				|

		52011PC0659

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról szóló 1639/2006/EK határozat, valamint a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén történő közösségi pénzügyi támogatás nyújtásának általános szabályairól szóló 680/2007/EK rendelet módosításáról /* COM/2011/0659 végleges - 2011/0301 (COD) */

			   	INDOKOLÁS

1.
A JAVASLAT OKAI ÉS CÉLJAI

A költségvetési megszorítások idején nagy
szükség van innovatív megoldásokra, amelyek a magánmegtakarítások nagyobb
hányadát mobilizálják, és bővítik az infrastrukturális, főként energiaipari,
közlekedési és IKT-projektekhez elérhető pénzügyi eszközök skáláját. Az
infrastrukturális projektek számára hozzáférhető finanszírozási lehetőségek
szűkülése miatt fel kell tárni a hitelből történő finanszírozás más forrásait.
A kereskedelmi potenciállal rendelkező infrastrukturális projektek esetében azt
a mintát kell követni, amikor az uniós forrásokhoz tőkepiaci és banki
forrásokat társítanak, különösen az Európai Beruházási Bankon (EBB) mint a
Szerződéssel létrehozott európai uniós pénzügyi szervezeten keresztül.
a) Az Európa 2020
projektkötvény-kezdeményezés az európai összekapcsolódási eszköz keretében
(2014–2020)
2011. június 29-én az Európai Bizottság
elfogadta a 2014-2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről
szóló javaslatát. Az egyik legfontosabb döntés az volt, hogy újra közös
jogalkotási keret, az európai összekapcsolódási eszköz égisze alatt egyesítik a
közlekedési, energiaipari és IKT-infrastruktúrához nyújtható pénzügyi
támogatást:
„A Bizottság úgy döntött, hogy az
infrastruktúra-fejlesztés felgyorsítása érdekében, amire az Európai Uniónak
szüksége van, javasolja európai összekapcsolódási eszköz létrehozását. (...) Az
európai összekapcsolódási eszköz előre meghatározott, uniós érdekű kiemelt
közlekedési, energiaipari és IKT-infrastruktúrákat, valamint fizikai és
információs infrastruktúrákat finanszíroz a fenntartható fejlődés
kritériumaival összhangban."[1]
A döntés nyomán a Bizottság új rendeletre tesz
javaslatot, amely létrehozza az európai összekapcsolódási eszközt. Az Európa
2020 projektkötvény az olyan hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok közé
tartozik majd, amelyeket az összekapcsolódási eszköz keretében a
tőkeinstrumentumokon és a támogatásokon felül igénybe lehet venni.
Az összekapcsolódási eszköz hosszabb távú
keretet biztosít ahhoz, hogy az energiaipari, közlekedési és a távközlési
projektek fejlesztése és végrehajtása megfelelő időn belül és hatékonyan
történjen. A kiemelt
infrastrukturális projektlehetőségek átfogó stratégiája[2] nagyobb lehetőséget rejt a
magánfinanszírozás fokozottabb bevonására, ugyanakkor a belső piac
kiteljesítésére.
A pénzügyi eszközökre a hitel- és
tőkefinanszírozást gátló speciális akadályok csökkentéséhez van szükség. Fő
céljuk a projektek magánfinanszírozásának bevonása és megkönnyítése. Ugyanakkor
az infrastrukturális projektekbe történő beruházások növekedése ösztönzi a
válság utáni pénzügyi piacok globális fejlődését, gyorsítja a gazdasági
fellendülés ütemét, és elősegíti a növekedést. Az Európa 2020
projektkötvény-kezdeményezés az európai összekapcsolódási eszköz
kockázatmegosztó eszközeinek szerves részét alkotja a 2014–2020 közötti
időszakra. Az összekapcsolódási eszköz pénzügyi eszközeit
más ágazatokra is kiterjeszthetik, például a szociális infrastruktúrára, a
megújuló energiára vagy egyes űrkutatási projektekre, amennyiben azok
teljesítik a megfelelő gazdasági és pénzügyi feltételeket, és a Bizottság számos partnert, köztük nemzetközi vagy közcélú
tagállami pénzügyi intézményeket hív meg a 2013 utáni pénzügyi eszközök
alkalmazásában való részvételre.
b) Az Európa 2020
projektkötvény-kezdeményezés kísérleti szakasza (2012–2013)
A 2012-2013 közötti kísérleti szakasz fő
célkitűzése a kezdeményezés 2014-2020 közötti, az európai összekapcsolódási
eszköz égisze alatti operatív szakaszának előkészítése, illetve az infrastrukturális
projektek azonnali támogatása.
A tagállamok pénzügyi megszorításai miatt
fennáll annak a veszélye, hogy az európai érdekű infrastrukturális projektek
nem valósulnak meg az Európa 2020 célkitűzések eléréséhez szükséges ütemben,
ami veszélyezteti az Európai Unió gazdasági fellendülését és növekedését.
Ezenkívül a
pénzügyi válság során keletkezett likviditási és kockázati problémákra a bankok
az infrastrukturális projektekhez nyújtott hitelek lejárati idejének
rövidítésével reagáltak, amihez áremelés és magasabb biztosítéki követelmények
társultak. Bár a banki hitelek piaca a fellendülés jeleit mutatja, az
infrastrukturális projektek kölcsöntőkéből történő hosszú távú finanszírozása
továbbra is rendkívül nehezen elérhető. Ezért egyre növekszik a kötvénypiacok,
mint finanszírozási források jelentősége. Mivel azonban jelenleg nincsenek a
hitelminőséget javító közintézkedések, az elmúlt néhány évben nem bocsátottak
ki projektkötvényeket a TEN-T, a TEN-E, illetve a szélessávú internet
területén. Mindaddig, amíg az infrastrukturális projektek olyan sajátosságokkal
és kockázatokkal járnak, mint a zöldmezős fejlesztés, a jövőbeli bevételek bizonytalansága,
regionális vonatkozások, beleértve az államadósság-válság hatását és a
határokon átnyúló hatásokat, amelyek nehézzé és időigényessé teszik a projektek
előkészítését és végrehajtását, a szóban forgó projektek továbbra sem vonzóak a
tőkepiaci befektetők számára.
Minderre
tekintettel és az egységes piac létrejöttéhez való hozzájárulás céljából
javasolt a közlekedés, energiaipar és IKT területén tervezett Európa 2020
projektkötvény-kezdeményezés kísérleti szakaszának elindítása. A kezdeményezés
olyan területeken kívánja mobilizálni a beruházásokat, amelyek ösztönzik a
növekedést és munkahelyeket teremtenek. A nagy és sürgős infrastrukturális
beruházási igények, amelyekhez a projektelőkészítés terén hosszú átfutási idő
társul, azonnali intézkedést kívánnak a finanszírozási hiány kezelése és a
nyilvános konzultációból fakadó lendület kihasználása, azaz a befektetői
bizalom támogatása érdekében.
Az Európa 2020
projektkötvény-kezdeményezés célja a hitelminősítés javítása, ami vonzóbbá
tenné a tőkepiacot a befektetők számára, és az infrastrukturális
projektkötvényekkel lehetővé tenné új eszközosztály létrehozását. A gazdasági
fellendülésre és a növekedést ösztönző támogatási intézkedésekre tekintettel
most, egy olyan időszakban kell elindítani a kezdeményezést, amikor a tőkepiaci
befektetők már más hosszú távú, stabil bevételt hozó befektetési alternatívákat
kezdtek keresni. A pénzügyi eszközöknek az európai összekapcsolódási eszköz
keretében történő hatékonyabb alkalmazása érdekében kísérleti szakaszra van
szükség, ami lehetővé tenné a kialakítás optimalizálását, és egyúttal
felkeltené a befektetési kedvet a 2013 utáni időszakra.
Bár a kísérleti
szakasz hatálya, költségvetési forrásai és a támogatható projektek száma
tekintetében korlátozott lesz, várhatóan az infrastrukturális projektek
tőkepiaci finanszírozásának általánosan növekvő elfogadása irányába tereli a
piaci magatartást, ezáltal a 2014-2020 közötti időszakra megalapozza a teljes
körű megvalósítást.
E kezdeményezés
többletértékét az jelenti, hogy az EU túl tud lépni a piac szétaprózottsága
miatti problémákon, amelyekkel egy ilyen kezdeményezés tagállami szinten
viszont szembesülne. A kezdeményezés inkább kiegészíti, semmint felváltja a
banki hitelezést, azaz egy másik, versenyképes forrást jelent infrastrukturális
projektek kölcsöntőkéből történő, hosszú távú finanszírozásához. A
magánfinanszírozás uniós pénzügyi eszközökön keresztül történő mobilizálása
fenntartja a nem elegendő magántőkét vonzó projektek elégtelen finanszírozását.

A kísérleti
szakaszban a Bizottság főként az EBB-vel együtt kidolgozná a kezdeményezés
optimális kialakítását a 2014-től kezdődő időszakra. A kísérleti szakaszban
szerzett tapasztalatok lehetővé tennék a befektetők és a projektszponzorok
számára, hogy megismerkedjenek a projektkötvények struktúrájával, és azokat
szükség szerint a további kezdeményezések esetében is figyelembe vennék. A
maximális hatás elérése érdekében a kezdeményezés – refinanszírozási céllal az
építési szakasz folyamán vagy közvetlenül annak befejezése után – olyan
projektekre is alkalmazható lenne, amelyek már az ajánlattételi folyamat
előrehaladott szakaszában tartanak. Bár a kísérleti szakaszban a kezdeményezés
végrehajtása az EBB-vel közösen történne, a 2013 utáni szakaszban a végrehajtó
partnerek szélesebb körét vonnák be a megvalósításba.
A jelenlegi többéves pénzügyi keretben az EU
az EBB-vel közösen már megvalósított egy kockázatmegosztó eszközt, a TEN-T
projektek hitelgarancia-eszközét (LGTT). A kezdeményezés kockázatmegosztási
technikáit és munkamódszereit hozzá kell igazítani az LGTT-éhez, ezáltal annak
hatálya az energiaiparra és a távközlésre is kiterjedne. Az LGTT-hez hasonlóan
az uniós hozzájárulás célja ebben az esetben is az, hogy a kockázatokat
megosszák az EBB-vel.
A hasonlóság miatt tehát a projektkötvény-kezdeményezés
esetében is kb. 15–20-szoros multiplikátorhatás várható.
A rendelkezésre álló idő rövidségére való
tekintettel a Bizottság felkéri a Parlamentet és a Tanácsot, hogy minél
gyorsabban fogadják el a kísérleti szakaszra irányuló javaslatot.

2.
AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS
HATÁSVIZSGÁLAT

2011. február 28-án nyilvános konzultációt
indítottak a kezdeményezés alapelveiről. Ezenkívül 2011. április 11-én
konferencián vitatták meg a tervezett kezdeményezés előnyeit és hátrányait. A
konzultációs időszak végén különböző ágazatokból több mint száz válasz
érkezett.
Az érdekelt felek üdvözölték a
projektkötvény-kezdeményezést. A kezdeményezés célkitűzéseivel kapcsolatban a
visszajelzés pozitív volt, az érdekelt felek megítélése szerint a kezdeményezés
növeli és elősegíti az infrastruktúra finanszírozását, mivel olyan formában
nyitja meg a kötvénypiacot mint kölcsöntőke-forrást, ami az intézményi
befektetők érdeklődését is felkelti. A javasolt
mechanizmust és a célzott A/A hitelminősítést megfelelőnek találták.
A kezdeményezésnek a
finanszírozási költségekre és a lejáratokra gyakorolt hatását inkább kedvezőnek
találták, azaz úgy látták, a költségek csökkennek, a lejárat pedig kitolódik,
mindössze a válaszadók 2%-a vélte úgy, hogy a kezdeményezés nem csökkenti a
finanszírozási költségeket, a fennmaradó válaszadók véleménye szerint pedig a
hatás legrosszabb esetben semleges, legjobb esetben pedig pozitív.
A hitelminősítés
javításának mértékével kapcsolatban az érdekelt felek többsége, aki válaszolt
erre a kérdésre, azt mondta, hogy ha a hitelminőséget javító eszközök az
elsőbbségi adósság összegének 20%-át teszik ki, az elegendő; néhányan a szóban
forgó ágazatok, azaz a TEN-T, a TEN-E és az IKT esetében 10–20%-ra szűkítették
ezt a mértéket. Csaknem az összes érdekelt fél úgy véli, hogy a fő
finanszírozandó projekteknek ebből a három ágazatból kellene kikerülnie.
Ezenkívül az érdekelt felek 1/4-e úgy gondolja, hogy a szociális
infrastruktúrát is fel kellene venni, a válaszadók 1/5-ének véleménye szerint
pedig a megújuló energiaforrásokat is támogathatónak kellene minősíteni. Az
ilyen projektek azonban nem tartoznak a TEN-T, a TEN-E és az IKT körébe,
vizsgálatuk a későbbiekben fog megtörténni.
Megoszlottak a vélemények
az egyetlen meghatározó hitelező kérdésével kapcsolatban. Ezért a Bizottság nem
írja ezt elő, arra bátorítja viszont a befektetőket, a projektszponzorokat és a
többi szereplőt, hogy kölcsönösen elfogadható megoldásban állapodjanak meg.
Az összességében
pozitív visszajelzés megerősíti, hogy a Bizottság és az EBB jelentős piaci
igényt állapított meg a projektfinanszírozás területén, biztosítva, hogy a
kezdeményezés – megfelelő kialakítás esetén – sikeres legyen.
A hatásvizsgálat kiemelt néhány potenciális
szabályozási akadályt a közbeszerzés és a tőkepiaci előírások terén. A
Bizottság a továbbiakban is foglalkozik ezekkel a kérdésekkel annak érdekében,
hogy megfelelő megoldást találjon rájuk, ha szükséges. Bár vélhetően ezek a
kérdések nem veszélyeztetik a kísérleti szakasz végrehajtását, de lassíthatják
annak ütemét. Figyelembe véve, hogy Európában ténylegesen nem létezik
projektkötvény-piaci tevékenység, az érdekelt felek kiemelték, hogy a lehető
legrövidebb időn belül el kell indítani a kezdeményezést.
Mivel az infrastruktúra tekintetében projektkötvény
– több ágazatot átfogó pénzügyi eszköz – európai szinten még nem létezik, a
2012-2013 közötti kísérleti szakasz lehetővé tenné, hogy teszteljék annak
kialakítását és piaci elfogadottságát annak érdekében, hogy a CEF keretében a
2014-2020 közötti időszakra javuljon annak hatékonysága. A kísérleti szakaszban
a már viszonylag előrehaladott stádiumban lévő projektek állnának a
középpontban[3],
hogy felgyorsítsák a végrehajtást, és elősegítsék egy projektportfólió
kialakulását. Annak érdekében, hogy a 2013 utáni gyors alkalmazáshoz elegendő
tapasztalatot gyűjtsön, az EBB a jogalkotási folyamattal párhuzamosan (azaz a
hivatalos politikai döntés előtt) szívesen dolgozik konkrét műveleteken, hogy
az első tranzakciók végrehajtására már 2012-ben sor kerülhessen.
A hatásvizsgálati testület közreműködésével
2011. augusztus 31-én tartott meghallgatást követően a testület 2011.
szeptember 2-án elküldte véleményét. Az érkezett ajánlások alapján a jelentést
a következő főbb témák mentén átdolgozták:
A hatásvizsgálat áttekinti a jelenlegi piaci
helyzetet a CEF-re vonatkozó javaslathoz tartozó hatásvizsgálathoz kapcsolódva,
ami több háttér-információt tartalmaz a lehetséges CEF-eszközökről, a
finanszírozási résekről és a piac hiányosságairól, amelyek befolyásolják az
infrastrukturális beruházások jelenlegi szintjét. A vizsgált lehetőségek közül
az első a status quo fenntartása, azaz a jelenlegi energiaipari és közlekedési
támogatási programok, valamint a jelenlegi közlekedési támogatási programok és
pénzügyi eszközök változatlan folytatása. A második lehetőség a szabályozási
ösztönzőkkel kapcsolatos, a harmadik pedig a projektkötvény-kezdeményezés
végrehajtására vonatkozó javaslat. Ezzel kapcsolatban megvizsgálták a
kezdeményezés végrehajtását akadályozó lehetséges kockázatokat, és a
multiplikátorhatás nyomán számszerűsítették a várható hatást. A vizsgálat a
hosszú távú beruházásokat lehetővé tevő szabályozási kerettel kapcsolatos
kérdésekre – pl. a közbeszerzés, a Szolvencia II vagy a tőkekövetelmények – is
rámutat.

3.
A JAVASLAT JOGI ELEMEI
3.1.
Jogalap

Mivel a javaslat hatálya a közlekedés, az
energiaipar és a távközlés európai hálózatára terjed ki, és mindenekelőtt a
680/2007/EK rendeletet módosítja, azok jogalapján, vagyis az Európai Unió
működéséről szóló szerződés 172. cikkén és a 173. cikk (3) bekezdésén alapszik.

3.2.
Szubszidiaritás és arányosság

A javaslat eleget tesz a szubszidiaritás
elvének, mivel az európai uniós rendelet, mint a transzeurópai hálózatokkal
kapcsolatos projektek projektkötvényekkel történő finanszírozásához választott
jogi aktus felel meg a legjobban annak a követelménynek, hogy az adminisztratív
terhek szempontjából hatékony módon vonzzák a magas szintű magánfinanszírozást,
miközben az uniós költségvetési hozzájárulás szempontjából a multiplikátorhatás
becsült mértéke – a teljes finanszírozási volumenhez képest – kb. 15–20-szoros.
Az uniós források optimális felhasználását állítva a középpontba, a
kezdeményezés célja mind az uniós, mind a tagállami intézkedések
hatékonyságának javítása.
A javaslat az arányosság elvével is
összhangban áll, mivel a rendelettervezet nem terjed túl a célkitűzéseinek
eléréséhez szükséges rendelkezéseken.
Mivel az LGTT kizárólag közlekedési
projektekre irányul, az Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezés lesz az első
olyan európai uniós pénzügyi eszköz, amelyből számos ágazat hasonló
finanszírozási igényű infrastrukturális projektjei részesülnek, ezért nagyobb
előnyöket biztosít a piaci hatások, az adminisztratív hatékonyság és a
forráshasznosítás terén. Koherens uniós pénzügyi eszközt nyújt az
infrastruktúra területén érdekelt feleknek, köztük pénzügyi szakembereknek,
hatóságoknak, építőipari vállalatoknak és üzemeltetőknek.

3.3.
A javaslat részletes magyarázata

Ahhoz, hogy a kísérleti szakasz a jelenlegi
többéves pénzügyi keret során elindulhasson, a versenyképességi és innovációs
keretprogram (2007–2013) létrehozásáról szóló 1639/2006/EK európai parlamenti
és tanácsi határozatot[4]
és a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén történő közösségi
pénzügyi támogatás nyújtásának általános szabályairól szóló 680/2007/EK európai
parlamenti és tanácsi rendeletet[5]
a következőképpen módosítani kell:
Az 1639/2006/EK európai parlamenti és tanácsi
határozat versenyképességi és innovációs keretprogramot hoz létre, amelybe az
IKT is beletartozik. E határozatot módosítani kell annak érdekében, hogy az
Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezést az IKT – különösen a nagy sebességű
szélessávú internet – területén is elindíthassák.
A javaslat 1. cikkének (1) bekezdése
kiegészíti a CIP-határozat jelenlegi 26. cikke (2) bekezdésének b) pontját a
„szélessávú internet” kifejezéssel. Mivel a CIP-határozat hatálya alá tartozó
infrastrukturális projektek várhatóan a nagy sebességű szélessávú internettel
kapcsolatos projektek fejlesztésére fognak koncentrálni, szükségesnek ítélik
ennek kiemelését.
Az 1. cikk (2) bekezdése a
CIP-határozat 31. cikke (2) bekezdésének helyébe lép. A bekezdés
célja, hogy a szöveget kiegészítse a projektkötvényekre irányuló
kockázatmegosztó eszköz fogalommeghatározásával. Így lehetővé válik, hogy már a
kísérleti szakaszban IKT-projektek is részesülhessenek a kezdeményezés
nyújtotta előnyökből. Az eszköznek 2014. december 31-ig hozzáférhetővé kell
válnia. Az uniós költségvetési kötelezettség szigorúan a költségvetési előirányzatok
erejéig korlátozott, a reziduális kockázatot az EBB viseli.
Az 1. cikk maximum 20 millió EUR
átcsoportosítását teszi lehetővé az ICT költségvetéstől az Európa 2020
projektkötvény-kezdeményezéshez.
Ezen kívül a 680/2007/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet megállapítja a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok
területén történő közösségi pénzügyi támogatás nyújtásának általános
szabályait, és létrehozza a TEN-közlekedési projektek hitelgarancia-eszköze
(LGTT) nevű kockázatmegosztó eszközt. Hasonlóképpen a
680/2007/EK rendeletet módosítani kell annak érdekében, hogy az Európai Unió
módosíthassa az EBB-vel fennálló jelenlegi kockázatmegosztási partnerség
hatályát az LGTT keretében, és lehetővé tegye, hogy az EBB a kezdeményezés
alapján kötvényfinanszírozást támogasson.
Ennélfogva a javaslat 2.
cikkének (1) bekezdése, amely a 680/2007/EK rendelet 2. cikkét módosítja, arra
irányul, hogy kiegészítse a szöveget a projektkötvényekre irányuló
kockázatmegosztó eszköz és a hitelminősítés javításának
fogalommeghatározásával. Így lehetővé válik, hogy már a kíséreti szakaszban
közlekedési és TEN-E projektek is részesülhessenek a kezdeményezés nyújtotta
előnyökből.
A javaslat 2. cikkének (2)
bekezdése módosítja a 680/2007/EK rendelet 4. cikkét és előírja, hogy a
projektkötvényekre irányuló kockázatmegosztó eszközre – hasonlóan az LGTT
tekintetében fennálló jelenlegi helyzethez – az EBB-hez kell benyújtani a
kérelmeket.
A javaslat 2. cikkének (3)
bekezdése lehetővé teszi maximum 200 millió EUR átcsoportosítását a
TEN-közlekedési projektek hitelgarancia-eszközétől (LGTT), valamint 10 millió
EUR átcsoportosítását a TEN-E költségvetéstől az Európa 2020
projektkötvény-kezdeményezéshez. Az uniós költségvetési kötelezettség szigorúan
a költségvetési előirányzatok erejéig korlátozott, a reziduális kockázatot az
EBB viseli.
Az azonnali
végrehajthatóság érdekében a javaslat 3. cikke kimondja, hogy a
rendelettervezet a kihirdetését követő napon hatályba lép.

4.
KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

A kezdeményezés
finanszírozása teljes egészében a meglévő programok keretösszegein belüli
átcsoportosítással történik 2012-ben és 2013-ban.
A 680/2007/EK
rendelet már megállapított 500 millió EUR-t az LGTT-re, amelyből legfeljebb 200
millió EUR átcsoportosítható a közlekedési területen a kísérleti szakaszban
projektkötvényekhez való felhasználás céljára a következők szerint:
06 03 03. TEN –
közlekedés            legfeljebb 200 millió EUR 2012–2013-ban
10 millió EUR,
illetve 20 millió EUR átcsoportosítható a TEN-E és a CIP költségvetési sorokról
a következők szerint:
32 03 02. TEN – energiaipar             legfeljebb 10 millió EUR
2012–2013-ban TEN-E projektekre
09 03 01. CIP      legfeljebb 20 millió EUR 2013-ban IKT- és
szélessávúinternet-projektekre
Ezeket a költségvetési átcsoportosításokat a
javaslatot kísérő pénzügyi kimutatás tartalmazza. Az uniós
költségvetés tekintetében semmiféle egyéb függő kötelezettség nem állna fenn,
mivel az uniós hozzájárulás a költségvetési sorban erre a célra megállapított
összeg erejéig maximált lenne.
2011/0301 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
a versenyképességi és innovációs keretprogram
(2007–2013) létrehozásáról szóló 1639/2006/EK határozat, valamint a
transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén történő közösségi
pénzügyi támogatás nyújtásának általános szabályairól szóló 680/2007/EK
rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
Tekintettel az Európai Unió működéséről szóló
szerződésre és különösen annak 172. cikkére és a 173. cikkének (3) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság
javaslatára,
a jogalkotási aktus
tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai
Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[6],
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[7],
a rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
Az Európai Parlament és a Tanács 2006. október 24-i
1639/2006/EK határozata[8]
létrehozza a versenyképességi és innovációs keretprogramot (CIP) egyedi
programokkal megvalósított különböző típusú végrehajtási intézkedésekkel,
amelyek közül „az információs és kommunikációs technológiák (IKT) politika
támogatási programja” támogatást nyújt az IKT-termékek és -szolgáltatások,
illetve az IKT-alapú termékek és szolgáltatások belső piacának erősítéséhez,
továbbá célja az innováció ösztönzése az IKT szélesebb körű bevezetésén és az
abba történő beruházáson keresztül.
(2)
A 2007. június 20-i 680/2007/EK európai parlamenti
és tanácsi rendelet[9]
megállapítja a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén történő
közösségi pénzügyi támogatás nyújtásának általános szabályait, és létrehozza a
TEN-közlekedési projektek hitelgarancia-eszköze (LGTT) nevű kockázatmegosztó
eszközt.
(3)
A következő évtizedben – a belső piac
kiteljesedését elősegítendő – példátlan volumenű beruházásra lesz szükség
Európa közlekedési, energia-, információs és kommunikációs hálózataiban az
Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezéseinek alátámasztása, továbbá
intelligens, korszerűsített és teljes mértékben összekapcsolt infrastruktúrák
fejlesztése érdekében. A TEN-T hálózat becsült beruházási szükséglete 500
milliárd EUR. Az energia-infrastruktúrához kapcsolódó, Európa szempontjából
jelentős projektek közül mintegy 100 milliárd EUR összegű beruházást fenyeget
az a veszély, hogy engedélyezési, szabályozási és finanszírozási akadályok
miatt nem készül el határidőre, míg további 100 milliárd EUR-t maga az ágazat
finanszíroz. Az európai digitális menetrend célkitűzésének – gyors
internet-hozzáférés biztosítása minden európai polgárnak és vállalkozásnak –
eléréséhez szükséges beruházások értéke 181–273 milliárd EUR közé tehető,
amelyből a magánszektorbeli beruházások várható összege 30–100 milliárd EUR.
(4)
Az Európai Parlament a „Befektetés a jövőbe: új
többéves pénzügyi keret (MFF) egy versenyképes, fenntartható és befogadó
Európáért” című 2011. június 8-i állásfoglalásában[10] hangsúlyozta, hogy az Uniónak
lépéseket kell tennie különösen annak érdekében, hogy fokozza az uniós
pénzeszközök felhasználását és ezáltal katalizátorként vonzza az Európai
Beruházási Banktól (EBB), az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Banktól (EBRD),
más nemzetközi pénzügyi intézményektől és a magánszektortól érkező kiegészítő
finanszírozást; üdvözölte továbbá az Európa 2020
projektkötvény-kezdeményezést, mint az EBB-vel létrejött olyan kockázatmegosztó
mechanizmust, amely maximált támogatást nyújt az uniós költségvetésből, és
amelynek ki kell egészítenie az uniós forrásokat, valamint – az Európa 2020
célkitűzésekkel összhangban – ki kell váltania a magánbefektetők további
érdeklődését a kiemelt uniós projektekben való részvétel iránt.
(5)
A pénzügyi eszközök javíthatják a költségvetés
kiadási oldalát, és komoly multiplikátorhatást válthatnak ki a
magánfinanszírozás bevonása és az elért beruházási volumen tekintetében. Az
Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezés várható multiplikátorhatása
15–20-szoros.
(6)
A Tanács 2011. július 12-i ülésén emlékeztetett
arra, hogy a pénzügyi eszközöket a meglévő eszközökhöz viszonyított
katalizátorhatás, a kormányzati mérleghez járuló kockázatok és a
magánintézmények esetleges kiszorítása figyelembevételével kell kezelni. A Bizottság
közleménye[11]
az Európa 2020 projektkötvény- kezdeményezés kísérleti szakaszáról és annak
hatásvizsgálata, amelyek nyilvános konzultációra támaszkodnak, hozzájárulnak az
említett kérdés megközelítéséhez.
(7)
Az Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezésnek két
célja van: először, segítségnyújtás az európai szakpolitikai prioritások
projektjeinek finanszírozásához, másodszor, a magánszektor nagyobb mértékű
bevonásának elősegítése infrastruktúra-projektek hosszú távú tőkepiaci
finanszírozásába. A kezdeményezés az uniós költségvetés kiadásait átirányítja a
növekedést fokozó területekre, figyelembe véve az Unió költségvetési fegyelmét
és a jelenlegi többéves pénzügyi keret szerinti plafonokat.
(8)
Ez lesz az első olyan pénzügyi eszköz, amelyből
számos ágazat hasonló finanszírozási igényű infrastrukturális projektjei
részesülnek, ezért nagyobb előnyöket biztosít a piaci hatások, az
adminisztratív hatékonyság és a forráshasznosítás terén. Koherens eszközt nyújt
az infrastruktúra területén érdekelt feleknek, köztük pénzügyi szakembereknek,
hatóságoknak, építőipari vállalatoknak és üzemeltetőknek.
(9)
Az Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezés keretén
belül projekttársaságok kötvényeket bocsátanak ki, és az Unió költségvetését
pedig egy pénzügyi partnertől származó finanszírozással együtt a kötvények
hitelminősítésének javítására használnák fel, annak érdekében, hogy vonzzák a
kölcsöntőkepiacok befektetőit, például a nyugdíjalapokat és
biztosítótársaságokat.
(10)
Az uniós támogatásnak olyan mértékben kell
csökkentenie a projektkötvényekkel járó kockázatot, hogy a tőkepiaci résztvevők
szívesebben fektessenek be nagyobb mennyiségű infrastrukturális
projektkötvénybe, mint uniós támogatás nélkül tennék.
(11)
Európa gazdasági fellendülését nem veszélyeztetheti
a fokozódó közlekedési zsúfoltság, az energia-összeköttetések hiánya és a
szélessávú internet elterjedésének lelassulása, ami abból ered, hogy az
infrastruktúrával kapcsolatos projektek nehezen jutnak hosszú távú magán- vagy
állami finanszírozáshoz.
(12)
Az, hogy a tagállamok – pénzügyi megszorításaik és
strukturális reformjaik fényében – átértékelik az infrastruktúrával kapcsolatos
beruházási programokat, nem segíti elő a megfelelő beruházások ütemének kívánt
felgyorsulását. Ezenkívül az infrastruktúrával kapcsolatos projektekhez
nyújtott hosszú lejáratú bankhitelek továbbra is elégtelenek és drágák, ezért
meg kell találni a hitelből történő finanszírozás más, versenyképes forrásait.
(13)
A kölcsöntőke-piaci finanszírozás azonban
infrastrukturális projektek esetében nem könnyen hozzáférhető az Unióban. Az
Európai Unióban a kötvénypiacok széttagoltak, amihez még társul a
projekt-előkészítés miatt hosszú átfutási időt igénylő infrastrukturális
projektek mérete és összetettsége, ezért a kérdés időszerű, és mindenképpen
uniós szinten, gyorsított eljárással és jóval az európai összekapcsolódási
eszköz előtt érdemes kezelni.
(14)
Az infrastruktúra területén a kölcsöntőke-piaci
finanszírozás általánosabb fejlesztése és a közlekedési projektekhez jelenleg
elérhető pénzügyi eszközök bővítése céljából javasolt tehát a jelenlegi
pénzügyi keret során kísérleti szakaszt indítani az Európa 2020
projektkötvény-kezdeményezés tekintetében.
(15)
Az Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezés
kísérleti szakaszának végrehajtása céljából az 1639/2006/EK határozatot és a
680/2007/EK rendeletet módosítani kell. A kísérleti szakasz célja a
kereskedelmi potenciállal rendelkező infrastrukturális projektek támogatása a
közlekedési, energia- és IKT-ágazatban, 2013 után pedig a kezdeményezés más
ágazatokra is kiterjeszthető.
(16)
Figyelemmel az EBB nagy múltú szakértelmére és
arra, hogy az EBB, mint a Szerződéssel létrehozott uniós pénzügyi szerv az
infrastruktúrával kapcsolatos projektek fő finanszírozója, a Bizottságnak be
kell vonnia az EBB-t az említett kísérleti szakasz végrehajtásába. Az
együttműködés konkrét feltételeit – a kockázatmegosztást és az EBB díjazását is
beleértve – a Bizottság és az EBB között létrejövő megállapodásban kell
rögzíteni.
(17)
Az Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezés
kísérleti szakaszát a javasolt európai összekapcsolódási eszköz előkészítése
során kell elindítani. Ez a kísérleti szakasz hozzájárul
az európai összekapcsolódási eszköz keretében létrejövő kockázatmegosztó
pénzügyi eszköz előkészítéséhez.
(18)
A támogatási kérelem, a projektek kiválasztása és
megvalósítása minden esetben – különösen az állami támogatás tekintetében – az
uniós jogszabályok hatálya alá tartozik, és a fentiek során törekedni kell
arra, hogy ne jöjjenek létre, illetve ne erősödjenek a piaci torzulások.
(19)
A kísérleti szakaszt 2012-ben és 2013-ban a
jelenlegi közlekedési, energiaügyi és távközlési programoktól történő
költségvetés-átcsoportosításból kell finanszírozni. E kezdeményezés céljára
legfeljebb 200 millió EUR csoportosítható át a TEN-közlekedési költségvetésből,
legfeljebb 20 millió EUR a versenyképességi és innovációs keretprogram
költségvetéséből, és legfeljebb 10 millió EURa TEN-E
költségvetésből. A rendelkezésre álló
költségvetés a kezdeményezés alkalmazási körét és a támogatható projektek
számát egyaránt behatárolja.
(20)
Az EBB projekt egy meghatározott köre alapján kér
költségvetési forrásokat, amennyiben ezeket a projekteket alkalmasnak találja,
megvalósításukat pedig valószínűnek ítéli. A kérelmeket 2013. december 31.
előtt be kell nyújtani. Az infrastruktúrával kapcsolatos nagy projektek
összetettsége miatt a tényleges jóváhagyásra későbbi időpontban is sor
kerülhet, de legkésőbb 2014. december 31-ig.
(21)
Az e rendeletben megállapított intézkedések
hatékonysága érdekében a rendeletnek a kihirdetését követő napon hatályba kell
lépnie.
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az
1639/2006/EK határozat módosításai
Az 1639/2006/EK határozat a következőképpen
módosul:
1. A 26. cikk (2) bekezdésének b) pontja
helyébe a következő szöveg lép:
„(b) az innováció ösztönzése az IKT és a
szélessávú internet szélesebb körű bevezetésén és az abba történő beruházáson
keresztül;”
2. A 31. cikk a következőképpen módosul:
a) A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg
lép:
„(2) A projektek célja az innováció, a
technológiaátadás és a már piaci bevezetésre alkalmas új technológiák
terjesztésének előmozdítása.
Az Unió támogatást nyújthat az (1) bekezdés a)
pontjában említett projektek költségvetéséhez való hozzájárulásra.
Másik lehetőségként az Unió az EBB által a
(2a)–(2d) bekezdésekben említett projektkötvényekre irányuló kockázatmegosztó
eszköz keretében a saját forrásaiból nyújtandó hitelekhez vagy garanciákhoz
szükséges céltartalékképzéshez és tőkeallokációhoz nyújt pénzügyi hozzájárulást
az EBB-nek.”
(b) A rendelet a következő (2a)–(2d)
bekezdésekkel egészül ki:
„(2a) A projektkötvényekre irányuló
kockázatmegosztó eszköz a hitelminősítés javításához járul hozzá, az alábbi
kritériumok mellett:
(a) az eszköz az IKT és a szélessávú internet
területén megvalósítandó közös érdekű projektek finanszírozásához nyújtott
EBB-hitel vagy EBB-garancia formáját ölti;
(b) egy projekt adósságszolgálati
kockázatainak fedezésére szolgál, enyhíti a kötvénytulajdonosok
hitelkockázatát;
(c) kizárólag olyan projektekhez alkalmazható,
amelyek pénzügyi életképessége projektbevételeken alapszik.
(2b) Az Uniónak a
projektkötvényekre irányuló kockázatmegosztó eszközzel kapcsolatos
kötelezettségvállalása, ideértve a kezelési díjakat és az egyéb elszámolható
költségeket is, az Uniónak a projektkötvények kockázatmegosztó eszközéhez való
hozzájárulásának összegére korlátozódik, és az Európai Unió általános
költségvetése terhére további kötelezettségvállalást nem keletkeztethet.
Valamennyi művelet további fennmaradó kockázatait az EBB viseli.
(2c) A projektkötvényekre
irányuló kockázatmegosztó eszköz alkalmazásának részletes feltételeit, ideértve
annak felügyeletét és ellenőrzését, a Bizottság és az EBB közötti
hatáskör-átruházási megállapodás határozza meg.
(2d) 2013-ban
az I. melléklet b) pontjának megfelelően legfeljebb 20 millió EUR használható
fel a költségvetésből az IKT-val és a szélessávú internettel kapcsolatos
szakpolitikai célokra. A
kockázatmegosztó eszköz a beruházási időszakban új hitelek és garanciák céljára
kapott mindenfajta bevételt felhasználhat.”
2. cikk
A
680/2007/EK rendelet módosításai
A 680/2007/EK rendelet a következőképpen
módosul:
(1) A 2. cikk
a következő 14. és 15. pontokkal egészül ki:
„14. A projektkötvényekre irányuló
kockázatmegosztó eszköz hitelminősítés-javítást jelent a közös érdekű projektek
számára. A projektkötvényekre irányuló kockázatmegosztó eszköz egy projekt adósságszolgálati
kockázatainak fedezésére szolgál, enyhíti a kötvénytulajdonosok
hitelkockázatát. Kizárólag olyan projektekhez használják, amelyek pénzügyi
életképessége projektbevételeken alapszik.
15. A
hitelminősítés-javítás EBB-hitel vagy EBB-garancia használatát jelenti a
projekthez nyújtott hitel hitelminősítésének javítása céljából.”
(2) A 4. cikk első
bekezdése a következő mondattal egészül ki:
„A projektkötvényekre
irányuló kockázatmegosztó eszköz iránti kérelmeket a 6. cikk (1) bekezdésének
g) pontja értelmében az EBB-nek kell címezni az EBB általános kérelmezési
eljárásának megfelelően.”
(3) A 6. cikk (1)
bekezdése a következőképpen módosul:
a) A d) pont a következő
mondattal egészül ki:
„2012-ben és 2013-ban
legfeljebb 200 millió EUR összeg átcsoportosítható a közlekedési ágazatban a
projektkötvényekre irányuló kockázatmegosztó eszköz céljára.”
(b) A cikk a következő g)
ponttal egészül ki:
„g) az EBB által a saját
forrásaiból a TEN-T és TEN-E projektkötvényeire irányuló kockázatmegosztó
eszköz keretében nyújtandó hitelekhez vagy garanciákhoz szükséges
céltartalékképzéshez és tőkeallokációhoz az EBB-nek nyújtott pénzügyi
hozzájárulás. Az Uniónak a kockázatmegosztó eszközzel kapcsolatos
kötelezettségvállalása, ideértve a kezelési díjakat és az egyéb elszámolható
költségeket is, az Uniónak a projektkötvények kockázatmegosztó eszközéhez való
hozzájárulásának összegére korlátozódik, és az Európai Unió általános
költségvetése terhére további kötelezettségvállalást nem keletkeztethet.
Valamennyi művelet további fennmaradó kockázatait az EBB viseli. A
projektkötvényekre irányuló kockázatmegosztó eszköz alkalmazásának részletes
feltételeit, ideértve annak felügyeletét és ellenőrzését, a Bizottság és az EBB
közötti hatáskör-átruházási megállapodás határozza meg. 2012-ben és 2013-ban a
15. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően legfeljebb 210 millió
EUR-t csoportosítanak át a TEN-T (LGTT), illetve TEN-E költségvetési sorokról a
projektkötvényekre irányuló kockázatmegosztó eszköz céljára, amelyből legfeljebb
200 millió EUR közlekedési projektekre, legfeljebb 10 millió EUR pedig
energiaprojektekre fordítható. A projektkötvények
kockázatmegosztó eszköze a beruházási időszakban új hitelek és garanciák
céljára kapott mindenfajta bevételt felhasználhat.”
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a
rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazható valamennyi
tagállamban.
Kelt Brüsszelben,
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
JAVASLATOT KÍSÉRŐ PÉNZÜGYI KIMUTATÁS
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI
              1.1.        A javaslat/kezdeményezés címe
              1.2.        A
tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)
              1.3.        A
javaslat/kezdeményezés típusa
              1.4         Célkitűzés(ek)

              1.5.        A
javaslat/kezdeményezés indoklása
              1.6.        Az
intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama
              1.7.        Tervezett
irányítási módszer(ek)
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
              2.1.        A
nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
              2.2.        Igazgatási
és kontrollrendszer
              2.3.        A
csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT
PÉNZÜGYI HATÁSA
              3.1.        A
kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés
mely kiadási tételét/tételeit érintik
              3.2.        A
kiadásokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.1.     A kiadásokra gyakorolt becsült hatás
összegzése
              3.2.2.     Az
operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.3.     Az
igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.4.     A
jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség
              3.2.5.     Harmadik
felek részvétele a finanszírozásban
              3.3.        A bevételre gyakorolt
becsült hatás
JAVASLATOT
KÍSÉRŐ PÉNZÜGYI KIMUTATÁS
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI
1.1.        A javaslat/kezdeményezés címe

Javaslat: az Európai Parlament és a Tanács
rendelete a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013)
létrehozásáról szóló 1639/2006/EK határozat és a transzeurópai közlekedési és
energiahálózatok területén történő közösségi pénzügyi támogatás nyújtásának
általános szabályairól szóló 680/2007/EK rendelet módosításáról.
1.2.        A tevékenységalapú
irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett
szakpolitikai terület(ek)[12]
Szakpolitikai
terület:                 Gazdasági és pénzügyek
A
tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó tevékenység:    Pénzügyi
műveletek és eszközök
Szakpolitikai
terület:                 Mobilitás és közlekedés
A
tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó tevékenység:    Transzeurópai
hálózatok
Szakpolitikai
terület:                 Információs társadalom és médiaügyek
Tevékenységek:                       IKT
terjesztése (09 03.)
Szakpolitikai
terület:                 Energia
A
tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó tevékenység:    Transzeurópai
hálózatok (32 03.)
1.3.        A javaslat/kezdeményezés
típusa
A javaslat/kezdeményezés új
fellépéshez átirányított intézkedésre irányul
1.4.        Célkitűzések
1.4.1.     A javaslat/kezdeményezés által
érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzések
A
CEF előkészítése
Olyan
energetikai infrastruktúrák fejlesztésének támogatása, amelyek biztosítják az
energiaellátás folytonosságát és biztonságát, és ezáltal a gazdaság megfelelő
működését
A
közlekedési hálózatok összeköttetéseinek és kölcsönös átjárhatóságának
biztosítása
Az
IKT elterjedésének támogatása
1.4.2.     Konkrét célkitűzés(ek) és a
tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett tevékenység(ek)
Konkrét célkitűzés: A közlekedéssel,
energiaiparral és szélessávú internettel kapcsolatos támogatott projektek száma
A tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó tevékenység:
ECFIN: pénzügyi műveletek és eszközök
MOVE – Hálózatok összekapcsolása és átjárhatósága
a szűk keresztmetszetek megszüntetése révén
INFSO – IKT terjesztése (09 03.)
ENER – Az energiaellátás biztonságának javítása az
infrastruktúrán keresztül
1.4.3.     Várható eredmény(ek) és
hatások
Tüntesse fel, milyen
hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/célcsoportokra!
A kezdeményezés célja az európai
projektkötvény-piacok megújítása és az infrastrukturális projektek
finanszírozáshoz való hozzáférésének elősegítése. Az Európa 2020
projektkötvény-kezdeményezés egy új kockázatmegosztó pénzügyi eszköz, amelyet a
TEN-szakpolitikák keretében vezetnek be a közlekedés, az energiaipar és a
távközlés – különösen a szélessávú internet – területén. Az eszköz az európai
infrastrukturális projektekkel kapcsolatos fellépések magánfinanszírozását
kívánja elősegíteni.
A TEN-T, a TEN-E, valamint a versenyképességi és
innovációs keretprogram (CIP) részeként az uniós pénzeszközöket – ahelyett,
hogy támogatásként használnák fel – céltartalék és tőkeallokáció formájában az
Európai Beruházási Banknál (EBB) helyezik el abból a célból, hogy fedezzék az
EIB által e kezdeményezés keretében finanszírozott infrastrukturális
projektekhez fűződő kockázatok egy részét.
Az eszköz alkalmazása lehetővé teszi:
a) Nagyobb hiteligényű infrastrukturális
projektekhez és kockázatosabb, de még „bankképes” infrastrukturális
projektekhez nyújtott hitelek EBB általi finanszírozását.
b) Multiplikátorhatás generálását
infrastrukturális magánberuházások uniós költségvetésből történő
finanszírozásán, azaz uniós forrásból a kezdeményezésre fordított minden 1 EUR
15–20 EUR befektetést eredményezhet európai infrastrukturális projektekbe.
Figyelemmel azonban a költségvetési sorok szerint
elérhető összegekre és arra, hogy a kísérleti szakaszban ezek nem
helyettesíthetők, a támogatható projektek száma becslések szerint 5-14
infrastrukturális projektre korlátozódik. A projektek becsült száma főként
méretüktől és piaci elfogadottságuktól függ.
1.4.4.     Eredmény- és hatásmutatók
A cél infrastrukturális projektek
kölcsöntőke-piaci finanszírozásának növelése; olyan projekteké, amelyek a
680/2007/EK rendelet és az 1639/2006/EK határozat értelmében támogatásra
jogosultak. Ennek megfelelően a következő mutatókat kell alkalmazni:
– A kezdeményezés keretében EBB-finanszírozásban
részesült TEN-T, TEN-E és szélessávúinternet-projektek száma.
– A kiváltott multiplikátorhatás, összesítve és
ágazatonként. A várható multiplikátorhatás akár 15–20-szoros is lehet,
amennyiben az uniós költségvetési támogatást a kezdeményezés keretében
támogatott projektek teljes beruházási összegéhez és a tranzakciók
feltételeihez viszonyítjuk.
– A szóban forgó projektekhez mozgósított,
kölcsöntőke-piaci hitelből történő finanszírozás volumene, összesítve és
érintett ágazatonként.
Az eredmények ellenőrzése az EBB által benyújtandó
beszámolók és piackutatás alapján történik.
1.5.        A javaslat/kezdeményezés
indoklása
1.5.1.     Rövid vagy hosszú távon
kielégítendő szükséglet(ek)
A tagállamok pénzügyi megszorításai miatt fennáll
a veszély, hogy az európai érdekű infrastrukturális projektek nem valósulnak
meg az Európa 2020 célkitűzések eléréséhez szükséges ütemben, ami veszélyezteti
az Európai Unió gazdasági fellendülését és növekedését.
Ezenkívül a pénzügyi válság folyamán problémássá
vált likviditásra és kockázatokra a bankok az infrastrukturális projektekhez nyújtott
hitelek lejárati idejének rövidítésével, árának emelésével és magasabb
biztosítéki követelményekkel reagáltak. Bár a banki hitelek piacai a
fellendülés jeleit mutatják, az infrastrukturális projektek idegen tőkével való
hosszú távú finanszírozása továbbra is nehezen elérhető. Ezért a kötvénypiacok,
mint finanszírozási források jelentősége egyre növekszik. Mivel azonban
nincsenek a hitelminőséget javító folyamatos intézkedések, az elmúlt években
nem voltak projektkötvény-műveletek a TEN-T, a TEN-E, illetve a szélessávú
internet területén.
Az Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezés célja
a hitelminősítés javítása, ami vonzóbbá tenné a tőkepiacot a befektetők
számára, és az infrastrukturális projektkötvényekkel lehetővé tenné új
eszközosztály létrehozását. A gazdasági fellendülésre és a növekedést ösztönző
támogatási intézkedésekre tekintettel most, egy olyan időszakban kell
elindítani a kezdeményezést, amikor a tőkepiaci befektetők már elkezdtek
keresni más hosszú távú, inkább biztonságos befektetési alternatívákat. A piaci
magatartás ösztönzése és a pénzügyi eszközöknek az európai összekapcsolódási
eszköz keretében történő hatékonyabb alkalmazása érdekében, de a piac
tesztelése céljából is kísérleti szakaszt kell elindítani, ami a 2013 utáni
időszakra lehetővé tenné a kialakítás optimalizálását.
1.5.2.     Az uniós részvételből adódó
többletérték
A kezdeményezés inkább kiegészíti, semmint
felváltja a banki hitelezést, azaz egy másik, versenyképes forrást jelent
projektek hitelből történő, hosszú távú finanszírozásához. Nincsenek olyan
hasonló eszközök, amelyek a kiemelt uniós infrastrukturális projektekhez
vonzanák a tőkepiaci finanszírozást.
Innovatív megoldások szükségesek ahhoz, hogy
infrastrukturális projektekhez rövid időn belül nagyobb részt mobilizáljanak az
uniós és külföldi magánmegtakarításokból, és csökkentsék az állami
költségvetésekre nehezedő nyomást. Az EBB-nek az Európa 2020
projektkötvény-kezdeményezés keretében végrehajtandó finanszírozási műveletei
kiegészítik a jelenlegi tőkeeszközök és hitelviszonyt megtestesítő eszközök, a
Marguerite-eszköz és a TEN-közlekedési projektekre vonatkozó
hitelgarancia-eszköz (LGTT) keretében folytatott tevékenységeket.
Az EBB finanszírozási műveletei a közlekedés, az
energiaipar és az IKT területén végrehajtott, az Európa 2020 stratégia
végrehajtása szempontjából jelentős infrastrukturális projektek támogatásának
látható és hatékony eszközét jelentik. Az EBB – versenyképes kamatlábak
formájában – teljes egészében átadja az európai uniós támogatásból és az EBB vonzó
finanszírozási költségeiből származó pénzügyi előnyöket a végső
kedvezményezetteknek.
A kockázatmegosztó eszköz lehetővé teszi az
Európai Unió számára, hogy olyan projekteknek tudja biztosítani a szükséges
pénzügyi támogatást, amelyek általában nem felelnének meg az EBB szabványos
iránymutatásainak és kritériumainak.
1.5.3.     Hasonló korábbi tapasztalatok
tanulsága
A megállapítások összefoglalását és elemzését a
javaslathoz mellékelt hatásvizsgálat tartalmazza.
A TEN-közlekedési projektek hitelgarancia-eszközével
(LGTT) kapcsolatos tapasztalatok szerint hosszabb idő szükséges ahhoz, hogy a
pénzügyi piacokkal, a jogi és pénzügyi tanácsadókkal, a hatóságokkal, a
projektszponzorokkal és az üzemeltetőkkel új koncepciókat fogadtassunk el, és
megértessük velük az LGTT-nek a projektek pénzügyi strukturálására gyakorolt
kedvező hatását. Az LGTT 2007-ben indult útjára, akkoriban újdonságnak
számított – olyan eszköznek, amelyet a közlekedési infrastruktúrával
kapcsolatos projektek építési szakasza utáni működési kockázatok fedezésére
szántak. Ezért fontos, hogy az Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezéshez
kísérleti szakasz induljon, nehogy a kezdeményezést egyébként üdvözlő, fent
említett érdekeltek elveszítsék lendületüket.
1.5.4.     Összhang és lehetséges
szinergia egyéb pénzügyi eszközökkel
Ez a kezdeményezés összhangban áll az Európa 2020
stratégiával, az európai összekapcsolódási eszköz végrehajtására irányuló
javaslattal és az éves növekedési jelentéssel.
Az európai összekapcsolódási eszköz nyújtja a
hosszabb távú keretet, biztosítva, hogy az energiaipari, közlekedési és a
távközlési projektek fejlesztése és végrehajtása megfelelő időn belül és
hatékonyan történjen. A kiemelt
infrastrukturális projektlehetőségek átfogó stratégiájában[13], ahogy azt a Bizottság 2011.
június 29-én javasolta, számos lehetőség rejlik, hogy több magánfinanszírozást
vonzzon, ugyanakkor segítse a belső piac kiteljesítését. A finanszírozható
projektek kiválasztását is felölelő stratégia átlátható, ezáltal magas szintű
biztonságot nyújt valamennyi érdekelt fél számára. A stratégián belül a
politikai prioritások, az előírások, az ösztönző rendszerek meghatározása, az
érdekeltek közötti szoros koordináció, tájékoztatás és felvilágosító kampányok
szükségesek az infrastrukturális beruházások átfogó keretfeltételeinek
megállapításához, az érdekelt felek magatartásának megváltoztatásához, valamint
a beavatkozás ütemének felgyorsításához. Támogatások és pénzügyi eszközök –
mindegyik különálló pénzügyi szabályok szerint – lesznek hozzáférhetők összehangolt
módon.
A pénzügyi eszközökre a hitel- és
tőkefinanszírozást gátló speciális akadályok csökkentéséhez van szükség. Fő
céljuk a projektek magánfinanszírozásának vonzása és elősegítése. Ugyanakkor az
infrastrukturális projektekbe történő beruházások növekedése ösztönzi a válság
utáni pénzügyi piacok globális fejlődését, gyorsítja a gazdasági fellendülés
ütemét, és elősegíti a növekedést. Az Európa 2020 projektkötvény-kezdeményezés
a CEF kockázatmegosztó eszközeinek szerves részét alkotja a 2014–2020 közötti
időszakra. A 2012-2013 közötti kísérleti szakasz fő célkitűzése az
infrastrukturális projektek azonnali támogatása és a kezdeményezés 2014-2020
közötti operatív szakaszának előkészítése.
1.6.        Az intézkedés és a pénzügyi
hatás időtartama
Végrehajtás 2012 és 2013 közötti beindítási
időszakkal.
1.7.        Tervezett irányítási
módszer(ek)[14]
Közös irányítás végrehajtási feladatok átadásával
az EBB-nek.
A javaslat a meglévő rendelkezésekkel összhangban
előirányozza, hogy az EBB a saját szabályzatának és eljárásainak megfelelően
finanszírozza a beruházási projekteket. A Bizottság felel a költségvetési
előirányzatok irányításáért. Az EBB és a Bizottság megállapodást köt, amelyben
rögzítik a határozattervezet végrehajtásával kapcsolatos részletes
rendelkezéseket és eljárásokat.
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
2.1.        A nyomon követésre és a
jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
Az EBB finanszírozási műveleteit az EBB saját
szabályainak és eljárásainak megfelelően irányítja, ideértve a megfelelő
könyvvizsgálati, ellenőrzési és nyomonkövetési intézkedéseket. Az EBB
alapokmányának rendelkezése szerint az EBB külső könyvvizsgálók által
támogatott könyvvizsgálói bizottsága felelős az EBB műveletei és könyvei
szabályszerűségének ellenőrzéséért. Az EBB elszámolását a bank Igazgatótanácsa
évente jóváhagyja.
Ezen túlmenően az EBB Igazgatótanácsa, amelyben a
Bizottságot egy igazgató és egy helyettes képviseli, hagyja jóvá az EBB minden
finanszírozási műveletét, és nyomon követi, hogy a bankot alapokmányának és az
Igazgatótanács által meghatározott általános irányelveknek megfelelően
irányítsák.
A Bizottság, a Számvevőszék és az EBB között
létrejött, 2003. októberi háromoldalú egyezmény – amelyet 2007-ben egy újabb
négyéves időszakra megújítottak – részletezi azokat a szabályokat, amelyek
szerint a Számvevőszék elvégzi az EBB európai uniós garancia által fedezett
finanszírozási műveleteivel kapcsolatos könyvvizsgálatait.
Az intézményközi megállapodás 49. cikkének
megfelelően a Bizottság évente beszámol a költségvetési hatóságnak az EBB által
folytatott tevékenységekről.
Ezen túlmenően az EBB benyújtja a Bizottságnak az
EBB összes finanszírozási műveletére vonatkozó, az Európai Számvevőszéknek
történő jelentési kötelezettségeinek vagy felszólításainak teljesítéséhez
szükséges statisztikai, pénzügyi és számviteli adatot, valamint az EBB
finanszírozási műveleteinek kintlevőségeiről szóló könyvvizsgálói igazolást.
A Bizottság által a hatékony és eredményes
pénzgazdálkodásnak megfelelően végzett felügyelet körébe tartozik a jelentések
készítése a kezdeményezés végrehajtása során a pénzügyi végrehajtás eszközeivel
támogatott tevékenységekről, az eredményekről és a hatásokról. Az intézményközi
megállapodás 49. cikke szerinti jelentéstételben egy szakasz szerepel majd
erről a kezdeményezésről.
Végül a Bizottság 2013 második felében tervezi a
kísérleti szakasz értékelését, melynek során megvizsgálja, hogy a kezdeményezés
rövid működése során sikeres volt-e, és melyek a tanulságok a 2013 után a CEF
keretében történő végrehajtás szempontjából.
2.2.        A csalások és a
szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések
Mivel ez a kezdeményezés együtt jár az EBB általi
operatív irányítással, épít a TEN-közlekedési projektek hitelgarancia-eszközére
(LGTT) vonatkozóan már fennálló ellenőrzésre és monitoringra. A csalás elleni
intézkedések elfogadása elsősorban az EBB felelősségi körébe tartozik,
nevezetesen a 2008 áprilisában elfogadott, az Európai Beruházási Bank
tevékenységei során a korrupció, csalás, összejátszás, kényszerítés, pénzmosás
és a terrorizmus finanszírozása megelőzésére és megakadályozására vonatkozó
EBB-irányelv szabályainak a finanszírozási műveletekre való alkalmazása révén.
Az EBB szabályai és eljárásai a részletes csalás
és korrupció elleni rendelkezéseken kívül belső vizsgálatok elvégzésére is
felhatalmazzák az OLAF-ot. 2004 júliusában az EBB Igazgatótanácsa határozatot
hagyott jóvá a csalás, a korrupció és a Közösség pénzügyi érdekeit sértő
illegális tevékenységek megelőzését célzó belső vizsgálatok feltételeinek
megállapításáról.
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT
PÉNZÜGYI HATÁSA
3.1.        A kiadások a többéves
pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási
tételét/tételeit érintik
·      Jelenlegi költségvetési kiadási tételek. Az eszköz finanszírozását az
uniós költségvetés azonos szakpolitikai területen működő, ezen új eszközzel
érintett és azonos költségvetési tétel alatt található jelenlegi programjai
(MOVE, ENER és INFSO) közötti átcsoportosítással garantálják.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Részvétel
 Szám [Megnevezés………………………...……….] || Diff./Nem diff. ([15]) || EFTA-országokból[16] || tagjelölt országokból[17] || harmadik országokból || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében
 1A || 06.03.03. TEN-T || Diff. || NEM || NEM || /NEM || NEM
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Részvétel
 Szám [Megnevezés............] || Diff./Nem diff. || EFTA országokból || tagjelölt országokból || harmadik országokból || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében
 1A || 32.03.02 TEN-E || Diff. || NEM || NEM || NEM || NEM
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || A költségek típusa || Hozzájárulás ||   ||   ||
   || Szám [Megnevezés............] || Diff./Nem diff. || EFTA országokból || tagjelölt országokból || harmadik országokból || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében
 1A || 09.03.01 VERSENYKÉPESSÉGI ÉS INNOVÁCIÓS KERETPROGRAM, IKT, IRÁNYELV-TÁMOGATÁSI PROGRAM || Diff. || IGEN || IGEN || IGEN || NEM
3.2.        A kiadásokra gyakorolt
becsült hatás
3.2.1.     A kiadásokra gyakorolt becsült
hatás összegzése
Az ezen intézkedéshez elkülönített hitelekre
vonatkozó döntést a költségvetési hatóság hozza meg az éves eljárás keretében.
Így az évekre vonatkozóan a kötelezettségvállalási és a kifizetési
előirányzatok különválasztása csupán tájékoztató jellegű. Az Európa 2020
projektkötvény-kezdeményezés kísérleti szakaszának céljára hozzáférhető teljes
uniós költségvetés semmiképpen sem haladhatja meg a 230 millió eurót.
A Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság
(MOVE) és a TEN-közlekedés EA esetében a szükséges adminisztratív ráfordítás
várhatóan ugyanazon a szinten marad, mint ami jelenleg a TEN-közlekedés
hitelgarancia-eszközének irányításához szükséges. A személyzeti kiadásokra
tehát nincs nettó hatása. Az Energiaügyi Főigazgatóság (ENER) és az
Információstársadalmi és Médiaügyi Főigazgatóság (INFSO) Főigazgatóság számára
új intézkedésről van szó, míg a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóságtól (ECFIN)
a végrehajtás és az utókövetés igazgatási ráfordítást igényel. A szóban forgó
főigazgatóságokra vonatkozóan tehát – a különböző feladatoknak megfelelően
eltérő – személyzeti hatások jelentkeznek.
millió EUR (három tizedesjegyig)
 Többéves pénzügyi keretrendszer fejezete: || 1A || Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért
 Főigazgatóság: MOVE, ENER és INFSO ||   ||   || 2012[18] || 2013 || 2014 || ÖSSZESEN
  Operatív előirányzatok ||   ||   ||   ||
 06.03.03. || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || 100 || 100 || 0 || 200
 Kifizetési előirányzatok || (2) || 40 || 60 || 100 || 200
 32.03.02 || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) || 0 || 10 || 0 || 10
 Kifizetési előirányzatok || (2a) || 0 || 10 || 0 || 10
 09.03.01 || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) || 0 || 20 || 0 || 20
 Kifizetési előirányzatok || (2a) || 0 || 20 || 0 || 20
 Bizonyos operatív programokból finanszírozott igazgatási előirányzatok[19] || 0 || 0 || 0 ||
 Költségvetési tétel száma ||   || (3) ||   ||   ||   ||
 A MOVE, ENER és INFSO Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 || 100 || 130 || 0 || 230
 Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 || 40 || 90 || 100 || 230
  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || 100 || 130 || 0 || 230
 Kifizetési előirányzatok || (5) || 40 || 90 || 100 || 230
  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || 0 || 0 || 0 || 0
 A többéves pénzügyi keret 1A FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || 100 || 130 || 0 || 230
 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || 40 || 90 || 100 || 230
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || Igazgatási kiadások
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || 2012 || 2013 || 2014 || 2015 || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN
 Főigazgatóság: MOVE, ENER, INFSO, ECFIN és TEN-T EA ||
  Humánerőforrás || 0,5 alkalmazott (ECFIN) + 0,1 alkalmazott (ENER) =   0,0762 (0,6*127 000 standard költség álláshelyenként) || 0,1 alkalmazott (ECFIN) + 0,1 alkalmazott (ENER)+ 0,5 alkalmazott (INFSO) =   0,0889 (0,7*127 000 standard költség álláshelyenként) || 0,1 alkalmazott (ECFIN) + 0,1 alkalmazott (ENER) =   0,0254 (0,2*127 000 standard költség álláshelyenként) ||   ||   ||   ||   ||
  Egyéb igazgatási kiadások || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||   ||   ||
 Főigazgatóság ÖSSZESEN <…….> || Előirányzatok || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 0,0762 (ENER + ECFIN + INFSO) || 0,0889 (ENER + ECFIN + INFSO) || 0,0254 (ENER + ECFIN + INFSO) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || Év 2012[20] || Év 2013 || Év 2014 || Év 2015 || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 1-5. FEJEZETÉHEZ TARTOZÓ előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 100,0762 || 130,0889 || 0,0254) ||   ||   ||   ||   || 230,1905
 Kifizetési előirányzatok || 40,0762 || 90,0889) || 1 000,0254) ||   ||   ||   ||   || 230,1905
3.2.2.     Az operatív előirányzatokra
gyakorolt becsült hatás
–
¨      A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív
előirányzatok felhasználását.
–
x        A javaslat/kezdeményezés az alábbi
operatív előirányzatok felhasználását vonja maga után: Ezeket az igényeket
azonban átcsoportosítással fedezik. Ezenkívül nincs rögzített projektköltség,
mivel a szükséges uniós költségvetés a projekt méretétől és más feltételektől
függ. Emiatt az alábbiakban megadott adatok kizárólag becslések és azt jelzik,
hogy a támogatott projektek száma korlátozott lesz.
–
Az eredmény a továbbfejlesztett projektek száma és
az EU részéről az EBB-nek nyújtandó költségvetési hozzájárulás.
Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR
(három tizedesjegyig)
 Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket   ò ||   ||   || Év 2012 || Év 2013 || Év 2014 || Év N+3 || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN
 TELJESÍTÉSEK
 Teljesítések típusa[21] || Teljesítés átlagos költsége (a projektek méretétől, kockázatától, lejáratától stb. függően) || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma összesen || Össz- költség
 1. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[22]… || A közlekedéssel, energiaiparral és szélessávú internettel kapcsolatos támogatott projektek száma.
 - Teljesítés MOVE || Projektek száma || Kb. 20 || 1-2 || 40 || 1-3 || 60 || 1-6 || 100 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 3-11 || 200
 - Teljesítés ENER || Projektek száma || Kb. 10 ||   ||   || 1 || 10 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 10
 - Teljesítés INFSO || Projektek száma || Kb. 20 ||   ||   || 1-2 || 20 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1-2 || 20
 1. konkrét célkitűzés részösszege || 1- || 40 || 3-6 || 90 || 1-6 || 100 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS… ||
 - Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2. konkrét célkitűzés részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZKÖLTSÉG || 1-2 || 40 || 1-6 || 90 || 1-6 || 100 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 5-14 || 230
 ÖSSZKÖLTSÉG || 1-2 || 40 || 1-6 || 90 || 1-6 || 100 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 5-14 || 230
3.2.3.     Az igazgatási előirányzatokra
gyakorolt becsült hatás
3.2.3.1.  Összefoglalás
–
¨      A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási
előirányzatok felhasználását.
–
X       A javaslat/kezdeményezés az alábbi
igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után:
   || Év 2012 [23] || Év 2013 || Év 2014 || Év 2015 || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN
millió EUR (három tizedesjegyig)
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 ||   ||   ||   ||   || 0,1905
 Egyéb igazgatási kiadások ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 ||   ||   ||   ||   || 0,1905
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE nem tartozó előirányzatok [24] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb közigazgatási jellegű ráfordítás ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE nem tartozó előirányzatok részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZESEN || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 ||   ||   ||   ||   || 0,1905
3.2.3.2.  Becsült
humánerőforrás-szükségletek
–
A javaslat/kezdeményezés az alábbi
humánerőforrás-igénnyel jár:
 ||   || 2012 || 2013 || 2014 || 2015 ||  A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető ||
  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek)
 || ECFIN: 01 01 01 01, ENER 32.01.01, INFSO 09.01.01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 0,1 (ENER) + 0,5 (ECFIN) || 0,1 (ENER) + 0,1 ECFIN + 0,5 INFSO || 0,1 (ENER) + 0,1 INFSO ||   ||   ||
 ||  Külső személyi állomány – teljes munkaidős egyenértékben kifejezve: TME)[25] ||
 || XX 01 02 01 (CA, INT, SNE a teljes keretből) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA és SNE a küldöttségeknél) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy [26] || - a a központban[27] || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || - a küldöttségeknél || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || KVEXX 01 05 02 (CA, INT, SNE - közvetett kutatás) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (KVE, INT, SNE - közvetlen kutatás) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || ÖSSZESEN ||   ||   ||   ||   ||   ||
A becslést egész számmal kell megadni (vagy
legfeljebb egy tizedesjegyig)
XX: az érintett
szakpolitikai terület vagy költségvetési cím
A
humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az
intézkedés irányításához rendelt személyzettel és/vagy az adott főigazgatóságon
belüli személyzet-átcsoportosítással kell eleget tenni. A források adott
esetben a költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves
elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további
juttatásokkal. Az elvégzendő feladatok leírása:
 Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || Mivel az elsődleges operatív felelősség az EBB-t terheli, a bizottsági személyzet a következő feladatokat végzi: - A megállapodás tárgyalása stb. - A költségvetési eljárás adminisztrációja (az EBB által megadott projektsorozat alapján); - Az EBB által benyújtott rendszeres tájékoztatás értékelése és a költségvetési hatósághoz benyújtandó jelentések – pl. az intézményközi megállapodás 49. cikkében előírt dokumentumok – előkészítése; - Részvétel az irányítócsoport megbeszélésein a végrehajtás nyomon követése céljából; - Az intézkedéssel kapcsolatos könyvviteli feladatok; - Kapcsolattartás a Számvevőszékkel, a Parlamenttel és a Tanáccsal; - A támogathatósággal kapcsolatos iránymutatások készítése az EBB számára egyedi projektesetekre vonatkozóan.
 Külső személyzet || nincs adat
3.2.4.     A jelenlegi többéves pénzügyi
kerettel való összeegyeztethetőség
–
A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a
jelenlegi többéves pénzügyi kerettel. A fenti összegek fedezése jelenlegi
programok átcsoportosításából történik.
3.3.        A bevételre gyakorolt becsült
hatás
Az eszközzel generált és
2013. december 31-ig befolyt kamat- és egyéb bevételek – például a
kedvezményezettek által fizetett díjak – hozzáadhatók a kezdeményezés
forrásaihoz. 2014. január 1. után a bevételeket
vissza kell fizetni az uniós költségvetésbe. A lehetséges bevételek mértéke és
ütemezése jelenleg még nem becsülhető meg.
–      ¨      A
javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre.
–      X       A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a
bevételre gyakorolt hatása a következő:
–
¨                  a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást
–
X                  a javaslat az egyéb bevételekre
gyakorol hatást
millió EUR (három tizedesjegyig)
 Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[28]
 2012 || 2013 || 2013 || Év N+3 || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető
 ..... jogcímcsoport ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Az egyéb címzett
bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési
tétel(eke)t.
Ismertesse a bevételre
gyakorolt hatás számításának módszerét.
[1]               COM(2011) 500 végleges.
[2]               COM(2011)500, Az Európa 2020 stratégia költségvetése és
a vonatkozó bizottsági szolgálati munkadokumentumok.
[3]               Pl. már előrehaladott ajánlattételi szakaszban lévő
projektek és/vagy projektek refinanszírozása az építés alatt.
[4]               HL L 310., 2006.11.9., 15. o.
[5]               HL L 162., 2007.6.22., 1. o.
[6]               HL C ., ., o.
[7]               HL C ., ., o.
[8]               HL L 310., 2006.11.9., 15. o.
[9]               HL L 162., 2007.6.22., 1. o.
[10]             COM(2011)500.
[11]             COM(2011)660.
[12]             ABM: Tevékenységalapú irányítás – ABB: Tevékenységalapú
költségvetés-tervezés.
[13]             COM(2011) 500 – Az Európa 2020 stratégia
költségvetése és a vonatkozó bizottsági szolgálati munkadokumentumok.
[14]             Az irányítási módok részletes leírása és a költségvetési
rendeletre való hivatkozás a költségvetés weboldalán található: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[15]             Diff. = Differenciált előirányzatok / Nem diff. = Nem
differenciált előirányzatok.
[16]             „EFTA”: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.
[17]             A tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni
potenciális tagjelölt országok.
[18]             Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első
éve.
[19]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[20]             Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első
éve.
[21]             A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra
vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak kilométerben
megadva stb.).
[22]             Az 1.4.2. szakaszban („Konkrét célkitűzések...”)
feltüntetett célkitűzés
[23]             Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első
éve.
[24]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[25]             AC= szerződéses alkalmazott; AL= helyi alkalmazott; END=
kirendelt nemzeti szakértő; INT=átmeneti alkalmazott; JED=küldöttségi pályakezdő
szakértő.
[26]             Az operatív előirányzatoknál a külső személyzetre
részleges felső határérték vonatkozik (korábban: BA-tételek).
[27]             Elsősorban a strukturális alapok, az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap (EHA) esetében.
[28]             A tradicionális saját források (vámok, cukorilletékek)
tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek)
csökkentett bruttó összegeket kell megadni.