title: Javaslat a Tanács és az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott határozat egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről Kanada közötti légiközlekedési megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról  - Javaslat a Tanács és az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott határozat egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről Kanada közötti légiközlekedési megállapodás megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0062(01)

Javaslat a Tanács és az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott határozat egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről Kanada közötti légiközlekedési megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról  /* COM/2009/0062 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 17.2.2009COM(2009)62 végleges2009/0018 (CNS)JavaslatA Tanács és az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott határozategyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről Kanada közötti légiközlekedési megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásárólJavaslatA Tanács és az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott határozategyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről Kanada közötti légiközlekedési megállapodás megkötésérőlINDOKOLÁS(1) A javaslat háttere |A javaslat indítéka és célkitűzései Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről Kanada közötti légiközlekedési megállapodás megtárgyalására a Tanácstól 2007 októberében kapott felhatalmazás alapján került sor. Az EU és Kanada közötti légi járatokat jelenleg az egyes tagállamok és Kanada közötti kétoldalú megállapodások alapján működtetik. Ezek a kétoldalú megállapodások olyan rendelkezéseket tartalmaznak, amelyek az Európai Bíróság 2002. novemberi határozata alapján összeegyeztethetetlenek a közösségi joggal. Ezért fontos, hogy új közösségi szintű keretszabály meghatározására kerüljön sor az EU és Kanada közötti légi járatok tekintetében. A megállapodás egy átfogó megállapodás, amely a forgalmi jogok és a befektetési lehetőségek fokozatos bevezetését foglalja magában. Eleget tenne a Közösség jogi követelményeinek, és azonnali, jelentős gazdasági előnyhöz juttatná a tengerentúli légi járatok utasait és fuvaroztatóit. |Általános háttér A tárgyalási felhatalmazás nyitott légiközlekedési terület (OAA) létrehozását tűzte ki célul az EU és Kanada viszonylatában. Ezáltal az EU és az Kanada között egységes légiközlekedési piac jönne létre, amelyben szabadon áramolhatnak a beruházások, és amelyben az európai és a kanadai légi fuvarozók korlátozás nélkül működtethetnek légi járatokat, akár a két fél belföldi piacán is. A felhatalmazás teljes mértékű teljesítése jelentős jogszabályi változtatásokat követelne Kanadában, különösen a külföldiek tulajdonjogára, a kanadai légi fuvarozók ellenőrzésére, valamint a kabotázsra vonatkozó hatályos jogi korlátozások tekintetében. Ezért a felhatalmazás kifejezetten lehetőséget biztosít a megállapodás szakaszos végrehajtására. Az EU a tárgyalások során elfogadta, hogy a befektetések teljes megnyitása nem valósulhat meg közvetlenül a hatálybalépést követően, hanem azt egy átmeneti időszak során több szakaszban, fokozatosan vezetik majd be. A Kanadával kötendő megállapodástervezetet a Bizottság a felhatalmazás tárgyalási irányelvei alapján, valamint az EU és Kanada közötti 2008. októberi csúcstalálkozó következtetéseivel összhangban 2008 novemberében véglegesítette. |A javaslat által érintett területet szabályozó hatályos rendelkezések A megállapodás rendelkezései a tagállamok és Kanada között létrejött, meglévő kétoldalú légiközlekedési megállapodások helyébe lépnek. |Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Régóta szerepel az EU prioritásai között, hogy légiközlekedési megállapodást kössön Kanadával, és ennek kulcsszerepe van az EU légiközlekedési külpolitikájának kialakításában, ahogy azt a Bizottságnak „A Közösség légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikája cselekvési programjának kidolgozásáról” című közleménye (COM(2005) 79 végleges) is meghatározta. A megállapodás a Közösség légiközlekedési külpolitikájának egyik alapvető célkitűzését is szolgálja, azáltal, hogy a hatályos kétoldalú légiközlekedési megállapodásokat összhangba hozza a közösségi joggal. |(2) Konzultáció az érdekelt felekkel és hatásvizsgálat |Konzultáció az érdekelt felekkel |A konzultáció módszerei, a megcélzott főbb ágazatok és a válaszadók általános jellemzői A tárgyalások során a Bizottság mindvégig aktívan konzultált az érdekelt felekkel, különösen a légi fuvarozók, a repülőterek és a szakszervezetek képviselőiből álló konzultációs fórum rendszeres ülései révén. |A válaszok összefoglalása és figyelembevételük módja A konzultációs fórummal több mint tíz ülésre került sor, amelyek során a tárgyalásokon felmerült valamennyi kérdés megvitatásra került. A tárgyalások során képviselt közösségi álláspont kidolgozásakor az érdekelt felek valamennyi észrevétele kellő figyelmet kapott. |Szakvélemények összegyűjtése és felhasználása |Külső szakértők bevonására nem volt szükség. |Hatásvizsgálat A megállapodás biztosítja az EU–Kanada közötti nyitott légiközlekedési terület fokozatos létrehozását. Egy 2006-ban – tanácsadók által a Bizottság számára – készített jelentés becslései szerint az EU–Kanada közötti nyitott légiközlekedési terület évente további 17 millió utast, a fogyasztók számára legalább évi 5 milliárd euro hasznot biztosítana, és az Atlanti-óceán mindkét partján nagymértékben fellendítené a foglalkoztatottságot. A megállapodás vegyes bizottságot hoz létre, amely a megállapodás végrehajtásának és hatásainak felügyeletéért felel. |(3) A javaslat jogi elemei |A javasolt intézkedés összefoglalása A megállapodás egy átfogó megállapodás, amely a tagállamok és Kanada között létrejött hatályos kétoldalú megállapodások helyébe lép. A megállapodás mind a közösségi, mind a kanadai légi fuvarozók tekintetében megszünteti az Európai Közösség egyes pontjai és Kanada egyes pontjai közötti légi járművek üzemeltetési jogára vonatkozó valamennyi meglévő korlátozást. E tekintetben a megállapodás megszünteti a közösségi légi fuvarozók Közösségen belüli letelepedési jogára vonatkozó akadályokat – a megkülönböztetésmentes piaci hozzáférésre irányuló jogot is ideértve – a Kanadába irányuló és az onnan kiinduló légi járatok üzemeltetése vonatkozásában. |Jogalap A 80. cikk (2) bekezdése, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és a 300. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével. |A szubszidiaritás elve A szubszidiaritás elve érvényesül, amennyiben a javaslat nem tartozik a Közösség kizárólagos hatáskörébe. |A javaslat célkitűzéseit a tagállamok nem tudják kielégítő mértékben megvalósítani a következő ok(ok) miatt. |A megállapodás, amely közösségi szinten hoz létre új rendszert a tengerentúli légi járatok üzemeltetése tekintetében, az egyes tagállamok által kötött meglévő megállapodások helyébe lép. A megállapodás együttesen valamennyi közösségi légi fuvarozó számára ugyanazon piaci hozzáférési feltételeket állapítja meg, és az Európai Közösség és Kanada szabályozási együttműködésére új rendelkezéseket vezet be a tengerentúli légi járatok biztonságos, zavartalan és hatékony üzemeltetése érdekében. Szorosabb együttműködést alakít ki különösen a légiközlekedés-védelem és a légiközlekedés-biztonság területén. Az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében a megállapodás új rendelkezéseket tartalmaz az együttműködésre vonatkozóan. Ezeket a rendelkezéseket csak közösségi szinten lehet meghozni, mert számos, kizárólagosan közösségi hatáskörbe tartozó területet érintenek. |A javaslat célkitűzéseit közösségi fellépéssel hatékonyabban lehet megvalósítani a következő ok(ok) miatt. |A megállapodás lehetővé teszi, hogy hatályát egyszerre terjesszék ki mind a 27 tagállamra, mert ugyanazon szabályokat alkalmazza megkülönböztetés nélkül, és valamennyi közösségi légi fuvarozónak előnyös, illetőségre való tekintet nélkül. Ezen légi fuvarozók mostantól szabadon üzemeltethetnek járatokat az Európai Közösség bármely pontjából Kanada bármely pontja felé. |Ha megszűnik a piachoz való hozzáférés valamennyi korlátozása az EU és Kanada tekintetében, ez nemcsak új belépőket vonz a piacra, illetve nemcsak lehetőségeket teremt az üzemeltetésre a kihasználatlan célállomások esetében, hanem a közösségi légi fuvarozók közötti konszolidációt is megkönnyíti. |A megállapodás valamennyi közösségi légi fuvarozó számára hozzáférést biztosít a kereskedelmi lehetőségekhez, például az árak szabadon történő meghatározásának lehetőségéhez; ezt külön-külön egyik tagállam sem tudta elérni tárgyalás útján. A felhatalmazás egyik fő célja, hogy azonos versenyfeltételeket biztosítson az EU és Kanada légi fuvarozói számára, és ez szoros szabályozási együttműködést követel, amely csak a közösségi szinten valósítható meg. |A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének. |Az arányosság elve A javaslat az alábbi ok(ok) miatt eleget tesz az arányosság elvének. |A megállapodás végrehajtására vonatkozó kérdések megvitatására vegyes bizottságot hoznak létre. A vegyes bizottság ösztönözni fogja az új jogszabályi vagy szabályozási kezdeményezésekről vagy fejleményekről szóló szakértői szintű eszmecseréket, és mérlegeli a megállapodás továbbfejlesztésének lehetséges területeit. A vegyes bizottság a Bizottság és a tagállamok képviselőiből áll. A 8. cikkel kapcsolatos kérdésekre vonatkozó álláspontot a megfelelő közösségi fórumokon – például a HÉA-bizottságban – fogják megvitatni. |A tagállamok ezenkívül továbbra is ellátják a nemzetközi légi közlekedés keretében hagyományosan általuk végzett igazgatási feladatokat, azonban egységesen alkalmazott közös szabályok szerint. |Az eszközök megválasztása |Javasolt eszköz: egyéb. |Egyéb eszközök a következő ok(ok) miatt nem lennének megfelelőek. A légiközlekedési külkapcsolatok csak nemzetközi megállapodások révén rendezhetők. |(4) Költségvetési vonzat |A javaslat nincs kihatással a Közösség költségvetésére. |JavaslatA Tanács és az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott határozategyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről Kanada közötti légiközlekedési megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA ÉS A TAGÁLLAMOKNAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KORMÁNYKÉPVISELŐItekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával,mivel(1) A Bizottság tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatnak megfelelően a Bizottság az Európai Közösség és tagállamai nevében tárgyalásokat folytatott Kanadával egy légiközlekedési megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) megkötéséről.(2) A megállapodást 2008. november 30-án parafálták.(3) A Bizottság által folytatott tárgyalások eredményeként létrejött megállapodást – egy későbbi időpontban történő lehetséges megkötésére is figyelemmel – a Közösségnek és a tagállamoknak alá szükséges írniuk és ideiglenesen alkalmazniuk indokolt.(4) A megállapodás ideiglenes alkalmazásának adott esetben történő megszűnésére vonatkozó határozat meghozatala tekintetében eljárási szabályokat szükséges megállapítani. Eljárási szabályokat szükséges továbbá megállapítani a Közösségnek és a tagállamoknak a megállapodás 17. cikke szerint létrehozott vegyes bizottságban, és a megállapodás 21. cikkében meghatározott vitarendezési eljárásokban való részvétele, valamint a megállapodás – többek között – biztonságra és védelemre vonatkozó egyes rendelkezéseinek alkalmazása tekintetében.A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikk (Aláírás)(1) Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről Kanada közötti légiközlekedési megállapodás (a továbbiakban: „a megállapodás”) aláírása a Közösség nevében jóváhagyásra kerül, figyelemmel a megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra. A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.(2) A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak a Közösség nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t, figyelemmel a megállapodás megkötésére.2. cikk (Ideiglenes alkalmazás)A megállapodást hatálybalépéséig a Közösség és a tagállamok – a nemzeti jognak megfelelően – ideiglenesen alkalmazzák az utolsó olyan értesítés időpontját követő hónap első napjától kezdve, amelyben a Felek értesítették egymást a megállapodás ideiglenes alkalmazásához szükséges eljárások befejezéséről.3. cikk (Vegyes bizottság)(1) A megállapodás 17. cikke értelmében létrehozott vegyes bizottságban a Közösséget és a tagállamokat a Bizottság és a tagállamok képviselői képviselik.(2) A joghatással bíró határozat elfogadását nem igénylő kérdések tekintetében a vegyes bizottságban a Közösség és tagállamai által képviselendő álláspontot a Bizottság állapítja meg.(3) A közösségi hatáskörbe tartozó ügyekre vonatkozó egyéb vegyes bizottsági határozatok tekintetében a Közösség és tagállamai által képviselendő álláspontot – a Bizottság javaslata alapján – minősített többséggel a Tanács fogadja el.(4) A tagállami hatáskörbe tartozó ügyekre vonatkozó egyéb vegyes bizottsági határozatok tekintetében a Közösség és tagállamai által képviselendő álláspontot – a Bizottság vagy a tagállamok javaslata alapján – egyhangú szavazással a Tanács fogadja el.(5) A Közösség és a tagállamok álláspontját a vegyes bizottságban a Bizottság képviseli a kizárólag a tagállamok hatáskörébe tartozó területek kivételével, amely esetben az álláspontot a Tanács elnöksége vagy – amennyiben a Tanács úgy határoz – a Bizottság képviseli.4. cikk (Vitarendezés)(1) A megállapodás 21. cikke szerinti vitarendezési eljárások során a Közösséget és a tagállamokat a Bizottság képviseli.(2) A megállapodás 21. cikkének (7) bekezdése szerinti, az előnyök alkalmazását felfüggesztő határozatot a Bizottság javaslata alapján a Tanács hozza meg. A Tanács minősített többséggel határoz.(3) A Közösség hatáskörébe tartozó kérdések tekintetében a megállapodás 21. cikke alapján hozandó egyéb megfelelő intézkedésekről a Bizottság határoz, a Tanács által kijelölt tagállami képviselőkből álló különbizottság segítségével.5. cikk (A Bizottság tájékoztatása)(1) A tagállamok előzetesen értesítik a Bizottságot az általuk a megállapodás 3. cikke értelmében hozott, Kanada valamely légitársasága által benyújtott engedélykérelem megtagadására, a részére adott engedély visszavonására, felfüggesztésére vagy korlátozására vonatkozó határozatról.(2) A tagállamok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot a megállapodás 6. cikke (Biztonság) alapján általuk benyújtott vagy kézhez kapott kérelmekről vagy értesítésekről.(3) A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a megállapodás 7. cikke (Légiközlekedés-védelem) alapján általuk benyújtott vagy kézhez kapott kérelmekről vagy értesítésekről.Kelt Brüsszelben, […]a Tanács részérőlaz elnök […]2009/0018 (CNS)JavaslatA Tanács és az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott határozategyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről Kanada közötti légiközlekedési megállapodás megkötésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA ÉS A TAGÁLLAMOKNAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KORMÁNYKÉPVISELŐItekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és a 300. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével,tekintettel az Európai Parlament véleményére,mivel:(1) A Bizottság az Európai Közösség és tagállamai nevében tárgyalásokat folytatott Kanadával egy, a légi közlekedésről szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) megkötéséről;(2) A megállapodás aláírására …-án/én került sor;(3) A megállapodást a Közösségnek és a tagállamoknak jóvá szükséges hagyniuk;(4) A megállapodás adott esetben történő megszűnéséről való döntésre vonatkozó eljárási szabályokat szükséges meghatározni. Megfelelő eljárási szabályokat szükséges továbbá meghatározni a Közösségnek és a tagállamoknak a megállapodás 17. cikke szerint létrehozott vegyes bizottságban, és a megállapodás 21. cikkében meghatározott választottbírósági eljárásban való részvételére, valamint a megállapodás biztonságra és védelemre vonatkozó egyes rendelkezéseinek alkalmazására.A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZTAK:1. cikk (Jóváhagyás)(1) Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről Kanada közötti légiközlekedési megállapodás a Közösség nevében jóváhagyásra kerül. A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.(2) A megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárások lezárását követően mindegyik tagállam eljuttatja a Tanács titkárságára a megállapodás 23. cikkének (1) bekezdése szerinti diplomáciai értesítést.(3) A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodás 23. cikkének (1) bekezdése szerinti diplomáciai értesítésnek a Közösség és a tagállamok nevében Kanada számára történő eljuttatására jogosult személyt.2. cikk (Megszűnés)A megállapodás megszűnéséről és a megállapodás 24. cikke értelmében Kanadának erről adandó értesítéséről szóló határozatot, valamint az ilyen értesítés visszavonásáról szóló határozatot a Bizottság javaslatára a Tanácsnak kell egyhangúlag elfogadnia a Közösség és a tagállamok nevében.3. cikk (Vegyes bizottság)(1) A megállapodás 17. cikke értelmében létrehozott vegyes bizottságban a Közösséget és a tagállamokat a Bizottság és a tagállamok képviselői képviselik.(2) A joghatással bíró határozat elfogadását nem igénylő, kizárólagos közösségi hatáskörbe tartozó kérdések tekintetében a vegyes bizottságban a Közösség által képviselendő álláspontot a Bizottság állapítja meg.(3) A közösségi hatáskörbe tartozó ügyekre vonatkozó egyéb vegyes bizottsági határozatok tekintetében a Közösség és tagállamai által képviselendő álláspontot – a Bizottság javaslata alapján – minősített többséggel a Tanács fogadja el.(4) A tagállami hatáskörbe tartozó ügyekre vonatkozó egyéb vegyes bizottsági határozatok tekintetében a Közösség és tagállamai által képviselendő álláspontot – a Bizottság vagy a tagállamok javaslata alapján – egyhangú szavazással a Tanács fogadja el.(5) A Közösség és a tagállamok álláspontját a vegyes bizottságban a Bizottság képviseli a kizárólag a tagállamok hatáskörébe tartozó területek kivételével, amely esetben az álláspontot a Tanács elnöksége vagy – amennyiben a Tanács úgy határoz – a Bizottság képviseli.4. cikk (Vitarendezés)(1) A megállapodás 21. cikke szerinti vitarendezési eljárások során a Közösséget és a tagállamokat a Bizottság képviseli.(2) A megállapodás 21. cikkének (7) bekezdése szerinti, az előnyök alkalmazását felfüggesztő határozatot a Bizottság javaslata alapján a Tanács hozza meg. A Tanács minősített többséggel határoz.(3) A Közösség hatáskörébe tartozó kérdések tekintetében a megállapodás 21. cikke alapján hozandó egyéb megfelelő intézkedésekről a Bizottság határoz, a Tanács által kijelölt tagállami képviselőkből álló különbizottság segítségével.5. cikk (A Bizottság tájékoztatása)(1) A tagállamok előzetesen értesítik a Bizottságot az általuk a megállapodás 3. cikke értelmében hozott, Kanada valamely légitársasága által benyújtott engedélykérelem megtagadására, a részére adott engedély visszavonására, felfüggesztésére vagy korlátozására vonatkozó határozatról.(2) A tagállamok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot a megállapodás 6. cikke (Légiközlekedés-biztonság) alapján általuk benyújtott vagy kézhez kapott kérelmekről vagy értesítésekről.(3) A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a megállapodás 7. cikke (Légiközlekedés-védelem) alapján általuk benyújtott vagy kézhez kapott kérelmekről vagy értesítésekről.Kelt Brüsszelben, […]a Tanács részérőlaz elnök[…](1) FÜGGELÉKLÉGIKÖZLEKEDÉSI MEGÁLLAPODÁSKANADA KORMÁNYAVALAMINTAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS TAGÁLLAMAIKÖZÖTTTARTALOMJEGYZÉKCIKK CÍM1 Címek és fogalommeghatározások2 Forgalmi jogok nyújtása3 Kijelölés, engedélyezés és visszavonás4 Befektetés5 Jogszabályok alkalmazása6 Légiközlekedés-biztonság7 Légiközlekedés-védelem8 Vámok, adók és egyéb terhek9 Statisztikák10 A fogyasztók érdekei11 A repülőterek, valamint a légiközlekedési létesítmények és szolgáltatások rendelkezésre állása12 A repülőterekkel, valamint a légiközlekedési létesítményekkel és szolgáltatásokkal kapcsolatos egyéb terhek13 Kereskedelmi keret14 Versenykörnyezet15 Légiközlekedési irányítás16 Kijelölések és engedélyek fenntartása17 Vegyes bizottság18 Környezetvédelem19 Munkaügyi kérdések20 Nemzetközi együttműködés21 Vitarendezés22 Módosítás23 Hatálybalépés és ideiglenes alkalmazás24 A megállapodás megszűnése25 A megállapodás nyilvántartásba vétele26 Többoldalú egyezmények27 Más megállapodásokkal meglévő kapcsolatLÉGIKÖZLEKEDÉSI MEGÁLLAPODÁSKanada kormányaegyrészről;VALAMINTAz Osztrák Köztársaság,A Belga Királyság,A Ciprusi Köztársaság,A Cseh Köztársaság,A Dán Királyság,Az Észt Köztársaság,A Finn Köztársaság,A Francia Köztársaság,A Németországi Szövetségi Köztársaság,A Görög Köztársaság,A Magyar Köztársaság,Írország,Az Olasz Köztársaság,A Lett Köztársaság,A Litván Köztársaság,A Luxemburgi Nagyhercegség,A Máltai Köztársaság,A Holland Királyság,A Lengyel Köztársaság,A Portugál Köztársaság,Románia,A Szlovák Köztársaság,A Szlovén Köztársaság,A Spanyol Királyság,A Svéd Királyság,Nagy-Britannia És Észak-Írország Egyesült Királysága,az Európai Közösséget létrehozó szerződés szerződő feleiként és az Európai Unió tagállamaiként (a továbbiakban: a tagállamok),és az Európai Közösség,másrészről;Kanada kormánya és a tagállamok kormányai a Chicagóban 1944. december 7. napján aláírásra megnyitott Nemzetközi Polgári Repülési egyezmény részes feleiként, az Európai Közösséggel együtt;azzal az óhajjal, hogy előmozdítsák egy, a légi fuvarozók közötti versenyen, valamint minimális kormányzati beavatkozáson és szabályozáson alapuló nemzetközi légiközlekedési rendszer létrehozását;azzal az óhajjal, hogy előmozdítsák a légi közlekedés tekintetében meglévő érdekeiket;elismerve a hatékony légi fuvarozásnak a kereskedelem, idegenforgalom és befektetés előmozdításával kapcsolatos jelentőségét;azzal az óhajjal, hogy kibővítsék a légi járatok körét;azzal az óhajjal, hogy biztosítsák a légi közlekedésben a biztonság és a védelem legmagasabb fokát;azzal a szándékkal, hogy szert tegyenek a szabályozási együttműködés és – a gyakorlatban leginkább megvalósítható mértékben – a szabályozások és megközelítések harmonizációjának potenciális előnyeire;elismerve a versenyképes légi járatokból és az életképes légi szolgáltatási iparágakból esetlegesen adódó, jelentős potenciális előnyöket;azzal az óhajjal, hogy előmozdítsák a versenyképes légi szolgáltatási környezetet, elismerve, hogy amennyiben nem léteznek egyenlő versenyfeltételek a légitársaságok tekintetében, az esetleges előnyök nem valósulhatnak meg;azzal az óhajjal, hogy lehetővé tegyék légitársaságaik számára, hogy e megállapodás alapján tisztességes és egyenlő esélyek mellett működtethessenek légi járatokat;azzal az óhajjal, hogy maximalizálják az előnyöket az utasok, a fuvaroztatók, a légitársaságok és a repülőterek, valamint munkavállalóik és más olyan személyek számára, akik ezekből az előnyökből közvetetten részesülnek;megerősítve, hogy a nemzetközi légiközlekedési politika kidolgozása és alkalmazása során a környezetvédelem kérdése jelentős szerepet játszik;megállapítva a fogyasztóvédelem, valamint a légi szolgáltatásokkal kapcsolatos fogyasztóvédelem megfelelő szintje ösztönzésének fontosságát;megállapítva, hogy a tőke a légiközlekedési ágazat számára fontos szerepet játszik a légi szolgáltatások továbbfejlesztésében;azzal az óhajjal, hogy egy, az említett egyezményt kiegészítő légiközlekedési megállapodást kössenek;a következőkben állapodtak meg:1. CIKKCímek és fogalommeghatározások(1) Az e megállapodásban alkalmazott címek kizárólag hivatkozási célokat szolgálnak.(2) Ellenkező rendelkezés hiányában, e megállapodás alkalmazásában:a) „légiforgalmi hatóságok”: az ebben a megállapodásban meghatározott feladatok elvégzésére a felek által felhatalmazott bármely hatóság vagy személy;b) „légi járatok”: az ebben a megállapodásban meghatározott útvonalakon külön vagy együttesen személy- és áruszállítás – ideértve a postát is – céljából, menetrendszerűen működő légi járatok;c) „megállapodás”: ez a megállapodás, az ehhez csatolt bármely melléklet, valamint a megállapodás vagy bármely mellékletének módosítása;d) „légitársaság”: az e megállapodás 3. cikkével összhangban kijelölt és engedélyezett légitársaság;e) „fél”: vagy Kanada vagy a tagállamok és az Európai Közösség együttesen vagy külön-külön;f) „egyezmény”: a nemzetközi polgári repülésről szóló, Chicagóban 1944. december 7-én aláírásra megnyitott egyezmény, ideértve az egyezmény 90. cikke értelmében elfogadott bármely mellékletet, valamint a mellékleteknek vagy az egyezménynek az egyezmény 90. és 94. cikke szerinti bármely módosítását, amennyiben az említett mellékleteket és módosításokat mindkét fél elfogadta; ésg) „terület”: Kanada tekintetében a saját belső jogában meghatározottaknak megfelelően az állam (a kontinensen és a szigeteken fekvő) földterületei, belvizei és felségvizei, ideértve az e területek feletti légteret is; továbbá az Európai Közösség tagállamai tekintetében az Európai Közösséget létrehozó szerződés hatálya alá tartozó (a kontinensen és a szigeteken fekvő) földterületek, belvizek és felségvizek, az említett Szerződésben vagy bármely jogutód okmányban meghatározott feltételeik szerint, ideértve az e területek feletti légteret is; e megállapodás Gibraltár repülőterére történő alkalmazása nem sérti a Spanyol Királyság és az Egyesült Királyság által a repülőtér helyéül szolgáló terület szuverenitásával kapcsolatos jogvitában elfoglalt jogi álláspontokat, és Gibraltár repülőterének a 2006. szeptember 18-án a tagállamok közötti közösségi légi közlekedési intézkedések tekintetében való további felfüggesztését a Gibraltár repülőteréről szóló, 2006 szeptemberében Córdobában elfogadott miniszteri nyilatkozat feltételeinek megfelelően.2. CIKKForgalmi jogok nyújtása(1) Mindegyik fél megadja a másik félnek az alábbi jogokat a másik fél légitársaságai által folytatott légi fuvarozás tekintetében:a) a területén leszállás nélkül történő átrepülés joga;b) a területén való, forgalmi okoktól eltérő okból végzett leszállás joga;c) az e megállapodásban megengedett mértékben az e megállapodásban meghatározott útvonalakon a területén, külön vagy együttesen, utasok és áru – ideértve a postát is – felvétele vagy kirakása céljából való leszállás joga; ésd) a megállapodásban meghatározott egyéb jogok.(2) Mindkét fél biztosítja továbbá az e cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott jogokat a mási fél számára az e megállapodás 3. cikkében (Kijelölés, engedélyezés és visszavonás) említetteken kívüli légitársaságok tekintetében.3. CIKKKijelölés, engedélyezés és visszavonás(1) A felek az e megállapodás szerinti kijelölésként ismerik el a másik fél által az e megállapodás szerinti légi járatok működtetése céljából kiállított engedélyeket vagy az engedélyezés más formáit. Valamely fél légiforgalmi hatóságainak kérésére a másik fél engedélyt vagy az engedélyezés más formáját kiállító légiforgalmi hatóságai igazolják az ilyen engedélyek vagy engedélyezések státuszát.(2) Az egyik fél valamely kijelölt légitársasága által az előírt formában és módon benyújtott kérelmek kézhezvételekor a másik fél – saját törvényeivel és rendelkezéseivel összhangban – a lehető legrövidebb eljárási időn belül megadja a légi járatok üzemeltetésére irányuló, kért engedélyeket vagy az engedélyezés más formáit a légitársaság számára, amennyiben:a) a légitársaság az engedélyeket és az engedélyezés más formáit megadó fél légiforgalmi hatóságai által rendes esetben alkalmazott törvények és rendelkezések értelmében megfelel a feltételeknek;b) a légitársaság megfelel az engedélyeket és az engedélyezés más formáit megadó fél törvényeinek és rendelkezéseinek;c) a 2. mellékletre is figyelemmel, Kanada valamely légitársasága esetében a légitársaság tényleges ellenőrzése valamely fél területén illetőséggel rendelkező személyek kezében van, a légitársaságot kanadai légitársaságként engedélyezték, és a légitársaság gazdasági tevékenységének székhelye Kanadában található; valamely tagállam légitársasága esetében, a légitársaság tényleges ellenőrzése valamely fél, Izland, Liechtenstein, Norvégia vagy Svájc területén illetőséggel rendelkező személyek kezében van, a légitársaságot közösségi légitársaságként engedélyezték, és gazdasági tevékenységének székhelye valamely tagállam területén található; ésd) a légitársaság egyebekben az e megállapodásban meghatározott feltételekkel összeegyeztethető módon működik.(3) Bármely fél visszatarthatja az e cikk (2) bekezdésében említett engedélyeket vagy az engedélyezés más formáit, valamint visszavonhatja, felfüggesztheti, feltételekhez kötheti vagy korlátozhatja az üzemeltetési engedélyeket vagy az engedélyezés más formáit, vagy másként felfüggesztheti vagy korlátozhatja a másik fél valamely légitársaságának vagy légitársaságainak működését abban az esetben, ha az adott légitársaság nem tartja be a (2) bekezdés rendelkezéseit, vagy amennyiben valamely fél úgy határozott, hogy a másik fél területén alkalmazandó feltételek nem összeegyeztethetőek a méltányos és versenyképes környezettel, továbbá hogy azok – az 1. cikk (Versenykörnyezet) (5) bekezdése szerint – légitársaságának vagy légitársaságainak jelentős hátrányt vagy kárt okoznak.(4) Az e cikk (3) bekezdésében felsorolt jogok csak a vegyes bizottság keretében folytatott konzultációkat követően gyakorolhatók, kivéve, ha a (2) bekezdésben említett törvények és rendelkezések megsértésének megelőzése érdekében elengedhetetlen az azonnali intézkedés, illetve ha a biztonság vagy védelem érdekében a 6. cikk (Légiközlekedés-biztonság) és a 7. cikk (Légiközlekedés-védelem) rendelkezéseinek megfelelő intézkedés válik szükségessé.4. CIKKBefektetésA felek – a 2. mellékletben szereplő feltételekre is figyelemmel – lehetővé teszik, hogy légitársaságaik teljes mértékben Kanada vagy egy tagállam vagy tagállamok területén illetőséggel rendelkező személyek tulajdonában legyenek.5. CIKKJogszabályok alkalmazásaMindegyik fél megköveteli az alábbiak betartását:a) a nemzetközi légi közlekedésben részt vevő légi járműveknek a területére történő belépéssel, az ott-tartózkodással, valamint onnan történő kilépéssel kapcsolatos, illetve az ilyen légi járművek üzemeltetésére és közlekedésben való részvételére vonatkozó törvényeknek, rendelkezéseknek és eljárásoknak a légitársaságok általi betartása az említett területre történő belépéskor, az ott-tartózkodáskor, valamint az onnan történő kilépéskor; ésb) a belépésére, az ott-tartózkodására, valamint az onnan történő kilépésére vonatkozó, az adott fél területén alkalmazandó törvények és rendelkezések (ideértve a belépéssel, vámkezeléssel, tranzittal, légiközlekedés-védelemmel, bevándorlással, útlevelekkel, vámeljárásokkal és karanténnal kapcsolatos rendelkezéseket) légitársaságok általi, valamint az utasok, személyzet és áru – ideértve a postát is – általi betartása és betartatása az említett területre történő belépéskor, az ott-tartózkodáskor, valamint az onnan történő kilépéskor. E törvények és rendelkezések alkalmazásakor a felek – hasonló körülmények fennállása esetén – nem biztosítanak kedvezőtlenebb elbánást a sajátjuk vagy bármely más, hasonló nemzetközi légi szolgáltatásokat nyújtó légitársaság részére biztosítottnál.6. CIKKLégiközlekedés-biztonság(1) A felek újólag megerősítik a légiközlekedés-biztonság terén folytatott szoros együttműködés fontosságát. Ezzel összefüggésben a felek további együttműködést folytatnak, ideértve a légiközlekedési műveletekkel kapcsolatos együttműködést is, különösen a nemzetközi légi forgalom biztonságára esetlegesen hatással járó információk megosztásának lehetővé tétele, az egymás felügyeleti tevékenységeiben való részvétel vagy a légiközlekedés-biztonság területén közös felügyeleti tevékenységek lefolytatása, valamint – többek között harmadik országokkal – közös projektek és kezdeményezések kidolgozása érdekében. Ezt az együttműködést a [a XXX-án/-én hatályba lépett], az Európai Közösség és Kanada között létrejött, a polgári légiközlekedés biztonságáról szóló megállapodás keretében dolgozzák ki az említett megállapodás hatálya alá tartozó kérdések tekintetében.(2) Az egyik fél légiforgalmi hatóságai által az Európai Közösség és Kanada között létrejött, a polgári légiközlekedés biztonságáról szóló megállapodással összhangban – amennyiben ilyen rendelkezések léteznek és még hatályosak – kiadott vagy érvényesített és hatályban lévő légi alkalmassági bizonyítványokat, képesítési bizonyítványokat és engedélyeket a másik fél légiforgalmi hatóságai a légi járatok üzemeltetése céljából érvényesnek ismerik el, amennyiben e bizonyítványokat vagy engedélyeket legalább az egyezmény értelmében meghatározott szabályoknak megfelelően és azokkal összhangban adták ki vagy érvényesítették.(3) Ha a fenti (2) bekezdésben említett, az egyik fél légiforgalmi hatóságai által bármely személy vagy légitársaság részére, illetve légi járatok működtetése során alkalmazott légi jármű tekintetében kiadott engedélyekkel vagy bizonyítványokkal kapcsolatos előjogok vagy feltételek az egyezményben megállapított minimumszabályoknál alacsonyabb szintű eltérést tesznek lehetővé, és amely eltérést bejelentettek a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnek, illetve amennyiben az említett hatóságok az egyezményben megállapítottaknál magasabb szintű vagy azoktól eltérő szabályt vagy szabályokat alkalmaznak, a másik fél e megállapodás 17. cikkével (Vegyes bizottság) kérheti, hogy a felek között a kérdéses gyakorlat tisztázása céljából konzultációkra kerüljön sor. Mindaddig, amíg az említett konzultációk megegyezéshez nem vezetnek, továbbá egymás bizonyítványai és engedélyei kölcsönös elismerése rendszerének szellemében a légiforgalmi hatóságok továbbra is elismerik a másik fél légiforgalmi hatóságai által vagy – amennyiben léteznek rendelkezések a bizonyítványok és engedélyek kölcsönös elfogadására vonatkozóan – az Európai Közösség és Kanada között létrejött, a polgári légiközlekedés biztonságáról szóló megállapodással összhangban érvényesített bizonyítványokat és engedélyeket.(4) Az alkalmazandó jogszabályokkal összhangban, valamint az X-ban/-ben XXX-án/-én az Európai Közösség és Kanada között létrejött, a polgári légiközlekedés biztonságáról szóló megállapodás keretében a felek vállalják a bizonyítványok és engedélyek kölcsönös elismerésének megvalósítását.(5) Valamely fél légiforgalmi hatóságai bármikor kérhetik a másik fél illetékes légiforgalmi hatóságaival az utóbbi légiforgalmi hatóságok által fenntartott vagy alkalmazott biztonsági szabályokra és követelményekre vonatkozóan konzultációk lefolytatását. Ha az említett konzultációk lefolytatását követően a megkereső légiforgalmi hatóságok úgy vélik, hogy az említett légiforgalmi hatóságok valójában nem tartanak fenn és nem alkalmaznak olyan biztonsági szabályokat és követelményeket ezeken a területeken, amelyek – ellenkező döntés hiányában – legalább egyenértékűek az egyezményben megállapított minimumszabályokkal, úgy e légiforgalmi hatóságokat értesítik ezekről a ténymegállapításokról és az ilyen minimumszabályoknak való megfeleléshez szükségesnek tartott lépésekről. A megfelelő kiigazító intézkedés tizenöt (15) napon – vagy egy esetlegesen meghatározott más időszakon – belüli megtételének az említett légiforgalmi hatóságok részéről való elmulasztása alapot biztosít arra, hogy a megkereső légiforgalmi hatóságok visszavonják, felfüggesszék vagy korlátozzák az üzemeltetési vagy műszaki engedélyeket, illetve másként függesszék fel vagy korlátozzák egy légitársaság műveleteit, amelynek biztonsági felügyelete a másik légiforgalmi hatóság felelőssége.(6) Mindkét fél elfogadja, hogy a valamely fél légitársasága által vagy nevében üzemeltetett bármely légi járművet a másik fél területén való tartózkodás közben ellenőrzésnek (földi ellenőrzés) vethetik alá a másik fél légiforgalmi hatóságai a légi jármű és a személyzet érintett okmányai érvényességének, valamint a légi jármű és felszerelései látható állapotának ellenőrzése céljából, feltéve, hogy az ellenőrzés nem okoz indokolatlan késedelmet a légi jármű üzemeltetésében.(7) Ha valamely fél légiforgalmi hatóságai a földi ellenőrzés elvégzését követően megállapítják, hogy egy légi jármű vagy egy légi jármű üzemeltetése nem felel meg az adott időpontban az egyezmény értelmében alkalmazandó minimumszabályoknak, illetve ha megállapítják az adott időpontban az egyezmény által megállapított biztonsági szabályok tényleges fenntartásának és alkalmazásának hiányát, az említett fél légiforgalmi hatóságai értesítik a légi járművet üzemeltető légitársaság biztonsági felügyeletéért felelős légiforgalmi hatóságokat e ténymegállapításokról és az e minimumszabályoknak való megfeleléshez szükségesnek tartott lépésekről. A megfelelő kiigazító intézkedés tizenöt (15) napon belüli megtételének elmulasztása alapot biztosít arra, hogy a megkereső légiforgalmi hatóságok visszavonják, felfüggesszék vagy korlátozzák az üzemeltetési vagy műszaki engedélyeket, illetve más módon függesszék fel vagy korlátozzák a légi járművet üzemeltető légitársaság működését. Ugyanez a döntés hozható a földi ellenőrzés céljából történő hozzáférés megtagadása esetén.(8) Mindkét fél légiforgalmi hatóságai jogosultak azonnali intézkedést tenni – ideértve az üzemeltetési vagy műszaki engedélyek visszavonását, felfüggesztését vagy korlátozását, illetve a másik fél légitársasága műveleteinek másként történő felfüggesztését vagy korlátozását –, ha azt a következtetést vonják le, hogy ez a légiközlekedés-biztonság közvetlen fenyegetettsége ismeretében szükséges. Amennyiben ez a gyakorlatban megvalósítható, az ilyen intézkedéseket megtevő fél törekszik arra, hogy a másik féllel előzetesen konzultáljon.(9) A légiforgalmi hatóságok által az e cikk (5), (7) vagy (8) bekezdésével összhangban megtett bármely intézkedést meg kell szüntetni, amint az említett intézkedés alapja már nem létezik.7. CIKKLégiközlekedés-védelem(1) A felek a nemzetközi jogból eredő jogaikkal és kötelezettségeikkel összhangban megerősítik, hogy a polgári repülés védelmének jogellenes beavatkozásokkal szembeni biztosítására irányuló kölcsönös kötelezettségük e megállapodás szerves részét képezi.(2) A felek – a nemzetközi jog szerinti jogaik és kötelezettségeik általános érvényének korlátozása nélkül – különösen az alábbi megállapodásokkal járnak el összhangban: a légi járművek fedélzetén elkövetett bűncselekményekről és egyéb cselekményekről szóló, 1963. szeptember 14-én Tokióban aláírt egyezmény, a légi járművek jogellenes hatalomba kerítésének leküzdéséről szóló, 1970. december 16-én Hágában aláírt egyezmény, a polgári légi közlekedés biztonsága elleni jogellenes cselekmények leküzdéséről szóló, 1971. szeptember 23-án Montrealban aláírt egyezmény, a polgári légi közlekedést szolgáló nemzetközi repülőtereken elkövetett erőszakos jogellenes cselekmények leküzdéséről szóló, 1988. február 24-én Montrealban aláírt jegyzőkönyv, valamint a plasztikus robbanóanyagok azok felderítése céljából történő megjelöléséről 1991. március 1-jén Montrealban aláírt egyezmény, továbbá a légiközlekedés-védelemre vonatkozó, a felekre kötelező bármely más többoldalú megállapodás.(3) A felek kérésre minden szükséges segítséget megadnak egymásnak a polgári légi járművek jogellenes hatalomba kerítésére irányuló cselekmények, valamint az ilyen légi jármű, utasai és személyzete, a repülőterek és a légi navigációs berendezések biztonsága elleni jogellenes cselekmények, valamint a polgári repülés biztonsága elleni bármely fenyegetés megakadályozása érdekében.(4) A felek a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet által megállapított és a Nemzetközi Polgári Repülési Egyezmény mellékleteit képező, a légi közlekedés védelmére vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően járnak el olyan mértékben, amennyiben az ilyen biztonsági rendelkezések a felekre alkalmazandók; előírják, hogy a területükön bejegyzett légi járművek üzemeltetői, azok az üzemeltetők, akiknek a gazdasági tevékenysége szerinti székhelye vagy állandó lakóhelye a területükön van, valamint a területükön lévő repülőterek üzemeltetői e légiközlekedés-védelmi előírásoknak megfelelően járjanak el. Ennek megfelelően – kérésre – mindkét fél értesíti a másik felet a szabályai és gyakorlatai, valamint az e bekezdésben említett mellékletek repülésvédelmi előírásai közötti eltérésekről, amennyiben ezek az eltérések túllépik vagy kiegészítik az ilyen előírásokat, és lényegesek a másik fél üzemeltetői számára. Bármely fél bármikor kérheti, hogy indokolatlan késedelem nélkül kerüljön sor a másik féllel tartott konzultációkra az ilyen eltérések megvitatása céljából .(5) Az államok szuverenitását teljes mértékben figyelembe véve és kölcsönösen tiszteletben tartva a felek megállapodnak, hogy a légi járművek üzemeltetői kötelezhetők a fenti (4) bekezdésben említett olyan légiközlekedés-védelmi rendelkezések betartására, amelyeket a másik fél a saját területére való belépés, az onnan való kilépés és az ott-tartózkodás tekintetében megkövetel. Mindkét fél biztosítja, hogy a saját területén ténylegesen megfelelő intézkedéseket alkalmaznak a légi jármű védelme, valamint az utasok, a személyzet, csomagjaik és kézipoggyászaik, a teheráru, a posta és a légi járművön található készletek a beszállás vagy berakodás előtt történő átvizsgálása érdekében.(6) A felek megállapodnak, hogy együttműködnek egymás biztonsági előírásai kölcsönös elismerésének elérése érdekében, valamint hogy viszonossági alapon szoros együttműködést folytatnak a minőség-ellenőrzési intézkedésekkel kapcsolatban. A felek megállapodnak továbbá, hogy adott esetben és a felek által külön-külön meghozott döntések alapján a felek területei közötti járatok tekintetében megteremtik az egyablakos biztonsági rendszer végrehajtásával kapcsolatos előfeltételeket, ami az átutazó utasok, az áthaladó poggyász és/vagy az áthaladó teheráru újbóli vizsgálata alóli mentesítést jelenti. E célból a vegyes bizottság keretében a meglévő vagy tervezett légiközlekedés-védelmi intézkedésekkel kapcsolatban folytatott konzultációkat, valamint a felek által végrehajtott minőség-ellenőrzési intézkedésekre vonatkozó információk megosztását lehetővé tevő igazgatási rendelkezéseket állapítanak meg. A felek konzultálnak egymással az ilyen igazgatási rendelkezések hatálya alá tartozó másik fél területén lévő üzemeltetők tekintetében lényeges, tervezett biztonsági intézkedésekről.(7) Mindkét fél – amennyiben az a gyakorlatban megvalósítható – teljesíti a másik féltől az ésszerű, különleges biztonsági intézkedésekre vonatkozóan érkező kéréseket egy adott járatra vagy járatok összességére irányuló, meghatározott fenyegetés kezelése érdekében.(8) A felek megállapodnak, hogy az általuk bármelyik területen végzett ellenőrzésekkel kapcsolatban mechanizmusok létrehozása – többek között igazgatási rendelkezések – révén az ilyen ellenőrzések eredményeivel kapcsolatos információk kölcsönös cseréje érdekében együttműködnek. A felek megállapodnak, hogy pozitívan mérlegelik a következőkre irányuló kéréseket:a) a másik fél által végzett biztonsági ellenőrzésekben megfigyelőkként való részvétel; vagyb) adott esetben a másik fél területén értékelés együttes lefolytatása a légi járművek üzemeltetői által bármely fél területéről érkező vagy oda induló járatokkal kapcsolatban megtett biztonsági intézkedések tekintetében.(9) Légi jármű jogellenes hatalomba kerítése, illetve ilyen veszély fennállása, vagy más, a légi járművek, az utasok, a személyzet, a repülőterek vagy a légi navigációs berendezések biztonsága elleni jogellenes cselekmény vagy annak veszélye esetén a felek segítséget nyújtanak egymásnak a kommunikáció elősegítése és más, az ilyen cselekmény vagy veszély gyors és biztonságos megszüntetésére szolgáló megfelelő intézkedések megtétele révén.(10) Amennyiben valamelyik fél megalapozottan véli úgy, hogy a másik fél nem e cikk rendelkezéseinek megfelelően járt el, illetékes hatóságai azonnali konzultációt kérhetnek. A konzultációk a kérelem kézhezvételétől számított tizenöt (15) napon belül kezdődnek meg. Amennyiben a konzultációk megkezdésétől számított tizenöt (15) napon belül nem sikerül kielégítő megegyezésre jutni, ez alapot szolgáltat a konzultációkat kérő fél számára a másik fél légitársasága vagy légitársaságai engedélyeinek visszatartására, visszavonására, felfüggesztésére vagy megfelelő feltételekhez kötésére. Szükséghelyzetben vagy az e cikk rendelkezései betartása további elmulasztásának megakadályozása érdekében az a fél, amelyik úgy véli, hogy a másik fél eltért e cikk rendelkezéseitől, bármikor megfelelő ideiglenes intézkedést tehet.(11) A közlekedésbiztonság megóvása érdekében megteendő azonnali intézkedés szükségességének sérelme nélkül a felek megerősítik, hogy a biztonsági intézkedések mérlegelésekor a fél értékeli a légi járatok e megállapodás szerinti működtetésére gyakorolt esetleges, hátrányos gazdasági és működési hatásokat és – amennyiben azt jogszabály nem korlátozza – az ilyen tényezőket figyelembe veszi annak meghatározásakor, hogy az említett biztonsági aggályok kezeléséhez milyen intézkedések szükségesek és megfelelőek.8. CIKKVámok, adók és egyéb terhek(1) Mindkét fél – a nemzeti törvényeik és rendelkezéseik által lehetővé tett legteljesebb mértékben, valamint a viszonosság alapján – mentesíti a másik fél légitársaságait a nemzetközi légi közlekedésben üzemeltetett légi járművei, szokásos berendezései, az üzem- és kenőanyagok, a műszaki fogyóeszközök, földi berendezései, a tartalék alkatrészek (a hajtóműveket is ideértve), a légi járművek készletei (többek között ideértve az utasok által a repülés alatt korlátozott mennyiségben megvásárolható vagy elfogyasztható élelmiszereket, italokat és égetett szeszes italokat, dohányárut és egyéb termékeket), valamint egyéb, kizárólag a nemzetközi légi közlekedésben részt vevő légi jármű üzemeltetésére vagy kiszolgálására szolgáló vagy azzal kapcsolatban használt cikkek tekintetében a felek által kivetett és nem a nyújtott szolgáltatások költségén alapuló valamennyi importkorlátozás, vagyon- és tőkeadó, vám, jövedéki adó, valamint a hasonló díjak és egyéb terhek alól.(2) A felek továbbá – a nemzeti törvényeik és rendelkezéseik által lehetővé tett legteljesebb mértékben, valamint a viszonosság alapján – mentesek az e cikk (1) bekezdésében említett adók, vámok, díjak és egyéb terhek alól, a nyújtott szolgáltatás költségén alapuló díjak kivételévela) a valamely fél területére – ésszerű határokon belül – bevitt vagy ott beszerzett, és a másik fél nemzetközi légi közlekedésben részt vevő légitársaságának a területről eltávozó légi járművén való felhasználás céljából a légi jármű fedélzetére felvitt készletek, még abban az esetben is, ha ezeket a készleteket a repülésnek azon fél területére eső szakaszán használják fel, ahol azokat a fedélzetre felvitték;b) az egyik fél területére a másik fél légitársasága által a nemzetközi légi közlekedésben használt légi jármű műszaki kiszolgálása, karbantartása vagy javítása céljából bevitt földi berendezések és tartalék alkatrészek (ideértve a hajtóműveket is), valamint az utasok vagy áruk kezelésére, illetve a biztonsági ellenőrzésekre szolgáló számítógépes berendezések és rendszerelemek;c) a valamely fél területére a másik fél nemzetközi légi közlekedésben részt vevő légitársaságának légi járművén való felhasználás céljából bevitt vagy ott beszerzett kenőanyagok és műszaki fogyóeszközök, még abban az esetben is, ha ezeket a készleteket a repülésnek azon fél területére eső szakaszán használják fel, ahol azokat a fedélzetre felvitték; ésd) nyomtatott kiadványok, ideértve a légitársaság jegyeit, a jegyborítékokat, a légitársaságok számláit és a légitársaság által ingyenesen szétosztott, más kapcsolódó reklámanyagokat.(3) A légi járaton használt szokásos felszerelések, valamint az egyik fél légitársasága által használt légi jármű fedélzetén szokásosan tárolt anyagok és készletek a másik fél területén csak az adott területen működő vámhatóságok jóváhagyásával rakodhatók ki. Ebben az esetben megkövetelhető, hogy azokat az újraexportálás vagy a vámszabályoknak megfelelő egyéb felhasználás időpontjáig az említett hatóságok felügyelete alá helyezzék.(4) Az e cikkben biztosított mentességek abban az esetben is igénybe vehetők, ha az egyik fél légitársaságai az e cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott árucikkek kölcsönbeadása vagy a másik fél területén történő átadása érdekében olyan légitársasággal kötöttek szerződést, amelynek részére a másik fél hasonló mentességeket biztosít.(5) Egy tagállam és Kanada között a jövedelem és a tőke kettős adóztatásának elkerülése tekintetében hatályban lévő, vonatkozó egyezmények rendelkezéseit ez a megállapodás nem módosítja.9. CIKKStatisztikák(1) Mindkét fél biztosítja a másik fél részére a nemzeti törvényekben és rendelkezésekben előírt statisztikákat, valamint – kérésre – a légi járatok üzemeltetésének felülvizsgálata céljából esetlegesen ésszerűen szükséges, rendelkezésre álló statisztikai információkat.(2) A felek a 17. cikk szerinti vegyes bizottság keretében együttműködnek a légi járatok alakulásának nyomon követése céljából közöttük zajló statisztikai információcsere megkönnyítése érdekében.10. CIKKA fogyasztók érdekei(1) A felek elismerik a fogyasztók érdekei védelmének fontosságát és – megkülönböztetéstől mentes alapon – megkövetelhetik a légitársaságoktól, hogy tegyenek ésszerű és arányos intézkedéseket, többek között ideértve a következőket:a) a légitársaságok részére előlegként kifizetett pénzeszközök védelmére irányuló követelmények;b) az elutasított beszállással kapcsolatos kártérítési kezdeményezések;c) visszatérítés az utasok felé;d) a légi járművet ténylegesen üzemeltető légi fuvarozó kilétének nyilvánosságra hozatala;e) saját légitársaságainak pénzügyi alkalmassága;f) az utasok baleseti felelősségbiztosítása; ésg) a hozzáféréssel kapcsolatos intézkedések meghatározása.(2) A felek arra törekszenek, hogy – a lehető legteljesebb mértékben összeegyeztethető megközelítések érdekében – egymással a 17. cikk szerinti vegyes bizottság keretében konzultáljanak a fogyasztóvédelmi kérdésekről, ideértve a tervezett intézkedéseket is.11. CIKKRepülőterek, valamint a légiközlekedési létesítmények és szolgáltatások rendelkezésre állása(1) Mindkét fél biztosítja, hogy a repülőterek, légi folyosók, légiforgalmi ellenőrzési és légiforgalmi szolgáltatások, a légiközlekedés-védelem, a földi kiszolgálás és a területén biztosított egyéb kapcsolódó létesítmények és szolgáltatások megkülönböztetésmentes alapon és a felhasználással kapcsolatos rendelkezések meghozatalának idején rendelkezésre állnak a másik fél légitársaságai általi felhasználásra.(2) A felek a lehető legteljesebb mértékig megtesznek minden ésszerű intézkedést a létesítményekhez és szolgáltatásokhoz való tényleges hozzáférés biztosítására, a jogi, működési és fizikai korlátozásokra is figyelemmel, valamint a hozzáférés biztosítására irányuló eljárások tekintetében a tisztességes és egyenlő esélyek, valamint az átláthatóság alapján.(3) Mindkét fél biztosítja, hogy a területén lévő repülőterekre alkalmazandó résidők kezelésére irányuló eljárásait, iránymutatásait és szabályzatait átlátható, hatékony és megkülönböztetésmentes módon alkalmazzák.(4) Ha az egyik fél úgy véli, hogy a másik fél megsérti ezt a cikket, értesítheti a másik felet megállapításairól, és konzultációkat kérhet a 17. cikk (Vegyes bizottság) (4) bekezdése alapján.12. CIKKA repülőterekkel, valamint a légiközlekedési létesítményekkel és szolgáltatásokkal kapcsolatos egyéb terhek(1) Mindkét fél biztosítja, hogy a másik fél díjszabásért felelős illetékes hatóságai vagy szervei által a másik fél légitársaságaira a légi forgalom és a légiforgalom-ellenőrzési szolgáltatások használatáért kivethető díjak igazságosak, ésszerűek, költségekhez köthetők és indokolatlan hátrányos megkülönböztetéstől mentesek. A másik fél légitársaságaira kiszabott ilyen használati díjakat semmilyen esetben sem lehet a bármely más légitársaság rendelkezésére álló legelőnyösebb feltételeknél kedvezőtlenebb feltételek alapján kiszabni.(2) Mindkét fél biztosítja, hogy a másik fél díjszabásért felelős illetékes hatóságai vagy szervei által a másik fél légitársaságaira a repülőtér használatáért, a légiközlekedés-biztonságért és a kapcsolódó berendezésekért és szolgáltatásokért kivethető díjaknak igazságosnak, ésszerűnek, indokolatlan hátrányos megkülönböztetéstől mentesnek és a felhasználók csoportjai között méltányosan megosztottnak kell lenniük. A másik fél légitársaságaira kiszabott használati díjak tükrözhetik – de nem haladhatják meg – a repülőtéren vagy a repülőtérrendszeren belül található megfelelő repülőtéri és légiközlekedés-biztonsági berendezések és szolgáltatások biztosításának a díjszabásért felelős illetékes hatóságok vagy szervek számára felmerülő teljes költségét. Az ilyen díjak tartalmazhatják az eszközök értékcsökkenés utáni ésszerű megtérülését. A díjszabás alá tartozó berendezéseket és szolgáltatásokat hatékony és gazdaságos módon kell biztosítani. A másik fél légitársaságaira kiszabott ilyen használati díjakat semmilyen esetben sem lehet a bármely más légitársaság számára a díjak meghatározásakor rendelkezésre álló legelőnyösebb feltételeknél kedvezőtlenebb feltételek alapján kiszabni.(3) A felek ösztönzik a területükön a díjszabásért felelős illetékes hatóságok vagy szervek és a szolgáltatásokat és a berendezéseket igénybe vevő légitársaságok közötti konzultációt, valamint a díjszabásért felelős illetékes hatóságok vagy szervek és a légitársaságok közötti azon információk cseréjét, amelyek szükségesek lehetnek – e cikk (1) és (2) bekezdésének elveivel összhangban – a díjak ésszerűségének megfelelő felülvizsgálatához. A felek ösztönzik a díjszabásért felelős illetékes hatóságokat arra, hogy a felhasználókat a használati díjak módosítására irányuló minden javaslat esetében ésszerű időn belül értesítsék annak érdekében, hogy ismertethessék álláspontjaikat a módosítások végrehajtása előtt.(4) Csak akkor tekinthető úgy, hogy valamely fél megsértette e cikk rendelkezéseit a 21. cikk szerinti vitarendezési eljárások során, ha:a) elmulasztja a másik fél által kifogásolt díjak vagy gyakorlat ésszerű határidőn belüli felülvizsgálatát; vagyb) az ilyen felülvizsgálatot követően elmulasztja a hatáskörébe tartozó valamennyi, az e cikkel összeegyeztethetetlen díjak vagy gyakorlat orvoslását szolgáló intézkedést megtenni.13. CIKKKereskedelmi keret(1) Mindegyik fél tisztességes és méltányos lehetőséget biztosít a másik fél légitársaságai számára az e megállapodás szerinti légi szolgáltatások nyújtására.Kapacitás(2) A felek lehetővé teszik az egyes légitársaságok számára, hogy az általuk kínált nemzetközi légi közlekedésben a járatsűrűséget és a kapacitást a piacon érvényesülő kereskedelmi megfontolások alapján állapítsák meg. Egyik fél sem korlátozhatja egyoldalúan a forgalom nagyságát, a járatok sűrűségét vagy rendszerességét vagy a másik fél légitársaságai által üzemeltetett légi járművek típusát vagy típusait, és nem írhatja elő a másik fél légitársaságai számára, hogy azok a menetrendet, a charterjáratok programját vagy az üzemeltetési tervet benyújtsák, kivéve ha ez műszaki, üzemeltetési vagy környezetvédelmi (helyi levegőminőség vagy zaj) okokból, az egyezmény 15. cikkével összhangban álló egységes feltételek alapján szükséges.Közös üzemeltetés(3) a) A felek légiforgalmi hatóságai által az ilyen műveletekre rendesen alkalmazott szabályozási követelményekre is figyelemmel, a másik fél bármely légitársasága együttműködési megállapodást köthet az alábbiak céljából:i. meghatározott útvonalakon légi járatok biztosítása közös üzemeltetéssel (azaz a saját maga által üzemeltetett fuvarozás értékesítése) a Kanada vagy a tagállamok és/vagy bármely harmadik ország légitársaságai és/vagy bármely ország felszíni (szárazföldi vagy tengeri) szállítmányozója által üzemeltetett járatokon; és/vagyii. bármely más légitársaság által üzemeltetett forgalom lebonyolítása, amennyiben e légitársaság számára valamely fél légiforgalmi hatósága engedélyezte, hogy a saját maga által üzemeltetett fuvarozást értékesítse a fél bármely légitársasága által üzemeltetett járatokon.b) Bármely fél légiforgalmi hatóságai megkövetelhetik a közös üzemeltetési rendelkezésekben érintett valamennyi légitársaságtól, hogy rendelkezzen a megfelelő, mögöttes útvonalengedéllyel.c) Egyik fél légiforgalmi hatóságai sem tarthatják vissza az e cikk (3) bekezdése a) pontjának i. alpontjában meghatározott közös üzemeltetési szolgáltatásokra vonatkozó engedélyt azon az alapon, hogy a légi járművet üzemeltető légitársaság nem jogosult forgalmat bonyolítani más légitársaságokkal közösen.d) A felek légiforgalmi hatóságai megkövetelik a közös üzemeltetési rendelkezésekben érintett valamennyi légitársaságtól annak biztosítását, hogy az utasokat teljes mértékben tájékoztatják az üzemeltető kilétéről, valamint az utazás egyes szakaszaival kapcsolatban a közlekedési eszközről.Földi kiszolgálás(4) Mindegyik fél lehetővé teszi a másik fél légitársaságai számára, hogy a területén folytatott működés közben:a) a viszonosság alapján területén saját földi kiszolgálását végezze, és – saját döntése szerint – a saját illetékes hatóságai által az ilyen szolgáltatások nyújtására engedélyezett bármely megbízottal teljes egészében vagy részben földi kiszolgáláshoz kapcsolódó szolgáltatásokat végeztessen; és,b) földi kiszolgáláshoz kapcsolódó szolgáltatásokat nyújtson az ugyanazon repülőtéren működő más légitársaságok számára, amennyiben azt engedélyezték és összeegyeztethető az alkalmazandó törvényekkel és rendelkezésekkel.(5) Az e cikk (4) bekezdésének a) és b) pontjában előírt jogok gyakorlására elsősorban a repülőtér biztonságával vagy védelmével kapcsolatos megfontolásokból eredő, kizárólag fizikai vagy működési korlátozások vonatkozhatnak. Valamennyi korlátozást egységesen alkalmaznak, és azok feltételei nem lehetnek kedvezőtlenebbek a bármely más országnak a korlátozások megállapításakor hasonló nemzetközi légi szolgáltatásokat végző légitársasága számára rendelkezésre álló feltételeknél.A légitársaságok képviselői(6) A felek lehetővé teszik a következőket:a) a másik fél légitársaságai a viszonosság alapján területükre képviselőket, kereskedelmi vezetőket, értékesítési, műszaki, üzemeltetési és más szakembereket küldjenek, és ott tartsanak, amennyiben ez szolgáltatásaikkal kapcsolatban szükséges;b) a személyzettel kapcsolatos ilyen követelmények a másik fél légitársaságainak döntése szerint saját személyzettel vagy a területén működő és más légitársaságok részére ilyen szolgáltatás nyújtására engedélyezett bármely más szervezet, társaság vagy légitársaság szolgáltatásainak igénybe vételével is biztosíthatók; ésc) a területén a másik fél légitársaságai irodákat hozhatnak létre a légiközlekedési és az ahhoz kapcsolódó más tevékenységek promóciója és értékesítése céljából.(7) Mindkét fél megköveteli a másik fél légitársaságainak képviselőitől és személyzetétől, hogy törvényeiknek és rendelkezéseiknek alávessék magukat. Az ilyen törvényekkel és rendelkezésekkel összhangban:a) mindkét fél a lehető legrövidebb időn belül biztosítja a szükséges munkavállalási engedélyeket, látogatói vízumokat vagy más hasonló dokumentumokat az e cikk (6) bekezdésében említett képviselők és személyzet részére; ésb) mindkét fél megkönnyíti és felgyorsítja a kilencven (90) napot meg nem haladó, ideiglenes feladatokat végző személyzet tekintetében a munkavállalási engedélyekkel kapcsolatos bármely követelmény jóváhagyását.Értékesítés, helyi kiadások és a pénzeszközök átutalása(8) Mindkét fél lehetővé teszi a másik fél légitársaságai számára a következőket:a) légi fuvarozás értékesítése a területén közvetlenül vagy – a légitársaságok döntése szerint – ügynökeiken keresztül, valamint légi fuvarozás értékesítése a területén használt pénznemben vagy – a légitársaságok döntése szerint – más országok szabadon átváltható pénznemében, továbbá bármely személy szabadon vásárolhat ilyen fuvarozást az említett légitársaságok által elfogadott pénznemben;b) a helyi kiadások – ideértve az üzemanyag-vásárlást is – kifizetése a területén a helyi pénznemben vagy – a légitársaságok döntése szerint – szabadon átváltható pénznemben; ésc) kérésre a tevékenysége rendes körében megszerzett pénzeszközök átváltása és külföldre való átutalása. Az ilyen átváltás és átutalás korlátozások nélkül és haladéktalanul lehetséges a folyó kifizetések tekintetében az átutalási kérelem benyújtásának időpontjában érvényes átváltási árfolyamon, és azokra nem vonatkozhat semmilyen egyéb teher a bankok által az ilyen ügyletek tekintetében beszedett rendes szolgáltatási díjak kivételével.Intermodális szolgáltatások(9) Mindkét fél lehetővé teszi a következőket üzemeltető légitársaságok számára az alábbiakat:a) az utaskombinációs szolgáltatásokat üzemeltető légitársaságok számára, hogy felszíni fuvarozást (szárazföldi vagy tengeri) vegyenek igénybe a légi járatokhoz kapcsolódóan. Az ilyen fuvarozást a légitársaságok felszíni fuvarozókkal kötött megállapodásokon keresztül nyújthatják, vagy a légitársaságok dönthetnek is, hogy a felszíni fuvarozást maguk biztosítják;b) a teherfuvarozási szolgáltatásokat üzemeltető légitársaságok számára, hogy a nemzetközi légi közlekedéshez kapcsolódó bármilyen felszíni (szárazföldi vagy tengeri) teherfuvarozást vegyenek igénybe, a felek területén lévő bármely pontra vagy pontról vagy harmadik országokban, ideértve minden vámhivatallal rendelkező repülőtérre és repülőtérről való szállítást, és ideértve adott esetben a vámszabad raktárban lévő áru fuvarozásának a hatályos törvények és rendelkezések szerinti jogát; hozzáférjenek a repülőtéri vámeljárásokhoz és vámhivatalokhoz a felszíni vagy légi fuvarozással mozgó áru tekintetében; maguk gondoskodjanak saját felszíni teherfuvaroztatásukról – az ilyen közlekedésre irányadó hazai törvényekre és rendelkezésekre is figyelemmel –, vagy azt egyéb felszíni fuvarozóval kötött megállapodás révén biztosítsák, ideértve a bármely más ország más légitársaságai által üzemeltetett felszíni fuvarozást; és,c) az intermodális szolgáltatásokat üzemeltető légitársaságok számára, hogy a kombinált légi- és a felszíni fuvarozásra együttesen kiszabott áron kínálják azokat, amennyiben az utasokat és a fuvaroztatókat nem tévesztik meg az ilyen fuvarozás tényleges adatai tekintetében.Díjszabás(10) A felek lehetővé teszik, hogy az árakat a légitársaságok a szabad és tisztességes verseny alapján szabadon állapítsák meg.(11) A felek nem követelik meg, hogy az árakat benyújtsák a légiforgalmi hatóságoknak.(12) A légiforgalmi hatóságok között tárgyalásokra kerülhet sor többek között olyan kérdések megvitatása érdekében, mint amilyenek az esetlegesen jogtalan, ésszerűtlen vagy megkülönböztető jellegű díjak.Számítógépes helyfoglalási rendszerek(13) A felek tisztességes és megkülönböztetésmentes alapon alkalmazzák saját területükön a számítógépes helyfoglalási rendszereik műveleteivel kapcsolatos saját törvényeiket és rendelkezéseiket.Franchise és márkahasználat(14) Az e megállapodás szerinti légi járatokat bármely fél légitársaságai más társaságokkal – többek között légitársaságokkal – kötött franchise vagy márkahasználati megállapodások alapján is működtethetik, feltéve, hogy a légi járatot működtető légitársaság rendelkezik a megfelelő útvonalengedéllyel, teljesülnek a hazai törvények és rendelkezések értelmében előírt feltételek, továbbá a légiforgalmi hatóságok jóváhagyásától függően.Légi jármű teljes bérlete(15) Az e megállapodás szerinti légi járatok működtetése céljából – feltéve, hogy a légi járatot működtető, az ilyen megállapodásban részes légitársaság és a légi jármű üzemeltetője rendelkezik a megfelelő engedélyekkel – a felek légitársaságai nyújthatják az e megállapodás szerinti légi járatokat más légitársaságok által biztosító – többek között más országokból származó – légi jármű és személyzet igénybe vételével, a légiforgalmi hatóságok jóváhagyásától függően. E bekezdés alkalmazásával a légi járművet üzemeltető légitársaságok nem kötelesek mögöttes útvonalengedéllyel rendelkezni.Charter- / Nem menetrendszerű járatok(16) Az e megállapodás 4. (Befektetés), 5. (Jogszabályok alkalmazása), 6. (Légiközlekedés-biztonság), 7. (Légiközlekedés-védelem), 8. (Vámok, adók és egyéb terhek), 9. (Statisztikák), 10. (A fogyasztók érdekei), 11. (Repülőterek, valamint a légiközlekedési létesítmények és szolgáltatások rendelkezésre állása), 12. (A repülőterekkel, valamint a légiközlekedési létesítményekkel és szolgáltatásokkal kapcsolatos egyéb terhek), 13. (Kereskedelmi keret), 14. (Versenykörnyezet), 15. (Légiközlekedési irányítás), 17. (Vegyes bizottság) és 18. (Környezetvédelem) cikkében előírt rendelkezéseket a valamely fél légi fuvarozók által a másik fél területére vagy területéről működtetett charter- és más nem menetrendszerű járatokra is alkalmazni kell.(17) A charter- és más nem menetrendszerű járatok üzemeltetésére irányuló kérelmek kézhezvétele esetén az engedélyeknek egy légi fuvarozó számára történő megadásakor a felek a lehető leggyorsabb eljárást alkalmazzák.14. CIKKVersenykörnyezet(1) A felek elismerik, hogy közös célkitűzésük egy, a légi járatok működtetésével kapcsolatos tisztességes versenykörnyezet kialakítása. A felek elismerik, hogy a légitársaságok akkor folytatnak a legvalószínűbb módon tisztességes versenyt, amennyiben ezek a légitársaságok teljes mértékben kereskedelmi alapon működnek, és nem részesülnek állami támogatásban. A felek elismerik, hogy a tisztességes és versenyképes környezet megteremtéséhez kulcsfontosságúak az olyan kérdések, mint például – többek között – a légitársaságok privatizálására vonatkozó feltételek, a versenytorzító támogatások megszüntetése, a repülőtéri létesítményekhez és szolgáltatásokhoz, valamint a számítógépes foglalási rendszerekhez való méltányos és megkülönböztetésmentes hozzáférés.(2) Ha az egyik fél azt állapítja meg, hogy a másik fél területén olyan feltételek léteznek, amelyek hátrányosan érintenék a tisztességes és versenyképes környezetet, valamint az e megállapodás szerinti légi járatok légitársaságai általi működtetését, észrevételeket nyújthat be a másik félnek. Ezen túlmenően kérheti, hogy kerüljön sor a megállapodás 17. cikkében előírt vegyes bizottság ülésére. A felek elfogadják, hogy vegyes bizottság jogszerűen vitathatja meg annak mértékét, hogy a megállapodás versenykörnyezettel kapcsolatos célkitűzéseit milyen mértékben veszélyeztetheti egy támogatás vagy más intervenció.(3) Az e cikk alapján felvethető kérdések között szerepelnek többek között a bármely kormányzati szerv által biztosított tőkeinjekciók, a kereszttámogatások, a támogatások, a garanciák, a tulajdonjog, a mentesség vagy az adómentesség, a csődvédelem vagy a biztosítás. E cikk (4) bekezdésére is figyelemmel valamely fél – a másik félhez intézett értesítéssel egyidejűleg – kapcsolatba léphet a másik fél területén lévő, állami, tartományi vagy helyi szintű, illetékes kormányzati szervekkel az e cikkel kapcsolatos kérdések megvitatása céljából.(4) A felek elismerik a saját versenyhatóságaik között folytatott együttműködést az 1999. június 17-én hatályba lépett, „Kanada kormánya és az Európai Közösségek között versenytörvényeik alkalmazása vonatkozásában létrejött megállapodás”-nak megfelelően.(5) Amennyiben – a vegyes bizottságban folytatott konzultációkat követően – egy fél úgy véli, hogy fennállnak a (3) bekezdésben említett feltételek, és azok légitársaságának vagy légitársaságainak valószínűleg jelentős hátrányt vagy kárt okozhatnak, intézkedést tehet. A fél az e bekezdés szerinti intézkedéseket az eljárások és kritériumok vegyes bizottság általi meghatározásakor teheti meg, legkorábban vagy az attól az időponttól számított egy évtől kezdve, amikor az e megállapodás szerinti jogai rendelkezésre állnak. Az e bekezdés szerint megtett bármely intézkedésnek megfelelőnek és arányosnak kell lennie, hatályát és időtartamát tekintve pedig a feltétlenül szükséges mértékre kell korlátozódnia. Az intézkedésnek kizárólag a (3) bekezdésben említett feltételek előnyeit élvező jogalanyokra szabad irányulniuk, és azok nem sérthetik bármely fél azon jogát, hogy a 21. cikk (Vitarendezés) értelmében intézkedést tegyen.15. CIKKLégiközlekedési irányításA felek együttműködnek a biztonsági felügyelet és a légiközlekedési irányítással kapcsolatos politikai kérdések kezelésében az általános hatékonyság optimalizálása, a költségcsökkentés, valamint a biztonság és a meglévő rendszerek kapacitásának fokozása céljából. A felek ösztönzik légiközlekedési szolgáltatóikat, hogy továbbra is működjenek együtt az átjárhatóság területén, hogy amennyiben lehetséges, még jobban integrálják mindkét oldal rendszereit, csökkentsék a légi közlekedés környezetvédelmi hatását, és – adott esetben – információkat osszanak meg.16. CIKKKijelölések és engedélyek fenntartása(1) Légi szolgáltatások végzésére kijelölt légitársaságnak kell tekinteni Kanada vagy egy tagállam bármely olyan légitársaságát, amelyet saját kormánya érvényesen kijelölt egy, az e megállapodással felváltott, Kanadával meglévő légiközlekedési megállapodás értelmében.(2) Az e megállapodás szerinti új vagy módosított engedély vagy az engedélyezés más formája kiadásáig Kanada vagy egy tagállam bármely olyan légitársasága, amely valamely fél légiforgalmi hatóságai által kiadott, az e megállapodás hatálybalépésének időpontjában légi járatok működtetésére érvényes engedéllyel vagy az engedélyezés más formájával rendelkezik, továbbra is rendelkezik az említett engedélyben vagy az engedélyezés más formájában biztosított jogosultságokkal, továbbá úgy kell tekinteni, hogy rendelkezik az e megállapodás szerinti légi járatok működtetésére irányuló jogosultsággal.(3) E cikk egyetlen rendelkezése sem akadályozza meg, hogy valamely félnek a fenti (1) vagy (2) bekezdésben nem említett légitársaságát légi járatok működtetésére kijelöljék vagy engedélyezzék.17. CIKKVegyes bizottság(1) Létrejön egy, a felek képviselőiből álló bizottság (a továbbiakban: vegyes bizottság).(2) A vegyes bizottság az e megállapodás hatálya alá tartozó kérdésekben meghatározza és megkönnyíti a légiforgalmi hatóságok és más illetékes hatóságok közötti kapcsolattartást.(3) A vegyes bizottság szükség szerint és évente legalább egyszer ülésezik. Bármely fél kérheti ülés összehívását.(4) Bármely fél kérheti a vegyes bizottság összehívását az e megállapodás értelmezésére vagy alkalmazására vonatkozó kérdésekkel kapcsolatos konzultáció érdekében is. Az ülést a lehető legkorábbi időpontra, de – eltérő megállapodás hiányában – legkésőbb a kérelem kézbesítésétől számított két hónapon belül kell összehívni.(5) A vegyes bizottság határozatokat fogad el azokban az esetekben, amikor ezt a megállapodás kifejezetten előírja.(6) A vegyes bizottság elősegíti a felek közötti együttműködést, és mérlegelhet bármely, az e megállapodás működésével vagy végrehajtásával kapcsolatos kérdést, többek között ideértve a következőket:a) az e megállapodás szerinti légi járatokat érintő piaci feltételek felülvizsgálata;b) információcsere, ideértve a hazai jognak és politikáknak a megállapodást érintő változásaival kapcsolatos tanácsadást is;c) a megállapodás adott esetben tovább fejleszthető területeinek mérlegelése, többek között ideértve a megállapodás módosítására vonatkozó ajánlások megtételét;d) az Európai Unió új tagállamai részére ahhoz szükséges feltételek, eljárások és módosítások ajánlása, hogy e megállapodás részes feleivé váljanak; ése) a befektetéssel, tulajdonjoggal és ellenőrzéssel kapcsolatos kérdések megvitatása, valamint annak megerősítése, hogy teljesülnek a forgalmi jogok fokozatos megnyitására vonatkozó, a 2. mellékletben meghatározott feltételek.(7) A vegyes bizottság együttműködést alakít ki, és elősegíti a szakértői szintű cseréket az új jogalkotási vagy szabályozási kezdeményezések tekintetében.(8) A vegyes bizottság határozattal fogadja el eljárási szabályzatát.(9) A vegyes bizottság valamennyi határozatát konszenzussal hozza.18. CIKKKörnyezetvédelem(1) A felek elismerik, hogy a környezetvédelem fontos szerepet játszik a nemzetközi légiközlekedési politika kidolgozása és alkalmazása során.(2) A felek nemzetközi jog és az egyezmény szerinti jogainak és kötelezettségeinek sérelme nélkül mindkét fél a saját szuverén joghatósága keretében jogosult megtenni és alkalmazni a légi közlekedés környezeti hatásainak kezelésére irányuló, megfelelő intézkedéseket, feltéve, hogy az említett intézkedéseket az illetőségen alapuló megkülönböztetés nélkül alkalmazzák.(3) A felek elismerik, hogy a környezetvédelmi intézkedések költségeit és hasznait körültekintően mérlegelni kell a nemzetközi légiközlekedési politika kialakítása során. A javasolt környezetvédelmi intézkedések mérlegelésekor a felek megvizsgálják azoknak az e megállapodásban foglalt jogok gyakorlására irányuló, lehetséges kedvezőtlen hatását, és amennyiben ilyen intézkedéseket fogadnak el, megfelelő lépéseket tesznek e kedvezőtlen hatások mérséklése érdekében.(4) A felek elismerik az együttműködésnek és annak a jelentőségét, hogy többoldalú tárgyalások keretében vizsgálják meg a légi közlekedés által a környezetre és a gazdaságra gyakorolt hatást, valamint az enyhítő intézkedések e megállapodás célkitűzéseivel való teljes körű összeegyeztethetősége biztosításának jelentőségét.(5) Környezetvédelmi intézkedések meghatározásakor az egyezmény mellékleteiben szereplő, a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet által elfogadott légiközlekedési környezetvédelmi előírásokat kell követni, kivéve, ha ezektől való eltérések bevezetésére került sor.(6) A felek törekednek arra, hogy az egymással a lehető legteljesebb mértékben összeegyeztethető megközelítések elérése céljából konzultáljanak egymással a környezetvédelemmel kapcsolatos kérdésekben, ideértve az olyan tervezett intézkedéseket is, amelyek valószínűleg jelentős hatással járnak az e megállapodás hatálya alá tartozó nemzetközi légi járatokra. A konzultációk az erre irányuló kérelem kézhezvételétől számított 30 napon vagy a kölcsönösen megállapított bármely más határidőn belül kezdődnek meg.19. CIKKMunkaügyi kérdések(1) A felek elismerik az e megállapodás által a munkaügyre, foglalkoztatásra és munkafeltételekre gyakorolt hatások vizsgálatának fontosságát.(2) Bármely fél kérheti, hogy kerüljön sor a 17. cikk szerinti vegyes bizottság ülésére az e cikk (1) bekezdésében említett munkaügyi kérdések megvitatása céljából.20. CIKKNemzetközi együttműködésA felek a 17. cikk szerinti vegyes bizottság elé terjeszthetik az alábbiakkal kapcsolatos kérdéseket:a) légi közlekedés és nemzetközi szervezetek;b) a felek és más országok között a légi közlekedés terén meglévő kapcsolatok esetleges alakulása; ésc) a kétoldalú vagy többoldalú megállapodások alakulásaideértve – amennyiben lehetséges – az e területekkel kapcsolatos összehangolt álláspontok kidolgozására irányuló javaslatokat is.21. CIKKVitarendezés(1) Ha e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban a felek között vita merül fel, azt elsősorban a vegyes bizottság keretében folytatott hivatalos konzultációk révén törekszenek rendezni. Az ilyen hivatalos konzultációkat a lehető leghamarabb, továbbá a felek eltérő döntésének hiányában – a 17. cikk (4) bekezdése ellenére – az egyik fél által tett, az e cikkre hivatkozó írásbeli kérelem másik fél általi kézhezvételétől számított legfeljebb 30 napon belül meg kell kezdeni.(2) Ha a vitát a hivatalos konzultációkra irányuló kérelem kézhezvételétől számított 60 napon belül nem sikerül rendezni, akkor az a felek egyetértésével döntésre egy személy vagy testület elé terjeszthető. Ha a felek ebben nem értenek egyet, a vitát – bármely fél kérésére – egy három választottbíróból álló bíróság elé terjesztik válaszottbíráskodásra az alábbiakban meghatározott eljárásokkal összhangban.(3) A választottbíráskodás iránti kérelem kézhezvételétől számított 30 napon belül mindegyik fél kijelöl egy független választottbírót. A felek által megnevezett egy-egy választottbíró 45 napon belül közös megegyezéssel egy harmadik választottbírót jelöl ki. Amennyiben valamelyik fél a meghatározott határidőn belül nem nevez meg választottbírót, vagy a harmadik választottbíró kijelölésére a meghatározott határidőn belül nem kerül sor, bármely fél kérheti a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet Tanácsának elnökét, hogy – az ügynek megfelelően – jelölje ki a szükséges választottbírót vagy választottbírákat. Amennyiben a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet Tanácsának elnöke valamely fél állampolgára, akkor az ilyen alapon nem kizárt rangidős alelnök végzi a kinevezést. A harmadik választottbírónak minden esetben egy harmadik állam állampolgárának kell lennie, ő jár el a bíróság elnökeként, és ő határozza meg a választottbíráskodás helyét.(4) A választottbíróság megállapítja saját eljárási szabályzatát, és az eljárás menetrendjét.(5) Valamely fél kérésére a választottbíróság elrendelheti, hogy a vitában részes másik fél hajtson végre könnyítő intézkedéseket a választottbíróság végleges határozatáig.(6) A választottbíróság törekszik arra, hogy a választottbíráskodásra irányuló kérelem kézhezvételétől számított 180 napon belül írásbeli határozatot hozzon. A választottbíróság többségi döntése az irányadó.(7) Amennyiben a választottbíróság e megállapodás megsértését állapítja meg, és a felelős fél nem orvosolja azt, vagy a választottbíróság határozatának közlését követő 30 napon belül nem állapodik meg a másik féllel kölcsönösen kielégítő megoldásról, a másik fél felfüggesztheti az e megállapodásból eredő, egyenértékű előnyök alkalmazását a vita rendezéséig.(8) A választottbíróság költségei a vitában részes felek között egyenlően oszlanak meg.(9) E cikk alkalmazásában az Európai Közösség és a tagállamok együttesen járnak el.22. CIKKMódosításAz e megállapodásnak a felek által kölcsönösen meghatározott bármely – az esetlegesen az e megállapodás 17. cikkével (Vegyes bizottság) összhangban tartott konzultációk szerinti – módosítása a 23. cikkben (Hatálybalépés és ideiglenes alkalmazás) meghatározott feltételekkel összhangban lép hatályba.23. CIKKHatálybalépés és ideiglenes alkalmazás(1) Ez a megállapodás vagy e megállapodás bármely módosítása a legutolsó olyan diplomáciai értesítés keltét követő egy hónappal lép hatályba, amelyben a felek megerősítik, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges valamennyi eljárás lezárult. E jegyzékváltás során Kanada eljuttatja az Európai Közösség számára az Európai Közösségnek és tagállamainak szóló diplomáciai értesítést, az Európai Közösség pedig eljuttatja Kanada számára az Európai Közösségtől és tagállamaitól származó diplomáciai értesítést vagy értesítéseket.(2) E cikk (1) bekezdése ellenére a felek megállapodnak abban, hogy ezt a megállapodást ideiglenesen alkalmazzák a legutolsó olyan diplomáciai értesítés keltét követő hónap első napjától kezdve, amelyben a felek értesítették egymást az e megállapodás ideiglenes alkalmazásához szükséges eljárások lezárulásáról.24. CIKKA megállapodás megszűnéseBármelyik fél e megállapodás hatálybalépésétől kezdve bármely időpontban diplomáciai úton írásban értesítheti a másik felet azon döntéséről, hogy a megállapodást fel kívánja mondani. Ezt az értesítést egyidejűleg a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnek és az Egyesült Nemzetek Titkárságának is meg kell küldeni. A megállapodás a küldött értesítés másik fél általi kézhezvételének időpontját követő egy (1) évvel szűnik meg, kivéve, ha a felmondásra irányuló értesítést az említett időszak lejárta előtt kölcsönös megegyezéssel visszavonják. A másik fél általi kézhezvétel elismerésének hiányában úgy kell tekinteni, hogy az értesítésnek a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet és az Egyesült Nemzetek Titkársága általi kézhezvételét követő tizennégy (14) nappal vették át az értesítést.25. CIKKA megállapodás nyilvántartásba vételeEzt a megállapodást és valamennyi módosítását a hatálybalépéskor a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet és az Egyesült Nemzetek Titkársága nyilvántartásba veszi.26. CIKKTöbboldalú egyezményekHa a felek vonatkozásában többoldalú egyezmény lép hatályba, az e megállapodás 17. cikke szerinti vegyes bizottság keretében konzultációk tarthatók annak meghatározása céljából, hogy e megállapodást milyen mértékben érintik a többoldalú egyezmény rendelkezései.27. CIKKMás megállapodásokkal meglévő kapcsolat(1) Amennyiben a felek többoldalú megállapodás szerződő felévé válnak, vagy jóváhagynak valamely, a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet vagy más nemzetközi szervezet által elfogadott, e megállapodás hatálya alá tartozó kérdéseket érintő határozatot, a vegyes bizottság keretében konzultálnak annak meghatározása céljából, hogy e fejlemények figyelembevétele érdekében felül kell-e vizsgálni e megállapodást.(2) A megállapodás 23. cikkének (Hatálybalépés és ideiglenes alkalmazás) (2) bekezdése szerinti ideiglenes alkalmazás időszakában a 3. mellékletben felsorolt, hatályos kétoldalú megállapodásokat – a 2. mellékletben előírtak kivételével – felfüggesztik. Az e megállapodás 23. cikkének (1) bekezdése szerinti hatálybalépéskor ez a megállapodás – a 2. mellékletben előírtak kivételével – a 3. mellékletben felsorolt, hatályos kétoldalú megállapodások vonatkozó rendelkezéseinek helyébe lép.FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott, erre a saját kormányaik által kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.KELT ……………….. -ban/-ben, a 200 …. év ……….. havának ………….. napján, két-két eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelveken, amelyek mindegyike egyaránt hiteles.1. MELLÉKLETÚTVONAL-MEGHATÁROZÁS(1) Az e megállapodás 2. cikke (1) bekezdésének c) pontja alkalmazásában mindkét fél lehetővé teszi a másik fél légitársaságai számára, hogy az alábbiakban meghatározott útvonalakon fuvarozást biztosítson:a) Kanada légitársaságai esetében:Kanada előtti pontok – Kanadán belüli pontok – közbenső pontok – a tagállamokban lévő pontok – az azokon túli pontokb) az Európai Közösség légitársaságai esetében:A tagállamok előtti pontok – a tagállamokon belüli pontok – közbenső pontok – Kanadán belüli pontok – az azon túli pontok(2) Valamely fél légitársasága bármely, illetve valamennyi járatán saját döntése szerint:a) egyik vagy mindkét irányban üzemeltethet légi járatokat;b) különböző járatszámokat kombinálhat a légi jármű ugyanazon üzemeltetése során;c) kiszolgálhat a felek területe előtti, közbenső és a felek területén túli pontokat, valamint a felek területén lévő pontokat, bármilyen kombinációban és bármely sorrendben;d) kihagyhat bármilyen pontot vagy pontokat;e) bármely légi járművéről bármely másik légi járművére átcsoportosíthat forgalmat, a bármely ponton üzemeltetett légi jármű típusára vagy számára vonatkozó bármely korlátozás nélkül;f) a légi jármű vagy a járatszám cseréjével vagy cseréje nélkül kiszolgálhatja a területén lévő pontok előtti bármely pontot, és az ilyen szolgáltatásokat az utazóközönségnek közvetlen szolgáltatásként kínálhatja és reklámozhatja;g) megszakíthatja útját bármely fél területén lévő vagy azon kívüli bármely ponton;h) a közbenső pontokon és a másik fél területén lévő pontokon tranzitforgalmat bonyolíthat;i) kombinálhatja a forgalmat ugyanazon a légi járművön, tekintet nélkül a forgalom eredetére; ésj) az e megállapodás 13. cikkének (Kereskedelmi keret) (3) bekezdésével összhangban lévő közös üzemeltetés útján szolgáltatást nyújthat;iránybeli, illetve földrajzi korlátozás nélkül és a légi fuvarozásra vonatkozóan az e megállapodásban engedélyezett egyéb jogok elvesztése nélkül.2. MELLÉKLETA JOGOK RENDELKEZÉSRE ÁLLÁSÁRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK1. SZAKASZA felek légitársaságainak tulajdonjoga és ellenőrzése1. A megállapodás 4. cikke (Befektetés) ellenére valamely fél légitársaságainak az összes másik fél területén illetőséggel rendelkező személyek általi tulajdonjoga a viszonosság alapján megengedhető, Kanadának a légitársaságokba való külföldi befektetésekre vonatkozó hazai törvényeiben és rendelkezéseiben megengedett mértékben.2. A megállapodás 3. cikke (Kijelölés, engedélyezés és visszavonás) (2) bekezdésének c) pontja, valamint 4. cikke (Befektetés) ellenére a következő rendelkezéseket kell alkalmazni a légitársaságok tulajdonjogára és ellenőrzésére a 3. cikk (Kijelölés, engedélyezés és visszavonás) (2) bekezdésének c) pontja helyett mindaddig, amíg az e melléklet 2. szakasza 2. pontjának c) és d) alpontjában említett törvények és rendelkezések másként nem rendelkeznek:„egy kanadai légitársaság esetén a légitársaság többségi tulajdonjoga és tényleges ellenőrzése a kanadai illetőségű személyeké, a légitársaságot kanadai légitársaságként engedélyezik, a légitársaság gazdasági tevékenységének székhelye pedig Kanadában van; egy tagállam légitársasága esetén a légitársaság többségi tulajdonjoga és tényleges ellenőrzése a tagállamok, Izland, Liechtenstein, Norvégia vagy Svájc területén illetőséggel rendelkező személyeké, a légitársaságot közösségi légitársaságként engedélyezik, a légitársaság gazdasági tevékenységének székhelye pedig egy tagállamban van”.2. SZAKASZA forgalmi jogok fokozatos rendelkezésre állása1. Az e szakasz 2. pontjában meghatározott forgalmi jogok gyakorlása során a felek légitársaságai az 1. melléklet 2. pontjában lehetővé tett működési rugalmasságot élvezik.2. Az e megállapodás 1. mellékletében meghatározott forgalmi jogok ellenére:a) amennyiben mindkét fél nemzeti törvényei és rendelkezései lehetővé teszik a másik fél területén illetőséggel rendelkező személyek számára, hogy légitársaságaik szavazati jogainak legfeljebb 25%-án tulajdonjoguk legyen vagy ennyit ellenőrizzenek, a következő jogokat kell alkalmazni:i. utaskombinációs és kizárólag teherfuvarozási szolgáltatások esetén a kanadai légitársaságok tekintetében Kanada bármely pontja és a tagállamok bármely pontja között nemzetközi közlekedés biztosításához való jog; közösségi légitársaságok esetében, a tagállamok bármely pontja és Kanada bármely pontja között légi járatok biztosításához való jog. Ezen túlmenően az utaskombinációs és kizárólag teherfuvarozási szolgáltatások esetében, bármely fél légitársaságai tekintetében nemzetközi közlekedés biztosításához való jog harmadik országokban lévő pontokra és pontokról, az adott fél területén lévő bármely ponton keresztül légi jármű vagy járatszám cseréjével vagy anélkül, továbbá és az ilyen szolgáltatásoknak az utazóközönség részére közvetlen szolgáltatásként való kínálása és reklámozása;ii. kizárólag teherfuvarozási szolgáltatások esetén mindkét fél légitársaságai tekintetében a másik fél területe és harmadik országokban lévő pontok között nemzetközi közlekedés biztosításához való jog a saját területén lévő pontok és a másik fél területén lévő pontok közötti járatokkal összefüggésben;iii. utaskombinációs és kizárólag teherfuvarozási szolgáltatások esetén mindkét fél légitársaságai tekintetében a Kanada és az egyes tagállamok között hatályos, kétoldalú légiközlekedési megállapodásokban előírt, valamint a 3. melléklet 1. szakaszában meghatározott működési jogok, továbbá a Kanada és az egyes tagállamok között korábban alkalmazott megállapodásokban szereplő, a 3. melléklet 2. szakaszában meghatározott működési jogok. Az ezen alpontban meghatározott, ötödik szabadság szerinti jogokon túlmenően, a földrajzi korlátozásokon, a pontok számára vonatkozó korlátozásokon és a meghatározott sűrűséggel kapcsolatos korlátozásokon kívüli egyik korlátozást sem kell alkalmazni; ésiv. a nagyobb bizonyosság érdekében a fenti i. és ii. alpontban szereplő jogok rendelkezésre állnak, amennyiben az e megállapodás aláírásakor nem létezett kétoldalú megállapodás vagy megegyezés, vagy amennyiben egy megállapodásban szereplő, közvetlenül az e megállapodás aláírását megelőzően rendelkezésre álló jogok nem annyira liberálisak, mint a fenti i. és ii. alpontban szereplő jogok.b) amennyiben mindkét fél nemzeti törvényei és rendelkezései lehetővé teszik a másik fél területén illetőséggel rendelkező személyek számára, hogy légitársaságaik szavazati jogainak legfeljebb 49%-án tulajdonjoguk legyen vagy ennyit ellenőrizzenek, a 2. pont a) alpontjában említettek mellett a következő jogokat kell alkalmazni:i. utaskombinációs szolgáltatások esetén mindkét fél légitársaságai tekintetében az ötödik szabadság szerinti jogok állnak rendelkezésre a közbenső pontokon, a kanadai légitársaságok tekintetében pedig a tagállamokban lévő bármely pont és más tagállamokban lévő bármely pont között, feltéve, hogy a kanadai légitársaságok esetében a járat tartalmaz egy kanadai pontot is, valamint közösségi légitársaságok esetén azt, hogy a járat tartalmaz egy, bármely tagállamban lévő pontot;ii. utaskombinációs szolgáltatások esetén kanadai légitársaságok tekintetében az ötödik szabadság szerinti jogok állnak rendelkezésre a tagállamokban lévő bármely pont és Marokkó, Svájc, az Európai Gazdasági Térség, valamint az európai közös légtér más tagjainak bármely pontja között; ésiii. kizárólag teherfuvarozási szolgáltatások esetén valamely fél légitársaságai tekintetében a másik fél területe és harmadik országokban lévő pontok között nemzetközi közlekedés biztosításához való jog az említett fél területén lévő valamely pontra irányuló járattal kapcsolatos követelmény nélkül.c) amennyiben mindkét fél nemzeti törvényei és rendelkezései lehetővé teszik a másik fél területén illetőséggel rendelkező személyek számára, hogy belföldi és nemzetközi légi járatok céljából a területükön légitársaságot alapítsanak, továbbá az e megállapodás 17. cikkének (Vegyes bizottság) (5) bekezdése, (6) bekezdésének e) pontja és (9) bekezdése értelmében a 2. pont a) és b) alpontjában említettek mellett a következő jogokat kell alkalmazni:i. utaskombinációs szolgáltatások esetén mindkét fél légitársaságai tekintetében az ötödik szabadság szerinti jogok állnak rendelkezésre a felek területén túli pontokat illetően a sűrűségre vonatkozó korlátozások nélkül.d) amennyiben mindkét fél nemzeti törvényei és rendelkezései lehetővé teszik a másik fél területén illetőséggel rendelkező személyek számára, hogy teljes tulajdonjoguk legyen, és teljes ellenőrzést gyakoroljanak légitársaságaik felett, továbbá mindkét fél lehetővé teszi az 1. melléklet teljes körű alkalmazását, az e megállapodás 17. cikkének (Vegyes bizottság) (5) bekezdése, (6) bekezdésének e) pontja és (9) bekezdése értelmében és a felek által a saját eljárásaikon keresztüli megerősítésnek megfelelően, a fenti 2. melléklet rendelkezéseit a továbbiakban nem kell alkalmazni, és az 1. melléklet lép hatályba.3. MELLÉKLETA KANADA ÉS AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG TAGÁLLAMAI KÖZÖTTI KÉTOLDALÚ MEGÁLLAPODÁSOK(1) Az e megállapodás XXX. cikkében foglaltak értelmében az alábbi, Kanada és a tagállamok között hatályba lépett és létrejött kétoldalú megállapodásokat fel kell függeszteni, illetve ezek helyébe ez a megállapodás lép:a) Osztrák Köztársaság : a Kanada kormánya és az osztrák szövetségi kormány között létrejött, 1993. június 22-én aláírt légiközlekedési megállapodás ;b) Belga Királyság : a Kanada kormánya és Belgium kormánya között létrejött, 1986. május 13-án aláírt légiközlekedési megállapodás ; a Belgium kormánya és Kanada kormánya között létrejött légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló, 2000. május 23-án jóváhagyás fenntartásával parafált JEGYZŐKÖNYV ;c) Bolgár Köztársaság : a Kanada kormánya és a Bolgár Köztársaság kormánya között létrejött, 1991. április 12-én jóváhagyás fenntartásával parafált légiközlekedési megállapodás ;d) Cseh Köztársaság : a Kanada kormánya és a Cseh Köztársaság kormánya között létrejött, 1996. március 13-án aláírt légiközlekedési megállapodás ; a megállapodás módosításáról szóló, 2004. június 28-án jóváhagyás fenntartásával parafált jegyzékváltás;e) Dán Királyság : a Kanada és Dánia között a két ország közötti légi járatokra vonatkozóan 1949. december 13-án aláírt megállapodás, a Kanada kormánya és a Dán Királyság kormánya között létrejött, 1989. február 17-én jóváhagyás fenntartásával parafált légiközlekedési megállapodás ;f) Finn Köztársaság : a Kanada kormánya és Finnország kormánya között a területeik közötti és az azokon túli légi járatokra vonatkozóan létrejött, 1990. május 28-án aláírt megállapodás . A Kanada kormánya és Finnország kormánya között a területeik közötti és az azokon túli légi járatokra vonatkozóan létrejött megállapodás módosításáról szóló megállapodást képező, Helsinkiben 1990. május 28-án kelt, 1999. október 1-jén aláírt jegyzékváltás ;g) Francia Köztársaság: a Kanada kormánya és a Francia Köztársaság kormánya között létrejött, 1976. június 15-én aláírt légiközlekedési megállapodás; a Kanada kormánya és a Francia Köztársaság kormánya között az 1976. június 15-én Párizsban aláírt közlekedési megállapodás módosításáról szóló, a Kanada kormánya és a Francia Köztársaság kormánya közötti, 1982. december 21-én aláírt jegyzékváltás ;h) Németországi Szövetségi Köztársaság : a Kanada kormánya és a Németországi Szövetségi Köztársaság kormánya között létrejött, 1973. március 26-án aláírt légiközlekedési megállapodás ; a Kanada kormánya és a Németországi Szövetségi Köztársaság kormánya közötti, az 1973. március 26-án Ottawában aláírt légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló, 1983. január 20-án kelt jegyzékváltás ; a megállapodás 1993. július 9-i módosítása, jóváhagyás fenntartásával, és a megállapodás 1996. október 24-i módosítása, jóváhagyás fenntartásával.i) Görög Köztársaság : a Kanada kormánya és a Görög Köztársaság kormánya között létrejött, 1984. augusztus 20-án aláírt, a menetrendszerű kereskedelmi légi járatokról szóló megállapodás ; az 1984. augusztus 20-án Torontóban aláírt légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló, 1995. június 23-án aláírt, a Kanada kormánya és a Görög Köztársaság kormánya közötti megállapodást képező jegyzékváltás ;h) Magyar Köztársaság : a Kanada kormánya és a Magyar Köztársaság kormánya között létrejött, 1998. december 7-én aláírt légiközlekedési megállapodás ;i) Írország : a Kanada kormánya és Írország kormánya között létrejött, 2007. április 27-én aláírt, ideiglenesen hatályos légiközlekedési megállapodás ; a két ország közötti légi járatokról szóló, Kanada és Írország között 1947. augusztus 8-án aláírt megállapodás ; a két ország közötti légi járatokról szóló megállapodás módosításáról szóló, (1948. április 19-i és május 31-i) Kanada és Írország közötti, 1948. május 31-én aláírt jegyzékváltás ; a Kanada és Írország közötti, az 1947. augusztus 8-i légiközlekedési megállapodás mellékletének módosításáról szóló, 1951. július 9-én aláírt, megállapodást képező jegyzékváltás. Az 1947. augusztus 8-i légiközlekedési megállapodás módosításáról Kanada és Írország között létrejött, 1957. december 23-án aláírt jegyzékváltás ;j) Olasz Köztársaság : a Kanada kormánya és Olaszország kormánya között, 2002. május 16-án jóváhagyás fenntartásával létrejött légiközlekedési megállapodás ; Kanada és Olaszország között a légi járatokról 1962. április 13-án aláírt megállapodás ; a Kanada kormánya és az Olasz Köztársaság kormánya közötti, a légi járatokról szóló megállapodás módosításáról szóló, megállapodást képező, az 1972. április 28-i megállapított jegyzőkönyvben meghatározott, 1972. augusztus 28-án aláírt jegyzékváltás ;k) Holland Királyság : a Kanada kormánya és a Holland Királyság kormánya között a légi közlekedésre vonatkozóan létrejött, 1989. június 2-án aláírt megállapodás ;l) Lengyel Köztársaság : a Kanada kormánya és a Lengyel Köztársaság kormánya között 2001. április 5-én jóváhagyás fenntartásával parafált légiközlekedési megállapodás ; a Lengyel Népköztársaság és Kanada kormánya között 1976. május 14-én létrejött légiközlekedési megállapodás ;m) Portugál Köztársaság : a Kanada kormánya és Portugália kormánya között 2006. június 8-án megállapodás jóváhagyás fenntartásával parafált légiközlekedési megállapodás ; a Kanada kormánya és Portugália kormánya között, 1987. április 10-én aláírt légiközlekedési megállapodás ;n) Románia : a Kanada kormánya és a Román Szocialista Köztársaság között a polgári légi közlekedésről 1983. október 27-én aláírt megállapodás ; a Kanada kormánya és Románia kormánya között a megállapodás módosításáról szóló, 1999. május 31-én és 1999. július 12-én aláírt jegyzékváltás ;o) Spanyol Királyság : a Kanada kormánya és Spanyolország kormánya között, 1988. szeptember 15-én aláírt légiközlekedési megállapodás ;p) Svéd Királyság : a Kanada kormánya és Svédország kormánya között a kanadai és svéd területek közötti légi járatokról 1947. június 27-én aláírt megállapodás. A Kanada kormánya és a Svéd Királyság kormánya között, jóváhagyás fenntartásával 1989. február 17-én létrejött légiközlekedési megállapodás ; ésq) Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága: a Kanada kormánya, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának kormánya között a légi járatokra vonatkozóan jóváhagyás fenntartásával 2006. április 12-én parafált megállapodás; a Kanada kormánya, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának kormánya által a légi járatokra vonatkozóan 1988. június 22-én aláírt megállapodás.(2) E melléklet 1. pontja ellenére az e megállapodás 1. cikkében a „terület” fogalommeghatározásába nem tartozó területek tekintetében továbbra is alkalmazni kell az e) Dán Királyság, g) Francia Köztársaság, k) Holland Királyság, és q) Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága pontokban szereplő megállapodásokat, azok rendelkezéseinek megfelelően.2 . FÜGGELÉKTÁRGYALÁSI FELJEGYZÉS1. A Kanadát, valamint az Európai Közösséget és tagállamait képviselő delegációk egy átfogó légiközlekedési megállapodásra vonatkozó, négy tárgyalási fordulóban vettek részt, amelyekre 2007 novembere és 2008 szeptembere között került sor. A delegációk felsorolását az A. függelék tartalmazza.2. A tárgyalások szívélyes és konstruktív, a Kanada, valamint az Európai Közösség és tagállamai közötti kiváló kapcsolatokat tükröző légkörben zajlottak.3. A delegációk a tisztviselők szintjén befejezték a Kanada kormánya, valamint az Európai Közösség és tagállamai közötti légiközlekedési megállapodásra („a megállapodás”) vonatkozó tárgyalásokat, amely megállapodás szövegét parafálták és amelyet B. függelékként csatoltak ehhez a feljegyzéshez. Mindkét delegáció elismerte, hogy a szöveget parafáló jogi aktus kizárólag az érdemi kérdésekre vonatkozóan folytatott tárgyalások lezárását képviseli, továbbá nem jelenti az, hogy a szöveget elfogadták vagy hitelesítették, és az továbbra is nyitva áll az aláírás előtt és a megállapodás felei által vállalt kötelezettségek pontos leírásához szükséges nyelvi és szövegbeli módosítások előtt.4. A delegációk vállalták, hogy a megállapodást saját hatóságaiknak azzal az ajánlással nyújtják be, hogy a felek hitelesként és véglegesként aláírásukkal fogadják el a csatolt megállapodást, a jogi, nyelvi vagy szöveggel kapcsolatos célokból szükséges kiigazításoktól függően, továbbá hogy a saját jogszabályi követelményeikkel összhangban léptessék azt hatályba. A delegációk megerősítették, hogy az aláírással a megállapodás egészét közigazgatási szinten alkalmazni fogják. Az aláírás előtt Kanada és a tagállamok – saját döntésüktől függően – a megállapodásban meghatározott valamennyi jogot közigazgatási szinten egymás rendelkezésére bocsáthatják. A kanadai delegáció – azzal a céllal, hogy a ratifikációt és a végleges hatályba léptetést a lehető leghamarabb befejezze – vállalta, hogy az Európai Unió delegációjának rendelkezésére bocsátja a megállapodás francia nyelvi változatát annak átnézése céljából. Hasonlóképpen az Európai Unió delegációja is vállalta, hogy a kanadai delegáció rendelkezésére bocsátja az Európai Közösség összes többi hivatalos nyelvén elkészült szövegeket azok átnézése céljából.1. KIJELÖLÉS5. A 3. cikk, valamint a 16. cikk tekintetében az Európai Unió delegációja jelezte, hogy az uniós tagállamok hatóságai nem fogják elvégezni a légitársaságok hivatalos, diplomáciai kijelölését. A delegációk egyetértettek abban, hogy a felek által a légitársaságaik számára kiadott engedélyek vagy az engedélyezés más formái az e megállapodás céljából történő kijelölést képeznek.6. Az Európai Unió delegációja egyetértett azzal, hogy amennyiben Kanada egy, a számára elfogadható és az e megállapodás rendelkezéseihez hasonló, egységes biztonsági és engedélyeztetési szabályokon alapuló, egységes légiközlekedési piac tagországává válna, az Európai Közösség és tagállamai Kanada számára kölcsönös kijelölési jogosultságot biztosítanak, amely Kanada számára lehetővé teszi, hogy partnerei légitársaságait kijelölje, amennyiben e partnerek az Európai Közösség légitársaságai számára kölcsönös elbánást biztosítanak a kijelölés tekintetében, továbbá amely lehetővé teszi a kanadai légitársaságok Kanada partnerei általi kijelölését arra, hogy az Európai Közösséggel és/vagy a tagállamokkal között légiközlekedési megállapodásaik szerinti légi járatokat üzemeltessenek.2. BEFEKTETÉS, TULAJDONJOG ÉS A LÉGITÁRSASÁGOK ELLENőRZÉSE7. A delegációk olyan megállapodást dolgoztak ki, amely még liberálisabb rendelkezések lehetőségét írja elő, amennyiben mindkét fél szakpolitikái és jogszabályai a tulajdoni hányad tekintetében magasabb külföldi felső határt és/vagy légitársaságai ellenőrzési követelményeinek enyhítését tennék lehetővé a jövőben.8. A kanadai delegáció kifejtette az Európai Unió delegációjának, hogy Kanada viszonylag rugalmas megközelítést alkalmazott a kanadai légitársaságok külföldi tulajdonlása tekintetében. Míg a kanadai légi fuvarozók külföldi tulajdoni hányadának felső határa Kanadában jelenleg a szavazatok 25%-a, Kanada lehetővé teszi a változó szavazatra jogosító részvénystruktúrákat, amelyek potenciálisan lehetővé teszik egy légi fuvarozó szavazásra jogosító részvényei több mint 50%-ának nem kanadai tulajdonba való kerülését. A hagyományos struktúra értelmében Kanada minden egyes szavazásra jogosító részvényt – függetlenül attól, hogy az kanadai vagy nem kanadai tulajdonban van-e – úgy értelmezett, hogy az egyetlen szavazatot jelent. Egy változó szavazati rendszerben az egyes szavazásra jogosító részvények nem szükségképpen jelentenek egyetlen szavazatot. Ezen túlmenően Kanada gyakorlata az, hogy lehetővé teszi a nem kanadai illetőségű személyek számára, hogy a kanadai légi fuvarozókban akár 100%-os arányban is potenciálisan szavazásra nem jogosító részvényeket birtokoljanak. Egy kanadai légi fuvarozót ténylegesen kanadaiaknak kell ellenőrizniük. A kanadai fuvarozók uniós tagállamok polgárai általi tényleges ellenőrzése tekintetében a kanadai közlekedési ügynökség nem kodifikálta és nem tette közzé a tényleges ellenőrzést meghatározó kritériumokat, ami azt teszi lehetővé, hogy minden esetet teljes mértékben a saját érdemei alapján, teljes rugalmassággal értékeljenek, valamennyi lényeges elem kifejezett megvizsgálása érdekében.9. Az Európai Unió delegációja jelezte, hogy az Európai Közösség abban a helyzetben van, hogy lehetővé teheti légitársaságai számára, hogy azok 100%-ban nem uniós tagállamok területén illetőséggel rendelkező személyek tulajdonában legyenek, amennyiben ezt olyan nemzetközi megállapodás írja elő, amelynek a Közösség részese. Ezen túlmenően – az Európai Gazdasági Térség országaival és Svájccal meglévő szerződéses kötelezettségvállalások eredményeként – Izland, Liechtenstein, Norvégia és Svájc területén illetőséggel rendelkező személyek tulajdonában lehetnek európai közösségi légitársaságok, valamint ellenőrizhetik azokat.10. A számos kétoldalú partnere légitársaságai külföldi tulajdonosi struktúrájára vonatkozó kétoldalú megállapodások alapján történő, jelenlegi mérlegelést Kanada eleddig nem találta érdekeivel ellentétesnek, és ennélfogva nem gyakorolta mérlegelési jogát abban a tekintetben, hogy intézkedést tegyen harmadik országok területén illetőséggel rendelkező személyeknek a kétoldalú partnerek légitársaságaiba való befektetését illetően. A kanadai delegáció elfogadta az Izland, Liechtenstein, Norvégia és Svájc területén illetőséggel rendelkező személyeknek azon jogát, hogy közvetlenül tulajdonosai legyenek európai közösségi légitársaságoknak és azokat ellenőrizzék.11. Mindkét delegáció megállapította, hogy a megállapodás 4. cikkével, valamint a 2. melléklet 2. szakasza 2. pontjának c) és d) alpontjával kapcsolatos, a tulajdonjogra és az ellenőrzésre vonatkozó szabályok potenciális változásai nem rónának kötelezettségeket egyik félre sem abban a tekintetben, hogy egy másik fél területén illetőséggel rendelkező személyek tulajdonában lévő légitársaságok harmadik országok általi elismerését biztosítsák.3. VÁMOK, ADÓK ÉS EGYÉB TERHEK12. A 8. cikkre vonatkozó tárgyalások során az Európai Unió delegációja hangsúlyozta, hogy a jelenlegi megállapodás nem fogja érinteni a hozzáadottérték-adó (HÉA) tárgykörét, a behozatalra vonatkozó forgalmi adó kivételével. Az Európai Unió delegációja azt is kifejtette, hogy a közösségi jog értelmében (2006/112/EK tanácsi irányelv), a Közösségen belüli járatokon az azonnali fogyasztástól eltérő célokra biztosított árukat az indulási tagállamban alkalmazandó HÉA-kulcsra vonatkozó feltételek alapján és e kulcsra is figyelemmel kell megadóztatni. Úgy kell tekinteni, hogy az erre a célra szánt jövedéki termékek kikerültek a közösségi jog (92/12/EGK tanácsi irányelv) értelmében életbe léptetett felfüggesztő eljárásból, és azokat nem lehet adózatlanul szállítani. A jogszabály az EU-n belüli járatokra vonatkozik függetlenül attól, hogy azt közösségi vagy harmadik országbeli fuvarozók üzemeltetik-e. A bármely tagállam és Kanada közötti járatok tekintetében ettől eltérő a jogi helyzet. Az Európai Unió delegációja megerősítette, hogy a Kanadából valamely tagállamba tartó járat esetében a közösségi jogszabályok nem tartalmaznak olyan rendelkezéseket, amelyek megakadályoznák a fedélzeten a vámmentes értékesítéseket az olyan utasok részére, akik a leszállást követően minden esetben vámellenőrzésen esnek át. Hasonlóképpen ha a járat egy tagállamból– közvetlenül vagy harmadik országon keresztül – Kanadába mint célállomásra közlekedik, az exportszabályok értelmében szintén lehetséges a vámmentes értékesítés, amennyiben Kanadában vámellenőrzésre kerül sor. Egyik esetben sem változna a helyzet pusztán az útnak egy, a Közösségben történt megszakítása miatt, feltéve hogy nem kerül sor beszállásra vagy kiszállásra. Ugyanezen cikk tekintetében az Európai Unió delegációja azt is megjegyezte, hogy a közösségi jog (2003/96/EK tanácsi irányelv) általános szabálya értelmében a tagállamok mentesítik a kereskedelmi célú légi fuvarozás tekintetében felhasznált energiatermékeket. Az irányelv azonban olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek lehetővé tennék a tagállamok számára, hogy korlátozzák az általános mentesítést és megadóztassák a belföldi vagy a Közösségen belüli járatoknál használt repülőgép-üzemanyagot. A kanadai delegáció megjegyezte, hogy a tagállamokkal kötött korábbi légiközlekedési megállapodások értelmében Kanada adómentességet élvez a repülőgép-üzemanyag.tekintetében. A kanadai delegáció továbbá megjegyezte, hogy a Közösségen belüli járatok tekintetében a repülőgép-üzemanyagra kivetett adó tagállamok általi bevezetését megelőzően Kanada tárgyalásokat fog kérni a vegyes bizottság keretében.4. STATISZTIKÁK1 3. A 9. cikk tekintetében mindkét delegáció megerősítette, hogy nem az volt a szándékuk, hogy adminisztratív terhet teremtsenek azáltal, hogy megkövetelik olyan statisztikáknak a hatóságok részére történő benyújtását, amelyeket rendes esetben a hatályos jogszabályok és rendelkezések nem írnak elő. A kanadai delegáció kifejtette, hogy a Kanadába repülő valamennyi légi fuvarozótól megkövetelik, hogy elektronikus formában nyújtsanak be alapvető működési adatokat. Az Európai Unió delegációja elismerte, hogy különböző tagállami kormányok esetében léteznek hasonló követelmények.5. A REPÜLőTEREKKEL, VALAMINT A LÉGIKÖZLEKEDÉSI LÉTESÍTMÉNYEKKEL ÉS SZOLGÁLTATÁSOKKAL KAPCSOLATOS EGYÉB TERHEK1 4. A megállapodás 12. cikke tekintetében az Európai Unió delegációja kifejezte érdeklődését az iránt, hogy a szövegben hivatkozzanak arra, hogy az egyéb terheknek a „költségekhez kell kapcsolódniuk”. A kanadai delegáció elfogadta, hogy a kifejezés kerüljön bele a légiforgalmi szolgáltatásokkal foglalkozó rendelkezésekbe, feltéve hogy egyértelmű az, hogy Kanada tekintetében a légiforgalommal kapcsolatos egyéb terhekre vonatkozó költségelemeket és eljárást olyan jogszabályokban határozzák meg, amelyek tiltják a különböző felhasználói kategóriák közötti megkülönböztetést és differenciálást, és amely meghatározza azokat a költségeket, amelyeket a légiforgalommal kapcsolatos egyéb terhek meghatározásakor figyelembe kell venni. A polgári légiforgalmi szolgáltatások kereskedelméről szóló törvény értelmében az egyéb terheket nem szabad olyan szinten megállapítani, amelyek – ésszerű és elővigyázatos előrejelzések alapján – olyan bevételeket teremtenének, amelyek túllépik a NavCanada jelenlegi és jövőbeli, a polgári légiforgalmi szolgáltatások nyújtására vonatkozó pénzügyi követelményeit. Ez a törvény határozza meg a díjszabási elveket és a pénzügyi követelményeket, valamint annak leírását, hogy az egyéb terhek hol térhetnek el attól, hogy a költségekhez kapcsolódjanak. Az Európai Unió delegációja tudomásul vette a magyarázatot.6. KERESKEDELMI KERET: A LÉGITÁRSASÁGOK KÉPVISELőI1 5. A megállapodás 13. cikkének (6) és (7) bekezdése tekintetében a delegációk kifejtették, hogy a rendelkezések egyik célkitűzése az, hogy megkönnyítsék a munkavállalási engedélyekre, vízumokra és a légitársaságok képviselőire, illetve személyzetére vonatkozó egyéb lényeges dokumentumokra irányuló kérelmeket, többek között olyan esetekben, amikor a személyzet belépésére vagy ott-tartózkodására vészhelyzet miatt és ideiglenesen van szükség.7. KERESKEDELMI KERET: INTERMODÁLIS SZOLGÁLTATÁSOK1 6. A megállapodás 13. cikke (9) bekezdésének b) pontja tekintetében a delegációk egyetértettek abban, hogy az intermodális szolgáltatásokat illetően és amennyiben a légitársaságok úgy döntenek, hogy a felszíni közlekedést is maguk biztosítják, az ilyen szolgáltatásokra a nemzeti törvények és rendelkezések vonatkoznak.8. KERESKEDELMI KERET: ÁRAK1 7. A megállapodás 13. cikkének (10) és (12) bekezdése tekintetében a delegációk egyetértettek abban, hogy noha az árakat a megállapodás értelmében nem kell benyújtani a légiforgalmi hatóságoknak, e hatóságoknak időnként azonban információt kell kérniük a légitársaságoktól az egyes árakra vonatkozóan, hogy lehetővé váljon például a túlzott mértékű díjakkal vagy az alkalmazandó ártól eltérő ár alkalmazásával kapcsolatos panaszok kezelése. A delegációk továbbá egyetértettek abban, hogy az információkra irányuló ilyen kérelmeket nem szabad dokumentumok benyújtására irányuló alternatív eljárásként alkalmazni.9. CHARTERJÁRATOK1 8. Az Európai Közösség szabályozása már nem tesz különbséget menetrendszerű és charter légi járatok között. Kanadának továbbra is olyan rendelkezései vannak, amelyek különbséget tesznek a menetrendszerű és charter légi járatok között, és amelyek fogyasztóvédelmi követelményeket állapítanak meg a charterprogramok tekintetében. A delegációk továbbra is ösztönzik a charter légi járatok továbbfejlesztését és megerősítették, hogy mindkét fél élvezhetné a charter légi járatokra vonatkozó nemzeti törvények és rendelkezések által biztosított rugalmasság előnyeit.10. VEGYES BIZOTTSÁG ÉS VITARENDEZÉS19. A megállapodás 17. és 21. cikke tekintetében a delegációk egyetértettek abban, hogy a vegyes bizottság Kanada, az Európai Bizottság és a tagállamok képviselőiből fog állni. A delegációk továbbá egyetértettek abban, hogy a viták megállapodás szerinti rendezése tekintetében a feleket Kanada és az Európai Bizottság fogja képviselni. Valamennyi vitarendezési eljárásban jelen lesz(nek) az érintett tagállam(ok).11. KÖRNYEZETVÉDELEM20. A delegációk megállapították, hogy a szuverén joghatóság magában foglalja a valamely fél területe feletti joghatóságot.12. MUNKAÜGYI KÉRDÉSEK2 1. A megállapodás 19. cikke tekintetében az Európai Unió delegációja megállapította, hogy mekkora jelentőséget tulajdonít a munkaügyi kérdéseknek a megállapodással összefüggésben, és azt ajánlotta, hogy a felek kövessék nyomon a megállapodás hatásait, különösen a foglalkoztatási feltételek tekintetében, annak érdekében, hogy a felek mozgó légiközlekedési alkalmazottakkal, a hatékony és eredményes munkaügyi politikákkal és gyakorlatokkal kapcsolatos munkaügyi rendszereinek jobb megértését előmozdítsák, valamint javítsák a feleknek a szükség esetén adandó megfelelő reakciók megtalálásával kapcsolatos kapacitásait és képességeit. Az Európai Unió delegációja megállapította az aláíró felek azon kötelezettségeit, hogy be kell, hogy tartsák az ILO alapvető elvekről és munkahelyi jogokról szóló nyilatkozatában, valamint az annak nyomon követéséről szóló nyilatkozatában (1998) szereplő elveket, különösen az egyesülési szabadsághoz való jogot, továbbá hogy ténylegesen el kell ismerniük és érvényesíteniük kell a kollektív tárgyaláshoz való jogot. Ugyanakkor a delegációk elismerték saját szuverén jogukat arra, hogy saját szakpolitikáikat és nemzeti prioritásaikat maguk határozzák meg, valamint hogy saját munkaügyi törvényeiket és rendelkezéseiket meghatározzák, irányítsák és végrehajtsák. Az Európai Unió delegációja hangsúlyozta a szociális partnerek számára meglévő azon lehetőségeket, hogy a munkaügyi kérdésekkel kapcsolatban a megállapodáson keresztül erősítsék meg az együttműködést. A kanadai delegáció azt ajánlotta, hogy bízzák a felekre annak meghatározását, hogy hogyan kívánják nyomon követni a megállapodás által a munkaügyre gyakorolt hatásokat. A delegációk egyetértettek abban, hogy a megállapodás rendelkezéseit nem kell alkalmazni a kollektív tárgyalás egyedi eseteire vagy a más magánszférabeli szociális kapcsolatokra vonatkozó intézkedésekre.13. JÖVőBELI JOGOK2 2. A kanadai delegáció jelezte, hogy a kanadai légi fuvarozók külföldi illetőségű személyek általi teljes mértékű tulajdonjoga, a mindkét fél légitársaságai tekintetében az utaskombinációs szolgáltatásokra vonatkozó, a hetedik szabadság szerinti jogok (a bármely uniós tagállamból működő közösségi légitársaságoktól elkülönülten), a kabotázs, valamint a letelepedési jog nem szerepel Kanada légiközlekedési politikájában, és az a kanadai politika és/vagy törvények és rendelkezések módosítását tenné szükségessé.Tengerentúli területek23. A tagállamok tengerentúli területei tekintetében a delegációk elismerték, hogy ez a megállapodás olyan mértékben fog vonatkozni a tagállamok tengerentúli területeire, amint azt az Európai Közösséget létrehozó szerződés előírja. A tengerentúli területek a következők: Franciaország tengerentúli megyéi (Francia Guyana, Guadeloupe, Martinique és Réunion), az Azori-szigetek, Madeira és a Kanári-szigetek. A tagállamok azon tengerentúli területei tekintetében, amelyekre a Szerződés nem vonatkozik, a Kanada és a tagállam között létrejött, a 3. mellékletben felsorolt megfelelő kétoldalú légiközlekedési megállapodást kell továbbra is alkalmazni.Kelt Londonban (Egyesült Királyság), 2008. november 30. napjánKanada küldöttsége részéről | Az Európai Közösség és tagállamainak küldöttsége részéről |Nadir Patel A delegáció vezetője A légi közlekedéssel kapcsolatos tárgyalások vezetője Kanada kormánya | Olivier Onidi A delegáció vezetője Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóság Európai Bizottság |