos fél az elefántcsontparti fél, és Abidjanban, ha a panaszos fél az Európai Unió.

               (3)A választottbírói testület további tárgyalásokat is kitűzhet, ha a felek ebben megállapodnak.

               (4)A tárgyaláson a választottbírák mindegyikének végig jelen kell lennie.

               (5)A következő személyek jelen lehetnek a meghallgatáson, függetlenül attól, hogy az eljárás nyilvános-e:

               a)a felek képviselői;

               b)a felek tanácsadói;

               c)az adminisztratív alkalmazottak, a tolmácsok, fordítók és a bírósági írnokok;

               d)a választottbírák asszisztensei;

               e)a választottbírói testület által a megállapodás 60. cikkének megfelelően választott szakértők.

               (6)A tárgyalás napja előtt legkésőbb öt nappal minden fél benyújtja a választottbírói testülethez, valamint a másik félhez azon természetes személyek névsorát, akik a tárgyaláson az említett fél nevében szóban kifejtik annak érveit, illetve álláspontját, valamint azon egyéb képviselők vagy tanácsadók névsorát, akik a tárgyaláson jelen lesznek.

               (7)A választottbírói testület a tárgyalást a következő módon vezeti, biztosítva, hogy a panaszos fél és a bepanaszolt fél egyenlő időt kapjon:

               Érvek kifejtése

               a)a panaszos fél érvei;

               b)a bepanaszolt fél érvei.

               Ellenérvek kifejtése

               a)a panaszos fél válasza;

               b)a bepanaszolt fél viszontválasza.

               (8)A választottbírói testület a tárgyalás során bármikor közvetlenül kérdéseket intézhet bármelyik félhez.

               (9)A választottbírói testület gondoskodik arról, hogy a tárgyalás jegyzőkönyvét a tárgyalást követő tizenöt napon belül elkészítsék és a feleknek kézbesítsék. A felek a kézbesítést követő öt napon belül észrevételeket fűzhetnek a jegyzőkönyvhöz, és a választottbírói testület ezen észrevételeket figyelembe veheti.

               (10)A tárgyalást követő tíz napon belül bármely fél kiegészítő írásbeli beadványt nyújthat be a másik félnek és a választottbírói testületnek bármilyen olyan kérdéssel kapcsolatban, amely a tárgyalás során felmerült.

               10. cikk

               Írásbeli kérdések

               (1)A választottbírói testület az eljárás során írásban bármikor kérdést intézhet a felek egyikéhez vagy mindkettőjükhöz. A választottbírói testület által feltett valamennyi kérdésről minden fél másolatot kap.

               (2)A felek mindegyike köteles a választottbírósági testület által feltett kérdésekre adott írásbeli válaszait másolatban megküldeni a másik félnek. Minden fél számára biztosítani kell a lehetőséget, hogy a másik fél válaszával kapcsolatban az annak időpontjától számított öt napon belül írásbeli észrevételeket tehessen.

               11. cikk

               Átláthatóság és titoktartás

               (1)Az egyes felek és a választottbírósági testület biztosítják azon információk bizalmas kezelését, amelyeket a másik fél a választottbírói testület elé terjesztett és bizalmas információként jelölt meg. Az a fél, amelyik a választottbírói testületnek bizalmas információkat tartalmazó beadványt nyújt be, az említett beadvány benyújtásától számított tizenöt napon belül rendelkezésre bocsátja a beadvány bizalmas információkat nem tartalmazó, nyilvánosságra hozható változatát is.

               (2)Ezen eljárási szabályzat nem akadályozza meg a feleket abban, hogy saját álláspontjukat nyilvánosságra hozzák, amennyiben ezt oly módon teszik, hogy a másik fél által benyújtott információkra való hivatkozáskor nem hoznak nyilvánosságra semmilyen olyan információt, amelyet a másik fél bizalmasként jelölt meg.

               (3)A választottbírói testület zárt tárgyalást tart, ha a felek egyikének beadványa és érvei bizalmas üzleti információt tartalmaznak. A felek fenntartják a választottbírói testület előtt zárt ülés formájában lefolytatott tárgyalások titkosságát.

               12. cikk

               Egyoldalú kapcsolat

               (1)A választottbírói testület nem ülésezhet, illetve nem léphet kapcsolatba egyik féllel sem a másik fél távollétében.

               (2)Egyik választottbíró sem vitathatja meg az eljárás tárgyának valamely részletét valamelyik féllel vagy a felekkel a többi választottbíró távollétében.

               13. cikk

               Amicus curiae beadványok

               (1)A felek valamelyikének területén letelepedett nem kormányzati személyek amicus curiae beadványokat nyújthatnak be a választottbírói testületnek a (2)–(5) bekezdéssel összhangban.

               (2)Amennyiben a felek a választottbírói testület létrehozásától számított öt napon belül másként nem állapodnak meg, a választottbírói testület részére önálló kezdeményezésre is benyújthatók írásbeli beadványok, amennyiben az adott beadvány előterjesztésére a választottbírói testület létrehozását követő tíz napon belül sor kerül, az közvetlenül kapcsolódik a választottbírói testület által tárgyalt kérdéshez, és hossza valamennyi mellékletével együtt sem haladja meg a tizenöt gépelt oldalt.

               (3)Minden ilyen beadványnak ismertetnie kell az azt benyújtó természetes vagy jogi személyt, ideértve a személy tevékenységének jellegét, finanszírozásának forrását és a személy választottbírósági eljáráshoz fűződő érdekének jellegét. A beadványt a felek által választott nyelveken, a jelen eljárási szabályzat 16. cikkének (1) és (2) bekezdésével összhangban kell elkészíteni.

               (4)A beadványokat észrevételezésre meg kell küldeni a feleknek. A felek a beadvány kézbesítéstől számított tíz napon belül észrevételeket nyújthatnak be a választottbírói testülethez.

               (5)A választottbírói testület határozatában felsorolja a hozzá beérkezett összes olyan beadványt, amely megfelel a jelen eljárási szabályzatnak. A választottbírói testület határozatában nem köteles kitérni az e beadványokban szereplő érvekre. A választottbírói testület az általa megkapott összes beadványt észrevételezés céljából a felek rendelkezésére bocsátja.

               14. cikk

               Sürgős esetek

               A megállapodás 52. cikkének (2) bekezdésében említett sürgős esetekben a választottbírói testület a felekkel folytatott konzultációt követően a jelen eljárási szabályzatban előírt határidőket szükség szerint kiigazítja, és e kiigazításokról a feleket értesíti.

               15. cikk

               Költségek

               (1)Minden fél maga viseli a választottbírósági eljárásban való részvételből eredő költségeit.

               (2)A választottbírósági eljárás logisztikai lebonyolításáról – különösen a tárgyalások megszervezéséről – a bepanaszolt fél gondoskodik, és viseli annak valamennyi költségét. A felek azonban közösen és egyenlő arányban viselik a választottbírósági eljárás egyéb igazgatási költségeit, valamint a választottbírák díjazását és költségeit, valamint asszisztenseik díjazását és költségeit.

               16. cikk

               Az eljárás munkanyelve, fordítás és tolmácsolás

               (1)A megállapodás 50. cikkének (2) bekezdésében említett konzultációk folyamán és legkésőbb a jelen eljárási szabályzat 5. cikkének (1) bekezdésében említett ülésen a felek megállapodnak a választottbírói testület előtti eljárás közös munkanyelvében.

               (2)Amennyiben a felek nem tudnak megállapodni közös munkanyelvben, minden fél vállalja, hogy írásbeli beadványait lefordítja a másik fél által választott nyelvre, kivéve, ha a beadványt a WTO egyik munkanyelvén szövegezték meg. A bepanaszolt fél gondoskodik a szóbeli előterjesztéseknek a felek által választott nyelvekre történő tolmácsolásáról.

               (3)A választottbírói testület a felek által választott nyelve(ke)n szövegezi meg jelentéseit és határozatait. Amennyiben a Felek nem állapodnak meg közös munkanyelvről, a választottbírói testület időközi és zárójelentését a WTO egyik munkanyelvén kell kiadni.

               (4)A választottbírói testület határozatának a felek által választott nyelv(ek)re történő lefordításával kapcsolatos valamennyi költséget a felek egyenlő arányban viselik.

               (5)Bármelyik fél tehet észrevételeket a jelen eljárási szabályzattal összhangban készült dokumentumok fordított változatának pontosságával kapcsolatban.

               (6)Minden fél maga viseli írásbeli beadványai fordításának költségeit. A határozat fordítási költségeit a felek egyenlő arányban viselik.

               17. cikk

               A határidők számítása

               Eltérő rendelkezés hiányában a megállapodás V. címében (Jogviták elkerülése és rendezése) és a jelen eljárási szabályzatban megállapított valamennyi határidő – ideértve a választottbírói testületek határozatainak közlésére irányadó határidőket is – módosítható a felek kölcsönös egyetértésével, és azokat eltérő rendelkezés hiányában naptári napban kell számítani az azon eljárási cselekmény vagy esemény napját követő naptól kezdve, amelyre vonatkoznak.

               18. cikk

               Egyéb eljárások

               A jelen eljárási szabályzatban megállapított határidőket ki kell igazítani azon különleges határidőknek megfelelően, amelyek a megállapodás 54–57. cikke szerinti eljárásokban a határozat elfogadása céljából a választottbírói testület rendelkezésére állnak.

               A vitarendezési eljárási szabályzat melléklete

               A VÁLASZTOTTBÍRÁK MAGATARTÁSI KÓDEXE

               1. cikk

               Fogalommeghatározások

               E magatartási kódex alkalmazásában:

               –«választottbíró»: a megállapodás 50. cikke szerint létrehozott választottbírói testület tagja;

               –«asszisztens»: olyan természetes személy, aki a választottbíró megbízatása alapján kutatást végez az utóbbi számára, vagy segíti őt feladatai ellátásában;

               –«jelölt»: olyan személy, akinek neve szerepel a megállapodás 64. cikkében említett választottbírói névjegyzékben, és akinek választottbíróvá történő megválasztása a megállapodás 50. cikke szerint megfontolás tárgyát képezi;

               –«közvetítő»: a megállapodás 48. cikke szerint közvetítést folytató természetes személy;

               –«személyzet»: valamely választottbíró tekintetében azok a természetes személyek, akik az asszisztenseken kívül az adott választottbíró irányítása és ellenőrzése alá tartoznak.

               2. cikk

               Alapelvek

               (1)A vitarendezési mechanizmus integritásának és pártatlanságának megőrzése érdekében minden jelölt és választottbíró:

               a)tudomásul veszi ezt a magatartási kódexet;

               b)független és pártatlan;

               c)kerüli a közvetlen vagy közvetett összeférhetetlenséget;

               d)kerüli az etikátlan magatartást, és minden olyan cselekményt, amely etikátlan magatartásnak vagy a pártatlanság megsértésének tűnhet;

               e)példamutató magatartási normákat követ; valamint

               f)önérdek, külső nyomás, politikai megfontolások, társadalmi nyomás, egy féllel szembeni lojalitás vagy a kritikától való félelem által nem befolyásolt.

               (2)A választottbíró sem közvetlenül, sem közvetve nem vállalhat olyan szerződéses kötelezettséget vagy fogadhat el olyan előnyt, amely bármilyen módon akadályozhatja feladatainak megfelelő ellátását, vagy ennek látszatát keltheti.

               (3)A választottbíró nem használhatja fel a választottbírói testületben betöltött pozícióját személyes vagy magánérdek előmozdítására. A választottbíró tartózkodik minden olyan cselekménytől, amely azt a látszatot keltheti, hogy harmadik személyek helyzetüknél fogva befolyásolni tudják őt.

               (4)A választottbíró biztosítja, hogy korábbi vagy aktuális pénzügyi, üzleti, szakmai, személyes vagy társadalmi kapcsolatok vagy kötelezettségek ne befolyásolják magatartását vagy döntéseit.

               (5)A választottbíró tartózkodik attól, hogy olyan kapcsolatokat létesítsen vagy olyan pénzügyi érdekeltségeket szerezzen, amelyek befolyásolhatják a pártatlanságát, vagy amelyek észszerűen etikátlan magatartásnak vagy a pártatlanság megsértésének tűnhetnek.

               3. cikk

               Bejelentési kötelezettség

               (1)A megállapodás 50. cikke szerinti, választottbíróvá történő megválasztásának megerősítése előtt minden jelölt köteles bejelenteni minden olyan érdeket, kapcsolatot vagy egyéb tényt, amely befolyásolhatja függetlenségét vagy pártatlanságát, vagy amely észszerűen etikátlan magatartásnak vagy a pártatlanság megsértésének tűnhet.

               (2)E célból a jelöltnek minden észszerű erőfeszítést meg kell tennie ahhoz, hogy feltárjon minden ilyen érdekeltséget, kapcsolatot és ügyet, beleértve a pénzügyi érdekeltségeket, a szakmai érdekeket és a munkájával vagy családjával kapcsolatos érdekeket.

               (3)Mivel az e cikk (1) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség folyamatosan fennáll, minden választottbíró köteles arra, hogy az eljárás bármely szakaszában felmerülő minden ilyen érdeket, kapcsolatot vagy ügyet bejelentsen.

               (4)A jelölt vagy a választottbíró – miután tudomást szerzett róla, a lehető leghamarabb – a felek általi megfontolás céljából közöl a GPM-bizottsággal a jelen magatartási kódex tényleges vagy potenciális megsértésével kapcsolatos minden kérdést.

               4. cikk

               A választottbírák feladatai

               (1)A jelölésük elfogadását követően a választottbírák kötelesek rendelkezésre állni és feladataikat gondosan és hatékonyan, tisztességesen és lelkiismeretesen ellátni az eljárás teljes időtartama alatt.

               (2)A választottbírák csak az eljárás folyamán felvetett, a határozathozatalhoz szükséges kérdéseket vizsgálják, és e feladatot más személyre nem ruházzák át.

               (3)A választottbírák minden szükséges intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy asszisztensük és alkalmazottaik ismerjék és betartsák e magatartási kódex 2., 3., 4. és 6. cikkét.

               5. cikk

               A korábbi választottbírák kötelezettségei

               Valamennyi korábbi választottbírónak tartózkodnia kell minden olyan magatartástól, amely azt a látszatot keltheti, hogy feladatkörének ellátása során elfogult volt, vagy a választottbírói testület határozatából előnye származott.

               6. cikk

               Titoktartás

               (1)A választottbírák vagy korábbi választottbírák nem hozhatnak nyilvánosságra és nem használhatnak fel semmilyen, az eljárással kapcsolatos, vagy eljárás során szerzett nem nyilvános információt, kivéve, ha az az érintett eljárás céljaiból történik, és semmilyen esetben nem hozhatnak nyilvánosságra és nem használhatnak fel ilyen információt arra, hogy előnyhöz jussanak vagy másokat előnyhöz juttassanak, vagy mások érdekeit hátrányosan befolyásolják.

               (2)A választottbírák nem fedhetik fel a választottbírói testület határozatát vagy annak bármely részét a megállapodás 63. cikke szerinti közzétételt megelőzően.

               (3)A választottbírák és a korábbi választottbírák soha nem fedhetik fel a választottbírói testületek tanácskozásain elhangzott információkat vagy bármely választottbíró véleményét.

               7. cikk

               Költségek

               Minden választottbíró nyilvántartást vezet az általa az eljárásra fordított időről és felmerült költségeiről, valamint az asszisztense részéről ráfordított időről és felmerült költségekről, és ezekről zárókimutatást nyújt be a feleknek.

               8. cikk

               Közvetítők

               Ez a magatartási kódex értelemszerűen alkalmazandó a közvetítőkre.