				|

		52011PC0608

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) /* COM/2011/0608 végleges - 2011/0269 (COD) */

			   	{SEC(2011)1130
final}
{SEC(2011)1131
final}
INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
·
Háttér-információk
A Bizottság „Az Európa 2020 stratégia
költségvetése” című közleményében[1]
hangsúlyozta, hogy számos olyan kihívás hatékony kezelésére van szükség,
amelyek súlyos veszélyt jelentenek a társadalmi kohézióra és a
versenyképességre nézve. E legsürgetőbb kihívások főként a
következők: a készségszintek hiányosságai, az aktív munkaerő-piaci
szakpolitika és az oktatási rendszerek alulteljesítése, a marginalizálódott csoportok
társadalmi kirekesztése és a munkaerő alacsony mobilitása.
Ezzel összefüggésben elismerik annak
szükségességét, hogy a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi
keret időtartama alatt specifikus, egyszeri támogatásban részesüljenek
azok a munkavállalók, akiknek elbocsátását a termelés és a kereskedelem
fokozódó globalizálódása miatt bekövetkező fő strukturális változások
idézték elő. A 2007–2013 közötti programozási időszakhoz hasonlóan
ezt a specifikus támogatást az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapon
(EGAA) keresztül kell nyújtani, amely a többéves pénzügyi keretben nem
szereplő öt speciális eszköz egyike, így igénybevétele nem érinti a
többéves pénzügyi keret felső kiadási korlátját.
Ugyanebben a közleményben a Bizottság jelezte, hogy
az EGAA révén az Uniónak segítséget kell nyújtania azon tömeges elbocsátások
esetén is, amelyeket valamely előre nem látott válság miatt a helyi,
regionális vagy nemzeti gazdaság komoly zavara idéz elő. Az EGAA hatályát
tovább bővítik, hogy átmeneti támogatást nyújtsanak olyan
mezőgazdasági termelők számára, akik az Unió által megkötött, a
mezőgazdasági termékeket érintő kereskedelmi megállapodások
eredményeként kialakult új piaci helyzethez kénytelenek alkalmazkodni.
·
A javaslat okai és céljai
Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot
(EGAA) eredetileg a 2007–2013 közötti programozási időszakra hozták létre
az 1927/2006/EK rendelettel[2],
hogy olyan eszközt biztosítsanak az Unió számára, amellyel szolidaritását
fejezheti ki, illetve támogatást nyújthat azoknak a munkavállalóknak, akik a
globalizálódás miatt a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális
változások következtében kerültek elbocsátásra, ha ezek az elbocsátások
erősen negatív hatással voltak a regionális vagy helyi gazdaságra. Az aktív
munkaerő-piaci intézkedések társfinanszírozásával az EGAA célja az, hogy
megkönnyítse a komoly gazdasági zavarok által sújtott területek, ágazatok,
körzetek vagy munkaerő-piaci térségek munkavállalóinak újbóli
beilleszkedését.
A 2008. évi pénzügyi és gazdasági válság
kialakulásának mértékére és gyorsaságára tekintettel a Bizottság Az európai
gazdasági fellendülés tervében[3]
tervbe vette az 1927/2006/EK rendelet felülvizsgálatát. Az EGAA
végrehajtásának első évein alapuló néhány állandó változás mellett e
felülvizsgálat[4]
fő célja az EGAA hatályának 2009. május 1-jétől 2011. december 30-ig
tartó meghosszabbítása volt annak érdekében, hogy az Unió kifejezze
szolidaritását és támogatást nyújtson azoknak a munkavállalóknak, akik
közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat,
valamint az EGAA-ból származó társfinanszírozás mértékét 50 %-ról 65 %-ra
emelje, így csökkentve a tagállamok terheit. Figyelembe véve a jelenlegi
gazdasági helyzetet és a fiskális konszolidáció szükségességét, a Bizottság
javasolta[5]
a válság miatti átmeneti eltérés 2013. december 31-ig, tehát az 1927/2006/EK
rendelet végrehajtási időszakának végéig való meghosszabbítását.
E javaslat – mely az EGAA hatályát a
mezőgazdasági termelőkre is kiterjeszti – fő célkitűzése,
hogy a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretben
meghatározott alapelveknek megfelelően az EGAA a következő
programozási időszakban is folytassa működését.
Az 1927/2006/EK rendelet fő céljának
megfelelően a javaslat arra irányul, hogy az Európa 2020 stratégia
célkitűzéseivel összhangban kifejezze az Unió szolidaritását a kivételes
helyzetek által érintett, elbocsátott munkavállalókkal, valamint támogatást
nyújtson a munkaerőpiacra való gyors újbóli beilleszkedésükhöz.
Konkrétan, az EGAA olyan esetekben nyújt majd
támogatást, ahol a munkavállalók a világkereskedelemben bekövetkezett fő
strukturális változások következtében kerültek elbocsátásra, az 1927/2006/EK
rendelet 1. cikkében foglaltak szerint az EGAA eredeti hatályának
megfelelően. Az EGAA-t olyan esetekben is igénybe lehet majd venni,
amelyeknél előre nem látott válságok a helyi, regionális vagy nemzeti
gazdaság komoly zavarát idézik elő. Ilyen előre nem látott válság
lehet például a jelentős kereskedelmi partnerek gazdaságának recessziója,
a pénzügyi rendszer 2008. évihez hasonló összeomlása, az energiaellátással,
illetve az alapvető árucikkek ellátásával kapcsolatos súlyos problémák,
természeti katasztrófa stb. Az EGAA a mezőgazdasági termelőknek is
támogatást tud majd nyújtani az olyan új piaci helyzetekhez való
alkalmazkodásban, amelyek kereskedelmi megállapodások, például az Unió által
megkötött, mezőgazdasági termékekre vonatkozó megállapodások miatt
alakulnak ki. Ilyen lehetséges jövőbeli kereskedelmi megállapodás például
a Mercosur-országokkal, illetve a Kereskedelmi Világszervezettel összefüggésben
a dohai fejlesztési menetrend keretében kötendő megállapodás,
amelyekről jelenleg zajlanak a tárgyalások.
Annak biztosítása érdekében, hogy az EGAA érvényes
európai szintű eszköz maradjon, a munkavállalók számára az EGAA-ból
nyújtandó támogatásra akkor lehet kérelmet benyújtani, amikor az elbocsátások
száma elér egy minimális küszöböt. Az 1927/2006/EK rendelet alkalmazásával
kapcsolatos tapasztalatok azt mutatták, hogy egy adott
referencia-időszakon belül 500 fős elbocsátási küszöbérték fogadható
el, figyelembe véve különösen azt, hogy kisebb munkaerő-piacokon vagy
kivételes helyzetekben alacsonyabb számú elbocsátás esetén is benyújtható
kérelem.
A mezőgazdasági ágazat vonatkozásában az
EGAA-ra irányuló kérelem alapját más tényezők jelentenék. A Bizottság
szolgálatai által a kereskedelmi tárgyalások kapcsán végzett elemzésben
előzetes információkat közölnek azokról az ágazatokról, illetve
termékekről, amelyeket valószínűleg érinteni fog a kereskedelmi
megállapodások közvetlen eredményeként megjelenő megnövekedett behozatal.
A kereskedelmi megállapodás parafálását követően a Bizottság szolgálatai
folytatják azon ágazatok, illetve termékek ellenőrzését, amelyeknél
várható az uniós behozatal jelentős emelkedése és az árak nagymértékű
csökkenése, és értékelni fogják az ágazati jövedelemre gyakorolt valószínű
hatást. A Bizottság ennek alapján megnevezi azokat a mezőgazdasági
ágazatokat, illetve termékeket, valamint adott esetben régiókat, amelyek
jogosulttá válhatnak az EGAA-ból nyújtandó támogatásra. A tagállamok kérelmet
nyújthatnak be az EGAA-ból való hozzájárulásra, feltéve, hogy igazolni tudják a
következőket: a támogatható ágazatok a kereskedelemhez kapcsolódó
jelentős veszteségeket szenvedtek el, az ezekben az ágazatokban
tevékenykedő mezőgazdasági termelőkre ez hatással van, valamint
az érintett mezőgazdasági termelőket azonosították és megcélozták.
Annak biztosítására, hogy
munkaszerződésüktől vagy jogviszonyuktól függetlenül a munkavállalók
számára elérhető az EGAA-ból származó támogatás, a munkavállaló fogalmát
kiterjesztik, hogy ne csak az 1927/2006/EK rendeletben szereplő,
határozatlan időtartamú munkaviszonyt létesítő szerződéssel
rendelkező munkavállalókat foglalja magában, hanem a határozott idejű
szerződéssel rendelkező munkavállalókat, a kölcsönzött munkavállalókat,
a mikro-, kis- és közepes méretű vállalkozások
tulajdonos-ügyvezetőit, valamint az önálló vállalkozókat (beleértve a
mezőgazdasági termelőket) is.
Mivel az EGAA-ból nyújtandó támogatáshoz való
hozzájutás feltétele, hogy a munkavállalókat el kell bocsátani, illetve a
mezőgazdasági termelők esetében az, hogy tevékenységüknek a vonatkozó
kereskedelmi megállapodás által érintett részét átalakítják, a javaslat külön
rendelkezéseket tartalmaz arra nézve, hogy hogyan kell számolni az elbocsátást
az egyes munkavállalók esetében.
Az EGAA az Európa 2020 stratégia növekedéssel és
foglalkoztatással kapcsolatos célkitűzéseinek megvalósításához hivatott
hozzájárulni. Az EGAA ezért olyan munkaerő-piaci intézkedésekre
összpontosul, amelyek célja, hogy az elbocsátott munkavállalók biztos
munkahelyek révén gyorsan újra beilleszkedjenek. Az 1927/2006/EK rendelethez
hasonlóan ez a javaslat az EGAA-ból aktív munkaerő-piaci
intézkedéscsomagra nyújtandó pénzügyi hozzájárulásról rendelkezik. Passzív
intézkedések azonban nem finanszírozhatóak belőle, mivel ezek nem
összeegyeztethetőek az Európa 2020 stratégia növekedési és foglalkoztatási
célkitűzéseivel. Támogatásokat csak akkor lehet nyújtani, ha ösztönzik az
elbocsátott munkavállalók aktív munkaerő-piaci intézkedésekben való
részvételét. A valóban aktív munkaerő-piaci intézkedések és az aktivált
támogatások közti ésszerű egyensúly biztosítása érdekében a támogatások
mértéke az összehangolt aktív munkaerő-piaci intézkedéscsomagban
korlátozott.
A mezőgazdasági termelők vonatkozásában
– a velük egy háztartásba tartozó valamennyi, a vállalkozásban tevékenységet
végző tagjával együtt – az intézkedések a megfelelő képzésre és a
készségek megszerzésére, valamint tevékenységeik átalakítását
elősegítő tanácsadói szolgáltatások felhasználására összpontosulnak,
ideértve új tevékenységek folytatását is a mezőgazdasági ágazaton belül,
illetve azon kívül, továbbá tevékenységeik megváltoztatásához vagy
átalakításához szükséges kezdeti beruházások korlátozott mértékű
támogatását, hogy segítsék őket strukturális versenyképességük
erősítésében és megélhetésük biztosításában. Támogatás nyújtható továbbá
együttműködési tevékenységekre is azzal a céllal, hogy különösen a
mezőgazdasági kistermelők számára új piaci lehetőségeket teremtsenek.
Az EGAA azon előre nem látható és sürgős
jellegű körülmények miatt nem képezi a többéves pénzügyi keret részét,
amelyek alkalmazását szükségessé teszik. A döntéshozatali folyamat hossza és
eljárási követelményei miatt hatékonysága azonban nem megfelelő. Az EGAA-val
kapcsolatban álló valamennyi fél közös érdeke, hogy az abból való támogatásra
benyújtott kérelem és a kifizetés időpontja között eltelt idő a
lehető legrövidebb legyen, valamint hogy az eljárások
egyszerűsödjenek: a tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy amint teljesítik
a vonatkozó követelményeket, azonnal nyújtsanak be hiánytalan kérelmet; a
Bizottságnak a hiánytalan kérelem benyújtását követően rövid időn
belül értékelnie kell a kérelmet és dönteni kell a támogathatóságról, a
költségvetési hatóságnak pedig haladéktalanul meg kell hoznia az EGAA-ból való
finanszírozásra vonatkozó döntését. Az év elején felmerülő igények
fedezése érdekében a Bizottság az éves költségvetési eljárás keretében továbbra
is javaslatot tesz majd arra, hogy az érintett költségvetési tételen
rendelkezésre álljon egy minimális összeg kifizetési előirányzatokban.
Mivel az EGAA-ból származó támogatás
vonatkozásában felmerülő igények előre nem láthatóak, az éves
maximális összeg egy részét minden évben fenn kell tartani a szeptember 1-jét
követően pénzügyi hozzájárulásban részesülő kérelmekre. Amennyiben az
EGAA-ból származó támogatás vonatkozásában felmerült igények meghaladják a
fennmaradó rendelkezésre álló összeget, a Bizottság javaslatában figyelembe
veszi majd a többéves pénzügyi keret időtartama alatt a mezőgazdasági
ágazat támogatására meghatározott arányt.
Az EGAA-ból nyújtandó támogatás a tagállamok
erőfeszítéseit egészítik ki nemzeti, regionális és helyi szinten. A
hatékony és eredményes pénzgazdálkodáshoz kapcsolódó okok miatt az EGAA nem
léphet olyan intézkedések helyébe, amelyeket már finanszíroznak uniós alapokból
és a többéves pénzügyi keretben szereplő programokból. Az EGAA-ból
nyújtandó pénzügyi hozzájárulás olyan intézkedések helyébe sem léphet, amelyek
a nemzeti jogszabályok vagy kollektív megállapodás értelmében a munkaerőt
elbocsátó vállalkozás feladatkörébe tartoznak.
A javaslatban szereplő költségvetési eljárás
az intézményközi megállapodástervezet[6]
13. pontját követi. Az eljárást lehetőség szerint lerövidítik és
egyszerűsítik.
Figyelembe véve, hogy az EGAA-ból
társfinanszírozott intézkedéseket a tagállamokkal megosztott irányítással
hajtják végre, a pénzügyi hozzájárulás kifizetési mechanizmusa továbbra is
összhangban lesz azokkal, amelyeket az uniós költségvetés ezen irányítási
módjára alkalmaznak. A finanszírozási megállapodásoknak ugyanakkor tükrözniük
kell a tagállamok által végrehajtandó tevékenységek hatáskörét a benyújtott
kérelmeiknek megfelelően.
A társfinanszírozási arányt modulálják: normaként
a csomaghoz és végrehajtásának költségeihez 50 %-os hozzájárulást
nyújtanak, azzal a lehetőséggel, hogy ez az arány 65 %-ra
emelhető az azon tagállamok által benyújtott kérelmek esetében, amelyek
területén a strukturális alapok „Konvergencia” célkitűzése értelmében
legalább egy NUTS II szintű régió jogosult támogatásra. E moduláció célja,
hogy az Unió ezen országok és régiók munkavállalóival vállalt szolidaritását ne
akadályozza a tagállami társfinanszírozási források hiánya, amint azt a
strukturális alapoknál meghatározott magasabb társfinanszírozási arányok már
figyelembe veszik. Ilyen kérelmek értékelésekor a Bizottság dönt majd arról,
hogy a tagállam által javasolt egyedi esetben indokolt-e a magasabb
társfinanszírozási arány.
A 2014–2020 közötti időszak egyik
kulcsfontosságú üzenete, hogy az uniós szintű kiadások eredményközpontúak
legyenek, ezáltal biztosítva, hogy a kiadások eredménye és hatása
előreviszi az Európa 2020 stratégia végrehajtását és céljainak
megvalósítását. Az EGAA-hoz kapcsolódó kiadások vonatkozásában a többéves
pénzügyi keret azt a célt tűzi ki, hogy 12 hónap után az EGAA révén
támogatott munkavállalók legalább 50 %-a új és biztos munkahelyet
találjon. Annak érdekében, hogy a Bizottság nyomon követhesse, vajon a tagállamok
sikeres erőfeszítéseket tesznek-e e cél felé, a tagállamok 15 hónap
elteltével időközi jelentést nyújtanak be az EGAA-ból származó támogatás
felhasználásáról. Ugyanezen eredményközpontú megközelítés alapján a javaslat
arról rendelkezik, hogy a tagállamok – a Bizottság jóváhagyásától függően
– módosíthatják a tervezett aktív munkaerő-piaci szakpolitikai
intézkedéseket, amennyiben a 24 hónapos végrehajtási időszak alatt más
intézkedések megfelelőbbek lennének és magasabb újrabeilleszkedési arány
elérését tennék lehetővé.
·
Meglévő rendelkezések a javaslat által
érintett területen
A többéves pénzügyi keretről szóló
közleményben[7]
jelzettek alapján az Európai Szociális Alapot (ESZA) és az Európai Regionális
Fejlesztési Alapot (ERFA) magukban foglaló strukturális alapok gazdasági,
társadalmi és területi kohéziós jellegű strukturális intézkedések
finanszírozásáról rendelkeznek. E finanszírozás az Európa 2020 stratégia
fő prioritásaira összpontosul majd, így például a foglalkoztatás
előmozdítására, a készségekbe történő befektetésre, az oktatásra és
az egész életen át tartó tanulásra, a társadalmi befogadásra és a szegénység
elleni küzdelemre, valamint az intézményi kapacitások és a közigazgatás
hatékonyságának fokozására. Az ESZA és az ERFA egyaránt az olyan stratégiai és
hosszú távú célokat támogató többéves programokból áll, mint például a
szerkezeti változásokra való felkészülés és azok kezelése. Ezzel szemben az
EGAA-t azért hozták létre, hogy kivételes helyzetekben és a többéves
programozáson kívül nyújtson támogatást.
Ugyanez a közlemény azt is tartalmazza, hogy a
Közös Agrárpolitika (KAP) megtartja jelenlegi, kétpilléres szerkezetét,
továbbra is közvetlen támogatást nyújt a mezőgazdasági termelőknek,
valamint támogatja a piaci intézkedéseket, amelyeket teljes mértékben az uniós
költségvetésből finanszíroznak. A KAP II. pillére továbbra is konkrét
környezeti közjavak előállítását, a mezőgazdasági és az erdészeti
ágazat versenyképességének javítását, valamint a gazdasági tevékenység
diverzifikálásának és a vidéki területek életszínvonalának előmozdítását
szolgálja, különösen az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból
(EMVA) nyújtott támogatások keretében. A strukturális alapokhoz hasonlóan az
EMVA is a stratégiai és hosszú távú célokat támogató többéves programokból áll.
Az EGAA viszont azért hozták létre, hogy kivételes
helyzetek miatt és a többéves programozáson kívül az uniós szolidaritás
kifejezéseképpen időben korlátozott támogatást nyújtsanak az elbocsátott
munkavállalóknak, valamint az olyan mezőgazdasági termelőknek, akik
kénytelenek voltak korábbi mezőgazdasági tevékenységüket megváltoztatni
vagy átalakítani.
Az Unió gazdasági, társadalmi és területi
kohézióját szolgáló eszközök eredményes használatának elősegítése
érdekében az eszköz megválasztása annak értékelésén alapul majd, hogy az
elbocsátásokat strukturális tényezők vagy a rendeletben meghatározott
tényezők miatt kialakult foglalkoztatási helyzet átmeneti romlása
okozta-e.
·
Összhang az Unió egyéb célkitűzéseivel és
szakpolitikáival
Az EGAA hozzájárul az Európa 2020 stratégia
célkitűzéseihez, amely lehetővé teszi, hogy az Unió megerősödve
kerüljön ki a válságból, és gazdaságát elindítsa az intelligens, fenntartható
és inkluzív növekedés útján, amelyet magas szintű foglalkoztatottság,
termelékenység és társadalmi kohézió jellemez. A Bizottság „Európa 2020 – Az
intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című
közleménye[8]
szerint az EGAA egyértelmű szerepe az „Iparpolitika a globalizáció
korában” című kiemelt kezdeményezés keretébe tartozik, különösen abból a
célból, hogy a készségeket gyorsan átcsoportosítsák a gyorsan növekvő
ágazatokba és piacokra.
·
Az alapvető jogokra gyakorolt hatás
A javaslatnak nincs az alapvető emberi
jogokra gyakorolt hatása.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT
KONZULTÁCIÓ EREDMÉNYEI; HATÁSVIZSGÁLAT
·
Konzultáció az érdekeltekkel
Az EGAA jövőjének megvitatása érdekében az
érdekelt felek számára két konferenciát tartottak 2011. január 25–26-án[9] és 2011. március 8-án[10].
Az EGAA elfogadottságának felmérése érdekében[11] a tagállamok szakértőinek
két, az EGAA jövőjére vonatkozó kérdőívet küldtek 2010. augusztus 26-án
és 2010. október 12-én, az európai szociális partnerszervezeteknek pedig egy
kérdőívet 2011. február 2-án. Huszonöt tagállam töltötte ki a
kérdőíveket; ugyanakkor viszonylag kevés szociális partnerszervezet
válaszolt, de a konferenciákon aktívan részt vettek. A tagállami
szakértőkkel további konzultációkat folytattak a 2010. szeptember 29–30-án
Portóban[12],
valamint a 2011. március 9-én Brüsszelben[13]
megrendezett szakértői találkozó keretében. E konzultációk során
elsöprő támogatottságot élvezett a válság miatti nagymértékű
leépítések esetén alkalmazandó gyors intervenciós eszköz. Mindamellett az
összes résztvevő súlyosan bírálta az eljárás bonyolultságát és a jelenlegi
döntéshozatali folyamat lassúságát.
·
Szakértői vélemények összegyűjtése és
felhasználása
Külső szakértők bevonására nem volt
szükség.
·
Hatásvizsgálat
Az EGAA hatásvizsgálatát a Foglalkoztatás, a
Szociális Ügyek és a Társadalmi Összetartozás Főigazgatósága által
alkalmazott pénzügyi eszközök, nevezetesen az Európai Szociális Alap (ESZA), az
EGAA, a PROGRESS program, az EURES és a PROGRESS mikrofinanszírozási eszköz
hatásvizsgálata[14]
keretében folytatták le.
A hatásvizsgálat három fő lehetőséget
járt körül az EGAA vonatkozásában:
–
1. lehetőség – Nincs szakpolitikai változás, vagyis az EGAA továbbra
is saját költségvetés nélkül működik. Az egyes kérelmeket követően a
költségvetési hatóságnak döntést kell hoznia arról, hogy az adott helyzet
támogatásra szorul-e. Ennek legfőbb hátránya a döntéshozatali folyamatot
övező adminisztratív eljárások által okozott hosszas késedelem. A
főbb előnyök a következők: az eszköz rugalmassága, különösen a
kiadások nagymértékben megjósolhatatlan jellegét figyelembe véve, a tömeges
elbocsátások által az Európai Parlamentben keltett figyelem, valamint az egyes
kérelmek és maga az EGAA nagyfokú láthatósága.
–
2. lehetőség – Az EGAA beolvasztása az
ESZA-ba. A főbb hátrányok a következők:
a tömeges elbocsátások „nem programozható” jellege ellenére a programozási
időszak során egyértelmű költségvetési juttatás iránti igény, a
kohéziós politikában alkalmazott átfogó elosztási kritériumokkal való esetleges
összeütközés, valamint az uniós támogatás politikai láthatóságának csökkenése,
mivel a költségvetési hatóság nem lenne bevonva. E lehetőség főbb
előnyei: az ESZA-val való összhang és kiegészítő jelleg fokozása, a
döntéshozatali folyamat lerövidülése és az EGAA-kérelmek egyszerűsítése és
racionalizálása, mivel az EGAA előnyre tehet szert az ESZA struktúráiból,
eljárásaiból, irányítási és kontrollrendszereiből, valamint az ESZA
egyszerűsítéséből olyan területeken, mint például az elszámolható
költségek.
–
3. lehetőség – Az EGAA önálló alapként
működne saját költségvetési juttatással. A
főbb hátrányok: a költségvetési rugalmasság elvesztése, mivel változó kiadásra
fix összegű kiadást különítenek el, a végrehajtási mechanizmus (a 2.
lehetőséghez képest kedvezőtlen hatást gyakorolna a végrehajtási
mechanizmusra, mert nem tenne szert előnyre az ESZA struktúráiból,
eljárásaiból és egyszerűsítéséből), és végül az ESZA-val történő
bizonyos fokú átfedés kockázata. A fő előny az európai szolidaritás
nagyfokú láthatósága.
A vizsgálat alapján az EGAA-ból nyújtandó
támogatás végrehajtása szempontjából a 2. és a 3. lehetőség ajánlott. Ezek
a lehetőségek azonban növelik annak kockázatát, hogy az elkülönített
források fel nem használása miatt csökken a hatékonyság. Az 1.
lehetőségben a politikai döntéshozók bevonása garantálja, hogy az Unió a
legmagasabb szinten kötelezze el magát az elbocsátott munkavállalók jóléte
mellett. Következésképpen az 1. lehetőség a legmegfelelőbb, mivel a
többéves pénzügyi keretre gyakorolt hatás nélkül biztosítja a szükséges
rugalmasságot a források hatékony felhasználásához. Mozgásteret biztosít a
végrehajtási mechanizmus további egyszerűsítéséhez, ezáltal javítja az
elbocsátott munkavállalóknak és a globalizálódás által érintett
mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatás eredményességét.
Ami a pénzügyi tervezést illeti, ez a
javaslat az 1. lehetőségen, vagyis a többéves pénzügyi kereten kívül működő
egyedi eszköz alkalmazásán alapul. A rendelkezések konkrét tartalmát és
különösen az EGAA-szabályok mezőgazdasági termelők miatti
kiigazítását az e javaslatot kísérő előzetes értékelés során tovább
vizsgálták.
Az előzetes értékelés során[15] három lehetőséget
fontoltak meg:
–
1. lehetőség – Nincs szakpolitikai változás, vagyis az EGAA továbbra
is az úgynevezett „válság miatti átmeneti eltérés” és a támogatható
intézkedések által módosított saját hatályos szabályai szerint működik;
–
2. lehetőség – A támogatásra jogosultak körének kibővítése,
vagyis az EGAA továbbra is az úgynevezett „válság miatti átmeneti eltérés” és a
támogatható tevékenységek által módosított saját hatályos szabályai szerint
működik, amint azt az 1. lehetőség tartalmazza, viszont beavatkozási
kritériumait kibővítik, hogy azok magukban foglalják a kölcsönzött
munkavállalókat és a határozott idejű szerződéssel rendelkező
munkavállalókat is.
–
3. lehetőség – A támogatásra jogosultak körének és a támogatható
tevékenységeknek a további bővítése, tehát az EGAA azzal
bővíti ki a 2. lehetőséget, hogy a támogatásra jogosultak körébe
bevonja a mikro-, kis- és közepes méretű vállalkozások
tulajdonos-ügyvezetőit, valamint az önálló vállalkozókat (a
mezőgazdasági termelőket is beleértve), továbbá a tulajdonos-ügyvezetők
egyedi követelményeinek figyelembevétele érdekében kiterjeszti a támogatható
tevékenységeket.
Miután értékelték a fenti három lehetőség
előnyeit és hátrányait, ennek alapján e javaslat kiterjeszti a támogatást
a munkaerő azon részére – legyen szó állandó vagy ideiglenes
alkalmazottról, tulajdonos-ügyvezetőről vagy önálló vállalkozóról –,
amelyet a gazdasági tevékenységek globalizálódása, az előre nem látott
válsághelyzetek vagy a kereskedelmi megállapodások hátrányosan érintenek.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
·
A javaslat összefoglalása
A javaslat célja, hogy a 2014–2020 közötti
időszakra szóló többéves pénzügyi keretben meghatározott alapelveknek
megfelelően biztosítsa az EGAA további működését a következő
programozási időszakban. Az EGAA lehetővé teszi az Unió számára, hogy
kifejezze szolidaritását uniós szinten, valamint támogatást nyújtson olyan
munkavállalóknak, akik a kereskedelem globalizálódása, előre nem látott
válság vagy a mezőgazdasági ágazatot érintő kereskedelmi megállapodások
következményeként elvesztették munkájukat.
·
Jogalap
Az Európai Unió működéséről szóló
szerződés és különösen a 175. cikkének harmadik bekezdése, valamint 42.
és 43. cikke.
A 175. cikk (3) bekezdése lehetővé teszi,
hogy ha az alapokon kívül és az egyéb uniós politikák keretében elhatározott
intézkedések sérelme nélkül egyedi fellépések bizonyulnak szükségesnek, akkor
az ilyen fellépéseket az Európai Parlament és a Tanács a rendes jogalkotási
eljárás keretében, a Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával
folytatott konzultációt követően fogadhatja el.
Ami konkrétan az aktív mezőgazdasági
termelőknek nyújtott támogatáshoz kapcsolódó, ebben a rendeletben
szereplő rendelkezéseket érinti, az EGAA-ból nyújtott támogatás
mezőgazdasági tevékenységekre nyújtott támogatásnak és az uniós
mezőgazdasági politika kifejezett céljának elérése érdekében hozott
intézkedésnek tekinthető. Következésképpen az Európai Unió
működéséről szóló szerződés 42. és 43. cikke megfelelő
jogalapnak minősül a mezőgazdasági termelőket érintő
intézkedések vonatkozásában.
·
A szubszidiaritás elve
Mivel a javaslat nem tartozik az Unió kizárólagos
hatáskörébe, a szubszidiaritás elve érvényesül.
A tagállamok egyénileg nem tudják megvalósítani
azt a célkitűzést, hogy az Unió kivételes helyzetekben szolidaritását
fejezze ki a munkaerő azon részével, akikre a kereskedelem
globalizálódása, előre nem látott válság vagy a mezőgazdasági
ágazatot érintő kereskedelmi megállapodások kedvezőtlen hatást
gyakoroltak. Tekintettel arra, hogy az EGAA a tagállamok közötti szolidaritás
kifejezése, az EGAA céljait uniós szinten hatékonyabban lehet megvalósítani. Az
EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás igénybevételéhez a költségvetési
hatóság mindkét ágának egyetértésére szükség van, így fejezve ki az Unió és a
tagállamok összességének szolidaritását. Ily módon, a javaslatnak
köszönhetően, az érintett munkavállalók és általában az uniós polgárok
számára kézzelfoghatóbb lesz az Unió szolidaritásra vonatkozó célkitűzése.
·
Az arányosság elve
Az arányosság elvével összhangban e javaslat
rendelkezései nem lépnek túl azon, ami a fent említett célok eléréséhez
szükséges. A tagállamokra háruló kötelezettségek tükrözik annak szükségét, hogy
az érintett munkavállalókat segíteni kell a változó körülményekhez való
alkalmazkodásban és a munkaerőpiacra való gyors újbóli beilleszkedésben.
Az Unióra és a nemzeti hatóságokra csak akkora igazgatási teher nehezedik,
amekkora ahhoz szükséges, hogy a Bizottság az uniós költségvetés
végrehajtásával járó felelősségét gyakorolhassa. Miután a pénzügyi
hozzájárulást a megosztott irányítás értelmében a tagállamnak nyújtják, a
tagállamnak jelentést kell tennie a hozzájárulás felhasználásának módjáról.
·
A jogi aktus típusának megválasztása
Javasolt aktus: rendelet.
Más eszközök nem lennének alkalmasak a
következő ok miatt: az uniós szintű szolidaritás kifejezésének
célkitűzését csak közvetlenül alkalmazandó jogi eszközzel lehet
megvalósítani.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK
Az EGAA a többéves pénzügyi keretben nem
szereplő speciális eszközök egyike, amelynek maximális összege 2014.
január 1-jétől 2020. december 31-ig 3 milliárd EUR, a
mezőgazdasági ágazatnak nyújtandó támogatás összege pedig nem haladhatja
meg a 2,5 milliárd EUR-t (2011-es árak).
Működését az Európai Parlament, a Tanács és a
Bizottság között a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és
a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló intézményközi megállapodás
tervezet[16]
13. pontja szabályozza.
Pénzügyi kerete éves szinten nem lépheti túl a
legfeljebb 429 millió EUR-t.
5.           OPCIONÁLIS ELEMEK
2011/0269 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
az Európai Globalizációs Alkalmazkodási
Alapról (2014–2020)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 175. cikke
harmadik bekezdésére, valamint 42. és 43. cikkére,
tekintettel a Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[17],
tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére[18],
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
2010. március 26-án az Európai Tanács elfogadta az
új, Európa 2020 elnevezésű stratégia elindítására vonatkozó bizottsági
javaslatot. Az Európa 2020 stratégia három fő prioritásának egyike az
inkluzív növekedés, amely azt jelenti, hogy magas foglalkoztatottság, a
készségek fejlesztésébe való beruházás, a szegénység leküzdése és a
munkaerőpiac modernizálása, valamint képzési és szociális védelmi
rendszerek révén az emberek képessé válnak az előttük álló változások
felmérésére, a változások kezelésére és összetartóbb társadalom kialakítására.
(2)
Az európai globalizációs alkalmazkodási alap
létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet[19]
a pénzügyi keret 2007. január 1.–2013. december 31. közötti időtartamára létrehozta
az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot, hogy az Unió kifejezhesse a
globalizálódás miatt a világkereskedelemben bekövetkezett változások
következtében elbocsátott munkavállalók iránti szolidaritását és támogatást
nyújtson a munkaerőpiacra való gyors újbóli beilleszkedésükhöz. Az EGAA
eredeti célkitűzése ma is tovább él.
(3)
A Bizottság „Az Európa 2020 stratégia
költségvetése” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai
Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett
közleményében[20]
az EGAA jelentőségét a következőkben látja: az EGAA rugalmas eszköz
arra, hogy támogassa az elbocsátott munkavállalókat és segítse őket abban,
hogy minél előbb új munkahelyet találjanak. A többéves pénzügyi keret 2014.
január 1-jétől 2020. december 31-ig tartó időszakára az Uniónak
specifikus, egyszeri támogatást kell nyújtania, hogy megkönnyítse a komoly
gazdasági zavarok által sújtott területek, ágazatok, körzetek vagy
munkaerő-piaci térségek munkavállalóinak a munkaerőpiacra
történő újbóli beilleszkedését. Figyelembe véve az EGAA azon célját, hogy
sürgős helyzetekben és előre nem látott körülmények esetén támogatást
nyújtson, az EGAA-nak a többéves pénzügyi kereten kívül kell maradnia.
(4)
Az európai gazdasági fellendülés tervének keretében
az 546/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[21] 2009-ben kibővítette az 1927/2006/EK
rendelet hatályát, hogy az a globális pénzügyi és gazdasági válság
eredményeként elbocsátott munkavállalókra is vonatkozzon. Annak érdekében, hogy
az EGAA-t jövőbeli válsághelyzetekben is alkalmazni lehessen, hatályát ki
kell terjeszteni az olyan előre nem látott válságok által okozott súlyos
gazdasági zavarokra, mint amilyen például a gazdaságot 2008 óta sújtó pénzügyi
és gazdasági válság.
(5)
„Az Európa 2020 stratégia költségvetése” című
közleménynek megfelelően az EGAA hatályát bővíteni kell, hogy
elősegítsék a mezőgazdasági termelők alkalmazkodását olyan új
piaci helyzetekhez, amelyek a mezőgazdasági ágazat vonatkozásában
megkötött nemzetközi kereskedelmi megállapodások eredményeképpen alakultak ki,
és amelyek az érintett termelők mezőgazdasági tevékenységének
megváltoztatásához vagy jelentős átalakításához vezetnek, valamint hogy
segítsék őket strukturális versenyképességük erősítésében és
megélhetésük biztosításában, illetve megkönnyítsék a nem mezőgazdasági
jellegű tevékenységekre történő áttérést.
(6)
Az EGAA európai jellegének fenntartása érdekében
támogatási kérelmet olyan esetben lehet benyújtani, amikor az elbocsátások
száma elér egy minimális küszöböt. Kisméretű munkaerőpiacok – mint
például kisméretű tagállamok vagy távoli régiók – esetében, valamint
kivételes helyzetekben alacsonyabb számú elbocsátás esetén is be lehet nyújtani
kérelmet. A mezőgazdasági termelők tekintetében a szükséges
kritériumokat a Bizottság határozza meg az egyes kereskedelmi megállapodások
következményeihez kapcsolódóan.
(7)
Az elbocsátott munkavállalók számára
munkaszerződésük vagy jogviszonyuk jellegétől függetlenül
egyenlő hozzáférést kell biztosítani az EGAA-hoz. E rendelet alkalmazásában
ezért elbocsátott munkavállalónak kell tekinteni a határozott idejű
szerződéssel rendelkező elbocsátott munkavállalókat, az elbocsátott
kölcsönzött munkavállalókat, valamint a mikro-, kis- és közepes méretű
vállalkozások tulajdonos-ügyvezetőit és az olyan önálló vállalkozókat,
akik tevékenységüket megszüntették, továbbá az olyan mezőgazdasági
termelőket, akik tevékenységüket kereskedelmi megállapodások
eredményeképpen kialakult új piaci helyzet miatt megváltoztatták vagy
átalakították.
(8)
A mezőgazdasági termelők tekintetében az
EGAA hatályát olyan kedvezményezettekre is ki kell terjeszteni, akiket az Unió
által a GATT XXIV. cikkének megfelelően megkötött kétoldalú
megállapodások, illetve a Kereskedelmi Világszervezeten belül megkötött
többoldalú megállapodások érintenek. Ez olyan mezőgazdasági
termelőkre vonatkozik, akik az ilyen kereskedelmi megállapodások
parafálásának időpontjában kezdődő és e megállapodások teljes
körű végrehajtását követően három évvel lezáródó időszakon belül
megváltoztatták vagy átalakították korábbi mezőgazdasági tevékenységeiket.
(9)
Az EGAA-ból nyújtandó pénzügyi hozzájárulásoknak
elsősorban olyan aktív munkaerő-piaci intézkedésekre kell
irányulniuk, amelyek az elbocsátott munkavállalóknak a munkaerőpiacra való
gyors újbóli beilleszkedését célozzák, akár eredeti tevékenységi ágazatukon
belül, akár azon kívül, a mezőgazdasági ágazatot is beleértve.
Következésképpen korlátozni kell a pénzbeli juttatások összehangolt, személyre
szabott szolgáltatási csomagba történő beillesztését.
(10)
Az aktív munkaerő-piaci szakpolitikai
intézkedések összehangolt szolgáltatási csomagjának összeállításakor a
tagállamoknak olyan intézkedéseket előnyben részesíteniük, amelyek
jelentős mértékben hozzájárulnak majd az elbocsátott munkavállalók
foglalkoztathatóságához. A tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy a kérelem
időpontjától számított 12 hónapon belül a megcélzott munkavállalók
legalább 50 %-a újra beilleszkedjen a munkarőpiacra vagy új
tevékenységet találjon.
(11)
Az elbocsátott munkavállalók hatékony és gyors
támogatása érdekében a tagállamoknak minden tőlük telhetőt meg kell
tenniük azért, hogy hiánytalan kérelmek benyújtását segítsék elő.
Kiegészítő információk benyújtását kivételesnek kell tekinteni és
időben korlátozni kell.
(12)
A hatékony és eredményes pénzgazdálkozás elvének
megfelelően az EGAA-ból nyújtandó pénzügyi hozzájárulás nem léphet olyan
támogatási intézkedések helyébe, amelyek az Unió strukturális alapjai, illetve
más uniós szakpolitikák vagy programok keretében az elbocsátott munkavállalók
számára rendelkezésre állnak.
(13)
Az EGAA-val kapcsolatos ügyekről és
eredményekről folytatott tájékoztatási és kommunikációs tevékenység
vonatkozásában külön rendelkezéseket kell beilleszteni. Ezenfelül annak
érdekében, hogy fokozzák a nagyközönségnek szóló kommunikáció hatékonyságát,
valamint szinergiát teremtsenek a Bizottság kezdeményezésére vállalt
kommunikációs tevékenységek között, az e rendelet alapján kommunikációs
tevékenységekre elkülönített forrásoknak az Európai Unió politikai proritásai
intézményi kommunikációjához is hozzá kell járulniuk, feltéve, hogy e
prioritások kapcsolódnak e rendelet általános célkitűzéseihez.
(14)
Annak érdekében, hogy az Unió munkavállalókkal
vállalt szolidaritását ne akadályozza a tagállami társfinanszírozási források
hiánya, a társfinanszírozási arányt módosítani kell: normaként a csomaghoz és
végrehajtásának költségeihez 50 %-os hozzájárulást nyújtanak, azzal a
lehetőséggel, hogy ez az arány 65 %-ra emelhető az azon
tagállamok által benyújtott kérelmek esetében, amelyek területén a strukturális
alapok „Konvergencia” célkitűzése értelmében legalább egy NUTS II
szintű régió jogosult támogatásra.
(15)
E rendelet végrehajtásának elősegítése
érdekében a kiadások attól az időponttól kezdve elszámolhatóak, amikor az
EGAA végrehajtásával kapcsolatos igazgatási kiadás a tagállamnál felmerült,
vagy amikor a tagállam megkezdi a személyre szabott szolgáltatások nyújtását,
vagy – mezőgazdasági termelők esetében – a 4. cikk (3) bekezdésének
megfelelően meghozott bizottsági jogi aktusban meghatározott
időponttól.
(16)
Az egyes évek utolsó hónapjaiban felmerülő
igények fedezése érdekében biztosítani kell, hogy szeptember 1-jén az EGAA éves
maximális összegének legalább egynegyede továbbra is rendelkezésre álljon. Az
év fennmaradó részében vállalt pénzügyi hozzájárulásokat a mezőgazdasági
termelőknek szóló támogatás vonatkozásában a többéves pénzügyi keretben
rögzített átfogó felső korlát figyelembevételével kell elkülöníteni.
(17)
Az EGAA költségvetési keretét az Európai Parlament,
a Tanács és a Bizottság között a költségvetési kérdésekben való együttműködésről
és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, […]-i intézményközi
megállapodás[22]
(a továbbiakban: az intézményközi megállapodás) határozza meg.
(18)
Az elbocsátott munkavállalók érdekében az EGAA
döntéshozatali folyamatában érintett tagállamok és uniós intézmények minden
tőlük telhetőt megtesznek, hogy csökkentsék a kérelmek
feldolgozásának idejét és egyszerűsítsék az eljárásokat.
(19)
Annak érdekében, hogy a Bizottság folyamatosan
nyomon tudja követni az EGAA-támogatással kapcsolatban szerzett eredményeket, a
tagállamoknak időközi és záró jelentést kell benyújtaniuk az EGAA
végrehajtásáról.
(20)
Az Európai Közösségek általános költségvetésére
alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK,
Euratom tanácsi rendeletnek[23]
(a továbbiakban: a költségvetési rendelet) megfelelően továbbra is a
tagállamok felelősek a pénzügyi hozzájárulás felhasználásáért és az uniós
finanszírozás révén támogatott tevékenységek irányításáért és
ellenőrzéséért. A tagállamoknak el kell számolniuk azzal, hogyan
használták fel az EGAA-ból kapott pénzügyi hozzájárulást.
(21)
Mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják
kielégítően megvalósítani, és ezért azok a fellépés nagyságrendje és
hatásai miatt uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket
hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében megállapított
szubszidiaritás elvének megfelelően. Az abban a cikkben meghatározott
arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok
eléréséhez szükséges mértéket,
ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:
1. cikk
Célkitűzések
Ez a rendelet létrehozza az Európai
Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (EGAA) a többéves pénzügyi keret 2014.
január 1-jétől 2020. december 31-ig tartó időszakára.
Az EGAA célja, hogy hozzájáruljon az Unióban a
gazdasági növekedéshez és foglalkoztatáshoz, lehetővé téve az Unió
számára, hogy kifejezze szolidaritását a globalizálódás miatt a
világkereskedelemben bekövetkezett változások, a mezőgazdaságot
érintő kereskedelmi megállapodások, illetve előre nem látott válságok
következtében elbocsátott munkavállalókkal, valamint pénzügyi támogatást
nyújtson a munkaerőpiacra történő gyors újbóli beilleszkedésükhöz,
illetve mezőgazdasági tevékenységük megváltoztatásához vagy
átalakításához.
Az EGAA-ból a 2. cikk a) és b) pontja alapján
pénzügyi támogatásban részesülő tevékenységek célja, hogy az ezekben a
tevékenységekben részt vevő munkavállalók legalább 50 %-a a kérelem
időpontjától számított egy éven belül biztos munkahelyet találjon.
2. cikk
Hatály
A rendeletet a tagállamok azon pénzügyi
hozzájárulás iránti kérelmeire kell alkalmazni, amelyeket a következők
számára kívánnak nyújtani:
(a)
a globalizálódás miatt a világkereskedelemben
bekövetkezett változások következtében elbocsátott munkavállalók, a változások
ilyen jellegét különösen a következők jelzik: az Unióba irányuló behozatal
jelentős emelkedése, az Unió piaci részesedének gyors visszaesése egy
adott ágazatban, illetve a tevékenységek nem uniós tagállamokba történő
áthelyezése, ha ezek az elbocsátások erősen negatív hatást gyakoroltak a
helyi, a regionális vagy a nemzeti gazdaságra;
(b)
előre nem látott válsághelyzet következtében a
helyi, regionális vagy nemzeti gazdaságban előállt súlyos zavar miatt
elbocsátott munkavállalók, feltéve, hogy az elbocsátások és az adott válság között
közvetlen és bizonyítható kapcsolat állapítható meg;
(c)
az érintett mezőgazdasági ágazat
vonatkozásában az Unió által megkötött, kereskedelem-liberalizációs
intézkedéseket tartalmazó kereskedelmi megállapodások parafálásával
kezdődő és ezen intézkedések teljes körű végrehajtását
követő három évvel véget érő időszak alatt korábbi
mezőgazdasági tevékenységüket megváltoztató vagy átalakító munkavállalók,
ha ezek a kereskedelmi intézkedések valamely mezőgazdasági termék vagy termékek
uniós behozatalának jelentős növekedéséhez, és ezzel együtt az ilyen
termékek árának uniós, illetve adott esetben nemzeti vagy regionális szinten
történő jelentős csökkenéséhez vezetnek.
3. cikk
Fogalommeghatározás
E rendelet alkalmazásában munkavállaló:
(a)
határozatlan időtartamú munkaviszonyt
létesítő szerződéssel rendelkező olyan munkavállaló, akinek
munkaszerződése vagy jogviszonya a 4. cikknek megfelel; illetve
(b)
az 1999/70/EK tanácsi irányelvben[24] meghatározott olyan határozott
időre alkalmazott munkavállaló, akinek munkaszerződése vagy
jogviszonya megfelel a 4. cikk (1) bekezdése a) vagy b) pontjának, és amely a 4.
cikk említett pontjában meghatározott időszakon belül megszűnik és
azt nem újítják meg; illetve
(c)
a 2008/104/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvben[25]
meghatározott olyan kölcsönzött munkavállaló, akit egy, a 4. cikk (1) bekezdése
a) vagy b) pontjának megfelelő vállalkozás vesz kölcsön, és akinek a
kölcsönvevő vállalkozáshoz történő kikölcsönzése a 4. cikk említett
pontjában meghatározott időszakon belül megszűnik és azt nem újítják
meg; illetve
(d)
a mikro-, kis- és közepes méretű vállalkozások
tulajdonos-ügyvezetői, az önálló vállalkozók (beleértve a
mezőgazdasági termelőket is) és a vele egy háztartásba tartozó
valamennyi, a vállalkozásban tevékenységet végző tagja, feltéve, hogy –
amennyiben mezőgazdasági termelőkről van szó – a termelést a
vonatkozó kereskedelmi megállapodásnak az adott ágazatot érintő
rendelkezéseinek hatályba lépése előtt is végezték.
4. cikk
Beavatkozási kritériumok
1.
Pénzügyi hozzájárulás nyújtandó az EGAA-ból,
amennyiben a 2. cikk a), b) vagy c) pontjában meghatározott feltételek
bármelyike teljesül és a következőket eredményezi:
(a)
legalább 500 munkavállalót bocsátanak el
négyhónapos időszak alatt egy vállalkozáson belül egy tagállamban,
ideértve a vállalkozás beszállítói vagy felhasználói termelői körében
elbocsátott munkavállalókat is;
(b)
legalább 500 munkavállalót bocsátanak el
kilenchónapos időszak alatt, különösen kis- és középvállalkozásoknál,
amely vállalkozások egy, a NACE 2. javított kiadása szerint szakágazatként
meghatározott gazdasági ágazatban végzik tevékenységüket és egyetlen, illetve
két egymással határos NUTS II szintű régióban találhatók, vagy
kettőnél több, egymással határos NUTS II szintű régióban találhatók
és e régiók között van kettő, amelyben az elbocsátott munkavállalók száma
együttesen több mint 500.
2.
Kisméretű munkaerőpiac esetében vagy a
kérelmező tagállam által kellőképpen alátámasztott kivételes esetben,
ha az elbocsátások súlyos kihatással vannak a foglalkoztatottságra és a helyi gazdaságra,
akkor is elfogadható az e cikk értelmében vett pénzügyi támogatásra benyújtott
kérelem, ha az a), illetve a b) pontban meghatározott beavatkozási kritériumok
nem teljesülnek maradéktalanul. A tagállam kérelmében ismerteti, hogy az (1)
bekezdés a), illetve b) pontjában szereplő beavatkozási kritériumok közül
melyik nem teljesül maradéktalanul.
3.
A mezőgazdasági termelők tekintetében,
valamely kereskedelmi megállapodás parafálását követően és amennyiben a
Bizottság a rendelkezésére álló információk, adatok és elemzések alapján úgy
ítéli meg, hogy a 2. cikk c) pontjának megfelelően a támogatás feltételei
a mezőgazdasági termelők jelentős részénél
valószínűsíthető, hogy teljesülnek, a 24. cikknek megfelelően
felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el, amelyben megjelöli a támogatásra
jogosult ágazatokat vagy termékeket, adott esetben meghatározza az érintett
földrajzi területeket, meghatározza az uniós szintű potenciális támogatás
maximális összegét, előír referenciaidőszakokat és támogathatósági
feltételeket a mezőgazdasági termelőkre nézve, valamint
elszámolhatósági határidőt a kiadásokra nézve, továbbá meghatározza a
kérelmek benyújtásának határidejét és szükség esetén a 8. cikk (2) bekezdésében
foglaltakon túl e kérelmek tartalmát.
4.
E rendelet alkalmazásában elbocsátásnak
tekintendő, amikor a mikro-, kis- és közepes méretű vállalkozások
tulajdonos-ügyvezetői, valamint az önálló vállalkozók megváltoztatják,
illetve – a mezőgazdasági termelők esetében – átalakítják korábbi tevékenységüket.
5. cikk
Az elbocsátások kiszámítása
A 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott
elbocsátások számának meghatározása során az elbocsátást az alábbi
időponttól kell számítani:
(a)
a határozatlan időtartamú munkaviszonyt
létesítő szerződéssel rendelkező munkavállalók, illetve a határozott
idejű szerződéssel rendelkező olyan munkavállalók esetében,
akiknek szerződését annak megszűnése előtt megszüntetik:
(1)
 a munkáltató által a munkavállaló elbocsátásáról
vagy a munkaszerződésének megszüntetéséről adott személyre szóló
értesítés időpontja; illetve
(2)
 a szerződés megszűnését
megelőzően a munkaszerződés tényleges megszüntetésének
időpontja; illetve
(3)
a tervezett csoportos létszámcsökkentésről az
illetékes hatóság írásbeli, a 98/59/EK tanácsi irányelv[26] 3. cikke (1) bekezdésének
megfelelő munkáltató által történő értesítésének időpontja;
ebben az esetben a kérelmező tagállam az értékelés Bizottság általi
befejezését megelőzően kiegészítő információkat nyújt a
Bizottság részére a 4. cikk (1) bekezdése szerinti érintett létszámcsökkentés
tényleges számáról.
(b)
a határozott idejű szerződéssel
rendelkező munkavállalók és a kölcsönzött munkavállalók esetében a
következő időpontok valamelyikétől:
(1)
a munkaszerződés tényleges megszüntetésének
időpontja, vagy
(2)
a kölcsönvevő vállalkozáshoz történő
kikölcsönzés vége, vagy
(3)
a munkanélkülivé válás időpontja.
(c)
A mikro-, kis- és közepes méretű vállalkozások
tulajdonos-ügyvezetői, valamint az önálló vállalkozók (beleértve a
mezőgazdasági termelőket is) esetében az elbocsátást vagy a
tevékenységek 2. cikkben meghatározott feltételek bármelyike által okozott és a
nemzeti jognak vagy adminisztratív rendelkezéseknek megfelelő
megszűnésének időpontjától, vagy a 4. cikk (3) bekezdésének
megfelelően elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban a Bizottság
által meghatározott időponttól kell számítani.
A kérelemben szereplő minden egyes
vállalkozás vagy önálló vállalkozó esetében a tagállamnak ismertetnie kell az
elbocsátások számításának módszerét.
6. cikk
Támogatásra jogosult
munkavállalók
A kérelmező tagállam az EGAA-ból
társfinanszírozott, személyre szabott szolgáltatásokat nyújthat az érintett
munkavállalóknak, akik az alábbiak lehetnek:
(a)
a 4. cikk (1), (2) vagy (3) bekezdésében
meghatározott időszakon belül az 5. cikknek megfelelően elbocsátott
valamennyi munkavállaló,
(b)
a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjában vagy (2)
bekezdésében meghatározott időszak előtt vagy után elbocsátott
munkavállalók, olyan esetekben, amelyekben a 4. cikk (2) bekezdése alapján
benyújtott kérelem eltér a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott
kritériumoktól,
(c)
a 4. cikk (3) bekezdésének megfelelően
elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban említett kereskedelmi
megállapodás Unió általi parafálását követően korábbi mezőgazdasági
tevékenységüket megváltoztató vagy átalakító mezőgazdasági termelők.
A b) pontban említett munkavállalók
támogatásra jogosultnak tekinthetők, feltéve, hogy az elbocsátásokra a
tervezett elbocsátások általános bejelentése után került sor, és
egyértelmű okozati összefüggés mutatható ki az elbocsátásokat a referencia-időszak
alatt kiváltó eseménnyel.
7. cikk
Támogatható tevékenységek
1.
Pénzügyi hozzájárulás nyújtható olyan aktív
munkaerő-piaci intézkedésekre, amelyek az elbocsátásra kerülő
megcélzott munkavállalók munkaerőpiacra való vagy önálló vállalkozóként
történő újbóli beilleszkedését, illetve – mezőgazdasági termelők
esetében – korábbi tevékenységeik megváltoztatását vagy átalakítását célzó
összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomag részét képezik. Az
összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomag magában foglalhatja
különösen a következőket:
(a)
munkakereséshez nyújtott támogatás, pályaválasztási
(pályaorientációs) tanácsadás, tanácsadói szolgáltatások, mentorálás,
kiszervezéshez (outplacement) nyújtott segítség, vállalkozásösztönzés; az önálló
vállalkozás, a vállalkozásalapítás, valamint a tevékenység megváltoztatásának
vagy átalakításának segítésére nyújtott támogatás (beleértve a tárgyi
eszközökbe történő beruházást), együttműködési tevékenységek,
személyre szabott képzés és átképzés, beleértve az információs és kommunikációs
technológiákkal kapcsolatos ismereteket és a megszerzett tapasztalat
igazolását;
(b)
különleges, korlátozott időre szóló
intézkedések, pl. munkakereséshez nyújtott anyagi támogatás, munkáltatóknak
nyújtott munkaerő-felvételi ösztönzők, mobilitási támogatás, napidíj
vagy képzési támogatás (beleértve a gondozóknak nyújtott juttatásokat, illetve
a mezőgazdasági helyettesítési szolgáltatásokat), amelyek mindegyike a
dokumentált aktív munkakeresés vagy az egész életen át tartó tanulás vagy a
képzés időtartamára korlátozódik;
(c)
olyan intézkedések, amelyek különösen a hátrányos
helyzetű vagy az idősebb munkavállalókat a munkaerőpiacon való
maradásra, illetve az oda való visszatérésre ösztönzik.
A b) pont szerinti intézkedések költsége nem
lépheti túl az ebben a bekezdésben felsorolt, összehangolt, személyre szabott
szolgáltatási csomag teljes költségének 50 %-át.
Az önálló vállalkozáshoz, vállalkozásalapításhoz,
valamint a tevékenység megváltoztatásához vagy átalakításához kapcsolódó tárgyi
eszközökbe történő beruházás költsége nem haladhatja meg a 35 000 EUR-t.
2.
A következő intézkedések nem jogosultak az
EGAA-ból pénzügyi hozzájárulásra:
(a)
az (1) bekezdés b) pontjában felsorolt különleges,
korlátozott időre szóló intézkedések, amelyek nem függnek a
munkakereső vagy képzési tevékenységekben részt vevő megcélzott
munkavállalók aktív részvételétől;
(b)
olyan tevékenységek, amelyek a nemzeti jog vagy
kollektív megállapodás alapján a vállalkozások feladatkörébe tartoznak.
3.
A kérelmező tagállam kezdeményezésére pénzügyi
hozzájárulás nyújtható előkészítő, irányítási, tájékoztatási és
nyilvánossággal kapcsolatos, valamint ellenőrzési és jelentéstételi
tevékenységekre.
8. cikk
Kérelmek
1.
A tagállam a 4. cikk (1) vagy (2) bekezdésében
meghatározott kritériumok teljesítésének időpontjától számított 12 hetes
határidőn belül, vagy adott esetben a 4. cikk (3) bekezdésének
megfelelően a Bizottság által meghatározott határidő előtt
hiánytalan kérelmet nyújt be a Bizottságnak. Kivételes és kellően indokolt
körülmények esetén a kérelmező tagállam a kérelem időpontjától
számított hat hónapon belül további információkkal egészítheti ki a kérelmet,
amelyet követően a Bizottság a rendelkezésre álló információk alapján
elbírálja azt. A Bizottság a hiánytalan kérelem kézhezvételétől számított
tizenkét héten belül, vagy (hiányos kérelem esetén) az eredeti kérelem
időpontjától számított hat hónapon belül – a kettő közül a korábbi
időpontban – lezárja az elbírálást.
2.
A kérelem a következő információkat
tartalmazza:
(a)
érvekkel alátámasztott elemzés az
összefüggésről, amely az elbocsátások és a világkereskedelemben
bekövetkezett fő strukturális változások, illetve előre nem látott
válsághelyzet következtében a helyi, regionális vagy nemzeti gazdaságban
előállt súlyos zavar, illetve az Unió által a GATT XXIV. cikkének
megfelelően parafált megállapodások, vagy a Kereskedelmi Világszervezeten
belül megfelelően parafált többoldalú megállapodások következtében a
tagállam mezőgazdasági ágazatában kialakult új piaci helyzet között áll
fenn, a 2. cikk c) pontja szerint. A 4. cikkben meghatározott beavatkozási
kritériumok teljesülésének felmérése érdekében az elemzésnek statisztikai és
egyéb információkon kell alapulnia a legmegfelelőbb szinten;
(b)
az elbocsátások számának az 5. cikk szerinti értékelése,
valamint az elbocsátásokhoz vezető események magyarázata;
(c)
adott esetben az elbocsátó vállalkozások, a
beszállítók vagy felhasználói termelői kör, az ágazatok és a megcélzott
munkavállalók csoportjainak azonosítása;
(d)
az elbocsátások várható hatása a helyi, a
regionális és az országos gazdaságra és foglalkoztatásra;
(e)
a megcélzott munkavállalóknak nyújtandó
összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomag egyes elemeinek becsült
költségvetése;
(f)
a 7. cikk (1), illetve (3) bekezdésében
meghatározottak alapján az érintett munkavállalóknak szánt, személyre szabott
szolgáltatások, illetve az EGAA végrehajtására irányuló tevékenységek
kezdetének vagy tervezett kezdetének időpontja;
(g)
adott esetben a szociális partnerekkel vagy más
érintett szervezetekkel való konzultáció során követett eljárás;
(h)
az EGAA-ból igényelt támogatásnak az állami
támogatásra vonatkozó uniós eljárási és anyagi szabályokkal való
megfelelőségéről szóló nyilatkozat, valamint nyilatkozat arról, hogy
a személyre szabott szolgáltatások nem lépnek olyan intézkedések helyébe,
amelyek a nemzeti jog vagy kollektív megállapodás alapján a vállalkozások
feladatkörébe tartoznak.;
(i)
a tagállami társfinanszírozás forrásai;
(j)
adott esetben minden, a 4. cikk (3) bekezdésének
megfelelően elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban esetlegesen
előírt további követelmény.
3.
A (2) bekezdésben meghatározott információk,
valamint a kérelmező tagállam által az (1) bekezdésben meghatározott
időszakon belül benyújtott további információk alapján a Bizottság – az érintett
tagállammal egyeztetve – megvizsgálja, hogy teljesülnek-e a pénzügyi
hozzájárulás feltételei.
9. cikk
Összeegyeztethetőség,
megfelelés és koordináció
1.
Az elbocsátott munkavállalóknak szóló támogatás
kiegészíti a tagállamok nemzeti, regionális és helyi szintű
tevékenységeit.
2.
A pénzügyi hozzájárulás arra korlátozódik, hogy az
egyes elbocsátott munkavállalók számára segítséget és támogatást biztosítson.
Az EGAA által támogatott tevékenységek megfelelnek az uniós és tagállami
jogszabályoknak, az állami támogatásokra vonatkozó szabályokat is ideértve.
3.
A Bizottság és a kérelmező tagállam
hatáskörüknek megfelelően biztosítják az uniós alapokból nyújtott
támogatások koordinációját.
4.
A kérelmező tagállam biztosítja, hogy egyéb
uniós pénzügyi eszközökből nem részesülnek támogatásban a pénzügyi
hozzájárulásban részesülő egyedi fellépések.
10. cikk
A férfiak és a nők
közötti egyenlőség és a megkülönböztetés tilalma
A Bizottság és a tagállamok biztosítják a
férfiak és a nők közötti egyenlőség és a nemek közötti egyenlőség
elvének előmozdítását a pénzügyi hozzájárulás felhasználásának egyes
szakaszaiban. A Bizottság és a tagállamok megteszik a megfelelő
intézkedéseket, hogy a pénzügyi hozzájáruláshoz való hozzáférésnél, valamint a
pénzügyi hozzájárulás felhasználásának különböző szakaszaiban
megelőzzenek bármilyen megkülönböztetést, amely nemen, faji vagy etnikai
származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron,
szexuális irányultságon, valamint a munkaszerződés vagy munkaviszony
típusán alapul.
11. cikk
Technikai segítségnyújtás a
Bizottság kezdeményezésére
1.
A Bizottság kezdeményezésére, az EGAA éves
maximális összegének 0,5 %-a erejéig, az EGAA felhasználható az EGAA
végrehajtása szempontjából releváns tudásalap előkészületeinek,
nyomonkövetésének, adatgyűjtésének és létrehozásának finanszírozására. Az
e rendelet végrehajtásához szükséges igazgatási és technikai támogatás,
pénzügyi ellenőrzés, tájékoztatási és kommunikációs tevékenységek,
valamint az audit-, az ellenőrzési és az értékelési tevékenységek finanszírozására
is felhasználható.
2.
Az 1. cikkben meghatározott felső
korlátra figyelemmel a költségvetési hatóság a Bizottság javaslata alapján
minden év elején rendelkezésre bocsát egy összeget technikai segítségnyújtás
céljára.
3.
Az 1. cikkben meghatározott feladatokat a
költségvetési rendelettel, valamint a költségvetés végrehajtásának e formájára
alkalmazandó végrehajtási szabályokkal összhangban kell végrehajtani.
4.
A Bizottság a technikai segítségnyújtás keretében
tájékoztatást és iránymutatást is nyújt a tagállamoknak az EGAA felhasználása,
nyomonkövetése és értékelése során. A Bizottság az EGAA felhasználásáról
tájékoztatást nyújthat az európai és nemzeti szociális partnereknek is.
12. cikk
Tájékoztatás, kommunikáció és
nyilvánosság
1.
A kérelmező tagállam információt szolgáltat és
tájékoztatja a nyilvánosságot a finanszírozott intézkedésekről. A
tájékoztatás címzettjei a megcélzott munkavállalók, a helyi és regionális
hatóságok, a szociális partnerek, a média és a közvélemény. A tájékoztatás
hangsúlyozza az Unió szerepét és biztosítja az EGAA-ból nyújtott támogatás
láthatóságát.
2.
A Bizottság valamennyi uniós nyelven elérhető
internetes oldalt hoz létre, amely információkat tartalmaz az EGAA-ról,
útmutatást ad a kérelmek benyújtásához, valamint frissített információkkal
szolgál az elfogadott és elutasított kérelmekről, kiemelve a költségvetési
hatóság szerepét.
3.
A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs
tevékenységet végez az EGAA-val kapcsolatos ügyekről és
eredményekről.
4.
Az e rendelet alapján kommunikációs tevékenységekre
elkülönített források hozzájárulnak az Unió politikai proritásai intézményi
kommunikációjához is, feltéve, hogy e prioritások kapcsolódnak e rendelet
általános célkitűzéseihez.
13. cikk
A pénzügyi hozzájárulás
meghatározása
1.
A Bizottság a 8. cikk (3) bekezdésének értelmében
elvégzett értékelés alapján, különösen a megcélzott munkavállalók számát, a
javasolt intézkedéseket és a becsült költségeket figyelembe véve értékeli az
adott esetben rendelkezésre álló források keretein belül adható pénzügyi
hozzájárulás összegét, és a lehető legrövidebb idő alatt javaslatot
tesz rá. Az összeg nem haladhatja meg a 8. cikk (2) bekezdésének e) pontjában
említett összes becsült költség 50 %-át, vagy e költségek 65 %-át, ha
a kérelmet olyan tagállam nyújtja be, amelynek területén legalább egy NUTS II
szintű régió jogosult a strukturális alapok „Konvergencia”
célkitűzése keretében támogatásra. A Bizottság az ilyen esetek
értékelésekor eldönti, hogy indokolt-e a 65 %-os társfinanszírozási arány.
2.
Amennyiben a 8. cikk (3) bekezdése szerint
elvégzett értékelés alapján a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a
pénzügyi hozzájárulás megítélésének feltételei e rendelet értelmében
teljesülnek, a Bizottság azonnal megindítja a 15. cikkben meghatározott
eljárást.
3.
Amennyiben a 8. cikk (3) bekezdése szerint
elvégzett értékelés alapján a Bizottság megállapítja, hogy a pénzügyi
hozzájárulás nyújtásának feltételei nem teljesülnek, erről a lehető
legrövidebb határidőn belül értesíti a kérelmező tagállamot.
14. cikk
A kiadások elszámolhatósága
A kiadások a 8. cikk (2) bekezdésének h)
pontjában meghatározott azon időponttól számolhatóak el a pénzügyi
hozzájárulás vonatkozásában, amelyen a tagállam a 7. cikk (1), illetve (3)
bekezdésében meghatározottak alapján megkezdi a személyre szabott
szolgáltatások nyújtását a megcélzott munkavállalóknak, illetve az EGAA
végrehajtására irányuló igazgatási kiadások teljesítését. Mezőgazdasági
termelők esetében a 4. cikk (3) bekezdésének megfelelően elfogadott, felhatalmazáson
alapuló jogi aktusban meghatározott időponttól kezdve számolhatóak el a
kiadások.
15. cikk
Költségvetési eljárás
1.
Az EGAA-ra vonatkozó intézkedések megfelelnek az
intézményközi megállapodás 13. pontjának.
2.
Az EGAA-t érintő előirányzatokat
céltartalékként kell feltüntetni az Európai Unió költségvetésében.
3.
Amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy az EGAA
igénybevételére vonatkozó feltételek teljesülnek, javaslatot nyújt be az EGAA
felhasználására. Az EGAA felhasználására vonatkozó döntést a költségvetési
hatóság két ága együttesen hozza meg. A Tanács minősített többséggel, az
Európai Parlament pedig tagjainak többségével és a leadott szavazatok
háromötödével határoz.
A Bizottság az EGAA igénybevételéről szóló
határozatjavaslatával egyidejűleg az érintett költségvetési sorokra történő
átcsoportosításra is javaslatot terjeszt elő a költségvetési hatóság két
ágánál. Egyetértés hiányában háromoldalú egyeztetési eljárást kell megindítani.
Az EGAA-hoz kapcsolódó átcsoportosításokat a
költségvetési rendeletnek megfelelően kell végrehajtani.
4.
A Bizottság az EGAA igénybevételéről szóló
határozatjavaslatával együtt végrehajtási jogi aktus formájában pénzügyi
hozzájárulásról szóló határozatot fogad el, amely abban az időpontban lép
hatályba, amelyen a költségvetési hatóság elfogadja az EGAA igénybevételéről
szóló határozatot.
5.
A (3) bekezdés szerinti javaslat a
következőket tartalmazza:
(a)
a 8. cikk (3) bekezdésének megfelelően
elvégzett vizsgálat eredményét, az elbírálás alapjául szolgáló információk
összefoglalásával együtt;
(b)
annak bizonyítékát, hogy a 4. és 9. cikkben
rögzített feltételek teljesülnek; valamint
(c)
a javasolt összegek jogosságát igazoló érveket.
6.
Az év végéig még felmerülő igények fedezésére
minden év szeptember 1-jén az EGAA éves maximum összegének legalább egynegyede
rendelkezésre áll.
16. cikk
A pénzügyi hozzájárulás
kifizetése és felhasználása
1.
A pénzügyi hozzájárulásról szóló határozatnak a 15.
cikk (4) bekezdése szerinti hatálybalépését követően a Bizottság,
főszabály szerint 15 napon belül, az Unió pénzügyi hozzájárulásának legalább
50 %-át kifizeti a tagállam részére előfinanszírozás formájában,
amelyet szükség esetén időközi és záró kifizetések követnek. Az
előfinanszírozást akkor kell elszámolni, amikor a pénzügyi hozzájárulás a 18.
cikk (3) bekezdésének megfelelően lezárul.
2.
A pénzügyi hozzájárulást a költségvetési
rendeletnek megfelelően a tagállamok és a Bizottság közötti megosztott
irányítás keretében kell végrehajtani.
3.
A finanszírozás részletes feltételeit, különösen az
előfinanszírozás mértékét, valamint az időközi és záró kifizetések
módozatait a Bizottság a pénzügyi hozzájárulásról szóló, a 15. cikk (4)
bekezdésében említett határozatban rögzíti.
A támogatható tevékenységek végrehajtása során a
tagállamnál felmerült kiadások visszatérítése érdekében időközi
kifizetéseket kell teljesíteni, amelynek feltétele a 21. cikk szerint
akkreditált köztestület képviselője által aláírt kiadási nyilatkozat
Bizottságnak történő benyújtása.
4.
A 8. cikk (1) bekezdése szerint a tagállam, amint
lehetséges, de legkésőbb a kérelem időpontjától számított 24 hónapon
belül végrehajtja a 6. cikkben meghatározott támogatható tevékenységeket.
5.
A tagállam a személyre szabott szolgáltatási
csomagban foglalt tevékenységek végrehajtása során a tevékenységek módosítására
vonatkozó javaslatot nyújthat be a Bizottságnak a 7. cikk (1) bekezdésének a)
és c) pontjában felsorolt más támogatható tevékenységekkel együtt, feltéve,
hogy a módosítások kellően indokoltak és a teljes összeg nem haladja meg
az (1) bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulást. A Bizottság értékeli a
javasolt módosításokat és egyetértése esetén ennek megfelelően értesíti a
tagállamot.
6.
A 7. cikk (3) bekezdése szerinti kiadások a
jelentés benyújtásának határidejéig elszámolhatóak.
17. cikk
Az euró használata
Az e rendelet alapján megfogalmazott kérelmekben,
pénzügyi hozzájárulásokról szóló határozatokban és jelentésekben, valamint a
kapcsolódó dokumentumokban szereplő összegeket mindig euróban kell
feltüntetni.
18. cikk
Időközi és záró
jelentés, valamint lezárás
1.
A 8. cikk (1) bekezdése szerinti kérelem
időpontját követő legfeljebb 15 hónappal, vagy a 4. cikk (3)
bekezdésének megfelelően elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban
rögzített időpontig a tagállam időközi jelentést nyújt be a
Bizottságnak a pénzügyi hozzájárulás felhasználásáról, így a finanszírozásról,
az ütemezésről és a már végrehajtott tevékenységek típusáról, valamint a
munkaerőpiacra való újbóli beilleszkedésnek, illetve új tevékenységeknek a
kérelem időpontját követő 12 hónappal elért mértékéről.
Ezenfelül az időközi jelentés információkat
tartalmaz a következőkről:
(a)
az összehangolt, személyre szabott szolgáltatások
és a kapcsolódó kiadások bemutatása, beleértve azt is, hogy hogyan egészít ki
más tagállami vagy uniós alapokból finanszírozott tevékenységeket, valamint
tájékoztatás olyan tevékenységekről, amelyek a nemzeti jog vagy kollektív
szerződés értelmében az érintett vállalkozások számára kötelezőek;
(b)
a nemzeti, regionális vagy helyi hatóságok, uniós
alapok, szociális partnerek és vállalkozások által megtett vagy tervezett tevékenységek
bemutatása, ideértve annak értékelését, hogy ezek mennyiben járulnak hozzá a
munkavállalók munkaerőpiacra való újbóli beilleszkedéséhez, illetve új
tevékenységekhez.
2.
A 16. cikk (4) bekezdésében meghatározott
időszak végét követő hat hónapon belül a tagállam záró jelentésben
számol be a Bizottságnak a pénzügyi hozzájárulás felhasználásáról, ezen belül a
tevékenységek típusáról és a főbb eredményekről is tájékoztatást ad,
ismerteti a megcélzott munkavállalók jellemzőit és munkavállalói
státuszát, valamint a kiadások indokoltságát igazoló nyilatkozatot, adott
esetben feltüntetve a tevékenységek és az ESZA-ból támogatott tevékenységek
közötti kiegészítő jelleget.
3.
A (2) bekezdésben előírt valamennyi információ
Bizottság általi kézhezvételét követően legfeljebb hat hónappal a
Bizottság a pénzügyi hozzájárulás végső összegének, valamint a 22. cikknek
megfelelően, adott esetben, a tagállam részéről esedékes összeg
megállapításával lezárja a pénzügyi hozzájárulást.
19. cikk
Kétéves jelentés
1.
Minden második év augusztus 1-jéig és először 2015-ben
a Bizottság mennyiségi és minőségi szempontokra egyaránt kitérő
jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé az e rendelet és az 1927/2006/EK
rendelet alapján az előző két évben végzett tevékenységekről. A
jelentés mindenekelőtt az EGAA által elért eredményeket mutatja be és
elsősorban a benyújtott kérelmekkel, az elfogadott határozatokkal, a
finanszírozott tevékenységekkel, valamint a pénzügyi támogatás lezárásával
kapcsolatban nyújt tájékoztatást, kitérve arra is, hogy ezek mennyiben
egészítik ki a strukturális alapokból, nevezetesen az Európai Szociális Alapból
(ESZA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA)
finanszírozott tevékenységeket. Dokumentálja továbbá azokat a kérelmeket, amelyeket
elegendő előirányzat vagy a támogathatóság hiánya miatt elutasítottak
vagy csökkentett tartalommal fogadtak el.
2.
A jelentést tájékoztatás céljából az Európai
Gazdasági és Szociális Bizottság, a Régiók Bizottsága és a szociális partnerek
is megkapják.
20. cikk
Értékelés
1.
A Bizottság saját kezdeményezésére és a
tagállamokkal szoros együttműködésben elvégzi az alábbiakat:
(a)
2018. június 30-ig félidős értékelést készít
az elért eredmények hatékonyságáról és fenntarthatóságáról;
(b)
2022. december 31-ig külső szakértők
közreműködésével utólagos értékelést készít az EGAA hatásának és az általa
képviselt hozzáadott érték felmérésének érdekében.
2.
Az értékelés eredményeit tájékoztatásul az Európai
Parlament, a Tanács, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, a Régiók
Bizottsága és a szociális partnerek is megkapják.
21. cikk
Irányítás és pénzügyi
ellenőrzés
1.
A Bizottság uniós költségvetés végrehajtására
vonatkozó felelősségi körének sérelme nélkül, az EGAA-ból támogatott
tevékenységek irányításáért és a tevékenységek pénzügyi ellenőrzéséért
elsődlegesen a tagállamok felelősek. E célból a tagállamok
intézkedései tartalmazzák a következőket:
(a)
meggyőződnek arról, hogy az irányítási és
kontrollrendszer oly módon jött létre és azt oly módon alkalmazzák, hogy az
uniós alapok hatékony és szabályszerű felhasználása biztosított legyen a
hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek megfelelően;
(b)
meggyőződnek arról, hogy a finanszírozott
tevékenységeket megfelelően hajtották végre;
(c)
biztosítják, hogy a támogatott kiadások alapjául
szolgáló ellenőrizhető igazoló dokumentumok helyesek és szabályosak;
(d)
megelőzik, feltárják és kijavítják a
szabálytalanságokat a strukturális alapokról szóló [az Európai Regionális
Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó
általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK rendelet hatályon
kívül helyezéséről szóló, […]-i …/…/EK rendeletben] meghatározottak
szerint és adott esetben visszafizettetik a jogalap nélkül kifizetett
összegeket a késedelmi kamatokkal együtt. A tagállamok értesítik a Bizottságot
az ilyen szabálytalanságokról, és folyamatos tájékoztatást nyújtanak számára az
államigazgatási és bírósági eljárások előrehaladásáról.
2.
A tagállamok a költségvetési rendelet 56. cikkében,
valamint a strukturális alapokról szóló általános rendeletben rögzített
kritériumoknak és eljárásoknak megfelelően az EGAA által támogatott
tevékenységek megfelelő irányításáért és ellenőrzéséért felelős
szerveket akkreditálnak. A következő pénzügyi év február 1-jéig ezek az
akkreditált szervek benyújtják a Bizottságnak a költségvetési rendelet 56.
cikkének (5) bekezdésében meghatározott információt.
3.
Szabálytalanság megállapítása esetén a tagállamok
elvégzik az előírt pénzügyi korrekciókat. A tagállam által végzett
korrekciók a pénzügyi hozzájárulás részleges vagy teljes visszavonásából
állnak. A tagállam visszafizettet minden, a feltárt szabálytalanság
következtében elveszített összeget, ezt visszafizeti a Bizottságnak, és
amennyiben az összeget az érintett tagállam a rendelkezésre álló időn
belül nem fizeti vissza, késedelmi kamat is esedékessé válik.
4.
A Bizottság az Európai Unió általános
költségvetésének végrehajtására vonatkozó hatáskörében minden szükséges lépést
megtesz annak ellenőrzése érdekében, hogy a finanszírozott tevékenységek
megvalósítására a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének
megfelelően kerül sor. A kérelmező tagállam saját feladata, hogy
zavartalanul működő irányítási és kontrollrendszerekkel rendelkezzen.
A Bizottság meggyőződik róla, hogy e rendszereket létrehozták.
E célból, a Számvevőszék hatáskörének,
illetve a tagállamok által a nemzeti törvényeikkel, rendeleteikkel és
közigazgatási rendelkezéseikkel összhangban végzett vizsgálatoknak a sérelme
nélkül, a Bizottság tisztviselői, illetve alkalmazottai legalább egy
munkanappal korábban történő értesítés mellett, helyszíni ellenőrzést
végezhetnek, beleértve a szúrópróbaszerű ellenőrzést, az EGAA által
finanszírozott tevékenységekkel kapcsolatban. A szükséges segítség megszerzése
érdekében a Bizottság értesíti a kérelmező tagállamot. Az érintett
tagállam tisztviselői vagy alkalmazottai ezeken az ellenőrzéseken
részt vehetnek.
5.
A tagállam gondoskodik róla, hogy a felmerült
kiadásokkal kapcsolatos igazoló dokumentumokat az EGAA-ból kapott pénzügyi
hozzájárulás lezárását követő három évig a Bizottság és a
Számvevőszék számára hozzáférhetők.
22. cikk
A pénzügyi hozzájárulás
visszafizetése
1.
Abban az esetben, ha az adott tevékenység tényleges
költségének összege kevesebb, mint a 15. cikk alapján becsült összeg, a Bizottság
végrehajtási jogi aktus formájában határozatot fogad el, amelyben a tagállamot
a részére folyósított pénzügyi hozzájárulás megfelelő összegű
visszafizetésére kötelezi.
2.
Ha egy tagállam nem tesz eleget a pénzügyi
hozzájárulásról szóló határozatban megállapított kötelezettségeknek, a
Bizottság végrehajtási jogi aktus formájában elfogadott határozattal megteszi a
szükséges lépéseket annak érdekében, hogy az adott tagállamot a részére
folyósított pénzügyi hozzájárulás teljes vagy részleges visszafizetésére
kötelezze.
3.
Mielőtt az (1) vagy a (2) bekezdés alapján
határozatot fogadna el, a Bizottság kellő alapossággal megvizsgálja az
ügyet, és különös figyelmet fordít arra, hogy a tagállam számára, észrevételek
tételére meghatározott időtartamot jelöljön ki.
4.
Ha a szükséges ellenőrzés elvégzése után a
Bizottság megállapítja, hogy a tagállam nem teljesíti a 21. cikk (1)
bekezdésében szereplő kötelezettségeit – ha közöttük megállapodás nem jött
létre, és amennyiben a tagállam a Bizottság által meghatározott időszakon
belül nem végezte el a korrekciókat, valamint figyelembe véve a tagállam által
tett észrevételeket – a Bizottság a (3) bekezdésben említett határidő
lejártát követő három hónapon belül úgy határoz, hogy a szóban forgó
tevékenységre az EGAA-ból juttatott hozzájárulás részleges vagy teljes
visszavonásával elvégzi a szükséges pénzügyi korrekciókat. A feltárt
szabálytalanság következtében elveszett összeget vissza kell fizettetni, és
amennyiben az összeget a kérelmező tagállam a rendelkezésére álló időn
belül nem fizeti vissza, késedelmi kamat is esedékessé válik.
23. cikk
A mezőgazdasági
termelőknek szóló támogatás pénzügyi irányítása
A 21. és 22. cikktől eltérve, a
mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatást a közös agrárpolitika
finanszírozásáról, irányításáról és ellenőrzéséről szóló, …/…/EK
rendeletnek megfelelően kell irányítani és ellenőrizni.
24. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
1.
A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására
vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e
cikk határozza meg.
2.
Az e rendeletben említett felhatalmazás e rendelet
hatálybalépésének időpontjától kezdődő határozatlan időre
szól.
3.
Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor
visszavonhatja a 4. cikkben említett felhatalmazást.
A visszavonásról szóló határozat megszünteti az
abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való közzétételét követő napon vagy a határozatban megjelölt
későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már
hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
4.
A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus
elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az
Európai Parlamentet és a Tanácsot.
5.
A 4. cikk (3) bekezdése alapján
elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az
értesítést követő két hónapos időtartam elteltéig sem az Európai
Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus
ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét
megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel
kifogást. Ez az időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács
kezdeményezésére 2 hónappal meghosszabbodik.
25. cikk
Hatályon kívül helyezés
Az 1927/2006/EK rendelet 2014. január 1-jén
hatályát veszti.
Rendelkezéseit a 2013. december 31-ig
benyújtott kérelmekre továbbra is alkalmazni kell.
26. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Rendelkezéseit a 2014. január 1. és 2020.
december 31. között benyújtott kérelmek esetében kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező
és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.
Az Európai Parlament
részéről                     a Tanács részéről
Az elnök                                                         az
elnök
PÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB
ADATAI
              1.1.    A javaslat/kezdeményezés címe
              1.2.    A
tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)
              1.3.    A
javaslat/kezdeményezés típusa
              1.4.    Célkitűzés(ek)

              1.5.    A
javaslat/kezdeményezés indoklása
              1.6.    Az
intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama
              1.7.    Tervezett
irányítási módszer(ek)
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
              2.1.    A
nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
              2.2.    Irányítási
és kontrollrendszer
              2.3.    A
csalások és a szabálytalanságok megelőzésre vonatkozó intézkedések
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT
PÉNZÜGYI HATÁSA
              3.1.    A
kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés
mely kiadási tételét/tételeit érintik?
              3.2.    A
kiadásokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.1. A kiadásokra gyakorolt
becsült hatás összegzése
              3.2.2. Az operatív
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.3. Az igazgatási
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.4. A jelenlegi többéves
pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség
              3.2.5. Harmadik felek
részvétele a finanszírozásban
              3.3.    A bevételre gyakorolt becsült
pénzügyi hatás
PÉNZÜGYI
KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ

1.
A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI
1.1.
A javaslat/kezdeményezés címe

Javaslat
az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) szóló európai
parlamenti és tanácsi rendeletre

1.2.
A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú
költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[27]

Tevékenység
a tevékenységalapú költségvetésben: Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap
(EGAA), miként a DG EMPL 2010-es irányítási tervében szerepel

1.3.
A javaslat/kezdeményezés típusa

¨ A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul
¨ A
javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő fellépést
követő új intézkedésre irányul[28]
X A
javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul
¨ A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított
intézkedésre irányul

1.4.
Célkitűzések
1.4.1.
A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves
bizottsági stratégiai célkitűzések

A
javaslatra a 2014–2020 közötti többéves pénzügyi keretet tartalmazó „Az Európa 2020
stratégia költségvetése” című közlemény vonatkozik.

1.4.2.
Meghatározott célkitűzés(ek) és a
tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó
érintett tevékenység(ek)

1. konkrét célkitűzés: Fenntartani a
világkereskedelemben bekövetkező szerkezeti változások és előre nem
látott válságok miatt elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci
részvételét.
2. konkrét célkitűzés:
Kiterjeszteni az EGAA hatályát a határozott idejű szerződéssel
rendelkező munkavállalókra és a kölcsönzött munkavállalókra.
3. konkrét célkitűzés: Kiterjeszteni az
EGAA hatályát a mikro-, kis- és közepes méretű vállalkozások
tulajdonos-ügyvezetőire, valamint az önálló vállalkozókra (beleértve a
mezőgazdasági termelőket is).
A
tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett tevékenység(ek): Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap
(EGAA)

1.4.3.
Várható eredmény(ek) és hatás(ok)

Tüntesse fel, milyen
hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/az
érintett célcsoportokra.
A
javaslat lehetővé teszi az Európai Unió számára, hogy 50 %-os
társfinanszírozással továbbra is támogatást nyújtson az EGAA-ból a kereskedelem
globalizálódása és előre nem látott válságok következtében elbocsátott
munkavállalókat támogató aktív munkaerő-piaci intézkedésekhez. Ez az arány
65 %-ra emelhető azon tagállamok esetében, amelyek területén a
strukturális alapok „Konvergencia” célkitűzése értelmében legalább egy
NUTS II szintű régió jogosult támogatásra. A támogatásra jogosultak körét
kiterjesztik a határozott idejű szerződéssel rendelkező
munkavállalókra és a kölcsönzött munkavállalókra, a mikro-, kis- és közepes
méretű vállalkozások tulajdonos-ügyvezetőire, valamint az önálló
vállalkozókra (beleértve a mezőgazdasági termelőket is).

1.4.4.
Eredmény- és hatásmutatók

Tüntesse fel a javaslat/kezdeményezés
megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő mutatókat.
–
A beérkezett, EGAA-támogatás iránti kérelmek száma
–
Az EGAA-támogatásban részesítendő elbocsátott munkavállalók száma
–
Az EGAA által támogatott intézkedéseket követően ismételten munkába állt
elbocsátott munkavállalók száma

1.5.
A javaslat/kezdeményezés indoklása
1.5.1.
Rövid vagy hosszú távon kielégítendő
szükséglet(ek)

Az
Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló 1927/2006/EK
rendeletet 2013 végéig felül kell vizsgálni. A rendeletjavaslat révén elvégzett
felülvizsgálat lehetővé teszi, hogy az EGAA a 2014–2020 közötti többéves
pénzügyi keret időtartama alatt is folytassa működését, hogy
kibővítse a támogatásra jogosultak körét további csoportok felvételével,
valamint hogy működésének javítása érdekében módosítson néhány technikai
részletet.

1.5.2.
Az uniós részvételből adódó többletérték

Az
Unió EGAA-n keresztül történő részvételével ki lehet egészíteni a
kereskedelem globalizálódása, illetve előre nem látott válságok következtében
elbocsátott munkavállalók újbóli beilleszkedéséhez rendelkezésre álló tagállami
eszközöket. Az EGAA-val összefüggésben eddig gyűjtött tapasztalatok arra
utalnak, hogy az EGAA részvételével hosszabb ideig lehet fokozottan testre
szabott támogatást nyújtani, gyakran olyan intézkedések formájában, amelyekre
az EU részvétele nélkül nem kerülhetett volna sor.

1.5.3.
Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága

Lásd
az Indokolásban ismertetett, az 1927/2006/EK rendelet keretében szerzett
tapasztalatokat.

1.5.4.
Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi
eszközökkel

Az
EGAA összhangban áll az Európai Szociális Alappal, és szinergiát biztosít vele.

1.6.
Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

–
X A javaslat/kezdeményezés határozott
időtartamra vonatkozik
–
X  A javaslat/kezdeményezés
időtartama: 2014. január 1-től 2020. december 31-ig
–
¨  Pénzügyi hatás: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig
¨ A javaslat/kezdeményezés határozatlan
időtartamra vonatkozik
–
Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig
–
azt követően: rendes ütem.

1.7.
Tervezett irányítási módszer(ek)[29]

¨ Centralizált irányítás közvetlenül a Bizottság által
¨ Centralizált irányítás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:
–
¨  végrehajtó ügynökségek
–
¨  a Közösségek által létrehozott szervek[30]
–
¨  tagállami közigazgatási/közfeladatot ellátó szervek
–
¨  az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön
intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke
szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott
személyek
X Megosztott irányítás
a tagállamokkal
¨ Decentralizált irányítás harmadik országokkal
¨ Nemzetközi szervezetekkel közös
irányítás (nevezze meg)
Egynél több irányítási
módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a
„Megjegyzések” rovatban.
Megjegyzések

2.
IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
2.1.
A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó
rendelkezések

Ismertesse a
rendelkezések gyakoriságát és feltételeit.
A
rendeletjavaslat 19. cikke arra kötelezi a Bizottságot, hogy minden évben
mennyiségi és minőségi szempontokra egyaránt kitérő jelentést
terjesszen az Európai Parlament és a Tanács elé az e rendelet alapján az
előző két évben végzett tevékenységekről. Ez a jelentés egyebek
mellett tartalmazza a Bizottság észrevételeit a vizsgált években végzett
felügyeleti tevékenységeire vonatkozóan.
A
rendeletjavaslat 20. cikke alapján a Bizottságnak 2018 júniusáig, a
tagállamokkal szoros együttműködésben, félidős értékelést kell
készítenie az EGAA keretében elért eredmények hatékonyságáról és
fenntarthatóságáról. 2022. december 31-ig a Bizottságnak külső
szakértők közreműködésével utólagos értékelést kell készítenie az
EGAA hatásának és az általa képviselt hozzáadott érték felmérésének érdekében.

2.2.
Irányítási és kontrollrendszer
2.2.1.
Felismert kockázat(ok)

A
kockázatok a közösségi pénzeszközök megosztott irányításához kapcsolódnak.

2.2.2.
Tervezett ellenőrzési mód(ok)

Az
irányításra és pénzügyi ellenőrzésre vonatkozó követelményeket
a rendeletjavaslat 20. cikke állapítja meg.

2.3.
A csalások és a szabálytalanságok megelőzésre
vonatkozó intézkedések

Tüntesse fel a
meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket.
A
szabálytalanságok megelőzésére, feltárására és kiigazítására szolgáló
intézkedéseket a rendeletjavaslat 20. cikke (1) bekezdésének
d) pontja és 20. cikkének (2) bekezdése állapítja meg.

3.
A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
3.1.
A kiadások a többéves pénzügyi keret mely
fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik?

·      Jelenlegi költségvetési kiadási tételek
A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül
pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Részvétel
 Szám [Megnevezés…...….] || diff./nem diff.[31]) || EFTA-országokból[32] || tagjelölt országokból[33] || harmadik országokból || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében
 n.a. || 04 05 01. Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) 04 01 04 14. Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap – Igazgatási kiadások 40 02 43. Az európai globalizációs alkalmazkodási alap számára képzett tartalék || diff. || NEM || NEM || NEM || NEM
·      Létrehozandó új költségvetési tételek
A többéves pénzügyi
keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Részvétel
 Szám [Megnevezés…..] || diff./nem diff. || EFTA-országokból || tagjelölt országokból || harmadik országokból || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében
 n.a. || Az EGAA egy részének a DG AGRI általi végrehajtására új költségvetési tételt igényelnek || [diff….] || NEM || NEM || NEM || NEM

3.2.
A kiadásokra gyakorolt becsült hatás
3.2.1.
A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

millió EUR (három tizedesjegyig)
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || Szám ||
 DG: EMPL ||   ||   || 2014. év[34] || 2015. év || ÖSSZESEN
  Operatív előirányzatok – még nincs adat ||   ||   ||
 Költségvetési tétel száma || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || (2) ||   ||   ||
 Költségvetési tétel száma || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || (2a) ||   ||   ||
 Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[35] ||   ||   ||
 Költségvetési tétel száma ||   || (3) ||   ||   ||
 A DG EMPL-hez tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 ||   ||   ||
  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || (5) ||   ||   ||
  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret EMPL FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 ||   ||   ||
Amennyiben a javaslat/kezdeményezés több fejezetet is
érint:
  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || (5) ||   ||   ||
  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 1–4. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN(Referenciaösszeg) || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || „Igazgatási kiadások”
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017–2020. év || ÖSSZESEN
 DG: EMPL + AGRI ||
  Humánerőforrás || 1,271 || 1,271 || 1,271 || 1,271 évente || 8,897 ||
  Egyéb igazgatási kiadások || 0,140 || 0,140 || 0,140 || 0,140 évente || 0,98 ||
 ÖSSZESEN ||   || 1,411 || 1,411 || 1,411 || 1,411 évente || 9,877 ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) ||   ||   ||
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || N. év[36] || N+1. év || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok ||   ||   ||

3.2.2.
Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült
hatás

–
X  A
javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok
felhasználását.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok
felhasználását vonja maga után:
Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió
euróban (három tizedesjegyig)
 Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket ò ||   ||   || 2014. év || 2015–2020. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN ||
 ||
 Teljesítések típusa[37] || Teljesítés átlagos költsége || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma összesen || Összköltség ||
 1. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[38]: ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 1. konkrét célkitűzés részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2. konkrét célkitűzés részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZKÖLTSÉG ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt
becsült hatás
3.2.3.1.
Összegzés

–
A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után
igazgatási előirányzatok felhasználását.
–
Ö            A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási
előirányzatok felhasználását vonja maga után:
millió EUR (három
tizedesjegyig)
   || 2014. év[39] || 2015. év || 2016–2020. év || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás || 1,271 || 1,271 || 1,271 évente || 8,897
 Egyéb igazgatási kiadások || 0,14 || 0,14 || 0,14 évente || 0,98
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || 1,411 || 1,411 || 1,411 évente || 9,877
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE[40] bele nem tartozó előirányzatok ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás ||   ||   ||
 Egyéb igazgatási kiadások ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege ||   ||   ||
 ÖSSZESEN ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.2.
 Becsült humánerőforrás-szükségletek

–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem igényelhumánerőforrást.
–
X  A javaslat/kezdeményezés az alábbi
humánerőforrás-igénnyel jár:
A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb
egy tizedesjeggyel) kell kifejezni
   || 2014. év || 2015. év || Ugyanez a 2016–2020. évre
 04 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 9 || 9 || Ugyanez
 XX 01 01 02 (a küldöttségeknél) ||   ||
 XX 01 05 01 (közvetett kutatás) ||   ||
 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) ||   ||
 XX 01 02 01 (AC, INT, END a teljes keretből) || 2 || 2
 XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) ||   ||
 XX 01 04 yy[41]   || – a központban[42]   ||   ||
 – a küldöttségeknél ||   ||
 XX 01 05 02 (AC, END, INT közvetett kutatásban) ||   ||
 10 01 05 02 (AC, END, INT közvetlen kutatásban) ||   ||
 Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) ||   ||
 ÖSSZESEN || 11 || 11 ||   || 11 ||
XX: az érintett szakpolitikai terület vagy
költségvetési cím.
A humánerőforrás- és igazgatási igényeket az
e fellépés irányítására már odaítélt költségvetési juttatás és/vagy a
főigazgatóságon belül átcsoportosított összeg keretében kell fedezni, és
ezt adott esetben kiegészítheti bármely más további, a fellépést irányító
főigazgatóságnak a költségvetési korlátozások figyelembevételével az éves
elosztási eljárás keretében nyújtott költségvetési juttatás.
Az elvégzendő
feladatok leírása:
 Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak ||
 Külső személyzet ||

3.2.4.
A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való
összeegyeztethetőség

–
X  A
javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi
kerettel.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt a többéves pénzügyi keret vonatkozó
fejezetének átdolgozása szükséges.
Fejtse ki, miként kell átdolgozni a pénzügyi keretet:
tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő
összegeket.
N.A.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz
alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[43].
Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett
költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.
N.A.

3.2.5.
Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

–
X A
javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi
társfinanszírozást.
–
A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült
társfinanszírozást irányozza elő:
előirányzatok millió EUR (három tizedesjegyig)
   || 2014. év || 2015. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || Összesen
 Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás

–
X  A
javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre.
–
¨  A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre
gyakorolt hatása a következő:
¨         a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást
¨         a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást
millió EUR (három tizedesjegyig)
 Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || ||
 2012. év || 2013. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető ||
 ………..jogcímcsoport ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Az egyéb címzett
bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési
tétel(eke)t.
N.A.
Ismertesse a bevételre
gyakorolt hatás számításának módszerét.
N.A.
[1]               COM(2011) 500 végleges, 2011.6.29.
[2]               HL L 406., 2006.12.30., 1. o.
[3]               COM(2008) 800 végleges, 2008.11.26.
[4]               546/2009/EK rendelet (HL L 167., 2009.6.29., 26. o).
[5]               COM(2011) 336 végleges, 2011.6.10.
[6]               COM(2011) 403 végleges, 2011.6.29.
[7]               COM(2011) 500 végleges, 2011.6.29.
[8]               COM(2010) 2020 végleges, 2010.3.3.
[9]               http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=326&eventsId=320&furtherEvents=yes
[10]             http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=326&eventsId=323&furtherEvents=yes
[11]             http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=6578&langId=en
[12]             http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=326&eventsId=285&furtherEvents=yes
[13]             http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=326&eventsId=330&furtherEvents=yes
[14]             SEC(2011)xxx.
[15]             SEC(2011)yyy.
[16]             COM(2011) 403 végleges, 2011.6.29.
[17]             HL C ...,… , … o.
[18]             HL C ...,… , … o.
[19]             HL L 48., 2008.2.22., 82. o.
[20]             COM(2011) 500 végleges, 2011.6.29.
[21]             HL L 167., 2009.6.29., 27. o.
[22]             COM(2011) 403 végleges, 2011.6.29.
[23]             HL L
[24]             HL L 175., 1999.7.10., 43. o.
[25]             HL L 327., 2008.12.5., 9. o.
[26]             HL L 225, 1998.8.12, 16. o.
[27]             Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based
Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based
Budgeting).
[28]             A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a)
vagy b) pontja szerint.
[29]             Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a
költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások
megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[30]             A költségvetési rendelet 185. cikkében előírt
szervek.
[31]             Differenciált/nem differenciált előirányzatok.
[32]             EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.
[33]             Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni
potenciális tagjelölt országok.
[34]             Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának
első éve.
[35]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[36]             Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának
első éve.
[37]             A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra
vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza
kilométerben stb.).
[38]             Az 1.4.2. szakaszban („Konkrét célkitűzések...”)
feltüntetett célkitűzés.
[39]             Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának
első éve.
[40]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[41]             Az operatív előirányzatoknál a külső
személyzetre részleges felső határérték vonatkozik (korábban: „BA” sorok).
[42]             Elsősorban a strukturális alapok, az Európai
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap
(EHA) esetében.
[43]             Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.