				|

		52011PC0609

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai Unió társadalmi változás és innováció programjáról /* COM/2011/0609 végleges - 2011/0270 (COD) */

			   	{SEC(2011)1130
final}
{SEC(2011)1131
final}
INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
·
Háttér-információk
Európa társadalmainak a megnövekedett globális
versenyből, a technológiai fejlődés gyors üteméből, a demográfiai trendekből és
az éghajlatváltozásból eredő számos kihívással kell szembenézniük. A
közelmúltban kibontakozott gazdasági és pénzügyi válság, amely valamennyi
tagállamot és EU régiót sújtotta, súlyosbította a helyzetet. A foglalkoztatási
és szociális politika területén az Uniónak továbbra is összetett problémákat
kell megoldania, például:
–
magas munkanélküliségi arány, különösen az alacsony
képzettségűek, a fiatalok, az idősebb munkavállalók, a migránsok és a
fogyatékossággal élők között;
–
egyre széttagoltabb munkaerőpiac, ahol rugalmasabb
munkavégzési formák és egyéb kihívások jelennek meg, amelyek hatással vannak a
munkahelyi biztonságra és a munkakörülményekre;
–
a demográfiai változások miatt csökkenő létszámú
munkaerő és a szociális védelem rendszereire nehezedő növekvő nyomás ;
–
a munkahelyi és családi gondozási feladatok
összeegyeztetésének, valamint a munka és a magánélet közötti fenntartható
egyensúly elérésének nehézségei, amelyek akadályozzák a személyes fejlődést és
a családfejlesztést;
–
a szegénységi küszöb alatt és társadalmi
kirekesztettség körülményei között élők elfogadhatatlanul magas száma.
A válság az EU-27
tagállamok gazdaságai közötti szoros kapcsolatokra és az átgyűrűződő hatásokra
is rámutatott, különösen az euró tekintetében, amiből adódóan az egyik
országban végrehajtott vagy elmaradt reformok hatással vannak a többiek
teljesítményére is. Ezért az uniós szintű
összehangolt fellépés eredményesebben tudja megválaszolni ezeket a kihívásokat,
mintha a tagállamok külön-külön lépnének fel. A
reformok költséghatékonyságához arra is szükség van, hogy a lehető legnagyobb
mértékben tényeken alapuljanak. A politikai
döntéshozók és egyéb érintett felek bevonása a kollektív tanulási folyamatba és
az új megközelítések kialakításába és tesztelésébe valószínűleg az Európa 2020
stratégia nagyobb elfogadottságát, az iránta való határozottabb
felelősségvállalást és elkötelezettséget eredményezheti. Ebben az összefüggésben a szociális innováció, és különösen a
társadalmi kísérletek, nagyon hatékony eszközök lehetnek az Európa 2020
végrehajtásához szükséges reformokhoz és politikai kiigazításokhoz.
A szociális
innovációs megközelítés Unión belüli nagyobb léptékű kialakítását és
terjesztését azonban számos tényező gátolja, köztük az alábbiak:
–
a civil társadalmi szervezetek, a szociális
vállalkozások és a szociális vállalkozók, illetve a közszféra szervezetei
szükségleteinek és képességeinek elégtelen ismerete;
–
a tevékenységek és az erőforrások széttagoltsága,
az átláthatóság és a láthatóság hiánya, korlátozott pénzügyi támogatás, a
szervezeteket a szociális innováció kialakítása és végrehajtása során segíteni
tudó technikai készségek elégtelensége;
–
az állampolgárok és vállalkozások bevonásának
alacsony szintje;
–
a jó gyakorlatok nem megfelelő terjesztése és
továbbfejlesztése;
–
nem kellően hatékony módszerek alkalmazása az
intézkedések és politikák hatásvizsgálatára.
Míg a
társadalmi-gazdasági problémák megoldása főleg a tagállamok és a régiók
feladata, és a döntéseket az állampolgárokhoz lehető legközelebb kell meghozni,
az Unió szerepe a konkrét reformok iránti igény felvetése, a változásokat
akadályozó tényezők és ezek megszüntetése lehetőségeinek azonosítása, a meglevő
uniós szintű szabályok betartásának biztosítása, a jó gyakorlatok megosztásának
és a kölcsönös tanulásnak az ösztönzése, valamint a szociális innováció és
európai léptékű megközelítés támogatása.
·
A javaslat indoklása
Az Európai Unió társadalmi változás és
innováció programja három meglevő eszközön alapul:
–
az 1672/2006/EK határozattal létrehozott Progress
program;
–
az EURES;
–
a 283/2010/EU határozattal létrehozott,
foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai Progress
mikrofinanszírozási eszköz.
A Progress
program
Hatáskörén belül
az Unió foglalkoztatási és szociális politikájának fő törekvése a kollektív
fellépés biztosítása és a politikák tagállamok közötti eredményes
összehangolása. A keretet a Szerződés (EUSZ) biztosítja, amely a fellépések két
fő típusát határozza meg, az összehangolást (a tagállamok között együttműködés
ösztönzését célzó intézkedések elfogadása) és jogalkotást (minimális követelmények
irányelvek útján történő elfogadása).
A foglalkoztatási
és szociális kérdések területén a tagállamok közötti együttműködés
elősegítésének eddigi tapasztalata számos olyan tényezőre mutatott rá, amely
hat az összehangolt politikai válaszok sikerére, beleértve a fő tényezők
egységes elvi megközelítését és azok egymástól való függését (pl. mivel
magyarázható az aktív keresők szegénysége, hogyan lehet kezelni az egészségügyi
egyenlőtlenségeket), a közös terminológiát és mérési módszert a nyomon követés
és az összehasonlító teljesítményértékelés érdekében, az összehasonlítható
adatokat, valamint a különböző érdekelt felek céljai, értékei és érdekei
közötti konvergenciát vagy szinergiát.
Létrehozása óta a
Progress program hozzájárult az eredményes politikai válaszok
megfogalmazásához. Az új Európa 2020 stratégiának megfelelően megerősített
politikai keretek még inkább felvetik a tényeken alapuló politikai
döntéshozatal iránti igényt annak érdekében, hogy az uniós politikák és
jogalkotás reagálni tudjon a társadalmi-gazdasági kihívásokra. A Progress
program utódja segíteni fogja a Bizottságot feladatai végrehajtásában a
következő területeken:
–
az érintett politikai fejleményekre vonatkozó
tények feltárása és bizonyítékok gyűjtése;
–
a tagállamok által az Unió közös prioritásai és
célkitűzései megvalósításában elért eredmények nyomon követése és az arról
szóló jelentéstétel;
–
az uniós jog eredményes és egységes alkalmazásának
biztosítása;
–
a munkakörülményekre vonatkozó uniós jog
modernizálása az intelligens szabályozás elvének megfelelően.
EURES
A szerződésben
rögzített négy szabadságjog egyike, a munkavállalók szabad mozgása, hozzájárul
az Unió gazdasági fejlődéséhez és társadalmi kohéziójához. A földrajzi
mobilitásnak azonban számos akadálya van az Unióban: jogi és adminisztratív
akadályok, lakhatási költségek, a nyugdíjak átvihetősége, nyelvi korlátok, az
álláslehetőségek átláthatóságának hiánya, az álláskeresők és állásajánlatok
közötti közvetítés támogatásának hiánya. Az EURES célja a munkaerő-piaci átláthatóság
javítása azáltal, hogy az álláslehetőségeket közzéteszi az EURES
foglalkoztatási mobilitási portálon és támogatást nyújt a nemzeti és a
határokon átnyúló tájékoztatási, tanácsadási és orientációs szolgálatok
számára.
Ugyanakkor a
nemrég kibontakozott gazdasági válság, valamint a jobban személyre szabott
szolgáltatások iránti igény következtében megváltozott az állami
foglalkoztatási szolgálatok (ÁFSz) szerepe. Az ÁFSz-eknek egész életen át tartó
tanulást kell biztosítaniuk a szolgáltatások széles köre révén (pl.
képességfelmérés, képzés, pályaorientáció, a munkakörök és a profilok egymáshoz
rendelése, ügyféltanácsadás), a munkaerőpiactól legtávolabb kerültek igényeinek
figyelembe vétele mellett. Emellett az EURES-nek új munkamódszereket kell
előmozdítania magántulajdonú foglalkoztatási szolgálatokkal.
Európai
Progress mikrofinanszírozási eszköz
Az
önfoglalkoztatás a munkanélküliek előtt álló egyik út a munka világába. Az új
vállalkozások létrehozásán és megerősítésén keresztül megvalósuló
munkahelyteremtés központi szerepet játszik az Európa 2020 célkitűzéseinek
elérésében: az Unióban az új munkahelyek jelentős részét újonnan alapított
cégek hozzák létre, és ezeknek a munkahelyeknek közel 85%-át mikrovállalkozások
létesítik. Az Unió e tekintetben azonban még messze van lehetőségei teljes
kiaknázásától. A vállalkozásalapítás előtt álló egyik legnagyobb akadály a
finanszírozás nehéz elérhetősége, különösen a mikrohitelek területén, amit a
közelmúltbeli gazdasági válság csak súlyosbított. Európa mikrofinanszírozási
szektora még kiforratlan. A növekedés érdekében az uniós
mikrohitel-intézményeknek megfelelő finanszírozási modelleket kell
kialakítaniuk és fenntartaniuk. Ezért egyértelműen erősíteni kell az intézményi
kapacitásépítést (különösen a bankszektoron kívüli mikrohitel-intézmények
esetében) a vállalkozásindítás költségeinek fedezése és a veszélyeztetett
helyzetű célcsoportok hitelfelvételének finanszírozása érdekében.
Az Európai Unió
társadalmi változás és innováció programjának célja, hogy növelje az EU
foglalkoztatási és szociális területen való fellépésének koherenciáját,
együttesen kezelve a Progress programot, az EURES-t és az európai Progress
mikrofinanszírozási eszközt. Emellett a program lehetőséget ad a végrehajtás
egyszerűsítésére is közös rendelkezések révén, amelyek közé tartoznak például a
közös általános célkitűzések, közös fellépés-típusok, valamint a jelentéstétel
és az értékelés racionalizálása. Ugyanakkor a program a három területre
(Progress, EURES, mikrofinanszírozás és szociális vállalkozás) vonatkozó
korlátozott számú egyedi rendelkezést is tartalmaz a jogszabályi előírások
figyelembe vétele érdekében (beleértve a komitológiai szabályokat, amelyek csak
a Progress területre vonatkoznak, valamint a földrajzi lefedettséget és egyedi
jelentéstételi és értékelési előírásokat a mikrofinanszírozás és a szociális
vállalkozás területén).
·
A javaslat célja
A program az
alábbi általános célkitűzések elérésére törekszik:

(a)
az uniós célkitűzések iránti felelősségvállalás
megerősítése a főbb uniós és nemzeti politikai döntéshozók és más érdekelt
felek körében a foglalkoztatás, a szociális és a munkakörülmények területén, az
uniós és tagállami szintű konkrét, összehangolt fellépés érdekében;
(b)
megfelelő, hozzáférhető és hatékony szociális
védőrendszerek és munkaerőpiacok létrehozásának támogatása és a politikai
reform elősegítése jó kormányzás, kölcsönös tanulás és szociális innováció
előmozdításával;
(c)
az uniós jog modernizálása az intelligens
szabályozási elveknek megfelelően, és annak biztosítása, hogy a
munkakörülményekre vonatkozó uniós jogot eredményesen alkalmazzák
(d)
a munkavállalók földrajzi mobilitásának
előmozdítása és a munkalehetőségek ösztönzése nyitott és mindenki számára
hozzáférhető uniós munkaerőpiacok létrehozásával;
(e)
a foglalkoztatás és társadalmi befogadás
előmozdítása a mikrohitelek elérhetőségének és hozzáférhetőségének javításával
a sérülékeny csoportok és a mikrovállalkozások számára, illetve a finanszírozás
hozzáférhetőségének javítása a szociális vállalkozások számára.
A Progress program „nemek közötti
egyenlőségre” és „megkülönböztetésmentességre” vonatkozó szakaszai a
jogérvényesülés új eszközeibe fogják beépíteni. A
célkitűzései elérése során az Európai Unió társadalmi változás és innováció
programja ugyanakkor előmozdítja a nemek közötti egyenlőség és a
megkülönböztetésmentesség érvényesítését.
2.           AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK
EREDMÉNYEI ÉS HATÁSVIZSGÁLATOK
·
Az érdekelt felekkel folytatott konzultáció
A jelenlegi Progress program
felülvizsgálatának részeként a Bizottság két szakaszból álló konzultációt
szervezett:
1.
A program főbb érdekeltjei képviselőiből álló
munkacsoportot hoztak létre, amely ajánlásokat készített a Bizottság számára a
jövőbeli eszköz tervéről, célkitűzéseiről, végrehajtásáról és
finanszírozásáról.
2.
2011. április 4. és május 27. között nyilvános online
konzultációt tartottak a Progress program utódeszközéről.
1.
Az EURES munkacsoport és az állami foglalkoztatási
szolgálatok vezetői 2011 során külön üléseken foglalkoztak az EURES jövőjével.
A mikrohitelek tekintetében a Bizottság
kikérte az uniós mikrofinanszírozási szektort képviselő Európai
Mikrofinanszírozási Hálózat, valamint az Európai Szociális Alap és az Európai
Beruházási Alap (amely a Bizottság nevében végrehajtja a Progress
mikrofinanszírozási eszközt) és az Európai Beruházási Bank irányító hatóságainak
a véleményét. Ezen kívül a Bizottság
szolgálatai által a mikrofinanszírozásról és a szociális vállalkozás
támogatásáról szervezett két munkaértekezlet megállapításait is figyelembe
vették.
·
Hatásvizsgálat
A foglalkoztatás, a szociális ügyek és a társadalmi
összetartozás főigazgatósága hatáskörébe tartozó pénzügyi eszközök, azaz az
Európai Szociális Alap, az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap, a
Progress program, az EURES és a Progress mikrofinanszírozási eszköz összesített
hatásvizsgálatát végezték el[1]. A hatásvizsgálat három választási lehetőséget
értékelt:
–
1. választási lehetőség: a szakpolitika
változatlanul hagyása: e lehetőség választásával a
Progress program, az EURES és a Progress mikrofinanszírozási eszköz továbbra is
az Európai Szociális Alappal párhuzamosan, külön működő eszközök maradnának.
–
2. választási lehetőség: új, integrált
társadalmi változás és innováció program: az új
program három különálló, de egymást kiegészítő területből áll: Progress, EURES,
illetve mikrofinanszírozás és szociális vállalkozás.
–
3. választási lehetőség: a foglalkoztatási és
szociális ügyekkel foglalkozó egységes eszköz: ennek
az eszköznek lenne egy megosztott irányítási területe (az Európai Szociális
Alap) és egy közvetlen irányítási területe.
A hatásvizsgálat megállapította, hogy a 2.
opció részesítendő előnyben, mert az járna a legtöbb előnnyel a hatékonyság
növelése, a kritikus tömeg, a következetesség és eredményesség tekintetében,
miközben elkerülné a politikai és intézményi kockázatokat is.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
·
Jogalap
A javaslat a Szerződés 46. cikke d) pontján,
149. cikkén, 153. cikke (2) bekezdése a) pontján és 175. cikke harmadik
bekezdésén alapul.
·
A szubszidiaritás és az arányosság elve
Mivel a javasolt társadalmi változás és
innováció program célkitűzései a tagállamok által nem valósíthatók meg
kielégítő módon, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében
meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket fogadhat el .
Az abban a cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a rendelet
nem lépi túl a célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK
A program végrehajtásához szükséges pénzügyi
előirányzat a 2014. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakra 958,19
millió EUR (a jelenlegi árakon).
2011/0270 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
az Európai Unió társadalmi változás és
innováció programjáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló
szerződésre és különösen annak 46. cikke d) pontjára, 149. cikkére, 153. cikke
(2) bekezdése a) pontjára és 175. cikke harmadik bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[2],

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[3],
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
Az „Európa 2020 költségvetése” című bizottsági
közleménynek[4]
megfelelően, amely az Unió finanszírozási eszközeinek racionalizálását és
egyszerűsítését ajánlja, valamint azt, hogy az uniós hozzáadott értéket, a
hatásokat és az eredményeket helyezzék jobban a középpontba, e rendelet
létrehozza az Európai Unió társadalmi változás és innováció programját (a
továbbiakban: a program) a Progress közösségi foglalkoztatási és társadalmi
szolidaritási program létrehozásáról szóló, 2006. október 24-i 1672/2006/EK
európai parlamenti és tanácsi határozat[5],
a munkavállalók Unión belüli szabad mozgásáról szóló, 2011. április 5-i
492/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[6], az 1612/68/EGK rendelet
állásajánlatok és álláspályázatok közvetítése tekintetében történő
végrehajtásáról szóló, 2002. december 23-i 2003/8/EK bizottsági határozat[7], és a foglalkoztatási és
társadalmi befogadási célú európai Progress mikrofinanszírozási eszköz
létrehozásáról szóló, 2010. március 25-i 283/2010/EU európai parlamenti és
tanácsi határozat[8]
alapján végrehajtott tevékenységek folytatása és továbbfejlesztése érdekében (a
továbbiakban: az eszköz) .
(2)
2010. június 17-én az Európai Tanács jóváhagyta a
Bizottságnak a foglalkoztatást és az intelligens, fenntartható és inkluzív
növekedést célzó Európa 2020 stratégiára vonatkozó javaslatát, amely öt kiemelt
célt (köztük a munkahelyteremtéssel, a szegénység és társadalmi kirekesztés
elleni küzdelemmel, illetve az oktatással foglalkozó három célt) és hét kiemelt
kezdeményezést határozott meg, és ezáltal az elkövetkezendő évtized egységes
politikai keretét képezi. Az Európai Tanács szorgalmazta valamennyi megfelelő
EU eszköz és politika teljes körű mozgósítását a közös célkitűzések elérésének
támogatása érdekében, és magasabb szintű összehangolt fellépésre kérte fel a
tagállamokat.
(3)
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 148.
cikke (4) bekezdésének megfelelően 2010. október 21-én a Tanács
iránymutatásokat fogadott el a foglalkoztatási politikákról, amelyek – a
Szerződés 121. cikkének megfelelően elfogadott, a tagállamok és az Unió
gazdasági politikáiról szóló szélesebb körű iránymutatásokkal együtt – magukban
foglalják az Európa 2020 integrált iránymutatásokat. A programnak a kiemelt
kezdeményezések végrehajtásának támogatása mellett hozzá kell járulnia az
Európa 2020 integrált iránymutatások, elsősorban a 7., 8. és 10. iránymutatás
alkalmazásához, különös tekintettel a szegénység és társadalmi kirekesztés
elleni küzdelem európai platformjára, valamint az „Új készségek és munkahelyek
menetrendje” és a „Mozgásban az ifjúság” kezdeményezésekre.
(4)
A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni
küzdelem európai platformja és az Innovatív Unió kiemelt kezdeményezések
kimondják, hogy a szociális innováció hatékony eszköz a lakosság elöregedése, a
szegénység, a munkanélküliség, az új munkavégzési módok és életvezetés, illetve
az állampolgárok társadalmi igazságosság, oktatás és egészségügy iránti
elvárásai által felvetett szociális kihívások megválaszolására. A programnak az
állami, a magán- és a harmadik ágazatban az alkalmazási körébe eső politikai
területeken támogatnia kell a szociális innováció fokozását célzó
intézkedéseket, megfelelően figyelembe véve a regionális és helyi hatóságok szerepét.
Támogatnia kell különösen az innovatív megoldásoknak és gyakorlatnak a
társadalmi kísérletek eszközével történő azonosítását, értékelését és
továbbfejlesztését, hogy eredményesebben tudja segíteni a tagállamokat
munkaerőpiacuk és szociális védelemre vonatkozó politikáik reformjában.
Ösztönöznie kell továbbá az állami, a magán- és a harmadik ágazat több államot
érintő partnerségeit és hálózatba szerveződését, valamint támogatnia kell
bevonásukat a sürgető társadalmi szükségletek és kihívások kezelésére szolgáló
új megközelítések kialakításába és megvalósításába.
(5)
Az Európa 2020 stratégiával összhangban a
programnak egységes megközelítést kell alkalmaznia a foglalkoztatás elősegítése
és a társadalmi kirekesztés és szegénység elleni küzdelem során. A végrehajtását
racionalizálni és egyszerűsíteni kell, mégpedig olyan közös rendelkezésekkel,
amelyek többek között tartalmazzák az általános célkitűzéseket, a fellépések
típusait, a nyomon követési és értékelési szabályozásokat. A programnak az
egyértelmű EU hozzáadott értékkel rendelkező nagy projekteket is előtérbe kell
helyeznie a kritikus tömeg elérése érdekében és hogy csökkenjen az igazgatási
teher mind a kedvezményezettek, mind a Bizottság számára. Emellett nagyobb mértékben kell alkalmazni az
egyszerűsített költségelszámolási módokat (átalányösszeg és
átalányfinanszírozás), különösen a mobilitási programok végrehajtásakor. A
programnak egyablakos hozzáférést kell biztosítania a mikrofinanszírozást
szolgáltatók számára, amelyek mikrohitelekhez, kapacitásépítéshez és műszaki
segítségnyújtáshoz nyújtanak finanszírozást. Végezetül a programnak
évenként elosztott tartalékkeret létrehozásával költségvetési rugalmasságot
kell biztosítania a politikai prioritásoknak megfelelően.
(6)
Az Uniónak szilárd analitikai alapot kell
kiépítenie a foglalkoztatási és szociális területen a politikai döntéshozatal
támogatásához. Az ilyen tudásalap növeli a nemzeti intézkedések által nyújtott
értéket azáltal, hogy annak uniós dimenziót kölcsönöz; emellett adatgyűjtés,
statisztikai eszközök és módszerek kialakítása és közös mutatók révén
összehasonlítást biztosít, elősegítve azt, hogy teljes képet kapjunk a
foglalkoztatás, szociális politika és munkakörülmények területéről az egész
Unióban, és hogy a programok és politikák hatékonyságának és eredményességének
értékelése magas színvonalon történjen.
(7)
Az Unió kitüntetett helyzetben van ahhoz, hogy
uniós platformot biztosítson a foglalkoztatási és szociális kérdések területén
a tagállamok közötti politikai véleménycsere és kölcsönös tanulás számára. A
más országokban alkalmazott politikák és azok eredményeinek ismerete nagyobb
mozgásteret biztosít a politikai döntéshozók számára, új politikák kialakítását
idézi elő és ösztönzi a nemzeti reformokat.
(8)
Az uniós szociális politika központi kérdése annak
biztosítása, hogy érvényesüljenek a minimális normák, és a munkakörülmények
folyamatosan javuljanak az Unióban. Az Unió fontos szerepet játszik annak
biztosításában, hogy a jogszabályi kereteket az intelligens szabályozás
elveinek megfelelően hozzáigazítsák a fejlődő munkavégzési módokhoz és az új
egészségügyi és biztonsági kockázatokhoz, és nagy szerepe van a munkavállalók
jogainak védelmére vonatkozó EU szabályok jobb betartását célzó intézkedések
finanszírozásában is.
(9)
A különböző szintű civil társadalmi szervezetek a
politikai döntéshozatali folyamatban való részvételük és a szociális
innovációhoz való hozzájárulásuk révén fontos szerepet játszhatnak a program
célkitűzéseinek elérésében.
(10)
Az Unió a tisztességes munkaügyi normák nemzetközi
előmozdításával elkötelezte magát a globalizáció szociális dimenziójának
megerősítése iránt, akár közvetlenül a harmadik országokkal szemben, akár
közvetve, nemzetközi szervezetekkel folytatott együttműködésen keresztül. Ennek megfelelően a célkitűzései elérésének
elősegítésére megfelelő kapcsolatokat kell kialakítania a programban részt nem
vevő harmadik országokkal, tekintettel az ezen országok és az Unió közötti ide
vonatkozó megállapodásokra. Ennek része lehet ezen harmadik országok
képviselőinek részvétele kölcsönös érdekű rendezvényeken (mint konferenciák,
munkaértekezletek és szemináriumok), amelyeket a programban résztvevő
országokban tartanak. Emellett fejleszteni kell az együttműködést az érintett
nemzetközi szervezetekkel, különösen a Nemzetközi Munkaügyi Szervezettel (ILO),
az Európa Tanáccsal és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezettel
(OECD) a program olyan módon történő végrehajtása érdekében, amely figyelembe
veszi ezen szervezetek szerepét.
(11)
A Szerződés 45. és 46. cikkének megfelelően a
492/2011/EU rendelet rögzíti azokat a rendelkezéseket, amelyek célja a
munkavállalók szabad mozgásának megvalósítása a tagállamok közötti és a
Bizottsággal való szorosabb együttműködés biztosítása révén. Az EURES-nek elő
kell mozdítania a munkaerőpiacok jobb működését a munkavállalók országok
közötti mobilitásának megkönnyítésével, nagyobb átláthatósággal a
munkaerőpiacon, az állásajánlatok és álláspályázatok közvetítésének
biztosításával és a tevékenységek támogatásával a munkaerő-felvételi,
tanácsadási és orientációs szolgáltatások területén, mind nemzeti, mind
határokon átnyúló szinteken, ezáltal hozzájárulva az Európa 2020 stratégia
célkitűzéseihez.
(12)
Az EURES alkalmazási körét szélesíteni kell uniós
szintû, célzott mobilitási programok kialakítása és támogatása érdekében, hogy
a feltárt munkaerõ-piaci hiányok esetében az üres álláshelyeket be lehessen
tölteni. A Szerzõdés 47. cikkének megfelelõen a programnak elõ kell segítenie a
fiatal munkavállalók mobilitását.
(13)
Az Európa 2020 stratégia, és különösen a 7.
iránymutatás kimondja, hogy az önfoglalkoztatás és a vállalkozások döntő
szerepet játszanak az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés
elérésében[9].

(14)
A hitelekhez való hozzáférés hiánya a
vállalkozásalapítás előtt álló egyik legnagyobb akadály, különösen a
munkaerőpiactól legtávolabb került emberek számára. Ezen a területen az uniós
és nemzeti szintű erőfeszítések fokozására van szükség a mikrofinanszírozás
elérhetőségének növelése és az arra legjobban rászorulók – különösen a
munkanélküliek és a sérülékeny csoportok – igényének kielégítése érdekében,
akik mikrovállalkozásokat szeretnének beindítani vagy fejleszteni akár
önfoglalkoztatás keretében is, de nem jutnak hitelhez. Első lépésként 2010-ben
az Európai Parlament és a Tanács létrehozta az eszközt.
(15)
Ahhoz, hogy a mikrofinanszírozás elérhetőbb legyen
az Unió most kialakuló mikrofinanszírozási piacán, a mikrofinanszírozás
szolgáltatók intézményi kapacitásának a növelésére van szükség, különösen a
bankrendszeren kívüli mikrofinanszírozási intézmények esetében, az „Európai
kezdeményezés a mikrohitel fejlesztésére” című bizottsági közleménynek[10] megfelelően.
(16)
A szociális vállalkozások Európa pluralista
szociális piacgazdaságának sarkkövei. A társadalmi változásokat innovatív
megoldásokkal ösztönözhetik, és így értékesen járulhatnak hozzá az Európa 2020
stratégia célkitűzéseinek eléréséhez. A programnak javítania kell a szociális
vállalkozások finanszírozáshoz való hozzáférését, és ezáltal hozzájárulhat a
Bizottság által indított „társadalomtudatos vállalkozás” kezdeményezéshez[11].
(17)
A nemzetközi pénzügyi intézetek, különösen az
Európai Beruházási Bank csoport tapasztalatainak kiaknázása érdekében a
mikrofinanszírozásra és a szociális vállalkozásokra vonatkozó intézkedéseket a
Bizottságnak közvetett módon kell végrehajtania úgy, hogy a
költségvetés-végrehajtási feladatokat pénzügyi intézetekre bízza a
költségvetési rendeletnek megfelelően. Az Unió forrásainak felhasználása
összpontosítja a nemzetközi pénzügyi intézetek és más beruházók előnyeit,
egységesíti a megközelítéseket és ezáltal megkönnyíti a mikrovállalkozások –
köztük az önfoglalkoztatók – és a szociális vállalkozások számára a
finanszírozáshoz jutást. Ezáltal az Unió hozzájárulása segíti a kialakulóban
levő szociális vállalkozási szektor és mikrofinanszírozási piac fejlődését az
Unióban, és ösztönzi a határokon átnyúló tevékenységeket.
(18)
A Szerződés 8. és 10. cikke alapján a programnak
valamennyi tevékenységében támogatnia kell a nemek közötti egyenlőség és a
megkülönböztetésmentesség érvényesítését. A nemek közötti egyenlőség és a
megkülönböztetésmentesség kérdéseivel a program tevékenységei során rendszeres
monitoring és értékelés keretében kell foglalkozni.
(19)
A Szerződés 9. cikke alapján a programnak
biztosítania kell, hogy az uniós politikák és tevékenységek meghatározása és
végrehajtása során figyelembe veszik a nagy mértékű foglalkoztatás
előmozdítására, a megfelelő szociális biztonság garantálására és a társadalmi
kirekesztés elleni küzdelemre vonatkozó követelményeket.
(20)
Annak érdekében, hogy a nagyközönséghez szóló
kommunikáció hatékonyabb legyen és a Bizottság kezdeményezte kommunikációs
fellépések között erősebb szinergia jöjjön létre, az e rendelet alapján az
információs és kommunikációs tevékenységekre juttatott források hozzájárulnak
majd az Európai Unió politikai prioritásairól szóló intézményi kommunikációhoz
is, amennyiben azok e rendelet általános céljaihoz kapcsolódnak.
(21)
Mivel e rendelet célkitűzései a tagállamok által
nem valósíthatóak meg kielégítő módon, és a léptékük és hatásaik miatt uniós
szinten jobban meg lehet őket valósítani, az Unió intézkedéseket fogadhat el az
Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás
elvének megfelelően. Az abban a cikkben meghatározott arányosság elvének
megfelelően ez a rendelet nem lépi túl a célkitűzések eléréséhez szükséges
mértéket.
(22)
Ez a rendelet a program időtartamára meghatározza
az éves költségvetési eljárásban fő referenciát képező teljes keretösszeget a
költségvetési hatóság számára az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság
között a költségvetési kérdésekben történő együttműködésről és a hatékony és
eredményes pénzgazdálkodásról szóló, {…}-i intézményközi megállapodás 17.
pontja értelmében.
(23)
Az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel
kell védeni a kiadási ciklus egészében, ideértve a szabálytalanságok
megelőzését, feltárását és kivizsgálását, a kárba veszett, tévesen kifizetett
vagy helytelenül felhasznált források visszatéríttetését és adott esetben a
bírságokat.
(24)
Végrehajtási hatáskört kell a Bizottságra ruházni
annak biztosítása érdekében, hogy egységes feltételekkel valósítsák meg a
programban az EURES intézkedéseket és a mikrofinanszírozási és szociális
vállalkozási területekre vonatkozó fellépéseket.
(25)
A program Progress területének intézkedéseivel
kapcsolatos végrehajtási hatáskört a Bizottság végrehajtási hatásköreinek
gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és
általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU
európai parlamenti és a tanácsi rendeletnek[12]
megfelelően kell gyakorolni.
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. cím
Közös rendelkezések
1. cikk
Tárgy
3.
Ez a rendelet létrehozza az Európai Unió társadalmi
változás és innováció programját (a továbbiakban: a program), amelynek célja,
hogy hozzájáruljon az Európa 2020 stratégia, annak kiemelt céljai és integrált
iránymutatásai végrehajtásához, pénzügyi támogatást nyújtva az Európai Unió
célkitűzéseinek megvalósításához a foglalkoztatás magas szintjének
előmozdítása, a megfelelő szociális védelem biztosítása, a társadalmi
kirekesztés és a szegénység elleni küzdelem és a munkakörülmények javítása
tekintetében.
4.
A program 2014. január 1-jétől 2020. december 31-ig
tart.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
(b)
„Szociális vállalkozás”: olyan vállalkozás,
amelynek elsődleges célkitűzése szociális hatás elérése, nem pedig nyereség termelése
a tulajdonosok és az érintett felek számára. Piaci körülmények között működik,
árukat termel és szolgáltatásokat nyújt vállalkozás alapú és innovatív módon, a
feleslegeket pedig elsősorban szociális célok elérésére használja fel.
Elszámoltatható és átlátható módon irányítják, különösen a munkavállalók, az
ügyfelek és az üzleti tevékenységében érintett felek bevonása révén. (b)
(c)
„Mikrohitel”: 25 000 EUR-t meg nem haladó
kölcsön. (c)
(d)
„Mikrovállalkozás”: tíznél kevesebb munkavállalót
alkalmazó vállalkozás – beleértve az önfoglalkoztatókat is –, amelynek éves
forgalma és/vagy éves mérlegfőösszege nem haladja meg a 2 millió EUR-t, a 2003.
május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlás mikro-, kis és közepes méretű
vállalkozásra vonatkozó meghatározásának[13]
megfelelően.
(e)
„Mikrofinanszírozás”: magában foglalja a személyek
és mikrovállalkozások számára nyújtott garanciákat, ellengaranciákat,
mikrohitelt, sajáttőkét és kvázi-sajáttőkét.
3. cikk
A program felépítése
1.
A program az alábbi három egymást kiegészítő
területet foglalja magában:
a)      A Progress terület, amely támogatást
nyújt az Unió foglalkoztatási és szociális politikájának és a
munkakörülményekre vonatkozó jogszabályoknak kidolgozásához, végrehajtásához,
nyomon követéséhez és értékeléséhez, és előmozdítja a tényeken alapuló
politikai döntéshozatalt és innovációt a szociális partnerekkel, civil
társadalmi szervezetekkel és más érdekelt felekkel együttműködve;
b)      Az EURES terület, amely támogatjaaz EURES
hálózat által végzett tevékenységeket – azaz az EGT tagállamok, a Svájci
Államszövetség és más érdekelt felek által kijelölt szakmai szolgáltatásokat –
az információcsere és -terjesztés, illetve az együttműködés más formáinak
kialakítása érdekében, a munkavállalók földrajzi mobilitásának előmozdítása
céljából ;
c)      A mikrofinanszírozás és szociális
vállalkozás területe, amely elősegíti a vállalkozások finanszírozáshoz jutását,
különösen a munkaerőpiactól legtávolabb került emberek és a szociális
vállalkozások esetében.
2.
A program 1–14. cikkében rögzített közös rendelkezéseket
kell alkalmazni az 1. cikk a), b) és c) pontjában meghatározott mindhárom
területre, amelyek mindegyikére külön rendelkezések is vonatkoznak.
4. cikk
A program általános célkitűzései
1.
A program az alábbi általános célkitűzések
elérésére törekszik:
(a)
Az uniós célkitűzések iránti felelősségvállalás
megerősítése a főbb uniós és nemzeti politikai döntéshozók és más érdekelt
felek körében a foglalkoztatás, a szociális és a munkakörülmények területén, az
uniós és tagállami szintű konkrét, összehangolt fellépés érdekében;
(b)
Megfelelő, hozzáférhető és hatékony szociális
védőrendszerek és munkaerőpiacok létrehozásának támogatása és a politikai
reform elősegítése jó kormányzás, kölcsönös tanulás és szociális innováció
előmozdításával;
(c)
Az uniós jog modernizálása az intelligens
szabályozási elveknek megfelelően, és annak biztosítása, hogy a
munkakörülményekre vonatkozó uniós jogot eredményesen alkalmazzák
(d)
A munkavállalók földrajzi mobilitásának
előmozdítása és a munkalehetőségek ösztönzése nyitott és mindenki számára
hozzáférhető uniós munkaerőpiacok létrehozásával;
(e)
A foglalkoztatás és társadalmi befogadás
előmozdítása a mikrofinanszírozás elérhetőségének és hozzáférhetőségének
javításával a sérülékeny csoportok és a mikrovállalkozások számára, illetve a
finanszírozás hozzáférhetőségének javítása a szociális vállalkozások számára.
2.
A fenti célkitűzések megvalósítása során a program
az alábbiakra is törekszik:
(a)
A nők és férfiak közötti egyenlőség előmozdítása,
valamint a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen,
fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés
megakadályozása;
(b)
annak biztosítása, hogy a foglalkoztatás magas
szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális biztonság garantálására és a
társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre vonatkozó követelményeket figyelembe
veszik az uniós politikák és tevékenységek meghatározása és végrehajtása során.
5. cikk
Költségvetés
1.
A program végrehajtásához szükséges pénzügyi
elõirányzat a 2014. január 1. és 2020. december 31. közötti idõszakra 958,19
millió EUR[14].
2.
Az alábbi indikatív százalékos részarányokat kell a
3. cikk (1) bekezdésében meghatározott területeknek juttatni:
(a)
60% a Progress terület számára, amelynek legalább
17%-át a társadalmi kísérletek, mint az innovatív módszerek tesztelésének és
értékelésének a továbbfejlesztést szolgáló módszere előmozdítására kell
juttatni;
(b)
15% az EURES terület számára;
(c)
20% a mikrofinanszírozás és szociális vállalkozások
terület számára.
A fennmaradó 5%-ot a politikai prioritásoknak megfelelően
kell évente felosztani a területek között.
3.
A Bizottság az (1) bekezdésben említett
előirányzatot igénybe veheti a technikai és/vagy adminisztratív
segítségnyújtást céljára, különösen az ellenőrzés, a fordítási tevékenység
kihelyezése, a szakértői ülések, és a Bizottság és a kedvezményezettek
kölcsönös érdekét szolgáló tájékoztatási és kommunikációs tevékenységek
esetében.
4.
Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóságnak
kell engedélyeznie a többéves pénzügyi keretben meghatározott felső határokon
belül.
6. cikk
Tevékenységtípusok
Az alábbi típusú fellépések finanszírozhatók a
program keretében:
1.
Elemző tevékenységek:
(a)
Adatok és statisztikák gyűjtése, valamint közös
módszertanok, osztályozások, mutatók és referenciaértékek kifejlesztése,;
(b)
felmérések, tanulmányok, elemzések és jelentések,
többek között szakértői hálózatok finanszírozásán keresztül;
(c)
értékelések és hatásvizsgálatok;
(d)
az uniós jog átültetésének és alkalmazásának nyomon
követése és értékelése;
(e)
a társadalmi kísérletek, mint az innovatív
megoldások tesztelésére és értékelésére szolgáló módszerek kidolgozása és
megvalósítása az utóbbiak továbbfejlesztése érdekében;
(f)
a fenti elemzési tevékenységek eredményeinek
terjesztése.
2.
Kölcsönös tanulási, tudatosságépítési és
terjesztési tevékenységek:
(a)
információcsere a jó gyakorlatokról, az innovatív
megközelítésekről és tapasztalatokról és azok terjesztése, szakértői
értékelések, összehasonlító teljesítményértékelés és kölcsönös tanulás európai
szinten;
(b)
a Tanács elnöksége által szervezett események,
konferenciák és szemináriumok;
(c)
gyakorlati jogi és politikai szakemberek és
EURES-tanácsadók képzése;
(d)
iránymutatások, jelentések és oktatási anyagok
tervezetének elkészítése és közzétételük;
(e)
tájékoztatási és kommunikációs tevékenységek;
(f)
az Unió politikájára és jogszabályaira, valamint a
munkaerő-piacra vonatkozó információk cseréjét és terjesztését biztosító
információs rendszerek fejlesztése és karbantartása.
3.
Támogatás a főbb szereplők számára az alábbiak
vonatkozásában:
(a)
azon kulcsfontosságú uniós szintű hálózatok
működési költségeinek a támogatása, amelyek tevékenységei kapcsolódnak és
hozzájárulnak a Progress terület célkitűzéseihez;
(b)
a nemzeti közigazgatások és a tagállamok által
kijelölt, a földrajzi mobilitásért felelős szakszolgálatok, valamint a
mikrohitelnyújtók kapacitásának fejlesztése;
(c)
munkacsoportok szervezése nemzeti tisztviselőkből a
közösségi jog végrehajtásának figyelemmel kísérése érdekében;
(d)
szakértői testületek, nemzeti, regionális és helyi
hatóságok, valamint foglalkoztatási szolgálatok európai szintű hálózatba
szervezése és együttműködése;
(e)
európai szintű megfigyelő szervezetek
finanszírozása;
(f)
a nemzeti közigazgatások közötti személyzetcserék.
4.
A személyek Unión belüli mobilitását előmozdító
intézkedések, különösen az álláskeresők és az állásajánlók közvetítéséhez
szükséges többnyelvű digitális platform kialakítása, valamint célzott
mobilitási programok az üres álláshelyek betöltésére a felismert munkaerő-piaci
hiányosságok esetében, és/vagy a munkavállalók adott csoportjainak, mint
például a fiataloknak a segítése.
5.
A mikrofinanszírozás és a szociális vállalkozások
támogatása, elsősorban az Unió éves költségvetésére alkalmazandó pénzügyi
szabályokról szóló XXX/2012 rendelet [új költségvetési rendelet] első részének
VIII. címében meghatározott pénzügyi eszközök, valamint támogatások révén.
7. cikk
Együttes fellépés
A program támogatható tevékenységeit más uniós
eszközökkel együtt is meg lehet valósítani, feltéve, hogy az ilyen közös
fellépés mind a program, mind a többi érintett eszköz célkitűzéseinek megfelel.

8. cikk
Összhang és kiegészítő jelleg
1.
A Bizottság a tagállamokkal együttműködésben
biztosítja, hogy a program tevékenységei összhangban vannak más uniós
intézkedésekkel és kiegészítik azokat, különösen az Európai Szociális Alap
(ESZA) keretében és olyan területeken, mint a társadalmi párbeszéd, a
jogérvényesülés és az alapvető jogok, az oktatás, a szakképzési és
ifjúságpolitika, a kutatás és innováció, a vállalkozás, az egészségügy, a
bővítés és a külső kapcsolatok, valamint az általános gazdaságpolitika. The
activities supported by the programme shall comply with Union and national law,
including state aid rules.
2.
A program által támogatott tevékenységek
megfelelnek az uniós és tagállami jogszabályoknak, köztük az állami támogatásra
vonatkozó jogszabályoknak.
9. cikk
Együttműködés bizottságokkal
A Bizottság a szakpolitikákkal, az eszközökkel
és a program szempontjából fontos intézkedésekkel foglalkozó bizottságokkal
létrehozza a szükséges kapcsolatokat annak biztosítása érdekében, hogy
rendszeresen és megfelelő módon tájékozódjanak a program végrehajtásának
eredményeiről.
10. cikk
Az eredmények terjesztése és a kommunikáció
1.
A program keretében végrehajtott intézkedések
eredményeiől megfelelő tájékoztatást kell nyújtani és terjeszteni kell hatásuk,
fenntarthatóságuk és a hozzáadott uniós érték maximalizálása érdekében.
2.
A kommunikációs tevékenységek az Európai Unió
politikai prioritásairól szóló intézményi kommunikációhozis hozzájárulnak,
amennyiben kapcsolódnak e rendelet célkitűzéseihez.
11. cikk
Pénzügyi céltartalékok
1.
A Bizottság a programot az Unió éves
költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló XXXX/2012 rendeletnek
[új költségvetési rendelet] (a továbbiakban: költségvetési rendelet)
megfelelően irányítja[15].
2.
Átalányösszeg, egységre vetített költségskála és
átalányfinanszírozás alkalmazható a program résztvevőinek nyújtott támogatás,
különösen a 6. cikk (4) bekezdésében említett mobilitási programok
tekintetében.
12. cikk
Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme
1.
A Bizottság megfelelõ megelõzõ intézkedéseket hoz
annak biztosítása érdekében, hogy amikor az e rendelet szerint finanszírozott
intézkedéseket végrehajtják, az Unió pénzügyi érdekei csalás, korrupció és más
jogellenes tevékenységek ellen védelemben részesüljenek eredményes
ellenõrzések, valamint – szabálytalanságok felfedezése esetén – a tévesen
kifizetett összegek behajtása, szükség esetén pedig hathatós, arányos és
visszatartó büntetések révén, a Szerzõdés 325. cikkének, az Európai Közösségek
pénzügyi érdekeinek védelmérõl szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom
tanácsi rendeletnek[16]
és a költségvetési rendeletnek megfelelõen.
2.
A Bizottság vagy képviselői és az Európai
Számvevőszék hatáskörrel rendelkeznek, hogy dokumentumok alapján és a
helyszínen ellenőrizzék a kedvezményezetteket, illetve az uniós támogatáshoz
jutott vállalkozókat és alvállalkozókat, valamint harmadik feleket. Az OLAF
felhatalmazást kap, hogy az ilyen finanszírozásban közvetlenül vagy közvetve
részesülő gazdasági szereplők helyszíni ellenőrzését és vizsgálatát elvégezze
az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb
szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni
ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/EK,
Euratom tanácsi rendeletben[17]
meghatározott eljárásoknak megfelelően annak megállapítása érdekében, hogy
történt-e csalás, korrupció vagy más jogellenes tevékenység az uniós
finanszírozást érintő támogatási megállapodás, határozat vagy szerződés
kapcsán.
3.
Az 1. és 2. bekezdés sérelme nélkül az e rendelet
végrehajtásából származó határozatok, megállapodások és szerződések
kifejezetten feljogosítják a Bizottságot, ideértve az OLAF-ot és az Európai
Számvevőszéket, hogy ilyen ellenőrzéseket, helyszíni ellenőrzéseket és
vizsgálatokat végezzenek el.
13. cikk
Nyomon követés
A program rendszeres nyomon követése,
szakpolitikai és finanszírozási prioritásainak szükséges kiigazítása érdekében
a Bizottság két évente nyomonkövetési jelentéseket készít és küld az Európai
Parlament és a Tanács számára. E jelentéseknek tartalmazniuk kell a program eredményeit
és azt, hogy milyen mértékben vették figyelembe a nemek közötti egyenlőségre és
a megkülönböztetésmentességre vonatkozó megfontolásokat, ideértve a
hozzáférhetőség kérdéseit, a program tevékenységei során.
14. cikk
Értékelés
1.
A program félidős értékelését 2017. végéig kell
elvégezni a célkitűzései teljesítésében elért eredmények felmérése, a
forrásfelhasználás hatékonyságának megállapítása és az uniós hozzáadott érték
megállapítása érdekében.
2.
A programidőszak után legkésőbb két évvel a
Bizottság elvégzi a hatások és az uniós hozzáadott érték utólagos értékelését,
és az értékelésről szóló jelentést megküldi az Európai Parlament, a Tanács, az
Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága számára.
II. cím
Különleges rendelkezések
I. fejezet
Progress terület
15. cikk
Egyedi célkitűzések
A 4. cikkben meghatározott általános
célkitűzések mellett a Progress terület egyedi célkitűzései a következők:
(a)
jó minőségű összehasonlító elemzési tudásbázis
kialakítása és terjesztése annak biztosítása érdekében, hogy az Unió
foglalkoztatási és szociális politikája és munkakörülményekre vonatkozó
jogszabályai szilárd tényeken alapuljanak és tükrözzék az egyes tagállamok és
egyéb résztvevő országok szükségleteit, kihívásait és körülményeit;
(b)
az eredményes és inkluzív információmegosztás, a
kölcsönös tanulás és az Unió foglalkoztatási és szociális politikájával és
munkakörülményekre vonatkozó jogszabályaival kapcsolatos párbeszéd elősegítése
uniós, nemzeti és nemzetközi szinten annak érdekében, hogy ez segítse a
tagállamokat és egyéb résztvevő országokat politikáik kialakítása és az uniós
jog végrehajtása során;
(c)
pénzügyi támogatás nyújtása a politikai döntéshozók
számára a szociális és munkaerő-piaci politikai reformok tesztelése érdekében;
a fő szereplők társadalmi kísérletek megtervezéséhez és végrehajtásához
szükséges kapacitásának kiépítése, valamint a vonatkozó tudásbázis és
szakértelem elérhető tétele;
(d)
pénzügyi támogatás nyújtása az uniós és nemzeti
szervezeteknek az Unió foglalkoztatási és szociális politikája és
munkakörülményekre vonatkozó jogszabályai kialakításához, előmozdításához és
támogatásához szükséges kapacitásaik növelése érdekében
16. cikk
Részvétel
1.
A Progress terület nyitva áll majd az alábbi
országok előtt:
(a)
a tagállamok;
(b)
az EFTA és EGT tagállamok az EGT-megállapodásnak
megfelelően;
(c)
a tagjelölt és potenciális tagjelölt országok, az
uniós programokban történő részvételükre vonatkozó keretmegállapodásokban
meghatározott általános elveknek és általános feltételeknek és kikötéseknek
megfelelően.
2.
A Progress terület nyitva áll valamennyi állami
és/vagy magán szervezet, szereplő és intézmény , különösen a következők előtt:
(a)
a nemzeti, regionális és helyi hatóságok;
(b)
a foglalkoztatási szolgálatok;
(c)
az uniós jog által létrehozott szakmai testületek;
(d)
a szociális partnerek;
(e)
nem kormányzati szervezetek, különösen az uniós
szintűek;
(f)
felsőoktatási intézmények és kutatóintézetek
(g)
értékelő és hatásvizsgáló szakemberek;
(h)
nemzeti statisztikai hivatalok;
(i)
a média.
3.
A Bizottság együttműködhet nemzetközi
szervezetekkel, különösen az Európa Tanáccsal, az OECD-vel, az ILO-val és a
Világbankkal.
4.
A Bizottság együttműködhet a programban részt nem
vevő harmadik országokkal. Az ilyen harmadik országok képviselői részt vehetnek
olyan kölcsönös érdekű rendezvényeken (például konferenciákon,
munkaértekezleteken és szemináriumokon), amelyeket a programban résztvevő
országokban tartanak, és részvételük költségét a program fedezheti.
17. cikk
A Bizottságra ruházott végrehajtási jogkör
1.
A Progress végrehajtásához szükséges és az
alábbiakkal kapcsolatos intézkedéseket a 18. cikk (3) bekezdésében említett
vizsgálati eljárásnak megfelelően kell elfogadni:
(a)
a középtávú politikát és finanszírozási
prioritásokat meghatározó többéves munkaterveket;
(b)
az éves munkaterveket, beleértve a
kedvezményezettek ajánlati felhívást követő kiválasztására vonatkozó kritériumokat.
2.
A Progress terület végrehajtásához szükséges
valamennyi további intézkedést a 18. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó
bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
18. cikk
Bizottság
1.
A Bizottság munkáját egy bizottság segíti. E
bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság.
2.
Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU
rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.
3.
Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU
rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
19. cikk
Átmeneti intézkedések
A 2014. január 1-je előtt az 1672/2006/EK
határozat (3. cikkében említett 1., 2. és 3. pontja) alapján kezdeményezett
intézkedések továbbra is annak a határozatnak a hatálya alá esnek. Az említett
intézkedések tekintetében a határozat 13. cikkében említett bizottság helyébe
az e rendelet 18. cikkében meghatározott bizottság lép.

II. fejezet
EURES terület
20. cikk
Egyedi célkitűzések
A 4. cikkben meghatározott általános
célkitűzések mellett a Progress terület egyedi célkitűzései a következők:
(a)
Annak biztosítása, hogy az álláslehetőségek,
álláspályázatok és a kapcsolódó információk átláthatóak legyenek a potenciális
pályázók és a munkaadók számára; ezt az információk országok közötti, régiók
közötti és határokon átnyúló cseréjével és terjesztésével kell elérni szabványos
átjárhatósági módok alkalmazásával;
(b)
munkaerő-felvételi és elhelyezkedési szolgáltatások
kialakítása az állásajánlatok és álláspályázatok európai szintű közvetítése
révén; ennek magában kell foglalnia az elhelyezkedés minden fázisát a
felvételre való előzetes felkészítéstől kezdve a felvétel utáni
segítségnyújtásig a pályázó sikeres munkaerő-piaci integrációjának biztosítása
érdekében; ide tartoznak a célzott mobilitási programok az üres álláshelyek
betöltésére a felismert munkaerő-piaci hiányosságok esetében, és/vagy a
munkavállalók adott csoportjainak, mint például a fiataloknak a segítése.
21. cikk
Részvétel
1.
A Progress terület nyitva áll majd az alábbi
országok előtt:
(a)
a tagállamok területén letelepedett jogi személyek;
(b)
az EFTA és EGT tagországok az EGT-megállapodásnak
és az egyrészről az Európai Közösség és annak tagállamai, másrészről a Svájci
Államszövetség közötti, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodásnak[18] megfelelően.
2.
Az EURES terület nyitva áll valamennyi állami és
magánszervezet, szereplő és a tagállamok vagy a Bizottság által kijelölt
intézmény előtt, amelyek teljesítik az EURES hálózatban való részvétel
feltételeit a 2003/8/EK bizottsági határozat[19]
értelmében. Ilyen testületek és szervezetek különösen:
(a)
a nemzeti, regionális és helyi hatóságok;
(b)
a foglalkoztatási szolgálatok;
(c)
a szociális partnerszervezetek és más érdekelt
felek.
III. fejezet
A mikrofinanszírozás és a szociális vállalkozás területe
22. cikk
Egyedi célkitűzések
A 4. cikkben meghatározott általános
célkitűzések mellett a mikrofinanszírozási és vállalkozási terület egyedi
célkitűzései a következők:
2.
Mikrofinanszírozás hozzáférhetőségének és
elérhetőségének növelése az alábbiak számára:
(a)
olyan személyek, akik elveszítették munkahelyüket,
vagy akiket ez a veszély fenyeget, vagy akiknek nehézséget jelent a
munkaerőpiacra való belépés vagy visszatérés, valamint olyan, a társadalmi
kirekesztődés által fenyegetett vagy sérülékeny személyek, akik a hagyományos
hitelpiachoz való hozzáférés tekintetében hátrányos helyzetben vannak, és akik
saját mikrovállalkozásukat szeretnék elindítani vagy továbbfejleszteni;
(b)
mikrovállalkozások, különösen az a) pontban
említett személyeket alkalmazók;
3.
A mikrohitel-szolgáltatók intézményi kapacitásának
kiépítése;
4.
A szociális vállalkozások fejlesztésének
támogatása, különösen a finanszírozáshoz való hozzáférés elősegítése révén.
23. cikk
Részvétel
1.
A mikrofinanszírozás és a szociális vállalkozás
területén való részvétel nyitva áll a nemzeti, regionális vagy helyi szinten a
16. cikk (1) bekezdésében említett országokban létrehozott és ott az alábbiakat
szolgáltató állami és magánszervezetek előtt:
(a)
mikrofinanszírozás egyének és mikrovállalkozások
számára;
(b)
finanszírozás szociális vállalkozások azámára.
2.
A végső kedvezményezettek elérése és versenyképes
és életképes mikrovállalkozások létrehozása érdekében az 1. bekezdés a) pontja
szerinti tevékenységeket folytató állami és magánszervezeteknek szorosan együtt
kell működniük a mikrohitel végső kedvezményezettjeit képviselő szervezetekkel
és az ilyen végső kedvezményezettek számára mentorálási és oktatási programokat
nyújtó szervezetekkel, különösen az ESZA támogatásban részesülőkkel.
3.
Az 1. bekezdés a) pontja szerinti tevékenységeket
folytató állami és magánszervezeteknek a kormányzás, az irányítás és az ügyfelek
védelmét magas színvonalon kell biztosítaniuk a mikrohitel nyújtására vonatkozó
európai magatartási kódex elveinek megfelelően, és annak megakadályozására kell
törekedniük, hogy a személyek és vállalkozások túlzottan eladósodjanak.
24. cikk
Pénzügyi hozzájárulás
Az egzüttes fellépések kivételével a
mikrofinanszírozás és a szociális vállalkozás területén odaítélt költségvetési
előirányzat minden pénzügyi eszköz segítségével végrehajtott fellépés teljes
költségét fedezi, beleértve a pénzügyi közvetítők felé történő fizetési
kötelezettséget, mint például a garanciális veszteségeket, az uniós forrásokat
kezelő nemzetközi pénzügyi intézmények kezelési díjait, valamint minden más
támogatható kiadást.
25. cikk
Irányítás
1.
A 6. cikk (5) bekezdésében említett eszközök és
támogatások végrehajtása érdekében a Bizottság megállapodásokat köthet az az
Unió éves költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló XXX/2012
rendelet [2012. évi új költségvetési rendelet] 55. cikke (1) bekezdése b)
pontjának iii) és iv) alpontjaiban felsorolt intézményekkel, és különösen az
Európai Beruházási Bankkal és az Európai Beruházási Alappal. E megállapodások
rendelkezései részletesen szabályozzák a pénzügyi intézményekre bízott
feladatok végrehajtását, ideértve azokat a rendelkezéseket is, amelyek szerint
biztosítaniuk kell a meglévő uniós vagy nemzeti pénzügyi eszközök kiegészítését
és az azokkal való koordinációt, és a források tagállamok és egyéb résztvevő
országok közötti kiegyensúlyozott elosztását. Egyes pénzügyi eszközöket – mint
a kockázatmegosztási eszközöket, tőkeeszközöket és adósságinstrumentumokat –
megfelelő befeketési eszközbe való befektetésen keresztül is ki lehet adni.
2.
Az e cikk 1. bekezdésében említett megállapodások a
nemzetközi pénzügyi intézmények vonatkozásában kötelezettséget írnak elő a
források és bevételek – beleértve az osztalékokat és visszatérítéseket –
újrabefektetésére a 6. cikk (5) bekezdésében említett tevékenységek esetén, a
program megkezdésének napjától számított tíz évig.
3.
A [költségvetési rendelet] 18. cikke (2)
bekezdésének megfelelően egy pénzügyi eszköz bevételeit és kifizetéseit ahhoz a
pénzügyi eszközhöz kell rendelni. A már az előző többéves pénzügyi keretben
létrehozott pénzügyi eszközök esetében az előző időszakban kezdődött műveletek bevételeit
és kifizetéseit a jelenlegi időszak pénzügyi eszközéhez kell rendelni.
4.
A nemzetközi pénzügyi intézményekkel kötött
megállapodások lejártakor vagy a speciális beruházási eszköz beruházási
időszakának a lejárta után a bevételek és az egyenleg Uniót illető részét be
kell fizetni az Unió általános költségvetésébe.
5.
A nemzetközi pénzügyi intézmények és adott esetben
az alapkezelők írásos megállapodásokat kötnek a 23. cikkben említett állami és
magánszervezetekkel. Ezek a megállapodások rögzítik, hogy az említett
szolgáltatást nyújtó állami és magánszervezetek a mikrofinanszírozási és
szociális vállalkozási terület keretében rendelkezésükre bocsátott forrásokat
kötelesek a 22. cikkben meghatározott célkitűzésekkel összhangban felhasználni,
valamint adatokat szolgáltatni a 26. cikkben említett éves jelentések
összeállításához.
26. cikk
Végrehajtási jelentések
1.
A nemzetközi pénzügyi intézmények és adott esetben
az alapkezelők éves végrehajtási jelentéseket küldenek a Bizottság számára,
amelyek leírják a támogatásban részesült tevékenységeket és azok pénzügyi
végrehajtását, a finanszírozás és a beruházások elosztását és hozzáférhetőségét
ágazatonként és kedvezményezett típusonként, az elfogadott és a visszautasított
kérelmeket, az érintett állami és magánszervezetekkel kötött szerződéseket, a
finanszírozott intézkedéseket és azok eredményeit, beleértve a társadalmi
hatásokat, a munkahelyteremtést és a vállalkozásoknak nyújtott támogatás
fenntarthatóságát.
2.
Az ezekben a éves végrehajtási jelentésekben
szolgáltatott információknak a 13. cikkben meghatározott két évenkénti
monitoring jelentésekben is szerepelniük kell. Ezeknek a monitoring
jelentéseknek tartalmazniuk kell a 283/2010/EU határozat 8. cikke (2)
bekezdésében meghatározott éves jelentéseket.
27. cikk
Értékelés
1.
A 14. cikk (2) bekezdésében meghatározott záró
értékelésnek tartalmaznia kell a 283/2010/EU határozat 9. cikkében
meghatározott záró értékelést.
2.
A Bizottság legkésőbb a nemzetközi pénzügyi
intézményekkel kötött megállapodások lejárta után egy évvel elvégzi a
mikrofinanszírozási és szociális vállalkozási terület külön záró értékelését.
28. cikk
Módosítások
Az 283/2010/EK határozat következőképpen módosul:
(a)
A 5. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő
szöveg lép:
'4. „(4) Az eszköz lejártakor az egyenleg Uniót
illető részét rendelkezésre kell bocsátani mikrofinanszírozás és szociális
vállalkozások támogatásának céljára a XX/201X/ rendeletnek megfelelően.”
(b)
A 8. cikk (3) és (4) bekezdését el kell hagyni.
29. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
PÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI
              1.1.    A javaslat/kezdeményezés címe
              1.2.    A
tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)
              1.3.    A
javaslat/kezdeményezés típusa
              1.4.    Célkitűzés(ek)

              1.5.    A
javaslat/kezdeményezés indokolása
              1.6.    Az
intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama
              1.7.    Tervezett
irányítási módszer(ek)
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
              2.1.    A
nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
              2.2.    Irányító
és ellenőrző rendszer
              2.3.    A
csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT
PÉNZÜGYI HATÁSA
              3.1.    A
kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés
mely kiadási tételét/tételeit érintik?
              3.2.    A
kiadásokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.1. A kiadásokra
gyakorolt becsült hatás összegzése
              3.2.2. Az operatív
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.3. Az igazgatási
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.4. A jelenlegi többéves
pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség
              3.2.5. Harmadik felek
részvétele a finanszírozásban
              3.3.    A bevételre gyakorolt becsült
pénzügyi hatás
PÉNZÜGYI
KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ

1.
A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI
1.1.
A javaslat/kezdeményezés címe

Az
Európai Unió társadalmi változás és innováció programjáról szóló rendelet

1.2.
A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú
költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[20]

Jelenleg:
Foglalkoztatás és szociális ügyek, közösségi foglalkoztatáspolitikák/közösségi
foglalkoztatáspolitikai eszközök: Progress (04 04 01), Eures (04 03 04), EPMF
(04 04 15)
Jövőbeli
többéves pénzügyi tervek: 1. fejezet (szociális fejlesztési program)

1.3.
A javaslat/kezdeményezés típusa

þA javaslat/kezdeményezés új intézkedésre
irányul
¨ A
javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést követő új
intézkedésre irányul
¨ A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására
irányul
¨ A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre
irányul

1.4.
Célkitűzések
1.4.1.
A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves
bizottsági stratégiai célkitűzések

A
program célja, hogy hozzájáruljon az Európa 2020 stratégia és kiemelt céljai
(szegénység, foglalkoztatás és oktatás) és integrált iránymutatásai (különösen
a 7., 8. és 10. iránymutatás) végrehajtásához az Európai Unió célkitűzéseinek
pénzügyi támogatása révén, a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítása, a
megfelelő szociális védelem biztosítása, a társadalmi kirekesztés és a
szegénység elleni küzdelem és a munkakörülmények javítása területén.

1.4.2.
Egyedi célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú
költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)

Egyedi célkitűzések:
1.
jó minőségű összehasonlító elemzési tudásbázis
kialakítása és terjesztése annak biztosítása érdekében, hogy az Unió
foglalkoztatási és szociális politikája és munkakörülményekre vonatkozó
jogszabályai szilárd tényeken alapuljanak és tükrözzék az egyes tagállamok és
egyéb résztvevő országok szükségleteit, kihívásait és körülményeit;
2.
az eredményes és inkluzív információmegosztás, a
kölcsönös tanulás és az Unió foglalkoztatási és szociális politikájával és
munkakörülményekre vonatkozó jogszabályaival kapcsolatos párbeszéd elősegítése
uniós, nemzeti és nemzetközi szinten annak érdekében, hogy ez segítse a
tagállamokat és egyéb résztvevő országokat politikáik kialakítása és az uniós
jog végrehajtása során;
3.
pénzügyi támogatás nyújtása a politikai döntéshozók
számára a szociális és munkaerő-piaci politikai reformok tesztelése érdekében;
a fő szereplők társadalmi kísérletek megtervezéséhez és végrehajtásához szükséges
kapacitásának kiépítése, valamint a vonatkozó tudásbázis és szakértelem
elérhető tétele;
4.
pénzügyi támogatás nyújtása az uniós és nemzeti
szervezeteknek az Unió foglalkoztatási és szociális politikája és
munkakörülményekre vonatkozó jogszabályai kialakításához, előmozdításához és
támogatásához szükséges kapacitásaik növelése érdekében
A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú
költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)
04 04 01 és 04 01 04 10
Egyedi célkitűzések:
1.
Annak biztosítása, hogy az álláslehetőségek,
álláspályázatok és a kapcsolódó információk átláthatóak legyenek a potenciális
pályázók és a munkaadók számára; ezt az információk országok közötti, régiók
közötti és határokon átnyúló cseréjével és terjesztésével kell elérni
szabványos átjárhatósági módok alkalmazásával;
2.
Munkaerő-felvételi és elhelyezkedési
szolgáltatások kialakítása az állásajánlatok és álláspályázatok európai szintű
közvetítése révén; ennek magában kell foglalnia az elhelyezkedés minden fázisát
a felvételre való előzetes felkészítéstől kezdve a felvétel utáni
segítségnyújtásig a pályázó sikeres munkaerő-piaci integrációjának biztosítása
érdekében; ide tartoznak a célzott mobilitási programok az üres álláshelyek
betöltésére a felismert munkaerő-piaci hiányosságok esetében, és/vagy a
munkavállalók adott csoportjainak, mint például a fiataloknak a segítése.
A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú
költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)
04 03 04 és 04 01 04 04
Egyedi célkitűzések:
1.
Mikrofinanszírozás hozzáférhetőségének és
elérhetőségének növelése az alábbiak számára:
(a)
olyan személyek, akik elveszítették munkahelyüket,
vagy akiket ez a veszély fenyeget, vagy akiknek nehézséget jelent a
munkaerőpiacra való belépés vagy visszatérés, valamint olyan, a társadalmi
kirekesztődés által fenyegetett vagy sérülékeny személyek, akik a hagyományos
hitelpiachoz való hozzáférés tekintetében hátrányos helyzetben vannak, és akik
saját mikrovállalkozásukat szeretnék elindítani vagy továbbfejleszteni;
(b)
mikrovállalkozások, különösen az a) pontban
említett személyeket alkalmazók;
2.
A mikrohitel szolgáltatók intézményi kapacitásának
kiépítése;
3.
A szociális vállalkozások fejlesztésének
támogatása, különösen a finanszírozáshoz való hozzáférés elősegítése révén.
4.
A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú
költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)
04 04 15 és 04 01 04 11
Várható eredmény(ek) és hatás(ok)
A
program végső célja, hogy pozitív változást idézzen elő a tásadalmi-gazdasági
helyzetben, azaz nagyobb fokú foglalkoztatottságot, kevesebb szegénységet,
nagyobb mértékű társadalmi befogadást és jobb munkakörülményeket teremtsen. Az
intézkedések középpontjában az Európa 2020 inkluzív növekedési célkitűzéséhez
és a kapcsolódó kiemelt célokhoz való hozzájárulás áll, mivel nagy hozzáadott
értékű támogatást nyújtanak a kiemelt kezdeményezések főbb tevékenységeihez: az
„Új készségek és munkahelyek menetrendjéhez”, „A szegénység és társadalmi
kirekesztés elleni küzdelem európai platformjához” és a „Mozgásban az
ifjúsághoz.
A
program azonban csak nagyon korlátozott hatást tehet a társadalmi-gazdasági
helyzet tényleges változásaira. Az utódeszköz fő célja és szerepe ezért inkább
az, hogy a fenti végső cél elérése érdekében modern, eredményes és innovatív EU
foglalkoztatás- és szociális politika kialakítását, összehangolását és
végrehajtását segítse az alábbiak révén:
–
az EU politikai döntéshozatali folyamatának
támogatása a jogszabályalkotás területén, az intelligens szabályozás elveivel
összhangban, erősebb politikai összehangolás/gazdasági kormányzás révén;
–
az EU foglalkoztatás- és szociális politikája
transznacionális dimenziójának előtérbe helyezése; ennek előmozdításához a
tagállamok összehangolt fellépése szükséges;
–
a tagállamok közös és egymást kölcsönösen erősítő
fellépésének támogatása ez EU-szintű együttműködés megszilárdítása, a kölcsönös
tanulás és szociális innováció elősegítése érdekében;
–
a munkavállalók (különösen a fiatalok) felvételét
és elhelyezkedését támogató szolgáltatások kialakítása az állásajánlatok és
álláspályázatok európai szintű közvetítése révén, elősegítve ezáltal a
munkavállalók földrajzi mobilitását;
–
a finanszírozás hozzáférhetőségének elősegítése a
vállalkozók számára, különösen a munkaerőpiactól legtávolabb kerültek és a
szociális vállalkozások számára.

1.4.3.
Az eredmények és hatások mutatói

A
jelenlegi Progress programban alkalmazott eredményalapú irányítási megközelítés
és az éves teljesítmény monitoring hatékonynak bizonyult a program
eredményeinek kimutatásában és növelte az Unió elszámoltathatóságát. Erre a
tapasztalatra építve az új program beavatkozási logikája világos (amikor az
SMART – konkrét, mérhető, teljesíthető, releváns és határidőhöz kötött – egyedi
célkitűzések hozzájárulnak az általános célkitűzések eléréséhez) és ennek
megfelelő hatás- és eredménymutatói vannak. Nem szabad elfelejteni, hogy a
Progress területhez kapcsolódó tevékenységek az Európa 2020 stratégia céljaihoz
kapcsolódnak; önmagukban nem járnak javak és szolgáltatások nyújtásával. A
Progresshez kapcsolódó tevékenységeknek azonban közvetett hatásuk van az EU
foglalkoztatási és szociálpolitikájának fejlődésére, mivel a jobb szakpolitikai
döntéshozatal jobb társadalmi-gazdasági eredményekkel jár. Mivel a Progress
terület elsősorban politikai jellegű, a mutatók megállapítása problematikus;
ugyanez érvényes a mennyiségi célok kijelölésére is globálisabb szinten (ebben
az esetben a mérés elsősorban közvetett mutatókra épül).
Nagyon
nehéz ezért a Progress négy egyedi célkitűzését valóban „mérhetővé” tenni,
mivel egyediek, teljesíthetők, realisták és időfüggők (a program végére). A
kölcsönös tanulási eseményeket például nem lehet mennyiségileg értékelni, mivel
számuk és témáik a tagállamok érdekeitől függnek, valamint attól, hogy
kívánnak-e ilyen eseményeket vendégül látni és részt venni ezeken; az ismeretek mennyisége is a
szakpolitika-fejlesztési szükségletek függvénye. Ennélfogva
szubjektív változók használata ajánlott – ilyen az érdekeltek elégedettsége
vagy tudása, az EU foglalkoztatási és szociálpolitikában betöltött szerepének
megítéléséról készülő felmérések, valamint a Progress eredményeinek tervezett
és valóságos felhasználása. Hasonló okokból nem lehet egyedi félidős célokat
sem kitűzni minden esetben. Ennek ellenére a
megközelítés megfelel az eredményalapú irányítás elveinek, amely hatékony célokat
tervez magához a tevékenységhez közeli szinten.
A
mutatók listáját lásd a 2.1.2. szakaszban.

1.5.
A javaslat/kezdeményezés indokolása
1.5.1.
Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek)

A
program arra törekszik, hogy támogassa a Bizottságot, a tagállamokat és a főbb
érintett feleket olyan eredményes politikai reformok kialakítása,
összehangolása és végrehajtása során, amelyek célja az alábbi hosszú távú
kihívások megválaszolása:
–
magas munkanélküliségi arány, különösen az alacsony
képzettségűek, az idősebb munkavállalók, a migránsok és a fogyatékossággal élők
között;
–
egyre széttagoltabb munkaerőpiac, ahol rugalmasabb
munkavégzési formák és egyéb kihívások jelennek meg, amelyek hatással vannak a
munkahelyi biztonságra és a munkakörülményekre;
–
a demográfiai változások (elöregedő lakosság) miatt
csökkenő létszámú munkaerő és a szociális védelem rendszereire nehezedő,
növekvő nyomás ;
–
a szegénységi küszöb alatt és társadalmi
kirekesztettség körülményei között élők elfogadhatatlanul magas száma.
Rövid
távon a program az alábbi problémákat/szükségleteket próbálja megoldani:
–
az egész EU-ra vonatkozó alapos, összehasonlítható
és hozzáférhető tények, statisztikák és mutatók szükségessége annak biztosítása
érdekében, hogy a foglalkoztatás- és szociális politika és a jogszabályok
tükrözzék az egyes tagállamok szükségleteit, kihívásait és körülményeit;
–
az EU-szintű kölcsönös tanulás szükségessége, hogy
a politikai döntéshozók és az érintett felek jobban megértsék az EU
célkitűzéseket és politikákat nagyobb felelősséget érezzenek irántuk;
–
a politikai döntéshozók megfelelő pénzügyi
támogatásának szükségessége az innovatív megoldások tesztelése, értékelése és
továbbfejlesztése érdekében;
–
a korlátozott európai földrajzi mobilitás és az
álláskeresők és állásajánlatok közötti közvetítés elégtelen támogatása;
–
a szociális vállalkozások, a munkanélküliek, a
munkahelyük elvesztésének veszélye által fenyegetett személyek és a hátrányos
helyzetű csoportokba tartozó személyek, így például a fiatalok, idősebbek vagy
migránsok finanszírozáshoz vagy mikrohitelekhez való hozzáférésének alacsony
szintje.

1.5.2.
Az uniós részvételből adódó többletérték

Az
EU egyedülálló helyzetben van ahhoz, hogy európai platformot biztosítson a
foglalkoztatási és szociális kérdések területén a tagállamok (beleértve az EGT
és a tagjelölt országokat) közötti politikai véleménycsere és kölcsönös tanulás
számára. A más országokban alkalmazott szakpolitikák ismerete nagyobb
mozgásteret biztosít a politikai döntéshozók számára, innovatív politikák
kialakítását váltja ki és ösztönzi a nemzeti reformokat.
Az
EU fellépése növeli a nemzeti intézkedések által nyújtott értéket azáltal, hogy
európai dimenziót kölcsönöz az adatok gyűjtése és összehasonlítása, a
statisztikai eszközök, módszerek és közös mutatók kialakítása számára annak
érdekében, hogy teljes képet kapjunk a foglalkoztatási és szociális helyzetről.
Az ilyen európai szintű tényalap az egyes tagállamok főbb foglalkoztatási és
szociális kihívásai alapos elemzésének előfeltétele; valamint az Európa 2020
célok felé haladás nyomon követése és az európai szemeszter keretében előírt
ország-specifikus ajánlások megfogalmazása szempontjából is alapvető
fontosságú.
Az
intelligens szabályozás programjának egyik elismert fő prioritása az EU
jogszabályok jobb alkalmazásának szükségessége. A jogszabályok modernizálása az
azonos versenyfeltételek megteremtése és az EU jogvédelem közös szintjének
mindenki számára történő biztosítása érdekében az egészségügy, a munkahelyi
biztonság és a munkajog területén EU szinten érhető el a legjobban. Szintén az
EU tudja a legjobban finanszírozni az EU szabályok betartását javító
intézkedéseket és rendszeresen felülvizsgálni az EU jogszabályok alkalmazását
az összes tagállamban.
Az
EU szintjén lehet legjobban kezelni a főbb európai szintű civil társadalmi
hálózatok kapacitásának fejlesztését az Unió szociálpolitikai céljainak
támogatása és továbbfejlesztése érdekében.
Az
új programnak, különösen az EURES területnek köszönhetően a tagállamok
élvezhetik az EU munkaerőpiacon belüli nagyobb mobilitást, amely segíthet a
hiányszakmák és nehezen betölthető álláshelyek betöltésében és ezáltal
fellendíti a gazdasági tevékenységet és hozzájárul a gazdasági növekedéshez. A
nagyobb európai munkaerő-piaci mobilitás a belső határok nélküli terület
megteremtése, a gazdasági és szociális kohézió és az aktív európai polgárság
erősítése szempontjából is alapvető fontosságú. Ezért az EU intézményeknek,
különösen a Bizottságnak, amely rendelkezik az igazgatási forrásokkal, a
szakértelemmel és az EURES-hez hasonló transznacionális hálózatok
összehangolásának képességével, támogatniuk kell és elő kell segíteniük a
munkavállalók földrajzi mobilitásának növelését célzó intézkedéseket. A
Bizottság értéket is tud hozzáadni az EURES hálózathoz a szabad mozgás előtt
álló maradék akadályok megszüntetését, a jó gyakorlatokra vonatkozó
tapasztalatcsere elősegítését és az EURES hálózat tagjai között kölcsönös
tanulás biztosítását célzó politikák kidolgozása révén.
A
mikrohitelek elérhetőségének növelését a legjobban európai szinten lehet
elérni: először is a Bizottság az Európai Beruházási Alappal együttműködésben
felhasználhatja az európai Progress mikrofinanszírozási eszköz és más EU-szintű
mikrofinanszírozási kezdeményezések tapasztalatait. A mikrofinanszírozási
intézmények az összes tagállamban kihasználhatják ennek a szakértelemnek az
előnyeit anélkül, hogy nemzeti, regionális vagy helyi hatóságaiknak a saját
erőforrásaikat kellene felhasználniuk hasonló rendszerek létrehozására.
Az
EU-szintű fellépés megalapozhatja a jövőbeli határozottabb nemzeti és
regionális fellépést, és ezért az átfogó támogató ökoszisztéma létrehozása
érdekében tartalmaznia kell a közvetítők és multiplikátorok
kapacitásfejlesztését és mozgósítását.
Ezenkívül
a pénzügyi erőforrások európai szintű összevonása révén további finanszírozást
lehet bevonni olyan harmadik fél beruházóktól, mint az Európai Beruházási Bank,
amely a Progress mikrofinanszírozás keretében az EU 100 millió EUR
hozzájárulásának megfelelő összeget biztosított. Ez érvényes egy olyan EU-szintű
szociális vállalkozásokba való befektetési alapra is, amely várhatóan további
forrásokat vonhat be más beruházóktól.

1.5.3.
Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága

A
Progress program (2007-2013) félidõs értékelése megállapítja, hogy a
célkitûzései alapvetően megfelelnek a Bizottság lisszaboni stratégiában és az
Európa 2020 stratégiában meghatározott célkitûzéseinek.
A program keretében végzett tevékenységek fő típusai (elemzés és
kölcsönös tanulási tevékenységek, a főbb szereplők támogatása) eredményesen
érik el annak célkitűzéseit. Az éves
tervezési, végrehajtási és nyomon követési ciklus és a tevékenységek értékelése
általában megfelelőnek mondható, azonban az éves finanszírozás prioritások
mellett ajánlott egy többéves tervezési ciklus létrehozása a hosszú távú
stratégiai politikai célkitűzések meghatározása érdekében.
Az
EURES hálózat (2006-2008) egyik utólagos értékelése azt mutatja, hogy a többi
EU hálózattal összehasonlítva az EURES sokkal nagyobb mértékben helyezi
előtérbe a foglalkoztatási lehetőségeket és hogy ez az egyetlen olyan hálózat,
amely egyedi állásközvetítési szolgáltatásokat kíván nyújtani. Az EURES
foglalkoztatási mobilitási portált nagyra értékelik az álláskeresők,
állásváltoztatók és a munkaadók, akik egyértelmű előnyöket látnak abban, hogy
egész Európára vonatkozóan tudnak álláshelyekhez hozzáférni, illetve azokat
EU-szerte meg tudják hirdetni.
Mivel
az EU csak 2010 második felében kezdett támogatást nyújtani a
mikrofinanszírozáshoz, független értékelést még nem végeztek. Az érintett felek
(az európai mikrofinanszírozási szektort képviselő Európai Mikrofinanszírozási
Hálózat) visszajelzése alapján az EU-szintű mikrofinanszírozási eszköz
teljesíti az elvárásaikat Ösztönzi nemzeti vagy regionális támogatási
rendszerek létrehozását; méretgazdaságosságot biztosít és/vagy minimalizálja a
kudarc kockázatát olyan területeken, ahol az egyes tagállamok nem tudják a
szükséges kritikus tömeget elérni; és a kisebb nemzeti rendszerekhez képest
nagyobb multiplikátor-hatása van.

1.5.4.
Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi
eszközökkel

A Bizottság a tagállamokkal együttműködésben biztosítja,
hogy a program tevékenységei más uniós intézkedésekkel összhangban állnak,
azokat kiegészítik, de nem kettőzik meg, különösen az Európai Szociális Alap
(ESZA) keretében, valamint olyan területeken, mint a társadalmi párbeszéd, a
jogérvényesülés és az alapvető jogok, az oktatás, a szakképzési és
ifjúságpolitika, a kutatás és innováció, a vállalkozás, az egészségügy, a
bővítés és a külső kapcsolatok, és az általános gazdaságpolitika.Az intézkedés
és a pénzügyi hatás időtartama

1.6.
A fellépés és a pénzügyi hatás időtartama

þ A javaslat/kezdeményezés határozott
időtartamra vonatkozik
–
þ  A javaslat/kezdeményezés 2014. január 1-jétől 2020. december 31-ig
érvényes.
–
þ  A pénzügyi hatás 2014-től 2020-ig tart.
¨ A javaslat/kezdeményezés határozatlan
időtartamra vonatkozik
–
Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig
–
azt követően: rendes ütem.

1.7.
Tervezett irányítási módszer(ek)

þ A Bizottság által gyakorolt közvetlen
centralizált irányítás
¨ Közvetett centralizált irányítás a következőknek történő hatáskör-átruházással:
–
¨  végrehajtó ügynökségek
–
¨  a Közösségek által létrehozott szervek
–
¨  tagállami közigazgatási /közfeladatot ellátó szervek
–
¨  az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön
intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke
szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott személyek
¨ Megosztott irányítás
a tagállamokkal
¨ Decentralizált irányítás harmadik országokkal
þ Nemzetközi szervezetekkel közös
irányítás
A
centralizált közvetlen irányítási mód (a költségvetési rendelet 53a. cikke)
vonatkozik a Progress és az EURES területeken végrehajtott összes
tevékenységre. A mikrofinanszírozás és szociális vállalkozás területen végzett
tevékenységek végrehajtása a közös irányítási mód szerint történik (a
megállapodásokat a Bizottság olyan nemzetközi pénzügyi intézetekkel köti meg,
mint az EBB/EBA).

2.
IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
2.1.
A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó
rendelkezések
2.1.1.
A nyomon követésre és értékelésre vonatkozó
rendelkezések

A
program nyomon követése két évenként történik annak érdekében, hogy értékelni
lehessen az általános és egyedi célkitűzések felé történt előrelépés
eredményeit és ugyanakkor meg lehessen tenni a szükséges kiigazításokat a
politika és a finanszírozási prioritások terén. A nyomon követés annak az
értékelésére is eszközt biztosít, hogyan érvényesítik a nemek közötti
egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség követelményeit az integrált program
tevékenységei során. Ahol ennek van jelentősége, a mutatókat nem, kor és
fogyatékosság szerint is le kell bontani.
A
program félidős és utólagos értékelés tárgyát is képezi.. A félidős értékelés célja a program célkitűzései
felé történt előrelépés eredményeinek felmérése és annak meghatározása, hogy
erőforrásait eredményesen használták-e fel, továbbá a hozzáadott európai érték
vizsgálata. A félidős értékelési jelentést
2017 végéig kell benyújtani és a program utódeszközének előkészítése során fel
kell használni. A záró értékelés ezen kívül
megvizsgálja a program hatását. Az utólagos
értékelést legkésőbb 2022 végéig kell benyújtani.
A
mikrofinanszírozási és szociális vállalkozási terület hosszabb időtartama miatt
(a beruházások csak az eszköz elindítása után tíz évvel érnek véget) ennek a
területnek az egyedi záró értékelése legkésőbb a Bizottság és az Európai
Beruházási Alap között kötött megállapodások lejárta után egy évvel történik
meg.

2.1.2.
Teljesítménymutatók

Általános célkitűzések
 Mutatók || A jelenlegi helyzet || Hosszú távú célok
 Az uniós célkitűzések iránti felelősségvállalás megerősítése a főbb uniós és nemzeti politikai döntéshozók és más érdekelt felek körében a foglalkoztatás, a szociális és a munkakörülmények területén az uniós és tagállami szintű konkrét, összehangolt fellépések érdekében
 Az érintett felek aktív részvétele uniós és tagállami szinten a közös kihívásokról szóló vitákban és a megválaszolásukat szolgáló konkrét intézkedések megtételében || Nincs egységes módszer az érintett felek politikai vitába történő részvételének mérésére. A közelmúltban végzett értékelések[21] azt mutatták, hogy az érintett felek részvétele a politikai kérdéstől függően és az egyes tagállamok között változik. A legutóbbi éves PROGRESS teljesítményjelentés arra mutat, hogy az (uniós, nemzeti, regionális vagy helyi) hatóságok hajlamosak szorosabb kapcsolatokat fenntartani egymással, mint a szociális partnerekkel és civil szervezetekkel.   || Az összes érintett fél egyformán aktív részvétele EU szinten és valamennyi tagállamban.
 A megfelelő ország-specifikus ajánlások elfogadása || A mutató az először 2011. júniusában közzétett ország-specifikus ajánlásokon alapul. Az előző NSR jelentések Bizottság általi értékelése és az előző ország-specifikus integrált ajánlások azt mutatták, hogy a tagállamok legalább háromnegyedének politikái vagy stratégiái összhangban vannak az EU célkitűzésekkel. || Valamennyi tagállam elfogadja az ország-specifikus ajánlásokat a foglalkoztatás, szociális ügyek és munkakörülmények területén (ahogyan azt a következő nemzeti reformprogramokban leírt stratégiák és politikák tanúsítják)
 Megfelelő, hozzáférhető és eredményes szociális védőrendszerek és munkaerőpiacok létrehozásának támogatása és a politikai reform elősegítése a jó kormányzás, a kölcsönös tanulás és a szociális innováció előmozdításával
  A szociális innováció eredményei felhasználásának hatása az aktív munkaerő-piaci és szociális védelmi politikák kidolgozására és végrehajtására || A szociális innováció támogatása az intézkedések új területe. Hiányzik a szociális innováció eredményeinek az aktív munkaerő-piaci és szociális védelmi politikákban történő teljes körű alkalmazására vonatkozó rendszeresebb megközelítés. || Valamennyi tagállam bemutat legalább egy példát nemzeti reformprogramjában a rendelkezésre álló szociális innovációs eredmények tervezett és tényleges alkalmazására az aktív munkaerő-piaci és szociális védelmi politikájának kialakítása és végrehajtása során.
 A szociális innovációval kapcsolatos tudatosság || Mint fent. || Mint fent.
 Az uniós jog modernizálása az intelligens szabályozási elveknek megfelelően, és annak biztosítása, hogy a munkakörülményekre vonatkozó uniós jogot eredményesen alkalmazzák
 Az alábbiakból tevődik össze: a) az átfogóan felülvizsgált jogi szabályozás (irányelvek)            b) az ebből következő, a meglevő jogszabályok felülvizsgálatára (elhagyására, egyesítésére) vagy új jogszabályok kezdeményezésére vonatkozó érdemi javaslatok száma ||     a) Egy irányelv (a munkaidőről szóló irányelv) jelenleg felülvizsgálat alatt áll.       b) n.a. ||     a) az összes munkakörülményekkel kapcsolatos kérdésekről szóló irányelvet átfogóan felülvizsgálják a program végére.   b) Ahol jelentősége van, a Bizottság intézkedést kezdeményez a meglevő jogszabályok módosítására, tisztázására vagy egyszerűsítésére, vagy új jogszabályok kezdeményezésére, amennyiben ezt hatásvizsgálat indokolja, és adott esetben az EU szociális partnerekkel történt konzultációt követően.
 a EU jogszabályoknak való megfelelés a tagállamokban (átültetési arány és töredezettségi tényező) || 2010-ben a munkajogi irányelvek esetében az átültetési arány 98,3% volt és az egészségügyi és munkahelyi biztonsági irányelveknél 100% ; az ezeknek megfelelő töredezettségi tényező 5%, illetve 0% volt. A történeti elemzés azt mutatja, hogy ezek az arányok új jogszabályok bevezetése után általában rosszabbodnak. A meglevő jogszabályok módosítására, tisztázására vagy egyszerűsítésére, vagy új jogszabályok kezdeményezésére vonatkozó lehetséges bizottsági intézkedések tükrében fontos fenntartani a magas átültetési arányt és alacsony töredezettségi tényezőt. || 100% átültetési arány és ennek megfelelő alacsony, 0% töredezettségi tényező
 Aktív végrehajtás és érvényesítés || Jelenleg az aktív végrehajtás és érvényesítés minőségi felmérése folyik (értékelések és független szakértői hálózatok útján) és irányelvenként és országonként változik. || Csaknem minden tagállam aktívan végrehajtja és érvényesíti valamennyi munkakörülményekre vonatkozó irányelvet (minőségi értékelés)
 A munkavállalók földrajzi mobilitásának előmozdítása és a munkalehetőségek fellendítése nyitott és mindenki számára hozzáférhető uniós munkaerőpiacok létrehozásával
 A földrajzi mobilitás hatása a tagállamok GDP-jére || Léteznek előzetes próbálkozások egyes országokra gyakorolt hatások modellezésére és értékelésére (pl. Egyesült Királyság és Írország), de az egész Uniót még nem fedik le. Az 2008. évi európai foglalkoztatási jelentés becslése szerint az EU-8 országokból jövő mobilitási hullámok 2007-ig további 0,4%-kal javították az ír GDP-t és 0,3%-kal az Egyesült Királyság GDP-jét. || A földrajzi mobilitásnak a tagállamok GDP-jére gyakorolt hatását felmérik az egész Unióban és a hatás pozitív. A hosszú távú előrejelzés szerint 2015-re további 1,7%-kal javul a GDP Írországban és 0,6%-kal az Egyesült Királyságban a bővítés előtt helyzethez képest.
 A földrajzi mobilitás hatása a betöltetlen álláshelyek / hiányszakmák csökkentésére || Léteznek előzetes próbálkozások egyes országokra gyakorolt hatások modellezésére és értékelésére, de az egész Uniót még nem fedik le.   || A földrajzi mobilitás betöltetlen álláshelyek / hiányszakmák csökkentésére gyakorolt hatását felmérik az egész Unióban és a hatás pozitív.
 A mobil munkavállalók munkaerő-piaci részvételének és foglalkoztatási arányának különbsége a befogadó ország és a származási ország között || Az EU-n belüli mobilitás értelmében mobil munkavállalók általában magasabb foglalkoztatási arányt érnek el, mint a nem mobil munkavállalók. || Az Eurostat munkaerő felmérése és más statisztikákból származó információk rendelkezésre állnak.
 A foglalkoztatás és társadalmi befogadás előmozdítása a mikrofinanszírozás rendelkezésre állásának és hozzáférhetőségének javításával a sérülékeny csoportok és a mikrovállalkozások számára, illetve a finanszírozás hozzáférhetőségének javítása a szociális vállalkozások számára
 Az EU támogatásában részesült, újonnan létrehozott vagy összevont vállalkozások száma || 0 || 51 000 (amelyből 1000 szociális vállalkozás)
 Vállalkozások alapítása vagy fejlesztése révén létrehozott vagy megtartott munkahelyek száma || A CIP keretprogram értékelése szerint mikrohitelenként 1,2 munkahely jött létre. ||
 Azoknak a személyeknek a profilja (lehetőleg kor, nem, kisebbség, fogyatékosság, foglalkozatási státusz szerint), akik EU mikrofinanszírozási támogatással vállalkozást hoztak létre vagy fejlesztettek tovább || Nincs adat || A kedvezményezettek 50%-a munkanélküli vagy hátrányos helyzetű csoporthoz tartozik

Egyedi célkitűzések
 Mutatók || Legutóbbi ismert eredmények || Középtávú célok
 1. 1. Jó minőségű összehasonlító elemzési tudásbázis kialakítása és terjesztése annak biztosítása érdekében, hogy az Unió foglalkoztatási és szociális politikája és munkakörülményekre vonatkozó jogszabályai szilárd tényeken alapuljanak és tükrözzék az egyes tagállamok és egyéb résztvevő országok szükségleteit, kihívásait és körülményeit
 Az érintett felek elégedettsége a program által létrehozott tudással és annak tervezett felhasználásával || Különböző érintett felek (Bizottság, EP, nemzeti közigazgatások, végrehajtó szervek, szociális partnerek, nem kormányzati szervezetek, stb.) felhasználják a jelenlegi Progress program által megteremtett tudást. A 2010. évi felmérés azt mutatja, hogy azok, akik tisztában vannak ezekkel a megteremtett ismeretekkel (az érdekeltek körülbelül 50%-a) hasznosnak tartják azokat (a válaszoló érintett felek körülbelül 85%-a) és felhasználják azokat (felhasználásukat tervezik). || A program által létrehozott tudásról ismerettel bíró érintett felek körének növelése (a főbb eredmények ismertségének növelése: a válaszoló érintett felek 75%-a), és a magas elégedettségi arány fenntartása (a válaszoló érintett felek legalább 85%-a)
 Azoknak foglalkoztatási főigazgatóság által indított politikai kezdeményezéseknek az aránya, amelyek a program által létrehozott tudáson alapulnak || Nem áll rendelkezésre adat. || Valamennyi EU foglalkoztatási és szociálpolitikai kezdeményezés és munkakörülményekre vonatkozó intézkedés figyelembe veszi a program által létrehozott tudást
 Új (addig nem létező) tudás (ötletek, fogalmak, megközelítések, modellek, előretekintő elemzés) létrehozására fordított források aránya[22]   || Nincs pontos becslés, de az említett típusú tudás létrehozására juttatott költségvetési részarány 10-20% körül van Ez a részarány várhatóan növekedni fog, különösen a szociális innováció hangsúlyos szerepének tükrében. || A költségvetés legalább 25%-át fordítják új (addig nem létező) tudás (ötletek, fogalmak, megközelítések, modellek, előretekintő elemzés) létrehozására
 2. Az eredményes és inkluzív információmegosztás, a kölcsönös tanulás és az Unió foglalkoztatási és szociális politikájával és a munkakörülményekre vonatkozó jogszabályaival kapcsolatos párbeszéd elősegítése uniós, nemzeti és nemzetközi szinten annak érdekében, hogy a program segítse a tagállamokat és egyéb résztvevő országokat politikáik kialakítása és az uniós jog végrehajtása során
 Az EU politikák és célkitűzések (ideértve a nemek közötti egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség érvényesítését, valamint a hozzáférés egyenlőségét) jobb megértéséből származó tervezett nyereség || A 2010. évi felmérésben a válaszadók mintegy 89%-a állította, hogy jobban megértette az EU politikai célkitűzéseit a Progress által finanszírozott rendezvényeken való részvétel után. || 10 érintett félből 9 állította, hogy jobban megértette az EU-politikákat és -célkitűzéseket a program által finanszírozott rendezvényeken való részvétel után.
 Azoknak a kölcsönös tanulási/információ- megosztási eseményeknek az aránya, amelyek inkluzív jellegűek és teljesítik a konzultációra vonatkozó minimális előírásokat || A 2010. évi nyomon követési felmérés alapján a Progress által finanszírozott kölcsönös tanulási rendezvényeken nagyra értékelik a megvitatott kérdések egyértelműségét és a megfelelő döntéshozók bevonását (öt válaszoló érintett félből négynek volt pozitív véleménye); a többi érintett fél (szociális partnerek, civil szervezetek, stb.) bevonását illetően valamivel kevésbé pozitív a vélemény. || 5 érintett félből 4 állítja, hogy a kölcsönös tanulási / tájékoztatási rendezvények inkluzívak és a konzultációra vonatkozó valamennyi előírást teljesítik.
 Az információknak a résztvevők és más döntéshozók és érintett felek által politikai döntéshozatal / támogatás céljából történő deklarált (szándékozott/tényleges) felhasználása || A Progress által finanszírozott rendezvények utólagos felmérése 2010-ben azt mutatta, hogy a résztvevők mintegy kétharmada szándékozott használni vagy ténylegesen használta az információkat politikai döntéshozatal vagy támogatás céljából. A lényeges kihívás (különösen a kölcsönös tanulási rendezvények esetében) azonban a megszerzett információk más megfelelő döntéshozókkal és érintett felekkel (pl. a részt nem vevőkkel) történő megosztása. || - 4 bevont résztvevőből 3 állítja, hogy a megszerzett információkat használja (ténylegesen vagy szándékában áll ). - Az információk jobb megosztása más döntéshozókkal és érintett felekkel (nem résztvevőkkel)
 3. Pénzügyi támogatás nyújtása a politikai döntéshozók számára a szociális és munkaerő-piaci politikai reformok tesztelése érdekében; a fő szereplők társadalmi kísérletek megtervezéséhez és végrehajtásához szükséges kapacitásának kiépítése és a vonatkozó tudásbázis és szakértelem elérhetővé tétele.
 Az információknak a résztvevők és más döntéshozók és érintett felek által politikai döntéshozatal / támogatás céljából történő deklarált (szándékozott/tényleges) felhasználása || A szociális innováció támogatása új támogatási terület, ezért nincs összehasonlítási alap. || Az ilyen tevékenység újszerűsége miatt az várható, hogy a bevont résztvevők akár kétharmada állítja, hogy ténylegesen használja a társadalmi kísérletek révén megszerzett információkat politikai döntéshozatal / képviselet céljára vagy további szociális kísérletekhez.
 Az EU foglalkoztatási és szociális politikájának területén a szociális kísérletek kialakításához és végrehajtásához a megfelelő feltételek (pénzügyi források, megfelelő know-how és szakértelem hozzáférhetősége) megléte: a főbb szereplők megfelelő kapacitása || A szociális innováció támogatása új támogatási terület, ezért nincs összehasonlítási alap. || Az EU foglalkoztatási és szociálpolitikai területén a szociális kísérletek kialakításának és végrehajtásának valamennyi fő előfeltételét (pénzügyi források, megfelelő know-how hozzáférhetősége, a főbb szereplők kapacitása) kielégítőnek találják (pl. értékelés révén)
 4. Pénzügyi támogatás nyújtása uniós és nemzeti szervezeteknek az Unió foglalkoztatási és szociális politikája és a munkakörülményekre vonatkozó jogszabályai kialakításához, előmozdításához és támogatásához szükséges kapacitásaik növelése érdekében
 Megerősített szervezetek és hálózatok, amelyeket az EU és a tagállamok politikai döntéshozói és más érintett felek hasznos információforrásként elismernek || Nincs átfogó összehasonlítási alap valamennyi típusú szervezet és hálózat tekintetében, amelyeket az új programban támogatni terveznek. Jelenleg (2011) csak arra van adat, hogy általánosságban 10 válaszoló érintett félből akár 9,, és 4 válaszoló döntéshozóból és tisztségviselőből különösen mintegy 3 úgy véli, hogy a legjobban teljesítő főbb EU hálózatok és civil szervezetek hasznos információforrások. || 4 felmért döntéshozóból és egyéb érintett félből 3 elismeri, hogy a legtöbb támogatott szervezet és hálózat hasznos információforrás az EU és a tagállamok politikáját illetően.
 A kapacitás tervezett változása[23] annak érdekében, hogy az EU foglalkoztatási és szociális politikáját és jogszabályait a támogatott kapacitáserősítési intézkedésekben résztvevők (egyének vagy adott esetben szervezetek) továbbfejlesszék, előmozdítsák, és a végrehajtását támogassák   || A támogatott kapacitáserősítési intézkedésekben résztvevők (egyének vagy adott esetben szervezetek) ilyen típusú önértékelésének nincs átfogó összehasonlítási alapja. A Progress által finanszírozott főbb EU hálózatok és civil szervezetek hasonló teljesítményméréseinek első eredményei pozitív változást mutatnak, különösen a politikai döntéshozatalra és érdekképviseletre vonatkozó egyedi tudás megszerzését illetően, míg valamivel kevesebb siker látható a belső szervezet fejlesztésében. || A támogatott kapacitáserősítési intézkedésekben résztvevők közül négyből három állítja, hogy javult az EU foglalkoztatási és szociálpolitikai és a jogszabályok továbbfejlesztésére, végrehajtásának előmozdítására és támogatására szolgáló kapacitása.
 5. Annak biztosítása, hogy az álláslehetőségek, álláspályázatok és a kapcsolódó információk átláthatóak legyenek a potenciális pályázók és a munkaadók számára . Az EURES foglalkoztatási mobilitási portálon az álláshelyek és önéletrajzok száma.
 Az EURES portálon található összes állásajánlat és CV: jelenleg az EURES portálon több mint 1°000°000 álláshely és 600°000 önéletrajz van. || Jelenleg az EURES portálon több mint 1°000°000 álláshely és 600°000 önéletrajz van || Az álláshelyek száma várhatóan évente 3%-kal növekszik.
 A foglalkoztatási mobilitási portálon elérhető felvételek / elhelyezkedések és álláshirdetések száma || Jelenleg becslések szerint 150°000 személy helyezkednek el évente || Az EURES-ért felelős szolgálatok „Az állami foglalkoztatási szolgálatok teljesítménymérési rendszereinek értékelése és ajánlások a földrajzi mobilitási mutatóra vonatkozóan” címmel vizsgálatba kezdett az EURES 2020 mutatók meghatározása érdekében.
 6. Munkaerőfelvételi és elhelyezési szolgáltatások fejlesztése az állásajánlatok és álláspályázatok európai szintű közvetítése révén
 Az EURES által elősegített, országok közötti foglalkoztatásba lépők száma. Az elhelyezkedések számának évi 3%-kal történő növekedése (a jelenlegi becsült érték évi 150°000 elhelyezkedés) || A Bizottság a közelmúltban indított előkészítő fellépést az „Első EURES állásod” című, első célzott mobilitási programhoz. Becslések szerint ez két-háromezer fiatal munkavállaló elhelyezkedéséhez fog hozzájárulni. || Lásd fent.
 7. A mikrofinanszírozás rendelkezésre állásának és elérhetőségének növelése
 EU támogatással a végső kedvezményezettek számára közvetítők által nyújtott mikrohitelek száma. (A teljes beruházási időszak végéig 50°000 mikrohitel nyújtása.) || 0 || A teljes beruházási időszak végéig 50°000 mikrohitel nyújtása.
 Összes mikrohitel összeg euróban (közel 450 millió EUR, ami az EUR hozzájárulás ötszöröződéséből következik) || Nincs adat || Összesen 500 millió EUR (ami az uniós hozzájárulás ötszörösét jelenti)
 Profile of final beneficiaries (age, gender, minority, employment status…) that have received a microloan with EU support. Az EU támogatással mikrohitelt kapott végső kedvezményezettek profilja (kor, nem, kisebbség, foglalkoztatási státusz …) (A kedvezményezettek 50%-a munkanélküli vagy hátrányos helyzetű csoporthoz tartozik) || Nincs adat || A kedvezményezettek 50%-a munkanélküli vagy hátrányos helyzetű csoporthoz tartozik
 8. A mikrohitel-szolgáltatók intézményi kapacitásának kiépítése
 Kapacitásépítést szolgáló finanszírozással támogatott, mikrohitelt nyújtó intézmények száma (a támogatási időszak végéig 50 mikrohitel nyújtó intézmény kap támogatást) Nem áll rendelkezésre || Nincs adat || A teljes beruházási időszak végéig 50 mikrohitel nyújtó intézmény támogatása
 Az intézményi kapacitás szintje finanszírozás, emberi erőforrások, működésirányítás, rendszerek és infrastruktúra tekintetében (a szektor kapacitása meghaladja a 2009-ben mért szintet). || 2009-ben a kapacitás-építés terén feltárt gyengeségek: a vállalkozás indítási és működési költségei fedezésének nehézségei, a teljesítmény mérésére és elemzésére szolgáló rendszerek fejletlensége; az emberi erőforrás-menedzsment számára csak átlagos kapacitás állt rendelkezésre és hiányzott a nem banki mikrohitel-szolgáltatók hálózatépítési és együttműködési kapacitása[24].   || A szektor 2009-ben mért kapacitásának növekedése
 9. A szociális vállalkozások fejlesztésének támogatása
 A kezdeményezés révén támogatott szociális vállalkozások száma (1°000 támogatott szociális vállalkozás) || 0 || A teljes beruházási időszak végéig 900 szociális vállalkozás támogatása
 A szociális vállalkozások számára nyújtott beruházások volumene (270 millió EUR, ami az EU hozzájárulás háromszorosa) || 0 || 270 millió, ami az EU hozzájárulás háromszorosának felel meg

2.2.
Irányító és ellenőrző rendszer
2.2.1.
Felismert kockázat(ok)

A
Progress program keretében a közvetlen centralizált irányítás része a) számos
szerződés és támogatás odaítélése meghatározott tevékenységekhez (ami az EURES
területre is vonatkozik); b) számos nem kormányzati szervezet működési
támogatása; c) együttműködés nemzetközi szervezetekkel (a közös irányítási mód
szerint megvalósított mikrofinanszírozás és szociális vállalkozás területére is
vonatkozik). A fő kockázat az, hogy (különösen) a kisebb szervezetek hogyan
tudják eredményesen ellenőrizni a költségeket és biztosítani a végrehajtott
műveletek átláthatóságát.

2.2.2.
Tervezett ellenőrzési mód(ok)

A
program jellege miatt az előirányzatok eredményes kezelése halmozott
ellenőrzési rendszeren alapul, amely belső ellenőrzési szabványokat, a
foglalkoztatási Főigazgatóságon (DG EMPL) belüli műveletek ellenőrzését és a
tagállamok műveleteinek ellenőrzését foglalja magában.
A
költségvetés végrehajtása érdekében bevezetett pénzügyi folyamatok az 1.
modellen alapulnak (a működési egységek szintjén mintavétételes ellenőrzéssel
kiegészítve). Ez a szervezési mód figyelembe veszi a „négy szem elvét ”a
költségvetési rendelettel teljes összhangban.
A
műveletek kettős ellenőrzésen mennek keresztül. Valamennyi műveletet ellenőrzi
a pénzügyi ellenőr (FVA – első szintű előzetes ellenőrzés) és további előzetes
dokumentumvizsgálaton alapuló ellenőrzést végez a kiegészítő ellenőr (CVA –
második szintű előzetes ellenőrzés), amely ellenőrzés tárgya az összes olyan
művelet 10–20%-a, amelyek a költségvetés legalább 50%-át teszik ki.
Kivételesen, amennyiben a továbbruházott felhatalmazás útján engedélyezésre
jogosult tisztviselő (AOSD) nem bizonyosodott meg arról, hogy az alapul
szolgáló műveletek szabályosak, a végső kifizetés előtt helyszíni
ellenőrzéseket tartanak . Ezeket a helyszíni ellenőrzéseket külső ellenőrök végzik.

Az
utólagos ellenőrzéseket is a helyszínen végzik külső ellenőrök a műveletekből
vett mintán. A műveletek kiválasztása kockázatértékelésen és véletlen
kiválasztáson alapul.
Ezen
felül az aktuális könyvelőegység feldolgozza az elszámolások utólagos ellenőrzését.
A
nemzetközi szervezetek a számviteli, ellenőrzési, belső ellenőrzési és
beszerzési eljárásaikban olyan szabványokat kötelesek alkalmazni, amelyek az
elfogadott nemzetközi szabványokkal egyenértékű garanciákat nyújtanak. Emellett
a nemzetközi szervezetekkel a finanszírozás odaítélésére vonatkozóan kötött
egyedi szerződéseknek részletesen rendelkezniük kell az ilyen nemzetközi
szervezetekre bízott feladatok végrehajtásáról. Azt is biztosítják, hogy a
költségvetésből származó források kedvezményezettjeit megfelelő módon évente
utólagosan közzétegyék.

2.2.3.
Az ellenőrzések költségei

Becslés
készült az ellenőrzések átfogó módon kiszámított költségeiről, amely figyelembe
vett minden olyan tevékenységet, amely közvetlenül vagy közvetve kapcsolódik a
kedvezményezett / vállalkozó jogainak az ellenőrzéséhez és a kiadások
szabályosságához. A költségadatokat a személyzet kikérdezése útján gyűjtötték
össze az ellenőrzéssel töltött idő teljes munkaidős egyenértékére vonatkozóan.
A
naptári évre vonatkozó számítás eredménye:
Előzetes
dokumentumvizsgálaton alapuló és helyszíni ellenőrzések: 5,616,200 EUR (az
alapok 0,6%-a – 958,19 millió EUR)
Utólagos
helyszíni ellenőrzések: 531,000 EUR (az alapok 0,05%-a – 958,19 millió EUR)
Az
ellenőrzések teljes költsége egy naptári évben: 6,147,200 EUR (az alapok
0,64%-a – 958,19 millió EUR)

2.2.4.
Az ellenőrzés haszna

Az
ellenőrzések javasolt szintjének költsége az éves működési költségvetésnek
körülbelül az 5%-át teszi ki (kötelezettségvállalásban – azaz
6.147.200€/123.627.000€ az első évre, ahogy a 3.2.1. táblázatbanlátható). Ezt
az ellenőrizendő műveletek nagy száma indokolja (lásd a 3.2.2. pontban a
teljesítményeket). A foglalkoztatási és szociális ügyek területén a közvetlen
irányítás és a közös irányítás számos szerződés odaítélésével, intézkedés
támogatásával, és számos nem kormányzati szervezet, társulás és szakszervezet
működési támogatásának kifizetésével jár. Az ezekkel a tevékenységekkel
kapcsolatos kockázat (különösen) a kisebb szervezeteknek a kiadások
ellenőrzéséhez szükséges kapacitásaiból ered.
Az
elmúlt évben a kiegészítő ellenőrök az összes művelet 21,8%-át ellenőrizték,
ami a teljes költségvetés 84,6%-át (a közvetlen irányítás alatti kiadások
59,4%-át) tette ki. Ennek eredményeképpen a feltárt hibák száma 95-ről (2009-ben)
67-re (2010-ben) csökkent, ami 8,6%-os hibaarányt jelent a pénzügyi műveletek
számára vetítve. A hibák nagy része formai jellegű volt és nem befolyásolta a
jogszerűség biztosítását és az érintett műveletek szabályosságát.
2010-ben
a külső ellenőrök a költségvetés 20,78%-át kitevő helyszíni ellenőrzést
végeztek. A hibaszint a lényegességi küszöb alatt volt (1,08%).

2.2.5.
Az alkalmazandó szabályok be nem tartásához köthető
kockázat várható szintje

A
műveletek előzetes ellenőrzésének múltbeli hibaaránya 8,6% volt a 2010-ben
elvégzett összes pénzügyi művelet számára vetítve. A foglalkoztatási
főigazgatóság (DG EMPL) múlt évi kimutatása szerint a feltárt hibák egyike sem
volt hatással a jogszerűség biztosításának szintjére és az érintett műveletek
szabályosságára.
A
közvetlen irányítás alatt álló helyszíni ellenőrzések múltbeli hibaaránya 1,08%
volt. A hibák szintje elfogadhatónak tekinthető, mivel a 2%-os lényegességi
küszöb alatt volt.
A
program javasolt változtatásai nem lesznek hatással az előirányzatok jelenlegi
kezelési módjára. A meglevő ellenőrzési rendszer képesnek bizonyult arra, hogy
megelőzze és/vagy feltárja a hibákat és/vagy szabálytalanságokat, és ezeket
kijavítsa. Ezért a múltbeli hibaarányok várhatóan változatlan szinten maradnak.

2.3.
A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére
vonatkozó intézkedések

Tüntesse fel a meglévő
vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket.
A
Bizottság megfelelő intézkedéseket tesz annak érdekében, hogy az e rendelet
keretében finanszírozott intézkedések végrehajtása során az Európai Unió
pénzügyi érdekei védelmet élvezzenek a csalás, a korrupció és az egyéb
jogellenes tevékenységek elleni megelőző intézkedések alkalmazása, hatékony
ellenőrzések, és – szabálytalanság észlelése esetén – a jogosulatlanul
kifizetett összegek visszafizettetése, illetve hatékony, arányos és visszatartó
erejű szankciók révén, az Európai Unió működésérõl szóló szerzõdés 325.
cikkének, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelmérõl szóló, 1995.
december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendeletnek[25] és a költségvetési rendelet
53. cikke a) pontjának megfelelően.
A
Bizottság vagy képviselői és az Európai Számvevőszék hatáskörrel rendelkeznek
arra, hogy dokumentumok alapján és helyszíni ellenőrzés révén ellenőrizzék az
uniós forrásokból juttatott támogatásokat kapott kedvezményezetteket,
vállalkozókat és alvállalkozókat. Az OLAF felhatalmazást kap, hogy az ilyen
finanszírozásban közvetlenül vagy közvetve részesülő gazdasági szereplők
helyszíni ellenőrzését és vizsgálatát elvégezze az 1996. november 11-i
2185/96/EK, Euratom tanácsi rendeletben[26]
meghatározott eljárásoknak megfelelően annak megállapítása érdekében, hogy nem
történt csalás, korrupció vagy más jogellenes tevékenység az uniós
finanszírozást érintő támogatási megállapodás vagy határozat vagy szerződés
kapcsán.
Az
előző albekezdések sérelme nélkül az e rendelet végrehajtásából származó
határozatok, megállapodások és szerződések kifejezetten feljogosítják a
Bizottságot, az OLAF-ot és az Európai Számvevőszéket is ideértve, hogy ilyen
ellenőrzéseket, helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezzenek el.

3.
A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
3.1.
A kiadások a többéves pénzügyi keret mely
fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik?

·      Jelenlegi költségvetési kiadási tételek
A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül
pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás Kiadás típusa || Részvétel
 Szám [Megnevezés………………………...……….] || diff./nem diff. ([27])   || EFTA-országokból[28]   || tagjelölt országokból[29]   || harmadik országokból || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében n
 1a || 04 03 04 XX Eures - – működési kiadások (dépenses opérationnelles) || Diff. || IGEN || IGEN || NEM || NEM
 1a || 04 04 01 XX Progress - működési kiadások (dépenses opérationnelles)   || Diff. || IGEN || IGEN || NEM || NEM
 1a || 04 04 15 XX EPMF - működési kiadások (dépenses opérationnelles) || Diff. || NEM || NEM || NEM || NEM
 1a || 04 01 04 04 EURES (európai foglalkoztatási szolgálatok - services européens de l’emploi) Igazgatási kiadások - Dépenses pour la gestion administrative || NDE || IGEN || NEM || NEM || NEM
 1a || 04 01 04 10 Progress program Igazgatási kiadások - Dépenses pour la gestion administrative || NDE || IGEN || IGEN || NEM || NEM
 1a || 04 01 04 11 Európai mikrofinanszírozási eszköz - Instrument européen de microfinancement — Igazgatási kiadások - Dépenses pour la gestion administrative || NDE || NEM || NEM || NEM || NEM
·      Létrehozandó új költségvetési tételek
A többéves pénzügyi
keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Részvétel
 Szám [Fejezet……....……………………..……….] || diff./nem diff. előirányzat || EFTA-országokból || tagjelölt országokból || harmadik országokból || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében n
 1 || [XX.YY.YY.YY.] Szociális változás és innováció európai programja – Progress terület – működési kiadás (dépenses opérationnelles)   || Diff. || IGEN || IGEN || NEM || NEM
 1 || [XX.YY.YY.YY.] Szociális változás és innováció európai programja – EURES terület – működési kiadás (dépenses opérationnelles) || Diff. || IGEN || NEM || NEM || NEM
 1 || [XX.YY.YY.YY.] Szociális változás és innováció európai programja – Mikrofinanszírozás és szociális vállalkozás terület – működési kiadás (dépenses opérationnelles) || Diff. || IGEN || IGEN || NEM || NEM
 1a || [XX.YY.YY.YY.] Szociális változás és innováció európai programja – Progress terület Igazgatási kiadások - Dépenses pour la gestion administrative || NDE || IGEN || IGEN || NEM || NEM
 1a || [XX.YY.YY.YY.] Szociális változás és innováció európai programja – EURES terület Igazgatási kiadások - Dépenses pour la gestion administrative || NDE || IGEN || NEM || NEM || NEM
 1a || [XX.YY.YY.YY.] Szociális változás és innováció európai programja – Mikrofinanszírozás és szociális vállalkozás terület – igazgatási kiadás (dépenses por la estion administrative) || NDE || IGEN || IGEN || NEM || NEM

3.2.
A kiadásokra gyakorolt becsült hatás
3.2.1.
A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

millió EUR (három tizedesjegyig)
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || Szám || 1. FEJEZET: Intelligens és inkluzív növekedés
 FŐIGAZGATÓSÁG: <EMPL> ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || ÖSSZESEN
  Operatív előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Progress terület || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || 74.176 || 75.858 || 77.413 || 78.618 || 80.297 || 82.098 || 85.694 ||   ||   ||   || 554.154
 Kifizetési előirányzatok || (2) || 23.617 || 46.581 || 50.306 || 70.130 || 68.425 || 69.129 || 71.773 || 61.677 || 52.866 || 39.650 || 554.154
 Eures terület || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) || 18.544 || 18.964 || 19.353 || 19.654 || 20.075 || 20.524 || 21.424 ||   ||   ||   || 138.538
 Kifizetési előirányzatok || (2a) || 14.703 || 15.033 || 15.333 || 15.573 || 15.903 || 16.209 || 16.984 || 14.400 || 14.400 ||   || 138.538
 Mikrofinanszírozás terület || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) || 24.726 || 25.286 || 25.804 || 26.206 || 26.766 || 27.366 || 28.564 ||   ||   ||   || 184.718
 Kifizetési előirányzatok || (2a) || 24.726 || 25.286 || 25.804 || 26.206 || 26.766 || 27.366 || 28.564 ||   ||   ||   || 184.718
 Tartalék || 6.181 || 6.322 || 6.451 || 6.551 || 6.692 || 6.842 || 7.141 ||   ||   ||   || 46.180
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret Foglalkoztatási főigazgatóság || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 || 123.627 || 126.430 || 129.021 || 131.029 || 133.831 || 136.829 || 142.823 ||   ||   ||   || 923.590
 Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 || 69.227 || 93.222 || 97.894 || 118.460 || 117.786 || 119.546 || 124.462 || 76.077 || 67.266 || 39.650 || 923.590
  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || 123.627 || 126.430 || 129.021 || 131.029 || 133.831 || 136.829 || 142.823 ||   ||   ||   || 923.590
 Kifizetési előirányzatok || (5) || 69.227 || 93.222 || 97.894 || 118.460 || 117.786 || 119.546 || 124.462 || 76.077 || 67.266 || 39.650 || 923.590
  Egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || 4.400 || 4.600 || 5.000 || 5.000 || 5.200 || 5.200 || 5.200 ||   ||   ||   ||   34.600
 A többéves pénzügyi keret <1.> FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || 128.027 || 131.030 || 134.021 || 136.029 || 139.030 || 142.029 || 148.024 ||   ||   ||   || 958.190
 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || 73.627 || 97.822 || 102.894 || 123.460 || 122.986 || 124.746 || 129.662 || 76.077 || 67.266 || 39.650 || 958.190
Amennyiben a javaslat/kezdeményezés több fejezetet is
érint:
  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 1-4 FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN (Referenciaösszeg) || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || „Igazgatási kiadások”
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN
 FŐIGAZGATÓSÁG: <EMPL.> ||
  Humán erőforrás || 14.6 || 14.6 || 14.6 || 14.6 || 14.6 || 14.6 || 14.6 || 102.2
  Egyéb igazgatási kiadások || 1.42 || 1.42 || 1.42 || 1.42 || 1.42 || 1.42 || 1.42 || 9.94
 foglalkoztatási főigazgatóság összesen || Előirányzatok || 16.02 || 16.02 || 16.02 || 16.02 || 16.02 || 16.02 || 16.02 || 112.14
 A többéves pénzügyi keret <5.> FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Teljes kötelezettségvállalási előirányzat = Teljes kifizetési előirányzat) || 16.02 || 16.02 || 16.02 || 16.02 || 16.02 || 16.02 || 16.02 || 112.14
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 1-5 FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 144.047 || 147.05 || 150.041 || 152.049 || 155.05 || 158.049 || 164.044 ||   ||   ||   || 1,070.33
 Kifizetési előirányzatok || 89.647 || 133.844 || 118.91 || 139.483 || 139.007 || 140.767 || 145.679 || 76.077 || 67.266 || 39.650 || 1,070.33

3.2.2.
Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok
felhasználását.
–
þ  A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok
felhasználását vonja maga után:
Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió euróban
(három tizedesjegyig)
 Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket   ò ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN
 TELJESÍTÉSEK
 Teljesítések típusa[30] || Teljesítés átlagos költsége || Szám Teljesítések száma || Költség || Szám Teljesítések száma || Költség || Szám Teljesítések száma || Költség || Szám Teljesítések száma || Költség || Szám Teljesítések száma || Költség || Szám Teljesítések száma || Költség || Szám Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma összesen || Összes költség
 1. egyedi célkitűzés: Jó minőségű összehasonlító elemzési tudásbázis kialakítása és terjesztése annak biztosítása érdekében, hogy az Unió foglalkoztatási és szociális politikája és munkakörülményekre vonatkozó jogszabályai szilárd tényeken alapuljanak és tükrözzék az egyes tagállamok és egyéb résztvevő országok szükségleteit, kihívásait és körülményeit
 Az EU jogszabályok és politika végrehajtásának és hatásának nyomon követése és értékelése a foglalkoztatás, munkakörülmények és szociálpolitika területein, beleértve a megfelelő szakértői hálózatok révén történő megvalósítást. || Adattárház, országos és jogi szakértői hálózat || 0,20 || 14 || 2,698 || 14 || 2,708 || 14 || 2,718 || 14 || 2,968 || 14 || 2,739 || 14 || 3,049 || 14 || 3,191 || 98 || 20,071
 A foglalkoztatás, munkakörülmények és szociálpolitika területeire vonatkozó kutatás és elemzés az EU és nemzetközi szintű tájékoztatás és politikai menetrend formálás érdekében, beleértve a nemzetközi szervezetekkel együttműködésben történő megvalósítást. || (Előretekintő) tanulmányok, együttműködés nemzetközi szervezetekkel || 0,34 || 14 || 4,338 || 14 || 4,67 || 14 || 4,495 || 14 || 4,842 || 14 || 4,749 || 14 || 5,267 || 14 || 5,585 || 98 || 33,946
 Foglalkoztatási és szociális politikára vonatkozó közös módszertanok, mutatók és referenciaértékek kialakítása és terjesztése || Európai mobilitási laboratórium együttműködés a CEDEFOP-pal, új mutatók, együttes projektek a Közös Kutatóközponttal || 0,79 || 5 || 3,87 || 5 || 3,886 || 5 || 3,691 || 5 || 3,918 || 5 || 3,936 || 5 || 4,102 || 5 || 4,4 || 35 || 27,803
 Adatok és statisztikák gyűjtése, fejlesztése és terjesztése, különösen az ESTAT-tal együttműködésben, felmérések || Készségek, kompetenciák és foglalkozások európai osztályozási rendszere (ESCO), Európai Álláshelyfigyelő, Eurobarométer, speciális LFS modulok, LMP adatbázis || 0,5 || 10 || 7,112 || 10 || 7,115 || 10 || 6,94 || 10 || 7,187 || 10 || 7,124 || 10 || 7,262 || 10 || 7,301 || 70 || 50,041
 Hatásvizsgálatok és értékelések a Bizottság politikai döntéshozatali folyamatainak tájékoztatása érdekében, beleértve a program értékeléseit || Hatásvizsgálatokhoz használt jelentések és előkészítő tanulmányok || 0,32 || 6 || 1,747 || 5 || 1,549 || 7 || 2,847 || 5 || 1,785 || 7 || 2,915 || 5 || 1.,946 || 7 || 2,376 || 42 || 15,165
 A program éves ellenőrzése || Éves ellenőrzési jelentések || 0,3 || 0 || 0 || 1 || 0,3 || 0 || 0 || 1 || 0,3 || 0 ||   || 1 || 0,3 || 0 || 0 || 3 || 0,9
 1. egyedi célkitűzés részösszege || 49 || 19,765 || 49 || 20,228 || 50 || 20,691 || 49 || 21 || 50 || 21,463 || 49 || 21,926 || 50 || 22,853 || 346 || 147,926
 2. egyedi célkitűzés: Az eredményes és inkluzív információmegosztás, a kölcsönös tanulás és az Unió foglalkoztatási és szociális politikájával és a munkakörülményekre vonatkozó jogszabályaival kapcsolatos párbeszéd elősegítése uniós, nemzeti és nemzetközi szinten annak érdekében, hogy a program segítse a tagállamokat és egyéb résztvevő országokat politikáik kialakítása és az uniós jog végrehajtása során
 Kölcsönös felülvizsgálat, kölcsönös tanulás és jó gyakorlatokra vonatkozó információcsere a kapcsolódó politikai területeken || ÁFSZ-ÁFSZ párbeszéd, kölcsönös felülvizsgálatok, kölcsönös tanulási szemináriumok || 0,19 || 30 || 5,71 || 29 || 5,545 || 31 || 6,062 || 31 || 6,1 || 31 || 6,076 || 31 || 6,093 || 32 || 6,471 || 215 || 42,057
 Az EU politikájára és jogszabályaira vonatkozó információk cseréjét és terjesztését a kapcsolódó területeken biztosító információs rendszerek fejlesztése és karbantartása || Közös projektek az OECD-vel, ILO-val, Világbankkal, EUROMOD-dal; uniós készségkörkép, az értékelt foglalkoztatási szolgáltatások gyakorlatainak internetes eszköze || 0,93 || 6 || 5,15 || 6 || 5,343 || 6 || 5,248 || 6 || 5,514 || 6 || 5,713 || 6 || 6,114 || 6 || 6,143 || 42 || 39,225
 Oktatás és kölcsönös tanulás a gyakorló jogi és politikai szakértők számára || Szemináriumok || 0,1 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 56 || 5,6
 Tájékoztatási és kommunikációs kampányok EU és nemzeti szinten || Rendezvények, audiovizuális és promóciós anyagok || 0,49 || 4 || 1,9 || 4 || 1,914 || 4 || 1,928 || 4 || 1,943 || 4 || 2,069 || 4 || 1,973 || 4 || 1,988 || 28 || 13,715
 személyzetcserék nemzeti közigazgatási intézmények között; || SLIC ellenőrök cseréje, szemlék, jelentések || 0,06 || 16 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 112 || 6,3
 Európai szintű megfigyelő szervezetek finanszírozása || Európai Foglalkoztatási Megfigyelőközpont || 0,29 || 5 || 1,32 || 5 || 1,344 || 5 || 1,368 || 5 || 1,393 || 5 || 1,419 || 5 || 1,445 || 5 || 1,471 || 35 || 9,76
 Iránymutatások, jelentések és oktatási anyagok || Jó gyakorlatok útmutató és más oktatási kiadványok || 0,16 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 35 || 5,6
 Hálózatépítési tevékenységek európai szintű szakmai szervezetek között || Állami foglalkoztatási szolgálatok vezetői, más ülések || 0,23 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 42 || 9,73
 Nemzetközi konferenciák a foglalkoztatás és szociálpolitika külső dimenziójának előmozdítására || Nemzetközi konferenciák || 0,7 || 14 || 0,9 || 14 || 0,912 || 14 || 0,924 || 14 || 0,937 || 14 || 0,949 || 14 || 0,962 || 14 || 1,336 || 98 || 6,92
 Konferenciák, szemináriumokat, kerekasztal beszélgetések, stb. az EU jogi és politikai kérdésekről a foglalkoztatás, munkakörülmények és szociális politika területein || Európai szintű rendezvények, elnökségi konferenciák, szemináriumok az OMC támogatására || 0,16 || 18 || 2,906 || 19 || 3,24 || 20 || 3,041 || 20 || 3,082 || 21 || 3,216 || 22 || 3,447 || 23 || 3,85 || 143 ||
 A program eredményeinek értékelése és terjesztése || Kiadványok, informatikai eszközök || 0,17 || 3 || 0,45 || 3 || 0,5 || 4 || 0,57 || 3 || 0,56 || 3 || 0,55 || 3 || 0,54 || 3 || 0,48 || 22 || 3,65
 2. egyedi célkitűzés részösszege     || 115 || 22,226 || 115 || 22,688 || 119 || 23,031 || 118 || 23,419 || 119 || 23,882 || 120 || 24,464 || 122 || 25,629 || 828 || 165,339
 3. egyedi célkitűzés: Pénzügyi támogatás nyújtása a politikai döntéshozók számára a szociális és munkaerő-piaci politikai reformok tesztelése érdekében; a fő szereplők társadalmi kísérletek megtervezéséhez és végrehajtásához szükséges kapacitásának kiépítése és a vonatkozó tudásbázis és szakértelem elérhetővé tétele.
 Pénzügyi támogatás társadalmi kísérleti projektek számára || Támogatások || 1,17 || 9 || 9,8 || 9 || 9,8 || 9 || 10,7 || 9 || 11,2 || 10 || 11,7 || 10 || 12 || 10 || 12,2 || 66 || 77,4
 Kapacitásépítési tevékenységek || Kutatás, módszertani fejlesztések, értékelés, oktatási tevékenységek beleértve a szakértői hálózatok által nyújtottakat, gyakorlati közösség, digitális platformok || 0,14 || 10 || 1,65 || 12 || 1,8 || 10 || 1,3 || 10 || 1,4 || 10 || 1,2 || 8 || 0,986 || 8 || 1,098 || 68 || 9,434
 Tudatosítási tevékenységek || Konferenciák, munkaértekezletek, kölcsönös felülvizsgálatok, jó gyakorlatokra vonatkozó tapasztalatcsere, kommunikáció || 0,15 || 10 || 1,609 || 12 || 1,765 || 14 || 1,671 || 10 || 1,275 || 10 || 1,281 || 10 || 1,5 || 10 || 1,8 || 76 || 10,901
 3. egyedi célkitűzés részösszege   || 29 || 13,059 || 33 || 13,365 || 33 || 13,671 || 29 || 13,875 || 30 || 14,181 || 28 || 14,486 || 28 || 15,098 || 210 || 97,735
 4. egyedi célkitűzés: 4. Pénzügyi támogatás nyújtása uniós és nemzeti szervezeteknek az Unió foglalkoztatási és szociális politikája és a munkakörülményekre vonatkozó jogszabályai kialakításához, előmozdításához és támogatásához szükséges kapacitásaik növelése érdekében
 Főbb EU-szintű hálózatok támogatása, amelyeknek a tevékenységei a program célkitűzéseihez kapcsolódnak (partnerségi keretmegállapodások) || Támogatások (hálózatok működési költségei) || 0,71 || 14 || 9 || 14 || 9,3 || 14 || 9,5 || 14 || 9,8 || 14 || 10 || 14 || 10,249 || 14 || 11 || 98 || 68,849
 Közigazgatási szervek, civil társadalmi szervezetek és más érdekelt szereplők (pl. foglalkoztatási szolgálatok) támogatása ajánlati felhívások közzététele után || Projektek támogatása || 0,6 || 16 || 8,927 || 16 || 9,051 || 16 || 9,276 || 16 || 9,249 || 16 || 9,472 || 16 || 9,645 || 16 || 9,775 || 112 || 65,395
 Kapacitásépítés mikrohitel nyújtó intézetek számára || Tapasztalatcsere jó gyakorlatokról, oktatás, tanácsadás és értékelés || 0,06 || 20 || 1,2 || 20 || 1,224 || 20 || 1,248 || 20 || 1,273 || 20 || 1,299 || 20 || 1,325 || 20 || 1,341 || 140 || 8,91
 4. célkitűzés részösszege || 50 || 19,127 || 50 || 19,575 || 50 || 20,024 || 50 || 20,322 || 50 || 20,771 || 50 || 21,219 || 50 || 22,116 || 350 || 143,154
 5. egyedi célkitűzés: 5. Annak biztosítása, hogy az álláslehetőségek, álláspályázatok és a kapcsolódó információk átláthatóak legyenek a potenciális pályázók és a munkaadók számára . Az EURES foglalkoztatási mobilitási portálon az álláshelyek és önéletrajzok száma.
 EURES honlap és help-desk és foglalkoztatási mobilitási portálok létrehozása || Foglalkoztatási mobilitási portál önéletrajz és állásajánlat adatbázisa || 1,5 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 28 || 42
 Foglalkoztatási szolgálatok támogatása annak érdekében, hogy hozzájáruljanak a nyitott és mindenki számára hozzáférhető európai munkaerőpiacok kialakításához oktatás és EURES hálózatok, tájékoztatási és kommunikációs tevékenységek és foglalkoztatási napok szervezése révén || Képzések, koordinációs ülések, képzési munkacsoportok ülései,munkacsoportülések, kommunikációs kampányok, állásbörzék szervezésében való részvétel || 1,4 || 3 || 3,019 || 3 || 3,439 || 3 || 3,829 || 3 || 4,129 || 3 || 4,549 || 3 || 4,999 || 3 || 5,899 || 21 || 29,863
 5. egyedi célkitűzés részösszege || 7 || 9,019 || 7 || 9,439 || 7 || 9,829 || 7 || 10,129 || 7 || 10,549 || 7 || 10,999 || 7 || 11,899 || 49 || 71,863
 6. egyedi célkitűzés: Munkaerőfelvételi és -elhelyezkedési szolgáltatások fejlesztése az állásajánlatok és álláspályázatok európai léptékű közvetítése révén
 Munkavállalók elhelyezkedésének biztosítása az állásajánlatok és álláspályázatok európai léptékű közvetítése révén, beleértve a fiatalok elhelyezkedését biztosító intézkedéseket || A lakhely szerinti országuktól eltérő EU tagállamban elhelyezett fiatal munkavállalók száma || 3175 || 3000 || 9,525 || 3000 || 9,525 || 3000 || 9,525 || 3000 || 9,525 || 3000 || 9,525 || 3000 || 9,525 || 3000 || 9,525 || 21000 || 66,675
 6. egyedi célkitűzés részösszege || 66,675
 7. EGYEDI CÉLKITŰZÉS: A mikrofinanszírozás rendelkezésre állásának és elérhetőségének növelése
 Mikrohitelek ||                   Összes mikrohitel összeg e millió uróban || 0,002 || 5657 || 11,314 || 5837 || 11,674 || 5972 || 11,944 || 6015 || 12,030 || 6074 || 12,148 || 6134 || 12,268 || 6269 || 12,538 || 41958 || 83,916
 7. egyedi célkitűzés részösszege || 83,916
 8. egyedi célkitűzés: A mikrohitel-szolgáltatók intézményi kapacitásának kiépítése
 Kapacitás kiépítésénen finanszírozása támogatások, kölcsönök és tőkebefektetés révén || A támogatott mikrohitel-szolgáltatók száma || 0,203 || 4 || 0,812 || 5 || 1,015 || 5 || 1,015 || 6 || 1,218 || 7 || 1,421 || 7 || 1,421 || 8 || 1,62 || 42 || 8,522
 8. egyedi célkitűzés részösszege || 8,522
 9. egyedi célkitűzés: A szociális vállalkozások fejlesztésének támogatása
 Hitelek, tőke nyújtása szociális vállalkozások számára || Hitelt / tőkét kapott szociális vállalkozások száma || 0,12 || 105 || 12,600 || 105 || 12,600 || 107 || 12,840 || 108 || 12,960 || 110 || 13,200 || 114 || 13,680 || 120 || 14,400 || 769 || 92,28
 9. célkitűzés részösszege || 92,28
 ÖSSZKÖLTSÉG (működési előirányzatok az 5%-os tartalék nélkül) ||   || 97,682 ||   || 99,881 ||   || 101,879 ||   || 103,478 ||   || 105,677 ||   || 108,062 ||   || 112,825 ||   || 877,41

3.2.3.
Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt
becsült hatás
3.2.3.1.
Összegzés

–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok
felhasználását.
–
þ  A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok
felhasználását vonja maga után:
millió EUR (három
tizedesjegyig)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 5. fejezete ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humán erőforrások || 14.6 || 14.6 || 14.6 || 14.6 || 14.6 || 14.6 || 14.6 || 102,2
 Egyéb igazgatási kiadások || 1.42 || 1.42 || 1.42 || 1.42 || 1.42 || 1.42 || 1.42 || 9.94
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK előirányzatai ÖSSZESEN || 16.02 || 16.02 || 16.02 || 16.02 || 16.02 || 16.02 || 16.02 || 112.14
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉN kívül[31] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humán erőforrások ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb  igazgatási jellegű kiadások || 3.567 || 3.567 || 3.567 || 3.567 || 3.567 || 3.567 || 3.567 || 24.969
 Részösszeg a több éves pénzügyi keret. 5. FEJEZETÉN kívül || 3.567 || 3.567 || 3.567 || 3.567 || 3.567 || 3.567 || 3.567 || 24.969
 ÖSSZESEN || 19.587 || 19.587 || 19.587 || 19.587 || 19.587 || 19.587 || 19.587 || 137.109.

3.2.3.2.
 Becsült humánerőforrás-szükségletek

–
¨  The proposal/initiative does not require the use of human resources
–
þ  A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrások felhasználását
vonja maga után:
Teljes munkaidős egyenértékben kifejezett becslések
tizedesjegy nélkül
 ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak) ||
 || 04 01 01 01 (központ és bizottsági képviseletek)   || 109 || 109 || 109 || 109 || 109 || 109 || 109
 || XX 01 01 02 (küldöttségek) ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (közvetett kutatás) ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Külső személyi állomány (teljes munkaidős egyenértékben kifejezve) (FTE)[32] ||
 || 04 01 02 01 (CA, INT, SNE a teljes keretből) || 11 || 11 || 11 || 11 || 11 || 11 || 11
 || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA és SNE a küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[33] || központban[34] ||   ||   ||   ||   ||
 || - a küldöttségeknél ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE közvetett kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE közvetlen kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||
 || Egyéb költségvetési tételek (kérjük megnevezni) ||   ||   ||   ||   ||
 || ÖSSZESEN || 120 || 120 || 120 || 120 || 120 || 120 || 120
XX az érintett szakpolitikai terület vagy
költségvetési cím.
A humánerőforrás- és igazgatási igényeket az e
fellépés irányítására már odaítélt költségvetési juttatás és/vagy a
főigazgatóságon belül átcsoportosított összeg keretében kell fedezni, és ezt
adott esetben kiegészítheti bármely más további, a fellépést irányító
főigazgatóságnak a költségvetési korlátozások figyelembevételével az éves
elosztási eljárás keretében nyújtott költségvetési juttatás.
Az elvégzendő
feladatok leírása:
 Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak ||
 Külső személyzet ||

3.2.4.
A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való
összeegyeztethetőség

–
þ  A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves
pénzügyi kerettel.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt a többéves pénzügyi keret vonatkozó
fejezetének átdolgozása szükséges.
Fejtse ki, miként kell átdolgozni a pénzügyi keretet:
tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz
alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[35].
Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett
költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.

3.2.5.
Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

–
A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik
felek általi társfinanszírozást.
–
A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült
társfinanszírozást irányozza elő:
Előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)
   || N év || N+1 || N+2 || N+3 || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || Összesen
 Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás

–
þ  A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre.
–
¨  A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre
gyakorolt hatása a következő:
¨         a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást
¨         a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást
millió EUR (három tizedesjegyig)
 Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[36]
 N év || N+1 || N+2 || N+3 || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető
 …………. cikk ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Az egyéb célhoz kötött
bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési
tétel(eke)t.
-
Ismertesse a bevételre gyakorolt hatás kiszámításának módszerét.
-
[1]               [hivatkozást pótolni]
[2]               HL C […], […], […] o.
[3]               HL C […], […], […] o.
[4]               COM(2011) 500.
[5]               HL L 315., 2006.11.15., 1. o.
[6]               HL L 1412011.5.27., 1. o.
[7]               HL L 5, 2003.1.10., 16. o.
[8]               HL L 87, 2010.4.7., 1. o.
[9]               A Tanács 2010. október 21-i 2010/707/EK határozata a
tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról (HL L 308.,
2010. 11. 24., 46. o.).
[10]             COM(2007) 708, 2007.11.13.
[11]             COM(2011) XXX
[12]             HL L 55, 2011.2.28, 13. o.
[13]             HL L 124, 20.05.2003, 36. o.
[14]             Jelenlegi árakon
[15]             HL XXX, XXX.XX.XX., XX o.
[16]             HL L 312, 1995.12.23., 1. o.
[17]             HL L 292, 1996.11.15., 2. o.
[18]             HL L 114, 2002.4.30., 6. o.
[19]             HL L 005., 2009.01.10., 16. o.
[20]             Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based
Management); tevékenységalapú költségvetés-tervezés : ABB (Activity Based
Budgeting).
[21]             A nyílt szociális koordinációs módszer értékelése, 2011;
Study on Stakeholders’ Involvement in the Implementation of the Social OMC,
2010.
[22]             Az említett tudástípus létrehozására fordított becsült
költségvetés arányában mérendő.
[23]             Kapacitás jelentése itt: a politikai döntéshozatalra és
érdekképviseletre vonatkozó tudás; az aktív és eredményes képviseletükhöz
szükséges képességek; (szervezet esetében) magasabb szintû belsõ szervezettség
(beleértve a jobb stratégiai tervezést és teljesítmény menedzsmentet).
[24]             Evers and Jung / EMN, EIF
Market studies on micro lending in the European Union:
capacity building and policy recommendations, March 2009. A tanulmány szerint az intézményi kapacitás
magában foglalja az elképzeléseket és stratégiát, a finanszírozást, az emberi
erőforrásokat, az üzemeltetési igazgatást és az infrastruktúrát).
[25]             HL L 312, 1995.12.23., 1. o.
[26]             HL L 292, 1996.11.15, 2. o.
[27]             Differenciált/nem differenciált előirányzatok.
[28]             EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.
[29]             Tagjelölt országok és adott esetben a lehetséges tagjelölt
országok.
[30]             A teljesítmények szolgáltatandó termékek vagy
szolgáltatások (pl. a finanszírozott diákcserék száma, a megépített kilométerek
száma stb.)
[31]             Műszaki és/vagy igazgatási segítség és költség az EU
programok és/vagy fellépések végrehajtásának támogatására (régebbi BA tételek),
közvetett és közvetlen kutatás.
[32]             CA= szerződéses alkalmazott; INT= =átmeneti alkalmazott; ; JED= küldöttségi pályakezdő szakértő; LA= helyi alkalmazott; SNE=
nemzeti szakértő.
[33]             Az operatív előirányzatoknál a külső személyzetre
részleges felső határérték vonatkozik (korábban: „BA” sorok).
[34]             Elsősorban a strukturális alapok, az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap (EHA) esetében.
[35]             Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.
[36]             A hagyományos saját források (vámok, cukorilletékek)
tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek)
csökkentett bruttó összegeket kell megadni.