				|

		52011PC0751

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a Menekültügyi és Migrációs Alap létrehozásáról /* COM/2011/0751 végleges - 2011/0366 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A
JAVASLAT OKAI ÉS CÉLJAI
A szabadságon, biztonságon és a jog
érvényesülésén alapuló térségre vonatkozó szakpolitikák jelentősége
folyamatosan nőtt az elmúlt években. Jelentőségüket
megerősítette a Stockholmi Program[1],
valamint annak cselekvési terve[2]
is, azok végrehajtása az elkövetkező öt évben az Unió stratégiai
prioritásai közé tartozik, és olyan területeket ölelnek fel, mint a migráció
(jogszerű migráció és integráció; menekültügy; jogellenes migráció és
visszatérés), a biztonság (a terrorizmus és a szervezett bűnözés
megelőzése és az azok elleni küzdelem; rendőrségi
együttműködés), valamint a külső határok igazgatása (beleértve a
vízumpolitikát is), továbbá e szakpolitikák külső vetületei. A Lisszaboni
Szerződés emellett lehetővé teszi az Unió számára, hogy nagyobb
ambíciót tanúsíthasson a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés terén a
polgárok mindennapi problémáinak megoldása érdekében.
A Stockholmi Program elismeri a személyek
fokozott mobilitásából fakadó lehetőségeket és kihívásokat és
hangsúlyozza, hogy a megfelelően kezelt migráció valamennyi érdekelt
számára hasznosnak bizonyulhat. Az Európai Tanács is elismerte, hogy az Unió
számára a jövőben jelentkező, megnövekedett munkaerő-kereslettel
járó jelentős demográfiai kihívások összefüggésében a rugalmas migrációs
politikák hosszabb távon számottevő mértékben hozzájárulnak majd az Unió
gazdasági fejlődéséhez és teljesítményéhez.
2011. június 29-én a Bizottság javaslatot
fogadott el a következő, 2014–2020 közötti időszak többéves pénzügyi
keretére vonatkozóan[3]:
az Európa 2020 stratégia költségvetése. A belügyi szakpolitikák területén a
biztonság, a migráció és a külső határok igazgatása tekintetében a
Bizottság egyszerűsíteni kívánja kiadási eszközök struktúráját azáltal,
hogy a programok számát kettőre csökkenti: Migrációs és Menekültügyi
Alapra és Belső Biztonsági Alapra.
E rendelet létrehozza a Migrációs és
Menekültügyi Alapot, amely az Európai Menekültügyi Alap[4], a harmadik országok
állampolgárainak beilleszkedését segítő európai alap[5] és az Európai Visszatérési Alap[6] segítségével kifejlesztett
kapacitásépítési folyamatra támaszkodik, és kiterjeszti azt oly módon, hogy
átfogóbb jelleggel fedje a közös uniós menekültügyi és bevándorlási politikai
különböző vetületeit, beleértve azokat a harmadik országokban végrehajtott
vagy azokkal kapcsolatos intézkedéseket, amelyek elsődlegesen uniós
érdekeket és célkitűzéseket kezelnek ezeken a szakpolitikai területeken,
és figyelembe veszi az új fejleményeket.
A közös menekültügyi politika kialakításának
keretében, figyelemmel arra a célra, hogy az Európai Unió működéséről
szóló szerződésben lefektetettek szerint megfelelő jogállást kell
biztosítani minden olyan harmadik országbeli állampolgárnak, aki nemzetközi
védelmet kér, továbbá biztosítani kell a visszaküldés tilalma elvének való
megfelelést, a tagállamok közötti szolidaritás alapján ki kell alakítani a
tagállamok erőfeszítései közötti egyensúlyt biztosító mechanizmusokat, a
nemzetközi védelemre szoruló személyek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült
személyek fogadásából és tartózkodásának biztosításából fakadó következmények
terén. Ez jelentős letelepítési és áthelyezési összetevőt tartalmaz.
Egy jól megszervezett jogszerű
bevándorlási politika és a hatékonyabb tényleges integráció stratégiái –
összhangban a Stockholmi Programmal és az uniós jogi eszközök támogatásával –
központi szerepet játszanak az Unió hosszú távú versenyképességének, és
végső soron szociális modellje jövőjének biztosításában. Ennek
fényében a jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok jobb
gazdasági és társadalmi integrációja továbbra is nélkülözhetetlen a bevándorlás
előnyeinek maximalizálásához.
A hatékony és fenntartható visszatérési
politika lényeges eleme annak, hogy az Unión belül megfelelően működjön
a migrációs rendszer. Emellett a hiteles legális bevándorlási és
menekültpolitika fontos kiegészítője, és az illegális bevándorlás elleni
küzdelem lényeges eleme.
A görög-török határon és a dél-mediterrán
térségben nemrég történt események szintén bizonyították, hogy milyen fontos az
Unió számára, hogy átfogó megközelítéssel rendelkezzen a migrációval
kapcsolatban, amely kiterjed különböző szempontokra, mint a
megerősített határigazgatás és schengeni igazgatás, a jobban célzott
jogszerű migráció, az integrációval kapcsolatos bevált módszerek fokozott
elterjesztése, egy megerősített közös európai menekültügyi rendszer,
valamint a harmadik országokkal fennálló kapcsolatok stratégiaibb megközelítése
a migráció tekintetében.
2.           AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ
EREDMÉNYEI, HATÁSVIZSGÁLAT
Az értékelésre, mint a szakpolitikák
formálásához információkat nyújtó eszközre fektetett fokozott hangsúllyal
összhangban e javaslat alapjai az értékelések eredményei, az érintettekkel
folytatott konzultáció, valamint a hatásvizsgálat.
Az Európai
Menekültügyi Alap 2005 és 2007 közötti időszakra vonatkozó utólagos
értékelésének, a harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését segítő
európai alap 2007 és 2009 közötti végrehajtásának félidős felülvizsgálata,
valamint az Európai Visszatérési Alap 2008 és 2009 közötti végrehajtásának
félidős felülvizsgálata eredményei rendkívül fontosak ebből a
szempontból.
A jövőbeli
belügyi pénzügyi eszközök előkészítésére irányuló munka 2010-ben
kezdődött meg, és 2011-ben folytatódott. Az előkészítő munka
részeként 2010 decemberében külső megbízott részvételével
megkezdődött egy értékelési/hatásvizsgálati tanulmány elkészítése. A
tanulmány 2011 júliusában készült el, és összesítette a jelenlegi pénzügyi
eszközökkel kapcsolatos elérhető értékelési eredményeket, valamint alapul
szolgált a hatásvizsgálat keretében megvizsgált problémák, célkitűzések és
szakpolitikai lehetőségek meghatározásához, beleértve azok valószínű
hatását is. E tanulmány alapján a Bizottság hatásvizsgálati jelentést készített,
amelyről a hatásvizsgálati testület 2011. szeptember 9-én nyilvánított
véleményt.
A hatásvizsgálat figyelembe veszi a belügyi
finanszírozás jövőjével kapcsolatban tartott, erre a célra elvégzett
online nyilvános konzultáció eredményeit is. A minden érintett számára
elérhető konzultációra 2011. január 5. és március 20. között került sor.
Összesen 115 válasz érkezett magánszemélyektől és szervezetektől,
köztük 8 állásfoglalás. A konzultációban valamennyi tagállamból vettek részt
válaszadók, és egyes harmadik országokból is voltak közreműködők.
2011 áprilisában a
„Belügyek uniós finanszírozásának jövője: Friss kitekintés” című
konferencia lehetőséget biztosított a kulcsfontosságú érdekeltek
(tagállamok, nemzetközi szervezetek, civil társadalmi szervezetek, stb.) találkozására,
és arra, hogy eszmét cseréljenek a belügyek uniós finanszírozásának
jövőjéről. A konferencia emellett alkalmat teremtett a felmérés és a
nyilvános konzultáció eredményeinek megerősítésére.
A belügyek uniós
finanszírozásának jövőjét több alkalommal felvetették és megvitatták az
intézményi érdekeltekkel, beleértve egy informális ebéd során folytatott vitát
a Bel- és Igazságügyi Tanács 2011. január 21-én tartott ülése során, 2011.
január 26-án egy informális reggelit az Európai Parlament politikai koordinátoraival,
Malmström biztosnak az Európai Parlament SURE bizottsága előtt 2011.
március 10-én tartott meghallgatása során, valamint a Belügyi
Főigazgatóság főigazgatója és a Parlament állampolgári jogi, bel- és
igazságügyi bizottsága között 2011. március 17-én tartott eszmecserén.
A menekültügy és
migráció területén a jövőbeli pénzügyi eszközökkel kapcsolatos konkrét
szakértői tanácsadást azon megbeszélések során biztosították, amelyekre a
Bevándorlási és Menekültügyi Bizottság 2011. február 22-én tartott ülésén, az
integrációs nemzeti kapcsolattartó pontok hálózatának 2011. március 15-én
tartott találkozóján, a visszatérési irányelv kapcsolattartó bizottságának
2011. március 18-án tartott ülésén, valamint migrációs és menekültügyi magas
szintű munkacsoport 2011. április 27-én tartott ülésén került sor.
Emellett a menekültügy és a migráció területén a jövőbeli pénzügyi eszköz
végrehajtásához kapcsolódó technikai szempontokat megvitatták a tagállamok
szakértőivel egy 2011 áprilisában tartott írásbeli konzultáció alapján a
„Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program közös
bizottsága (SOLID bizottság) keretében.
A fenti
konzultációk, konferenciák és szakértői megbeszélések megerősítették,
hogy általános az egyetértés a kulcsfontosságú érintettek között abban a
tekintetben, hogy szélesíteni kell az uniós finanszírozás alkalmazási körét a
menekültügy és a migráció területén, beleértve annak külső vetületeit is,
valamint tovább kell dolgozni a megvalósítási mechanizmusok fokozottabb egyszerűsítése
és a nagyobb fokú rugalmasság érdekében, többek között azért, hogy kezelni
lehessen a sürgős helyzeteket. A menekültügy és migráció területén az
érdekeltek úgy vélték, hogy a széles értelemben vett tematikus prioritásokat
már rögzítették a Stockholmi Programban és annak cselekvési tervében. Széles
körben támogatták a pénzügyi eszközök számának csökkentését egy két alapból
álló struktúra kialakítása érdekében, amennyiben ez ténylegesen
egyszerűsítést eredményez: Egyetértettek továbbá azzal, hogy szükség van
egy rugalmas mechanizmusra a sürgős helyzetek kezelésére. A megosztott
igazgatást a többéves tervezés felé tett lépéssel, és a közös célok uniós
szintű meghatározásával általában megfelelő igazgatási módnak
tekintették a belügyi kiadások igazgatására, bár a nem kormányzati szervezetek
ugyanakkor úgy vélték, hogy a közvetlen igazgatást is folytatni kell. Az
érdekeltek támogatták továbbá a belügyi ügynökségek szerepének növelését az
együttműködés ösztönzése és a szinergiák javítása érdekében.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
A fellépéshez való jog az Európai Unióról
szóló szerződés 3. cikkének (2) bekezdéséből fakad, amely kimondja,
hogy „az Unió egy belső határok nélküli, a szabadságon, a biztonságon és a
jog érvényesülésén alapuló olyan térséget kínál polgárai számára, ahol a
személyek szabad mozgásának biztosítása a külső határok
ellenőrzésére, a menekültügyre, a bevándorlásra, valamint a
bűnmegelőzésre és bűnüldözésre vonatkozó megfelelő
intézkedésekkel párosul”.
Az EU fellépése indokolt az Európai Unió
működéséről szóló Szerződés (a továbbiakban: Szerződés) 67.
cikkében meghatározott célkitűzések alapján, amely meghatározza a
szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség
létrehozásának módjait.
A rendelet a Szerződés V. címében található
jogalapokon alapul, a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés területén,
mégpedig az EUMSZ 78. cikkének (2) bekezdésén, illetve 79. cikkének (2) és (4)
bekezdésén, amelyek az uniós fellépés jogalapját képezik a menekültügy,
bevándorlás, a migrációs áramlások kezelése, a tagállamokban jogszerűen
tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokkal szemben alkalmazott
tisztességes eljárás, az illegális bevándorlás és az emberkereskedelem elleni
küzdelem területén, beleértve a harmadik országokkal folytatott együttműködést
is.
E cikkek, tekintettel a lefedett területekre,
összeegyeztetethető jogalapokat jelentenek, figyelemmel az Egyesült
Királyság, Írország és Dánia helyzetére, ezáltal összeegyeztethető
szabályokat biztosítva a Tanácsban való szavazáshoz. Emellett mindegyikre a
rendes jogalkotási eljárás vonatkozik.
Kiemelendő emellett, hogy a
Szerződés 80. cikke hangsúlyozza, hogy az Unió politikáira és azok
végrehajtására a szolidaritás és a felelősség tagállamok közötti igazságos
elosztásának elve az irányadó, ideértve annak pénzügyi vonatkozásait is.
Mindent összevéve, olyan területről van
szó, ahol az uniós fellépés hozzáadott értéke egyértelmű ahhoz képest,
amikor a tagállamok önállóan lépnek fel. Az Unió a tagállamoknál alkalmasabb
arra, hogy keretet biztosítson az uniós szolidaritás kifejezéséhez a migrációs
áramlások kezelése területén. Az e rendelet alapján nyújtott pénzügyi
támogatást tehát különösen az e területre vonatkozó európai és nemzeti
kapacitásokhoz járul hozzá. E célból e rendelet célja többek között a közös
európai menekültügyi rendszer megerősítése és fejlesztése, a tagállamok
közötti szolidaritás és felelősségmegosztás fokozása, különösen azon
tagállamok felé, amelyeket a migrációs és menekültügyi áramlások a leginkább
érintenek, az olyan proaktív bevándorlási stratégiák kifejlesztésének
ösztönzése, amelyek relevánsak a harmadik országbeli állampolgáron integrációs
folyamata szempontjából, és támogatják azt, valamint előmozdítják a
harmadik országbeli állampolgárok integrációját, különös hangsúllyal a
tagállamok helyi és regionális szintjeire, a tagállamok azon kapacitásainak
fokozása, amelyek előmozdítják a tisztességes és hatékony visszatérési
stratégiákat, valamint a harmadik országokkal folyatott partnerség és
együttműködés fejlesztésének támogatása.
Ugyanakkor teljes mértékben elismerést nyert,
hogy a beavatkozásoknak megfelelő szinten kell történniük, és az Unió nem
vállalhat a szükségesnél nagyobb szerepet. Amint arra a költségvetés
felülvizsgálata rámutatott, „az uniós költségvetésből azokat az uniós
közjavakat, fellépéseket kell finanszírozni, amelyeket a tagállamok és a régiók
önmagukban nem tudnának fedezni, és csak abban az esetben, ha az uniós
finanszírozás jobb eredményeket tud biztosítani.”[7]
4.           KÖLTSÉGVETÉSI VONATKOZÁSOK
A Bizottság többéves
keretre irányuló javaslata 3 869 millió EUR összeget tartalmaz (folyó
áron) a Menekültügyi és Migrációs Alapra a 2014–2020 közötti időszakra.
Irányadó jelleggel, ezen összeg 80%-át (3 232 millió EUR) a tagállamok
nemzeti programjaira kell felhasználni, míg 637 millió EUR-t a Bizottság
központilag kezel az uniós intézkedések, sürgősségi intézkedések, az Európai
Migrációs Hálózat, a technikai segítségnyújtás, valamint az uniós ügynökségek
különleges műveleteinek végrehajtása finanszírozására.
(millió
EUR – folyó árakon)
 Menekültügyi és Migrációs Alap || 3,869
 Nemzeti programok || 3,232
 Centralizált igazgatás || 637
5.           A JAVASLAT FŐ ELEMEI
5.1.        A tagállamok rendelkezésére
álló források
Az Alap keretében rendelkezésre álló források
legnagyobb részét a tagállamok nemzeti programjain keresztül nyújtják, amelyek
az egész 2014 és 2020 közötti időszakot lefedik. Ennek érdekében a
tagállamoknak az Alap keretében juttatandó források összege egy
alapösszegből és egy változó összegből áll. A félidős
felülvizsgálatot követően egy kiegészítő összeg juttatható a 2018.
költségvetési évben.
5.1.1.     Alapösszeg
Az alapösszeget a migrációs áramlásokra vonatkozó
legfrissebb statisztikai adatok alapján állapítják meg, így az első
menedékjog iránti kérelmek száma, a menedékjogot vagy kiegészítő védelmet
biztosító pozitív határozatok száma, a letelepített menekültek száma, a
jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok létszáma, illetve
változásai, a nemzeti hatóságok által kibocsátott kiutasítási határozatok
száma, valamint a végrehajtott kiutasítások száma[8] alapján. Ezek az adatok
megegyeznek a Külső Határok Alap, a harmadik országok állampolgárainak
beilleszkedését segítő európai alap és az Európai Visszatérési Alap
keretében nyújtott juttatások számításához eddig használt adatokkal. Anna
érdekében, hogy biztosítsák a kritikus tömeget a nemzeti programok
végrehajtásához, minimumösszegként 5 millió EUR-t juttatnak valamennyi tagállam
részére.
Az egyes tagállamoknak előirányzott
alapösszegek a politikai párbeszéd megkezdésének alapjául szolgálnak, amelyet a
többéves programozás követ, egyrészt korlátozott számú kötelező
célkitűzés támogatása érdekében (pl. a közös európai menekültügyi rendszer
megerősítése azáltal, hogy biztosítják a menekültüggyel kapcsolatos uniós
vívmányok hatékony és egységes végrehajtását vagy kialakítanak egy támogatott
önkéntes visszatérési programot, amely visszailleszkedési összetevőt is
tartalmaz), másrészt annak érdekében, hogy kezeljék az egyes tagállamok sajátos
szükségleteit.
5.1.2.     Változó összeg
A változó összeget a fent említett politikai
párbeszéd alapján juttatják azon tagállamok számára, amelyek hajlandók ezeken a
műveleti területeken dolgozni, ami politikai elköteleződésük és
cselekvési készségük, illetve a más tagállamokkal való együttműködésre
való képességük függvénye. Ez a helyzet a konkrét intézkedések végrehajtásánál,
mint például a menedékjog iránti kérelmek közös feldolgozása, a közös
visszatérési műveletek, közös migrációs központok felállítása, valamint a
letelepítési és áthelyezési intézkedések végrehajtása.
A letelepítést illetően a tagállamok
kétévente pénzügyi ösztönzőkben (átalányösszeg) részesülnek a közös uniós
letelepítési prioritások kialakítását követő kötelezettségvállalásaik
alapján. Ezek egy olyan politikai folyamat eredményeként állnak elő,
amelyben részt vesz különösen az Európai Parlament és a Tanács, és amely
tükrözi a nemzeti és uniós szintű politikai fejleményeket. E pénzügyi
ösztönzők révén két célkitűzés érhető el: egy mennyiségi
jellegű, vagyis a jelenlegi, túlságosan alacsony letelepítési adatok
számottevő növelése, valamint egy minőségi jellegű, vagyis az
európai dimenzió megerősítése a meghatározott és dinamikus uniós
letelepítési prioritások végrehajtása révén.
Emellett hasonló kötelezettségvállalások
alapján, rendszeres időközönként a tagállamok pénzügyi ösztönzőkben
(átalányösszeg) részesülnek, a nemzetközi védelemben részesülő személyek
áthelyezése alapján.
5.1.3.     Félidős juttatás
A rendelkezésre álló források egy részét
fenntartják a félidős felülvizsgálatra.
Ez egyfelől lehetővé teszi
kiegészítő összegek juttatását azon tagállamok részére, amelyek
tekintetében a migrációs áramlások jelentősen változnak, és amelyek
sajátos szükségleteket mutatnak menekültügyi és befogadási rendszereik kapcsán,
másfelől pedig lehetővé teszi kiegészítő összegek juttatását
azon tagállamok számára, amelyek sajátos intézkedéseket kívánnak végrehajtani.
Az utóbbiakat a legfrissebb politikai fejleményekkel összhangban vizsgálják
felül.
5.2.        Uniós ügynökségek
A
vonatkozó uniós ügynökségek hatásköre és szakértelme hatékonyabb kihasználása
érdekében a belügyek területén, a Bizottság azt tervezi, hogy kihasználja a
költségvetési rendelet[9]
által biztosított lehetőséget arra, hogy a jelen rendelet alapján
rendelkezésre álló források keretében egyes feladatok végrehajtását ilyen
ügynökségekre bízza feladataik ellátása körében, munkaprogramjaikat
kiegészítve. Az e rendelet hatálya alá tartozó feladatok tekintetében ez
különösen az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalt és az Európai Unió
Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért
Felelős Európai Ügynökséget (Frontex ügynökség) érinti olyan Unión belüli
és kívüli tevékenységek tekintetében, amelyek a menekültüggyel és a jogellenes
bevándorlással kapcsolatos műveleti szakértelmet igényelnek.
5.3.        Intézkedések harmadik
országokban vagy azokkal kapcsolatban
Ez az alap elsődlegesen olyan
intézkedéseket támogat, amelyek elsődlegesen az Unió érdekeire
vonatkoznak, közvetlen hatással vannak az Unióra és tagállamaira, és
biztosítják a szükséges folyamatosságot az Unió területén végrehajtott
tevékenységekkel. A közvetlenül fejlesztés-orientált intézkedések támogatására
ezen alap révén nem kerül sor. Az ilyen intézkedések végrehajtása során
törekedni kell a teljes összhangra az Unió a szóban forgó országgal vagy
régióval kapcsolatos külső fellépéseinek alapelveivel és általános
célkitűzéseivel.
2011/0366 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
a Menekültügyi és Migrációs Alap
létrehozásáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 78. cikke (2)
bekezdésére, valamint 79. cikke (2) és (4) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[10],
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[11],
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
Az Unió azon célját, hogy létrehozza a szabadságon,
a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget, többek között olyan
közös intézkedések révén kell elérni, amelyek a tagállamok közötti szolidaritás
alapján olyan menekültügyi és migrációs politikát alakítanak ki, amely
tisztességes a harmadik országokkal és állampolgáraikkal szemben. Az Európai
Tanács 2009. december 2-i ülésén elismerte, hogy az Unióban a pénzügyi
forrásokat a hatály és az alkalmazhatóság szempontjából egyre rugalmasabbá és
összehangoltabbá kell tenni a menekültügyi és migrációs politika kidolgozásának
támogatása érdekében.
(2)
A közös menekültügyi és migrációs politika
fejlesztéséhez, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén
alapuló térség megerősítéséhez való hozzájárulás érdekében, figyelemmel a
tagállamok közötti szolidaritás és felelősségmegosztás elvére, valamint a
harmadik országokkal folytatott együttműködésre, e rendelet létrehozza a
Menekültügyi és Migrációs Alapot (a továbbiakban: Alap).
(3)
Az Alap a tagállamoknak nyújtott pénzügyi támogatás
révén kifejezi a szolidaritást. Fokozza az Unióba irányuló migrációs áramlások
hatékony kezelését olyan területeken, ahol az Unió maximális hozzáadott értéket
képvisel, különösen a felelősség tagállamok közötti megosztása, valamint a
felelősség harmadik országokkal való megosztása és a velük való
együttműködés erősítése révén .
(4)
Az egységes és magas színvonalú menekültügyi
politika biztosítása, valamint annak érdekében, hogy magasabb szintű
nemzetközi védelmet alkalmazzanak, az Alap hozzájárul a közös európai
menekültügyi rendszer hatékony működtetéséhez, ami politikához,
jogalkotáshoz, kapacitásépítéshez, a tagállamokkal, uniós ügynökségekkel és
harmadik országokkal együttműködésben történő fellépéshez kapcsoló
intézkedéseket tartalmaz.
(5)
Helyénvaló támogatni és javítani a tagállamok arra
irányuló erőfeszítéseit, hogy teljes mértékben és helyesen hajtsák végre
az Unió menekültügyi vívmányait, különösen azáltal, hogy megfelelő befogadási
feltételeket teremtsenek a menedékjogot kérő személyek, a lakóhelyüket
elhagyni kényszerült személyek, és a nemzetközi védelemben részesülő
személyek számára, hogy biztosítják a jogállás megfelelő meghatározását, a
harmadik országok állampolgárainak, illetve a hontalan személyeknek
menekültként vagy a más okból nemzetközi védelemre jogosultként való
elismerésének feltételeiről és az e státuszok tartalmára vonatkozó
minimumszabályokról szóló, 2004. április 29-i 2004/83/EK tanácsi irányelvvel[12] összhangban, hogy tisztességes
és hatékony menekültügyi eljárást alkalmaznak, és előmozdítják a bevált
módszerek alkalmazását a menekültügy területén a nemzetközi védelemre szoruló
személyek jogainak biztosítása érdekében, továbbá lehetővé teszik a tagállami
menekültügyi rendszerek hatékony működését.
(6)
Az Alapnak emellett megfelelő támogatást kell
kínálnia a bevált módszerek azonosítását, megosztását és előmozdítását
célzó közös tagállami erőfeszítésekhez, és ahhoz, hogy hatékony
együttműködési struktúrákat hozzanak létre a Közös Európai Menekültügyi
Rendszer keretén belüli döntéshozatal minőségének javítása céljából.
(7)
Ez az alap kiegészíti és megerősíti az Európai
Menekültügyi Támogatási Hivatal létrehozásáról szóló, 2010. május 10-i
439/2010/EU rendelettel[13]
létrehozott Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO) tevékenységeit,
figyelemmel a tagállamok között a menekültügy terén folytatott gyakorlati
együttműködés koordinálására, amely támogatja azon tagállamokat, amelyek
menekültügyi rendszere különösen nagy terhelésnek van kitéve, és hozzájárul a
közös európai menekültügyi rendszer végrehajtásához.
(8)
Az Alapnak támogatnia kell az Unió és a tagállamok
azzal kapcsolatos erőfeszítéseit, hogy a fennálló uniós jog szerinti
kötelezettségeikre figyelemmel javítsák a tagállamok menekültügyi politikának
fejlesztésével, nyomon követésével és értékelésével kapcsolatos kapacitásaikat.
(9)
Az Alapnak támogatnia kell a tagállamok arra
irányuló erőfeszítéseit is, hogy a területükön az Egyesült Nemzetek
Menekültügyi Főbiztosa (UNHCR) által áttelepítésre jogosultnak
nyilvánított menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek
számára nemzetközi védelmet és tartós megoldást nyújtsanak, például a
tagállamok részéről az áttelepítési igények felmérése és az érintett
személyeknek a területükre való szállítása annak érdekében, hogy biztos
jogállást biztosítsanak számukra, és előmozdítsák hatékony
beilleszkedésüket.
(10)
Az Alapnak támogatást kell nyújtania az olyan
tehermentesítő intézkedésekhez, amelyek a nemzetközi védelem iránt folyamodók
és az abban részesülők egyik tagállamból a másikba való átszállításából
állnak.
(11)
A harmadik országokkal folytatott partnerség és
együttműködés a menedékjog vagy a nemzetközi védelem más formái iránt
folyamodó személyek beáramlása hatékony kezelésének biztosítása érdekében az
uniós menekültügyi politika lényeges összetevője. Annak érdekében, hogy
hozzáférést biztosítsanak a nemzetközi védelemhez és tartós megoldásokat
nyújtsanak a lehető legkorábbi szakaszban, így a regionális védelmi
programok[14]
keretében, az Alapnak jelentős uniós áttelepítési összetevőt kell
tartalmaznia.
(12)
Az európai társadalmakba való integráció
folyamatának javítása és megerősítése érdekében az Alap megkönnyíti az
Unióba irányuló jogszerű migrációt, összhangban a tagállamok gazdasági és
társadalmi igényeivel, és előirányozza az integrációs folyamat
előkészítését már az Unióba érkező harmadik országbeli állampolgár
származási országában.
(13)
Annak érdekében, hogy hatékony legyen és a
lehető legnagyobb hozzáadott értéket érje el, az Alapnak célzottabb
megközelítést kell alkalmaznia, támogatva az olyan összefüggő
stratégiákat, amelyek célja a harmadik országbeli állampolgárok integrációja
helyi és/vagy regionális szinten. E stratégiákat elsősorban a helyi vagy
regionális hatóságoknak, valamint nem állami szereplőknek kell
végrehajtaniuk, nem kizárva ugyanakkor a nemzeti hatóságokat sem, amennyiben a
tagállam sajátos közigazgatási szervezete ezt igényli. A végrehajtó
szervezeteknek a sajátos helyzetüknek leginkább megfelelő intézkedéseket
kell kiválasztaniuk a rendelkezésre álló intézkedési lehetőségek közül.
(14)
Az integrációs intézkedések alkalmazási körének ki
kell terjednie a menekültekre, a menedékjog iránt folyamodókra vagy azon
személyekre, akik a nemzetközi védelem más formáiban részesülnek, annak
érdekében, hogy átfogó megközelítést biztosítsanak az integráció tekintetében,
figyelembe véve e célcsoportok sajátosságait.
(15)
Az Európai Unió által a harmadik országok
állampolgárainak beilleszkedésére adott válasz következetességét biztosítandó,
az ezen alapból finanszírozott intézkedéseknek célirányosan meghatározottnak
kell lenniük, és ki kell egészíteniük az Európai Szociális Alapból
finanszírozott intézkedéseket. Ebben az összefüggésben a tagállamok ezen alap
végrehajtásáért felelős hatóságait fel kell kérni, hogy hozzanak létre
együttműködési és összehangolási mechanizmusokat a tagállamok által
kijelölt hatóságokkal az Európai Szociális Alap beavatkozásainak kezelése
céljából.
(16)
Az Alapnak továbbá támogatnia kellene a
tagállamokat a jogszerű migráció szervezésére irányuló stratégiák
kialakításában, és azon kapacitásuk továbbfejlesztésében, amely a harmadik
országbeli állampolgárokra vonatkozó valamennyi bevándorlási és integrációs
stratégia, politika és intézkedés kidolgozására, végrehajtására, nyomon
követésére és értékelésére irányul, beleértve az uniós jogi eszközöket is. Az
Alapnak emellett támogatnia kell az információcserét, a bevált módszerek
cseréjét, valamint az együttműködést a közigazgatások különböző
területei, illetve a tagállamok között.
(17)
Az Uniónak tovább kell folytatnia, és ki kell
terjesztenie a mobilitási partnerségek, mint a harmadik országokkal folytatott
migrációkezelés fő stratégiai, átfogó és hosszú távú együttműködési
keretének használatát. Az Alapnak támogatnia kell a mobilitási partnerségek
keretében folyó tevékenységeket, akár az Unióban, akár harmadik országokban,
amelyek uniós szükségleteket céloznak és követnek, különösen az olyan
intézkedéseket, amelyek biztosítják az Unióra és harmadik országokra is
kiterjedő finanszírozás folyamatosságát.
(18)
Helyes, ha továbbra is támogatják és ösztönzik a
tagállamok által a visszatérés igazgatásának javítására tett
erőfeszítéseket annak minden dimenziójában, tekintettel a közös
visszatérési előírások folyamatos, tisztességes és hatékony
végrehajtására, ahogy az a harmadik országok illegálisan tartózkodó
állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös
normákról és eljárásokról szóló 2008. december 16-i 2008/115/EK irányelvben[15] szerepel. Az Alapnak emellett
támogatnia kell a visszatérési stratégiákat nemzeti szinten, valamint az azok
harmadik országokban való hatékony végrehajtását támogató intézkedéseket.
(19)
Ami azon személyek, különösen a terület elhagyására
nem kötelezett személyek önkéntes visszatérését illeti, az ilyen
visszatérők ösztönzését elő kell irányozni, például a magasabb
szintű visszatérési támogatás révén biztosított kedvezőbb elbánás
nyújtásával. Az önkéntes visszatérés ilyen formája a visszatérőknek,
illetve a költséghatékonyság szempontjából a hatóságoknak is kedvez. A
tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy részesítsék előnyben az önkéntes
visszatérést.
(20)
Szakpolitikai szempontból azonban az önkéntes
visszatérés és a visszatoloncolás egymással kölcsönös kapcsolatban állnak és
kölcsönösen erősítik egymást, és a tagállamokat arra kell ösztönözni, hogy
a visszatérés igazgatása során erősítsék meg a két visszatérési forma
egymást kiegészítő jellegét. Visszatoloncolási intézkedések végrehajtására
az Európai Unió bevándorlási és menekültügyi politikája integritásának és a
tagállamok bevándorlási és menekültügyi rendszerei megőrzésének érdekében
szükség van. Tehát a visszatoloncolás lehetősége előfeltétele azon
feltétel biztosításának, hogy ez a politika ne legyen aláaknázható, és
végrehajtható legyen a jogállamiság elve, amely önmagában is lényeges a
szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozásához.
Tehát az Alapnak a visszatoloncolás megkönnyítésére irányuló tagállami
intézkedéseket támogatnia kell.
(21)
Az Alapnak feltétlenül támogatnia kell a
visszatérési országban tett, a visszatérőkre vonatkozó különleges
intézkedéseket azért, hogy először is biztosítsák a személyek hatékony,
megfelelő körülmények között történő visszatérését a származási
városukba vagy régiójukba, és hogy javítsák tartós visszailleszkedésüket a
közösségükbe.
(22)
Az Unió visszafogadási megállapodásai integráns
részei az Unió visszatérési politikájának, és központi eszközei a migrációs
áramlások hatékony kezelésének, mivel megkönnyítik az illegális migránsok gyors
visszatérését. E megállapodások az Európai Unió és az illegális bevándorlók
harmadik, származási vagy tranzitországai közötti párbeszéd és
együttműködés egyik fontos elemét jelentik, és támogatni kell azok
végrehajtását harmadik országokban, a hatékony nemzeti és uniós szintű
visszatérési stratégiák érdekében.
(23)
Az Alapnak ki kell egészítenie és meg kell
erősítenie a 2007/2004/EK rendelettel[16]
létrehozott, az Európai Unió tagállamai külső határain való operatív
együttműködési igazgatásért felelős európai ügynökség (Frontex
ügynökség) tevékenységeit, amelynek egyik feladata, hogy biztosítsa a szükséges
támogatást a tagállamok közös visszatérési műveleinek megszervezéséhez, és
meghatározza az úti okmányok megszerzésének, illetve a tagállamok területén
illegálisan tartózkodó, harmadik országbeli állampolgárok visszaküldésének
bevált módszereit.
(24)
Az Alapot az Európai Unió Alapjogi Chartájában
szereplő jogok és alapvető elvek maradéktalan tiszteletben tartásával
kell végrehajtani. A támogatható intézkedéseknek figyelembe kell venniük
különösen a sérülékeny személyek különleges helyzetét, és különös figyelmet
kell fordítani, illetve célzott válaszokat kell adni a kísérő nélküli
kiskorúak és egyéb veszélyben lévő kiskorúak problémájára.
(25)
Az Alap révén támogatott harmadik országbeli vagy
azzal összefüggő intézkedéseket az egyéb – földrajzi és tematikus – uniós
külső segítségnyújtási eszközök által támogatott, Unión kívüli
fellépésekkel szinergiában és összhangban kell meghozni. Az ilyen intézkedések
végrehajtása során különösen törekedni kell a teljes összhangra az Unió
külső fellépéseinek alapelveivel és általános célkitűzéseivel,
valamint a szóban forgó országgal vagy régióval kapcsolatos külpolitikával. Az
ilyen intézkedések nem lehetnek közvetlenül fejlesztésorientáltak és azoknak
szükség esetén ki kell egészíteniük az Unió külső segélyezési eszközein
keresztül nyújtott pénzügyi támogatást. Biztosítani kell emellett az összhangot
az Unió humanitárius politikájával, különösen a gyorssegélyt szolgáló intézkedések
végrehajtása során.
(26)
Az Alap keretében rendelkezésre álló források
jelentős részét az egyes tagállamok által a migrációs áramlások kezelésére
tett erőfeszítések révén viselt felelősség arányában kell kiutalni,
objektív szempontok alapján. E célból a migrációs áramlásokra vonatkozó
legfrissebb statisztikai adatokat kell használni, mint az első menedékjog
iránti kérelmek száma, a menedékjogot vagy kiegészítő védelmet biztosító
pozitív határozatok száma, a letelepített menekültek száma, a jogszerűen
tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok száma, azon harmadik országbeli
állampolgárok száma, akik a nemzeti hatóságok által kibocsátott tartózkodási
engedélyt kaptak, illetve a nemzeti hatóságok által kibocsátott kiutasítási
határozatok száma, valamint végrehajtott kiutasítások száma[17].
(27)
Bár helyes, ha egy bizonyos összeget a
rendelkezésre álló legfrissebb statisztikai adatok alapján juttatnak az egyes
tagállamoknak, az Alap keretében rendelkezésre álló források egy részét
emellett konkrét intézkedések végrehajtására kell kiutalni, amelyek
együttműködésre irányuló erőfeszítést igényelnek a tagállamoktól, és
jelentős uniós hozzáadott értéket generálnak, valamint az Unió
letelepítési programjának és az áthelyezésnek a végrehajtására.
(28)
E célból e rendelet tartalmazza az Alap keretében
támogatható egyes intézkedések jegyzékét. Kiegészítő összegeket kell juttatni
azon tagállamoknak, amelyek kötelezettséget vállalnak ezek végrehajtására.
(29)
Az Unió letelepítési programjának folyamatos
kialakítása tekintettel az Alapnak célzott támogatást kell biztosítania
pénzügyi ösztönzők (átalányösszeg) formájában minden letelepített menekült
után.
(30)
Annak érdekében, hogy fokozzák az uniós
letelepítési erőfeszítések hatását a menekülteknek nyújtandó védelem
tekintetében, valamint maximalizálják a letelepítés stratégiai hatását a
letelepítésre leginkább rászoruló személyek pontosabb megcélzása révén, a
letelepítésre vonatkozóan kétévente közös prioritásokat kell meghatározni uniós
szinten, az e rendeletben meghatározott általános kategóriák alapján.
(31)
Figyelemmel különleges sérülékenységükre, a
menekültek bizonyos kategóriáinak mindig szerepelniük kell a közös uniós
letelepítési prioritások között.
(32)
A közös uniós letelepítési prioritásokban
meghatározott letelepítési szükségleteket figyelembe véve emellett további
pénzügyi ösztönzést szükséges nyújtani egyes földrajzi területekre, illetve
nemzetiségekre, valamint a letelepítésre szoruló menekültek meghatározott
kategóriáira való tekintettel bizonyos személyek letelepítéséhez olyan
esetekben, amelyekben a letelepítést ítélik az érintettek sajátos
szükségleteinek leginkább megfelelő megoldásnak.
(33)
A tagállamok közötti szolidaritás és
felelősségmegosztás fokozása érdekében, különösen a menekültáramlások
által leginkább érintett tagállamok tekintetében pénzügyi ösztönzőkön
alapuló hasonló mechanizmust kell kialakítani a nemzetközi védelemben
részesülő személyek áthelyezése céljára.
(34)
Figyelembe véve azt, hogy a migrációs áramlások
jelentős változáson mentek át, és kezelve a tagállami menekültügyi és befogadási
rendszerek szükségleteit, félidős felülvizsgálatot kell lefolytatni. E
célból pénzügyi tartalékot kell képezni a félidős felülvizsgálatot
követő forráselosztásra.
(35)
Az Alap által nyújtott támogatás hatékonyabbá
válik, és több hozzáadott értéket hordoz, ha e rendeletben meghatároznak
korlátozott számú kötelező célkitűzést, amelyeket az egyes tagállamok
által kialakított programokban követni kell, figyelemmel a tagállam sajátos
helyzetére és szükségleteire.
(36)
A fokozott szolidaritás szempontjából fontos, hogy
az Alap gyorssegély révén kiegészítő támogatást biztosít a tagállamokban
vagy harmadik országokban súlyos migrációs nyomással jellemzett sürgős
helyzetek kezelésére, vagy a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek
tömeges beáramlása esetén nyújtandó átmeneti védelem minimum
követelményeiről, valamint a tagállamok e személyek befogadása és a
befogadás következményeinek viselése tekintetében tett erőfeszítései
közötti egyensúly előmozdítására irányuló intézkedésekről szóló,
2001. július 20-i 2001/55/EK tanácsi irányelv[18]
szerinti lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlása esetén.
(37)
A rendelet biztosítja az Európai Migrációs Hálózat
létrehozásáról szóló, 2008. május 14-i 2008/381/EK tanácsi határozat[19] alapján létrehozott Európai
Migrációs Hálózat folytatását, és szolgáltatja a tevékenységeihez szükséges
pénzügyi támogatást, összhangban az e rendeletben megállapított
célkitűzésekkel és feladatokkal.
(38)
A 2008/381/EK határozatot ezért hatályon kívül kell
helyezni.
(39)
A tagállamoknak letelepítés és/vagy áthelyezés
céljára átalányösszeg formájában nyújtott pénzügyi ösztönzők céljának
fényében, valamint mivel azok a tényleges költségeknek csak egy kis töredékét
jelentik, e rendelet rendelkezik bizonyos eltérésekről a támogatható
kiadásokra vonatkozó szabályok tekintetében.
(40)
A jelen rendeletben szereplő, a letelepítés és
áthelyezés célját szolgáló átalányösszegekre, az egyes intézkedések
meghatározására és a közös uniós letelepítési prioritásokra vonatkozó
rendelkezések kiegészítése és módosítása érdekében a Bizottságot fel kell
hatalmazni, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés
290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el ezekre vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság
előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten is –
megfelelő konzultációkat folytasson. A felhatalmazáson alapuló jogi
aktusok előkészítése és megszövegezése során a Bizottságnak gondoskodnia
kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz
történő egyidejű, időben és megfelelő módon történő
eljuttatásáról.
(41)
A rendelet rendelkezéseinek egységes, hatékony és
időben történő végrehajtásának biztosítása érdekében, a végrehajtási
hatáskört a Bizottságra szükséges ruházni. Ezeket a Bizottság végrehajtási
hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok
szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i
182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell
gyakorolni[20].
(42)
Az Uniós költségvetésből származó
finanszírozásnak olyan tevékenységekre kell koncentrálnia, amelyeknél az uniós
fellépés hozzáadott értéket eredményez a tagállami fellépéshez képest. Mivel az
Unió a tagállamoknál alkalmasabb arra, hogy keretet biztosítson az uniós
szolidaritás kifejezéséhez a migrációs áramlások kezelése területén, az e
rendelet alapján nyújtott pénzügyi támogatásnak hozzá kell járulnia különösen a
nemzeti és uniós képességek megerősítéséhez ezen a területen.
(43)
Kezelésének és végrehajtásának céljából az Alap az
e rendelet és a Migrációs és Menekültügyi Alapra, valamint a rendőrségi
együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem,
valamint a válságkezelés pénzügyi támogatását biztosító eszközre vonatkozó
általános rendelkezésekről szóló […/…]/EU rendelet[21] által alkotott összefüggő
rendszer részét képezi.
(44)
Mivel e rendelet célját – nevezetesen az Unióba,
mint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség egy
részébe irányuló migrációs áramlások hatékony, a közös menekültügyi és
migrációs politikával összhangban álló kezeléséhez, a kiegészítő védelem
és átmeneti védelem biztosításához, valamint a közös bevándorlási politikához
való hozzájárulást – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és
azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az
Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás
elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének
megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges
mértéket.
(45)
A Külső Határok Alap létrehozásáról szóló,
2008. május 23-i 2007/573/EK európai parlamenti és tanácsi határozatot[22] hatályon kívül kell helyezni.
(46)
A 2008-2013-as időszakra az Európai
Visszatérési Alap létrehozásáról szóló, 2007. május 23-i 2007/575/EK európai
parlamenti és tanácsi határozatot[23]
hatályon kívül kell helyezni.
(47)
A Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása
általános program keretében a 2007–2013-as időszakra a harmadik országok
állampolgárainak beilleszkedését segítő európai alap létrehozásáról szóló,
2007. június 25-i 2007/435/EK tanácsi határozatot[24] hatályon kívül kell helyezni.
(48)
Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az
Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült
Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog
érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló
jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban és e jegyzőkönyv 4. cikkének
sérelme nélkül, Írország [nem vesz részt ezen irányelv elfogadásában, így az
rá nem kötelező és nem alkalmazandó/közölte, hogy részt kíván venni ennek
a rendeletnek az elfogadásában és alkalmazásában].
(49)
Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az
Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült
Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog
érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló
jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban és e jegyzőkönyv 4. cikkének
sérelme nélkül, az Egyesült Királyság [nem vesz részt ezen irányelv
elfogadásában, így az rá nem kötelező és nem alkalmazandó/közölte, hogy
részt kíván venni ennek a rendeletnek az elfogadásában és alkalmazásában].
(50)
Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az
Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia
helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem
vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező
és nem alkalmazandó.
ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy és hatály
(1) E rendelet a 2014. január 1-jétől
2020. december 31-ig terjedő időszakra létrehozza a Menekültügyi és
Migrációs Alapot (a továbbiakban: Alap).
(2) Ez a rendelet meghatározza:
a)      a pénzügyi támogatás célkitűzéseit
és a támogatható intézkedéseket;
b)      a támogatható intézkedések
végrehajtásának általános keretét;
c)      a rendelkezésre álló pénzügyi forrásokat
és elosztásukat;
d)      a közös uniós áttelepítési prioritások
kialakításának alapelveit és mechanizmusát;
e)      az Európai Migrációs Hálózat
célkitűzéseit, feladatait és összetételét.
(3) E rendelet előírja az …/…/EU rendelet
[horizontális rendelet] szabályainak alkalmazását.
2. cikk
Meghatározások
E rendelet alkalmazásában:
a)           „áttelepítés”: az a folyamat,
amelynek során harmadik országok állampolgárait, illetve az 1951. július 28-i
genfi egyezményben meghatározott jogállással rendelkező, és a tagállamok
valamelyikében menekültként engedéllyel tartózkodó hontalan személyeket
nemzetközi védelemre szorultságuk alapján az Egyesült Nemzetek Menekültügyi
Főbiztosa (UNHCR) kérésére egy harmadik országból valamely tagállamba
szállítanak, és letelepítenek, ahol az alábbi jogállások egyikével rendelkezve
engedéllyel tartózkodhatnak:
i.        a 2004/83/EK irányelv 2. cikkének d)
pontja szerinti menekültstátusz, vagy
ii.       olyan jogállás, amely a nemzeti és az
uniós jog szerint a menekültstátuszéhoz hasonló jogokat és ellátásokat
biztosít;
b)           „áthelyezés”: azon folyamat,
amelynek során a 4. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában hivatkozott
személyeket abból a tagállamból, amelyik nemzetközi védelmet nyújtott számukra,
egy olyan másik tagállamba szállítják át, amelyben egyenértékű védelemben
részesülnek majd, vagy a 4. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett
kategóriába tartozó személyeket abból a tagállamból, amely nemzetközi védelem
iránti kérelmük megvizsgálásáért felelős, egy olyan másik tagállamba
szállítják át, amelyik meg fogja vizsgálni a nemzetközi védelemre irányuló
kérelmüket.
c)           „harmadik ország állampolgára”:
olyan személy, aki a Szerződés 20. cikkének (1) bekezdése értelmében nem
uniós polgár;
d)           „kísérő nélküli kiskorú”:
harmadik ország olyan állampolgára, illetve olyan hontalan személy, aki 18.
életévét még nem töltötte be, ha a jogszabály vagy az érintett tagállam nemzeti
gyakorlata alapján felügyeletéért felelős nagykorú személy kísérete nélkül
lép vagy lépett a tagállamok területére, mindaddig, amíg ilyen nagykorú személy
tényleges felügyelete alá nem kerül; kísérő nélküli kiskorú az a kiskorú
is, aki a tagállamok területére lépését követően marad kísérő nélkül;
e)           „családtagok”: eltartott
lemenő vagy felmenő rokonok, beleértve az örökbefogadott gyermekeket,
házastársakat, azokat a nem házastársi kapcsolatban élő partnereket, akik
szabályszerűen igazolt, hosszú távú kapcsolatban vagy bejegyzett élettársi
kapcsolatban élnek, amennyiben az érintett tagállam joga alapján az
alkalmazható;
f)            „vészhelyzet”: a
következőkből eredő helyzet:
i.        súlyos migrációs nyomás egy vagy több
tagállamban, amelyet harmadik országbeli állampolgárok jelentős és
aránytalan beáramlása jellemez, ami jelentős és sürgős igényeket kelt
a befogadásukat és az idegenrendészeti őrizetet szolgáló létesítmények, a
menekültügyi rendszerek és eljárások tekintetében,
ii.       a 2001/55/EK irányelv értelmében vett
átmeneti védelmi mechanizmus végrehajtása; vagy
iii.       súlyos migrációs nyomás olyan harmadik
országokban, amelyekben a menekültek megrekedtek olyan események hatására, mint
a politikai fejlemények és konfliktusok.
3. cikk
Célkitűzések
(1) Az Alap általános célja az Unióba, mint a
szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség egy részébe
irányuló migrációs áramlások hatékony, a közös menekültügyi és migrációs
politikával összhangban álló kezeléséhez, a kiegészítő védelem és átmeneti
védelem biztosításához, valamint a közös bevándorlási politikához való
hozzájárulás.
(2) Ezen általános célkitűzésen belül az
Alap a következő konkrét célok eléréséhez járul hozzá:
a)           a Közös Európai Menekültügyi
Rendszer megerősítése és fejlesztése, beleértve annak külső
dimenzióját;
E célkitűzés elérését mutatók alapján kell
értékelni, amelyek többek között a következőkre vonatkoznak: a javulás
szintje a menedékkérők befogadására vonatkozó feltételek, a menekültügyi
eljárások minősége, az elismerési arányok tagállamok közötti
konvergenciája, valamint a tagállamok letelepítésre irányuló erőfeszítései
tekintetében.
b)           az Unióba irányuló jogszerű
migráció támogatása, összhangban a tagállamok gazdasági és társadalmi
szükségleteivel, valamint a harmadik országok állampolgárai tényleges
integrációjának elősegítése, beleértve a menedékjog iránti folyamodó és a
nemzetközi védelem alá eső személyeket is.
E célkitűzés elérését többek között olyan
mutatók alapján kell értékelni, mint a harmadik országbeli állampolgárok
növekvő részvétele a foglalkoztatásban, az oktatásban és a demokratikus
eljárásokban.
c)           a tisztességes és hatékony
visszatérési stratégiák előmozdítása a tagállamokban, hangsúlyt fektetve a
visszatérés fenntarthatóságára és a származási országba való tényleges
visszafogadásra;
E célkitűzés elérését többek között olyan
mutatók alapján kell értékelni, mint a hazatelepülő személyek száma.
d)           a tagállamok közötti szolidaritás és
felelősségmegosztás előmozdítása, különösen azon tagállamok
vonatkozásában, amelyeket a leginkább érintenek a migrációs és menekültügyi
áramlások:
E célkitűzés elérését többek között olyan
mutatók alapján kell értékelni, mint a fokozott kölcsönös segítségnyújtás a
tagállamok között, beleértve a gyakorlati együttműködést és áthelyezést.
4. cikk
Célcsoportok
(1) Az Alap hozzájárul a személyek az alább
felsorolt csoportjai közül egyet vagy többet célzó intézkedések
finanszírozásához:
a)           harmadik ország állampolgára vagy
hontalan személy, aki a genfi egyezményben meghatározott jogállással
rendelkezik, és menekültként engedéllyel tartózkodik a tagállamok
valamelyikében;
b)           harmadik ország állampolgára vagy
hontalan személy, aki a 2004/83/EK irányelv szerinti kiegészítő védelmet
élvez;
c)           harmadik ország állampolgára vagy
hontalan személy, aki az a) és b) pontban meghatározott védelmek valamelyikét
kérelmezte;
d)           harmadik ország állampolgára vagy
hontalan személy, aki a 2001/55/EK irányelv szerinti átmeneti védelmet élvez;
e)           harmadik ország állampolgára vagy
hontalan személy, akit egy tagállamba telepítenek vagy telepítettek át;
f)            olyan harmadik országbeli
állampolgár, aki valamely tagállamban jogszerűen tartózkodik, vagy akinek
esetében a jogszerű tartózkodás elérésére irányuló eljárás zajlik;
g)           olyan harmadik országbeli
állampolgár, aki egy harmadik ország területén tartózkodik, az Unióba kíván
migrálni, és a nemzeti jogban meghatározott különleges, indulás előtti
intézkedéseknek és/vagy feltételeknek eleget tesz, beleértve egy tagállam
társadalmába való beilleszkedés képességére vonatkozó feltételeket;
h)           olyan harmadik országbeli
állampolgár, aki nem kapott végleges elutasító határozatot valamely tagállamban
a tartózkodási engedélyre, jogszerű tartózkodásra vagy nemzetközi
védelemre irányuló kérelmére, és aki választhatja az önkéntes visszatérés
lehetőségét, feltéve, hogy nem szerzett új állampolgárságot és nem hagyta
el az adott tagállam területét;
i)            olyan harmadik országbeli
állampolgár, aki valamely tagállamban tartózkodási engedéllyel rendelkezik,
jogszerűen tartózkodik, vagy a 2004/83/EK irányelv értelmében valamilyen
formában nemzetközi védelemben, illetve a 2001/55/EK irányelv értelmében
átmeneti védelemben részesül, és aki azt választja, hogy az önkéntes
visszatérés lehetőségével él, feltéve, hogy nem szerzett új
állampolgárságot és nem hagyta el az adott tagállam területét;
j)            olyan harmadik országbeli
állampolgár, aki nem, vagy már nem teljesíti a tagállamba történő belépés
és tartózkodás feltételeit.
(2) A célcsoport adott esetben tartalmazza a
fent hivatkozott személyek családtagjait, feltéve, hogy azonos feltételek
alkalmazandók.
II. FEJEZET
KÖZÖS EURÓPAI MENEKÜLTÜGYI RENDSZER
5. cikk
Befogadási és menekültügyi rendszerek
(1) A 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában
meghatározott egyedi célkitűzéseken belül, valamint figyelemmel az
…/…/EU rendelet [horizontális rendelet] 13. cikkében előírt politikai
párbeszéd megállapított következtetéseire, az Alap támogatja a 4. cikk (1)
bekezdésének a)-e) pontjában meghatározott személyeket célzó intézkedéseket,
amelyek különösen a következők közül egyre vagy többre vonatkoznak:
a)           anyagi támogatás, oktatás, képzés,
támogató szolgáltatások, egészségügyi és pszichológiai ellátás biztosítása;
b)           szociális támogatás nyújtása,
közigazgatási és/vagy jogi formaságokkal kapcsolatban nyújtott információ vagy
segítség, és a menekültügyi eljárás lehetséges eredményével kapcsolatban
nyújtott információ vagy tanácsadás, beleértve az olyan szempontokat is, mint
az önkéntes visszatérés;
c)           jogi tanácsadás és nyelvi
segítségnyújtás;
d)           sajátos segítségnyújtás az olyan
kiszolgáltatott személyek számára, mint a kiskorúak, a kísérő nélküli
kiskorúak, a mozgássérültek, az idősek, a várandós nők, a kiskorú
gyermeket egyedül nevelő szülők, az emberkereskedelem áldozatai, a
súlyos testi betegségben, mentális betegségben szenvedő vagy poszttraumás
zavarokkal küzdő személyek, valamint kínzáson, nemi erőszakon vagy a
pszichikai, fizikai vagy szexuális erőszak más súlyos formáján átesett
személyek;
e)           a befogadottakkal kapcsolatban álló
helyi közösségek tájékoztatása, valamint a helyi hatóságok alkalmazottjainak
képzése;
f)            integrációs intézkedések a 9. cikk
(1) bekezdésében szereplő listából, amennyiben azokra a 4. cikk (1)
bekezdésének a)-e) pontjában említett személyek befogadásával együttesen kerül
sor.
(2) Az Unióhoz 2013. január 1-jén csatlakozó
új tagállamokban, valamint azon tagállamokban, amelyek sajátos strukturális
hiányosságokkal szembesülnek az elszállásolással kapcsolatos infrastruktúra és
szolgáltatások terén, az (1) bekezdésben szereplő támogatható intézkedések
mellett az Alap olyan intézkedéseket is támogathat, amelyek célja:
a)           az elszállásolással kapcsolatos
infrastruktúra és szolgáltatások kialakítása, fejlesztése és javítása;
b)           olyan adminisztratív struktúrák,
rendszerek, valamint a személyzet és a megfelelő igazságügyi hatóságok
képzésének kialakítása, amelyek biztosítják a menedékkérők
zökkenőmentes hozzáférését a menekültügyi eljárásokhoz, valamint a
hatékony és minőségi menekültügyi eljárást;
6. cikk
A tagállamok kapacitásai menekültügyi
politikáik fejlesztésére, felügyeletére és értékelésére
A 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában
meghatározott konkrét célkitűzésen belül, valamint figyelemmel az
…/…/EU rendelet [horizontális rendelet] 13. cikkében előírt politikai
párbeszéd megállapított következtetéseire, különösen a következő
intézkedések támogathatók:
a)           menekültügyi eljárásra, a befogadási
kapacitásokra, a letelepítésre és az áthelyezésre irányuló intézkedésekre
vonatkozó adatok és statisztikák gyűjtésével, elemzésével és
terjesztésével kapcsolatos tagállami képességek fejlesztését célzó fellépések;
b)           a menekültügyi politikák értékelését
közvetlenül segítő olyan fellépések, mint a nemzeti szintű
hatásvizsgálatok, a célcsoportokban végzett felmérések, valamint mutatók és a
teljesítményértékelés kidolgozása.
7. cikk
Letelepítés és áthelyezés
A 3. cikk (2) bekezdésének a) és d) pontjában
meghatározott egyedi célkitűzéseken belül, valamint figyelemmel az
…/…/EU rendelet [horizontális rendelet] 13. cikkében előírt politikai
párbeszéd megállapított következtetéseire, az Alap támogatja különösen a 4.
cikk (1) bekezdésének e) pontjában meghatározott személyek letelepítését célzó
intézkedéseket és/vagy a 4. cikk (1) bekezdésének a), b) és e) pontjában
meghatározott személyek áthelyezését célzó intézkedéseket:
a)           a nemzeti letelepítési és
áthelyezési programok kialakítása és fejlesztése;
b)           megfelelő infrastruktúra és
szolgáltatások kialakítása a letelepítésre és áthelyezésre irányuló
intézkedések zökkenőmentes végrehajtása érdekében;
c)           olyan struktúrák, rendszerek,
valamint személyzeti képzés kialakítása, amelyek lehetővé teszik a
harmadik országokban és/vagy másik tagállamokban elvégzett fellépéseket,
interjúk készítését, orvosi vizsgálatok és biztonsági ellenőrzés
elvégzését;
d)           a lehetséges letelepítési és/vagy
áthelyezési ügyeknek az illetékes tagállamok hatóságai általi elbírálásához kapcsolódó
fellépések, például tényfeltárás végzése a harmadik országban és/vagy másik
tagállamban; interjúk készítése, orvosi vizsgálat és biztonsági ellenőrzés
elvégzése;
e)           az utazást megelőző
egészségügyi vizsgálat és orvosi kezelés, az utazást megelőző anyagi
támogatás, az utazást megelőző tájékoztatás és az utazás
megszervezése, beleértve az orvosi kíséret biztosítását is;
f)            az érkezéskor nyújtandó információ
és segítségnyújtás, beleértve a tolmácsszolgáltatást is.
g)           az infrastruktúra s a szolgáltatások
megerősítése a regionális védelmi program végrehajtására kijelölt
országban.
III. FEJEZET
A HARMADIK ORSZÁGBELI ÁLLAMPOLGÁROK
INTEGRÁCIÓJA ÉS A JOGSZERŰ MIGRÁCIÓ
8. cikk
Bevándorlás és indulás előtti
intézkedések;
Az Unióba irányuló jogszerű migráció megkönnyítése,
valamint annak érdekében, hogy jobban felkészítsék a 4. cikk (1) bekezdésének
g) pontjában említett személyeket a fogadó társadalomba való integrációjukra, a
3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott konkrét célkitűzésen
belül, valamint figyelemmel az …/…/EU rendelet [horizontális rendelet] 13.
cikkében előírt politikai párbeszéd megállapított következtetéseire,
különösen a következő, a származási országban megvalósított intézkedések
támogathatók:
a)           információs csomagok és figyelemfelhívó
kampányok, beleértve a felhasználóbarát kommunikációt, az
információtechnológiát és a weboldalakat;
b)           a készségek és képesítések
értékelése, valamint az átláthatóság, valamint a készségek és képesítések
megfeleltetésének javítása a származási országban;
c)           szakképzés;
d)           átfogó társadalomismereti képzés és
nyelvoktatás.
9. cikk
Integrációs intézkedések helyi és
regionális szinten
(1) A 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában
meghatározott konkrét célkitűzésen belül a támogatható intézkedésekre
összefüggő, adott esetben helyi és/vagy regionális szinten kifejezetten a
4. cikk (1) bekezdésének a)-g) pontjában szereplő személyek integrációjára
kijelölt nem kormányzati szervezetek, helyi és/vagy regionális hatóságok által
végrehajtott stratégia keretében kerül sor. Ebben az összefüggésben a
támogatható intézkedések közé tartoznak különösen a következők:
a)           ilyen integrációs stratégiák
kialakítása és fejlesztése, beleértve a szükségletelemzést, a mutatók javítását
és az értékelést;
b)           lakhatással, létfenntartási
eszközökkel, közigazgatási és jogi iránymutatással, orvosi, pszichológiai és
szociális ellátással, valamint gyermekgondozással kapcsolatos tanácsadás és
támogatás;
c)           olyan intézkedések, amelyek révén a
harmadik országok állampolgárait bevezetik a fogadó társadalomba, valamint
olyan intézkedések, amelyek lehetővé teszik számukra, hogy
alkalmazkodjanak ahhoz, illetve, hogy tájékoztassák őket jogaikról és
kötelezettségeikről, hogy részt vegyenek a civil és kulturális életben és
osztozzanak az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglalt értékekben;
d)           az oktatásra vonatkozó intézkedések,
beleértve a nyelvi képzést és az előzetes intézkedéseket a
munkaerőpiacra való belépés megkönnyítése érdekében;
e)           az önállósulást és a harmadik
országbeli állampolgárok számára az önmagukról való gondoskodást támogató
intézkedések;
f)            olyan intézkedések, amelyek
előmozdítják az értelmes kapcsolatfelvételt és a konstruktív párbeszédet a
harmadik országbeli állampolgárok és a fogadó társadalom között, valamint olyan
intézkedések, amelyek növelik a fogadó társadalom részéről az elfogadást,
beleértve a média bevonását is;
g)           az egyenlő hozzáférést és az
egyenlő eredményeket támogató intézkedések a harmadik országbeli
állampolgárok köz- és magánszolgáltatásokkal való kapcsolatát illetően,
beleértve a szolgáltatások olyan átalakítását, hogy kezelni tudják a harmadik
országbeli állampolgárokat;
h)           a végrehajtó szervezetek
kapacitásépítése, beleértve a tapasztalatok és a bevált módszerek cseréjét,
valamint a hálózatépítést is.
(2) Az (1) bekezdésben szereplő
intézkedések figyelembe veszik a különböző kategóriába tartozó harmadik
országbeli állampolgárok és családtagjaik – beleértve a foglalkoztatás,
önfoglalkoztatás vagy családegyesítés céljából belépő vagy tartózkodó,
nemzetközi védelemben részesülő, menedékjog iránt folyamodó, letelepített
vagy áthelyezett személyek, sérülékeny csoporthoz tartozó személyek – így
különösen kiskorúak, kísérő nélküli kiskorúak, fogyatékkal élő
személyek, időskorúak, várandós nők, kiskorú gyermeket egyedül
nevelő szülők, valamint a kínzás, nemi erőszak vagy a
pszichikai, fizikai, illetve szexuális erőszak más súlyos formái
áldozatainak sajátos igényeit.
(3) Az (1) bekezdésben szereplő
intézkedések szükség esetén kiterjedhetnek a tagállam migrációs háttérrel
rendelkező állampolgáraira, vagyis azokra, akiknek legalább egy
szülője (vagyis apja vagy anyja) harmadik országbeli állampolgár.
(4) Az
(1) bekezdésben szereplő intézkedések programozása és végrehajtása
céljából az …/…/EU rendelet [horizontális rendelet] 12. cikke szerinti
partnerség kiterjed a tagállamok által az Európai Szociális Alap fellépésének
igazgatására kijelölt hatóságokra.
10. cikk
Kapacitásfejlesztő intézkedések
A 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában
meghatározott konkrét célkitűzésen belül, valamint figyelemmel az
…/…/EU rendelet [horizontális rendelet] 13. cikkében előírt politikai
párbeszéd megállapított következtetéseire, különösen a következő
intézkedések támogathatók:
a)           olyan stratégiák kialakítása,
amelyek előmozdítják a jogszerű migrációt, figyelemmel a rugalmas
befogadási eljárások tagállami kidolgozásának és végrehajtásának
megkönnyítésére, többek között a tagállami és harmadik országbeli
munkaerő-toborzó ügynökségek és foglalkoztatási szolgálatok közötti
együttműködés támogatásával, valamint a tagállamok támogatásával az uniós
jog végrehajtása során, illetve az érdekelt felekkel folytatott konzultációs
eljárások és a harmadik országok állampolgárainak meghatározott nemzetiségeit
vagy kategóriáit célzó megközelítésekkel kapcsolatos szakértői tanácsok és
információk cseréjének támogatása révén, figyelemmel a munkaerőpiac
igényeire;
b)           a tagállamok arra irányuló
kapacitásainak megerősítése, hogy fejlesszék, végrehajtsák, figyelemmel
kísérjék és értékeljék bevándorlási stratégiáikat, politikáikat és intézkedéseiket
a közigazgatás különböző szintjein és szervezeti egységeiben, különösen
azon tevékenységük fejlesztése révén, hogy adatokat és statisztikákat
gyűjtsenek, elemezzenek és terjesszenek a migrációs eljárásokról és
áramlásokról, a tartózkodási engedélyekről és a nyomon követés eszközeinek
fejlesztéséről, az értékelési rendszerekről, és s stratégiák mérési
eredményeinek mutatóiról és összehasonlító teljesítményértékeléséről;
c)           a köz- és magánszolgáltatásokat
nyújtó végrehajtó szervezetek – többek között az oktatási intézmények –
interkulturális kapacitásépítésének előmozdítása, előmozdítva a
tapasztalatok és a bevált módszerek cseréjét, az együttműködést és a
hálózatépítést is;
d)           fenntartható szervezeti struktúrák
kiépítése a beilleszkedés és a sokféleség kezelésére, különösen a
különböző érdekeltek közötti együttműködés által, amelynek révén a
nemzeti közigazgatások különböző szintjein dolgozó tisztviselők
gyorsan értesülhetnének a máshol szerzett tapasztalatokról és gyakorlatokról,
és amennyiben lehetséges, összevonhatják a forrásokat;
e)           hozzájárulás a kölcsönös interakciók
dinamikus kétirányú folyamatához, amely a helyi és regionális szintű
integrációs stratégiák mögött húzódik, a harmadik országbeli állampolgárok
számára konzultációs fórumok, az érdekeltek közötti információcsere, és a
harmadik országbeli állampolgárok közösségei közötti, és/vagy a közösségek és a
fogadó társadalom közötti, és/vagy e közösségek és politikát meghatározó és
döntéshozó hatóságok közötti interkulturális és vallási párbeszéd fórumok
kialakításával.
IV. FEJEZET
VISSZATÉRÉS
11. cikk
A visszatérési eljárásokat kísérő
intézkedések
A 3. cikk (2) bekezdésének c) pontjában
meghatározott egyedi célkitűzéseken belül, valamint figyelemmel az
…/…/EU rendelet [horizontális rendelet] 13. cikkében előírt politikai
párbeszéd megállapított következtetéseire, az Alap támogatja a 4. cikk (1)
bekezdésének h)-j) pontjában meghatározott személyeket célzó intézkedéseket,
amelyek különösen a következők közül egyre vagy többre vonatkoznak:
a)           az elszállásolással kapcsolatos
infrastruktúra és szolgáltatások, valamint a befogadás és az idegenrendészeti
őrizet feltételeinek kialakítása és fejlesztése;
b)           olyan adminisztratív struktúrák,
rendszerek, valamint személyzeti képzés kialakítása, amely biztosítja a
zökkenőmentes visszatérési eljárásokat;
c)           anyagi támogatás és egészségügyi
vagy pszichológiai ellátás biztosítása;
d)           szociális támogatás nyújtása,
tájékoztatás vagy közigazgatási és/vagy igazságügyi formaságokban nyújtott
segítség, továbbá tájékoztatás és tanácsadás;
e)           jogi tanácsadás és nyelvi
segítségnyújtás;
f)            valamennyi visszatérési ügyben
külön segítségnyújtás az olyan rászoruló személyeknek, mint például a
kiskorúak, a kísérő nélküli kiskorúak, a fogyatékkal élő személyek,
az időskorúak, a terhes nők, a kisgyermekes egyedülálló szülők,
valamint a kínzást, nemi erőszakot vagy a pszichológiai, fizikai vagy
szexuális erőszak egyéb súlyos formáit elszenvedett személyek;
12. cikk
Visszatérési intézkedések
A 3. cikk (2) bekezdésének c) pontjában
meghatározott egyedi célkitűzéseken belül, valamint figyelemmel az …/…/EU
rendelet [horizontális rendelet] 13. cikkében előírt politikai
párbeszéd megállapított következtetéseire, az Alap támogatja a 4. cikk (1)
bekezdésének h)-j) pontjában meghatározott személyeket célzó intézkedéseket,
amelyek különösen a következők közül egyre vagy többre vonatkoznak:
a)           együttműködés a harmadik
országok konzuli hatóságaival és bevándorlási szolgálataival, annak érdekében,
hogy úti okmányokat szerezzenek be, megkönnyítsék a hazatelepítést és
biztosítsák a visszafogadást;
b)           támogatott önkéntes visszatérési
intézkedések, beleértve az orvosi vizsgálatokat és ellátást, az utazás
megszervezését, a pénzügyi hozzájárulást, a visszatérést megelőző és
azt követő tanácsadást, valamint támogatást;
c)           a visszatelepülő személyes
fejlődése érdekében a visszailleszkedés folyamatát beindító intézkedések,
mint készpénz-ösztönzők, képzés, elhelyezkedési és foglalkoztatási
támogatás, induló támogatás a gazdasági tevékenységekhez;
d)           olyan létesítmények és
szolgáltatások harmadik országokban, amelyek biztosítják a megfelelő
ideiglenes elszállásolást és fogadást az érkezéskor;
e)           valamennyi visszatérési ügyben külön
segítségnyújtás az olyan rászoruló személyeknek, mint például a kiskorúak, a
kísérő nélküli kiskorúak, a fogyatékkal élő személyek, az
időskorúak, a terhes nők, a kisgyermekes egyedülálló szülők, az
emberkereskedelem áldozatai, valamint a kínzást, nemi erőszakot vagy a
pszichológiai, fizikai vagy szexuális erőszak egyéb súlyos formáit
elszenvedett személyek;
13. cikk
Gyakorlati együttműködés és
kapacitásfejlesztő intézkedések
A 3. cikk (2) bekezdésének c) pontjában
meghatározott konkrét célkitűzésen belül, valamint figyelemmel az
…/…/EU rendelet [horizontális rendelet] 13. cikkében előírt politikai
párbeszéd megállapított következtetéseire, különösen a következő
intézkedések támogathatók:
a)           a tagállamok visszatérési
szolgálatai közötti műveleti együttműködés előmozdítását és
megerősítését célzó intézkedések, beleértve a harmadik országok konzuli
hatóságaival és bevándorlási szolgálataival folytatott együttműködést is;
b)           a tagállamok és harmadik országok
bevándorlási szolgálatai közötti együttműködést támogató intézkedések,
beleértve az olyan intézkedéseket is, amelyek célja a harmadik országok arra
irányuló kapacitásainak fejlesztése, hogy ilyen visszafogadási és
visszailleszkedési tevékenységeket fejtsenek ki a visszafogadási megállapodások
keretében;
c)           az arra irányuló kapacitás fokozását
célzó intézkedések, hogy hatékony és fenntartható visszatérést lehetővé
tévő politikákat alakítsanak ki, a visszatérési országokbeli helyzettel
kapcsolatos információk és a bevált módszerek cseréje, a tapasztalatok
megosztása, valamint a tagállami erőforrások összefogása révén;
d)           a visszatérési eljárásokra és
intézkedésekre, befogadási és az őrizeti kapacitásokra, a visszatoloncolásra
és az önkéntes visszatérésekre, nyomon követésre és visszailleszkedésre
vonatkozó statisztikák gyűjtésével, elemzésével és terjesztésével
kapcsolatos képességek fejlesztését célzó intézkedések;
e)           a visszatérési politikák értékelését
közvetlenül segítő olyan fellépések, mint az tagállami hatásvizsgálatok, a
célcsoportokban végzett felmérések, mutatók és a teljesítményértékelés
kidolgozása.
V. FEJEZET
PÉNZÜGYI ÉS VÉGREHAJTÁSI KERET
14. cikk
Az összforrások és a végrehajtás
(1) A rendelet végrehajtására rendelkezésre
álló összforrás 3,869 millió EUR.
(2) Az Alap éves előirányzatait a
pénzügyi terv mértékéig a költségvetési hatóság engedélyezi.
(3) Az összforrásokat a következő módokon
kell végrehajtani:
a)      nemzeti programok, a 20. cikkel összhangban;
b)      uniós intézkedések, a 21. cikkel
összhangban;
c)      gyorssegély, a 22. cikkel összhangban.
d)      Európai Migrációs Hálózat, a 23. cikkel
összhangban;
e)      technikai segítségnyújtás, a 24. cikkel
összhangban;
(4) A jelen rendelet alapján rendelkezésre álló
összforrásokat megosztott igazgatás révén kell végrehajtani, összhangban az [új
költségvetési rendelet[25]
55. cikke (1) bekezdésének b) pontjával], kivéve a 21. cikkben hivatkozott
uniós intézkedéseket, a 22. cikkben hivatkozott technikai segítségnyújtást, és
a 24. cikkben hivatkozott gyorssegélyt.
(5) Az összforrásokat irányadó jelleggel a
következőképpen kell felhasználni:
a)           3,232 millió EUR a tagállamok
nemzeti programjaira;
b)           637 millió EUR az uniós
intézkedésekre, a gyorssegélyre, az Európai Migrációs Hálózatra és a Bizottság
általi technikai segítségnyújtásra.
15. cikk
A támogatható tagállami intézkedések
forrásai
(1) 3,232 millió EUR-t a tagállamoknak kell
kiosztani irányadó jelleggel a következők szerint:
a)           2,372 millió EUR, az I. mellékletnek
megfelelően;
b)           700 millió EUR az egyes intézkedések
16. cikkben hivatkozott elosztási mechanizmusára, a 17. cikkben hivatkozott
uniós letelepítési programra, valamint a 18. cikkben hivatkozott áthelyezésre;
c)           160 millió EUR a félidős
felülvizsgálat keretében és a 2018-as költségvetési évtől, annak
érdekében, hogy figyelembe vegyék a migrációs áramlásokban bekövetkezett
jelentős változásokat és/vagy kezeljék a Bizottság által a 19. cikk
szerint megállapított sajátos szükségleteket.
(2) Az (1) bekezdés b) pontjában hivatkozott
összeg a következők támogatását szolgálja>
a)           a II. mellékletben felsorolt egyes
intézkedések,
b)           a 4. cikk e) pontjában szereplő
személyek letelepítése és/vagy a 4. cikk (1) bekezdésének a), b) és c)
pontjában említett személyek áthelyezése.
16. cikk
Az egyedi intézkedések forrásai
(1) A tagállamoknak a 15. cikk (2)
bekezdésének a) pontja szerinti kiegészítő összeg juttatható, feltéve,
hogy a programban ezt előirányozzák és azt egyedi intézkedések
végrehajtására fordítják. Ezek az intézkedések a II. mellékletben szerepelnek.
(2) Az új politikai fejlemények figyelembe
vétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a vonatkozó 26.
cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a
II: melléklet felülvizsgálatára a félidős felülvizsgálat keretében. Ezen
intézkedések felülvizsgált listája alapján a tagállamok az (1) bekezdésnek
megfelelően további pénzügyi támogatásban részesülhetnek, a rendelkezésre
álló forrásoknak megfelelően.
(3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti
kiegészítő összegeket az érintett tagállamoknak egyedi finanszírozási
határozatokban kell juttatni, amely a félidős felülvizsgálat keretében
jóváhagyja vagy felülvizsgálja nemzeti programjukat az …/…/EU rendelet
[horizontális rendelet] 14. cikkében meghatározott eljárással összhangban. Ezek
az összegek csak az egyedi intézkedések végrehajtására használhatók fel.
17. cikk
A közös uniós letelepítési program
forrásai
(1) A tagállamok a 15. cikk (1) bekezdésének
a) pontjával összhangban kiszámított támogatásuk mellett kétévente a 15. cikk
(2) bekezdésének b) pontja szerint a letelepített személyenkénti 6 000 EUR
átalánynak megfelelő kiegészítő összeget kapnak.
(2) Az (1) bekezdésben hivatkozott
átalányösszeget 10 000 EUR-ra kell emelni, valamennyi, a III. melléklet 3. és
4. pontja alapján megállapított közös uniós letelepítési prioritásokkal
összhangban letelepített személy után.
(3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
kétévente a 26. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon a
közös uniós letelepítései prioritások meghatározása érdekében, a következő
általános kategóriák alapján:
–
regionális védelmi program végrehajtására kijelölt
országból vagy régióból származó személyek;
–
az UNCHR letelepítési előrejelzésében
megjelölt országból vagy régióból származó személyek, amennyiben az uniós közös
fellépés jelentős hatással járna a védelmi igények kezelését
illetően;
–
az UNCHR letelepítési szempontjai közé tartozó
egyes kategóriákhoz tartozó személyek.
(4) A menekültek következő sérülékeny
csoportjainak mindenképpen szerepelniük kell a közös uniós letelepítési
prioritások között, és azoknak jogot kell biztosítaniuk a (2) bekezdésben
szereplő átalányösszegre:
–
veszélyeztetett nők és gyermekek,
–
kísérő nélküli kiskorúak
–
olyan orvosi ellátásra szoruló személyek, amely
ellátás csak a letelepítéssel biztosítható.
–
jogi vagy fizikai védelmi okokból vészhelyzeti
letelepítésre vagy sürgős letelepítésre szoruló személyek.
(5) Amennyiben egy tagállam a (1) és (2)
bekezdésben említett kategóriák közül többnek is megfelelő személyt
telepít le, ezért a személyért csak egy alkalommal jogosult átalányösszegre.
(6) A Bizottság a 27. cikk (2) bekezdésében
említett eljárással összhangban végrehajtási aktussal állapítja az uniós
letelepítési program szerinti források juttatási mechanizmusának ütemezését és
az ahhoz kapcsolódó végrehajtási feltételeket.
(7) Az (1) bekezdés szerinti kiegészítő
összegeket az érintett tagállamoknak kétévente kell juttatni, először az …/…/EU
rendelet [horizontális rendelet] 14. cikkében meghatározott eljárással
összhangban a nemzeti programjukat jóváhagyó egyedi finanszírozási
határozatokban, később pedig a nemzeti programjaikat jóváhagyó
határozatokhoz csatolt finanszírozási határozatban. Ezek az összegek nem
helyezhetők át más nemzeti program szerinti intézkedésekhez.
(8) Az uniós letelepítési program
célkitűzéseinek hatékony követése érdekében és a rendelkezésre álló
források keretében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 26. cikkel
összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, annak
érdekében, amennyiben szükségesnek tekinti, az (1) és (2) bekezdésben
szereplő átalányösszegeket kiigazítsa.
18. cikk
Az áthelyezés forrásai
(1) A tagállamok a 15. cikk (1) bekezdésének
a) pontjával összhangban kiszámított támogatásuk mellett szükség esetén a 15.
cikk (2) bekezdésének b) pontja szerint a másik tagállamból áthelyezett személyenkénti
6 000 EUR átalánynak megfelelő kiegészítő összeget kapnak.
(2) A Bizottság a 26. cikk (2) bekezdésében
említett eljárással összhangban végrehajtási aktussal állapítja a források
juttatási mechanizmusának ütemezését és az ahhoz kapcsolódó végrehajtási
feltételeket.
(3) Az (1) bekezdés szerinti kiegészítő
összegeket az érintett tagállamoknak rendszeresen kell juttatni, először
az …/…/EU rendelet [horizontális rendelet] 14. cikkében meghatározott
eljárással összhangban a nemzeti programjukat jóváhagyó egyedi finanszírozási
határozatokban, később pedig a nemzeti programjaikat jóváhagyó
határozathoz csatolt finanszírozási határozatban. Ezek az összegek nem
helyezhetők át más nemzeti program szerinti intézkedésekhez.
(4) A szolidaritás és a felelősség
tagállamok közötti megosztása elvének hatékony követése érdekében és a
rendelkezésre álló források keretében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
az 26. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el,
annak érdekében, amennyiben szükségesnek tekinti, az (1) bekezdésben
szereplő átalányösszegeket kiigazítsa.
19. cikk
Források a félidős felülvizsgálat
keretében
(1) A 15. cikk (1) bekezdésének c) pontjában
megjelölt összeg juttatása érdekében 2017. május 31-ig a Bizottság értékeli a
tagállamok igényeit menekültügyi és befogadási rendszereik, a 2014 és 2016
közötti időszakban a migrációs áramlásokkal kapcsolatos helyzetük,
valamint a várható fejlemények tükrében.
A Bizottság értékelése céljából felhasználja
többek között az Eurostattól, az Európai Migrációs Hálózattól, és az EASO-tól
gyűjtött információkat, valamint a Frontex ügynökség kockázatelemzését.
Ezen elemzés alapján a Bizottság meghatározza
az egyedi igények szintjét a menekültügyi és befogadási rendszerek, valamint a
tagállamokat érintő migrációs nyomás tekintetében, a következőkben
meghatározott összesítő tényezők alapján:
a)           menekültügyi és befogadási
rendszerek:
i.        egyedi igény hiányában az együttható
értéke 1
ii.       közepes egyedi igény esetén az
együttható értéke 1,5
iii.       magas egyedi igény esetén az együttható
értéke 3
b)           migrációs nyomás;
i.        különös nyomás hiányában az együttható
értéke 1
ii.       közepes nyomás esetén az együttható
értéke 1,5
iii.       magas nyomás esetén az együttható
értéke 3
(2) E séma alapján a Bizottság a 27. cikk (3)
bekezdésében említett eljárással összhangban végrehajtási aktussal jelöli ki
azokat a tagállamokat, amelyek kiegészítő összeget kapnak, és elosztási
mátrixot alakít ki a források tagállamok közötti elosztására.
20. cikk
Nemzeti programok
(1) A Bizottság által az …/…/EU rendelet
[horizontális rendelet] 14. cikke szerint megvizsgálandó és jóváhagyandó
programok alapján a tagállamok különösen a következő célok elérésére
törekednek:
a)           a Közös Európai Menekültügyi
Rendszer kialakításának megerősítése azáltal, hogy biztosítják a
menekültügyi uniós vívmányok hatékony és egységes végrehajtását;
b)           az uniós letelepítési program
kialakításának és fejlesztésének támogatása azáltal, hogy tartós megoldásokat
kínálnak a harmadik országokban rekedt menekültek számára, különösen a közös
uniós letelepítési prioritásoknak megfelelően;
c)           helyi/regionális szintű
integrációs stratégiák kialakítása és fejlesztése, amelyek felölelik a
kétirányú dinamikus folyamat különböző vetületeit, kezelik a
különböző kategóriákba tartozó migránsok sajátos igényeit, és hatékony
partnerségeket alakítanak ki valamennyi érdekelt között;
d)           támogatott önkéntes visszatérési
program kialakítása, amely tartalmaz visszailleszkedési összetevőt is.
(2) A tagállamok biztosítják, hogy valamennyi
ezen Alap keretében támogatott intézkedés összhangban áll a menekültügyi és
bevándorlási uniós vívmányokkal, még akkor is, ha a vonatkozó intézkedések
rájuk nézve nem kötelezőek és nem alkalmazandók.
21. cikk
Uniós intézkedések
(1) A Bizottság kezdeményezésére az Alap felhasználható
transznacionális fellépések, vagy az Unió különleges érdekében álló fellépések
(uniós fellépések) finanszírozására, a 3. cikkben szereplő általános és
egyedi célkitűzések kapcsán.
(2) Különösen azok az uniós intézkedések
jogosultak támogatásra, amelyek:
a)           előmozdítják az uniós
együttműködést az uniós jog és a bevált módszerek végrehajtásában a
menekültügy területén, beleértve a letelepítést és az áthelyezést, a
jogszerű migrációt, beleértve a harmadik országbeli állampolgárok
integrációját és visszatérését;
b)           támogatják a két vagy több
tagállamban működő szervek közötti partnerségen alapuló
transznacionális együttműködési hálózatok és kísérleti projektek, köztük
innovatív projektek létrehozását az innováció ösztönzésére, a tapasztalatcsere
és a bevált módszerek cseréjének megkönnyítésére;
c)           az uniós együttműködés
lehetséges új formáiról szóló tanulmányok a bevándorlás, integráció és
visszatérés, valamint a vonatkozó uniós jog területén, a bevált
módszerekről, valamint a bevándorlási, integrációs és visszatérési
politikák valamennyi egyéb vetületéről szól információk cseréje, beleértve
az Unió politikai prioritásairól szól szervezeti kommunikációt is;
d)           a menekültügy, a jogszerű
migráció és a visszatérés területén a politikai fejlemények méréséhez
használatos közös statisztikai eszközök, módszerek és mutatók tagállamok általi
fejlesztése és alkalmazása;
e)           előkészítő, monitoring,
adminisztratív és technikai támogatás, a menekültügyi és bevándorlási politikák
végrehajtásához szükséges értékelési mechanizmus kialakítása;
f)            együttműködés harmadik
országokkal, különösen a visszafogadási megállapodások, mobilitási partnerségek
és regionális védelmi programok végrehajtásának keretében.
(3) Az e cikkben szereplő intézkedéseket
az …/…/EU rendelet [horizontális rendelet] 7. cikkével összhangban kell
végrehajtani.
22. cikk
Gyorssegély
(1) Az Alap pénzügyi támogatást nyújt
sürgős és egyedi szükségletekhez vészhelyzet esetén.
(2) A gyorssegélyt az …/…/EU rendelet
[horizontális rendelet] 8. cikkével összhangban kell végrehajtani.
23. cikk
Európai Migrációs Hálózat
(1) Az Alap támogatja az Európai Migrációs
Hálózatot, és pénzügyi támogatást nyújt tevékenységeihez, valamint
jövőbeli fejlesztéséhez.
(2) Az Európai Migrációs Hálózat céljai a
következők:
a)           az Unió tanácsadó szerveként
működni a migráció és a menekültügy területén, a tagállamok, a tudományos
szféra, a civil társadalom, az „agytrösztök” és egyéb uniós/nemzetközi
szervezetek képviselőivel együttműködve és koordinálva, nemzeti és
uniós szinten;
b)           a migrációval és a menekültüggyel
kapcsolatos naprakész, objektív, megbízható és összehasonlítható információk
nyújtásával kielégíteni az uniós intézmények, valamint a tagállami intézmények
ilyen információk iránti igényét, az Európai Unióban e területeken folyó
politikameghatározás elősegítése érdekében;
c)           a nyilvánosság tájékoztatása a b)
pontban szereplő információkról.
(3) Célja elérése érdekében az Európai
Migrációs Hálózat:
a)           nagyszámú forrásból naprakész,
objektív, megbízható és összehasonlítható adatokat és információkat gyűjt
és cserél, többek között találkozókon, elektronikus eszközök révén, valamint
közös tanulmányok és ad hoc felmérések megvalósításával;
b)           elemzi az a) pontban említett
adatokat és információkat, beleértve az összehasonlíthatóság javítását is,
valamint könnyen hozzáférhető formában rendelkezésre bocsátja azokat,
különösen a politikai döntéshozók számára;
c)           rendszeresen jelentéseket készít és
tesz közzé az Unió és tagállamai migrációs és menekültügyi helyzetéről;
d)           az általa előállított
információk szolgáltatásával referenciaként szolgál a nyilvánosság számára a
migrációval és menekültüggyel kapcsolatos objektív és pártatlan információk
tekintetében.
(4) Az Európai Migrációs Hálózat, az EASO és a
Frontex ügynökség biztosítja, hogy tevékenységeik összhangban álljanak, és
azokat koordinálják.
(5) Az Európai Migrációs Hálózat a
következőkből áll:
a)           a Bizottság, amely koordinálja az
Európai Migrációs Hálózat munkáját, továbbá biztosítja különöse, hogy az
megfelelően tükrözze az Uniónak a migráció és a menekültügy területére
vonatkozó politikai prioritásait;
b)           az irányítóbizottság, amely
politikai iránymutatást nyújt az Európai Migrációs Hálózat számára, és
jóváhagyja annak tevékenységét, és amely a Bizottságból, valamint a tagállamok,
az Európai Parlament és más releváns szervezetek szakértőiből áll;
c)           a tagállamok által kijelölt nemzeti
kapcsolattartó pontok, amelyek mindegyike legalább három szakértőből
áll, akik együttesen olyan szakértelemmel rendelkeznek a menekültügy és a
migráció területén, amely felöleli a politikameghatározást, a jogot, a kutatást
és a statisztikát, és akik együttműködnek, valamint biztosítják a 19. cikk
(1) bekezdésében szereplő tevékenységekhez a nemzeti hozzájárulást, annak
érdekében, hogy valamennyi releváns érdekelt fél hozzájárulása megtörténjen.
d)           egyéb nemzeti és uniós szintű
szervek a migráció és a menekültügy területén.
(6) A Bizottság a 27. cikk (2) bekezdésében
említett eljárásnak megfelelően végrehajtási aktusokban állapítja meg az
Európai Migrációs Hálózat részletes működési szabályait.
(7) Az Európai Migrációs Hálózat részére az
Alap, valamint a tevékenységeinek prioritásait meghatározó munkaprogram éves
előirányzataiban elérhetővé tett összeget a 27. cikk (3) bekezdésében
említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni, amennyiben lehetséges, az
uniós intézkedésekre és a gyorssegélyre vonatkozó munkaprogrammal együttesen.
(8) Az Európai Migrációs Hálózat
tevékenységeihez biztosított pénzügyi támogatás szükség esetén a nemzeti
kapcsolattartó pontoknak nyújtott támogatást és közbeszerzés formáját ölti,
összhangban a költségvetési rendelettel.
24. cikk
Technikai segítségnyújtás
(1) A Bizottság kezdeményezésére, vagy az
annak nevében tett kezdeményezésre az Alap évi 2,5 millió EUR összegig
felhasználható technikai segítségnyújtásra, összhangban az …/…/EU rendelet
[horizontális rendelet] 10. cikkével.
(2) Valamely tagállam kezdeményezésére, az
Alap a tagállamnak juttatott összesített összeg 5%-ának erejéig hozzájárulhat a
nemzeti program szerinti technikai segítségnyújtásához, összhangban az …/…/EU
rendelet [horizontális rendelet] 20. cikkével.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
25. cikk
A letelepítésre és az áthelyezésre
vonatkozó átalányösszegről szóló sajátos rendelkezések
A …/…/EU rendelet [horizontális rendelet]
18. cikkében meghatározott szabályoktól eltérve, különösen az átalányösszegek
és átalánytétele tekintetében, a tagállamoknak letelepítés és/vagy áthelyezés
miatt e rendelet alapján juttatott átalányösszegek:
–
mentesek attól a kötelezettségtől, hogy statisztikai
vagy történeti adatokon kell alapulniuk, és
–
azokat azzal a feltétellel nyújtják, hogy azt a
személyt, akinek vonatkozásában az átalányösszeget nyújtották, e rendelettel
összhangban ténylegesen letelepítették vagy áthelyezték.
26. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A Bizottság az e cikkben meghatározott
feltételek szerint felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
elfogadására.
(2) Az e rendeletben említett felhatalmazás e
rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdődő 7 évre szól. A
felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező
időtartamra, kivéve, ha az Európai Parlament vagy a Tanács legkésőbb
három hónappal az egyes időtartamok vége előtt kifogást emel a
meghosszabbítás ellen.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács
bármikor visszavonhatja az e rendeletben említett felhatalmazást. A
visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott
felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való
kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi
időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő,
felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi
aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti
arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(5) Az e rendelet alapján elfogadott,
felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést
követő két hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem
a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha
az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét
megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel
kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen
időtartam 2 hónappal meghosszabbodik.
27. cikk
A bizottsági eljárás
(1) A Bizottságot az …/…/EU rendelet
[horizontális rendelet] 55. cikkének (1) bekezdésével létrehozott „Menekültügy,
migráció és biztonság” közös bizottság segíti.
(2) A e bekezdésre történő hivatkozáskor
a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.
(3) A e bekezdésre történő hivatkozáskor
a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
28. cikk
Felülvizsgálat
Az Európai Parlament és a Tanács a Bizottság
javaslata alapján ezt a rendeletet legkésőbb 2020. június 30-ig
felülvizsgálja.
29. cikk
Az …/…/EU rendelet
[horizontális rendelet] alkalmazhatósága
Az […/…/EU rendelet] rendelkezéseit alkalmazni
kell erre az Alapra:
30. cikk
Hatályon kívül helyezés
A következő határozatok 2014. január
1-jén hatályukat vesztik:
a)           573/2007/EK határozat;
b)           575/2007/EK határozat;
c)           2007/435/EK határozat;
d)           2008/381/EK határozat.
31. cikk
Átmeneti rendelkezések
(1) E rendelet nem érinti – azok befejezéséig–
az érintett projektek és éves programok, illetve a 2007/573/EK határozat, a
2007/575/EK határozat és a 2007/435/EK határozat alapján, vagy a 2013. december
31-én hatályos bármely, támogatásra vonatkozó jogszabály alapján a Bizottság
által jóváhagyott támogatás folytatását vagy módosítását, ideértve ezek
részleges vagy teljes megszüntetését is.
E rendelet nem érinti a 2008/381/EK határozat
alapján, vagy a 2013. december 31-én hatályos bármely, pénzügyi támogatásra
vonatkozó jogszabály alapján a Bizottság által jóváhagyott támogatás
folytatását vagy módosítását, ideértve a részleges vagy teljes megszüntetést
is.
(2) Az eszköz szerinti társfinanszírozási
határozatok elfogadásakor a Bizottság figyelembe veszi az [a Hivatalos
Lapban történő közzététel időpontja]-t megelőzően a
2007/573/EK határozat, a 2007/575/EK határozat és a 2008/381/EK határozat
alapján elfogadott és a társfinanszírozás időszakában pénzügyi utóhatással
bíró rendelkezéseket.
(3) Azokat a Bizottság által 2011. január 1.
és 2013. december 31. között jóváhagyott társfinanszírozási összegeket, amelyek
tekintetében a záróbeszámoló benyújtási határidejéig a Bizottságnak nem küldték
el az intézkedés lezárásához szükséges dokumentumokat, a Bizottság 2017.
december 31-ig automatikusan visszavonja, és a jogtalanul kifizetett összegeket
vissza kell téríteni.
(4) A halasztó hatályú bírósági eljárás vagy
államigazgatási fellebbezési eljárás miatt felfüggesztett műveletekkel
kapcsolatos összegeket az automatikus visszavonás összegének megállapításakor
figyelmen kívül kell hagyni.
32. cikk
Hatályba lépés és alkalmazás
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban a Szerződéseknek
megfelelően.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
az Európai Parlament részéről                      Tanács
részéről
az elnök                                                          az
elnök
I. MELLÉKLET
Irányadó többéves bontás
tagállamonként a 2014 és 2020 közötti időszakra
II. MELLÉKLET
A 16. cikk szerinti egyes intézkedések
listája
(1)
A menekültek számára átutazási és feldolgozási
központok felállítása és fejlesztése az Unióban, különösen az UNCHR-rel
együttműködve végzett letelepítési műveletek támogatása érdekében
(2)
Az UNCHR-rel együttműködve a menekültügyi
eljárásokhoz való hozzáférés tekintetében olyan új megközelítések, amelyek a
fő tranzitországokat, valamint az egyes csoportokra vonatkozó védelmi
programokat, továbbá a menedékjog iránti kérelmek megvizsgálásra vonatkozó
egyes eljárásokat célozzák
(3)
A tagállamok közötti közös kezdeményezések az
integráció területén, így teljesítményértékelések, szakértői értékelések
vagy európai modulok tesztelése, például a nyelvi készségek megszerzése vagy a
bevezető programok megszervezése kapcsán
(4)
Közös kezdeményezések, amelyek célja a kísérő
nélküli kiskorúakkal való első találkozáskor alkalmazandó eljárásokkal és
védelmi előírásokkal kapcsolatos új megközelítések azonosítása és
végrehajtása
(5)
Közös visszatérési műveletek, beleértve az
uniós visszafogadási megállapodások végrehajtását célzó közös intézkedéseket is
(6)
Közös visszailleszkedési projektek a származási
országokban, a fenntartható visszatérés érdekében, valamint közös intézkedések
harmadik országok arra irányuló képességeinek megerősítése érdekében, hogy
végrehajtsák az uniós visszafogadási megállapodásokat
(7)
Közös kezdeményezések, amelyek célja a család
egységének helyreállítása, és a kísérő nélküli kiskorúak
visszailleszkedése származási országaikban
(8)
Közös migrációs központok felállítása harmadik
országokban, valamit közös projektek a tagállami és harmadik országbeli
munkaerő-toborzó ügynökségek és foglalkoztatási szolgálatok közötti
együttműködés előmozdítására
III. MELLÉKLET
A közös uniós letelepítési prioritások
listája 2014–2015-re
(9)
Kelet-európai regionális védelmi program (Belarusz,
Moldova, Ukrajna)
(10)
Afrika szarva regionális védelmi program (Dzsibuti,
Kenya, Jemen)
(11)
Észak-afrikai regionális védelmi program (Egyiptom,
Líbia, Tunézia)
(12)
Menekültek a kelet-afrikai régióban/az Afrikai Nagy
Tavak régiójában
(13)
Iraki menekültek Szíriában, Libanonban, Jordániában
(14)
Iraki menekültek Törökországban
PÉNZÜGYI KIMUTATÁS
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
FŐBB ADATAI
              1.1.    A javaslat/kezdeményezés címe
              1.2.    A
tevékenységalapú irányítás/ tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)
              1.3.    A
javaslat/kezdeményezés típusa
              1.4.    Célkitűzés(ek)
              1.5.    A
javaslat/kezdeményezés indoklása
              1.6.    Az
intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama
              1.7.    Tervezett
irányítási rendszer(ek)
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
              2.1.    A
nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
              2.2.    Irányítási
és kontrollrendszer
              2.3.    A
csalások és szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
              3.1.    A
kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés
mely kiadási tételét/tételeit érintik?
              3.2.    A
kiadásokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás
összegzése
              3.2.2. Az
operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.3. Az
igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.4. A
jelenlegi többéves pénzügyi kerettel valló összeegyeztethetőség
              3.2.5. Harmadik
felek részvétele a finanszírozásban
              3.3.    A bevételre gyakorolt becsült
pénzügyi hatás
PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

1.
A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI
1.1.
A javaslat/kezdeményezés címe

A „Nyitott és
biztonságos Európa építése: belügyi költségvetés 2014 és 2020 között” című
közlemény;
A menekültügyi
és migrációs alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a
bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a
válságkezelés pénzügyi támogatását biztosító eszközre vonatkozó általános
rendelkezésekről szóló rendelet tervezete
A Menekültügyi
és Migrációs Alap létrehozásáról szóló rendelet tervezete

1.2.
A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú
költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[26]

Jelenleg 3.
fejezet, 18. cím – Belügyek
Jövőbeli
többéves pénzügyi keret: 3. cím (Biztonság és uniós polgárság) – „Menekültügyi
és Migrációs Alap”
A javaslat/kezdeményezés típusa
þ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul (belügyi
finanszírozás a 2014–2020 közötti időszakban)
¨ A
javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést
követő új intézkedésre irányul[27]
¨ A javaslat/kezdeményezés jelenlegi
intézkedés meghosszabbítására irányul
¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek
megfelelően módosított intézkedésre irányul

1.3.
Célkitűzések
1.3.1.
A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves
bizottsági stratégiai célkitűzés(ek)

E
szakpolitikák végső célja, hogy létrejöjjön egy olyan, belső határok
nélküli térség, ahová az uniós polgárok és a harmadik országok állampolgárai
beléphetnek, ott szabadon mozoghatnak, élhetnek és dolgozhatnak, hozzájárulva
ezáltal az új elképzelések, tőke, tudás és innováció beáramlásához,
illetve a nemzeti munkaerőpiacokon jelentkező hiányok betöltéséhez,
annak biztos tudatában, hogy jogaikat maradéktalanul tiszteletben tartják és
biztonságukról gondoskodnak.. E cél megvalósításához elengedhetetlen az Unión
kívüli államokkal és a nemzetközi szervezetekkel való együttműködés.
A belügyi
szakpolitikák növekvő jelentőségét megerősítette a Stockholmi
Program, valamint annak cselekvési terve is, azok végrehajtása az Unió
stratégiai prioritásai közé tartozik, és olyan területeket ölelnek fel, mint a
migráció (jogszerű migráció és integráció; menekültügy; jogellenes
migráció és visszatérés), a biztonság (a terrorizmus és a szervezett
bűnözés megelőzése és az azok elleni küzdelem; rendőrségi
együttműködés), valamint a külső határok igazgatása (beleértve a
vízumpolitikát is), továbbá e szakpolitikák külső vetületei. A Lisszaboni
Szerződés emellett lehetővé teszi az Unió számára, hogy nagyobb
ambíciót tanúsíthasson a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés terén a
polgárok mindennapi problémáinak megoldása érdekében. A belügyi politika
prioritásait – különösen a harmadik országbeli állampolgárok integrációját – az
Európa 2020 stratégia hét kiemelt kezdeményezésével összefüggésben kell
szemlélni , amelyek célja, hogy segítsék az EU-t abban, hogy felülkerekedjen a
jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságon, és intelligens, fenntartható és
inkluzív növekedést érjen el.
A Menekültügyi
és Migrációs Alap nyújtja az ahhoz szükséges pénzügyi támogatást, hogy az Unió
belügyi célkitűzései érzékelhető eredményekké váljanak.

1.3.2.
Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú
irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett
tevékenység(ek)

MENEKÜLTÜGYI
ÉS MIGRÁCIÓS ALAP
a)         a
Közös Európai Menekültügyi Rendszer megerősítése és fejlesztése, beleértve
annak külső dimenzióját;
b)         az
Unióba irányuló jogszerű migráció támogatása, összhangban a tagállamok
gazdasági és társadalmi szükségleteivel, valamint a harmadik országok
állampolgárai tényleges integrációjának elősegítése, beleértve a
menedékjog iránti folyamodó és a nemzetközi védelem alá eső személyeket
is.
c)         a
tisztességes és hatékony visszatérési stratégiák előmozdítása a
tagállamokban, hangsúlyt fektetve a visszatérés fenntarthatóságára és a
származási országba való tényleges visszafogadásra;
d)         a
tagállamok közötti szolidaritás és felelősségmegosztás előmozdítása,
különösen azon tagállamok vonatkozásában, amelyeket a leginkább érintenek a
migrációs és menekültügyi áramlások:
A
tevékenységalapú költségvetés-tervezés (ABB) keretébe tartozó érintett
tevékenységek: 18.03 (Európai Menekültügyi Alap,
gyorssegélyre irányuló intézkedések, a harmadik országok állampolgárainak
beilleszkedését segítő európai alap) és 1802 (amennyiben az Európai
Visszatérési Alap érintett).

1.3.3.
Várható eredmény(ek) és hatás(ok)

Tüntesse fel, milyen
hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/célcsoportokra.
A javaslat
által a kedvezményezettekre/célcsoportokra gyakorolt hatások részletes leírása
a hatásvizsgálat 4.1.2 pontjában szerepel.
Általában a
finanszírozási folyamat valamennyi szintjén és minden igazgatási mód keretében
elért egyszerűsítés egyértelműen előnyös hatást gyakorol azokra
a folyamatokra, amelyek alapján a pénzügyi támogatást nyújtják.
A menekültügyi
és migrációs pénzügyi támogatás fő kedvezményezettjei a tagállamok azon
részlegei lesznek, amelyek a vonatkozó vívmányok vagy politikák végrehajtásáért
felelősek, valamint a menekültügy és a migráció területén működő
nemzetközi szervezetek és nem kormányzati szervezetek (befogadási eljárások,
integrációs intézkedések és visszatérési műveletek).
A változások
alapján előnyben részesülő célcsoportok a menedékkérők, a
nemzetközi védelemben részesülők, letelepített menekültek, valamint más,
különböző okokból az Unióba érkező harmadik országbeli állampolgárok,
akik eltérő szükségletekkel rendelkeznek (pl. gazdasági okok, családegyesítés,
kísérő nélküli kiskorúak, stb.). E célcsoportokat könnyebb elérni, mivel a
migráció kezelésére vonatkozó különböző intézkedések egyesítése
egyszerűbbé teszi a finanszírozáshoz való hozzáférést (egy felelős
hatóság, jobb átláthatóság és egyértelműbb beavatkozási kör), valamint
rugalmasabb támogatást tesz lehetővé (pl. azonos típusú, több célcsoportot
célzó intézkedések). A beavatkozások köre emellett tágítható, az kiterjedhet az
egész migrációs láncra, különböző célcsoportokkal, beleértve a kiterjesztett
célcsoportokat is, vagyis a második generációs harmadik országbeli
állampolgárokat (akiknek anyja vagy apja harmadik országbeli állampolgár).

1.3.4.
Eredmény- és hatásmutatók

Tüntesse fel a
javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé
tevő mutatókat.
Mivel a
nemzeti programok meghatározása előtt politikai párbeszédet kell
folytatni, ebben a szakaszban nem lehet meghatározni azon végleges mutatókat,
amelyet a fenti sajátos célkitűzések elérésének értékelésére fognak
használni.
Ugyanakkor a menekültügy és a migráció területe kapcsán a
mutatók többek között tartalmazzák a javulás szintjét, a menekültek
befogadására vonatkozó feltételek, a menekültügyi eljárások minősége, az
elismerési arányok konvergenciája a tagállamokban, valamint a tagállamok
letelepítésre irányuló erőfeszítései tekintetében, a harmadik országbeli
állampolgárok növekvő részvételét a foglalkoztatásban, oktatásban és a
demokratikus eljárásokban, a fokozott kölcsönös segítségnyújtást a tagállamok
között, beleértve a gyakorlati együttműködést és áthelyezést.

1.4.
A javaslat/kezdeményezés indokolása
1.4.1.
Rövid vagy hosszú távon kielégítendő
szükséglet(ek)

Az Unió
továbbra is jelentős kihívásokkal fog szembesülni a belügyi területen a
2014–2020 közötti időszakban. Figyelemmel a demográfiai változásokra, a
munkaerőpiac strukturális változásaira, valamint a készségekkel
kapcsolatos verseny mintáira, egy előretekintő legális bevándorlási
és integrációs politika döntő jelentőségű az EU
versenyképességének javítása, társadalmainak gazdagítása szempontjából és
lehetőségeket teremt mindenki számára. Az Uniónak emellett
megfelelően kezelnie kell a jogszerűtlen migrációt és az
emberkereskedelem elleni küzdelmet. Ugyanakkor továbbra is ki kell fejeznünk
szolidaritásukat azok iránt, akik nemzetközi védelemre szorulnak. Továbbra is
prioritást jelent egy nagyobb szintű védelmet nyújtó és hatékonyabb, az
általunk vallott értékeket tükröző közös európai menekültügyi rendszer
kiépítése.
Az EU-n kívüli
országokkal és nemzetközi szervezetekkel való együttműködés létfontosságú
e cél elérése érdekében. A legújabb észak-afrikai események bizonyítják, hogy
milyen fontos az EU szempontjából, hogy átfogó és koordinált megközelítéssel
rendelkezzen a migráció, a határok és a biztonság tekintetében. Az uniós belügyi
politika egyre fontosabbá váló külső dimenzióit tehát meg kell
erősíteni, teljes összhangban az Unió külpolitikájával.

1.4.2.
Az uniós részvételből adódó többletérték

A migrációs
áramlások olyan kihívásokat jelentenek, amelyeket a tagállamok önállóan eljárva
nem tudnak kezelni. Ez olyan terület, ahol az EU költségvetésének felhasználása
hozzáadott értékkel jár.
Bizonyos
tagállamok súlyos terhet viselnek sajátos földrajzi helyzetükből adódóan
és amiatt, hogy az Unió külső határainak hosszú szakaszai tartoznak igazgatásuk
alá. A szolidaritás és a felelősség tagállamok közötti méltányos
felelősségmegosztás elve áll tehát a menekültüggyel és migrációval
kapcsolatos közös szakpolitikák középpontjában. Az uniós költségvetés
biztosítja az eszközöket ezen elv pénzügyi vonatkozásainak kezeléséhez.
A belügyek
külső dimenziójával kapcsolatban egyértelmű, hogy az intézkedések
elfogadása és a források egyesítése uniós szinten jelentősen növelni fogja
az Unió befolyását, amely segítségével meggyőzhetők a harmadik
országok, hogy együttműködjenek az Unióval olyan migrációs és biztonsági
kérdésekkel kapcsolatban, amelyek főként az Unió és a tagállamok érdekeit
szolgálják.
Az EU belügyi
területre vonatkozó fellépési joga az Európai Unió működéséről szóló
szerződés „A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló
térség” című V. címéből, és különösen a 77. cikk (2)
bekezdéséből, a 79. cikk (2) és (4) bekezdéséből, a 82. cikk (1)
bekezdéséből, a 84. cikkből, valamint a 87. cikk (2) bekezdéséből
ered. A harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel való
együttműködésre az EUMSZ 212. cikkének (3) bekezdése vonatkozik. A
javaslat figyelembe veszi a szubszidiaritás elvét, mivel a finanszírozás
nagyobb részére megosztott igazgatás elvének megfelelően, a tagállamok
intézményi hatáskörei tiszteletben tartásával kerül sor.

1.4.3.
Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága

Bár a
jelenlegi belügyi pénzügyi eszközöket általában úgy tekintik, hogy elérik
célkitűzéseiket, és hatékonyan működnek, a félidős
felülvizsgálat és az érintettekkel folytatott konzultáció tapasztalatai szerint
szükség van a következőkre:
–      A jövőbeli belügyi eszközök egyszerűsítése és
korszerűsítése a pénzügyi programok számának
kettőre csökkentésével, a Menekültügyi és Migrációs Alap, valamint a
Belső Biztonsági Alap létrehozásával. Ez lehetővé teszi az EU
számára, hogy stratégiaibb módon használja fel eszközeit, így azok jobban
megfelelnek az EU politikai prioritásainak és szükségleteinek;
–      Az EU, mint globális szereplő szerepének megerősítése, azáltal, hogy külső dimenzióval kapcsolatos összetevőt
építenek az Alapokba, annak érdekében, hogy megerősítsék az EU bevonását a
belügyi politikák külpolitikai dimenziójába;
–      A megosztott igazgatás előnyben részesítése – ahol lehetséges – a centralizált igazgatással szemben, a szükségtelen
bürokratikus terhek megszűntetése érdekében;
–      Eredményorientáltabb megközelítés kialakítása a megosztott igazgatás
tekintetében a magas beosztású tisztségviselők
szintjén megvalósuló politikai párbeszéddel kiegészített többéves programozásra
való átállás révén, ezzel biztosítva, hogy a tagállamok nemzeti programjai
teljes mértékben összhangban álljanak az uniós politikai célkitűzésekkel
és prioritásokkal, valamint azt, hogy az eredmények megvalósítására
koncentráljanak
–      A centralizált igazgatás minőségének javítása, annak érdekében,
hogy számos eszközt biztosítson szakpolitikai alapú tevékenységekhez, beleértve a transznacionális intézkedések, a különösen innovatív
intézkedések és a harmadik országokban zajló vagy azokkal kapcsolatos
intézkedések (külső dimenzió), valamint sürgős fellépések,
tanulmányok és rendezvények támogatásához;
–      Közös szabályozási keret kialakítása
megosztott programozási, jelentési, pénzügyi igazgatási és ellenőrzési
szabályokkal, amelyek lehető leginkább hasonlítanak az egyéb, megosztott
igazgatással irányított uniós alapok szabályaira, annak érdekében, hogy
elérjék, hogy valamennyi érdekelt jobban értse a szabályokat, és magas fokú
koherenciát és következetességet biztosítsanak;
–      A vészhelyzetekre való gyors és hatékony reagálás biztosítása, az alapok olyan kialakításával, amely lehetővé teszi az EU
számára a gyorsan változó helyzetekben történő megfelelő reagálást;
–      A belügyi ügynökségek szerepének fokozása
annak érdekében, hogy előmozdítsák a tagállamok közötti gyakorlati együttműködést,
valamint azáltal, hogy rájuk bízzák egyedi intézkedések végrehajtását,
biztosítva a megfelelő politikai ellenőrzést az ügynökségek
tevékenysége felett;
További
részletek találhatók a hatásvizsgálatban és az egyes rendeletek indokolásaiban.

1.4.4.
Az egységes piac jobb irányítása nagyobb fokú
adminisztratív együttműködés révén:

Számos egyéb
uniós eszköz biztosít támogatást a Menekültügyi és Migrációs Alapból és a
Belső Biztonsági Alapból támogatott tevékenységeket kiegészítő
tevékenységekhez.
Az Európai Szociális
Alap jelenleg a munkaerő-piacra való belépéssel kapcsolatos
integrációs intézkedéseket támogatja, míg az Integrációs Alap olyan
intézkedéseket finanszíroz, mint az állampolgári ismeretek képzés, a társadalmi
és civil életben való részvétel, a szolgáltatásokhoz való egyenlő
hozzáférés, stb. Az integrációs intézkedéseket továbbra is ugyanezek mentén
fogyják támogatni a Menekültügyi és Migrációs Alap, valamint a jövőbeli
Európai Szociális Alap keretében.
A Menekültügyi
és Migrációs Alap külső dimenzióra irányuló összetevője olyan,
harmadik országokban sorra kerülő, illetve azokkal kapcsolatos
intézkedéseket támogatnak, amelyek elsődlegesen uniós érdekeket és célokat
szolgálnak, közvetlen hatással vannak az EU-ra és tagállamaira, továbbá
biztosítják az EU területén végrehajtott intézkedések folyamatosságát. E
finanszírozás kialakítására és végrehajtására az EU külső fellépéseivel és
külpolitikájával összhangban kerül sor. Nem irányul olyan fellépések
támogatására, amelyek a fejlesztéssel kapcsolatosak, és adott esetben
kiegészíti a külső segélyezési eszközökön keresztül nyújtott pénzügyi
támogatást. Ebben az összefüggésben a menekültügyről és migrációról
szóló tematikus program és a stabilitási eszköz jogutódja különösen érdekes
a belügyi terület szempontjából. Míg a külső segélyezési eszközök vagy a
kedvezményezett országok fejlesztési szükségleteit, vagy az Unió stratégiai
partnerekkel kapcsolatos általános politikai érdekeit támogatják, a belügyi
alapok olyan konkrét, harmadik országokban megvalósuló fellépéseket támogatnak,
amelyek az uniós migrációs politika céljait szolgálják. Konkrét hiányt pótolnak
tehát, és hozzájárulnak ahhoz, hogy az Unió számára rendelkezésre álló
eszköztár teljes legyen..

1.5.
Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

þ A javaslat/kezdeményezés határozott
időtartamra vonatkozik
–
þ    A javaslat/kezdeményezés 2014. január 1-jétől 2020. december
31-ig érvényes.
–
þ    Pénzügyi hatás: 2014-től 2023-ig
¨ A javaslat/kezdeményezés határozatlan
időtartamra vonatkozik
–
Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/től ÉÉÉÉ-ig,
–
azt követően: rendes ütem.

1.6.
Tervezett igazgatási módszer(ek)[28]

þCentralizált igazgatás közvetlenül a Bizottság által
þ Centralizált igazgatás közvetetten a
következőknek történő hatáskör-átruházással:
–
þ    végrehajtó ügynökségek
–
þ    a Közösségek által létrehozott szervek[29]
–
þ    tagállami közigazgatási /közfeladatot ellátó szervek
–
¨    Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön
intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke
szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott
személyek
þ Megosztott igazgatás a tagállamokkal
þ Decentralizált igazgatás harmadik országokkal
þ Nemzetközi szervezetekkel közös igazgatás (nevezze meg)
Egynél több igazgatási
módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a
„Megjegyzések” rovatban.
Megjegyzések
A javaslatokat
főként megosztott igazgatás révén hajtják végre, többéves nemzeti
programok révén.
A nemzeti
programok részeként elérendő célkitűzéseket „uniós intézkedések”,
valamint egy, a sürgős helyzetekre kezelését célzó gyorsreagálási
mechanizmus egészíti ki. Ezek főként a közvetlen centralizált igazgatás
keretében nyújtott támogatások és közbeszerzések formáját öltik, és magukban
foglalják a harmadik országokban zajló vagy azokkal kapcsolatos intézkedéseket.

Valamennyi
rendelkezésre álló eszközt fel fogják használni a széttöredezettség elkerülése
érdekében, a források koncentrációja révén korlátozott számú uniós
célkitűzés elérése érdekében, felhasználva továbbá szükség esetén a
kulcsfontosságú szereplők szakértelmét, partnerségi megállapodások és
keretmegállapodások alapján.
A Bizottság
kezdeményezésére végzett technikai segítségnyújtást közvetlen centralizált
igazgatás révén hajtják végre.

2.
IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
2.1.
A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó
rendelkezések

Ismertesse a nyomon
követés és jelentéstétel gyakoriságát és feltételeit
A
megosztott igazgatás esetében koherens és hatékony
jelentéstételi, nyomonkövetési és értékelési keretre tettek javaslatot. Az
egyes nemzeti programok esetében a tagállamoknak fel kell állítaniuk egy
nyomonkövetési bizottságot, amelyben a Bizottság részt vehet.
A tagállamok
éves alapon beszámolnak a többéves program végrehajtásáról. E beszámolók az
éves kifizetések feltételei. A félidős felülvizsgálathoz szükséges
adatszolgáltatás keretében ezeket az államokat 2017-ben felkérik, hogy
szolgáltassanak kiegészítő információkat a célkitűzések megvalósítása
érdekében elért előrehaladásról. Hasonló feladatra kerül sor 2019-ben,
annak érdekében, hogy szükség esetén lehetőség legyen kiigazításokra az
utolsó költségvetési évben (2020).
Támogatva a
belügyek területén egy értékelése alapú kultúra kifejlesztését, az Alapok közös
értékelési és nyomonkövetési rendszerrel rendelkeznek, széleskörű
politika-alapú mutatókkal, amelyek kiemelik az Alapok eredmény-orientált
megközelítését, és azt a lényeges szerepet, amelyet a szabadságon, a
biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozására vonatkozó
célkitűzésre irányuló politikai elegyben játszhatnak. E mutatók arra a
hatásra vonatkoznak, amelyet az Alapok elérhetnek: a határbiztonság, a
rendőrségi együttműködés és a válságkezelés közös kultúrájának
fejlesztése; az Unióba irányuló migrációs áramlások hatékony kezelése; a
harmadik országbeli állampolgárokkal szembeni tisztességes és egyenlő
bánásmód; a tagállamok közötti szolidaritás és együttműködés a migrációs
és belső biztonsági kérdések kezelése területén, valamint közös uniós
megközelítés harmadik országokkal szemben migrációs és biztonsági ügyekben.
Az értékelésre
vonatkozó elvek megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében, és
figyelemmel a tagállamok gyakorlati értékelési tapasztalataira a belügyek
jelenlegi uniós finanszírozása alapján, a Bizottság és a tagállamok
együttműködnek annak érdekében, hogy kifejlesszék a közös értékelési és
nyomonkövetési keretet, többek között sablonok, valamint közös kimeneti és
eredmény-mutatók kialakításával.
Valamennyi
intézkedést kialakítják a programozási időszak kezdetén, ezzel
lehetővé téve a tagállamok számára, hogy létrehozzák saját jelentéstételi
és értékelési rendszereiket a megállapított elvek és követelmények alapján.
Az
adminisztratív terhek csökkentése és a jelentéstétel és értékelés közötti
szinergiák biztosítása érdekében az értékelési jelentésekhez előírt
információk a tagállamok által a nemzeti programok éves végrehajtási
jelentéseiben nyújtott információkra épülnek és kiegészítik azokat.
2018-ban a
Bizottság emellett kiad egy jelentést a nemzeti programok kapcsán végzett
félidős felülvizsgálatról.
Általánosabban, a Bizottság 2018.12.31-ig közbenső jelentést bocsát ki az Alapok
végrehajtásáról, valamint 2024.06.30-ig utólagos jelentést tesz, amely kiterjed
az egész végrehajtásra (vagyis nem csak a megosztott igazgatás alatt
működő nemzeti programokra).

2.2.
Irányítási és kontrollrendszer
2.2.1.
Felismert kockázat(ok)

A Belügyi
Főigazgatóság nem szembesült jelentős kockázatokkal kiadási
programjai során. Ezt megerősíti az, hogy a Számvevőszék éves
jelentései ismételten nem tartalmaznak jelentős megállapításokat, illetve
az, hogy az utóbbi években a Belügyi Főigazgatóság (illetve a korábbi Jogérvényesülés, Szabadság és Biztonság Főigazgatósága)
éves tevékenységi jelentéseiben nem került sor a 2%-os lényegességi küszöb
meghaladására.
A
megosztott igazgatás illetően a jelenlegi
programok végrehajtásával kapcsolatos általános kockázatok három főbb
csoportba sorolhatók:
–      A finanszírozás nem hatékony vagy nem kielégítően célzott
felhasználása;
–      A szabályok bonyolultságából és az irányítás, valamint az
ellenőrző rendszerek gyengeségeiből származó hibák;
–      Az adminisztratív erőforrások nem hatékony felhasználása (az
előírások korlátozott arányossága);
A
„Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program szerinti 4
alap rendszerét érintő sajátos elemeket szintén érdemes megemlíteni.
–      A többéves programok rendszere biztosítja, hogy a végső
kifizetések rendszerint igazolt és ellenőrzött kiadásokon alapulnak.
Ugyanakkor a többéves programok támogathatósági időszaka nem kapcsolódik
az EU költségvetési évéhez, és így a megbízhatósági lánc nem teljesen
kielégítő, egy elég súlyos rendszer ellenére sem.
–      A részletes támogathatósági szabályokat a Bizottság állapítja meg. Ez
biztosítja a finanszírozott kiadások homogenitását. Ugyanakkor felesleges
munkaterhet jelent a nemzeti hatóságok és a Bizottság számára, és fokozza a
kedvezményezettek és/vagy a tagállamok részéről az uniós szabályok
félreértelmezéséből fakadó kockázatokat.
–      A jelenlegi irányítási és ellenőrzési rendszerek nagyon közel
állnak a Strukturális Alapok rendszereihez. Ugyanakkor fennállnak apróbb
különbségek, többek között az igazoló hatóságok és az ellenőrző
hatóságok közötti felelősségi lánc tekintetében. Ez zavart okoz a
tagállamokban, különösen, amikor a hatóság a kétfajta alap keretében járnak el.
Emellett növeli a hibák kockázatát és intenzívebb nyomon követést igényel.
Ezek a
körülmények a jelen javaslatban jelentősen módosulnak:
–      Az irányítási és ellenőrzési rendszerek követik a CSF alapokban
meghatározott általános előírásokat, és teljes mértékben megfelelnek az új
költségvetési rendelet új követelményeinek: a 3 hatóság helyébe 2 hatóság lép
(felelős hatóság és ellenőrző hatóság), amelyek szerepe
egyértelmű a jobb megbízhatóság nyújtása tekintetében.
–      A többéves programozás, együttesen a felelős hatóság által
teljesített kifizetéseken alapuló éves beszámolóval összhangba hozza a
támogathatósági időszakokat a Bizottság éves beszámolóival, anélkül, hogy
a jelenlegi rendszerhez képest növelné az adminisztratív terheket.
–      A helyszíni ellenőrzéseket az első szintű ellenőrzések
keretében végzik, vagyis a felelős hatóság részéről, és azok
támogatni fogják az éves igazgatósági megbízhatósági nyilatkozatot.
–      A támogathatósági szabályok pontosítása és egyszerűsítése,
valamint harmonizációjuk a többi uniós pénzügyi támogatási eszközzel csökkenti
a több különböző támogatási forrást igénybe vevő kedvezményezettek
által elkövetett hibákat. Ezeket a támogathatósági szabályokat nemzeti szinten
állapítják meg, néhány alapelv kivételével, amelyek hasonlóak, mint a CSF alapoknál
alkalmazottak.
–      Ösztönzik az egyszerűsített költséglehetőségek használatát,
különösen kisösszegű támogatások esetében.
A centralizált
igazgatásnál a fő kockázatok a következők:
–      A gyenge megfelelőség kockázata a beérkezett projektek és a
Belügyi Főigazgatóság politikai prioritásai között;
–      A kiválasztott projektek gyenge minőségének, valamint a projekt
gyenge technikai végrehajtásának kockázata, ami csökkenti a programok hatását,
a nem megfelelő kiválasztási eljárás, a szakértelem hiánya vagy a nem
megfelelő nyomon követés miatt;
–      Az odaítélt finanszírozás nem hatékony vagy nem gazdaságos
felhasználása, mind támogatások (a ténylegesen támogatható költségek
visszatérítésének bonyolultsága együttesen a támogatható költségek helyszíni
ellenőrzésére irányuló lehetőségek korlátozottságával), mind a
közbeszerzések (alkalmanként korlátozott számú gazdasági ajánlattevő
rendelkezik a kívánt szaktudással, ami azzal jár, hogy nincs kielégítő
lehetőség az árajánlatok összehasonlítására) tekintetében;
–      A különösen a kisebb szervezetek arra irányuló kapacitásához kapcsolódó
kockázatok, hogy hatékonyan ellenőrizzék a kiadásokat, valamint
biztosítsák az elvégett műveletek átláthatóságát.
–      A Bizottság reputációjának kockázata, amennyiben csalást vagy
bűncselekményeket fedeznek fel; csak részleges megbízhatóság érhető
el a harmadik felek belső ellenőrzési rendszerei révén, mivel
nagyszámú heterogén beszállító és kedvezményezett van, amelyek mindegyikre
saját ellenőrzési rendszert működtet, amelyek gyakran kisméretűek.
E kockázatok
többsége várhatóan csökkenthető a javaslatok magasabb szintű
célzottsága, valamint az új költségvetési rendeletben szereplő
egyszerűsített elemek alkalmazása révén.

2.2.2.
Tervezett ellenőrzési mód(ok)

Megosztott
igazgatás:
Tagállami
szinten az irányítás és ellenőrzési rendszerek
javasolt felépítése fejlődést jelent a 2007–2013 között érvényben
lévőhöz képest és megőrzi a jelenlegi időszakban megvalósított
funkció legtöbbjét, beleértve az igazgatási és helyszíni ellenőrzéseket,
az irányítási és ellenőrzési rendszerek ellenőrzését, valamint a
projektek ellenőrzését. A funkciók sorozata ugyanakkor változott, annak
érdekében, hogy a helyszíni ellenőrzések az éves beszámoló jóváhagyására
való felkészülés részeként egyértelműen a felelős hatóság felelősségi
körébe tartozzanak.
Az
elszámoltathatóság erősítésének érdekében a felelős hatóságok
akkreditációját a folyamatban lévő felülvizsgálatért felelős nemzeti
akkreditációs szervnek kellene végeznie. A hatóságok szervek számának
csökkentése – megszűnik a hitelesítő hatóság és csökken az alapok
szám – várhatóan enyhít az adminisztratív terheken és elősegíti az
erősebb közigazgatási kapacitás kiépítését, valamint lehetővé teszi a
felelősségi körök pontosabb megosztását is.
Jelenleg nem
áll rendelkezésre megbízható becslés a megosztott igazgatás alapján a belügyi
területen működő alapok ellenőrzési költségei tekintetében. Az
egyetlen rendelkezésre álló becslés az ERFA-ra és a Kohéziós Alapra vonatkozik,
ahol az ellenőrzéssel összefüggő feladatok költsége (nemzeti szinten,
a Bizottság költségét nem számítva) a becslések szerint a 2007 és 2013 közötti
időszakra nyújtott támogatások teljes összegének mintegy 2%-át teszi majd
ki. E költségek a következő ellenőrzési területekhez kapcsolódnak: 1
% a nemzeti koordinációból és a programelőkészítésből ered, 82 % a
programigazgatással, 4 % az igazolással, 13 % az ellenőrzéssel
kapcsolatos.
A
következő javaslatok növelik az ellenőrzés költségeit:
–      egy akkreditációt végző szerv létrehozása és működtetése és
általában a rendszer módosítása;
–      az éves beszámolóhoz kapcsolódó igazgatósági nyilatkozat benyújtása;
–      a felelős hatóság által elvégzendő helyszíni
ellenőrzések;
–      a kiegészítő ellenőrzési tevékenységek szükségessége az
ellenőrző hatóságok részéről az igazgatósági nyilatkozat
ellenőrzése érdekében.
Vannak azonban
olyan javaslatok is, amelyek csökkentik az ellenőrzés költségeit:
–      A hitelesítő hatóság megszűnik. Bár feladataik egy részét
átruházzák a felelős hatóságra, ez lehetővé teszi a tagállamok
számára, hogy az igazolással kapcsolatos költségek jelentős részét
megtakarítsák, a jobb igazgatási hatékonyság, a koordináció iránti alacsonyabb
igény, valamint az ellenőrzések körének csökkenése miatt;
–      Az ellenőrző hatóságok által végzett ellenőrzések inkább
a felelős hatóság által elvégzett első szintű igazgatási és
helyszíni ellenőrzések (egy részének) ismételt elvégzésére irányulnak; Ez
felgyorsítja az ellenérdekelt fél részvételével zajló eljárást, és biztosítja,
hogy valamennyi szükséges ellenőrzést elvégzik az éves beszámolók
benyújtása előtt;
–      Az egyszerűsített költségek alkalmazása csökkenti az
adminisztratív költségeket és terheket minden szinten, mind az igazgatás, mind
a kedvezményezettek számára;
–      Az éves beszámoló, valamint a megfelelőségi vizsgálat
időtartamának 36 hónapra csökkentése csökkenti a dokumentumok
ellenőrzési célokra történő megőrzésének időtartamát a
közigazgatás és a kedvezményezettek számára;
–      Az elektronikus kommunikációs csatornák kialakítása a tagállamok és a
Bizottság között kötelező lesz.
Ezekhez hozzá
kell adni a fenti 2.2.1. pontban szereplő egyszerűsítési elemeket,
amelyek szintén hozzájárulnak a kedvezményezettek adminisztratív terheinek
csökkentéséhez, és így a hibakockázatok és az adminisztratív teher
egyidejű csökkentését jelentik.
Ezért
összességében az várható, hogy e javaslatok az ellenőrzés költségeinek
növekedése vagy csökkenése helyett inkább azok új megoszlásához vezetnek. Az
azonban várható, hogy a költségeknek ez az új megoszlása (a funkciók között és
az arányos ellenőrzési intézkedések miatt, valamint a tagállamok és a
programok között) a kockázatok hatékonyabb csökkenését, valamint jobb és
gyorsabb megbízhatósági láncot tesz lehetővé.
Bizottsági
szinten a megosztott igazgatás irányítási és
ellenőrzési költségei várhatóan nem csökkennek a programozási időszak
első felében. Ez először azért van így, mivel a megosztott igazgatás
által érintett összeg és szakpolitikai területek a jelenlegi időszakhoz
képest bővülnek. Ennélfogva az azonos források fenntartása már
hatékonyság-növekedést igényel. Emellett az első éveket több
elvégzendő feladat összekapcsolása fogja jellemezni: a 2007-2013 közötti
programok lezárása (az utolsó lezárási jelentéseket 2016. március 31-ig kell
benyújtani), szakpolitikai párbeszédek és a 2014–2020 közötti többéves
programok jóváhagyása, az új jóváhagyási rendszer kialakítása. Az időszak
második felében a rendelkezésre álló forrásokat az értékelés és a nyomon
követés javítására fogják felhasználni.
Centralizált
igazgatás
A centralizált
igazgatás tekintetében a Bizottság tovább fogja alkalmazni jelenlegi
ellenőrzési rendszerét, amely a következő elemekből áll: a
műveletek ellenőrzése a műveleti igazgatóságok által,
előzetes ellenőrzés a költségvetési és ellenőrzési részleg, a
belső beszerzési bizottság (JPS/HPC) által, a támogatások utólagos ellenőrzése,
vagy a belső ellenőrzési kapacitás és/vagy a belső
ellenőrzési szolgálat ellenőrzése. Az utólagos ellenőrzési
területen „felderítési stratégiát” alkalmaznak, amelynek célja, hogy a legtöbb
anomáliát felderítse, figyelemmel a jogosulatlan kifizetések visszatérítésére.
E stratégia alapján az ellenőrzéseket a projektek egy mintáján végzik,
amelyet szinte egészében egy kockázatelemzés alapján választottak ki.
Az
előzetes és az utólagos ellenőrzés kombinációjának, valamint a
helyszíni vizsgálatoknak és helyszíni ellenőrzésnek köszönhetően az
utóbbi években a fennmaradó hibaarány 2%-nál alacsonyabb volt. Ezért a
belső ellenőrzési rendszert, valamint költségeit a Belügyi
Főigazgatóságon megfelelőnek tekintik arra, hogy alacsony hibaarányt
érjen el.
Ugyanakkor
ebben a keretben a Belügyi Főigazgatóság továbbra is fel fogja tárni a
lehetőségeket az igazgatás javítására és az egyszerűsítés fokozására.
Különösen valamennyi, az új költségvetési rendelet által elérhetővé tett
egyszerűsített lehetőséget ki fognak használni, mivel várható, hogy
azok hozzájárulnak a kedvezményezettek adminisztratív terheinek csökkentéséhez,
és így a hibakockázatok és a Bizottság adminisztratív terhének egyidejű
csökkentését jelentik.
Új ágak
A javaslatok
belügyi területen az uniós finanszírozás új ágait irányozzák elő, például
az uniós ügynökségeknél létező szakértelem jobb kihasználása, a külső
dimenzió fejlesztése és a sürgősségi mechanizmusok megerősítése
kapcsán.
Ez új irányítási és ellenőrzési módszereket igénye a Belügyi Főigazgatóságtól.
Az új ágakra szánt összegek még nincsenek rögzítve, azonban azok
feltehetően nem lesznek jelentősek az összesített belügyi
költségvetéshez képest. Ugyanakkor nagyon fontos az időszakon belül a
lehető legkorábban kialakítani ezen új feladatok végrehajtásának
belső módszereit és munka-megállapodásait, teljes mértékben tiszteletben
tartva a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét.
A fenti
elemzés egyértelműen azt bizonyítja, hogy a bevezetett
egyszerűsítések ellenére a Belügyi Főigazgatóság megemelt
költségvetésének végrehajtásához szükséges humánerőforrások szintjét meg
kell erősíteni.
A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére
álló, az intézkedés igazgatásához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon
belül átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott
esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása mellett
kiegészíthetők az éves elosztás keretében az irányító
főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal.

2.3.
A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére
vonatkozó intézkedések

Tüntesse fel a
meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket
Valamennyi
szabályozási ellenőrzési mechanizmus alkalmazásán kívül a Belügyi
Főigazgatóság ki fog dolgozni egy csalás elleni stratégiát, összhangban a
Bizottság új, 2011. június 24-én elfogadott csalás elleni stratégiájával
(CAFS), annak biztosítása érdekében többek között, hogy belső
csalásellenes ellenőrzési mechanizmusai teljes mértékben összhangban
álljanak a CAFS-sal, valamint, hogy csalási kockázatkezelési megközelítése a
csalási kockázatok azonosítását, és az arra adandó megfelelő válaszokat
célozza. Amennyiben szükséges, hálózati csoportokat és az Alapokkal kapcsolatos
csalási ügyek elemzését szolgáló IT-eszközöket alakítanak ki.
Ami a
megosztott igazgatást illeti, a CAFS egyértelműen megjelöli annak
szükségességét, hogy a Bizottság 2014 és 2020 közötti rendeletekre irányuló
javaslatai írják elő a tagállamok számára, hogy vezessenek be olyan csalás
elleni intézkedéseket, amelyek hatékonyak és arányosak az azonosított csalási
kockázatokhoz képest. A jelenlegi javaslat 5a. cikke egyértelmű
követelményként írja elő a tagállamok számára, hogy előzzék meg,
derítsék fel és korrigálják a szabálytalanságokat, valamint jelentsék azokat a
Bizottságnak. További, ezen kötelezettségekkel kapcsolatos részletek a
felelős hatóság feladataira vonatkozó részletes szabályokban szerepelnek
majd, a 24. cikk (5) bekezdése c) pontjában előírtaknak megfelelően.
Emellett a
bizottsági vagy számvevőszéki megállapításokon alapuló költségvetési
korrekciókból származó források ismételt felhasználására egyértelmű utalás
szerepel a 41. cikkben.

3.
A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
3.1.
A kiadások a többéves pénzügyi keret mely
fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik?

·      Jelenlegi költségvetési kiadási tételek
A többéves pénzügyi
keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete   || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Részvétel
 Szám || Diff.[30]   || EFTA[31]-országoktól   || tagjelölt országoktól[32]   || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében
 3 ||   || Diff. || NEM || NEM || NEM || NEM
·      Létrehozandó új költségvetési tételek
A többéves pénzügyi
keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Részvétel
 Szám 3. fejezet || diff. / nem diff. || EFTA-országoktól || tagjelölt országoktól || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében
 3 || 18 01 04 aa      Menekültügyi és Migrációs Alap – technikai segítségnyújtás || nem differenciált || NEM || NEM || NEM || NEM
 3 || 18 02 aa           Menekültügyi és Migrációs Alap || Diff. || NEM || NEM || NEM || NEM

3.2.
A kiadásokra gyakorolt becsült hatás
3.2.1.
A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

millió EUR (három tizedesjegyig)
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || Szám: 3 || Biztonság és uniós polgárság
 BELÜGYI FŐIGAZGATÓSÁG ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||   || ÖSSZESEN
  Operatív előirányzatok (folyó áron) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 02 aa  Menekültügyi és Migrációs Alap || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || 517.492 || 527.892 || 538.500 || 549.320 || 560.356 || 571.613 || 586.266 || - || 3,851.439
 Kifizetési előirányzatokek || (2) || 90.085 || 102.823 || 270.844 || 420.790 || 532.681 || 543.385 || 554.303 || 1,336.528 || 3,851.439
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[33] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 01 01 aa             Menekültügyi és Migrációs Alap ||   || (3) || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 ||   || 18.500
 A Belügyi Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1(a)+3 || 519.992 || 530.392 || 541.000 || 551.820 || 562.856 || 574.113 || 588.766 ||   || 3,868.939
 Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 || 92.585 || 105.323 || 273.344 || 423.290 || 535.181 || 545.885 || 556.803 || 1,336.528 || 3,868.939
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || „Igazgatási kiadások”
Mivel a
Menekültügyi és Migrációs Alap, valamint a Belső Biztonsági Alap
végrehajtásának vannak közös elemei, mint az egyes tagállamokkal folytatott
politikai párbeszéd, továbbá figyelemmel arra, hogy a Belügyi
Főigazgatóság belső szervezete alakulhat annak érdekében, hogy
biztosítsák au új Alapok igazgatását (valamint a jelenleg igazgatott programok
lezárását), nem lehetséges megosztani az adminisztratív költségeket a
Menekültügyi és Migrációs Alap, valamint a Belső Biztonsági Alap között.
Ezért a lenti 5.
címre vonatkozó adatok megfelelnek a Főigazgatóság által mindkét alap
igazgatásának biztosításához szükségesnek ítélt összesített adminisztratív
kiadásoknak, és ezért nincsenek összesített előirányzatok.
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2020 után || ÖSSZESEN
 BELÜGYI FŐIGAZGATÓSÁG ||
  Humánerőforrás || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 ||   || 145.887
  Egyéb igazgatási kiadások || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 ||   || 1,157
 BELÜGYI Főigazgatóság ÖSSZESEN || 20.997 || 21.000 || 21.003 || 21.006 || 21.009 || 21.013 || 21.016 ||   || 147.044 || 165,589
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 20.997 || 21.000 || 21.003 || 21.006 || 21.009 || 21.013 || 21.016 ||   || 147.044
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2020 után || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 1-5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A ||
 Kifizetési előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.2.
Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült
hatás

–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív
előirányzatok felhasználását.
–
þ  A javaslat az alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja
maga után:
A belügyi politika végrehajtása megosztott igazgatással történik. Míg a kiadási
prioritások meghatározása uniós szinten történik, a tényleges napi igazgatási
feladatokat nemzeti szinten a felelős hatóságokra bízzák. A Bizottság és
nemzeti programjaik részeként a felelős hatóságok közös kimeneti mutatókat
és célokat határoznak meg, amelyeket a Bizottság jóváhagy. Éppen ezért a
kimeneti célok feltüntetése nehézségekbe ütközik a programok kidolgozásának,
megtárgyalásának és 2013/2014-ben való jóváhagyásának megtörténtéig.
Ami a centralizált igazgatást illeti, a Belügyi Főigazgatóságnak nincs
lehetősége arra, hogy kimerítő listát szolgáltasson valamennyi, az
Alapok szerinti pénzügyi beavatkozás révén elérendő kimenetről, azok
átlagos költségéről, ahogy ebben a részben azt előírják. Jelenleg
nincsenek olyan statisztikai eszközök, amelyek lehetővé teszik
értelmezhető átlagköltségek kiszámítását a jelenlegi programok alapján, és
egy ilyen pontos meghatározás ellentétes lenne azzal az elvvel, amely szerint a
jövőbeli programnak kellően rugalmasnak kell lennie ahhoz, hogy
alkalmazható legyen a 2014 és 2020 közötti politikai prioritásokhoz. Ez
különösen igaz a gyorssegélyre, valamint a harmadik országokban zajló, vagy azokkal
kapcsolatos intézkedésekre.
Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR
(három tizedesjegyig)
 Tüntesse fel a célkitűzéseket és kimeneteket   ò ||   ||   || N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN
 TELJESÍTÉSEK
 Teljesítések típusa[34] || Teljesítés átlagos költsége || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma s || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma összesen || Összes költség
 1. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[35]… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 1. konkrét célkitűzés részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2. konkrét célkitűzés részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZKÖLTSÉG ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt
becsült hatás
3.2.3.1.
Összegzés

–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási
előirányzatok felhasználását
–
þ A javaslat az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását
vonja maga után:
Mivel a
Menekültügyi és Migrációs Alap, valamint a Belső Biztonsági Alap
végrehajtásának vannak közös elemei, mint az egyes tagállamokkal folytatott
politikai párbeszéd, továbbá figyelemmel arra, hogy a Belügyi
Főigazgatóság belső szervezete alakulhat annak érdekében, hogy
biztosítsák az új Alapok igazgatását (valamint a jelenleg igazgatott programok
lezárását), nem lehetséges megosztani az adminisztratív költségeket a
Menekültügyi és Migrációs Alap, valamint a Belső Biztonsági Alap között.
Ezért a lenti 5.
címre vonatkozó adatok megfelelnek a Főigazgatóság által mindkét alap
igazgatásának biztosításához szükségesnek ítélt összesített adminisztratív
kiadásoknak, és ezért nincsenek összesített előirányzatok.
BELÜGY millió EUR (három tizedesjegyig)
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE[36] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN
 BELÜGY Humánerőforrás || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 145,887
 Egyéb igazgatási kiadások || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 || 1,157
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || 20.997 || 21.000 || 21.003 || 21.006 || 21.009 || 21.013 || 21.016 || 147.044
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE[37] bele nem tartozó előirányzatok[38] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN
 BELÜGY Humánerőforrás || 0.640 || 0.640 || 0.640 || 0.640 || 0.640 || 0.640 || 0.640 || 4.480
 Egyéb igazgatási jellegű kiadások || 1.860 || 1.860 || 1.860 || 1.860 || 1.860 || 1.860 || 1.860 || 13.020
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 17.500
 ÖSSZESEN || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A

3.2.3.2.
 Becsült humánerőforrás-szükségletek

–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást.
–
þ A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár: A
n. évnél jelzett számadatok 2011-re vonatkoznak.
Mivel a
Menekültügyi és Migrációs Alap, valamint a Belső Biztonsági Alap
végrehajtásának vannak közös elemei, mint az egyes tagállamokkal folytatott
politikai párbeszéd, továbbá figyelemmel arra, hogy a Belügyi
Főigazgatóság belső szervezete alakulhat annak érdekében, hogy
biztosítsák az új Alapok igazgatását (valamint a jelenleg igazgatott programok
lezárását), nem lehetséges megosztani az adminisztratív költségeket a
Menekültügyi és Migrációs Alap, valamint a Belső Biztonsági Alap között.
Ezért a lenti 5.
címre vonatkozó adatok megfelelnek a Főigazgatóság által mindkét alap
igazgatásának biztosításához szükségesnek ítélt összesített adminisztratív
kiadásoknak, és ezért nincsenek összesített előirányzatok.
A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb
egy tizedesjeggyel) kell kifejezni
 ||   || N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || N+4. év || N+5. év || N+6. év
  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) BELÜGY ||
 || 18 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136
 || XX 01 01 02 (a küldöttségeknél) || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15
 || 18 01 05 01 (közvetett kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Külső személyi állomány (teljes munkaidős egyenértékben kifejezve)[39] ||
 || 18 01 02 01 (CA, INT, SNE a teljes keretből) || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16
 || XX 02 02 (CA, INT, JED, LA és SNE a küldöttségeknél) || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
 || [40]18 01 04 aa || - a központban[41] || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
 || - a küldöttségeknél || * || * || * || * || * || * || *
 || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE – közvetett kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – közvetlen kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Egyéb 13 01 04 02) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || ÖSSZESEN || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A
XX az érintett
szakpolitikai terület vagy költségvetési cím.
A humánerőforrás-igényeknek az adott
főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés igazgatásához rendelt
és/vagy az adott főigazgatóságon belüli személyzet-átcsoportosítással kell
eleget tenni. A források adott esetben a meglévő költségvetési korlátok
betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az
irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal. Az összegeket és
beszámításokat kiigazítják, amennyiben végrehajtó ügynökséghez történő kiszervezésre
kerül sor.
Az elvégzendő
feladatok leírása:
 Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak a központban || Az elvégzendő feladatok tartalmaznak minden, a költségvetési program végrehajtásához szükséges feladatot, mint például: - hozzájárulás biztosítása a költségvetési eljáráshoz;    - politikai párbeszéd folytatása a tagállamokkal;             - az éves munkaprogramok/finanszírozási határozatok előkészítése, az éves prioritások megállapítása, a nemzeti programok jóváhagyása;         - a nemzeti programok igazgatása, ajánlattételi felhívások, valamint pályázatok kiírása és az azt követő kiválasztási eljárás;      - az érdekeltekkel való kommunikáció (lehetséges/tényleges kedvezményezettek, tagállamok, stb.); - iránymutatások összeállítása a tagállamok számára;    - a projektek menedzselése, operatív és pénzügyi szempontból; - ellenőrzések elvégzése, a fentiekben írtaknak megfelelően (előzetes ellenőrzés, beszerzési bizottság, utólagos ellenőrzések, belső ellenőrzések, beszámolók jóváhagyása);       - elszámolás;         - a támogatások és a nemzeti programok igazgatására szolgáló IT- eszközök kialakítása és kezelése;           - a célkitűzések elérésének nyomon követése és az azokkal kapcsolatos jelentéstétel, beleértve az éves tevékenységi jelentést és az engedélyezésre jogosult tisztviselő jelentéseit is
 Külső személyzet || E feladatok hasonlóak a tisztviselők és az ideiglenes alkalmazottak feladataihoz, kivéve azokat a feladatokat, amelyek a külső személyzet nem láthat el
 Személyzet a küldöttségeknél || A belügyi területen, különösen annak külső dimenziója szakpolitikai végrehajtása alakulásának nyomon követésre érdekében az uniós delegációnak kellő belügyi szakértelemmel kell rendelkezniük. Az Európai Bizottság és/vagy az Európai Külügyi Szolgálat személyzete lehet ilyen.

3.2.4.
A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel valló
összeegyeztethetőség

–
þ  A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a következő
többéves pénzügyi kerettel.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a többéves pénzügyi keret
vonatkozó fejezetének átprogramozása.
Fejtse ki, miként kell
átprogramozni a pénzügyi keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési
tételeket és a megfelelő összegeket.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz
alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[42]
Fejtse ki a szükségleteket:
tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő
összegeket.

3.2.5.
Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

–
A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő
harmadik felek általi társfinanszírozást.
–
þ A javaslat/kezdeményezés előirányozza, hogy az európai
támogatáshoz társ-finanszírozás szükséges. A pontos összeg nem meghatározható.
A rendelet az intézkedések típusa szerint differenciáltan határozza meg a
legmagasabb társ-finanszírozási arányokat:
Előirányzatok millió EUR (három tizedesjegyig)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Összesen
 Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet || Tagállamok || Tagállamok || Tagállamok || Tagállamok || Tagállamok || Tagállamok || Tagállamok ||
 Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó || meghatározandó ||

3.3.
A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás

–
þ  A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre.
–
¨  A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre
gyakorolt hatása a következő:
–
¨  a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást
–
¨  a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást
millió EUR (három tizedesjegyig)
 Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása [43]
 N év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető
 ..... jogcímcsoport ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Az egyéb célhoz kötött
bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési
tétel(ek)et.
Ismertesse a bevételre gyakorolt hatás
számításának módszerét.
[1]               HL L 115., 2010.5.4., 1. o.
[2]               COM(2010) 171 végleges, 2010.4.20.
[3]               COM(2011) 500 végleges.
[4]               Az 573/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozat
(HL L 144., 2007.6.6., 1. o.).
[5]               A 2007/435/EK tanácsi határozat (HL L 168., 2007.6.28.,
18. o.).
[6]               Az 575/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozat
(HL L 144., 2007.6.6., 45. o.).
[7]               „Az uniós költségvetés felülvizsgálata”,
COM(2010) 700, 2010.10.19.
[8]               Az Eurostat által a migrációra és a nemzetközi védelemre
vonatkozó közösségi statisztikákról szóló, 862/2007/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet alapján gyűjtött adatok.
[9]               A költségvetési rendelet hároméves felülvizsgálata
változtatásokat vezet be a megosztott igazgatás elveiben, amelyeket figyelembe
kell venni.
[10]             HL C […], […], […] o.
[11]             HL C […], […], […] o.
[12]             HL L 304., 2004.9.30., 12. o.
[13]             HL L 132., 2010.5.29., 11. o.
[14]             COM(2005) 388 végleges.
[15]             HL L 348., 2008.12.24., 98. o.
[16]             HL L 349., 2004.11.25., 1. o.
[17]             Az Eurostat által a migrációra és a nemzetközi védelemre
vonatkozó közösségi statisztikákról szóló, 862/2007/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet alapján gyűjtött adatok.
[18]             HL L 212., 2001.8.7., 12. o.
[19]             HL L 131., 2008.5.21., 7. o.
[20]             HL L 55., 2008.2.28., 13. o.
[21]             HL L , , . o.
[22]             HL L 144., 2007.6.6., 1. o.
[23]             HL L 144., 2007.6.6., 45. o.
[24]             HL L 168., 2007.6.28., 18. o.
[25]             A Bizottság javaslata – Az Unió éves költségvetésére
alkalmazandó költségvetési rendelet (COM(2010)815 végleges, 2010.12.22). E
javaslat a Bizottság korábbi COM(2010)71 végleges és COM(2010)260 végleges
jogalkotási javaslatainak hivatalos visszavonása.
[26]             Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based
Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based
Budgeting).
[27]             A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a)
vagy b) pontja szerint.
[28]             Az egyes igazgatási módszerek ismertetése, valamint a
költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások
megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[29]             A költségvetési rendelet 185. cikkében előírt
szervek.
[30]             diff. = differenciált előirányzat / nem diff. = nem
differenciált előirányzat
[31]             EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.
[32]             Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni
potenciális tagjelölt országok.
[33]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[34]             A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra
vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza
kilométerben stb.).
[35]             Az 1.4.2. szakaszban leírtak szerint. „Konkrét
célkitűzés(ek)…”:
[36]             Összesített keret, amely a humánerőforrásra vonatkozó
2011-es végleges felosztáson alapul, beleértve a külső személyzetet a
központban és a küldöttségeken.
[37]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[38]             A korábban BA-tételekből finanszírozott külső
személyzet, amely a humánerőforrásra vonatkozó 2011-es végleges felosztáson
alapul, beleértve a külső személyzetet a központban és a küldöttségeken.
[39]             CA= szerződéses alkalmazott; INT= átmeneti
alkalmazott; JED= küldetésen lévő fiatal szakértő; LA= helyi
alkalmazott; SNE= nemzeti szakértő.
[40]             Az operatív előirányzatoknál a külső
személyzetre részleges felső határérték vonatkozik (korábban: BA-tételek).
[41]             Elsősorban a strukturális alapok, az Európai
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap
(EHA) esetében.
[42]             Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.
[43]             A hagyományos saját források (vámok,
cukorilletékek) tekintetében nettó összegeket, vagyis 25%-kal (beszedési
költségek) csökkentett bruttó összegeket kell megadni.