               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.12.11.
            COM(2020) 794 final
            2020/0352(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság között létrejött euromediterrán légiközlekedési megállapodással létrehozott vegyes bizottságban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság között létrejött euromediterrán légiközlekedési megállapodással (a továbbiakban: megállapodás)
                  1
                létrehozott vegyes bizottságban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti euromediterrán légiközlekedési megállapodás

               A megállapodás célja a piacra jutás fokozatos lehetővé tétele és a jogszabályok harmonizálása az uniós jogszabályokhoz való közelítés érdekében, többek között a biztonság, a légiforgalmi szolgáltatás, a gazdasági szabályozás, a fogyasztóvédelem és a környezetvédelem területén. A szabályoknak az Európai Unióban hatályos vonatkozó jogszabályokon kell alapulniuk, amint azt a megállapodás VI. melléklete is előírja.

               A megállapodás 2018. március 19-én hatályba lépett.

               2.2.A vegyes bizottság

               A megállapodás 22. cikke létrehoz egy vegyes bizottságot. A vegyes bizottság feladata a megállapodás igazgatása és megfelelő végrehajtásának biztosítása.

               Ebből a célból a vegyes bizottság számos területen együttműködik, ajánlásokat tesz, és a megállapodásban kifejezetten előírt esetekben határozatokat hoz. A vegyes bizottság elsődleges feladatai: a) ösztönzi – többek között a védelem, a biztonság, a környezetvédelem, a légiközlekedési infrastruktúra (a résidőt is beleértve) és a fogyasztóvédelem területén – a szakértői szintű, új jogszabályi vagy szabályozási kezdeményezésekről és fejleményekről szóló eszmecseréket; b) rendszeresen megvizsgálja a megállapodás alkalmazása során fellépő társadalmi hatásokat, különösen a foglalkoztatás területén, és megfelelő válaszlépéseket dolgoz ki a jogosnak talált aggályok kezelésére; c) mérlegeli a megállapodás továbbfejlesztésének lehetséges területeit, többek között ajánlásokat tesz a megállapodás módosítására.

               Ezen túlmenően a megállapodás 5. cikkével (Beruházás) összhangban a vegyes bizottság megvizsgálja a többségi részesedéssel eszközölt kétoldalú befektetéseket érintő kérdéseket, illetve a felek légi fuvarozóinak tényleges ellenőrzésében történő változásokat.

               A megállapodás 22. cikkének (6) bekezdése értelmében a vegyes bizottság határozat formájában elfogadja eljárási szabályzatát.

               2.3.A vegyes bizottság tervezett jogi aktusa

               A vegyes bizottságnak az első ülésén határozatot kell elfogadnia a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadásáról (a továbbiakban: tervezett jogi aktus).

               A tervezett jogi aktus célja, hogy a megállapodás 22. cikke (6) bekezdésének megfelelően elfogadásra kerüljön a vegyes bizottság szervezését és működését szabályozó eljárási szabályzat, ami a megállapodás megfelelő végrehajtásának feltétele.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az Unió által képviselendő álláspontnak a megállapodás által létrehozott vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadását kell támogatnia. Az álláspontnak a vegyes bizottságnak a javasolt tanácsi határozathoz csatolt határozattervezetén kell alapulnia.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Alapelvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat.”

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”.

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A vegyes bizottságot megállapodás, nevezetesen az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság között létrejött euromediterrán légiközlekedési megállapodás hozta létre.

               A vegyes bizottság által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus, mivel a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Alapelvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik csak járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen anyagi jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt anyagi jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a légi közlekedéssel kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 100. cikkének (2) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 100. cikkének (2) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Mivel a vegyes bizottság jogi aktusa az említett szerv eljárási szabályzatáról rendelkezik, elfogadását követően helyénvaló kihirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2020/0352 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság között létrejött euromediterrán légiközlekedési megállapodással létrehozott vegyes bizottságban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben annak 218. cikkének (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság között létrejött euromediterrán légiközlekedési megállapodást (a továbbiakban: megállapodás) az Unió az (EU) 2018/146 tanácsi határozat
                  2
                révén megkötötte, és a megállapodás 2018. március 19-én hatályba lépett.

               (2)A megállapodás 22. cikke vegyes bizottság létrehozásáról rendelkezik a megállapodás megfelelő igazgatásának és végrehajtásának biztosítása céljából.

               (3)A megállapodás 22. cikkének (6) bekezdésének értelmében a vegyes bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

               (4)A megállapodás megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében a vegyes bizottság eljárási szabályzatát el kell fogadni.

               (5)Helyénvaló meghatározni az Unió által a vegyes bizottságban képviselendő álláspontot, mivel az eljárási szabályzatot elfogadó vegyes bizottsági határozat kötelező érvényű lesz az Unióra nézve. Az Unió által a vegyes bizottságban képviselendő álláspontnak az e határozathoz csatolt vegyes bizottsági határozattervezeten kell alapulnia.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság között létrejött euromediterrán légiközlekedési megállapodás 22. cikkével létrehozott vegyes bizottság első ülésén az Unió által a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont a vegyes bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetén alapul.

               A vegyes bizottság határozattervezetének kisebb módosításairól a vegyes bizottságban részt vevő uniós képviselők újabb tanácsi határozat nélkül is megállapodhatnak.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács (EU) 2018/146 határozata (2018. január 22.) az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti euromediterrán légiközlekedési megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről (HL L 26., 2018.1.31., 4. o.).

                     (2)

                        A Tanács (EU) 2018/146 határozata (2018. Január 22.) az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti euromediterrán légiközlekedési megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről (HL L 26., 2018.1.31., 4. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.12.11.
            COM(2020) 794 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            Javaslat: A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság között létrejött euromediterrán légiközlekedési megállapodással létrehozott vegyes bizottságban képviselendő álláspontról

               AZ EGYRÉSZRŐL AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS TAGÁLLAMAI, MÁSRÉSZRŐL A MAROKKÓI KIRÁLYSÁG KÖZÖTT LÉTREJÖTT EUROMEDITERRÁN LÉGIKÖZLEKEDÉSI MEGÁLLAPODÁSSAL LÉTREHOZOTT VEGYES BIZOTTSÁG 1/[év] HATÁROZATA

               (XXX)

               a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadásáról

               AZ EU-MAROKKÓ MEGÁLLAPODÁS VEGYES BIZOTTSÁGA,

               tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Marokkói Királyság közötti euromediterrán légiközlekedési megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 22. cikke (6) bekezdésére,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

               Egyetlen cikk

               A vegyes bizottság elfogadja az e határozathoz mellékelt eljárási szabályzatát.

               Kelt

               A vegyes bizottság részéről,

               az Európai Unió küldöttségének vezetője

               [név]

               a marokkói küldöttség vezetője

               [név]

               Melléklet

               A vegyes bizottság eljárási szabályzata

               1. cikk: Küldöttségvezetők

               1. A megállapodás 22. cikke (1) bekezdésének megfelelően a vegyes bizottság a szerződő felek képviselőiből áll.

               2. A vegyes bizottság elnöki feladatait a szerződő felek küldöttségvezetői közösen látják el.

               2. cikk: Ülések

               1. A megállapodás 22. cikke (3) bekezdésének értelmében a vegyes bizottság szükség szerint ülésezik. Az ülések összehívását bármelyik szerződő fél kérheti.

               2. A vegyes bizottság személyes vagy egyéb üléseket is tarthat (pl. konferenciahívás vagy videokonferencia útján).

               3. Amennyiben a szerződő felek másként nem határoznak, az üléseket lehetőség szerint felváltva tartják az Európai Unió valamely tagállamában és a Marokkói Királyságban.

               4. Miután a felek megállapodtak az ülések időpontjáról és helyszínéről, az üléseket az Európai Unió és tagállamai részéről az Európai Bizottság, a Marokkói Királyság részéről pedig a polgári légi közlekedésért felelős minisztérium hívja össze.

               5. Eltérő döntés hiányában a vegyes bizottság ülései nem nyilvánosak. Szükség esetén az ülés végén a felek közös megegyezéssel sajtóközleményt szövegeznek meg.

               3. cikk: Küldöttségek

               1. Az egyes üléseket megelőzően a küldöttségvezetők tájékoztatják egymást küldöttségeik tervezett összetételéről az adott ülésen.

               2. A vegyes bizottság egyetértése esetén a légi közlekedési ágazat képviselőit megfigyelőként meg lehet hívni az üléseken való részvételre.

               3. A vegyes bizottság felkérhet más érdekelt feleket vagy szakértőket, hogy vegyenek részt az ülésein annak érdekében, hogy tájékoztassák egy adott témáról.

               4. cikk: Titkárság

               A vegyes bizottság titkári feladatait az Európai Bizottság egy tisztviselője és a Marokkói Királyság polgári légi közlekedésért felelős minisztériumának egy tisztviselője közösen látják el.

               5. cikk: Az ülések napirendje

               1. A küldöttségvezetők közös megegyezéssel elkészítik az egyes ülések tervezett napirendjét. A tervezett napirendet a titkárok legkésőbb az ülés időpontja előtt tizenöt nappal eljuttatják a küldöttségek tagjaihoz.

               2. A napirendet a vegyes bizottság az egyes ülések elején fogadja el. Ha a vegyes bizottság erről megállapodik, a napirend a tervezett napirenden nem szereplő pontot is tartalmazhat.

               3. A küldöttségvezetők az adott ügy követelményeinek vagy sürgősségének figyelembevétele érdekében lerövidíthetik az e cikk (1) bekezdésében meghatározott határidőket.

               6. cikk: Jegyzőkönyv

               1. A vegyes bizottság ülésének jegyzőkönyvtervezetét minden ülés után el kell készíteni. A jegyzőkönyvtervezetben fel kell tüntetni a megvitatott pontokat, a meghozott ajánlásokat és az elfogadott határozatokat.

               2. Az ülést követő egy hónapon belül a fogadó küldöttségvezető benyújtja a jegyzőkönyvtervezetet a másik küldöttségvezetőnek írásbeli eljárás keretében történő jóváhagyásra.

               3. A jóváhagyást követően a küldöttségvezetők két példányban aláírják a jegyzőkönyvet, és mindkét fél iktatja annak egy eredeti példányát. A küldöttségvezetők dönthetnek úgy, hogy az elektronikus másolatok aláírása és cseréje eleget tesz ennek a követelménynek.

               4. A vegyes bizottság üléseinek jegyzőkönyvét nyilvánosságra kell hozni, kivéve, ha a szerződő felek valamelyike másként rendelkezik.

               7. cikk: Írásbeli eljárás

               Szükség esetén és indokolt esetben a vegyes bizottság írásbeli eljárással is elfogadhatja határozatait és ajánlásait. E célból a küldöttségvezetők megosztják egymással azokat az intézkedéstervezeteket, amelyekről a vegyes bizottság véleményét kérik, és amelyeket ezt követően levélváltás útján megerősíthetnek. A szerződő felek azonban kérhetik, hogy a vegyes bizottság összeüljön az ügy megvitatása céljából.

               8. cikk: Határozatok és ajánlások

               1. A vegyes bizottság konszenzussal fogalmazza meg ajánlásait és hozza meg határozatait.

               2. A vegyes bizottság határozatait vagy ajánlásait a „Határozat” vagy „Ajánlás” címmel kell ellátni, amelyet a sorszámnak, az elfogadás dátumának, valamint a tárgy megjelölésének kell kiegészítenie.

               3. A vegyes bizottság határozatait és ajánlásait a küldöttségvezetők aláírják, és azokat csatolni kell az ülés jegyzőkönyvéhez.

               4. A vegyes bizottság által elfogadott határozatokat a szerződő felek saját belső eljárásaiknak megfelelően hajtják végre.

               5. A vegyes bizottság által elfogadott határozatokat a szerződő felek saját hivatalos kiadványaikban közzétehetik. Mindkét szerződő fél maga határoz a vegyes bizottság által elfogadott bármely egyéb jogi aktus közzétételéről. A határozatok és ajánlások egy-egy eredeti példányát a szerződő felek iktatják.

               9. cikk: Munkacsoportok

               1. A vegyes bizottság munkacsoportokat hozhat létre, amelyek segítik feladatainak ellátásában. A munkacsoport feladatkörének meghatározását a munkacsoport létrehozásáról szóló határozat melléklete tartalmazza.

               2. A munkacsoportok a szerződő felek képviselőiből állnak.

               3. A munkacsoportok a vegyes bizottság felügyelete alatt működnek, amelynek minden ülésük után beszámolnak. Nem hoznak határozatot, hanem ajánlásokat készíthetnek a vegyes bizottság számára.

               4. A vegyes bizottság bármikor határozhat úgy, hogy megszünteti a meglévő munkacsoportokat, módosítja azok feladatkörét, vagy új munkacsoportokat hoz létre, amelyek segítik feladatainak ellátásában.

               10. cikk: Nyelvhasználati szabályok

               A vegyes bizottság hivatalos nyelvei a felek hivatalos nyelvei.

               11. cikk: Kiadások

               1. A szerződő felek maguk viselik a vegyes bizottság és a munkacsoportok ülésein való részvételükkel kapcsolatos költségeket, mind a személyzeti, utazási és ellátási költségek, mind a postai és távközlési költségek tekintetében.

               2. Az ülések logisztikai szervezésével kapcsolatos egyéb kiadásokat az ülést rendező fél viseli.

               12. cikk: Az eljárási szabályzat módosításai

               A vegyes bizottság a megállapodás 22. cikkével összhangban hozott határozattal bármikor módosíthatja ezen eljárási szabályzatot.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.12.14.
            COM(2020) 802 final
            2020/0354(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a kikötő szerinti államoknak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedéseiről szóló megállapodás részes feleinek ülésein képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya a kikötő szerinti államoknak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedéseiről szóló megállapodás részes feleinek ülésein az Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.A kikötő szerinti államoknak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedéseiről szóló megállapodás

               A kikötő szerinti államoknak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedéseiről szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) az első olyan kötelező erejű nemzetközi megállapodás, amely kifejezetten a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatra vonatkozik.

               Fő célja a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzése, megakadályozása és felszámolása, amit úgy ér el, hogy megakadályozza, hogy a szóban forgó halászatot folytató hajók kikötőket vegyenek igénybe és fogásaikat piacra dobják. A megállapodás ily módon csökkenti az ilyen hajók tevékenységének folytatására késztető ösztönzőket, ugyanakkor megakadályozza, hogy a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatból származó halászati termékek eljussanak a nemzeti és nemzetközi piacokra. A megállapodás hatékony végrehajtása végső soron hozzájárul az élő tengeri erőforrások és tengeri ökoszisztémák hosszú távú védelméhez és fenntartható hasznosításához. A megállapodás rendelkezései azokra a halászhajókra vonatkoznak, amelyek a lobogójuk szerinti államtól eltérő állam kikötőjébe kívánnak belépni.

               A megállapodást az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) keretében tárgyalták meg, amelynek az Európai Unió is tagja. Jóváhagyására a FAO-konferencia 2009. november 22-én megtartott harminchatodik ülésén, az 12/2009. sz. határozattal került sor a FAO alapokmánya XIV. cikkének (1) bekezdése alapján. A megállapodás 2016. június 5-én lépett hatályba, és immár 67 részes fele
                  1
                van.

               Az Európai Unió 2011-ben az elsők között csatlakozott
                  2
                a megállapodáshoz.

               2.2.A felek ülése

               A megállapodás értelmében a felek ülése a döntéshozó szerv, amely kétévente vagy – ha úgy határoz – gyakrabban ülésezik
                  3
               .

               Ezenkívül a megállapodás 24. cikkének (2) bekezdése értelmében négy évvel a megállapodás hatálybalépése után a FAO ülést
                  4
                hív össze a felek számára, hogy megvizsgálják és értékeljék az említett megállapodás célkitűzésének elérésében mutatott hatékonyságát. A felek szükség szerint döntenek további ülések megtartásáról.

               A felek rendkívüli üléseit a felek által szükségesnek ítélt egyéb időpontokban vagy bármely fél írásbeli kérelmére is meg lehet tartani
                  5
               .

               2.3.A felek ülésének határozatai

               A felek ülése jogosult a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedéseket elfogadni, amelyek kötelező érvényűek a szerződő felekre nézve.

               A felek elvben konszenzussal hoznak érdemi határozatokat, de ha az elnök megállapítja, hogy a konszenzus elérésére irányuló minden erőfeszítést kimerítettek, akkor az adott határozatot a leadott szavazatok egyszerű többségével kell meghozni
                  6
               .

               A felek ülésére irányadó eljárási szabályzat módosításait konszenzussal lehet elfogadni, amennyiben pedig nem érhető el konszenzus, az adott határozatot a leadott szavazatok kétharmados többségével kell meghozni, feltéve, hogy ezt a többséget a felek több mint fele alkotja
                  7
               . Az Unió részvételi és szavazati joggal rendelkezik.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Javasoljuk, hogy az Unió által a felek ülésein képviselendő álláspontot kétlépcsős megközelítéssel alakítsák ki. Az uniós álláspont alapelveit és irányvonalait több évre szólóan rögzíti egy tanácsi határozat, majd ezt az álláspontot az egyes ülésekre a tanácsi munkacsoportban megvitatandó informális bizottsági dokumentumok révén aktualizálják.

               Ezt a megközelítést alkalmazzák jelenleg a regionális halászati gazdálkodási szervezetekben, és az ezek ülésein az Unió nevében képviselendő álláspont kialakításánál is.

               Ez a határozat szem előtt tartja az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben
                  8
                meghatározott közös halászati politikai alapelveket és irányvonalakat, és irányadó rá a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló, az 1005/2008/EK rendelettel létrehozott közösségi rendszer. Figyelembe veszi a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló 1224/2009/EK tanácsi rendelet
                  9
               , a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről szóló, 2017. december 12-i (EU) 2017/2403 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  10
               , a halászati erőforrások és a tengeri ökoszisztémák technikai intézkedések révén történő védelméről szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1241 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  11
               , valamint a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló 1224/2009/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló (EU) 404/2011 bizottsági végrehajtási rendelet
                  12
                rendelkezéseit.

               Ez a határozat figyelembe veszi továbbá az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezménye, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló, 1995. augusztus 4-i ENSZ-megállapodás (az ENSZ halállományokról szóló megállapodása), az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló, 1993. november 24-i megállapodását, valamint egyéb idevágó többoldalú és kétoldalú megállapodásokat.

               Ez a határozat tükrözi a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményben
                  13
                és a kapcsolódó tanácsi következtetésekben, az óceánokról és tengerekről szóló tanácsi következtetésekben
                  14
               , valamint az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményéről
                  15
                szóló tanácsi következtetésekben
                  16
                megfogalmazott célkitűzéseket, többek között a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló megállapodás végrehajtása érdekében harmadik országokkal folytatott együttműködéssel kapcsolatban. Figyelembe veszi továbbá az uniós tengerhajózási biztonsági stratégiának
                  17
                és felülvizsgált végrehajtási cselekvési tervének
                  18
                a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatot érintő vonatkozásait.

               Végezetül merít az európai zöld megállapodásról szóló közleményben
                  19
                a Bizottság által tett azon nyilatkozatból, amely szerint zéró toleranciát fog alkalmazni a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászattal szemben. Ezt a célkitűzést az „Uniós biodiverzitási stratégia 2030-ig”
                  20
                és „»termelőtől a fogyasztóig« stratégia a méltányos, egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszerért”
                  21
                című két bizottsági közlemény is megerősítette.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Alapelvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  22
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A felek ülését megállapodás, nevezetesen a kikötő szerinti államoknak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedéseiről szóló megállapodás hozta létre.

               A felek ülése által elfogadandó jogi aktusok joghatással bíró jogi aktusok. A felek ülésének tervezett jogi aktusai a nemzetközi jog értelmében kötelező erejűek lesznek, és meghatározó módon befolyásolhatják az uniós jogszabályok tartalmát, nevezetesen:

               ·a Tanács 1005/2008/EK rendelete a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról
                  23
               ;

               ·a Tanács 1224/2009/EK rendelete a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról
                  24
               ;

               ·az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2403 rendelete (2017. december 12.) a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről
                  25
               ;

               ·az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1241 rendelete (2019. június 20.) a halászati erőforrások és a tengeri ökoszisztémák technikai intézkedések révén történő védelméről
                  26
               ;

               ·a Bizottság 404/2011/EU végrehajtási rendelete a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló 1224/2009/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról
                  27
               .

               A tervezett jogi aktusok azonban nem egészítik ki és nem módosítják a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Alapelvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktusok fő célja és tartalma a halászattal kapcsolatos. Az 1380/2013/EU rendelet az a jogalap, amely meghatározza az ebben az álláspontban érvényesítendő elveket.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 43. cikkének (2) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 43. cikkének (2) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2020/0354 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által a kikötő szerinti államoknak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedéseiről szóló megállapodás részes feleinek ülésein képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Unió az (EU) 2011/443 tanácsi határozattal
                  28
                jóváhagyta a kikötő szerinti államoknak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedéseiről szóló, az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) égisze alatt megtárgyalt megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás). A megállapodás 2016. június 5-én lépett hatályba.

               (2)A megállapodás értelmében a felek ülése a döntéshozó szerv, amely jogosult a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló, a szerződő felekre nézve kötelező érvényű intézkedéseket elfogadni. A felek ülése kétévente vagy – ha úgy határoz – gyakrabban ülésezik.

               (3)Ezenkívül a megállapodás 24. cikkének (2) bekezdése értelmében a FAO négy évvel a megállapodás hatálybalépése után ülést hív össze a felek számára, hogy megvizsgálják és értékeljék a megállapodás célkitűzésének elérésében mutatott hatékonyságát. A felek szükség szerint döntenek további ülések megtartásáról. A felek rendkívüli üléseit a felek által szükségesnek ítélt egyéb időpontokban vagy bármely fél írásbeli kérelmére is meg lehet tartani.

               (4)Helyénvaló megállapítani, hogy az Unió milyen álláspontot képviseljen a megállapodás részes feleinek a megállapodás 24. cikkének (2) bekezdése szerinti első felülvizsgálati ülésén
                  29
               , a felek ezt követő három kétévenkénti ülésén és az ezen álláspont elfogadása után tartandó valamennyi idevágó, ülésszakok közötti ülésen, mivel a megállapodás szerinti intézkedések kötelező érvényűek lesznek az Unióra nézve és meghatározó módon befolyásolhatják majd az uniós jog, nevezetesen az 1005/2008/EK
                  30
                és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet
                  31
               , az (EU) 2017/2403 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  32
               , valamint a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló 1224/2009/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 404/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet
                  33
                tartalmát.

               (5)Tekintettel arra, hogy az Unió álláspontjának a felek ülései előtt vagy alatt benyújtott releváns információk alapján figyelembe kell vennie az új fejleményeket, az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikkének (2) bekezdésében foglalt, az uniós intézmények közötti lojális együttműködés elvével összhangban eljárásokat kell kialakítani a feleknek a megállapodás 24. cikkének (2) bekezdése szerinti első felülvizsgálati ülésén, a felek ezt követő három kétévenkénti ülésén és minden kapcsolódó, ülésszakok közötti ülésen képviselendő uniós álláspont évenkénti meghatározására is.

               (6)A megállapodás fő célja a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzése, megakadályozása és felszámolása azáltal, hogy megakadályozza, hogy a szóban forgó halászatot folytató hajók kikötőket vegyenek igénybe és fogásaikat piacra dobják. A megállapodás ily módon csökkenti az ilyen hajók tevékenységének folytatására késztető ösztönzőket, ugyanakkor megakadályozza, hogy a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatból származó halászati termékek eljussanak a nemzeti és nemzetközi piacokra.

               (7)A jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat az élő vízi erőforrások fenntartható kiaknázása szempontjából az egyik legsúlyosabb fenyegetés, valamint alapjaiban veszélyezteti az uniós közös halászati politikát és a világtenger felelősségteljesebb kezelésének előmozdítására irányuló nemzetközi erőfeszítéseket.

               (8)A megállapodás részes feleinek ülése felel azon intézkedések elfogadásáért, amelyek a megállapodás végrehajtását, és ezáltal az élő tengeri erőforrások és tengeri ökoszisztémák hosszú távú védelmét és fenntartható hasznosítását hivatottak biztosítani. Az Uniónak aktív, hatékony és konstruktív szerepet kell játszania ezeken az üléseken a megállapodás végrehajtásának biztosítása és a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászattal kapcsolatos nemzetközi együttműködés előmozdítása érdekében,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió által a kikötő szerinti államoknak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedéseiről szóló megállapodás részes feleinek ülésein képviselendő álláspontot az I. melléklet határozza meg.

               Ez az álláspont a megállapodás 24. cikkének (2) bekezdése szerinti első felülvizsgálati ülésre, valamint a felek ezt követő három kétévenkénti ülésére és minden kapcsolódó, ülésszakok közötti ülésre érvényes.

               2. cikk

               Az 1. cikk második bekezdésében említett megállapodás részes feleinek ülésein képviselendő uniós álláspont évenkénti meghatározását a II. melléklettel összhangban kell elvégezni.

               3. cikk

               Az I. mellékletben szereplő uniós álláspontot a Tanács legkésőbb a megállapodás részes feleinek az 1. cikk második bekezdésében említett harmadik kétévenkénti üléséig értékeli és – adott esetben – a Bizottság javaslata alapján felülvizsgálja.

               4. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                        a Tanács részéről

                        az elnök

                     (1)

                        2020. október;
                  http://www.fao.org/port-state-measures/background/parties-psma/en/

                     (2)

                        A Tanács 2011/443/EU határozata (2011. június 20.) a kikötő szerinti államoknak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedéseiről szóló megállapodás Európai Unió nevében történő jóváhagyásáról (HL L 191., 2011.7.22., 1. o.).

                     (3)

                        A felek ülésére irányadó eljárási szabályzat 5.1. szabálya.

                     (4)

                        Ezt az EU által megrendezendő ülést 2020-ban kellett volna megtartani, de a Covid19 miatt 2021-re halasztották.

                     (5)

                        A felek ülésére irányadó eljárási szabályzat 5.2. szabálya.

                     (6)

                        A felek ülésére irányadó eljárási szabályzat 7.2. és 7.3. szabálya.
                        A szervezet általános szabályai, XVII.3. a) szabály.

                     (7)

                        A felek ülésére irányadó eljárási szabályzat 13. szabálya.

                     (8)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

                     (9)

                        HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

                     (10)

                        HL L 347., 2017.12.28., 81. o.

                     (11)

                        HL L 198., 2019.7.25., 105. o.

                     (12)

                        HL L 112., 2011.4.30., 1. o.

                     (13)

                        COM(2011) 424, 2011.7.13.

                     (14)

                        14249/19, 2019.11.19.

                     (15)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016.11.10.

                     (16)

                        7348/1/17 REV 1, 2017.3.24.

                     (17)

                        Az Európai Unió Tanácsának 11205/14 sz. dokumentuma, 2014.6.24.

                     (18)

                        Az Európai Unió Tanácsának 10494/18 sz. dokumentuma, 2018.6.26.

                     (19)

                        COM(2019) 640 final, 2019.12.11.

                     (20)

                        COM(2020) 380 final, 2020.5.20.

                     (21)

                        COM(2020) 381 final, 2020.5.20.

                     (22)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (23)

                        HL L 286., 2008.10.29., 1. o.

                     (24)

                        HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

                     (25)

                        HL L 347., 2017.12.28., 81. o.

                     (26)

                        HL L 198., 2019.7.25., 105. o.

                     (27)

                        HL L 112., 2011.4.30., 1. o.

                     (28)

                        A Tanács 2011/443/EU határozata (2011. június 20.) a kikötő szerinti államoknak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedéseiről szóló megállapodás Európai Unió nevében történő jóváhagyásáról (HL L 191., 2011.7.22., 1. o.).

                     (29)

                        A jelenleg tervezett ülésszak: 2021. május 31. és június 4. között.

                     (30)

                        HL L 286., 2008.10.29., 1. o.

                     (31)

                        HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

                     (32)

                        HL L 347., 2017.12.28., 81. o.

                     (33)

                        HL L 112., 2011.4.30., 1. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.12.14.
            COM(2020) 802 final
            MELLÉKLETEK
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a kikötő szerinti államoknak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedéseiről szóló megállapodás részes feleinek ülésein képviselendő álláspontról

               I. MELLÉKLET

               Az Európai Unió által a kikötő szerinti államoknak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedéseiről szóló megállapodás részes feleinek ülésein képviselendő álláspont

                1. ALAPELVEK

               A kikötő szerinti államoknak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedéseiről szóló megállapodás keretében az Unió többek között a következő elveket tartja szem előtt:

               a)gondoskodik arról, hogy a megállapodás keretében elfogadott intézkedések összhangban legyenek magával a megállapodással, a nemzetközi joggal és különösen az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezmény (a továbbiakban: Tengerjogi Egyezmény)
                  1
                keretében tett uniós kötelezettségvállalásokkal, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló 1995. évi megállapodással (a továbbiakban: a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás)
                  2
               , valamint a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló 1993. évi megállapodással
                  3
               ;

               b)az 1380/2013/EU rendeletben meghatározott közös halászati politika keretében az Unió által követett célkitűzésekkel és elvekkel, valamint az 1005/2008/EK rendelettel létrehozott, a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló uniós rendszer rendelkezéseivel összhangban jár el;

               c)a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményről szóló, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel
                  4
                összhangban jár el, valamint célul tűzi ki, hogy a szakpolitika külpolitikai vetülete az uniós vizekre alkalmazottakkal azonos elveket kövessen, és ugyanazokat az előírásokat alkalmazza a halászat gazdálkodásra vonatkozóan, mint amelyek az uniós vizekre is érvényesek; elősegíti az egyenlő versenyfeltételek biztosítását többek között azért, hogy támogassa a halászati termékek átlátható kereskedelmét, amelynek szigorúan betartott és ellenőrzött előírásokon kell alapulnia; valamint előmozdítja a kikötő szerinti államoknak és a lobogó szerinti államoknak a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben betöltött szerepével kapcsolatos kezdeményezéseket;

               d)az óceánokról és tengerekről szóló tanácsi következtetésekkel
                  5
               , valamint az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményéről
                  6
                szóló tanácsi következtetésekkel
                  7
                összhangban jár el, és a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló megállapodás hatékony végrehajtásának támogatására és javítására irányuló intézkedéseket szorgalmaz, ezáltal hozzájárulva az óceánokkal való fenntartható gazdálkodás valamennyi vonatkozásához;

               e)zéró toleranciát alkalmaz a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászattal szemben, figyelembe véve különösen azt, hogy a Covid19-világjárvány következtében kialakult politikai és társadalmi-gazdasági feltételek kedvező környezetet teremthettek a gátlástalan szereplők számára ahhoz, hogy jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatot folytassanak, vagy megkönnyítsék az ilyen halászatból származó termékek kereskedelmét, ami még inkább szükségessé teszi az e megállapodás szerinti drasztikus intézkedések meghozatalát.

               2. IRÁNYVONALAK

               Az Unió arra törekszik, hogy kidolgozza a következő intézkedéseket és iránymutatásokat, illetve támogassa elfogadásukat azzal a céllal, hogy biztosítsa a megállapodásban való egyetemes részvételt és a megállapodás hatékony végrehajtását:

               a)biztosítja az összhangot az egyéb uniós szakpolitikákkal, különösen a külkapcsolatok, a környezetvédelem, a kereskedelem, a foglalkoztatás, a fejlesztés, a kutatás és az innováció területén, valamint következetességre és szinergiára törekszik a harmadik országokkal fenntartott kétoldalú halászati kapcsolatok keretében követett politikájával;

               b)olyan álláspontokat képvisel, amelyek összhangban állnak a regionális halászati gazdálkodási szervezetek és a regionális halászati szervek már bevált gyakorlataival, valamint előmozdítja az említett szervezetek és a megállapodás közötti koordinációt;

               c)támogatja olyan globális kapacitásfejlesztési programok elfogadását, amelyek segítik a fejlődő államokat a megállapodás végrehajtásának előkészítésében vagy végrehajtásában, ugyanakkor szükség esetén gondoskodik arról, hogy ez a támogatás kiegészítse az Unió által a harmadik országoknak a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemhez nyújtott segítséget;

               d)előmozdítja azokat az intézkedéseket, amelyek szorosabbra fűzik az együttműködést a megállapodás és – adott esetben – más globális és regionális szervezetek, valamint a megállapodás nem részes államai között, amennyiben az kívánatos és alkalmazható;

               e)támogatja azokat az intézkedéseket, amelyek többek között globális figyelemfelkeltés és kapacitásépítés révén előmozdítják a megállapodás nem részes felek általi megerősítését, így biztosítva azt, hogy az államok tisztában legyenek mind a megállapodás előnyeivel, mind pedig a végrehajtás követelményeivel, amennyiben részes féllé válnak;

               f)előmozdítja a megállapodás végrehajtásának támogatására és megkönnyítésére szolgáló eszközök (technológiák, információcsere-rendszerek, nyilvántartások stb.) fejlesztésére és használatuk előmozdítására irányuló intézkedéseket, valamint biztosítja, hogy azok összeegyeztethetők legyenek az Unióban hasonló célokra kifejlesztett eszközökkel;

               g)támogatja azokat az intézkedéseket, amelyek célja az átláthatóság, valamint az érintett érdekelt felekkel – többek között, de nem kizárólag, a halászokkal, a halászati ágazattal, a civil társadalmi szervezetekkel, a tudósokkal és a tudományos körökkel – folytatott párbeszéd és együttműködés megerősítése a megállapodás végrehajtásával kapcsolatos kérdésekben, továbbá adott esetben támogatja az érintett feleknek a megállapodás végrehajtásával kapcsolatos munkában való részvételét javítani hivatott intézkedéseket, összhangban az egyéb többoldalú megállapodásokban elfogadott közös gyakorlattal.

               II. MELLÉKLET

               Az Unió által a kikötő szerinti államoknak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedéseiről szóló megállapodás részes feleinek ülésein képviselendő álláspont évenkénti meghatározása

               A megállapodás részes feleinek minden olyan ülése előtt, ahol e szervnek az Unióra joghatással bíró határozatot kell elfogadnia, meg kell tenni a szükséges lépéseket ahhoz, hogy az Unió által képviselendő álláspont az I. mellékletben meghatározott alapelvek és irányvonalak tiszteletben tartása mellett figyelembe vegye a Bizottsághoz eljuttatott legújabb tudományos és egyéb releváns információkat.

               Ennek érdekében a Bizottság a megállapodás részes feleinek minden ülése előtt kellő időben eljuttatja a Tanácshoz az említett információk figyelembevételével javasolható uniós álláspont részletes írásos ismertetését, amelynek alapján a Tanács megvitatja, majd elfogadja az Unió által képviselendő álláspont részleteit.

               Amennyiben a megállapodás részes feleinek valamely ülése során nem sikerül – akár már a helyszínen – megállapodásra jutni, akkor az új elemeket is figyelembe vevő uniós álláspont kialakítása érdekében a kérdést vissza kell utalni a Tanács vagy előkészítői szervei elé.

                     (1)

                        HL L 179., 1998.6.23., 3. o.

                     (2)

                        HL L 189., 1998.7.3., 16. o.

                     (3)

                        HL L 177., 1996.7.16., 26. o.

                     (4)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (5)

                        14249/19, 2019.11.19.

                     (6)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016.11.10.

                     (7)

                        7348/1/17 REV 1, 2017.3.24.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.12.15.
            COM(2020) 801 final
            2020/0355(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezmény végrehajtó szervének 41. ülésszakára tekintettel az Európai Unió tagállami összetételében bekövetkezett változásokat tükröző kiigazítások módszertanára vonatkozó végrehajtó szervi határozatra irányuló javaslatnak az Európai Unió nevében történő benyújtásáról és az ezen az ülésen az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               Ez a tanácsi határozatra irányuló javaslat a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezményhez (a továbbiakban: a levegőszennyezésről szóló egyezmény) kapcsolódó, a savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon csökkentéséről szóló, 2012-ben módosított jegyzőkönyv (a továbbiakban: Göteborgi Jegyzőkönyv) II. melléklete 2–6. táblázatának az Európai Unió tagállami összetételében bekövetkezett változások miatti kiigazítására vonatkozó módszertanról szóló végrehajtó szervi határozatra irányuló javaslatnak az Európai Unió nevében történő benyújtására vonatkozik. A végrehajtó szerv határozatára vonatkozó javaslatot a levegőszennyezésről szóló egyezmény végrehajtó szervének 41. ülésére tekintettel nyújtják be.

               Ez a tanácsi határozatra irányuló javaslat kiterjed a végrehajtó szerv határozatára irányuló uniós beadvánnyal kapcsolatos, a többi fél által megfogalmazott észrevételek tekintetében képviselendő uniós tárgyalási álláspontra is.

               2.A javaslat háttere

               2.1.A levegőszennyezésről szóló egyezmény és a (2012-ben módosított) Göteborgi Jegyzőkönyv

               Az 1979-ben elfogadott levegőszennyezésről szóló egyezmény a levegőminőséggel és a légszennyezéssel foglalkozó legfejlettebb regionális környezetvédelmi megállapodás.

               A levegőszennyezésről szóló egyezményhez kapcsolódóan 1999 novemberében megállapodás született az eredeti Göteborgi Jegyzőkönyvről. A Göteborgi Jegyzőkönyvet 2012-ben módosították. A módosított változat 2019. október 7-én lépett hatályba. A módosított jegyzőkönyv képezte a nemzeti kibocsátási határértékekről szóló 2001/81/EK irányelvet hatályon kívül helyező, az egyes légköri szennyező anyagok nemzeti kibocsátásainak csökkentéséről szóló (EU) 2016/2284 irányelv szerinti, 2020 és 2029 közötti kibocsátáscsökkentési kötelezettségek alapját.

               Az Európai Unió a levegőszennyezésről szóló egyezmény
                  1
               , valamint a 2012-ben módosított Göteborgi Jegyzőkönyv
                  2
                szerződő fele. Valamennyi tagállam részes fele a levegőszennyezésről szóló egyezménynek; 21 tagállam részes fele az eredeti Göteborgi Jegyzőkönyvnek
                  3
               , és eddig 17 tagállam fogadta el a Göteborgi Jegyzőkönyv 2012. évi módosítását
                  4
               .

               2.2.A levegőszennyezésről szóló egyezmény végrehajtó szerve

               A végrehajtó szerv a levegőszennyezésről szóló egyezmény irányító szerve, amely az egyezmény szerződő feleinek képviselőiből áll. A levegőszennyezésről szóló egyezmény 10. cikke szerint a végrehajtó szerv figyelemmel kíséri a levegőszennyezésről szóló egyezmény és jegyzőkönyveinek végrehajtását és továbbfejlesztését.

               A végrehajtó szerv arra törekszik, hogy határozatait konszenzussal
                  5
                hozza meg.

               2.3.A végrehajtó szerv tervezett jogi aktusa

               Az Európai Uniónak és tagállamainak javaslatot kell benyújtaniuk a végrehajtó szerv határozatára, amely meghatározza a 2012-ben módosított Göteborgi Jegyzőkönyv II. melléklete 2–6. táblázatának az Európai Unió tagállami összetételében bekövetkezett változások figyelembevétele érdekében történő kiigazítására vonatkozó módszertant (a továbbiakban: tervezett jogi aktus).

               A tervezett jogi aktus célja annak biztosítása, hogy a módosított jegyzőkönyv szerinti megfelelőségi felülvizsgálatokat az Európai Unióra vonatkozó helyes számok alapján végezzék el. A II. melléklet 2–6. táblázata felsorolja a tagállamok 2005-ös (kiindulási) nemzeti kibocsátási szintjeit, valamint a 2020-tól kezdődő és az azon túli időszakra vonatkozó nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségvállalásait (a kén-dioxid, a nitrogén-oxidok, az ammónia, az illékony szerves vegyületek és a finom szálló por tekintetében). Valamennyi táblázat tartalmaz egy olyan sort is, amely az uniós végösszegeket mutatja (az uniós tagállamok 2005. évi alapértékeinek összege kilotonna kibocsátásként kifejezve; valamint az uniós tagállamok csökkentési kötelezettségvállalásainak összege, az uniós tagállamok alapértékeinek összegéhez viszonyított teljes %-os változásként kifejezve). Az e táblázatokban szereplő uniós érték jelenleg az EU 27(2013) értékének összege, amely a jegyzőkönyv 2012. évi módosításakor fennálló uniós tagállami összetételt tükrözi. A II. melléklet ezért helyesbítésre szorul.

               A jelenlegi szabályok még nem tartalmaznak módszertant a technikai kiigazítás e konkrét esetére vonatkozóan, amint azt a végrehajtó szerv a 36. ülésén megállapította. A végrehajtó szerv hasonló határozatot fogadott el 2017-ben
                  6
                az eredeti Göteborgi Jegyzőkönyvben szereplő európai uniós kibocsátási határértékek kiigazításának lehetőségéről, miután az Európai Unió a végrehajtó szerv 36. ülésén előterjesztett kérelemre javaslatot nyújtott be. Mivel a módosított Göteborgi Jegyzőkönyv akkor még nem lépett hatályba, nem tartozott a végrehajtó szerv 2017. évi határozatának hatálya alá.

               A végrehajtó szerv határozatát a módosított Göteborgi Jegyzőkönyv II. mellékletének 2–6. táblázatában szereplő európai uniós értékek kiigazításának módszertanáról lehetőleg a végrehajtó szerv 2021. májusi további tervezett ülésén, de legkésőbb a végrehajtó szerv 2021. decemberi ülésén kell elfogadni annak érdekében, hogy a táblázatok kiigazítását még a 2020. évi adatok (2022. 2. negyedévére várt) első megfelelőségi felülvizsgálatának megkezdése előtt kérni lehessen.

               A tervezett jogi aktus a végrehajtó szerv határozatának elfogadásától alkalmazandó. A tervezett jogi aktus – elfogadását követően – lehetővé teszi az Európai Unió számára, hogy benyújtsa az Európai Unió tagállami összetételében bekövetkezett változások tükrözéséhez szükséges technikai frissítéseket. Az Európai Unió nevében a Bizottság nyújtja be a levegőszennyezésről szóló egyezmény titkárságához a tagállami összetétel változásaival kapcsolatos kiigazításokat.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az Európai Uniónak a levegőszennyezésről szóló egyezmény végrehajtó szerve által elfogadandó határozatra irányuló javaslatot kell benyújtania (a beadvány tervezetét lásd az I. mellékletben).

               E javaslat célja olyan módszertan elfogadása, amely lehetővé teszi a módosított Göteborgi Jegyzőkönyv II. mellékletének 2–6. táblázatában szereplő európai uniós kibocsátási alapértékek és kibocsátáscsökkentési kötelezettségek technikai kiigazítását annak biztosítása érdekében, hogy az e táblázatokban szereplő európai uniós értékek helyesen tükrözzék a tagállamok kibocsátási alapértékeinek és kibocsátáscsökkentési kötelezettségvállalásainak összegét az Európai Unió tagállami összetételében bekövetkezett változásokat követően. Annak érdekében, hogy a módosított Göteborgi Jegyzőkönyv szerinti európai uniós kötelezettségeknek való megfelelést megfelelően felül lehessen vizsgálni, szükség van arra, hogy ezeket a táblázatokat az Európai Unió tagállami összetételében bekövetkezett változások sajátos körülményei között ki lehessen igazítani.

               Amennyiben más felek a végrehajtó szerv javasolt határozatára vonatkozóan olyan szövegezési változtatásokat javasolnak, amelyek az Európai Unió javaslatában kitűzött célokkal azonos célokat valósíthatnak meg, az ilyen javaslatokat az Európai Unió elvben támogathatja.

               A nemzeti kibocsátási határértékek vagy a tagállamok nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségvállalásainak kiigazítására irányuló javaslatok (politikai hatás) nem kapnak támogatást, de külön megvitatásra kerülnek, különös tekintettel a módosított Göteborgi Jegyzőkönyv folyamatban lévő felülvizsgálatára.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Alapelvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat.”

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  7
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A végrehajtó szervet megállapodás, nevezetesen a levegőszennyezésről szóló egyezmény hozta létre.

               A végrehajtó testület által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. A módosított Göteborgi Jegyzőkönyv 13. cikke (5) bekezdésének megfelelően a tervezett jogi aktus a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a levegőszennyezésről szóló egyezmény vagy a Göteborgi Jegyzőkönyv intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Alapelvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik csak járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen anyagi jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt anyagi jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a környezettel kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               n.a.

               2020/0355 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezmény végrehajtó szervének 41. ülésszakára tekintettel az Európai Unió tagállami összetételében bekövetkezett változásokat tükröző kiigazítások módszertanára vonatkozó végrehajtó szervi határozatra irányuló javaslatnak az Európai Unió nevében történő benyújtásáról és az ezen az ülésen az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen 192. cikkének (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezményhez (a továbbiakban: a levegőszennyezésről szóló egyezmény) kapcsolódó, a savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon csökkentéséről szóló, 2012-ben elfogadott módosított jegyzőkönyvet (a továbbiakban: módosított Göteborgi Jegyzőkönyv) az Európai Unió az (EU) 2017/1757 tanácsi határozattal jóváhagyta, és az 2019. október 7-én hatályba lépett.

               (2)A levegőszennyezésről szóló egyezmény 10. cikke értelmében a végrehajtó szerv felülvizsgálja a levegőszennyezésről szóló egyezmény és jegyzőkönyvei végrehajtását és fejlesztését, és határozatokat fogadhat el e jegyzőkönyvek végrehajtásának pontosítására.

               (3)A levegőszennyezésről szóló egyezmény végrehajtó szervének 36. ülésén az egyezmény részes felei felkérték az Európai Uniót és tagállamait, hogy tegyenek javaslatot az eredeti Göteborgi Jegyzőkönyv (1999-ben elfogadott változat) II. mellékletének 1. táblázatában szereplő európai uniós kibocsátási határértékek kiigazítására az Európai Unió tagállami összetételében bekövetkezett változások figyelembevétele érdekében.

               (4)A levegőszennyezésről szóló egyezmény végrehajtó szervének 37. ülésén elfogadták az Európai Unió és tagállamai által javasolt határozatot
                  8
               .

               (5)A módosított Göteborgi Jegyzőkönyv II. mellékletének 2–6. táblázatában szereplő európai uniós értékeknek az Európai Unió tagállami összetételében bekövetkezett változások figyelembevétele érdekében történő kiigazítására szolgáló módszertanra azért van szükség, hogy az Európai Unió tagságában bekövetkezett változások megfelelően tükröződhessenek a módosított Göteborgi Jegyzőkönyv szerinti kötelezettségeknek való európai uniós megfelelés felülvizsgálata során. Ez nem kapcsolódik a nemzeti kibocsátási határértékek vagy a nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségek ugyanazon táblázatokban történő kiigazításához.

               (6)Miután a végrehajtó szerv elfogadta a kiigazításokra vonatkozó módszertant, a Bizottságnak az Európai Unió nevében be kell nyújtania a szükséges kiigazításokat az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának e módszertant alkalmazó ügyvezető titkára számára, hogy sor kerülhessen az Európai Unió tagállami összetételében a módosított Göteborgi Jegyzőkönyv elfogadása óta bekövetkezett változások figyelembevételére, és hasonlóképpen be kell nyújtania az európai uniós tagság későbbi változásai esetén szükséges kiigazításokat.

               (7)Helyénvaló meghatározni az Európai Unió által a végrehajtó szervben képviselendő álláspontot, mivel a végrehajtó szerv határozata kötelező érvényű lesz az Európai Unióra nézve.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1)
                     A levegőszennyezésről szóló egyezmény végrehajtó szervének 41. ülésén az Európai Unió a következő célkitűzések elérésére törekszik: olyan módszertan létrehozása, amely lehetővé teszi a módosított Göteborgi Jegyzőkönyv II. mellékletének 2–6. táblázatában szereplő európai uniós kibocsátási alapértékek és kibocsátáscsökkentési kötelezettségek kiigazítását annak biztosítása érdekében, hogy az e táblázatokban szereplő európai uniós értékek – az Európai Unió tagállami összetételében bekövetkezett változásokat követően – megfelelően tükrözzék a tagállamok kibocsátási alapértékeinek és kibocsátáscsökkentési kötelezettségvállalásainak teljes összegét.

               (2)
                     Tekintettel a levegőszennyezésről szóló egyezmény végrehajtó szervének 41. ülésére, valamint az (1) bekezdésben meghatározott cél elérése érdekében az Európai Unió benyújtja a szükséges kiigazítási módszertanra vonatkozó javaslatát, amely e határozat mellékletében található.

               (3)
                     A Bizottság az Európai Unió nevében továbbítja ezt a javaslatot az egyezmény titkárságának.

               2. cikk

               Az Európai Unió támogathatja az egyezmény más részes felei által javasolt módosításokat, amennyiben azok hozzájárulnak az Európai Unió 1. cikkben felsorolt célkitűzéseinek megvalósításához.

               3. cikk

               Az 1. és 2. cikkben említett álláspont finomításáról – a légi közlekedési egyezmény végrehajtó szervének 41. ülésén történt fejlemények fényében – az Európai Unió képviselői a tagállamokkal folytatott konzultációt követően, a helyszíni koordinációs üléseken, a Tanács további határozata nélkül is megállapodhatnak.

               4. cikk

               Azt követően, hogy a végrehajtó szerv elfogadta a levegőszennyezésről szóló egyezmény kiigazításait lehetővé tevő módszertant, a Bizottság az Európai Unió nevében benyújtja a módszertan végrehajtásához szükséges kiigazításokat.

               5. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács 81/462/EGK határozata (1981. június 11.) a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő légszennyezésről szóló egyezmény megkötéséről (HL L 171., 1981.6.27., 11. o.).

                     (2)

                        A Tanács 2003/507/EK határozata (2003. június. 13.) az Európai Közösségnek a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyezményhez csatolt, a savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon csökkentéséről szóló jegyzőkönyvhöz való csatlakozásáról (HL L 179., 2003.7.17., 1. o.); A Tanács (EU) 2017/1757 határozata (2017. július 17.) a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyezményhez csatolt, a savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon csökkentéséről szóló 1999. évi jegyzőkönyv módosításának az Európai Unió nevében történő elfogadásáról (HL L 248., 2017.9.27., 3. o.).

                     (3)

                        Belgium, Bulgária, Ciprus, Cseh Köztársaság, Dánia, Észtország, Finnország, Franciaország, Hollandia, Horvátország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Németország, Portugália, Románia, Spanyolország, Svédország, Szlovákia és Szlovénia (a ratifikációs folyamat állása 2020. október 1-jén).

                     (4)

                        Bulgária, Ciprus, Cseh Köztársaság, Dánia, Észtország, Finnország, Hollandia, Horvátország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Németország, Portugália, Románia, Spanyolország, Svédország és Szlovákia (a ratifikációs folyamat állása 2020. október 1-jén).

                     (5)

                        A nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezmény végrehajtó szerve üléseinek a 2010/19 határozattal elfogadott és a 2013/1 határozattal módosított eljárási szabályzata, 29. szabály.

                     (6)

                        A végrehajtó szerv 2017/3. sz. határozata,
                  https://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/documents/2017/AIR/EB/EB_Decisions_2017_3-E.pdf

                     (7)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (8)

                        A levegőszennyezésről szóló egyezmény végrehajtó szervének 2017/3 határozata,
                  https://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/documents/2017/AIR/EB/EB_Decisions_2017_3-E.pdf

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.12.15.
            COM(2020) 801 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezmény végrehajtó szervének 41. ülésszakára tekintettel az Európai Unió tagállami összetételében bekövetkezett változásokat tükröző kiigazítások módszertanára vonatkozó végrehajtó szervi határozatra irányuló javaslatnak az Európai Unió nevében történő benyújtásáról és az ezen az ülésen az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               A nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezmény végrehajtó szervének határozatára irányuló európai uniós javaslat: Módszertan a savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon csökkentéséről szóló, 2012-ben módosított jegyzőkönyv (a továbbiakban: Göteborgi Jegyzőkönyv) II. mellékletében szereplő 2–6. táblázat kiigazítására az Európai Unió tagállami összetételében bekövetkezett változások figyelembevétele érdekében.

               Határozattervezet a 2012-ben módosított Göteborgi Jegyzőkönyv II. mellékletének az Európai Unió tagállami összetételében bekövetkezett változások figyelembevétele érdekében történő kiigazításáról

               A végrehajtó szerv,

               emlékeztetve az Európai Uniónak a savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon csökkentéséről szóló jegyzőkönyvnek (a továbbiakban: Göteborgi Jegyzőkönyv) való megfeleléséről szóló 2013/14 és 2016/4 határozatára,

               megállapítva, hogy a módosított Göteborgi Jegyzőkönyv 13. cikkének (2) bekezdése előírja a felek számára az eljárást, amellyel javaslatot tehetnek a Göteborgi Jegyzőkönyv II. mellékletében felsorolt kibocsátáscsökkentési kötelezettségeik kiigazítására, azonban a végrehajtó szerv kiigazításokról szóló 2012/3 és 2012/12 határozatában meghatározott módszerek nem alkalmazandók e kibocsátáscsökkentési kötelezettségeknek az Európai Unió tagállami összetételében bekövetkezett változások figyelembevétele érdekében történő kiigazítására,

               emlékeztetve a savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon csökkentéséről szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió tagállami összetételében bekövetkezett változások figyelembevétele érdekében történő kiigazításáról szóló 2017/3 határozatára, amelyet az Európai Unió és tagállamai által az egyezmény részes feleinek a Végrehajtó Testület 36. ülésén felvetett kérésére válaszul tett javaslatot követően fogadtak el (ECE/EB.AIR/137),

               üdvözölve a savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon csökkentéséről szóló, 2012-ben módosított jegyzőkönyv (Göteborgi Jegyzőkönyv) 2019. október 7-i hatálybalépését,

               1.úgy határoz a módosított Göteborgi Jegyzőkönyv 13. cikkének (2) bekezdésével összhangban, hogy az Európai Unió tagállami összetételében bekövetkező változások esetén a módosított Göteborgi Jegyzőkönyv II. mellékletének 2–6. táblázatában az Európai Unióra vonatkozóan felsorolt kibocsátási alapértékek és kibocsátáscsökkentési kötelezettségek kiigazításához alkalmazandó módszertant az alábbiak szerint határozza meg:

               -A módosított Göteborgi Jegyzőkönyv II. mellékletének 2–6. táblázatában a 2005. évi kibocsátási szintekhez viszonyított, kilotonnában kifejezett, szennyezőanyagonkénti európai uniós kibocsátási alapérték az Európai Unió tagállamai szennyezőanyagonkénti kibocsátási alapértékeinek összege, figyelembe véve az Európai Unióhoz való csatlakozást vagy az onnan való kilépést.

               -A módosított Göteborgi Jegyzőkönyv II. mellékletének 2–6. táblázatában az egyes szennyező anyagokra vonatkozó európai uniós kibocsátáscsökkentési kötelezettségek az Európai Unió tagállamainak kibocsátáscsökkentési kötelezettségeinek összege, amelyet úgy kell kiszámítani, hogy a) az egyes uniós tagállamoknak a módosított Göteborgi Jegyzőkönyv II. mellékletének 2–6. táblázatában meghatározott, 2005. évi kibocsátási szintjeire alkalmazni kell az ugyanazon táblázatokban meghatározott, 2020. évre vonatkozó kibocsátáscsökkentési kötelezettségeit; és b) az a) pont szerinti eredmények összegét az Európai Unió tagállamai 2005. évi kibocsátási szintjei összegének százalékában kell kifejezni.

               -E módszertan alkalmazásában a 2005. évi kibocsátási szintek a módosított Göteborgi Jegyzőkönyv II. mellékletének 2–6. táblázatában felsorolt szintek, kivéve, ha egy aláíró vagy részes fél esetében a II. melléklet nem határoz meg a 2005. évre vonatkozó kibocsátási szinteket, amely esetben a legutóbbi jelentett 2005. évi kibocsátásokat kell használni. A 2020-ra és az azt követő időszakra vonatkozó kibocsátáscsökkentési kötelezettségek a módosított Göteborgi Jegyzőkönyv II. mellékletének 2–6. táblázatában felsorolt kötelezettségek, kivéve, ha egy adott aláíró vagy részes fél tekintetében a II. melléklet nem határoz meg kibocsátáscsökkentési kötelezettségeket 2020-ra és az azt követő időszakra vonatkozóan, amely esetben az Európai Unió ezeket az információkat írásban benyújtja az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának ügyvezető titkárához.

               2.úgy határoz, hogy az Európai Unió a fenti módszertant alkalmazva írásban kiigazításokat nyújthat be az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának ügyvezető titkárához, aki tájékoztatja a részes feleket a kiigazításokról.