Fontos jogi nyilatkozat

|

52004PC0785

Javaslat a Tanács rendelete a bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2005. évre történő meghatározásáról  /* COM/2004/0785 végleges */

	Brüsszel, 08.12.2004COM(2004) 785 véglegesJavaslatA TANÁCS RENDELETEa bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2005. évre történő meghatározásáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁSEz a tanácsi rendeletre vonatkozó javaslat rögzíti a 2005. évre a halászati lehetőségeket a Közösség számára több halászterületen és harmadik országok hajói számára a közösségi vizeken, valamint azokat a feltételeket, amelyekkel a halászati lehetőségek lehalászhatók. Javasolja továbbá azoknak az intézkedéseknek a továbbvitelét, amelyek korlátozzák a halászati erőkifejtést a súlyosan kimerített halállományok vonatkozásában. A javaslat tartalmaz továbbá átmeneti technikai intézkedéseket 2005-re vonatkozóan.I. A JAVASLAT POLITIKAI HÁTTEREA Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) legutóbbi jelentése, amelyet nagyban helyeselt a Halászati Tudományos Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB), megerősíti az elmúlt években megállapított helyzetet. A tengerfenéken élő halak legtöbb állománya és néhány nyíltvízi halállomány túlzott mértékben kimerült, és túl van a biztonságos biológiai határértékeken.Néhány kimerített állomány vonatkozásában az ICES az érintett halászati tevékenységben vagy zéró fogást, vagy a teljes kifogható mennyiségek (TAC) igen korlátozott alkalmazását ajánlja, egy helyre állítási terv elfogadásának függvényében. Meg kell fontolni egy ilyen javaslat elfogadását, a Tanács által az elmúlt három évben hozott határozatokra figyelemmel. Ezek a határozatok a halászati kvóták jelentős csökkenését eredményezték a veszélyeztetett állományok vonatkozásában, valamint 2003-tól kezdődően átmeneti halászati erőkifejtés szabályozást bizonyos halászati tevékenységek vonatkozásában. Ezeket az intézkedéseket visszavonási programok kísérték, amelyek néhány tagállamban a halászati kapacitás csökkenéséhez vezettek. A Bizottság ezért úgy tartja, hogy jelenlegi politikája, amely továbbra is engedélyezné a halászat folytatását, de alacsony szinten, eredményre vezethet, feltételezve, hogy ezt teljes mértékben betartják.Az ICES legutóbbi becslései azonban azt jelzik, hogy a halászati állománypusztulás csökkenése 2003-ban kisebb volt, mint amit a Tanács 2002-ben célul tűzött ki. A Bizottság ezért úgy gondolja, hogy megerősített megőrzési intézkedések alkalmazása szükséges, ha a halászati tevékenységeket nem zárják le a javaslat szerint.Számos állomány vonatkozásában az ICES úgy becsüli, hogy a legutóbbi kirakodások sokkal magasabbak voltak, mint amiket a hivatalos statisztikákban jelentettek. Ez azt jelzi, hogy a kvóták nem korlátozták a halászati tevékenységeket a szándékoknak megfelelően. Az ICES ezért fenntartja, hogy a halászati állománypusztulás szükséges csökkenése csak úgy érhető el, ha a halászati erőkifejtést jelentősen csökkentik. E javaslat alapján a Bizottság ismét javasolja 2005-re, hogy közvetlen erőkifejtés gazdálkodást vezessenek be fő megőrzési és gazdálkodási intézkedésként.Többéves gazdálkodási tervek szükségesek az állományok hosszú távú fenntarthatóságának biztosításához, és a halászati tevékenységek működési stabilitásának javításához. Évente kell határozni a TAC-okról és a kvótákról, a helyreállítási tervek és a hosszú távú gazdálkodási stratégiák összefüggésében. A Bizottság javaslata tükrözi a tagállamokkal és az érintettekkel folytatott legutóbbi megbeszéléseket a hosszú távú gazdálkodásra vonatkozóan, és további megbeszéléseket mérlegel 2005 során.Az érintettekkel folytatott konzultációk azt jelzik, hogy erőteljesen preferálják a TAC-ok stabilitásának fenntartását. Ennek elérése érdekében maguknak a halállományoknak kell stabilabbaknak lenniük. A legtöbb állomány vonatkozásában azt igényli, hogy a kiaknázást alacsonyabb, stabilabb és fenntarthatóbb mértékűre kell csökkenteni.Legutóbbi javaslataikban a tudósok halászati alapú megközelítést javasoltak a gazdálkodás vonatkozásában, mivel az egyes fajokra irányuló gazdálkodás nem tudja kellőképpen tükrözni a több vegyes halászati módszer komplexitását, amelyek keretében az állományokat együttesen fogják ki. A halászati tevékenység alapján történő megközelítés szükségessé teszi, hogy figyelembe vegyék a különböző állományok együttesét ugyanabban a halászati tevékenységben. Ez újabb ok arra is, hogy közvetlen erőkifejtés gazdálkodást alkalmazzanak gazdálkodási eszközként. Ellenkező esetben a halászflották számára rendelkezésre álló halászati lehetőségek keveréke és a halászati tevékenység során kifogott fajok keveréke közötti keveredés betarthatatlan kötelezettségeket hoz létre.Az ICES becslése, amely szerint a fogások meghaladják a TAC-okat, és az, hogy a TAC-ok és a kvóták nem szabályozzák a halászati állománypusztulást, azt mutatják, hogy a szabályozás és a kikényszerítés jelentős fejlesztése alapvető fontosságú a halállományok megőrzéséhez. Ennek következtében a Bizottság számos intézkedést javasol a megőrzési és gazdálkodási intézkedések hatékony megvalósításának javítására.II. A TELJES KIFOGHATÓ MENNYISÉGEK (TAC-OK) MEGÁLLAPÍTÁSAA. Állományok a közösségi vizekbenA TAC-okra vonatkozó bizottsági javaslatok a legutolsó tudományos javaslatokon alapulnak, amelyeket bizonyos esetekben módosított egyrészt annak a szükségessége, hogy biztosítani kell a gazdasági aktivitást az érintett halászati tevékenységekben, másrészt a fent körvonalazott többéves gazdálkodási megközelítés megvalósítása. Ezek a módosítások csak akkor kerülnek bevezetésre, ha biztosítható összhangjuk azzal, hogy szignifikánsan csökkenjen a veszélyeztetett halállományok kockázata.A Bizottság tanácskozott az érintettekkel az ez évi javaslatok előkészítési folyamata során. E konzultációk alapján a Bizottság megállapította, hogy fokozatos megközelítésre van szükség az állományok külső biztonságos biológiai határértéke vonatkozásában, amely ésszerű egyensúlyt teremt az állományok biztonságos biológiai szintekre történő lehető leggyorsabb visszaállítása iránti igény és a gazdasági tevékenység bizonyos folyamatosságának biztosítása között. A Bizottság felismerte annak a szükségességét is, hogy teljes mértékben kihasználja a halászati lehetőségeket azoknak az állományoknak a vonatkozásában, amelyek a biztonságos biológiai határértékeken belül vannak, ameddig ez nem eredményezi a halászati állománypusztulás növekedését, amely hosszú távon a hozam csökkenéséhez vezet.Hozzákezdve a TAC-ok meghatározásának részletesebb megközelítéséhez a közösségi vizekben, a Bizottság az alábbi kritériumokat használja a következő állománykategóriák vonatkozásában.1. Állományok, ahol a Tanács helyreállítási tervet fogadott elAz érintett állományok az alábbiak:-  Tőkehal a Kattegatban-  Tőkehal a Skagerrakban, az Északi-tengerben és a Keleti-csatornában-  Tőkehal Skóciától nyugatra-  Tőkehal az Ír-tengerben-  Északi szürke tőkehal állományokEzekre az állományokra vonatkozóan a Bizottság javasolja TAC-ok elfogadását a tőkehalra vonatkozó elfogadott helyreállítási terv[1] 6. és 7. cikkének, valamint az északi szürke tőkehalra vonatkozó helyreállítási terv[2] 5. és 6. cikkének megfelelően. Bizonyos állományok vonatkozásában alapvető bizonytalanságok vannak a becslésben, a kirakodott halmennyiségek miatti bizonytalanság következtében. Ilyen esetekben a 6. és 7. cikk nem alkalmazható közvetlenül, és a Bizottság továbbra is alacsony TAC-okat javasol.Figyelemmel arra, hogy a tőkehal állományok továbbra is súlyos helyzetben vannak, és igazoltan szükség van további megőrzési intézkedésekre, a Bizottság további erőfeszítések elfogadását javasolja, hogy a tőkehal fokozott védelemben részesüljön a tőkehalra vonatkozó helyreállítási terv 8. cikkének megfelelően.2. Állományok, ahol a helyreállítási tervek fejlesztés alatt állnakAz érintett állományok az alábbiak:A szürke tőkehal déli állománya (VIIIc. és IXa. körzet)Ibér-Atlanti homár (VIIIc. és IXa. körzet)Nyelvhal a Biscayai-öbölben (VIIIab. körzet)Nyelvhal a Nyugati-csatornában (VIIe. körzet)Kelet-Balti tőkehal (25 – 32. alkörzet)Északi-tengeri sima lepényhal (IV. alterület)Ahol az ICES azt javasolja, hogy továbbra is szükséges helyreállítási terv, a Bizottság TAC-ok elfogadását és olyan erőkifejtés gazdálkodási intézkedéseket javasol, amelyek figyelembe veszik a tagállamokkal és az érintettekkel folytatott konzultációkat. Ahol az ICES nem ismétli meg helyreállítási tervre irányuló ajánlását, a Bizottság TAC-ok elfogadását javasolja, és ahol az célszerű, az erőkifejtés korlátozását, amely összhangban áll a tudományos ajánlással, figyelembe véve az állományok jelenlegi állapotát, a többéves megközelítés iránti igényt, és a tagállamoknak és az érintetteknek azt a kívánságát, hogy a TAC-ok stabilak legyenek. A Bizottság folytatja a tanácskozásokat a Tanácsban és az érintettekkel valamint az érintett tagállamokkal az ilyen állományokra vonatkozó hosszú távú gazdálkodásról, amely biztosítja, hogy az állományok ne essenek vissza nagy kockázatú körülmények közé.3. Olyan állományokkal kapcsolatban lévő állományok, amelyekre vonatkozóan helyreállítási terveket fogadtak el, terveznek, vagy ahol az ICES és a HTMGB lezárást vagy a lehető legalacsonyabb szintre történő csökkentést ajánlottaHa a helyreállítási tervek bevezetése jelentős változásokat okoz kevert halászati tevékenységekben szereplő sérülékeny fajok halászati állománypusztulásában, a Bizottság az ICES és a HTMGB által adott tájékoztatás és ajánlás alapján összeegyeztethető intézkedések alkalmazását javasolja abból a célból, hogy ne hozzanak létre végrehajthatatlan kötelezettségeket azokban a halászati tevékenységekben, amelyek kibogozhatatlanul vegyesek. Ilyen példák a foltos tőkehal és vékonybajszú tőkehal állományok az Északi-tengerben és Skóciától nyugatra, valamint a nyelvhal állományok a Kattegatban, Skagerrakban és az Északi-tengerben.4. Egyéb állományok, ahol az ICES és a HTMGB ajánlásai szerint az állományok a biztonságos biológiai határértéken kívül vannak, és a halászati állománypusztulás lényeges csökkentését ajánljákAzoknak az állományoknak a vonatkozásában, amelyek kívül esnek a biztonságos biológiai határon, de nem esnek egyik fent említett kategóriába sem, a Bizottság olyan TAC-ot javasol, amely megfelel az ICES és/vagy HTMGB rövid távú fogásra vonatkozó véleményének, kivéve, ha a becslési bizonytalanságok hatásának csillapítása, valamint a piacok és halászati tevékenységek megnövelt stabilitásának lehetővé tétele érdekében a Bizottság azt javasolja, hogy a TAC bármilyen változása 20%-os határon belül legyen, összehasonlítva a 2003. évre vonatkozó TAC-cal, ahol ez megvalósítható anélkül, hogy túllépnék az Fpa. elővigyázatossági halászati állománypusztulást.E sokkal fokozatosabb megközelítés elválaszthatatlan részeként a Bizottság azt is javasolja, hogy a Tanács kötelezze el magát arra vonatkozóan, hogy a TAC-okat a halászati állománypusztulás további fokozatos csökkenésével összhangban állapítja meg a következő években.5. A biztonságos biológiai határon belül lévő, és helyreállítás alatt lévő állománnyal nem társult állományokAhol az állományra vonatkozó becslés azt jelzi, hogy az a biztonságos biológiai határértékeken belül van, a Bizottság olyan TAC-ot javasolt, amely az ilyen fogások következményeire vonatkozó tudományos előrejelzések szerint nem vezet ahhoz, hogy az állomány átlépje a biztonságos biológiai határt (azaz vagy a Bpa, elővigyázatossági biomassza alá, vagy az Fpa elővigyázatossági halászati állománypusztulás fölé kerül) 2006-ra.Ahol egy állományra vonatkozó becslés azt mutatja, hogy hosszú távon nem érhető el további eredmény a halászati állománypusztulás növelésével, vagy nagyobb eredmény érhető el a halászati állománypusztulás csökkentésével, a Bizottság olyan TAC-ot javasol, amely nem jár a halászati állománypusztulás növelésével.Az ajánlás bizonytalansági hatásainak csillapítása, valamint a halászati ipar gazdasági stabilitásának javítása céljából azonban a Bizottság a TAC bármilyen növekedését legfeljebb 20%-ra korlátozza a 2002. évi TAC-hoz viszonyítva, ahol ez az Fpa túllépése nélkül megtehető.6. Állományok, amelyekre nem állnak rendelkezésre becslések és nincsenek tudományos ajánlásokIlyen esetekben a Bizottság javaslatát vagy az ICES vagy a HTMGB ajánlására alapozza, ha e szervek bármelyike határozott értéket ad a TAC-ra vonatkozóan.Azokban az esetekben, amikor sem becslés, sem ajánlás nem áll rendelkezésre, a Bizottság általános szabályként a 2004. évre elfogadott TAC-cal egyenlő 2005. évi TAC-ot javasol, ahol a jelentett kirakodások magas kvótakihasználást jeleznek. Ahol a kvóta kihasználása alacsony, a Bizottság megfontolja, hogy az alacsony szint a valódi halászati lehetőségek hiányából adódik-e (azaz, „papír hal” miatt). Ezekben az esetekben a Bizottság javasolja a TAC csökkentését abból a célból, hogy a TAC-ok jobban tükrözzék (és ezért hosszú távon védjék) a valódi halászati lehetőségeket. A Bizottság ezekben az esetekben a TAC-ok 20%-os csökkentését javasolja abból a célból, hogy fokozatosan csökkenjenek a halászati lehetőségek az elmúlt években megfigyelt kirakodások szintjére.B. A regionális halászati szervezetek vagy harmadik országokkal folytatott kétoldalú konzultációk összefüggésében kezelt állományok.Bizonyos állományok kezelése a regionális halászati szervezetek vagy harmadik országokkal folytatott kétoldalú konzultációk összefüggésében történik. A Bizottság javaslata ezeknek az állományoknak a vonatkozásában tükrözi azokat a határozatokat, amelyeket e keretek között hoztak. Mindeddig azonban csak csekély számú határozatot hoztak a harmadik országokkal közösen kezelt állományok vonatkozásában. E javaslat továbbításának késleltetése, amíg ezeket a határozatokat meghozzák, lehetetlenné tenné, hogy a javaslatot időben a Tanács elé terjesszék megfontolásra, a decemberi határozathozatal előtt.III. ERŐKIFEJTÉS KORLÁTOZÁSOKAnnak fényében, hogy az ICES tanácsa szerint a TAC-ok hatástalanok a halászati állománypusztulás szabályozása területén, és halászati erőkifejtés gazdálkodás alkalmazása szükséges a fenntarthatósági célkitűzések eléréséhez, a Bizottság továbbra is úgy gondolja, hogy az erőkifejtés gazdálkodás lényeges eszköz. A Tanács 2002-től fogadta el az erőkifejtés gazdálkodási intézkedéseket bizonyos tőkehal halászati tevékenységek vonatkozásában.A Bizottság ezen túlmenően további helyreállítási terveket javasol, amelyek magukban foglalnák a közvetlen halászati erőkifejtés gazdálkodást olyan további állományok vonatkozásában, amelyek nem fenntartható kiaknázásnak vannak kitéve.A Bizottság a 2004-re bevezetett (2287/2003 rendelet V. melléklete) szabályokhoz hasonló átmeneti szabályokat javasol a halászati erőkifejtés gazdálkodásra vonatkozóan azokra a halászati tevékenységekre, amelyek a biztonságos biológiai határon kívül esnek, és amelyek vonatkozásában a halászati állománypusztulás nagyon lényeges csökkentését ajánlotta az ICES. Ez a javaslat halászati felszerelés kategóriánként a halászati napok korlátozására irányul a tőkehal halászat vonatkozásában a Skagerrakban, a Kattegatban, az Északi-tengeren, az Ír-tengeren, a Keleti-csatornában és Skóciától nyugatra, a sima lepényhal vonatkozásában az Északi-tengerben, a nyelvhal halászat vonatkozásában a Nyugati-csatornában és a szürke tőkehal, az ördöghal és a norvég homár halászat vonatkozásában a Nyugat-ibériai félszigettől kifelé.A tőkehal állományok vonatkozásában az Ír-tengerben, a Kattegatban, a Skagerrakban, az Északi-tengerben és Skóciától nyugatra további erőkifejtés csökkenés szükséges 2003-hoz viszonyítva. 2003-ról 2004-re azonban jelentős változásokat vezettek be az erőkifejtés korlátozási intézkedésekben, amely az intézkedések hatékonyságának jelentős javulását eredményezte. A 2004-es erőkifejtés ezért valószínűleg lényegesen alacsonyabb lesz, mint 2003-ban, akkor is, ha a tengeren töltött napok száma változatlan. Az ICES az ezekre az állományokra vonatkozó tanácsában javasolja a halászati állománypusztulás csökkenését 2003-hoz, vagy a 2001-2003 közötti időszakban megfigyelt átlagos halászati állománypusztuláshoz viszonyítva. A tengeren töltött napok számának 2004-hez viszonyított csökkentése abból a célból, hogy megfeleljen a Tudományos Tanácsnak ezért alacsonyabb lehet, mint amit az ICES ajánlott.Ha ezeket a csökkentéseket a tengeren töltött napok számának csökkentése formájában hajtanák végre az érintett flották vonatkozásában, az aláásná a halászati lehetőségek teljes kihasználását számos egyéb állomány vonatkozásában. A Bizottság ezért azt javasolja, hogy az erőfeszítés szükséges csökkentését a tőkehal-halászat vonatkozásában egyes tőkehal- halászati területek és/vagy halászati szezonok lezárásával érjék el.A tengeren halászattal töltött engedélyezett napok javasolt száma az északi-tengeri sima lepényhal, a nyelvhal a Nyugati-csatornában, valamint a szürke tőkehal, az ördöghal és a norvég homár vonatkozásában az Ibériai-félszigeten kívül úgy lett meghatározva, hogy összhangban álljon a javasolt TAC-okkal a fent leírtak szerint.Az ICES legutolsó ajánlása azt mutatja, hogy egyértelműen szükség van erőkifejtés korlátozási rendszer bevezetésére a balti-tengeri tőkehal halászatban. Összhangban az ajánlással, és annak érdekében, hogy jelentősen csökkenjen a kelet-balti tőkehal halászati állománypusztulása 2005-ben, a Bizottság javasolja a halászati erőkifejtés csökkentését a tőkehal halászat vonatkozásában két zárt terület bevezetésével.A fent említett állományok vonatkozásában a Bizottság olyan TAC-okat javasol, amelyek nincsenek összhangban az ICES zéró TAC-ra vonatkozó javaslataival. Az ilyen javaslatok magasabb kockázati szintet vonnak maguk után, mint a tudományos ajánláshoz való szigorú ragaszkodás. Ahhoz, hogy azok a TAC szintek hatékonyak legyenek a helyreállítás biztosításában, halászati erőkifejtés korlátozásokkal és a kikényszerítés ellenőrzésének javítására irányuló intézkedésekkel kell azokat alátámasztani. A javasolt erőkifejtési intézkedéseket a III. melléklet (Zárt területek és szezonok) és a IV. melléklet (Tengeren töltött napok rendszere, valamint ellenőrzési és kikényszerítési intézkedések) tartalmazza.A jelenlegi intézkedések vonatkozásában javasolt fő változások az alábbiak:-  Különleges halászati engedély rendszer az intézkedések által érintett hajók számára, és a halászati lehetőségek csökkentésének bevezetése azoknak a hajóknak a vonatkozásában, amelyek megsértik a védelmi rendelkezéseket.-  Jelentési kötelezettségek bevezetése a halászati erőkifejtésről a tagállamok vonatkozásában.Ezen túlmenően, az ICES javasolja a homoki angolna halászatának kezelését az Északi-tengerben egy különleges erőkifejtés gazdálkodási terv segítségével. Az V. melléklet ezzel az ajánlással összhangban lévő igazgatási rendszert javasol.IV. ÁTMENETI TECHNIKAI INTÉZKEDÉSEKA 2005-ben alkalmazandó átmeneti technikai intézkedéseket a javaslat III. melléklete tartalmazza. Amint azt a II. és III. szakasz vázolja, a javaslat további halászati erőkifejtés csökkentéseket tartalmaz a tőkehalra vonatkozóan területi vagy szezonális lezárások formájában. Az Északi-tengerben és a Kelet-Baltikumban lévő tőkehal állományok vonatkozásában a tőkehal fő halászati területeit fedő két terület lezárását javasolja a fenékhalászat vonatkozásában. A Kattegatban lévő tőkehal vonatkozásában a javaslat a tőkehal halászat tiltását tartalmazza 2005. első negyedében, ahol hagyományosan a tőkehalfogások több mint egyharmada történik. További lezárásokat nem javasol a tőkehal állományok vonatkozásában Skóciától nyugatra és az Ír-tengerben.V. A FOGÁS ÉS JÁRULÉKOS FOGÁS KIRAKODÁSÁNAK FELTÉTELEI ÉS KÜLÖNLEGES INTÉZKEDÉSEK A HERING VONATKOZÁSÁBANAz érvényes rendelet értelmében a kis szembőségű hálóval végzett ipari heringhalászat nincs kvótákhoz kötve. Ez vonatkozik a heringek járulékos fogására is az ipari halászatban az Északi-tengeren, a Skagerrakban és a Kattegatban, még akkor is, ha Norvégiával kvóta megállapodás van ezekre a területekre vonatkozóan. Annak biztosítása érdekében, hogy minden heringfogás a megfelelő kvótákhoz kerüljön, változásokat vezet be a javaslat 8. cikke és II. melléklete. A járulékos hering fogás hatékony nyomon követése céljából a megfelelő helyszíni mintavételi programok követelménye kibővül, hogy magában foglalja a kis szembőségű hálókkal történő halászatot a Balti-tengeren. A teljes járulékos hering fogás korlátozására irányuló megerősített intézkedések következményeként az 1998-ban a hering vonatkozásában bevezetett különleges járulékos fogási szabályok[3] megszűntek.A tudósok újból fontos csökkentéseket ajánlottak a 2005-ös fogási szintekben, számos állomány vonatkozásában. A Bizottság meg van győződve arról, hogy néhány esetben ezek a csökkentések jelentős rövid távú gazdasági nehézséget vonnak maguk után az érintett halászati iparban. Ezen túlmenően, a fogáskorlátozások számos esetben korlátozott hatással vannak a megőrzésre a gyenge megfelelés miatt. Ezekből az okokból adódóan a Bizottság számos állomány vonatkozásában olyan fogáscsökkentéseket tud elfogadni 2005-ben, amelyek nem mennek olyan messze, mint amit a tudósok ajánlanak, de csak azzal a feltétellel, hogy a tagállamok elfogadják, hogy elkötelezik magukat az érintett állományok hosszú távú helyreállítási és/vagy gazdálkodási terveinek elfogadása iránt, szükség esetén beleértve az ezek hatékonyságának biztosításához szükséges eszközök kezelését.JavaslatA TANÁCS RENDELETEa bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2005. évre történő meghatározásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,Tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre,Tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre[4], és különösen annak 20. cikkére,Tekintettel a tőkehal állomány helyreállítására vonatkozó intézkedések megállapításáról szóló 2004. február 26-i 423/2004/EK tanácsi rendeletre[5], és különösen annak 6. és 8. cikkére,Tekintettel az északi szürke tőkehal állomány helyreállítására vonatkozó intézkedések megállapításáról szóló 2004. április 21-i 811/2004/EK tanácsi rendeletre[6], és különösen annak 5. cikkére,Tekintettel a Bizottság javaslatára,[7]Mivel:A 2371/2002/EK rendelet 4. cikke előírja, hogy a Tanács hozza meg azokat a szükséges intézkedéseket, amelyek szabályozzák a vizekhez és az erőforrásokhoz való hozzájutást és a halászati tevékenységek fenntartható végzését, figyelembe véve a rendelkezésre álló tudományos szakvéleményeket, és különösen a Halászati Tudományos Műszaki és Gazdasági Bizottság által összeállított jelentést.A 2371/2002/EK tanácsi rendelet 20. cikke értelmében a Tanács kötelessége, hogy meghatározza halászati tevékenységenként vagy halászati tevékenység csoportonként a teljes kifogható mennyiségeket (TAC). A halászati lehetőségeket az említett rendelet 20. cikkében előírt kritériumoknak megfelelően kell kiosztani a tagállamok és a harmadik országok között.A TAC-ok és kvóták hatékony kezelésének biztosítása céljából ki kell alakítani azokat a különleges feltételeket, amelyek alapján a halászati tevékenységek végezhetők.A halászati igazgatóság alapelveit és bizonyos eljárásait közösségi szinten szükséges kialakítani oly módon, hogy a tagállamok biztosítani tudják a lobogóik alatt hajózó hajók igazgatását.A TAC-ok és kvóták évről-évre történő kezelésének kiegészítő feltételeit bevezető 1996. május 6-i 847/96/EK tanácsi rendelet[8] 2. cikkével összhangban szükség van azoknak az állományoknak a meghatározására, amelyekre az abban hivatkozott különböző intézkedések vonatkoznak.A halászati kapcsolatokra vonatkozó megállapodásokban vagy jegyzőkönyvekben előírt eljárásokkal összhangban a Közösségnek konzultációkat kell tartania a halászati jogokról Norvégiával[9], a Feröer-szigetekkel[10], Grönlanddal [11] és Izlanddal[12].A 2003. évi csatlakozási okmány 6. cikke értelmében a Lettország és Litvánia által harmadik országokkal kötött halászati megállapodásokat a Közösség kezeli. E megállapodásokkal összhangban a Bizottság konzultációkat tart az adott államszövetséggel.A Közösség számos regionális halászati szervezet szerződő fele. Az említett halászati szervezetek javasolták fogási korlátozások és egyéb megőrzési szabályok megállapítását bizonyos fajokra vonatkozóan. Ezeket az ajánlásokat ezért a Közösségnek végre kell hajtania.Az Amerika-közi Trópusi Tonhalbizottság (IATTC) 2004. júniusi éves ülésén fogáskorlátozásokat fogadott el a sárga úszójú tonhalra, a nagy szemű tonhalra és a bonítóra, és technikai intézkedéseket a járulékos fogások kezelésére vonatkozóan. Bár a Közösség nem tagja az IATTC-nek, szükség van ezeknek az intézkedéseknek a végrehajtására, az említett szervezet joghatálya alá tartozó erőforrások fenntartható igazgatásának biztosítása céljából.Az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) 2004. évi éves ülésén táblázatokat fogadott el, amelyek az ICCAT szerződéses felei halászati lehetőségeinek alul-kihasználását és túl-kihasználását mutatják. Ebben az összefüggésben az ICCAT határozatot fogadott el, észrevételezve, hogy a 2003. év során az Európai Közösség számos állomány vonatkozásában kvótáját nem használta ki.Abból a célból, hogy figyelembe vegyék az ICCAT által módosított közösségi kvótákat, szükséges, hogy az alul-kihasználásból eredő halászati lehetőségek elosztása az egyes tagállamoknak az alul-kihasználtsághoz való hozzájárulása alapján történjen anélkül, hogy módosulna az e rendelet által a TAC-ok éves kiosztására megállapított elosztási kulcs.Átmeneti intézkedésként és a közvetlen emberi fogyasztáson kívüli ipari célokra felhasznált hering kirakodásának feltételeiről szóló, 1998. június 29-i 1434/98/EK tanácsi rendeletet[13] módosító rendelet gyors elfogadásától függően az említett rendelet 2. cikkében hivatkozott kevert fogásból származó heringet a heringre vonatkozó érvényes kvótába kell számolni.,A halászati lehetőségek végrehajtásának összhangban kell állnia a vonatkozó közösségi jogszabályokkal, és különösen a halászhajók jelzésére és okmányaira vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 1987. május 20-i 1381/87/EGK bizottsági rendelettel[14], a tagállami halfogásokra vonatkozó információk feljegyzésére vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 1983. szeptember 22-i 2807/83/EGK bizottsági rendelettel[15], a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendelettel[16], az egyes közösségi halászati területekre és erőforrásokra vonatkozó halászati erőkifejtések irányításáról a 2847/93/EK rendelet módosításáról, valamint a 685/95/EK és a 2027/95/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2003. november 4-i 1954/2003/EK tanácsi rendelettel[17], a földközi-tengeri halászati erőforrások védelme érdekében bizonyos technikai intézkedések megállapításáról szóló 1994. június 27-i 1626/94/EK tanácsi rendelettel[18], a különleges halászati engedélyekre vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 1994. június 27-i 1627/94/EK tanácsi rendelettel[19], az Antarktisz tengeri élővilágának védelméről szóló egyezmény hatálya alá tartozó területen folytatott halászati tevékenységekre vonatkozó bizonyos ellenőrző intézkedések megállapításokról, valamint a 3943/90/EGK, a 66/98/EK és az 1721/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2004. március 22-i 601/2004/EK tanácsi rendelettel[20], a Balti-tenger, a Baeltek és az Øresund vizei halászati erőforrásainak védelme érdekében egyes technikai intézkedések megállapításáról szóló 1997. december 18-i, 88/98/EK tanácsi rendelettel[21], a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló 1998. március 30-i 850/98/EK tanácsi rendelete[22], az 1434/98/EK tanácsi rendelettel, a tőkehal állomány helyreállítására vonatkozó intézkedések megállapításáról szóló 2004. február 26-i 423/2004/EK tanácsi rendelettel[23], a műholdas hajómegfigyelési rendszerekre vonatkozó részletes rendelkezések megállapításáról szóló 2003. december 18-i 2244/2003/EK bizottsági rendelettel[24], a halászhajók jellemzőinek meghatározásáról szóló 1986. szeptember 22-i 2930/86/EGK tanácsi rendelettel[25] és az egyes hosszú távon vándorló fajok bizonyos állományainak védelmét célzó egyes technikai intézkedések megállapításáról szóló 2001. május 14-i 973/2001/EK tanácsi rendelettel[26].A halállományok védelméhez való hozzájárulás céljából bizonyos kiegészítő intézkedéseket kell bevezetni a halászat ellenőrzése és technikai feltételei vonatkozásában 2005-ben.Azokra a leginkább veszélyeztetett állományokra vonatkozóan, amelyek számára helyreállítási terveket fogadtak el, és ezekben erőkifejtés gazdálkodási rendszerek végrehajtása szerepel, ideiglenes erőkifejtés gazdálkodás alkalmazása szükséges.Az ICES szaktanácsadását követően ideiglenes rendszer alkalmazása szükséges a homoki angolna ipari halászati erőkifejtésének kezelésére a IV. ICES alterületen és a IIIa. északi övezetben.A tőkehal állomány helyreállítására vonatkozó intézkedések megállapításáról szóló 2004. február 26-i 423/2004/EK tanácsi rendeletben[27] a tőkehalra előírt halászati erőkifejtés korlátozások szabályozására alternatív rendelkezéseket javasolnak abból a célból, hogy a halászati erőkifejtést a TAC-cal összhangban kezeljék, amint azt az említett rendelet 8. cikkének (3) bekezdése előírja.2003. szeptember 15-19 közötti 25. éves ülésén az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet (NAFO) elfogadta a grönlandi laposhal újratelepítési tervét a 2. NAFO alterületre és a 3KLMNO körzetekre. A terv a teljes kifogható mennyiség szintjének 2007-ig tartó csökkentését irányozza elő, valamint kiegészítő intézkedéseket a csökkentés hatékonyságának biztosítására. Ezt a tervet 2005-re be kell vezetni a grönlandi laposhal állomány újratelepítésére irányuló többéves intézkedések végrehajtásáról szóló tanácsi rendelet elfogadásáig.2004. szeptember 13-17. közötti 26. éves közgyűlésén a NAFO gazdálkodási intézkedéseket fogadott el számos korábban nem szabályozott állomány vonatkozásában, mégpedig a rájákra vonatkozóan a 3LNO körzetben, a vörös álsügér vonatkozásában a 3O körzetben és a fehér villás tőkehal vonatkozásában a 3NO körzetben. Ezért ezeket az intézkedéseket be kell vezetni és ki kell alakítani az elosztást a tagállamok között.A Közösség által az Antarktisz tengeri élővilágának védelméről szóló egyezmény (CCAMLR) szerződő feleként vállalt nemzetközi kötelezettsége – beleértve a CCAMLR-bizottság által elfogadott intézkedések alkalmazásának kötelezettségét is –, betartása érdekében az utóbbi által a 2004-2005. szezonra elfogadott teljes kifogható mennyiségeket és a szezont meghatározó megfelelő dátumokat kell alkalmazni.2004-ben rendezett XXIII. éves ülésén a CCAMLR elfogadta a bármely CCAMLR tag által végzett halászati tevékenység számára nyitott fogási határértékeket az állományokra vonatkozóan. A CCAMLR jóváhagyta továbbá a közösségi halászhajók részvételét a Dissostichus spp. felderítő halászatában a 88.1. FAO alterületen és az 58.4.1., 58.4.2., 58.4.3a.) és az 58.4.3b.) körzetekben, és az érintett halászati tevékenységeket fogási és járulékos fogási korlátozásoktól, valamint bizonyos műszaki intézkedésektől tette függővé. Az említett korlátozásokat és műszaki intézkedéseket szintén alkalmazni kell.A közösségi halászok megélhetésének biztosítása érdekében fontos, hogy ezeket a halászterületeket 2005. január 1-jén megnyissák. Az ügy sürgősségére való tekintettel haladéktalanul kivételt kell biztosítani az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződésekhez csatolt, a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló jegyzőkönyv I. szakaszának (3) pontjában említett hathetes időszak alól,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:I. FEJEZET Hatály és fogalommeghatározások1. cikkTárgyEz a rendelet rögzíti a 2005. évre vonatkozó halászati lehetőségeket bizonyos halállományok és halállomány csoportok tekintetében, valamint az ilyen halászati lehetőségek felhasználásának egyedi feltételeit.Egyes antarktiszi állományok esetében azonban a rendelet az IF. mellékletben meghatározott időszakra vonatkozó halászati lehetőségeket és az egyedi feltételeket rögzíti.2. cikkHatályEzt a rendeletet a következőkre kell alkalmazni:(a) a közösségi halászhajók („közösségi hajók”); és(b) a harmadik országok lobogója alatt hajózó és ott lajstromozott halászhajók („harmadik országbeli hajók”) a tagállamok felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken („közösségi vizek”).3. cikk FogalommeghatározásokE rendelet alkalmazásában az alábbi meghatározásokat kell alkalmazni:(a) „halászati lehetőségek”:(i) a teljes kifogható mennyiségek („TAC”) vagy azoknak a hajóknak a száma, amelyek számára engedélyezik a halászatot és/vagy az ilyen engedélyek érvényességi ideje;(ii) a teljes kifogható mennyiségekből a Közösség rendelkezésére álló részesedés;(iii) a harmadik országok vizein a Közösségnek kiosztott kvóták;(iv) a (ii) és (iii) alpont szerinti közösségi halászati lehetőségek elosztása a tagállamok között, kvóták formájában;(v) a közösségi vizekből kifogható kvóták elosztása harmadik országok között.(b) „nemzetközi vizek” jelentik a bármely állam felségterületén vagy joghatóságán kívüli vizeket;(c) „NAFO szabályozási terület” jelenti az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet (NAFO) egyezményes területének a parti államok felségterületén vagy joghatóságán kívüli részét;"(d) „Skagerrak” a nyugaton a Hanstholm világítótoronytól a Lindesnes világítótoronyig, délen a Skagen világítótoronytól a Tistlarna világítótoronyig, és innen a svéd part legközelebbi pontjáig húzott vonal által határolt terület;(e) „Kattegat” északon a Skagen világítótoronytól a Tistlarna világítótoronyig, és innen a svéd part legközelebbi pontjáig, és délen a Hasenøre-tól Gnibens Spids-ig, Korshage-től Spodsbjerg-ig és Gilbjerg Hoved-től Kullen-ig húzott vonallal határolt terület;(f) „Északi-tenger” a IV. ICES alterület és a IIIa. ICES körzetnek az a része, amelyet a Skagerrak (c) pontban megadott meghatározása nem foglal magában;(g) „Rigai-öböl” a nyugaton az Ovisi világítótoronytól (ÉSZ 57°34.1234', KH 21°42.9574') Lettország nyugati partján a Saaremaa-szigeten a Loode Fok déli sziklájáig (ÉSZ 57° 57.4760', KH 21° 58.2789), majd déli irányban a Sõrve-félsziget legdélebbi pontjáig, és ezután észak-keleti irányban a Saaremaa-sziget keleti partja mentén húzott vonallal, és északon az ÉSZ 58°30.0', KH 23°13.2'-től az ÉSZ 58°30.0' KH 23°41'-ig húzott vonallal határolt terület.4. cikk Halászati övezetekE rendelet alkalmazásában az alábbi övezet meghatározások alkalmazandók:(a) az ICES (Nemzetközi Tengerkutatási Tanács) övezetek a 3880/91/EGK tanácsi rendelet[28] meghatározása szerint;(b) a CEKAF (Keletközép-atlanti területek vagy a FAO 34. fő halászati övezete) a 2597/95/EK tanácsi rendelet meghatározása szerint[29](c) a NAFO (Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet) övezetek a 2018/93/EGK tanácsi rendelet meghatározása szerint[30](d) a CCAMLR övezetek (Egyezmény az antarktiszi tengeri élővilág védelméről) a 601/2004/EK rendelet meghatározása szerint.II. FEJEZETHalászati lehetőségek és kapcsolódó feltételek a közösségi hajók számára5. cikkHalászati lehetőségek és elosztásuk1. A halászati lehetőségeket a közösségi hajók számára a közösségi vizeken vagy egyes nem közösségi vizeken, valamint az ilyen halászati lehetőségek tagállamok közötti elosztását az I. melléklet határozza meg.2. A közösségi hajók számára engedélyezik a Feröer-szigetek, Grönland, Izland, Norvégia halászati joghatósága alá tartozó vizeken, valamint a Jan Mayen körüli halászati övezetben és az Orosz Föderáció vizein történő halfogásokat az I. mellékletben meghatározott kvóta keretein belül, a 9., 16. és 17. cikkben meghatározott feltételekre is figyelemmel.3. A Bizottság a kapelán lazac tekintetében a Közösség rendelkezésére álló halászati lehetőségeket az V., XIV. (grönlandi vizek) övezetben a kapelán TAC 7,7%-ában rögzíti, amint a TAC-ot megállapították. Miután Izland részére pm tonnát, a Feröer-szigetek részére pm tonnát és Norvégia részére pm tonnát átruháztak, a fennmaradó mennyiség a tagállamok rendelkezésére áll.4. A kék puha tőkehal állományára az I–XIV. övezetben (közösségi vizek és nemzetközi vizek) és a heringállományra az I. és II. övezetben (közösségi vizek és nemzetközi vizek) vonatkozó halászati lehetőségeket a Bizottság a 2371/2002/EK rendelet 30. cikke (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően növelheti, amennyiben harmadik országok nem tartják tiszteletben az említett állományok felelősségteljes kezelését.6. cikk Az elosztásra vonatkozó különös rendelkezésekA halászati lehetőségeknek az I. mellékletben előírt, tagállamok közötti elosztása nem érinti a következőket:(a) a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkének (5) bekezdése alapján végrehajtott cserék;(b) a 2847/93/EGK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése, 23. cikkének (1) bekezdése és 32. cikkének (2) bekezdése alapján történő újraelosztás;(c) a 847/96/EK rendelet 3. cikke szerint engedélyezett további fogások;(d) a 847/96/EK rendelet 4. cikkének megfelelően visszatartott mennyiségek;(e) a 847/96/EK rendelet 5. cikke alapján végrehajtott levonások.7. cikk A kvóta rugalmassága2005-re vonatkozóan e rendelet I. melléklete az alábbi állományokat határozza meg:(a) elővigyázatossági vagy analitikai TAC alá vont állományok;(b) azok az állományok, amelyekre a 847/96/EK rendelet 3. és 4. cikkében meghatározott évi rugalmassági feltételeket alkalmazzák;(c) valamint azokat az állományokat, amelyekre az említett rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében előírt szankcionáló együtthatókat kell alkalmazni.8. cikk A fogás és járulékos fogás kirakodásának feltételei1. A rögzített halászati lehetőségek alá tartozó állományok halait nem lehet a hajón megtartani vagy kirakodni, kivéve, ha a következő feltételek valamelyike teljesül:(a) a fogásokat egy kvótával rendelkező tagállam hajói hajtották végre, és az említett kvóta még nem merült ki; vagy(b) a fogások egy olyan közösségi részesedés részét képezik, amelyet nem osztottak el a tagállamok között kvótánként, és ez a részesedés még nem merült ki; vagy(c) a hering és a makréla kivételével minden faj esetében, amennyiben más fajokkal keverten fogják ki a halakat, a fogás – a 850/98/EK rendelet 4. cikkének megfelelően – 32 milliméternél kisebb szembőségű hálóval történik és a fogást sem a hajón, sem a kirakodáskor nem válogatják szét; vagy(d) a hering esetében, amennyiben a fogások megfelelnek a III. melléklet 12. pontjának; vagy(e) a makréla esetében, amennyiben fattyúmakrélával vagy szardíniával vegyesen fogják ki, a makréla nem haladja meg a hajón lévő makréla, fattyúmakréla és szardínia össztömegének 10%-át, és a fogást nem válogatják szét; vagy(f) a fogásokat a 850/98/EK vagy a 88/98/EK rendelet szerint végrehajtott tudományos vizsgálatok folyamán végzik.2. Minden fogást be kell számítani a kvótába vagy – amennyiben a közösségi részesedést nem osztották fel kvótákra a tagállamok között – a közösségi részesedésbe, az (1) bekezdés c), e) és f) pontja szerint végrehajtott fogások kivételével.3. Az (1) bekezdés ellenére, amennyiben egy tagállam heringre vonatkozó halászati lehetőségi kimerülnek a II. (közösségi vizek), III., IV. alterületeken és a VII d. alkörzetben, megtiltják a szétválogatás nélküli, heringet tartalmazó fogások kirakását az azokon a halászterületeken halászó, az adott tagállam lobogója alatt hajózó, és a Közösségben lajstromozott hajók számára, amelyekre a vonatkozó fogási korlátozásokat alkalmazzák.4. A járulékos fogások százalékának és visszaengedésének meghatározása a 850/98/EK rendelet 4. és 11. cikkének valamint a 88/98/EK rendelet 2. és 3. cikkének megfelelően történik.9. cikk Hozzáférési korlátozások1. Közösségi hajók a Skagerrak területén Norvégia alapvonalaitól számított 12 tengeri mérföldön belül nem halászhatnak. A Dánia vagy Svédország lobogója alatt hajózó hajók számára azonban a Norvégia alapvonalaitól számított 4 mérföldig engedélyezik a halászatot.2. A közösségi hajók halászata az izlandi joghatóság alá tartozó vizeken a következő koordinátákat összekötő egyenes folyamatos vonallal körülhatárolt területre korlátozódik:Délnyugati terület:1. ÉSZ 63º12’ és NYH 23º05’, az ÉSZ 62º00’ és NYH 26º00’ pontján keresztül,2. ÉSZ 62º58’ és NYH 22º25’,3. ÉSZ 63º06’ és NYH 21º30’,4. ÉSZ 63º03’ és NYH 21º00’, onnan a déli szélesség 180º00’-ig.Délkeleti terület:1. ÉSZ 63º14’ és NYH 10º40’,2. ÉSZ 63º14’ és NYH 11º23’,3. ÉSZ 63º35’ és NYH 12º21’,4. ÉSZ 64º00’ és NYH 12º30’,5. ÉSZ 63º53’ és NYH 13º30’,6. ÉSZ 63º36’ és NYH 14º30’,7. ÉSZ 63º10’ és NYH 17º00’, onnan a déli szélesség 180º00’-ig.10. cikk Heringre vonatkozó különleges feltételek a III. és IV. alterületenA III. és IV. alterületen fogott hering fogása, szétválogatása és kirakodása tekintetében a II. mellékletben meghatározott intézkedéseket kell alkalmazni.11. cikkMás technikai és ellenőrző intézkedésekA 850/98/EK rendeletben, a 88/98/EK rendeletben, az 1626/94/EK rendeletben és a 973/2001/EK rendeletben meghatározottakon kívül a 2005. évben a III. mellékletben megállapított technikai intézkedéseket is alkalmazni kell.A III. melléklet 10. pontjának végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat a 2371/2002/EK rendelet 30. cikkének (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően lehet elfogadni.12. cikkAz erőkifejtés korlátozásai és az állománygazdálkodásra vonatkozó kapcsolódó feltételek1. A Skagerrak, a Kattegat és az Északi-tenger területén, valamint a Skóciától nyugatra található területen a IVa. mellékletében megállapított halászati erőkifejtési korlátozásokat és kapcsolódó feltételeket kell alkalmazni.1a. A 2005. február 1-jétől 2005. december 31-ig tartó időszakban a IVb. mellékletben megállapított halászati erőkifejtési korlátozásokat és kapcsolódó feltételeket kell alkalmazni a Cantabriai tengeren és a nyugat-ibériai félszigeten.2. Az V. mellékletben megállapított halászati erőkifejtési korlátozásokat és kapcsolódó feltételeket kell alkalmazni a homoki angolna állományok kezelésére vonatkozóan a Skagerrak és az Északi-tenger területén.3. A Bizottság véglegesen rögzíti a 2005. évi halászati erőkifejtést a homoki angolnára vonatkozóan a IIa., IIIa. IV. övezetekben, az V. melléklet 6. pontjában előírt szabályok alapján.III. FEJEZET Halászati lehetőségek és kapcsolódó feltételek a harmadik országbeli hajók számára13. cikk EngedélyezésA Barbados, Guyana, Japán, Dél-Korea, Norvégia, az Orosz Föderáció, Suriname, Trinidad és Tobago, valamint Venezuela lobogója alatt hajózó hajók és a Feröer-szigeteken lajstromozott hajók számára engedélyezik a halfogást a közösségi vizeken az I. mellékletben meghatározott kvóta keretein belül, a 14., 15., 18., 19., 20., 21., 22., 23. és 24. cikkben megállapított feltételekre is figyelemmel.14. cikkFöldrajzi korlátozásokA halászat:(a) a Norvégia lobogója alatt hajózó, illetve a Feröer-szigeteken lajstromozott hajók számára a 200 tengeri mérföldes övezetnek azon részeire korlátozódik, amely a tagállamok alapvonalaitól több, mint 12 tengeri mérföldre a tenger felé az Északi-tengeren, a Kattegaton, a Balti-tengeren és az Atlanti-óceánon az ÉSZ 43º00’-től északra fekszik, a 2371/2002/EK rendelet 18. cikkében említett terület kivételével; a Norvégia lobogója alatt hajózó hajók számára a Skagerrak területén a halászat Dánia és Svédország alapvonalától a tenger felé több, mint négy tengeri mérföldnyire engedélyezett;(b) a Barbados, Guyana, Japán, Dél-Korea, Suriname, Trinidad és Tobago, valamint Venezuela lobogója alatt hajózó hajók számára a 200 tengeri mérföldes övezetnek azon részeire korlátozódik, amely Francia Guyana alapvonalaitól több mint 12 tengeri mérföldre a tenger felé fekszik.15. cikk A fogás és járulékos fogás kirakodásának feltételeiA rögzített halászati lehetőségek alá tartozó állományok halait nem lehet a hajón megtartani, illetve partra rakni, kivéve, ha a fogást egy kvótával rendelkező harmadik ország hajója hajtotta végre, és az említett kvóta még nem merült ki.IV. FEJEZETA közösségi hajókra vonatkozó engedélyezési rendelkezések16. cikk Engedélyek és kapcsolódó feltételek1. A halászati engedélyekre és a különleges halászati engedélyekre az 1627/94/EK rendeletben előírt általános szabályok ellenére a harmadik országok vizein történő halászat a harmadik ország hatóságai által kibocsátott engedélyhez kötött.Az első albekezdés azonban nem vonatkozik az Északi-tenger norvég vizein halászó hajókra a következő esetekben:a) a 200 GT vagy annál kisebb űrtartalmú hajók;b) a makrélától eltérő fajokra, emberi fogyasztásra szánt halászatot végző hajók;c) a svéd hajók, a bevett gyakorlattal összhangban.2. Az engedélyek legnagyobb számát és a többi kapcsolódó feltételt a VI. melléklet I. részében meghatározottaknak megfelelően rögzítik. Az engedélykérelemben feltüntetik a halászat típusát, valamint azon hajó nevét és jellemzőit, amelyre az engedélyt kérik, és a tagállamok hatóságai továbbítják azt a Bizottság felé. A Bizottság benyújtja ezeket a kérelmeket az érintett harmadik ország hatóságaihoz.Ha valamelyik tagállam átadja kvótáját egy másik tagállamnak (swap) a VI. melléklet I. részében említett halászati területeken, az átadásnak az engedélyek megfelelő átadását is tartalmaznia kell, és erről a Bizottságot értesíteni kell. A VI. melléklet I. részében említett egyes halászati területekre vonatkozó engedélyek teljes számát azonban nem lehet túl lépni.3. A közösségi hajók betartják a tevékenységük szerinti övezetre irányadó védelmi és ellenőrző intézkedéseket és minden más rendelkezést.17. cikk Feröer-szigetekA Feröer-szigetek vizein egy faj célzott halászatára engedéllyel rendelkező közösségi hajók végezhetnek célzott halászatot egy másik fajra, amennyiben a változásról előzetesen értesítik a Feröer-szigetek hatóságait.V. FEJEZETA harmadik országbeli hajókra vonatkozó engedélyezési rendelkezések18. cikk Az engedély és különleges halászati engedély kötelezettsége1. A 2847/93/EK rendelet 28b. cikke ellenére a 200 GT-nál kisebb norvég hajók mentesülnek az engedély és a halászati engedély kötelezettsége alól.2. Az engedélyt és a különleges halászati engedélyt a hajón kell tartani. A Feröer-szigeteken vagy Norvégiában lajstromozott hajók mentesülnek az említett kötelezettség alól.3. A 2004. december 31-én halászati engedéllyel rendelkező, harmadik országbeli hajók 2005. január 1-jétől folytathatják a halászatot a halászatra engedélyezett hajók listájának a Bizottsághoz történő benyújtásáig és a Bizottság általi jóváhagyásáig.19. cikk Engedély és különleges halászati engedély iránti kérelemEgy harmadik ország hatósága részéről a Bizottságnak küldött, engedély és különleges halászati engedély iránti kérelemhez csatolni kell a következő információkat:a) a hajó neve;b) lajstromszám;c) külső azonosító betűk és számok;d) lajstromozás szerinti kikötő;e) a tulajdonos vagy bérlő neve és címe;f) bruttó űrtartalom és teljes hossz;g) motorteljesítmény;h) hívójel és rádiófrekvencia;i) tervezett halászati mód;j) tervezett halászati terület;k) azok a fajok, amelyekre a halászat irányul;l) az időszak, amelyre az engedélyt kérik.20. cikk Az engedélyek számaAz engedélyek számát és a különleges kapcsolódó feltételeket a VI. melléklet II. részében meghatározottaknak megfelelően rögzítik.21. cikkÉrvénytelenítés és visszavonás1. Az engedélyek és a különleges halászati engedélyek visszavonhatók új engedélyek és különleges halászati engedélyek kibocsátása érdekében. Az ilyen érvénytelenítés az új engedélyek és különleges halászati engedélyek Bizottság általi kibocsátását megelőző napon lép hatályba. Az új engedélyek és különleges halászati engedélyek kiállításuk napjától érvényesek.2. Az engedélyeket és különleges halászati engedélyeket a lejárat napja előtt részben vagy teljesen visszavonják, amennyiben a szóban forgó állományra az I. mellékletben előírt kvóta kimerült.3. Az engedélyeket és különleges halászati engedélyeket az e rendeletben megállapított kötelezettségek betartásának elmulasztása esetén visszavonják.22. cikk A vonatkozó szabályok betartásának elmulasztása1. Annak a hajónak a részére, amely nem teljesíti az e rendeletben megállapított kötelezettségeket, egy 12 hónapot nem meghaladó időszakra nem bocsátanak ki engedélyt és különleges halászati engedélyt.2. A Bizottság átadja az érintett harmadik ország hatóságainak azon hajók nevét és jellemzőit, amelyek számára a következő hónapban vagy hónapokban a vonatkozó szabályok megsértése következtében nem engedélyezik a halászatot a közösségi halászati övezetben.23. cikk Az engedély jogosultjának kötelezettségei1. A harmadik országbeli hajók betartják a tevékenységük szerinti övezetben a közösségi hajók halászatát szabályozó védelmi és ellenőrző intézkedéseket és más rendelkezéseket, különösen a 2847/93/EGK, 1627/94/EK, 88/98/EK, 850/98/EK, 1434/98/EK rendeletet és az 1381/87/EGK bizottsági rendeletet.2. Az (1) bekezdésben említett hajókról hajónaplót vezetnek, amelybe bejegyzik a VII. melléklet I. részében meghatározott információkat.3. A harmadik országbeli hajók, a IIIa. ICES-körzetben halászó norvég hajók kivételével, továbbítják a Bizottság felé a VIII. mellékletben meghatározott információkat, az említett mellékletben megállapított szabályoknak megfelelően.24. cikk Különös rendelkezések Francia Guyana tekintetében1. A Francia Guyana vizein történő halászatra vonatkozó engedélyeket akkor adják meg, ha az érintett hajó tulajdonosa vállalja, hogy lehetővé teszi egy megfigyelő hajóra szállását a Bizottság kérésére.2. Minden olyan hajó parancsnoka, amely engedéllyel rendelkezik az úszós halfajok vagy tonhal halászatára Francia Guyana vizein, az egyes utakat követően a fogás kirakásakor benyújt egy nyilatkozatot a francia hatóságok felé az utolsó nyilatkozat óta kifogott és a hajón tartott garnélarákok mennyiségéről. Ezt a nyilatkozatot a VI. melléklet III. részében megadott mintának megfelelő formanyomtatványon teszik meg. A nyilatkozat pontosságáért a hajóparancsnok felel. A francia hatóságok megteszik a megfelelő intézkedéseket a nyilatkozatok pontosságának ellenőrzésére, különösen a 23. cikk (2) bekezdésében említett hajónaplóval való összevetés segítségével. Az ellenőrzés után a nyilatkozatot az illetékes tisztviselő aláírja. Minden hónap vége előtt a francia hatóságok elküldik a Bizottságnak az előző hónapra vonatkozó valamennyi nyilatkozatot.3. A Francia Guyana vizein halászó hajókról a VII. melléklet II. részében megadott mintának megfelelő hajónaplót kell vezetni. A hajónapló másolatát az egyes halász utak utolsó napjától számított 30 napon belül elküldik a Bizottságnak, a francia hatóságokon keresztül.4. Amennyiben a Bizottság egy egyhónapos időszakban nem kap tájékoztatást egy, Francia Guyana vizein történő halászatra engedéllyel rendelkező hajóról, az említett hajó engedélyét visszavonják.VI. FEJEZET A NAFO szabályozási területen halászatot folytató közösségi hajókra vonatkozó különös rendelkezések1. szakasz A Közösség részvétele25. CIKK A HAJÓK LISTÁJA1. Csak a lobogó szerinti tagállam által kibocsátott különleges halászati engedéllyel rendelkező, bruttó 50 tonnát meghaladó és a NAFO hajólajstromba felvett közösségi hajók számára engedélyezik – az engedélyben meghatározott feltételekkel –, hogy a NAFO szabályozási terület halászati erőforrásait halásszák, a hajón tartsák, átrakják, illetve kirakják.2. Valamennyi tagállamnak tájékoztatnia kell a Bizottságot számítógép által olvasható formában, legalább 15 nappal az új hajónak a NAFO szabályozási területre történő belépése előtt, a lobogója alatt hajózó és a Közösségben lajstromozott, a NAFO szabályozási területen halászati engedéllyel rendelkező hajók listájának bármilyen változásáról. A Bizottság ezt az információt haladéktalanul továbbítja a NAFO titkárságának.3. A (2) bekezdésben említett lista a következő adatokat tartalmazza:(a) a hajó belső száma, a közösségi halászhajó-nyilvántartásról szóló 2003. december 30-i 26/2004/EK bizottsági rendelet I. mellékletében meghatározottak szerint[31];(b) nemzetközi rádióhívójel;(c) a hajó bérlője, adott esetben;(d) a hajó típusa.4. Az ideiglenesen egy tagállam lobogója alatt hajózó hajók (személyzet nélküli hajóbérlet) esetében a továbbított információ a következőket tartalmazza:(a) az a nap, amelytől kezdve a hajó számára engedélyezték a tagállam lobogója alatti hajózást;(b) az a nap, amelytől kezdve a hajó számára a tagállam engedélyezte a halászati tevékenységet a NAFO szabályozási területen;(c) az állam neve, ahol a hajó lajstromban van vagy korábban lajstromozták, valamint az a nap, amelytől kezdve megszűnt az említett állam lobogója alatt hajózni;(d) a hajó neve;(e) az illetékes nemzeti hatóságok által a hajóhoz rendelt hivatalos lajstromszám;(f) a hajó anyakikötője az átruházást követően;(g) a hajó tulajdonosának vagy bérlőjének neve;(h) egy nyilatkozat arról, hogy a hajóparancsnok másolatot kapott a NAFO szabályozási területen hatályban lévő rendeletekről;(i) a fő fajok, amelyeket a hajó a NAFO szabályozási területen halászhat;(j) azok az alterületek, ahol a hajó várhatóan halászni fog.2. SZAKASZ TECHNIKAI INTÉZKEDÉSEK26. cikk Hálószembőség1. A IX. mellékletben említett fajok célzott halászatában tilos az olyan vonóháló használata, amelynek bármelyik szakasza 130 mm-nél kisebb méretű hálószemeket tartalmaz. Ez a szembőség minimum 60 mm-re csökkenthető a sebeskalmár ( Illex illecebrosus ) célzott halászata esetében. A rája ( Rajidae ) célzott halászatában ezt a szembőséget legalább 280 mm-re kell növelni a zsákvégen, és 220 mm-re a vonóháló összes többi részén.2. A garnélarákra ( Pandalus borealis ) halászó hajók legalább 40 mm-es szembőségű hálót használnak.27. cikk Hálótartozékok1. Tilos bármely olyan, az e cikkben leírtaktól eltérő eszköz használata, amely akadályt képez a háló szemeiben vagy csökkenti azok méretét.2. A sérülés csökkentése vagy megakadályozása érdekében a zsákvég alsó oldalához vásznat, hálót vagy más anyagot lehet rögzíteni.3. A zsákvég felső oldalához olyan eszközök kapcsolhatók, amelyek nem képeznek akadályt a zsákvég szemeiben. A felső kopásvédők használata a X. mellékletben felsoroltakra korlátozódik.4. A garnélarákra ( Pandalus borealis ) halászó hajók használhatnak szelektáló ablakot, a rácsok között legfeljebb 22 mm távolsággal. A 3L. körzetben garnélarákra halászó hajókat legalább 72 cm-es hosszúságú kampós lánccal is felszerelik, a III. melléklet 4. függelékében leírtak szerint.28. cikk Járulékos fogások1. A hajó parancsnoka nem folytathatja olyan fajok célzott halászatát, amelyekre járulékos fogási korlátozások vonatkoznak. Egy faj célzott halászatáról akkor beszélünk, ha bármely fogás legnagyobb tömegszázalékát az a faj alkotja.2. Az ID. mellékletben felsorolt fajok esetében, amelyekre a Közösség nem rögzített kvótát a NAFO szabályozási terület egy részére, bármely faj célzott halászata során, az azon a területen fogott járulékos fogás az egyes fajokra nem haladhatja meg a 2 500 kg vagy a hajón megtartott teljes fogás 10 tömegszázaléka közül a nagyobb mennyiséget. A szabályozási terület olyan részén azonban, ahol bizonyos fajok célzott halászata tiltott, az ID. mellékletben felsorolt egyes fajok esetében a járulékos fogás nem haladhatja meg az 1 250 kg-ot vagy az 5%-ot.3. Amennyiben a járulékos fogási korlátozások alá tartozó fajok teljes mennyisége bármely fogásban meghaladja a (2) bekezdésben megállapított értékeket, a hajóknak haladéktalanul legalább öt tengeri mérfölddel el kell távolodniuk az előző fogási pozíciótól. Amennyiben a járulékos fogási korlátozások alá tartozó fajok teljes mennyisége bármely ezt követő fogásban meghaladja az említett értékeket, a hajóknak ismét haladéktalanul legalább öt tengeri mérfölddel el kell távolodniuk az előző fogási pozíciótól, és a területre legalább 48 óráig nem térhetnek vissza.4. A garnélarákra ( Pandalus borealis ) halászó hajóknál, abban az esetben, ha a járulékos fogás teljes mennyisége az ID. mellékletben felsorolt valamennyi fajra bármely fogásban meghaladja az 5 tömegszázalékot a 3M. körzetben és a 2,5 tömegszázalékot a 3L. körzetben, a hajóknak haladéktalanul legalább öt tengeri mérfölddel el kell távolodniuk az előző fogási pozíciótól.5. A garnélarák-fogásokat nem veszik figyelembe a tengerfenéken élő halfajok járulékos fogásainak kiszámításában.29. cikk A halak legkisebb méreteA XI. mellékletben előírt méreteknek nem megfelelő, a NAFO szabályozási területről származó halakat nem lehet feldolgozni, a hajón megtartani, átrakni, kirakni, szállítani, tárolni, eladni, bemutatni vagy eladásra kínálni, ehelyett haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe. Ahol az előírt méretnek nem megfelelő kifogott halak mennyisége meghaladja a teljes mennyiség 10%-át, a hajónak haladéktalanul legalább öt tengeri mérfölddel el kell távolodnia az előző fogási pozíciótól a halászat folytatása előtt. Minden olyan, legkisebb halméret követelmények alá tartozó feldolgozott halat, amely nem éri el a XI. melléklet szerintivel egyenértékű hosszúságot, úgy tekintenek, hogy az a halak legkisebb mérete alatti halból származik.3. szakasz ELLENőRZő INTÉZKEDÉSEK29A. CIKK A TERMÉKEK CÍMKÉZÉSE ÉS ELKÜLÖNÍTETT TÁROLÁSA1. Minden feldolgozott halat, amelyet a NAFO szabályozási területen fogtak, olymódon kell címkézni, hogy minden egyes faj és termék kategória azonosítható legyen. Azt is jelölni kell, hogy NAFO szabályozási területen fogták.2. A 3L. körzetben fogott összes garnélát, és minden, a 2. alterületen és a 3 KLMNO övezetekben fogott grönlandi laposhalat meg kell jelölni, hogy azokat az adott területeken fogták.3. Az ugyanazon fajból álló fogásokat egyértelműen el kell különíteni más fajok fogásaitól. Minden, a NAFO szabályozási területen belüli fogást elkülönítetten kell tárolni az e területen kívül fogott fogásoktól.A fogások tárolhatók a rakodótér több részében is, de a rakodótér minden olyan részében, ahol tárolják, azokat világosan el kell különíteni más fajoktól műanyag fólia, rétegelt lemez, háló stb. segítségével.30. cikk Termelési napló és tárolási terv1. A 2847/93/EGK rendelet 6., 8., 11. és 12. cikkének betartása mellett a hajó parancsnoka az e rendelet XIII. mellékletében felsorolt információkat is bejegyzi a hajónaplóba.2. A tagállamok minden hónap 15. napja előtt számítógéppel olvasható formában értesítik a Bizottságot a XIII. mellékletben felsorolt állományoknak az előző hónapban kirakodott mennyiségeiről, és közlik a 2847/93/EGK rendelet 11. és 12. cikke szerint kapott információkat.3. A közösségi hajó parancsnoka az ID. mellékletben felsorolt fajok fogásai tekintetében vezeti:(a) a termelési naplót, fajonként rögzítve az összesített eredményt;(b) a tárolási tervet, amely mutatja a különböző fajok elhelyezkedését a tárolóterekben, valamint a fedélzeten lévő fajok mennyiségét a termék tömegében, kilogrammban kifejezve.4. A (3) bekezdésben említett termelési naplót naponta frissíteni kell az előző nap adataival 00.00 órától (UTC) 24.00 óráig (UTC), és a fedélzeten kell tartani, amíg a hajót teljesen ki nem rakodták.5. A hajóparancsnok biztosítja a szükséges segítséget a hajónaplóban feltüntetett mennyiségek és a hajón tárolt feldolgozott termékek ellenőrzésének lehetővé tételéhez.31. cikk HálókA IX. mellékletben felsorolt egy vagy több faj célzott halászatakor a hajók nem hordozhatnak a 26. cikkben megállapítottnál kisebb szembőségű hálókat. A NAFO szabályozási területen kívüli területeken azonban ugyanazon út során a halászhajók tarthatnak a hajón ilyen hálókat, feltéve, hogy ezeket a hálókat biztonságosan feltekerik és elrakják, és azok közvetlen használatra nem állnak rendelkezésre, azaz:(a) a hálókat leoldozzák a lemezeikről és a húzó- vagy vonókábeleikről vagy -köteleikről; és(b) a fedélzeten vagy fölötte szállított hálókat biztonságosan hozzáerősítik a hajó vízszint feletti részének valamely pontjához.32. cikk ÁtrakodásA közösségi hajók nem végezhetnek átrakodási műveleteket NAFO szabályozási területen, kivéve, ha illetékes hatóságaiktól erre előzetes engedélyt kaptak.33. cikk A halászati erőkifejtés nyomon követése1. Valamennyi tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a 25. cikkben említett hajóinak halászati erőkifejtése arányban álljon a NAFO szabályozási területen az említett tagállam rendelkezésére álló halászati lehetőségekkel.2. A tagállamok továbbítják a Bizottságnak a NAFO szabályozási területen, az érintett fajokra halászó hajóik halászati tervét, legkésőbb 2005. január 31-ig, illetve azt követően az ilyen tevékenység megkezdése előtt legalább 30 nappal. A halászati terv megjelöli többek között az ezekben a halászatokban részt vevő hajót vagy hajókat, és a NAFO szabályozási területen illetve az összes többi területen eltölteni szándékozott halászati napok számát, ahol a az érintett hajók halászni kívánnak. A halászati terv bemutatja a halászterület tekintetében alkalmazandó teljes halászati erőkifejtést, az értesítést küldő tagállam rendelkezésére álló halászati lehetőségek mértékéhez viszonyítva.A tagállamok legkésőbb 2005. december 31-ig beszámolnak a Bizottságnak halászati terveik végrehajtásáról, az ebben a halászatban ténylegesen részt vevő hajók számát és a halászattal töltött napok teljes számát is beleértve.4. szakaszA norvég garnélára vonatkozó különös rendelkezések34. cikk Az norvég garnéla halászataValamennyi tagállam naponta beszámol a Bizottságnak a NAFO szabályozási terület 3L. körzetében a lobogója alatt hajózó és a Közösségben lajstromozott hajók által fogott norvég garnéla mennyiségeiről. Minden halászati tevékenységet 200 métert meghaladó mélységben kell végezni, és a halászat tagállamonként egy időben egy hajóra korlátozódik.5. szakasz A GRÖNLANDI LAPOSHALRA VONATKOZÓ KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK35. CIKK A GRÖNLANDI LAPOSHALRA VONATKOZÓ TILALOMA közösségi hajók számára tilos a grönlandi laposhal halászata, a 2. NAFO alterületen és a 3 KLMNO körzetekben, valamint az említett övezetben fogott grönlandi laposhal hajón való megtartása, átrakása vagy kirakodása, ha azok:(a) nem rendelkeznek a lobogó szerinti tagállam által kibocsátott különleges halászati engedéllyel és;(b) nincsenek bejegyezve a NAFO hajólajstromba.35a. cikk A hajók listája1. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy azok a hajók, amelyek számára a 35. cikkben hivatkozott különleges halászati engedélyeket kibocsátották, szerepelnek egy olyan listában, amely tartalmazza nevüket és belső számukat, a 26/2004/EK rendelet I. mellékletében meghatározottak szerint.2. Mindegyik tagállam elküldi a Bizottságnak az (1) bekezdésben előírt listát, és annak minden további módosítását, számítógép által olvasható formában.3. Az (1) bekezdésben hivatkozott lista minden módosítását legalább öt nappal az előtt meg kell küldeni a Bizottság részére, mielőtt az említett listába újonnan felvett hajó belép a 2. alterületre és a 3 KLMNO körzetekbe. A Bizottság azonnal továbbítja a lista módosításait a NAFO titkárság részére.4. Mindegyik tagállam felosztja a grönlandi laposhalra vonatkozó kvótáját az (1) bekezdésben említett listán szereplő hajói között. A tagállamok e rendelet hatálybalépésétől számított 15 napon belül tájékoztatják a Bizottságot a kvóta felosztásáról.36. cikk Jelentések1. A 35. cikk (2) bekezdésében említett hajók parancsnokai beszámolnak a lobogó szerinti tagállamnak a következőkről:(a) A grönlandi laposhalnak a hajón tartott mennyiségei a közösségi hajó a 2. alterületre és a 3KLMNO. körzetekbe történő belépésekor. Ezt a jelentést a hajó ebbe az övezetbe történő valamennyi belépését legfeljebb 12 órával és legalább 6 órával megelőzően kell továbbítani.(b) A grönlandi laposhal heti fogásai. Ezt a jelentést első alkalommal legkésőbb a hajó a 2. alterületre és a 3KLMNO. körzetekbe történő belépését követő hetedik nap végén kell továbbítani, vagy – ha a halászút hét napnál hosszabb ideig tart – a 2. alterületen és a 3KLMNO. körzetekben a vasárnap éjfélkor lezáruló előző hét során végrehajtott fogások tekintetében legkésőbb hétfőn.(c) A grönlandi laposhalnak a hajón tartott mennyiségei a közösségi hajó a 2. alterületről és a 3KLMNO. körzetekből történő kilépésekor. Ezt a jelentést a hajó ebből az övezetből történő valamennyi kilépését legfeljebb 12 órával és legalább 6 órával megelőzően kell továbbítani, és tartalmaznia kell a halászattal töltött napok számát és a teljes fogást ebben az övezetben.(d) A grönlandi laposhal minden átrakodásakor berakott és kirakott mennyiségei a hajónak a 2. alterületen és a 3KLMNO. körzetekben való tartózkodása idején. Ezeket a jelentéseket az átrakodás elvégzése után legfeljebb 24 órával kell továbbítani.2. A tagállamok az (1) bekezdés a), c) és d) pontja szerinti jelentések kézhezvételekor továbbítják azokat a Bizottságnak.3. Ha úgy ítélik, hogy a grönlandi laposhalnak a (2) bekezdés szerinti értesítésben szereplő mennyiségei kimerítik a tagállamoknak kiosztott kvóta 70%-át, a kapitányoknak naponta kell továbbítaniuk az (1) bekezdés (b) pontjában említett jelentést.37. cikk Kijelölt kikötők1. A NAFO szerződő felei által kijelölt kikötőkön kívül tilos a grönlandi laposhal bármilyen mennyiségének kirakodása. A grönlandi laposhal kirakodása tilos a nem szerződő felek kikötőiben.2. A tagállamok kijelölik azokat a kikötőket, ahol a grönlandi laposhal kirakodható, és meghatározzák a kapcsolódó ellenőrzési és felügyeleti eljárásokat, beleértve az egyes kirakásokon belül a grönlandi laposhal mennyiségeinek feljegyzésére és jelentésére vonatkozó feltételeket.3. A tagállamok e rendelet hatálybalépésétől számított 15 napon belül elküldik a Bizottságnak a kijelölt kikötők listáját és – ezt követően 15 napon belül – a (2) bekezdésben említett kapcsolódó ellenőrzési és felügyeleti eljárásokat. A Bizottság azonnal továbbítja ezt az információt a NAFO titkárságnak.4. A Bizottság azonnal továbbítja a (2) bekezdésben említett kijelölt kikötők, valamint a NAFO más szerződő felei által kijelölt kikötők listáját valamennyi tagállamnak.38. cikk Kikötői ellenőrzés1. A tagállamok biztosítják, hogy a kijelölt kikötőkbe a NAFO 2. alterületen vagy a 3 KLMNO körzetekben fogott grönlandi laposhal kirakása és/vagy átrakása céljából belépő hajók kikötői ellenőrzésen menjenek keresztül a NAFO kikötői ellenőrzési rendszerének megfelelően.2. Az ellenőrök megérkezéséig az (1) bekezdésben említett hajókból tilos fogásokat kirakni és/vagy átrakni.3. Az összes kirakott mennyiséget fajonként le kell mérni, mielőtt hűtőházba vagy más rendeltetési helyre szállítják.4. A tagállamok az ellenőrzés befejezésétől számított 7 munkanapon belül továbbítják a vonatkozó kikötői ellenőrzési jelentést a NAFO titkárságának, és egy másolatot a Bizottságnak.39. cikk A kirakodás és átrakodás tilalma a nem szerződő felek hajói számáraA tagállamok biztosítják, hogy megtiltják a nem szerződő felek azon hajóinak, amelyek a NAFO szabályozási területen halászati tevékenységet végeznek, a grönlandi laposhal kirakodását és átrakodását.40. cikkA halászati tevékenységek követéseA tagállamok legkésőbb 2005. december 31-ig jelentést nyújtanak be a Bizottságnak a 35–39. cikkben megállapított intézkedések végrehajtásáról, a halászattal töltött napok teljes számát is beleértve.6. szakasz A VÖRÖS ÁLSÜGÉRRE VONATKOZÓ KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK41. CIKK A MÉLYVÍZI VÖRÖS ÁLSÜGÉR HALÁSZATA1. A NAFO szabályozási terület 2. alterületén és IF., 3K. és 3M. körzetében vörös álsügérre halászó hajó parancsnoka minden második hétfőn értesíti a lobogó vagy lajstromozás szerinti tagállam illetékes hatóságait a vörös álsügér mennyiségeiről, amelyet az említett övezetekben az előző vasárnap éjfélkor véget érő kéthetes időszakban fogott.Amikor az összesített fogások elérik a teljes kifogható mennyiség 50%-át, az értesítést minden hétfőn meg kell tenni.2. A tagállamok minden második kedden déli 12 óra előtt beszámolnak a Bizottságnak az előző vasárnap éjfélkor véget érő kéthetes időszakban a vörös álsügérnek a NAFO szabályozási terület 2. alterületén és IF., 3K. és 3M. körzetében a lobogójuk alatt hajózó és területükön lajstromozott hajók által fogott mennyiségeiről.Amikor az összesített fogások elérik a teljes kifogható mennyiség 50%-át, a jelentéseket hetente kell elküldeni.VII. FEJEZET A CCAMLR területén halászó közösségi hajókra vonatkozó különös rendelkezések1. szakasz Korlátozások és a hajókkal kapcsolatos információkra vonatkozó követelmények42. CIKK Tilalmak és fogási korlátozások1. A XIV. mellékletben meghatározott fajok célzott halászata az abban a mellékletben feltüntetett övezetekben és a megadott időszakokban tilos.2. Az új és felderítő halászatra a XV. mellékletben meghatározott fogási és járulékos fogási korlátozásokat kell alkalmazni az említett mellékletben feltüntetett alterületeken/körzetekben.42a. cikk A CCAMLR területén halászó hajókkal kapcsolatos információkra vonatkozó követelmények1. A 601/2004/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében az engedéllyel rendelkező hajók számára előírt tájékoztatási kötelezettségen túlmenően a tagállamoknak 2005. augusztus 1-jétől a következőkről kell tájékoztatniuk a Bizottságot az ilyen hajók vonatkozásában:(a) a hajó IMO száma (ha kibocsátották)(b) korábbi lobogó, ha volt ilyen;(c) nemzetközi rádióhívójel;(a) hajó tulajdonosának/tulajdonosainak neve és címe, és bármely haszonélvezője, ha ismert;(e) a hajó típusa;(f) építésének helye és ideje;(g) hossza;(h) a hajó színes fényképe, amely az alábbiakat mutatja:(i) egy legalább 12 x 7 cm nagyságú kép, amely a hajó jobb oldalát mutatja teljes hosszában, összes szerkezeti elemével;(ii) egy legalább 12 x 7 cm nagyságú kép, amely a hajó bal oldalát mutatja teljes hosszában, összes szerkezeti elemével;(iii) egy legalább 12 x 7 cm nagyságú kép, amely a hajó farát mutatja hátulról;(i) a fedélzetre szerelt műholdas nyomonkövető rendszer csalásbiztos működésének biztosítása céljából tett intézkedések.2. Az (1) bekezdésben jelzett dátumtól kezdődően a tagállamoknak célszerű gyakorisággal tájékoztatniuk továbbá kell a Bizottságot a CCAMLR területén való halászatra jogosult hajókkal kapcsolatos alábbi információkról:(a) az üzemeltető neve és címe, amennyiben az eltér a hajó tulajdonosától/tulajdonosaitól;(b) a parancsnok, és ahol van, a halászati parancsnok neve és nemzetisége;(c) a halászati módszer vagy módszerek típusa;(d) merevítőrúd (m);(e) bruttó regiszter tonna;(f) a hajó kommunikáció típusai és száma (INMARSAT A., B. és C. számok);(g) normális állományi létszám;(h) a főhajtómű vagy hajtóművek teljesítménye (kW);raksúly (tonna), hal rakodóterek száma és befogadóképessége (m³);(j) bármely egyéb célszerűnek tartott információ (pl. jég osztályba sorolás).2. SZAKASZ FELDERÍTő HALÁSZAT43. CIKK Részvétel felderítő halászatban1. A Spanyolország lobogója alatt hajózó és ott lajstromozott halászhajók, amelyekről a CCAMLR-t a 601/2004/EK rendelet 7. cikke rendelkezéseinek megfelelően értesítették, részt vehetnek a Dissostichus spp. horogsoros felderítő halászatában a 88.1. FAO-alterületen és az 58.4.1., 58.4.2., 58.4.3a) körzetek nemzeti joghatóságon kívüli területein, valamint az 58.4.3b) körzet nemzeti joghatóságon kívüli területein.2. Az 58.4.3a) és 58.4.3b) körzetekben egy időben csak egy halászhajó halászhat.3. A teljes fogási és járulékos fogási korlátozásokat a 88.1 alterület valamint az 58.4.1. és 58.4.2. körzetek vonatkozásában, és ezek felosztását kisléptékű kutatási egységenként (SSRU-k) ezek mindegyikén belül a XV. melléklet határozza meg. A halászatot bármely SSRU területén berekesztik, ha a bejelentett fogás eléri a meghatározott fogási korlátot, és az említett SSRU-t a szezon hátralévő részére lezárják a halászat elől.4. A halászatot földrajzilag és a tengermélység-tartomány szempontjából a lehető legkiterjedtebb területen kell végezni, a halászati potenciál meghatározásához szükséges információ megszerzése és a fogás és erőkifejtés túlzott koncentrációjának elkerülése érdekében. Azonban az 58.4.1. és 58.4.2. körzetben tilos a halászat az 550 méternél kisebb mélységben.44. cikk Jelentési rendszerekA 43. cikkben említett felderítő halászatokban részt vevő halászhajókra a következő fogási és erőkifejtési jelentési rendszerek vonatkoznak:(a) a 601/2004/EK rendelet 12. cikkében meghatározott ötnapos fogási és erőkifejtési jelentési rendszer, azoknak a tagállamoknak a kivételével, amelyeknek a fogási és erőkifejtési jelentéseket legfeljebb két nappal a jelentési időszakok vége után be kell nyújtaniuk a Bizottságnak a CCAMLR-nek való azonnali továbbítás céljából. A 88.1. alterületen és az 58.4.1. és 58.4.2. körzetekben a jelentéseket a kisléptékű kutatási egységek végzik.(b) a 601/2004/EK rendelet 13. cikkében meghatározott havi, részletes bontású fogási és erőkifejtési jelentési rendszer;(c) jelentést kell tenni a visszaengedett Dissostichus eleginoides és Dissostichus mawsoni teljes számáról és tömegéről, a „megkocsonyásodott” állapotúakat is beleértve.45. cikk Különleges követelmények1. A 43. cikkben említett felderítő halászatot a 600/2004/EK rendelet 8. cikkének megfelelően végzik, tekintettel a horogsoros halászatok folyamán a tengeri madarak ezzel járó halálozásának csökkentésére alkalmazandó intézkedésekre. Ezen intézkedéseken kívül ezeken a halászterületeken tilos a belsőségeket a tengerbe dobni.(a) ezeken a halászterületeken tilos a belsőségeket a tengerbe dobni;(b) az 58.4.1. és 58.4.2. körzetekben felderítő halászatban részt vevő halászhajók, amelyek megfelelnek a CCAMLR jegyzőkönyveknek (A., B. vagy C.) a horogsoros rakodásra vonatkozóan, mentesülnek az éjszakai kihelyezés követelménye alól; azonban azoknak a hajóknak, amelyek összesen három (3) tengeri madarat megfognak, azonnal vissza kell állniuk az éjszakai kihelyezésre a 601/2004/EK rendelet 8. cikkének megfelelően;(c) Azoknak a 88.1 alterületen és az 58.4.1 és 58.4.2 körzetekben felderítő halászatban részt vevő halászhajóknak, amelyek összesen három (3) tengeri madarat megfognak, azonnal fel kell függeszteniük a halászatot, és nem engedélyezhető számukra a normál halászati szezonon kívüli halászat a 2004/05. évi szezon fennmaradó részében.2. A 88.1. FAO-alterületen felderítő halászatban részt vevő halászhajókra továbbá a következő követelmények vonatkoznak:(a) a hajóknak megtiltják a következőket:(i) olaj vagy üzemanyag-termékek vagy olajos szermaradványok tengerbe ürítése, a 73/78 MARPOL (Nemzetközi egyezmény a hajókról történő szennyezés megelőzéséről) I. mellékletében engedélyezettek kivételével;(ii) a szemét kirakása;(iii) olyan élelmiszer-hulladék kirakása, amely egy legfeljebb 25 mm-es lyukú szűrőn nem megy át;(iv) baromfihús vagy részei (a tojáshéjat is beleértve) kirakása; vagy(v) a szennyvíz kiürítése a szárazföldtől vagy jégselfektől 12 tengeri mérföld távolságon belül, illetve olyankor, amikor a hajó 4 csomónál kisebb sebességgel halad, vagy(vi) a hulladékégetésből származó hamu kiürítése(b) A 88.1. alterületre tilos élő baromfit vagy más élő szárnyast behozni, és az el nem fogyasztott tisztított baromfit el kell távolítani a 88.1. alterületről.(c) A Dissostichus spp. halászata a 88.1. alterületen a Balleny-szigetek partjától mért 10 tengeri mérföld távolságon belül tilos.46. cikk A fogások meghatározása1. E szakasz alkalmazásában egy fogás egy vagy több horogsor elhelyezéséből áll egyetlen helyszínen. A fogási vagy tevékenységi jelentés alkalmazásában a fogás pontos földrajzi helyzetét a felhasznált horogsor vagy horogsorok középpontja határozza meg.2. Ahhoz, hogy kutatási fogásnak minősüljön:(a) az egyes kutatási fogásoknak a többi kutatási fogástól legalább 5 tengeri mérföld távolságra kell lenniük, amely távolságot az egyes kutatási fogások földrajzi középpontjától kell mérni;(b) az egyes fogások legalább 3 500 és legfeljebb 10 000 horogból állnak; ez ugyanazon a helyszínen több külön horogsor kihelyezésével is megvalósítható;(c) egy horogsor minden egyes fogásánál legfeljebb hatórás merítési időt kell hagyni, amelyet a kihelyezési eljárás befejezésének idejétől a bevonási eljárás megkezdéséig mérnek.47. cikk Kutatási tervekA 43. cikkben említett felderítő halászatban részt vevő halászhajók a 88.1. FAO-alterület valamint az 58.4.1 és 58.4.2. körzetek felosztásával keletkezett valamennyi kisléptékű kutatási egység területén végrehajtják a kutatási terveket. A kutatási tervet a következőképpen hajtják végre:(a) a kisléptékű kutatási egység területére való első belépéskor az első 10 fogást – amelyet az „első sorozat”-ként jelölnek – „kutatófogás”-ként kell feltüntetni, és meg kell felelniük a 46. cikk (2) bekezdésében meghatározott kritériumoknak;(b) a következő 10 fogást vagy 10 tonnányi fogást – amelyik jelzőszintet előbb elérik – a „második sorozat”-nak nevezik. A második sorozat fogásai, a hajóparancsnok döntésétől függően, a rendes felderítő halászat részeként is kifoghatók. Ezek a fogások azonban kutatófogásoknak is tekinthetők, amennyiben teljesítik a 46. cikk (2) bekezdésének kritériumait;(c) a fogások első és második sorozatának befejezésekor, amennyiben a hajóparancsnok folytatni kívánja a halászatot a kisléptékű kutatási egység területén, a hajónak „harmadik sorozat”-ot kell vállalnia, amelynek eredményeképpen a három sorozatban összesen 20 kutatófogást hajtanak végre. A fogások harmadik sorozatát a kisléptékű kutatási egység területén tett ugyanazon látogatás során kell elvégezni, mint az első és második sorozatot;(d) 20 kutatófogás teljesítését követően a hajó tovább halászhat a kisléptékű kutatási egység területén;(e) a 88.1. alterület A., B., C., E. és G. kisléptékű kutatási egységén, ahol a tengerfenék halászható területe 15 000 km2-nél kisebb, a b), c) és d) pontot nem kell alkalmazni, és 10 kutatófogás teljesítését követően a hajó tovább halászhat a kisléptékű kutatási egység területén.48. cikk Adatgyűjtési tervek1. A 43. cikkben említett felderítő halászatokban részt vevő halászhajók a 88.1. FAO-alterület valamint az 58.4.1. és 58.4.2. körzetek felosztásával keletkezett valamennyi kisléptékű kutatási egység területén végrehajtják az adatgyűjtési terveket. Az adatgyűjtési terv a következő adatokat tartalmazza:(a) helyzet és tengermélység egy fogás minden horogsorának mindkét végén;b) a kihelyezés, merítés és fogás ideje;c) a felszínen elvesztett halak száma és faja;d) a kihelyezett horgok száma;e) a csali típusa;f) a csali alkalmazásának sikeressége (%);g) a horog típusa; ésh) tenger- és felhőviszonyok, valamint a holdfázis a horogsorok kihelyezése idején.2. Minden kutatófogás esetében össze kell gyűjteni az (1) bekezdésben meghatározott valamennyi adatot; különösen, a kutatófogásban minden halat – 100 darabig – meg kell mérni, és legalább 30 halból álló mintát kell kivenni biológiai vizsgálatokra. Ha a fogás több mint 100 halból áll, alkalmazni kell egy módszert a halak véletlenszerű almintákra osztására.49. cikk Jelölési programA 43. cikkben említett felderítő halászatokban részt vevő valamennyi halászhajó végrehajt továbbá egy jelölési programot a következőképpen:(a) a Dissostichus spp. példányokat megjelölik és visszaengedik a szezon folyamán ejtett egyes fogások friss tömegének egy tonnája után egy példány arányban, a CCAMLR jelölési jegyzőkönyv szerint. A hajók csak akkor hagyják abba a jelölést, ha már 500 példányt megjelöltek, illetve elhagyják a halászterületet, miután a fogott mennyiség friss tömegének minden tonnája után egy példányt megjelöltek;(b) a programnak minden méretnagyságú példányt célba kell vennie, hogy teljesüljön a fogás friss tömegének minden tonnája után egy megjelölt példány követelménye. Minden visszaengedett példányt kétszeresen kell megjelölni, és a visszaengedésnek a lehető legkiterjedtebb földrajzi területen kell megtörténnie;(c) minden jelzésen jól olvasható, egyedi sorszámnak kell szerepelnie, valamint egy visszaküldési címnek, amely biztosítja, hogy a megjelölt példány újbóli kifogása esetén a jelzés eredete visszakereshető;(d) semmilyen újból kifogott példányt (azaz olyan kifogott halat, amelyet korábban jelöléssel láttak el) nem szabad újból visszaengedni, még akkor sem, ha csak egy rövid időszakra volt szabadon;(e) minden újból kifogott példányról biológiai adatfelvételt kell készíteni (hossz, tömeg, nem, ivarállapot), ha lehet, elektronikus fényképet kell készíteni, az egyensúly szervet (otolith) fel kell tárni, és a jelölést el kell távolítani.(f) minden vonatkozó jelölési adatot és az újbóli kifogások jelölési adatait elektronikus úton a CCAMLR űrlapján kell jelenteni a CCAMLR részére, három hónapon belül azt követően, hogy a hajó elhagyta ezeket a halászterületeket;(g) minden vonatkozó jelölési adatot, az újbóli kifogások jelölési adatait és az újbóli kifogások mintapéldányait elektronikus úton a CCAMLR űrlapon kell jelenteni az illetékes regionális adatgazdának, a CCAMLR jelölési jegyzőkönyv szerint.50. cikk Tudományos megfigyelőkA 43. cikkben említett felderítő halászatokban részt vevő valamennyi halászhajóval legalább két tudományos megfigyelő foglalkozik; egyikük a CCAMLR nemzetközi tudományos megfigyelési rendszerének megfelelően kinevezett megfigyelő, aki a halászati időszakban valamennyi halászati tevékenység során a hajón tartózkodik.VIII. FEJEZETZáró rendelkezések51. cikkTudományos nyomonkövetés(a) Ez a rendelet nem vonatkozik azokra a kizárólag tudományos célú halászati tevékenységekre, amelyeket az érintett tagállam felügyelete alatt folytatnak, és amelyről a Bizottságot és azt a tagállamot, amelynek vizein a kutatást végzik, előre tájékoztatták.(b) Az (a) pontban hivatkozott tengeri élőlények eladhatók, tárolhatók, kiállíthatók vagy eladásra felkínálhatók, feltéve, hogy:-  megfelelnek a 850/98/EK tanácsi rendelet XII. mellékletében rögzített előírásoknak, valamint a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló 1999. december 17-i 104/2000/EK tanácsi rendelet[32] 2. cikke szerint elfogadott kereskedelmi előírásoknak, vagy-  közvetlenül nem emberi fogyasztás céljából adják el azokat.52. cikk AdatátvitelA 2847/93/EGK rendelet alapján a tagállamok számítógéppel olvasható formában elküldik a Bizottságnak a fogott állományok kirakodott mennyiségeire vonatkozó adatokat, az egyes állományok táblázataiban meghatározott állománykódok felhasználásával.53. cikkHatálybalépésEz a rendelet 2005. január 1-jén lép hatályba.Ahol a CCAMLR-területre vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket a 2005. január 1-je előtt kezdődő időszakra határozták meg, a 42. cikket a teljes kifogható mennyiségek megfelelő alkalmazási időszakainak kezdetétől kell alkalmazni.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]a Tanács részérőlaz elnök[…]I. MELLÉKLET Közösségi hajókra alkalmazandó halászati lehetőségek olyan területeken, ahol fogási korlátozások vannak érvényben, továbbá harmadik országok hajóira vonatkozó halászati lehetőségek közösségi vizeken, faj és terület szerint (eltérő rendelkezés hiányában élősúly-tonnában)Az e mellékletben meghatározott fogási korlátozásokat a 9. cikk alkalmazásában kvótáknak kell tekinteni, és ezért ezekre a 2847/93/EK rendeletben, különösen annak 14. és 15. cikkében megállapított szabályok vonatkoznak.A halállományokra minden területen a fajok latin nevének betűrendi sorrendjét követve kell utalni. A következő táblázat e rendelet alkalmazásában a fajok közönséges nevének és latin nevének megfelelését tartalmazza:+++++ TABLE +++++IA. MELLÉKLET BALTI-TENGEREzen a területen minden teljes kifogható mennyiséget –a sima lepényhal és a tőkehal kivételével a 25-32. alkörzetben – az IBSCF keretében kell elfogadni.+++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++IB. MELLÉKLET A SKAGERRAK, A KATTEGAT, AZ ÉSZAKI-TENGER ÉS A NYUGATI KÖZÖSSÉGI VIZEK Az Vb. (közösségi vizek), VI., VII., VIII., IX., X. ICES-terület, CEKAF (közösségi vizek) és Francia Guyana+++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++IC. MELLÉKLET AZ ATLANTI-ÓCEÁN ÉSZAKKELETI RÉSZE ÉS GRÖNLAND az I., II., IIIa., IV., V., XII., XIV. ICES-terület és a 0., 1. NAFO-terület (grönlandi vizek)+++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++ID. MELLÉKLET AZ ATLANTI-ÓCEÁN ÉSZAKNYUGATI RÉSZE NAFO területValamennyi teljes kifogható mennyiséget és a kapcsolódó feltételeket a NAFO keretében kell elfogadni.+++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++IE. MELLÉKLET HOSSZÚ TÁVON VÁNDORLÓ HALFAJOK – Valamennyi területAz e területre vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket a tonhal halászatával foglalkozó nemzetközi halászati szervezetek, például az ICCAT és az IATTC keretében kell elfogadni.+++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++IF. MELLÉKLET ANTARKTISZ – CCAMLR területEzek a CCAMLR által elfogadott teljes kifogható mennyiségek nincsenek szétosztva a CCAMLR-tagok részére, és ezért a közösségi részesedés nincs meghatározva. A fogásokat a CCAMLR titkársága felügyeli, és közli, ha a halászatot be kell szüntetni a teljes kifogható mennyiség kimerítése miatt.+++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++II. MELLÉKLET HERINGRE VONATKOZÓ KÜLÖNLEGES INTÉZKEDÉSEK A III. ÉS IV. ALTERÜLETEN1. A tagállamok különleges intézkedéseket fogadnak el az Északi-tengerből vagy a Skagerrak és Kattegat tengerszorosból kifogott hering fogására, válogatására vagy kirakodására vonatkozóan azzal a céllal, hogy biztosítsák a fogási korlátozások – különösen az IB. mellékletben meghatározottak – betartását. Ezek az intézkedések különösen a következőket foglalják magukban:a) különleges ellenőrzési és vizsgálati programok,b) halászati tevékenységi tervek, beleértve az engedélyezett hajók listáját, valamint – amennyiben a 70%-ot meghaladó kvótafelhasználás alapján szükségesnek tartják – az engedélyezett hajók tevékenységére vonatkozó korlátozások,c) az átrakodás és olyan gyakorlatok ellenőrzése, amelyek a halállomány bizonyos részének visszaengedését vonják magukkal,d) amennyiben lehetséges, a halászat ideiglenes betiltása azokon a területeken, ahol a hering, különösen az ivadékok, járulékos fogásának aránya magas.2. A fogás maradékából nem kiválogatott hering kirakodása esetén a tagállamok biztosítják, hogy megfelelő mintavételi programok állnak rendelkezésre a járulékos heringfogás kirakodásának hatékony megfigyelésére. Azokban a kikötőkben, ahol az említett mintavételi programok nem állnak rendelkezésre, be kell tiltani az olyan halfogások kirakodását, amelyek nem kiválogatott heringet tartalmaznak.3. A Bizottsági ellenőrök – a 2847/93/EGK rendelet 29. cikkével összhangban és bármikor, amikor a Bizottság az 1. és 2. pont értelmében szükségesnek tartja – független vizsgálatokat folytatnak annak ellenőrzése céljából, hogy az illetékes hatóságok végrehajtják a mintavételi programokat és az 1. pontban említett különleges intézkedéseket.4. A Bizottság betiltja a hering kirakodását, amennyiben úgy vélik, hogy az 1. pontban említett különleges intézkedések végrehajtása nem biztosítja valamennyi halászterületen a heringhalászat okozta állománypusztulásának szigorú ellenőrzését.III. MELLÉKLET ÁTMENETI TEKHNIKAI INTÉZKEDÉSEKA. RÉSZBalti-tenger1. SZAKASZ TőKEHAL HALÁSZAT1. A KÖZÖNSÉGES TőKEHAL BALTI-TENGERI HALÁSZATÁHOZ ENGEDÉLYEZETT HALÁSZFELSZERELÉS-TÍPUSOK1.1. Vontatott háló1.1.1. Szelektáló ablak nélkülSzelektáló ablak nélküli vontatott hálók használata tilos.1.1.2. Szelektáló ablakkalA 88/98/EK rendelet V. mellékletében szereplő, a különleges szelektáló eszközökre vonatkozó rendelkezésektől eltérve, e melléklet 1. függelékének rendelkezéseit kell alkalmazni.1.1.3. Egy hálós szabályVontatott háló szelektáló ablakkal történő használata esetén nem tartható más típusú halászfelszerelés a fedélzeten.1.2. KopoltyúhálóA 88/98/EK rendelet IV. mellékletének rendelkezéseitől eltérve, a kopoltyúháló esetében a legkisebb szembőség 110 mm.A hálók hosszúsága nem haladhatja meg a 12 km-t olyan hajók esetében, amelyek teljes hossza legfeljebb 12 m.A hálók hosszúsága nem haladhatja meg a 24 km-t olyan hajók esetében, amelyek teljes hossza meghaladja a 12 m-t.A hálók vízbentartási ideje nem haladhatja meg a 48 órát a hálók első vízbe merítésétől a hálóknak a halászhajó fedélzetére történő teljes visszahúzásáig.2. A közönséges tőkehal balti-tengeri járulékos fogása2.1 A 88/98/EK rendelet 3. cikke (4) bekezdésének rendelkezéseitől eltérve, méreten aluli közönséges tőkehal nem tartható a hajón a 2.2. pontban foglalt eset kivételével.2.2 Azonban az említett rendelet 3. cikke (5) bekezdésének rendelkezéseitől eltérve, a közönséges tőkehalnak a legfeljebb 32 mm szembőséggel történő, hering- és spratthalászat melletti járulékos fogása nem haladhatja meg a 3 súlyszázalékot. E járulékos fogásból legfeljebb 5% mennyiségű méreten aluli közönséges tőkehal tartható a hajón.2.3 A közönséges tőkehal járulékos fogása nem haladhatja meg a 10%-ot a heringtől és a sprattól eltérő halfajtáknak az 1.1.2. pontban említettektől eltérő vonóhálóval és dán kerítőhálóval történő halászata esetén.3. Legkisebb méret közönséges tőkehal esetén a Balti-tengerbenA 88/98/EK rendelet III. mellékletében megállapított rendelkezésektől eltérve, a közönséges tőkehal esetében a legkisebb fogható méret 38 cm.4. A balti-tengeri közönséges tőkehalra vonatkozó nyári tilalomA Balti-tengeren, a Bæltek és az Øresund területén 2005. június 15-től 2005. augusztus 15-ig tilos a közönséges tőkehal halászata.5. Tőkehal halászati tilalom a Balti-tengerena) Tilos a halászat a következő koordinátákat összekötő vonalak által meghatározott tengerszakaszon, amelyeket a WGS84 koordináta rendszer szerint kell mérni:1. terület:-  ÉSZ 56°00’, KH 15°00’-  ÉSZ 56°00’, KH 16°30’-  ÉSZ 54°30’, KH 16°30’-  ÉSZ 54°30’, KH 15°00’-  ÉSZ 56°30’, KH 15°00’2. terület:-  ÉSZ 56°00’, KH 19°00’-  ÉSZ 54°30’, KH 19°30’-  ÉSZ 54°30’, KH 18°40’-  ÉSZ 55°30’, KH 18°00’-  ÉSZ 56°00’, KH 18°00’-  ÉSZ 56°00’, KH 19°00’b) Az a) ponttól eltérve, megengedett a halászati tevékenység az említett pontban meghatározott területeken vontatott halászfelszereléssel és 100 mm-nél kisebb szembőségű rögzített felszereléssel.6. Átmeneti és kiegészítő feltételek a balti-tengeri tőkehal állományok helyreállításának nyomon követése, felülvizsgálata és felügyelete vonatkozásában6.1. Általános rendelkezések6.1.1. A balti-tengeri tőkehal állományokra vonatkozó nyomon követési, felülvizsgálati és felügyeleti programja az alábbi elemekből áll:A tőkehal halászatára vonatkozó különleges feltételek a Balti-tengeren.Dánia, Észtország, Finnország Németország, Lettország, Litvánia, Lengyelország és Svédország által kialakítandó nemzeti ellenőrzési rendszerek.További nyomon követési, ellenőrzési és felülvizsgálat intézkedések.Közös felügyelet, és ellenőrök cseréje.6.1.2. A Bizottság kezdeményezésére vagy egy tagállam kérését követően a tőkehal állományokra vonatkozó nemzeti ellenőrzési cselekvési programokat felül lehet vizsgálni.6.2. Különleges feltételek a közönséges tőkehal balti-tengeri halászatára vonatkozóan6.2.1. Minden hajónak, amely tőkehalra kíván halászni a Balti-tengeren, a közönséges tőkehal balti-tengeri halászatára vonatkozó különleges engedéllyel kell rendelkeznie.6.2.2. Valamennyi tagállamnak listát kell vezetnie a közönséges tőkehal balti-tengeri halászatára vonatkozó különleges engedéllyel rendelkező hajókról.6.2.3. A halászhajó parancsnokának vagy képviselőjének, aki számára a tagállam a közönséges tőkehal balti-tengeri halászatára vonatkozó különleges engedélyt kiállította, meg kell felelnie a 2. függelék feltételeinek.6.3. Nemzeti ellenőrzési cselekvési programok.6.3.1. Minden érintett tagállam kialakít egy nemzeti ellenőrzési cselekvési programot.6.3.2. A Bizottság 2005-ben legalább egyszer összehívja a Halászati és akvakúltúra szakbizottság ülését, hogy kiértékeljék a balti-tengeri tőkehal állományokra vonatkozó nemzeti ellenőrzési cselekvési programok megfelelőségét és eredményeit.6.4. A tagállamok által elfogadandó nyomon követés, felülvizsgálat és felügyelet.6.4.1. Minden érintett tagállam e rendelet hatálybalépésétől számított 15 napon belül megküldi a Bizottság számára a kijelölt kikötők listáját, majd újabb 15 napon belül a nemzeti ellenőrzési programot és a végrehajtási ütemtervet. A Bizottság továbbítja ezeket az információkat az érintett tagállamok számára.6.4.2. A 2847/93/EGK rendelet 6. cikkétől függetlenül, minden olyan közösségi halászhajó parancsnok, aki 50 kg-nál nagyobb élősúlynak megfelelő tőkehalat tart a fedélzeten, vagy rakodik ki, naplót vezet tevékenységeiről, különös tekintettel a kifogott és fedélzeten tárolt egyes fajok mennyiségeire, a fogások dátumára és helyére (ICES statisztikai négyszög) és az alkalmazott felszerelés típusára.6.4.3. A 2807/83/EGK rendelet 5. cikkétől eltérően, a TAC alá tartozó, fedélzeten tartott halakra vonatkozó kilogrammban mért mennyiség becslésének tűrési határértéke 8%.6.4.4. A tagállamok illetékes hatóságai igényelhetik, hogy bármilyen mennyiségű kifogott, és először az említett tagállamban kirakodott tőkehal mérlegelését ellenőrök jelenlétében végezzék, mielőtt elszállítanák azt az első kirakodás kikötőjéből. Egy kijelölt kikötőben először kirakodott tőkehal vonatkozásában a kirakodott mennyiség legalább 20%-át kitevő reprezentatív mintát a tagállam által meghatalmazott ellenőrök jelenlétében kell mérlegelni, mielőtt azt először eladásra felkínálják, vagy eladják. Ebből a célból a tagállamok e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül megküldik a Bizottság számára az alkalmazandó mintavételi módszer részleteit.6.4.5. A 2847/93/EGK rendelet 19a. cikkének (1a) bekezdésétől függetlenül, az említett rendelet 19e., 19f., 19g., 19h. és 19i. cikkét kell alkalmazni minden hajóra, amely halászati tevékenységet folytat a Balti-tengeren.6.4.6. A 2244/2003/EK rendelet 13. cikkének rendelkezéseivel összhangban, a tagállamok biztosítják, hogy a közönséges tőkehal balti-tengeri halászatára vonatkozó különleges engedéllyel rendelkező hajóknak az említett rendelet 8. cikke, 10. cikkének (1) bekezdése és 11. cikkének (1) bekezdése szerint kapott VMS adatait használják:a) a kikötőbe történő mindenegyes be- és kilépés feljegyzésénél, számítógép által olvasható formában, három éven keresztül;b) a Balti-tengeren zárt halászati területekre történő mindenegyes be- és kilépés feljegyzésénél.6.4.7. A tagállamok bevezethetnek olyan alternatív ellenőrzési intézkedéseket a 4.5 pontban hivatkozott jelentési kötelezettségeik megfelelőségének biztosítására, amelyek ugyanolyan hatékonyak és átláthatók, mint az említett jelentési kötelezettségek. Az ilyen alternatív intézkedésekről értesíteni kell a Bizottságot ezek bevezetése előtt.6.4.8. A 2847/93/EGK rendelet 13. cikkétől eltérően, az 50 kg-nál nagyobb tőkehal mennyiségeket, amelyeket más helyre szállítanak, mint a kirakodás vagy a beszállítás helye, el kell látni a 2847/93/EGK rendelet 8. cikkének (1) bekezdésében előírt egyik nyilatkozat egy példányával, amely a szállított fajok mennyiségeit tartalmazza. A 2847/93/EGK rendelet 13. cikke (4) bekezdésének b) pontjában említett kivételek nem alkalmazhatók.6.4.9. A 2847/93/EGK rendelet 34(c) cikkének (1) bekezdésétől eltérően a balti-tengeri tőkehal különleges nyomon követési programja a hatálybalépés dátumától számított két évnél tovább tarthat.6.5. Közös felügyelet és ellenőrök cseréje6.5.1. Az érintett tagállamok vállalkozhatnak közös felülvizsgálati és felügyeleti tevékenységekre, és ebből a célból kialakíthatnak a felügyeleti gyakorlatukra alkalmazható közös működési eljárásokat.6.5.2 Az e rendelet hatálybalépését követő 30 napon belül össze kell hívni az illetékes nemzeti hatóságokat, a közös felülvizsgálati és felügyeleti program összehangolása céljából.6.5.3. Az érintett tagállamok biztosítják, hogy meghívják az érintett tagállamok ellenőreit, hogy legalább közös felülvizsgálati tevékenységeikben részt vegyenek.6.5.4. A Bizottság ellenőrei részt vehetnek ezekben a cserékben, és részt vehetnek a közös felülvizsgálatokon.2. szakaszRigai-öböl7. A RIGAI-ÖBÖLRE VONATKOZÓ KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK7.1 Különleges halászati engedély1. A hajóknak az 1627/94/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kiállított különleges halászati engedéllyel kell rendelkezniük, hogy halászati tevékenységet folytassanak a Rigai-öbölben.2. A tagállamok biztosítják, hogy azok a hajók, amelyek számára kiállítottak az (1) bekezdésben említett különleges halászati engedélyt, szerepelnek a nevüket és a belső lajstromszámot tartalmazó, az egyes tagállamok által a Bizottságnak átadandó listán.A listán szereplő hajók megfelelnek a következő feltételeknek:a) a listán szereplő hajók összesített motorteljesítménye (kW) nem haladhatja meg az egyes tagállamok esetében a Rigai-öbölben 2000–2001-ben megállapított értéket;b) egy hajó motorteljesítménye semmilyen esetben sem haladhatja meg a 221 kilowattot (kW).7.2. Hajó- és motorcsere1. A 7.1.2. pontban említett listán szereplő bármely hajó lecserélhető egy másik hajóval vagy hajókkal, feltéve, hogy:a) az ilyen csere nem eredményezi a 7.1.2. a) pontban feltüntetett összmotorteljesítmény növekedését az érintett tagállam tekintetében; ésb) a cserehajó motorteljesítménye semmilyen esetben sem haladja meg a 221 kilowattot.2. A 7.1.2. pontban említett listán szereplő bármely hajó motorja lecserélhető, feltéve, hogy:a) a motorcsere semmilyen esetben sem eredményezi, hogy a hajó motorteljesítménye meghaladja a 221 kW-ot; ésb) a cseremotor teljesítménye nem olyan, hogy a csere a 7.1.2.a) pontban feltüntetett összesített motorteljesítmény növekedését eredményezze az érintett tagállam tekintetében.B. részSkagerrak és Kattegat8. TECHNIKAI VÉDELMI INTÉZKEDÉSEK A SKAGERRAK ÉS A KATTEGAT TERÜLETÉNA 850/98/EK rendeletének IV. mellékletében foglalt rendelkezésektől eltérően e rendelet 3. függelékét kell alkalmazni.9. Tőkehal halászatára vonatkozó korlátozások a Kattegat területén(a) Tilos minden halászati tevékenység a Kattegat területén 2005. január 1-jétől március 31-ig.(b) Az (a) ponttól eltérően engedélyezett a halászati tevékenység vontatott halászfelszerelés és rögzített halászfelszerelés alkalmazásával a meghatározott időszakban, amennyiben a fedélzeten nem tartanak tőkehalat.C. részI– VII. ICES ALTERÜLET10. A HERINGRE, A MAKRÉLÁRA ÉS A FATTYÚMAKRÉLÁRA VONATKOZÓ MÉRLEGELÉSI ELJÁRÁSOK10.1. A következő eljárásokat kell alkalmazni az olyan hering, makréla és fattyúmakréla, illetve ezek keverékének az Európai Közösségben, közösségi és harmadik országbeli hajók által történő – alkalmanként 10 tonnát meghaladó mennyiségének– kirakodására, amelyeket a következő területeken fogtak:a) hering: I., II. ICES-alterület és IIIa., IV., Vb., VI. és VII. körzet;b) makréla és fattyúmakréla: IIa. ICES-alterület és IIIa.,b.,d., IV., VI. és VII. körzet.10.2 A 10.1. pontban említett kirakodás csak a kijelölt kikötőkben engedélyezett.10.3 Valamennyi érintett tagállam átadja a Bizottságnak azon kijelölt kikötők 2004-ben átadott listájának változásait, amelyekben a hering, a makréla és a fattyúmakréla kirakodására sor kerülhet, valamint az említett kikötőkre vonatkozó ellenőrzési és felügyeleti eljárások változásait, beleértve a 10.1. pontban említett bármely halfaj vagy -állomány mennyiségének az egyes kirakodásokkor történő feljegyzésére és bejelentésére vonatkozó feltételeket. A Bizottság valamennyi érintett tagállamnak továbbítja ezt az információt, valamint a harmadik országok által kijelölt kikötők listáját.10.4 A 10.1. pontban említett halászhajó parancsnoka vagy képviselője legalább négy órával az érintett tagállam kirakodási kikötőjébe való belépés előtt a következőkről tájékoztatja annak a tagállamnak az illetékes hatóságait, ahol a kirakodást elvégzik:a) a kikötő, ahova belépni szándékozik, a hajó neve és nyilvántartási száma;b) a kikötőbe érkezés körülbelüli időpontja;c) a hajón megtartott mennyiségek fajonként, élősúly kilogrammban megadva.Az érintett tagállam illetékes hatóságai megkövetelik, hogy a kirakodást az engedély megadása előtt ne kezdjék meg.10.5 A 2807/83/EGK rendelet IV. melléklete 4.2. pontjának rendelkezéseitől eltérve, a halászhajó parancsnoka a kikötőbe érkezést követően azonnal bemutatja a hajónapló megfelelő oldalát vagy oldalait a kirakodási kikötő illetékes hatósága által megköveteltek szerint.A hajón megtartott, a 10.4. c) pontban említettek szerint a kirakodást megelőzően bejelentett mennyiségeknek meg kell egyezniük a hajónaplóban a kirakodás befejezését követően feljegyzett mennyiségekkel.A 2807/83/EGK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének rendelkezéseitől eltérve, a hajón megtartott hal kilogrammban kifejezett, a hajónaplóban feljegyzett becsült mennyiségének tekintetében a megengedett hibahatár 7%.10.6 A friss halat vásárlók valamennyi átvett mennyiséget megmérnek. A mérést a hal válogatása, feldolgozása, hűtőtárolóban tartása, a kirakodási kikötőből történő elszállítása vagy viszonteladása előtt végzik el. A mérés eredményeként kapott adatot kell használni a kirakodási nyilatkozatok vagy az eladási értesítések elkészítésekor.A tömeg meghatározásakor a víztartalom miatti levonás nem haladhatja meg a 2%-ot.A 2847/93/EK rendelet 9. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott kötelezettségeken túlmenően a kirakodott mennyiségek feldolgozója vagy vásárlója az érintett tagállam illetékes hatóságainak bemutatja a számla vagy az azt helyettesítő okmány egy példányát a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapításról szóló 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv[33] 22. cikkének (3) bekezdésében említettek szerint. Az ilyen számla vagy okmány tartalmazza a 2847/93/EK rendelet 9. cikke (3) bekezdésének rendelkezései által előírt információt, és kérésre vagy a mérés elvégzésétől számított 48 órán belül kell bemutatni.10.7 A fagyasztott hal valamennyi vásárlója vagy tulajdonosa a kirakodott mennyiséget a hal feldolgozása, hűtőtárolóban tartása, a kirakodási kikötőből történő elszállítása vagy viszonteladása előtt mérik meg. A megmérendő hal csomagolására szolgáló láda, műanyag vagy egyéb tartály súlyával megegyező göngyölegsúly levonható a kirakodott mennyiségek súlyából.Egy másik lehetőség szerint a ládákba csomagolt fagyasztott hal súlyát a ládából kivett, műanyag csomagolás nélküli mennyiségnek a hal felületén lévő jég kiolvadása előtti vagy utáni mérésén alapuló reprezentatív minta átlagsúlyának beszorzásával lehet meghatározni. A tagállamok bejelentik a Bizottság által 2004-ben jóváhagyott mintavételi módszerük bármilyen változtatását. A változtatásokat a Bizottság hagy jóvá. A mérés eredményeként kapott adatot kell használni a kirakodási nyilatkozatok vagy az eladási értesítések elkészítésekor.10.8 Valamennyi mérési rendszert az illetékes hatóságok legkésőbb 2005. május 1-jéig engedélyezik, kalibrálják és leplombálják. A mérést végző fél oldalszámozott naplót vezet, amelyben feltünteti az összesített tömeget és minden egyes kirakodás tömegét. A halászati naplót három évig át meg kell őrizni. Az illetékes hatóságoknak teljes hozzáféréssel kell rendelkezniük a mérlegelő rendszerhez és a halászati naplókhoz.Az első bekezdésben említett mérési rendszer bevezetéséig a mérést az ellenőr jelenlétében kell elvégezni.10.9 A tagállam illetékes hatóságai biztosítják, hogy a kirakodott hal mennyiségének legalább 15%-a és a kirakodások legalább 10%-a teljes körű ellenőrzésen esik át, amely az alábbiakat foglalja magába:(a) a hajóról származó fogás mérlegelésének nyomon követése fajonként. Azoknak a hajóknak az esetében, amelyekről szivattyúzással kerülnek a halak a partra, a vizsgálatra kiválasztott hajó teljes kirakodását nyomon kell követni. Mélyhűtő hajók esetében minden ládát meg kell számolni. A ládák/raklapok reprezentatív mintáját meg kell mérni, hogy megkapjuk a ládák/raklapok átlagos tömegét. A ládák mintavételezését jóváhagyott módszerrel kell végezni, hogy megkapjuk a hal átlagos nettó tömegét (csomagolás és jég nélkül);(b) A naplóba bejegyzett és a kirakodási nyilatkozatokban vagy eladási értesítésekben szereplő fajonkénti mennyiségek, valamint a kirakodás előzetes értesítésében jelzett mennyiségek és a fajonkénti kirakodott mennyiségek keresztellenőrzése;(c) amennyiben a rakodás megszakításra kerül, a rakodás folytatásához engedélyt kell kérni;(d) annak tanúsítása, hogy a hajóban nem maradt hal, miután a kirakodást befejezték.11. Heringhalászat a IIa. területen (közösségi vizek)Tilos a IIa. területen (közösségi vizek) fogott heringet kirakodni vagy a fedélzeten tartani január 1. és február 28 valamint május 16. és december 31. között.12. A hering ipari célú kirakodásának feltételeiAz 1434/98/EK tanácsi rendelet 2. cikkének (1) bekezdésétől eltérően, az alábbi rendelkezések érvényesek:A III. és IV. ICES alterületen kívül, 32 mm-nél kisebb szembőségű hálókkal fogott hering nem tartható a fedélzeten és nem rakodható ki, csak ha az ilyen fogások hering és egyéb fajok keverékeit tartalmazzák, nem válogatva, és a hering aránya nem lépi túl a hering és az egyéb fajok együttes tömegének 10%-át.13. Tőkehal halászatára vonatkozó korlátozások(a) 2005. december 31-ig tilos bármilyen halászati tevékenységet folytatni az (i) és (ii) pontokban meghatározott területeken belül:(i) Skóciától nyugatra: A következő ICES-négyszögekbe tartozó VI. ICES-körzetek azon része, amely a parti alapvonaltól 12 tengeri mérföldnél távolabb található: 47E3, 48E4, 47E4, 48E5, 47E5.(ii) Északi-tenger: A következő ICES-négyszögekbe tartozó IV. ICES-körzetek azon része, amely a parti alapvonaltól 12 tengeri mérföldnél távolabb található: 49E6, 50E7,49E7, 48E7, 50F0, 49F0, 48F0, 47F0, 46F0, 45F0, 51F1, 50F1, 49F1, 48F1, 47F1, 46F1, 50F2, 49F2, 48F2, 47F2, 46F2, 43F5, 43F6, 43F7, 42F7, 38E9, 37E9, 37F0, 31F1, 32F2, 31F2.(b) Kelta tenger: 2005. március 31-ig tilos bármilyen halászati tevékenységet folytatni következő ICES-négyszögekbe tartozó VII. ICES-körzetek azon részén belül, amely a parti alapvonaltól 12 tengeri mérföldnél távolabb található: 30E4, 31E4, 32E3.(c) Az (a) és (b) pontoktól eltérően, engedélyezett halászati tevékenység folytatása rákhálókkal és kosarakkal a meghatározott területeken és időszakokon belül, az alábbi feltételekkel:(i) nem lehet a fedélzeten más halászati felszerelés, mint rákháló és kosár, és(ii) nem tartható a fedélzeten más hal, mint kagyló és héjas állatok.(d) Az (a) és (b) ponttól eltérően, végezhető halászati tevékenység az említett pontokban hivatkozott területeken belül, 55 mm-nél kisebb szembőségű hálókkal, amennyiben:(i) nincs a fedélzeten 55 mm-es vagy nagyobb szembőségű háló, és(ii) nem tartanak a fedélzeten más halat, mint hering, makréla, szardínia, szardinella, fattyúmakréla, spratt, vékonybajszú tőkehal és ezüstlazac.14. A homoki angolnára vonatkozó területlezárás.Tilos Anglia és Skócia keleti partja és a következő koordinátákat folyamatosan összekötő vonal által határolt földrajzi területen fogott homoki angolna kirakodása vagy a hajón tartása:– Anglia keleti partja az ÉSZ 55°30’-nél,– ÉSZ 55°30’, NYH 1°00’,– ÉSZ 58°00’, NYH 1°00’,– ÉSZ 58°00’, NYH 2°00’,– Skócia keleti partja a NYH 2°00’-nél,– Skócia keleti partja a NYH 2°00’-nél.A területen lévő homokiangolna-állomány és a zárlat hatásának figyelése érdekében azonban a halászatot korlátozott mértékben engedélyezik.15. A foltos tőkehal védett területe (Rockall)A horogsorral történő halászat kivételével valamennyi halászat tilos a közösségi és nemzetközi vizeken a következő koordinátákkal határolt területen:+++++ TABLE +++++16. Technikai védelmi intézkedések az Ír-tengeren2005-ben átmenetileg az Ír-tenger (ICES VIIa. körzet) tőkehalállományának helyreállítására vonatkozó 2002-ben alkalmazandó intézkedések megállapításáról szóló 2002. február 12-i 254/2002/EK rendelet[34] 2., 3. és 4. cikkében említett technikai védelmi intézkedéseket kell alkalmazni.D. részVIII., IX. és X. ICES alterület17. A SZARDELLA HALÁSZATÁRA VONATKOZÓ KORLÁTOZÁSOK(a) 2005. január 1-jétől 2005. június 31-ig tilos bármilyen halászati tevékenységet folytatni a következő koordinátákat folyamatosan összekötő vonal által határolt földrajzi területen:Franciaország partja a NYH 1°35'-nál;ÉSZ 44°45'1°35';ÉSZ 44°45' NYH 1°45';ÉSZ 46°00' NYH 1°45';Franciaország nyugati partja a NYH 46°00-nál.Ezeket a koordinátákat a WGS84 koordináta rendszer szerint kell mérni.(b) Az (a) ponttól való eltéréssel, engedélyezett halászati tevékenységek végzése az említett pontban hivatkozott területen belül, amennyiben nem lebegő zsákhálótól és erszényes kerítőhálótól eltérő halászfelszerelést használnak, és nem tartanak szardellát a fedélzeten.18. Homárra vonatkozó terület elzárás az Ibériai félszigetenTilos a fenékvonóhálóval történő halászat a következő koordinátákat folyamatosan összekötő vonal által határolt földrajzi területen:1. védett terület:ÉSZ 43°35, NYH 004°45ÉSZ 43°45, NYH 004°45ÉSZ 43°37, NYH 005°20ÉSZ 43°55, NYH 005°20ÉSZ 43°35, NYH 004°452. védett terület:ÉSZ 43°37, NYH 006°15ÉSZ 43°50, NYH 006°15ÉSZ 44°00, NYH 006°45ÉSZ 43°34, NYH 006°45ÉSZ 43°37, NYH 006°153. védett terület:ÉSZ 42°27, NYH 009°00ÉSZ 42°00, NYH 009°00ÉSZ 42°00, NYH 009°14ÉSZ 42°04, NYH 009°14ÉSZ 42°09, NYH 009°09ÉSZ 42°12, NYH 009°09ÉSZ 42°27, NYH 009°15ÉSZ 42°27, NYH 009°004. védett terület:ÉSZ 37°45, NYH 009°00ÉSZ 38°10, NYH 009°00ÉSZ 38°10, NYH 009°15ÉSZ 37°45, NYH 009°20ÉSZ 37°45, NYH 009°005. védett terület:ÉSZ 36°50, NYH 007°50ÉSZ 36°47, NYH 007°30ÉSZ 36°17, NYH 007°30ÉSZ 36°25, NYH 007°50ÉSZ 36°50, NYH 007°5019. Vonóhálós halászat tilalma az Azori-szigetek, a Kanári-szigetek és Madeira körülA tagállamok felségterülete és joghatósága alá tartozó vizeken tilos a hajóknak fenékvonóhálót vagy hasonló olyan vonóhálót használni, amely a tengerfenékkel érintkezik, a következő koordinátákat összekötő vonal által határolt területeken:a) Azori-szigetekÉSZ 36° 00’ NYH 23° 00’ÉSZ 42° 00’ NYH 23° 00’ÉSZ 42° 00’ NYH 34° 00’ÉSZ 36° 00’ NYH 34° 00’ÉSZ 36° 00’ NYH 23° 00’b) Kanári-szigetek és MadeiraÉSZ 27° 00’ NYH 19° 00’ÉSZ 26° 00’ NYH 15° 00’ÉSZ 29° 00’ NYH 13° 00’ÉSZ 36° 00’ NYH 13° 00’ÉSZ 36° 00’ NYH 19° 00’ÉSZ 27° 00’ NYH 19° 00’E. RÉSZ FÖLDKÖZI-TENGER20. TECHNIKAI VÉDELMI INTÉZKEDÉSEK A FÖLDKÖZI-TENGERENA jelenleg az 1626/94/EK rendelet 3. cikkének (1) és (1a) bekezdésében, valamint 6. cikkének (1) és (1a) bekezdésében előírt eltérések alapján működő halászterületek átmenetileg folytathatják tevékenységüket 2005-ben.F. részCsendes-óceán keleti része21. ERSZÉNYES KERÍTőHÁLÓ HASZNÁLATA A CSENDES-ÓCEÁN KELETI RÉSZÉN (AZ AMERIKA-KÖZI TRÓPUSI TONHAL BIZOTTSÁG (IATTC) SZABÁLYOZÁSI TERÜLETE)A sárgaúszójú tonhal ( Thunnus albacares ), a nagyszemű tonhal ( Thunnus obesus ) és a bonitó ( Katsuwonus pelamis ) erszényes kerítőhálós hajóval folytatott halászata 2005. augusztus 1-jétől szeptember 11-ig tilos a következő határokkal megállapított területen:- Észak- és Dél-Amerika csendes-óceáni partvonala,- NYH 150°,- ÉSZ 40°,- DSZ 40°.A tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot a zárlatra kiválasztott időszakról 2005. július 1. előtt. Az érintett tagállamok összes erszényes kerítőhálós hajójának le kell állítania az erszényes kerítőhálós halászatot a kiválasztott időszak alatt.E rendelet alkalmazásának napjától az Amerika-közi Trópusi Tonhal Bizottság szabályozási területén tonhalhalászatot folytató erszényes kerítőhálós hajóknak meg kell tartani az összes kifogott nagyszemű tonhalat, bonítót és sárgaúszójú tonhalat, a mérettől eltérő okok miatt emberi fogyasztásra alkalmatlannak tartottak kivételével. Ez a rendelkezés azonban nem alkalmazható a hajóút utolsó fázisára, amikor esetleg már nincs elegendő élőhal tartálytér az adott fogásból származó összes tonhal elhelyezésére.Az erszényes kerítőhálós hajók – amennyire ez megvalósítható – haladéktalanul és sértetlenül visszaengedik a tengeri teknősöket, cápákat, amerikai vitorláshalakat, rájákat, dorádót és az egyéb nem célfajokat. A halászokat arra ösztönzik, hogy fejlesszenek ki és alkalmazzanak olyan technikákat és felszereléseket, amelyek megkönnyítik az ilyen állatok gyors és biztonságos visszaengedését.A bekerített vagy a hálóba beleakadt tengeri teknősökre a következő különleges intézkedéseket kell alkalmazni:a) amikor észrevesznek a hálóban egy tengeri teknőst, minden ésszerű erőfeszítést meg kell tenni a teknős kiszabadítására, mielőtt belegabalyodik a hálóba, beleértve a motorcsónak alkalmazását is, amennyiben szükséges,b) ha a teknős belegabalyodik a hálóba, abba kell hagyni a háló összegöngyölítését, amint a teknős kijön a vízből, és nem szabad újra elkezdeni, amíg a teknős ki nem szabadul és vissza nem engedik,c) ha a teknőst felveszik a hajóra, a felépüléséhez minden szükséges eljárást el kell végezni, mielőtt visszaengedik a vízbe,d) a tonhalhalászattal foglalkozó hajóknak megtiltják, hogy a sós zsákokat és bármilyen más műanyag hulladékot a tengerbe ürítsék,e) bátorítani kell, ahol lehet, a halgyűjtő eszközökbe (FAD-ok) és egyéb halászfelszerelésekbe gabalyodott teknősök kiszabadítását,f) a halászterületen nem használt halgyűjtő eszközök (FAD-ok) helyreállítása szintén bátorítandó.A III. melléklet I. függelékeA „BACOMA” elnevezésű, felső ablakkal rendelkező zsákvég meghatározása.Egy 105 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű zsákvég 110 mm-es szabad belső átmérővel rendelkező, négyszögletes hálószemekből álló ablakának meghatározása vonóhálóknál, sekélyvízi (dán) kerítőhálóknál vagy hasonló vontatott hálóknál.Az ablak a zsákvég hálójának egy négyszögletes szakasza. A zsákvég kizárólag egy ablakkal rendelkezhet. Az ablakot semmiképp nem fedhetik el sem belső, sem külső tartozékok.A zsákvég, a toldat és a vonóháló hátsó végének méretei.A zsákvég két egyforma méretű hálómezőből épül fel, amelyeket mindkét oldalon egy-egy szegéllyel illesztenek össze.Az illesztések vagy a szegélyek kivételével a zsákvég bármely kerületén több mint 100 rombusz alakú szabad hálószemmel rendelkező hálók hajón tartása tilos.A szegélyek hálószemeinek kivételével bármely toldat vagy hosszabbítás bármely kerületének bármely pontján a rombusz alakú szabad hálószemek száma nem lehet kevesebb vagy több, mint a zsákvég legszigorúbb értelemben vett elülső vége és a vonóháló kúpos szakaszának hátsó vége kerületén lévő hálószemek számának maximuma, a szegélyek hálószemeinek kivételével (1. ábra).Az ablak elhelyezkedéseAz ablakot a zsákvég felső hálómezőjében kell elhelyezni. Az ablak a vonóháló szegélyétől legfeljebb 4 hálószemnyire végződik, beleértve a kézi kötésű szemsort, amelyen keresztül a zsákvég nyitókötelét átvezetik ( 2. ábra ).Az ablak méreteAz ablak szélessége, a hálószemek oldalainak számában kifejezve, megegyezik a felső hálómező rombusz alakú szabad hálószemei számának a felével. Amennyiben szükséges, megengedett, hogy a felső hálómező rombusz alakú szabad hálószemei számának legfeljebb 20%-át meghagyják az ablakmező két oldalán egyenlő arányban megosztva ( 3. ábra ).Az ablak hossza legalább 3,5 méter.Az ablak hálójaA hálószemek szembősége legalább 110 mm. A hálószemek négyzet alakú hálószemek, azaz az ablak hálójának minden oldalát végig a hálószemek oldalvonalai mentén vágják. A hálót oly módon kell összeállítani, hogy az oldalvonalak a zsákvég hosszirányával párhuzamosan és arra merőlegesen fussanak. A háló csomózás nélküli, egyszálas fonalból kötött vagy hasonló, bizonyítottan kiváló tulajdonságokkal rendelkező háló. Az egyszálas fonal átmérője legalább 4,9 mm.Egyéb előírásokAz összeállításra vonatkozó előírásokat a 4a., 4b. és 4c. ábra határozza meg. Az emelőpánt hossza legalább 4 m.[pic]1. ábraA vonóháló-felszerelések három különböző szakaszra oszthatók azok alakja és rendeltetése alapján.A vonóháló test mindig egy kúpos szakasz, hossza többnyire 10 és 40 m közötti. A toldat egy hengeres szakasz, általában egy vagy kettő, 49,5 hálószem hosszúságú hálódarabból készül, amelynek hossza nyitott állapotban 6–12 méterig terjed. A zsákvég szintén egy változatlan átmérőjű szakasz, amelyet többnyire duplaszálas fonalból készítenek annak érdekében, hogy jobban ellenálljon a nagy kopásnak. A zsákvég hossza gyakran 49,5 hálószem, azaz körülbelül 6 méter, habár kisebb halászhajókon rövidebb zsákvéget is (2–4 m) használnak. Az emelőpánt alatti rész az emelőzsák.[pic]2. ábraAz ablak hálómezőjének a zsákkötéltől mért távolsága 4 hálószem. A felső hálómező 3,5 rombusz alakú hálószemet és 0,5 hálószem hosszúságú, kézi kötésű „zsákkötél” sort foglal magában[pic]3. ábraA felső hálómező rombusz alakú hálószemeinek húsz százalékát lehet meghagyni az egyik szegélytől a másikig terjedő – azokra merőleges – sor mentén. Például (mint azt a 3. ábra mutatja), ha a felső hálómező 30 szabad hálószem széles, annak a 20%-a 6 hálószem. Ebben az esetben az ablak hálómezőjének mindkét oldalára három szabad hálószem kerül. Következésképpen az ablak hálómezőjének a szélessége ebben az esetben 12 hálószemoldal (30 – 6 = 24 rombusz alakú hálószem, amely osztva kettővel: 12 hálószemoldal).Alsó hálómező4a. ábra A 49,5 hálószem hosszú hálóból készült alsó hálómező felépítéseFelső hálómező(a szegély és a négyzet alakú hálószemekből álló hálómező közötti rombusz alakú hálószemek nélkül)4b. ábra A felső hálómező felépítése, az ablakmező méretei és elhelyezkedése abban az esetben, amikor a szelektáló ablak szegélytől szegélyig terjedFelső hálómező(a szegély és a négyzet alakú hálószemekből álló hálómező közötti rombusz alakú hálószemekkel)[pic]4c. ábra A felső hálómező felépítése abban az esetben, amikor a felső hálómező rombusz alakú hálószemeinek 20%-át meghagyják az ablak két oldalán egyenlő arányban elosztvaA III. melléklet 2. függelékeA tőkehal halászatára vonatkozó különleges feltételek a Balti-tengerenA halászhajó kapitányának vagy képviselőjének, aki számára a tagállam kiállította a balti-tengeri tőkehal halászatra vonatkozó különleges engedélyt, teljesítenie kell az alábbi feltételeket:a tőkehal halászatra vonatkozó különleges engedély egy példányát a halászhajón kell tartani.kizárólag a balti-tengeri területen szabad halászni;tilos bármilyen halat átrakodni a tengeren;tilos áthaladni a tőkehal védelmi területe(ke)n, hacsak a halászfelszerelés nincs biztonságosan összegöngyölve és elraktározva;kizárólag a balti területen a tőkehal halászat számára engedélyezett felszerelés típussal szabad halászni a III. melléklet 1. pontjában előírtak szerint, és nem lehet a fedélzeten más felszerelést tartani vagy használni;a fedélzeten kell tartani bármilyen tartályban bármilyen tőkehal mennyiséget, amely bármely egyéb tengeri élőlény fajjal van keverve. A tőkehalat tartalmazó tartályokat olyan módon kell a raktérben tárolni, hogy azok más tartályoktól el legyenek különítve;200 kg élősúlyt meghaladó tőkehallal a fedélzeten a tagállam kikötőjébe való belépést megelőzően értesíteni kell az említett tagállam illetékes hatóságait:a) a hal bármilyen kirakodásának tervezett helyéről és időpontjáról,b) legalább [két] órával az ilyen kirakodás előtt, hacsak a kirakodást nem a tagállam által meghatározott időszakon belül végzik.az említett kirakodásokat kizárólag a lobogó szerinti tagállam által kijelölt kikötőkben végzik el;nem rakják ki a hajón megtartott halat, amíg a megfelelő nemzeti hatóságok engedélyt nem adnak a kirakodásra;a 2847/93/EGK rendelet 6. cikkét nem érintve, naplót kell vezetniük tevékenységeikről, bemutatva különösen az egyes fajok kifogott és fedélzeten tartott mennyiségét, a fogások dátumát és helyét (ICES statisztikai négyszög) és az alkalmazott halászfelszerelés típusát;a 2847/93/EGK rendelet 5. cikkét nem érintve, a teljes kifogható mennyiség korlátozása alá eső, a hajón megtartott halak kilogrammban kifejezett, a hajónaplóban feljegyzett becsült mennyiségének tekintetében a megengedett hibahatár 8%;a 2847/93/EGK rendelet 8. cikkét nem érintve, a hajón megtartott fogás kirakodásának megkezdése előtt a nemzeti hatóságoknak bemutatják a hajónapló megfelelő oldalát/oldalait;a 779/97/EK rendelet 7. cikkét nem érintve, alkalmazzák a 2847/93/EGK rendeletnek a balti-tengeri halászati erőkifejtés gazdálkodásról szóló megállapodás bevezetésére vonatkozó 19e., 19f., 19g., 19h. és 19i. cikkét.A különleges halászati engedélyeket nem állítják ki három hónapnál hosszabb időtartamra.****Nem állítanak ki különleges halászati engedélyt, amely ugyanazon hajó előző különleges halászati engedélyének lejártát követő egy hónapban érvényes, amennyiben az engedély érvényességi ideje alatt a következő események bármelyike bekövetkezett:a nemzeti halászati ellenőrző szolgálat észlelte, hogy a hajó a balti-tengeri tőkehal halászatra vonatkozó érvényes különleges engedély nélkül halászott tőkehalra a Balti-tengeren;a nemzeti halászati ellenőrző szolgálat észlelte, hogy a hajó a Balti-tengeri területen kívüli területen halászott;a nemzeti halászati ellenőrző szolgálat észlelte, hogy a hajó átrakodott más hajóra a tengeren;a nemzeti halászati ellenőrző szolgálat észlelte, hogy a hajó úgy haladt át tőkehal védelmi területen, hogy halászfelszerelése nem volt biztonságosan összegöngyölve és elraktározva;a nemzeti halászati ellenőrző szolgálat vizsgálata során kiderítette, hogy a hajó megsérti be a 88/98/EK tanácsi rendelet előírásait;a nemzeti halászati ellenőrző szolgálat vizsgálata során kiderítette, hogy a hajó nem tartja be a tőkehal halászatra a Balti-tengeren használható halászati felszerelésre vonatkozó rendelkezéseket;a nemzeti halászati ellenőrző szolgálat észlelte, hogy anélkül rakodtak ki halat, hogy engedélyt kaptak volna erre az ellenőrző nemzeti hatóságtól;a nemzeti halászati ellenőrző szolgálat vizsgálata során kiderítette, hogy a hajó több, mint 10% járulékos fogásból származó tőkehalat tart a fedélzeten a hajó fedélzetén lévő összes hal élősúlyában mérve, amikor heringtől és sprattól eltérő fajokra halászik vonóhálóval és dán kerítőhálóval;a nemzeti halászati ellenőrző szolgálat a kirakodás ellenőrzése során kiderítette, hogy a hajó 8%-nál több (élősúlyban) olyan fajt rakodott ki vagy tartott a fedélzeten, mint amilyen mennyiséget az adott faj vonatkozásában a hajónapló lapján/lapjain feltüntetett;a nemzeti halászati ellenőrző szolgálat észlelte, hogy hajónapló megfelelő oldalának/oldalainak előzetes bemutatása nélkül halat rakodnak ki a hajóról;a nemzeti halászati ellenőrző szolgálat vizsgálata során kiderítette, hogy a hajó megsérti a 2847/93/EGK rendelet 19e. cikkének rendelkezéseit;a hajó nem szolgáltat VMS-jelentést vagy – a VMS-rendszer meghibásodása esetén – kézi helyzetjelentést, vagy hamis helyzetjelentést ad.A III. melléklet 3. függelékeVONTATOTT HALÁSZFELSZERELÉS: Skagerrak és a KattegatAz egységes szembőségtartomány alkalmazására vonatkozó szembőségtartományok, célfajok és előírt fogási arányok+++++ TABLE +++++(1) Kizárólag az alapvonalaktól számított négy mérföldön belül.(2) Az alapvonalaktól számított négy mérföldön kívül.(3) Március 1-jétől október 31-ig a Skagerrak területén, március 1-jétől július 31-ig a Kattegat területén.(4) November 1-jétől február utolsó napjáig a Skagerrak területén, augusztus 1-jétől február utolsó napjáig a Kattegat területén.(5) Ha ezt a szembőségtartományt alkalmazzák, a zsákvéget és a toldatot négyzet alakú szemekből álló hálóból kell összeállítani.(6) A fedélzeten tartott fogásban a tőkehal, foltos tőkehal, szürke tőkehal, sima lepényhal, vörös lepényhal, kisfejű lepényhal, nagy rombuszhal, sima rombuszhal, érdes lepényhal, makréla, nyelvhal, vékonybajszú tőkehal, közönséges lepényhal, fekete tőkehal, norvég rák és homár bármilyen keveréke nem lehet több 10%-nál.(7) A fedélzeten tartott fogásban a tőkehal, foltos tőkehal, szürke tőkehal, sima lepényhal, vörös lepényhal, kisfejű lepényhal, nagy rombuszhal, sima rombuszhal, érdes lepényhal, hering, makréla, nyelvhal, vékonybajszú tőkehal, közönséges lepényhal, fekete tőkehal, norvég rák és homár bármilyen keveréke nem lehet több 50%-nál.(8) A fedélzeten tartott fogásban a tőkehal, foltos tőkehal, szürke tőkehal, sima lepényhal, vörös lepényhal, kisfejű lepényhal, nagy rombuszhal, sima rombuszhal, érdes lepényhal, nyelvhal, vékonybajszú tőkehal, közönséges lepényhal, fekete tőkehal és homár bármilyen keveréke nem lehet több 60%-nál.A III. melléklet 4. függelékeGARNÉLA VONÓHÁLÓ KAMPÓS LÁNCOK: NAFO területA kampós láncok olyan láncok, kötelek vagy ezek kombinációi, amelyek különböző távolságokban összekötik a talpallókötelet a halászkötéllel vagy a bolch-kötéllel. A „halászkötél” és a „bolch-kötél” kifejezés felcserélhető. Néhány hajó csak kötelet használ; mások mind halászkötelet, mind bolch-kötelet használnak, amint azt a vázlat mutatja. A kampós lánc hosszát a talpallókötélen átfutó lánc vagy huzal közepétől (a talpallókötél közepe) a halászkötél alsó oldaláig kell mérni.A csatolt vázlat mutatja, hogyan kell mérni a kampó-lánc hosszát.Toggle chain = kampós láncFootrope = talpallókötélFishing line = halászkötélBolchline = bolch-kötélNetting = hálóIVa. MELLÉKLET HAJÓK HALÁSZATI ERŐKIFEJTÉSE EGYES TŐKEHAL ÉS NYELVHAL ÁLLOMÁNYOK HELYREÁLLÍTÁSÁNAK ÖSSZEFÜGGÉSÉBENÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK1. Az e mellékletben megállapított feltételeket a legalább 10 méter teljes hosszúságú közösségi halászhajókra kell alkalmazni.Valamennyi hajónak, amely az e melléklet 4. pontjában meghatározott felszerelés típusokat használja, különleges engedéllyel kell rendelkeznie. Minden tagállamnak össze kell állítania azoknak a hajóknak a listáját, amelyek különleges halászati engedéllyel rendelkeznek az ebben a mellékletben meghatározott területen történő halászatra vonatkozóan. A hajó parancsnoka vagy annak képviselője, aki számára a tagállam különleges halászati engedélyt állított ki, be kell, hogy tartsa e melléklet feltételeit.2. E melléklet alkalmazásában a következő földrajzi területet kell alkalmazni:a) Kattegat (IIIa. déli ICES-körzet),b) Skagerrak és az Északi-tenger (IVa.,b.,c., IIIa. északi ICES-körzet, és IIa. EK-körzet),c) a Skóciától nyugatra található terület (VIa. ICES-körzet),d) Keleti La Manche-csatorna (VIId. ICES-körzet),e) Ír-tenger (VIIa. ICES-körzet),f) Nyugati-csatorna (VIIe. ICES-körzet).Azoknak a hajóknak az esetében, amelyek tekintetében a Bizottságot tájékoztatták arról, hogy megfelelő hajómegfigyelési rendszerrel vannak felszerelve a 2244/2003/EK rendelet 5. és 6. cikkével összhangban, a Skóciától nyugatra található terület következő meghatározását kell alkalmazni:VIa. ICES-körzet, kivéve azt a részt, amely nyugatra fekszik a következő földrajzi koordinátákat folyamatos egyenes vonalakkal összekötő vonaltól:ÉSZ 60°00’, NYH 04°00’ÉSZ 59°45’, NYH 05°00’ÉSZ 59°30’, NYH 06°00’ÉSZ 59°00’, NYH 07°00’ÉSZ 58°30’, NYH 08°00’ÉSZ 58°00’, NYH 08°00’ÉSZ 58°00’, NYH 08°30’ÉSZ 56°00’, NYH 08°30’ÉSZ 56°00’, NYH 09°00’ÉSZ 55°00’, NYH 09°00’ÉSZ 55°00’, NYH 10°00’ÉSZ 54°30’, NYH 10°00’.3. E melléklet alkalmazásában az adott területen belüli tartózkodás és a kikötőből való távolmaradás napja a következő:(a) egy adott naptári nap 00:00 órájától ugyanezen nap 24:00 órájáig tartó 24 órás időszak, vagy az említett időszak bármely része, amelynek során a hajó a 2. pontban meghatározott területek valamelyikén belül tartózkodik és távol marad a kikötőből; vagy(b) a közösségi hajónaplóban feljegyzett folyamatos 24 órás időszak, amelynek során a hajó a 2. pontban meghatározott területek valamelyikén belül tartózkodik és távol marad a kikötőből, illetve az említett időszak bármely része.Az a tagállam, amely alkalmazni kívánja az adott területen belüli tartózkodás és a kikötőből való távolmaradás napjának a (b) pontban megállapított meghatározását, 2005. február 1. előtt értesíti a Bizottságot a hajó tevékenységei megfigyelésének módjáról a (b) pontban megállapított feltételeknek való megfelelés biztosítása céljából.4. E melléklet alkalmazásában a halászfelszerelések következő csoportosítását kell alkalmazni:(a) legalább 100 mm szembőségű, fenéken vontatott zsákháló, kerítőháló vagy hasonló vontatott halászfelszerelés, a merevítőrudas zsákháló kivételével az összes területen a Kattegat és a Skagerrak kivételével, ahol a szembőség nagyobb, mint 90 mm;(b) legalább 80 mm szembőségű merevítőrudas zsákháló;(c) rögzített fenékháló, az eresztőhálót, tükörhálót és nyaklóhálót beleértve;(d) fenékhorogsor;(e) 70–99 mm szembőségű, fenéken vontatott zsákháló, kerítőháló vagy hasonló vontatott halászfelszerelés, a 80–99 mm szembőségű merevítőrudas zsákháló kivételével;(f) 16–31 mm szembőségű, fenéken vontatott zsákháló, kerítőháló vagy hasonló vontatott halászfelszerelés, a merevítőrudas zsákháló kivételével;HALÁSZATI ERŐKIFEJTÉS5. Valamennyi tagállam biztosítja, hogy amennyiben a lobogója alatt hajózó és a Közösségben lajstromozott halászhajója a 4. pontban említett halászfelszerelések bármelyikét szállítja, legfeljebb a 6. pontban meghatározott számú napig tartózkodik az adott területen belül és marad távol a kikötőből.6. (a) Az I. táblázat megadja azoknak a napoknak a maximális számát, amelyek során egy naptári hónapban a 4. pontban említett halászfelszerelések valamelyikét szállító hajó az adott területen belül tartózkodhat és a kikötőből távol maradhat.Egy kikötőtől távol és bármely adott területen belül töltött napot bele kell számítani azoknak az összes napoknak a számába, amelyek az összes többi területre engedélyezhetők az érintett gazdálkodási időszakban.Ha a hajó egy halászati út során átlép két terület között, a napot ahhoz a területhez kell számítani, ahol az idő nagyobb részét töltötte az adott napon.I. táblázatAz adott területen belüli tartózkodás és a kikötőből való távolmaradás napjainak maximális száma halászfelszerelések szerint+++++ TABLE +++++* A hajó annyi ideig tartózkodhat a területen belül, amennyi az érintett hónap napjainak száma.(b) A tagállamok legfeljebb tizenkét naptári hónapból álló gazdálkodási időszakokon belül összesíthetik az I. táblázatban az adott területen belüli tartózkodásra és a kikötőből való távolmaradásra megadott napokat.(c) A Bizottság a 2002. január 1-je óta megvalósított területpihentetési programok eredményei alapján többletnapokat oszthat ki a tagállamoknak a 4. pontban említett halászfelszerelések valamelyikét szállító hajók adott területen belüli tartózkodására és a kikötőből való távolmaradására. Ezek a többletnapok egyenesen arányosak annak a halászati kapacitásnak a csökkenésével, akár kilowattban, akár GT-ben, amely a területpihentetési programokból adódik, összehasonlítva a helyreállítás alatt álló állományra korábban halászó összes hajóval, egész napokra kerekítve.Azok a tagállamok, amelyek részesedni kívánnak az említett többletnapokból, kérelmet nyújtanak be a Bizottságnak a befejezett területpihentetési programjuk részleteit tartalmazó jelentéssel együtt.Az ilyen kérelem alapján a Bizottság a 2371/2002/EK rendelet 30. cikkében előírt eljárással összhangban módosíthatja az adott tagállamra vonatkozóan az (a) pontban meghatározott napok számát.(d) A tagállamok az adott területen belüli tartózkodás és a kikötőből való távolmaradás tekintetében az I. táblázatban megadott napok számától való eltéréseket a II. táblázatban feltüntetett feltételekkel engedélyezik a hajóknak.Azok a tagállamok, amelyek szeretnék kiosztani ezeket a többletnapokat, legalább két héttel a többletnapok odaítélése előtt közlik a Bizottsággal az érintett hajók és azok teljesítményének adatait.II. táblázatAz adott területen belüli tartózkodás és a kikötőből való távolmaradás I. táblázatban megadott napoktól való eltérések és a kapcsolódó feltételek+++++ TABLE +++++* Közösségi hajónaplóval igazolt – átlagos évi kirakodás élősúlyban.** A hajó annyi ideig tartózkodhat a területen belül, amennyi az érintett hónap napjainak száma.Amennyiben egy hajó esetében ily módon megnövelik a rendelkezésre álló napok számát az egyes fajok fogására vonatkozó teljesítménye alacsony százalékos aránya következtében, az érintett hajó semmilyen esetben sem tarthat meg az adott fajokból a fedélzetén a II. táblázatban százalékban megadott mennyiségnél többet, és nem rakodhat át a tengeren semmilyen halat más hajóra. Amennyiben a hajó nem teljesíti ezt a feltételt, azonnali hatállyal elveszti a többletnapokra való jogosultságát.7. A hajóparancsnok vagy képviselője az egyes gazdálkodási időszakok első napját megelőzően értesíti a lobogó szerinti tagállam hatóságait arról, milyen halászfelszerelést vagy halászfelszereléseket szándékozik használni a következő gazdálkodási időszakban. A hajó az említett értesítést benyújtásáig nem jogosult a 2. pontban meghatározott területeken folytatott halászatra a 4. pontban hivatkozott bármilyen halászfelszereléssel.Amennyiben a hajóparancsnok vagy képviselője azt közli, hogy a 4. pontban meghatározott halászfelszerelés-csoportból kettőt használnak, a következő gazdálkodási időszakban rendelkezésre álló napok száma nem lehet több a hajó által az egyes halászfelszerelések tekintetében felhasználható összes napok felénél, egész napokra kerekítve. Az érintett halászfelszerelések egyikének alkalmazása sem engedélyezett az I. táblázatban az adott halászfelszerelésre vonatkozóan megállapított napoknál hosszabb ideig.Két halászfelszerelés használatára csak akkor van lehetőség, ha a következő ellenőrző intézkedéseket teljesítik:– Egy adott út során a halászhajó csak egyfajta, a 4. pontban említett halászfelszerelést szállíthat;– A hajóparancsnok vagy képviselője az út előtt előzetesen értesíti az illetékes hatóságokat a hajón szállítandó halászfelszerelés típusáról, amennyiben az az előző út vonatkozásában bejelentettől eltérő típusú.Az illetékes hatóságok a fenti követelmény betartásának ellenőrzése céljából vizsgálatot végeznek és felügyeletet látnak el a tengeren és a kikötőben. Ha egy hajóról kiderül, hogy nem teljesíti a fenti követelményeket, azonnali hatállyal elveszti jogosultságát két halászfelszerelés-csoport használatára.Amennyiben egy hajó a 4. pontban hivatkozott halászfelszereléseket (szabályozott felszerelések) bármilyen egyéb, a 4. pontban nem hivatkozott halászfelszereléssel (nem szabályozott felszerelések) együtt kíván használni, nem korlátozzák a szabályozatlan felszerelések használatát. Az ilyen hajónak előzetes értesítést kell adnia, ha szabályozott felszerelést kíván használni. Ha nem ad ilyen értesítést, nem tarthat a fedélzeten a 4. pontban hivatkozott felszerelést. Az ilyen hajókat engedélyezni kell, és fel kell szerelni az alternatív halászati tevékenység folytatásához.8. A 2. pontban meghatározott területek valamelyikén belül tartózkodó és a 4. pontban említett halászfelszerelések valamelyikét szállító hajó egyidejűleg nem szállíthat a 4. pontban említett egyéb halászfelszerelést.9. (a) Az a hajó, amely egy adott gazdálkodási időszakban felhasználta az adott területen belüli tartózkodásra és a kikötőből való távolmaradásra számára biztosított napokat, a kikötőben vagy a 2. pontban említett területeken kívül marad a gazdálkodási időszak hátralévő részében, hacsak nem a 7. pontban leírt szabályozatlan halászfelszereléseket használja.(b) Egy adott gazdálkodási időszakban a hajók vállalhatnak halászathoz nem kapcsolódó tevékenységeket anélkül, hogy ezt az időt levonnák a 6. pont alapján számukra kiosztott napokból, feltéve, hogy a hajó először értesíti a tagállamot, amelynek lobogója alatt hajózik, erről a szándékáról, a tevékenység jellegéről és arról, hogy erre az időre lemond halászati engedélyéről. Az ilyen hajók ez idő alatt nem szállítanak halászfelszerelést vagy halat.10. (a) A tagállamok engedélyezhetik, hogy bármelyik halászhajójuk átadja az adott területen belüli tartózkodásra és a kikötőből való távolmaradásra számára biztosított napokat egy másik halászhajójuknak ugyanarra a gazdálkodási időszakra és ugyanarra a területre vonatkozóan, feltéve, hogy a hajó által átvett napok és a hajó kilowattban kifejezett motorteljesítményének szorzata nem haladja meg a napokat átadó hajó által átadott napok és e hajó kilowattban kifejezett motorteljesítményének szorzatát. A hajók kilowattban kifejezett motorteljesítménye azonos az egyes hajókra vonatkozóan a közösségi halászflotta-lajstromban feljegyzett motorteljesítménnyel.(b) Az a) pont alapján átadott, az adott területen belüli tartózkodásra és a kikötőből való távolmaradásra vonatkozó napok számának és az átadó hajó kilowattban kifejezett motorteljesítményének szorzata nem haladhatja meg az átadó hajó közösségi hajónaplóban igazoltak szerinti, a 2001. 2002. és 2003. évre vonatkozó átlagos évi napjainak és a hajó kilowattban kifejezett motorteljesítményének szorzatát.(c) A napoknak az a) pontban előírtak szerinti átadása csak az ugyanazon halászfelszerelés-csoportot alkalmazó és a 6. a) pontban említett ugyanazon területkategóriában, valamint ugyanazon gazdálkodási időszak alatt működtetett hajók között engedélyezett.(d) A 6(d), 6(e) és 7. pontban említett kiosztásból részesülő hajók nem adhatnak át napokat.(e) A tagállamok a Bizottság kérésére jelentést adnak a végrehajtott átadásokról.11. Az a hajó, amely nem végzett halászati tevékenységet a 2. pontban meghatározott területek valamelyikén, áthaladhat ezeken a területeken, feltéve, hogy először értesítette a hatóságokat erről a szándékáról. Amíg a hajó a 2. pontban meghatározott területek bármelyikén belül tartózkodik, a hajón szállított minden halászfelszerelést fel kell tekerni, és el kell rakni a 2847/93/EGK rendelet 20. cikkének (1) bekezdésében megállapított feltételeknek megfelelően.12. A tagállamok nem engedélyezik a 4. pontban meghatározott halászfelszerelések bármelyikével, a 2. pontban meghatározott bármely területen, bármely olyan hajójuk által végzett halászatot, amely esetében az adott területen a 2001., 2002. és 2003. évre vonatkozóan nem jegyeztek fel ilyen halászati tevékenységet, hacsak nem biztosítja, hogy a kilowattban mért azonos értékű teljesítmény akadályozza a szabályozási területen való halászatát.Egy olyan hajó azonban, amelyik a 4. pontban meghatározott felszerelést használta, engedélyt kaphat a 4. pontban meghatározott más felszerelés használatára, amennyiben az ez utóbbi felszerelésre kiosztott napok száma nagyobb, mint az első felszerelésre kiosztott napok száma, vagy egyenlő azzal.13. Egy tagállam sem számítja be az e melléklet alá tartozó hajói számára kiosztott napokba azokat a napokat, amikor a hajó távol volt a kikötőtől, de nem volt képes halászni, mert vészhelyzetben más hajónak segített, sem azokat a napokat, amikor a hajó távol volt a kikötőtől, de nem volt képes halászni, mert a legénység sérült tagját szállította sürgős orvosi ellátásra. A tagállam az ilyen alapon hozott bármely döntéséről egy hónapon belül indoklást ad a Bizottság számára, mellékelve az illetékes hatóságoktól beszerzett bizonyítékot.ELLENŐRZÉS, VIZSGÁLAT ÉS FELÜGYELET14. A 2847/93/EGK rendelet 19a. cikke ellenére a rendelet 19b., 19c., 19d., 19e. és 19k. cikkét kell alkalmazni a 4. pontban meghatározott halászfelszereléseket alkalmazó és a 2. pontban meghatározott területeken működő hajókra. Azokra a hajókra, amelyek hajómegfigyelési rendszerrel vannak felszerelve a 2244/2003/EK rendelet 5. és 6. cikkével összhangban valamint azokra, amelyek a 3(a) pontban meghatározott nap szerint működnek, nem vonatkoznak ezek a jelzési követelmények.15. A tagállamok alkalmazhatnak alternatív ellenőrző intézkedéseket az e melléklet 14. pontjában említett jelentési kötelezettségek betartására, amelyek ugyanolyan hatékonyak és átláthatóak, mint ezek a jelentési kötelezettségek. Az említett alternatív ellenőrző intézkedésekről az alkalmazásuk előtt értesíteni kell a Bizottságot.16. A halászhajó parancsnoka vagy annak képviselője, a III. táblázatban említett területek egyikén való tartózkodást követően, mielőtt valamely halfajra vonatkozóan az említett táblázatban megadottnál nagyobb mennyiséggel behajózik valamely tagállam kikötőjébe vagy kirakodási helyére, legalább négy órával a behajózás előtt értesíti az adott tagállam illetékes hatóságait a következőkről:a) a kikötő vagy kirakodási hely neve,b) a kikötőbe vagy kirakodási helyre érkezés becsült ideje,c) azon halfajok élősúly-kilogrammban megadott mennyisége, amelyekből 50 kg-nál többet tartanak meg a hajón.17. Annak a tagállamnak az illetékes hatóságai, amelyek a kirakodást előzetes értesítéshez kötik, kérhetik, hogy ne kezdjék meg a fedélzeten tartott fogása kirakodását, amíg a hatóságok azt nem engedélyezik.III. táblázatTonnában megadott kirakodási mennyiségek területenként és fajonként, amelyek fölött különleges feltétel alkalmazandó+++++ TABLE +++++PN – A 16. pontban említett előzetes értesítésDP – A 19. pontban említett kijelölt kikötő18. A közösségi halászhajó parancsnoka vagy annak képviselője, aki a fedélzeten tartott bármilyen mennyiséget a tengeren ki akar rakodni vagy át akar rakodni, vagy ki akar rakodni egy harmadik ország kikötőjében vagy kirakodási helyén, a tengeren történő kirakás vagy átrakodás vagy a harmadik országban történő kirakodás előtt legalább 24 órával közli a 16. pontban hivatkozott információkat annak a tagállamnak az illetékes hatóságaival, amelynek zászlaja alatt hajózik.19. A III. táblázatban (a DP cím alatt) feltüntetett halfajra vonatkozóan említett mennyiségnél többet nem engedélyeznek kirakodni a kijelölt kikötőn kívül annak a halászhajónak, amely a táblázatban meghatározott területen tartózkodott.E rendelet hatálybalépésétől számított 15 napon belül valamennyi tagállam továbbítja a Bizottságnak a kijelölt kikötők listáját, valamint ezt követően 30 napon belül a vizsgálati és felügyeleti eljárásokat, beleértve az említett kikötőkre vonatkozó, az e rendelet 12. cikkében említett halfajok és halállományok mennyiségével kapcsolatos, minden egyes kirakodás alkalmával elkészítendő feljegyzés és jelentés feltételeit A Bizottság továbbítja az információt valamennyi tagállamnak.20. A 2807/83/EGK bizottsági rendelet 5. cikkének (2) bekezdésétől eltérve, a 14. pontban említett hajókon megtartott mennyiségek kilogrammban történő megállapításakor a megengedett hibahatár 8% a hajónaplóban szereplő adathoz képest.21. Ha 50 kg-nál nagyobb mennyiségű közönséges tőkehalat tárolnak a hajó fedélzetén, tilos a halászhajón tartályban tartani a közönséges tőkehal bármely mennyiségét más tengeri élőlényekkel együtt. A közönséges tőkehalat tartalmazó tartályokat úgy kell elhelyezni a rakodótérben, hogy a többi tartálytól elkülönüljenek.22. Valamely tagállam illetékes hatóságai kérhetik, hogy a 2. pontban meghatározott területek bármelyikén fogott és első alkalommal az érintett tagállamban kirakodott közönséges tőkehal tömegét ellenőrök jelenlétében mérjék meg, mielőtt az első kirakodási kikötőből elszállítják. Az első alkalommal a 19. pont szerint kijelölt kikötőben kirakodott közönséges tőkehal esetében a fogás legalább 20%-át kitevő reprezentatív mintát a tagállamok által felhatalmazott ellenőrök jelenlétében mérik meg, mielőtt először eladásra kínálják és értékesítik. E célból a tagállamok e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül benyújtják a Bizottságnak az alkalmazandó mintavételi rendszerre vonatkozó adatokat.23. A 2847/93/EGK rendelet 13. cikkétől eltérve, az e rendelet 12. cikkében említett bármely halfaj 50 kg-nál nagyobb mennyiségét, amelyet a kirakodás vagy a behozatal helyétől eltérő helyre szállítanak, a 2847/93/EGK rendelet 8. cikkének (1) bekezdésében előírt, az adott halfaj szállított mennyiségére vonatkozó egyik nyilatkozat egy példányának kell kísérnie. A 2847/93/EGK rendelet 13. cikke (4) bekezdésének b) pontjában előírt mentesség nem alkalmazható.24. A 2847/93/EGK rendelet 34c. cikkének (1) bekezdésétől eltérve, a 12. cikkben említett állományokra vonatkozó egyedi ellenőrzési program a hatálybalépéstől számított több mint két évig tarthat.25. Bármely hajónak, amelyre vonatkozóan a nemzeti halászati ellenőrző szolgálat észlelte, hogy az alább felsorolt bármely tevékenységet végezte, visszavonják az 1. pontban leírtak szerinti különleges halászati engedélyét a következő teljes naptári hónapra, és annyi nappal csökkentik a kikötőtől távol és a területen belül töltött napjainak számát, amelyre 2005. során jogosult, amennyire egy naptári hónapban jogosult. Az ide tartozó tevékenységek az alábbiak:A. A hajó több mint egy tonna tőkehallal a fedélzetén lép a kikötőbe, amikor a kérdéses hajó nem adott előzetes belépési értesítést az e melléklet 16. pontjában valamint a 423/2004/EK rendelet 11. cikkében előírtaknak megfelelően;B. Nem abban a kikötőben rakodott ki, amelyet az e melléklet 19. pontjában valamint a 423/2004/EK rendelet 11. cikkében előírtaknak megfelelően kijelöltek, amikor a hajó több mint két tonna tőkehallal a fedélzetén lépett a kikötőbe;C. Közönséges tőkehal és egyéb fajok tárolása ugyan abban a tartályban, megsértve e melléklet 21. pontját és a 423/2004/EK rendelet 14. cikkét;D. A halászhajó parancsnoka nem működik együtt az ellenőrzések lehetővé tételében, amint azt a 2847/93/EGK rendelet 4. cikke előírja;E. Az e mellélet 6. pontjában meghatározottnál több napi távollét a kikötőtől, miközben bármilyen, az e melléklet 4. pontjában meghatározott halászfelszerelés van a fedélzetén;F. A hajó nem szolgáltat VMS-jelentést vagy – a VMS-rendszer meghibásodása esetén – kézi helyzetjelentést, vagy hamis helyzetjelentést ad;G. A 423/2004/EK rendelet 13. cikkében és 15. cikke (2) bekezdésében meghatározott halászati naplóban és a kirakodási nyilatkozatokban a nem megfelelő adatrögzítés;H. Az e melléklet 2. pontjában meghatározott területeken belüli halászat bármely, az e melléklet 4. pontjában hivatkozott felszereléssel, a lobogó szerinti tagállam hatóságainak e melléklet 7. pontja szerinti arra vonatkozó előzetes értesítése nélkül, hogy melyik halászfelszerelést kívánják használni;I. A halászhajó fedélzetén egynél több típusú halászfelszerelést találtak, megsértve e melléklet 7. cikkét;J. A hajó a tengeren tartózkodik, vagy fedélzetén hal van anélkül, hogy e melléklet 7. pontjának megfelelően a halászút előtt előzetes értesítést adott volna a halászfelszerelés típusáról, amelyet a fedélzeten kívánt tartani;K. A halászhajó nem halászati tevékenységeket végez, de nem adta vissza halászati engedélyét e melléklet 9. pontjának megfelelően;L. A hajó a nemzeti hatóságoknak az e melléklet 16. pontjában meghatározott engedélye nélkül rakodott ki halat;M. A hajó 8%-nál több egyéb fajt (élősúlyban) rakodik ki, vagy tart a fedélzeten, mint amennyiről a napló lapján (lapjain) nyilatkozott;N. A hajó megsérti a 850/98/EK rendelet rendelkezéseit.JELENTÉSI KÖTELEZETTSÉGEK26. A tagállamok a kikötőtől távol és az e mellékletben meghatározott területeken belül töltött napok számával való gazdálkodáshoz használt információk alapján minden naptári év vonatkozásában az adott naptári év leteltét követő egy hónapon belül tájékoztatást adnak a Bizottság számára az e mellékletben érintett területeken különböző felszerelés típusokat használó hajók által végrehajtott erőkifejtésről, a IV. táblázatnak megfelelően.27. A tagállamok a 26. pontban hivatkozott adatokat táblázatos formában közlik a Bizottsággal, elküldve azt a megfelelő elektronikus címre, amelyet a Bizottság közöl a tagállamokkal.IV. táblázatJelentési űrlap+++++ TABLE +++++IVb. MELLÉKLET HAJÓK HALÁSZATI ERŐKIFEJTÉSE EGYES DÉLI SZÜRKE TŐKEHAL ÉS NORVÉG RÁK ÁLLOMÁNYOK HELYREÁLLÍTÁSÁNAK ÖSSZEFÜGGÉSÉBENÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK1. Az e mellékletben megállapított feltételeket a legalább 10 méter teljes hosszúságú közösségi halászhajókra kell alkalmazni.Minden hajónak, amely az e melléklet 4. pontjában meghatározott felszerelés típusokat használja, különleges engedéllyel kell rendelkeznie. Valamennyi tagállamnak össze kell állítania azoknak a hajóknak a listáját, amelyek különleges halászati engedéllyel rendelkeznek az ebben a mellékletben meghatározott területen történő halászatra vonatkozóan. A hajó parancsnoka vagy annak képviselője, aki számára a tagállam különleges halászati engedélyt állított ki, be kell, hogy tartsa e melléklet feltételeit.2. E melléklet alkalmazásában a következő földrajzi területet kell alkalmazni:Ibériai-félsziget, Atlanti-partvidék (VIIIc. és IXa. ICES körzet)3. E melléklet alkalmazásában az adott területen belüli tartózkodás és a kikötőből való távolmaradás napja a következő:(a) egy adott naptári nap 00:00 órájától ugyanezen nap 24:00 órájáig tartó 24 órás időszak, vagy az említett időszak bármely része, amelynek során a hajó a 2. pontban meghatározott területek valamelyikén belül tartózkodik és távol marad a kikötőből; vagy(b) a közösségi hajónaplóban feljegyzett folyamatos 24 órás időszak, amelynek során a hajó a 2. pontban meghatározott területek valamelyikén belül tartózkodik és távol marad a kikötőből, illetve az említett időszak bármely része.Az a tagállam, amely alkalmazni kívánja az adott területen belüli tartózkodás és a kikötőből való távolmaradás napjának a (b) pontban megállapított meghatározását, 2005. február 1. előtt értesíti a Bizottságot a hajó tevékenységei megfigyelésének módjáról a (b) pontban megállapított feltételeknek való megfelelés biztosítása céljából.4. E melléklet alkalmazásában a halászfelszerelések következő csoportosítását kell alkalmazni:(a) 55 mm szembőségű fenékvonóháló(b) Fenékhorogsor(c) 60 mm szembőségű kopoltyúhálók(d) 80 mm-nél nagyobb szembőségű kopoltyúhálók(e) 40 mm és 54 mm közötti szembőségű fenékvonóháló(f) FogóhálókHALÁSZATI ERŐKIFEJTÉS5. Valamennyi tagállam biztosítja, hogy amennyiben a lobogója alatt hajózó és a Közösségben lajstromozott halászhajója a 4. pontban említett halászfelszerelések bármelyikét szállítja, legfeljebb a 6. pontban meghatározott számú napig tartózkodik az adott területen belül és marad távol a kikötőből.6. (a) Az I. táblázat megadja azoknak a napoknak a maximális számát, amelyek során egy naptári hónapban a 4. pontban említett halászfelszerelések valamelyikét szállító hajó az adott területen belül tartózkodhat és a kikötőből távol maradhat.I. táblázatAz adott területen belüli tartózkodás és a kikötőből való távolmaradás napjainak maximális száma halászfelszerelések szerint+++++ TABLE +++++(b) A tagállamok legfeljebb tizenegy naptári hónapból álló gazdálkodási időszakokon belül összesíthetik az I. táblázatban az adott területen belüli tartózkodásra és a kikötőből való távolmaradásra megadott napokat.(c) A Bizottság a 2004. január 1-je óta megvalósított területpihentetési programok eredményei alapján többletnapokat oszthat ki a tagállamoknak a 4. pontban említett halászfelszerelések valamelyikét szállító hajók adott területen belüli tartózkodására és a kikötőből való távolmaradására. Ezek a többletnapok egyenesen arányosak annak a halászati kapacitásnak a csökkenésével, akár kilowattban, akár GT-ben, amely a területpihentetési programokból adódik, összehasonlítva a helyreállítás alatt álló állományra korábban halászó összes hajóval, egész napokra kerekítve.Azok a tagállamok, amelyek részesedni kívánnak az említett többletnapokból, kérelmet nyújtanak be a Bizottságnak a befejezett területpihentetési programjuk részleteit tartalmazó jelentéssel együtt.Az ilyen kérelem alapján a Bizottság a 2371/2002/EK rendelet 30. cikkében előírt eljárással összhangban módosíthatja az adott tagállamra vonatkozóan az a) pontban meghatározott napok számát.(d) A tagállamok az adott területen belüli tartózkodás és a kikötőből való távolmaradás tekintetében az I. táblázatban megadott napok számától való eltéréseket a II. táblázatban feltüntetett feltételekkel engedélyezik a hajóknak.Azok a tagállamok, amelyek szeretnék kiosztani ezeket a többletnapokat, legalább két héttel a többletnapok odaítélése előtt közlik a Bizottsággal az érintett hajók és azok teljesítményének adatait.II. táblázatAz adott területen belüli tartózkodás és a kikötőből való távolmaradás I. táblázatban megadott napoktól való eltérések és a kapcsolódó feltételek+++++ TABLE +++++* Közösségi hajónaplóval igazolt – átlagos évi kirakodás élősúlyban.** A hajó annyi ideig tartózkodhat a területen belül, amennyi az érintett hónap napjainak száma.Amennyiben egy hajó esetében ily módon megnövelik a rendelkezésre álló napok számát az egyes fajok fogására vonatkozó teljesítménye alacsony százalékos aránya következtében, az érintett hajó semmilyen esetben sem tarthat meg az adott fajokból a fedélzetén a II. táblázatban százalékban megadott mennyiségnél többet, és nem rakodhat át a tengeren semmilyen halat más hajóra. Amennyiben a hajó nem teljesíti ezt a feltételt, azonnali hatállyal elveszti a többletnapokra való jogosultságát.7. A hajóparancsnok vagy képviselője az egyes gazdálkodási időszakok első napját megelőzően értesíti a lobogó szerinti tagállam hatóságait arról, milyen halászfelszerelést vagy halászfelszereléseket szándékozik használni a következő gazdálkodási időszakban. A hajó az említett értesítést benyújtásáig nem jogosult a 2. pontban meghatározott területeken folytatott halászatra a 4. pontban hivatkozott bármilyen halászfelszereléssel.Amennyiben a hajóparancsnok vagy képviselője azt közli, hogy a 4. pontban meghatározott halászfelszerelés-csoportból kettőt használnak, a következő gazdálkodási időszakban rendelkezésre álló napok száma nem lehet több a hajó által az egyes halászfelszerelések tekintetében felhasználható összes napok felénél, egész napokra kerekítve. Az érintett halászfelszerelések egyikének alkalmazása sem engedélyezett az I. táblázatban az adott halászfelszerelésre vonatkozóan megállapított napoknál hosszabb ideig.Két halászfelszerelés használatára csak akkor van lehetőség, ha a következő ellenőrző intézkedéseket teljesítik:– Egy adott út során a halászhajó csak egyfajta, a 4. pontban említett halászfelszerelést szállíthat;– A hajóparancsnok vagy képviselője az út előtt előzetesen értesíti az illetékes hatóságokat a hajón szállítandó halászfelszerelés típusáról, amennyiben az az előző út vonatkozásában bejelentettől eltérő típusú.Az illetékes hatóságok a fenti követelmény betartásának ellenőrzése céljából vizsgálatot végeznek és felügyeletet látnak el a tengeren és a kikötőben. Ha egy hajóról kiderül, hogy nem teljesíti a fenti követelményeket, azonnali hatállyal elveszti jogosultságát két halászfelszerelés-csoport használatára.Amennyiben egy hajó a 4. pontban hivatkozott halászfelszereléseket (szabályozott felszerelések) bármilyen egyéb, a 4. pontban nem hivatkozott halászfelszereléssel (nem szabályozott felszerelések) együtt kíván használni, nem korlátozzák a szabályozatlan felszerelések használatát. Az ilyen hajónak előzetes értesítést kell adnia, ha szabályozott felszerelést kíván használni. Ha nem ad ilyen értesítést, nem tarthat a fedélzeten a 4. pontban hivatkozott felszerelést. Az ilyen hajókat engedélyezni kell, és fel kell szerelni az alternatív halászati tevékenység folytatásához.8. A 2. pontban meghatározott területek valamelyikén belül tartózkodó és a 4. pontban említett halászfelszerelések valamelyikét szállító hajó egyidejűleg nem szállíthat a 4. pontban említett egyéb halászfelszerelést.9. (a) Az a hajó, amely egy adott gazdálkodási időszakban felhasználta az adott területen belüli tartózkodásra és a kikötőből való távolmaradásra számára biztosított napokat, a kikötőben vagy a 2. pontban említett területeken kívül marad a gazdálkodási időszak hátralévő részében, hacsak nem a 7. pontban leírt szabályozatlan halászfelszereléseket használja.(b) Egy adott gazdálkodási időszakban a hajók vállalhatnak halászathoz nem kapcsolódó tevékenységeket anélkül, hogy ezt az időt levonnák a 6. pont alapján számukra kiosztott napokból, feltéve, hogy a hajó először értesíti a tagállamot, amelynek lobogója alatt hajózik, erről a szándékáról, a tevékenység jellegéről és arról, hogy erre az időre lemond halászati engedélyéről. Az ilyen hajók ez idő alatt nem szállítanak halászfelszerelést vagy halat.10. (a) A tagállamok engedélyezhetik, hogy bármelyik halászhajójuk átadja az adott területen belüli tartózkodásra és a kikötőből való távolmaradásra számára biztosított napokat egy másik halászhajójuknak ugyanarra a gazdálkodási időszakra és ugyanarra a területre vonatkozóan, feltéve, hogy a hajó által átvett napok és a hajó kilowattban kifejezett motorteljesítményének szorzata nem haladja meg a napokat átadó hajó által átadott napok és e hajó kilowattban kifejezett motorteljesítményének szorzatát. A hajók kilowattban kifejezett motorteljesítménye azonos az egyes hajókra vonatkozóan a közösségi halászflotta-lajstromban feljegyzett motorteljesítménnyel.(b) Az a) pont alapján átadott, az adott területen belüli tartózkodásra és a kikötőből való távolmaradásra vonatkozó napok számának és az átadó hajó kilowattban kifejezett motorteljesítményének szorzata nem haladhatja meg az átadó hajó közösségi hajónaplóban igazoltak szerinti, a 2001., 2002. és 2003. évre vonatkozó átlagos évi napjainak és a hajó kilowattban kifejezett motorteljesítményének szorzatát.(c) A napoknak az a) pontban előírtak szerinti átadása csak az ugyanazon halászfelszerelés-csoportot alkalmazó és a 6(a) pontban említett ugyanazon területkategóriában, valamint ugyanazon gazdálkodási időszak alatt működtetett hajók között engedélyezett.(d) A 6(d), 6(e) és 7. pontban említett kiosztásból részesülő hajók nem adhatnak át napokat.(e) A tagállamok a Bizottság kérésére jelentést adnak a végrehajtott átadásokról.11. Az a hajó, amely nem végzett halászati tevékenységet a 2. pontban meghatározott területek valamelyikén, áthaladhat ezeken a területeken, feltéve, hogy először értesítette a hatóságokat erről a szándékáról. Amíg a hajó a 2. pontban meghatározott területek bármelyikén belül tartózkodik, a hajón szállított minden halászfelszerelést fel kell tekerni és el kell rakni a 2847/93/EGK rendelet 20. cikkének (1) bekezdésében megállapított feltételeknek megfelelően.12. A tagállamok nem engedélyezik a 4. pontban meghatározott halászfelszerelések bármelyikével, a 2. pontban meghatározott bármely területen, bármely olyan hajójuk által végzett halászatot, amely esetében az adott területen a 2001., 2002. és 2003. évre vonatkozóan nem jegyeztek fel ilyen halászati tevékenységet, hacsak nem biztosítja, hogy a kilowattban mért azonos értékű teljesítmény akadályozza a szabályozási területen való halászatát.Egy olyan hajó azonban, amelyik a 4. pontban meghatározott felszerelést használta, engedélyt kaphat a 4. pontban meghatározott más felszerelés használatára, amennyiben az ez utóbbi felszerelésre kiosztott napok száma nagyobb, mint az első felszerelésre kiosztott napok száma, vagy egyenlő azzal.13. Egy tagállam sem számítja be az e melléklet alá tartozó hajói számára kiosztott napokba azokat a napokat, amikor a hajó távol volt a kikötőtől, de nem volt képes halászni, mert vészhelyzetben más hajónak segített, sem azokat a napokat, amikor a hajó távol volt a kikötőtől, de nem volt képes halászni, mert a legénység sérült tagját szállította sürgős orvosi ellátásra. A tagállam az ilyen alapon hozott bármely döntéséről egy hónapon belül indoklást ad a Bizottság számára, mellékelve az illetékes hatóságoktól beszerzett bizonyítékot.ELLENŐRZÉS, VIZSGÁLAT ÉS FELÜGYELET14. A 2847/93/EGK rendelet 19a. cikke ellenére a rendelet 19b., 19c., 19d., 19e. és 19k. cikkét kell alkalmazni a 4. pontban meghatározott halászfelszereléseket alkalmazó és a 2. pontban meghatározott területeken működő hajókra. Azokra a hajókra, amelyek hajómegfigyelési rendszerrel vannak felszerelve a 2244/2003/EK rendelet 5. és 6. cikkével összhangban valamint azokra, amelyek a 3(a) pontban meghatározott nap szerint működnek, nem vonatkoznak ezek a jelzési követelmények.15. A tagállamok alkalmazhatnak alternatív ellenőrző intézkedéseket az e melléklet 14. pontjában említett jelentési kötelezettségek betartására, amelyek ugyanolyan hatékonyak és átláthatóak, mint ezek a jelentési kötelezettségek. Az említett alternatív ellenőrző intézkedésekről az alkalmazásuk előtt értesíteni kell a Bizottságot.16. A halászhajó parancsnoka vagy annak képviselője, a III. táblázatban említett területek egyikén való tartózkodást követően, mielőtt valamely halfajra vonatkozóan az említett táblázatban megadottnál nagyobb mennyiséggel behajózik valamely tagállam kikötőjébe vagy kirakodási helyére, legalább négy órával a behajózás előtt értesíti az adott tagállam illetékes hatóságait a következőkről:a) a kikötő vagy kirakodási hely neve,b) a kikötőbe vagy kirakodási helyre érkezés becsült ideje,c) azon halfajok élősúly-kilogrammban megadott mennyisége, amelyekből 50 kg-nál többet tartanak meg a hajón.17. Annak a tagállamnak az illetékes hatóságai, amelyek a kirakodást előzetes értesítéshez kötik, kérhetik, hogy ne kezdjék meg a fedélzeten tartott fogása kirakodását, amíg a hatóságok azt nem engedélyezik.III. táblázatTonnában megadott kirakodási mennyiségek területenként és fajonként, amelyek fölött különleges feltétel alkalmazandó+++++ TABLE +++++PN – A 16. pontban említett előzetes értesítésDP – A 19. pontban említett kijelölt kikötő18. A közösségi halászhajó parancsnoka vagy annak képviselője, aki a fedélzeten tartott bármilyen mennyiséget a tengeren ki akar rakodni vagy át akar rakodni, vagy ki akar rakodni egy harmadik ország kikötőjében vagy kirakodási helyén, a tengeren történő kirakás vagy átrakodás vagy a harmadik országban történő kirakodás előtt legalább 24 órával közli a 16. pontban hivatkozott információkat annak a tagállamnak az illetékes hatóságaival, amelynek zászlaja alatt hajózik.19. A III. táblázatban (a DP cím alatt) feltüntetett halfajra vonatkozóan említett mennyiségnél többet nem engedélyeznek kirakodni a kijelölt kikötőn kívül annak a halászhajónak, amely a táblázatban meghatározott területen tartózkodott.E rendelet hatálybalépésétől számított 15 napon belül valamennyi tagállam továbbítja a Bizottságnak a kijelölt kikötők listáját, valamint ezt követően 30 napon belül a vizsgálati és felügyeleti eljárásokat, beleértve az említett kikötőkre vonatkozó, az e rendelet 12. cikkében említett halfajok és halállományok mennyiségével kapcsolatos, minden egyes kirakodás alkalmával elkészítendő feljegyzés és jelentés feltételeit A Bizottság továbbítja az információt valamennyi tagállamnak.20. A 2807/83/EGK bizottsági rendelet 5. cikkének (2) bekezdésétől eltérve, a 14. pontban említett hajókon megtartott mennyiségek kilogrammban történő megállapításakor a megengedett hibahatár 8% a hajónaplóban szereplő adathoz képest. Abban az esetben, ha a közösségi jogszabályok nem írnak elő átszámítási tényezőket, a lobogó szerinti tagállam által elfogadott átváltási tényezőket kell alkalmazni.21. Ha 50 kg-nál nagyobb mennyiségű szürke tőkehalat tárolnak a hajó fedélzetén, tilos a halászhajón tartályban tartani a szürke tőkehal vagy norvég rák bármely mennyiségét más tengeri élőlényekkel együtt. A szürke tőkehalat és norvég rákot tartalmazó tartályokat azonosítási célból megfelelően jelölni kell, vagy úgy kell elhelyezni a rakodótérben, hogy a többi tartálytól elkülönüljenek.22. Valamely tagállam illetékes hatóságai kérhetik, hogy a 2. pontban meghatározott területek bármelyikén fogott és első alkalommal az érintett tagállamban kirakodott szürke tőkehal vagy norvég rák tömegét ellenőrök jelenlétében mérjék meg, mielőtt az első kirakodási kikötőből elszállítják. Az első alkalommal a 19. pont szerint kijelölt kikötőben kirakodott szürke tőkehal és norvég rák esetében a fogás legalább 20%-át kitevő reprezentatív mintát a tagállamok által felhatalmazott ellenőrök jelenlétében mérik meg, mielőtt először eladásra kínálják és értékesítik. E célból a tagállamok e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül benyújtják a Bizottságnak az alkalmazandó mintavételi rendszerre vonatkozó adatokat.23. A 2847/93/EGK rendelet 13. cikkétől eltérve, az e rendelet 12. cikkében említett bármely halfaj 50 kg-nál nagyobb mennyiségét, amelyet a kirakodás vagy a behozatal helyétől eltérő helyre szállítanak, a 2847/93/EGK rendelet 8. cikkének (1) bekezdésében előírt, az adott halfaj szállított mennyiségére vonatkozó egyik nyilatkozat egy példányának kell kísérnie. A 2847/93/EGK rendelet 13. cikke (4) bekezdésének b) pontjában előírt mentesség nem alkalmazható.24. A 2847/93/EGK rendelet 34c. cikkének (1) bekezdésétől eltérve, a 12. cikkben említett állományokra vonatkozó egyedi ellenőrzési program a hatálybalépéstől számított több mint két évig tarthat.25. Bármely hajónak, amelyre vonatkozóan a nemzeti halászati ellenőrző szolgálat észlelte, hogy az alább felsorolt bármely tevékenységet végezte, visszavonják az 1. pontban leírtak szerinti különleges halászati engedélyét a következő teljes naptári hónapra, és annyi nappal csökkentik a kikötőtől távol és a területen belül töltött napjainak számát, amelyre 2005. során jogosult, amennyire egy naptári hónapban jogosult. Az ide tartozó tevékenységek az alábbiak:A. A hajó több mint 150 kg szürke tőkehallal vagy 75 kg norvég rákkal a fedélzetén lép a kikötőbe, amikor a kérdéses hajó nem adott előzetes belépési értesítést az e melléklet 16. pontjában előírtaknak megfelelően;B. Nem abban a kikötőben rakodott ki, amelyet az e melléklet 19. pontjában előírtaknak megfelelően kijelöltek, amikor a hajó több mint 300 kg szürke tőkehallal vagy 150 kg norvég homárral a fedélzetén lépett a kikötőbe;C. Szürke tőkehal/norvég homár és egyéb fajok tárolása ugyan abban a tartályban, megsértve e melléklet 21. pontját;D. A halászhajó parancsnoka nem működik együtt az ellenőrzések lehetővé tételében, amint azt a 2847/93/EGK rendelet 4. cikke előírja;E. Az e mellélet 6. pontjában meghatározottnál több napi távollét a kikötőtől, miközben bármilyen, az e melléklet 4. pontjában meghatározott halászfelszerelés van a fedélzetén;F. a hajó nem szolgáltat VMS-jelentést vagy – a VMS-rendszer meghibásodása esetén – kézi helyzetjelentést, vagy hamis helyzetjelentést ad;G. A hajónaplóba bejegyzett adatok meghamisítása, beleértve az erőkifejtés jelentéseket és a kirakodási nyilatkozatokat;H. Az e melléklet 2. pontjában meghatározott területeken belüli halászat bármely, az e melléklet 4. pontjában hivatkozott felszereléssel, a lobogó szerinti tagállam hatóságainak e melléklet 7. pontja szerinti arra vonatkozó előzetes értesítése nélkül, hogy melyik halászfelszerelést kívánják használni;I. A halászhajó fedélzetén egynél több típusú halászfelszerelést találtak, megsértve e melléklet 7. cikkét;J. A hajó a tengeren tartózkodik, vagy fedélzetén hal van anélkül, hogy e melléklet 7. pontjának megfelelően a halászút előtt előzetes értesítést adott volna a halászfelszerelés típusáról, amelyet a fedélzeten kívánt tartani;K. A halászhajó nem halászati tevékenységeket végez, de nem adta vissza halászati engedélyét e melléklet 9. pontjának megfelelően;L. A hajó a nemzeti hatóságoknak az e melléklet 16. pontjában meghatározott engedélye nélkül rakodott ki halat;M. A hajó 8%-nál több egyéb fajt (élősúlyban) rakodik ki, vagy tart a fedélzeten, mint amennyiről a napló lapján (lapjain) nyilatkozott;N. A hajó megsérti a 850/98/EK rendelet rendelkezéseit.JELENTÉSI KÖTELEZETTSÉGEK26. A tagállamok a kikötőtől távol és az e mellékletben meghatározott területeken belül töltött napok számával való gazdálkodáshoz használt információk alapján minden naptári év vonatkozásában az adott naptári év leteltét követő egy hónapon belül tájékoztatást adnak a Bizottság számára az e mellékletben érintett területeken különböző felszerelés típusokat használó hajók által végrehajtott erőkifejtésről, a IV. táblázatnak megfelelően.27. A tagállamok a 26. pontban hivatkozott adatokat táblázatos formában közlik a Bizottsággal, elküldve azt a megfelelő elektronikus címre, amelyet a Bizottság közöl a tagállamokkal.IV. táblázatJelentési űrlap+++++ TABLE +++++V. MELLÉKLET AZ ÉSZAKI-TENGER ÉS A SKAGERRAK TERÜLETÉN A HOMOKI ANGOLNA HALÁSZATÁVAL FOGLALKOZÓ HAJÓK HALÁSZATI ERŐKIFEJTÉSE1. 2005. január 1-jétől december 31-ig az e mellékletben megállapított feltételeket kell alkalmazni az Északi-tenger és a Skagerrak területén 16 mm-nél kisebb szembőségű, fenéken vontatott zsákhálóval, kerítőhalóval és hasonló vontatott halászfelszereléssel halászó közösségi halászhajókra.2. E melléklet alkalmazásában a kikötőből való távolmaradás napja a következő:(a) 24 órás időszak egy adott naptári nap 00:00 órától ugyanezen nap 24:00 óráig, vagy az említett időszak bármely része; vagy(b) a közösségi hajónaplóban feljegyzett folyamatos 24 órás időszak az elindulás napja és időpontja, illetve a megérkezés napja és időpontja között, vagy az említett időszak bármely része.3. Valamennyi tagállam legkésőbb 2005. március 1-jéig létrehoz egy adatbázist, amely a következő információkat tartalmazza a 2002., 2003. és 2004. évre vonatkozóan a lobogója alatt hajózó vagy a Közösségben lajstromozott, az Északi-tenger és a Skagerrak területén 16 mm-nél kisebb szembőségű, fenéken vontatott zsákhálóval, kerítőhalóval és hasonló vontatott halászfelszereléssel halászó minden egyes hajóval kapcsolatban:(a) a hajó neve és belső lajstromszáma;(b) a hajónak a 2930/86/EGK tanácsi rendelet 5. cikkének megfelelően mért beépített motorteljesítménye kilowattban;(c) 16 mm-nél kisebb szembőségű, fenéken vontatott zsákhálóval, kerítőhalóval és hasonló vontatott halászfelszereléssel folytatott halászat esetén a kikötőből való távolmaradás napjai;(d) kilowatt–napok, a kikötőből való távolmaradás napjai és a kilowattban megadott beépített motorteljesítmény alapján.4 Valamennyi tagállam kiszámítja a következő mennyiségeket:(a) az összes kilowatt–napok minden egyes évre vonatkozóan, a 3(d) pontban kiszámított kilowatt–napok összegeként;(b) a kilowatt–napok átlaga a 2002-2004. közötti időszakban.5. Valamennyi tagállam biztosítja, hogy a lobogója alatt hajózó vagy a Közösségben lajstromozott hajók esetében a kilowatt–napok száma 2005-ben nem haladja meg a 2004. évre a 4(a) pont szerint kiszámított érték 40%-át.6. A Bizottság a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2005. június 15-ig felülvizsgálja az 5. pontban említett kilowatt–napok maximális számát a halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottságnak (HTMGB) a 2004. évi északi-tengeri homoki angolna mennyiségére vonatkozó értesítése alapján a következő szabályoknak megfelelően:(a) amennyiben a HTMGB a 2004. évi északi-tengeri homoki angolna mennyiségét legalább 500 000 millió 0 éves egyedben állapítja meg, 2005. fennmaradó részére nem alkalmazandó a kilowatt–napok korlátozása;(b) amennyiben a HTMGB a 2004. évi északi-tengeri homoki angolna mennyiségét 300 000 és 500 000 millió 0 éves egyedben állapítja meg, a kilowatt–napok száma nem haladhatja meg a 2004. évre a 4(a) pont szerint kiszámított szintet;(c) amennyiben a HTMGB a 2004. évi északi-tengeri homoki angolna mennyiségét 300 000 milliónál kevesebb 0 éves egyedben állapítja meg, 2005 fennmaradó részében be kell tiltani a 16 mm-nél kisebb szembőségű, fenéken vontatott zsákhálóval, kerítőhalóval és hasonló vontatott halászfelszereléssel folytatott halászatot. Korlátozott mértékű halászat azonban engedélyezett annak érdekében, hogy ellenőrizzék a homoki angolna állományait az Északi-tenger és a Skagerrak területén, valamint a lezárás eredményét. E célból az érintett tagállamok a Bizottsággal együttműködve tervet dolgoznak ki az ellenőrző halászatra.VI. MELLÉKLETI. RÉSZA harmadik országok vizeinhalászó közösségi hajók engedélyeire és halászati engedélyeirevonatkozó mennyiségi korlátozások+++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++II. RÉSZA közösség vizein halászó harmadik országbeli hajók engedélyeireés halászati engedélyeire vonatkozó mennyiségi korlátozások+++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++III. RÉSZA 15. cikk (2) bekezdése szerinti nyilatkozat+++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++VII. MELLÉKLETI. RÉSZA hajónaplóban rögzítendő adatokAmennyiben a halászat a közösségi halászati szabályok hatálya alá tartozó, a Közösség tagállamainak partjaitól számított 200 tengeri mérföldes övezetben folyik, az alábbi eseményeket követően haladéktalanul be kell vezetni a hajónaplóba a következő adatokat:Minden egyes fogást követően:1.1. valamennyi kifogott faj mennyisége (élősúly-kilogrammban);1.2. a fogás napja és időpontja;1.3. a fogás helyének földrajzi meghatározása;1.4. alkalmazott halászati módszer.Egy másik hajóra vagy egy másik hajóról való minden egyes átrakodást követően:2.1. „átrakva -ról/ről” vagy „átrakva -ra/re” feltüntetése;2.2. valamennyi átrakott faj mennyisége (élősúly-kilogrammban);2.3. annak a hajónak a neve, valamint a külső azonosító betű- és számjelzése, amelyre, illetve amelyről az átrakodás történt;2.4. tőkehal átrakása tilos.Közösségi kikötőben történő minden egyes kirakodás után:3.1. a kikötő neve;3.2. valamennyi kirakott faj mennyisége (élősúly-kilogrammban).Az Európai Közösségek Bizottságának való minden egyes adattovábbítás után:4.1. az adattovábbítás napja és időpontja;4.2. az üzenet típusa: „IN”, „OUT”, „ICES”, „WKL” vagy „2 WKL”;4.3. rádión keresztül történő továbbítás esetén: a rádióállomás neve.II. RÉSZHAJÓNAPLÓMINTA[pic]VIII. MELLÉKLET A BIZOTTSÁGNAK VALÓ ADATTOVÁBBÍTÁS TARTALMA ÉS MÓDJAAz Európai Közösségek Bizottságának a következő adatokat kell továbbítani a következő ütemezésben:1.1. Minden egyes alkalommal, amikor a hajó belép a közösségi halászati szabályok hatálya alá tartozó, a Közösség tagállamainak partjaitól számított 200 tengeri mérföldes övezetbe:(a) az 1.5. pontban meghatározott adatok;(b) a rakodótérben tartott valamennyi halfaj mennyisége (kilogrammban);(c) az a nap, illetve ICES-körzet, amikor és ahol a hajóparancsnok a halászatot megkezdeni szándékozik.Elég az első belépéskor értesítést küldeni, amennyiben egy adott napon a halászati műveletek az 1.1. pontban említett övezetekbe való egynél több belépést tesznek szükségessé.1.2. Minden egyes alkalommal, amikor a hajó elhagyja az 1.1. pontban említett övezetet:(a) az 1.5. pontban meghatározott adatok;(b) a rakodótérben tartott valamennyi halfaj mennyisége (élősúly-kilogrammban);(c) az előző adattovábbítás óta fogott valamennyi halfaj mennyisége (élősúly-kilogrammban);(d) annak az ICES-körzetnek a megjelölése, ahol a fogás történt;(e) a hajó övezetbe való belépése óta más hajókra vagy más hajókról átrakott valamennyi halfaj mennyisége (élősúly-kilogrammban), valamint annak a hajónak az azonosítása, amelyre az átrakás történt;(f) valamennyi halfaj mennyisége (élősúly-kilogrammban), amelyet a hajó övezetbe való belépése óta bármely közösségi kikötőben kiraktak.Elég az utolsó kilépéskor értesítést küldeni, amennyiben egy adott napon a halászati tevékenységek az 1.1. pontban említett övezetekbe való egynél több belépést tesznek szükségessé.1.3. Hering és makréla halászata esetén a hajónak az 1.1. pontban említett övezetbe való első belépésétől számított harmadik naptól kezdve háromnaponként, egyéb halfajok halászata esetén a hajónak az 1.1. pontban említett övezetbe való első belépésétől számított hetedik naptól kezdve hetente:(a) az 1.5. pontban meghatározott adatok;(b) az előző adattovábbítás óta fogott valamennyi halfaj mennyisége (élősúly-kilogrammban);(c) annak az ICES-körzetnek a megjelölése, ahol a fogás történt.1.4. Minden egyes alkalommal, amikor a hajó egy ICES-körzetből egy másikba hajózik át:(a) az 1.5. pontban meghatározott adatok;(b) az előző adattovábbítás óta fogott valamennyi halfaj mennyisége (élősúly-kilogrammban);(c) annak az ICES-körzetnek a megjelölése, ahol a fogás történt.1.5. (a) A hajó neve, hívójele, külső azonosító betű- és számjelzése, valamint parancsnokának neve;(b) az engedély száma, ha a hajó rendelkezik engedéllyel;(c) az érintett útra vonatkozó üzenet sorozatszáma;(d) az üzenet típusának azonosítása;(e) nap, időpont és a hajó földrajzi helyzete.2.1. Az 1. pontban meghatározott adatokat a 3. pontban felsorolt rádióállomások valamelyikén, a 4. pontban meghatározott formában kell továbbítani az Európai Közösségek Bizottságának Brüsszelbe (telex 24189 FISEU-B).2.2. Amennyiben vis maior esetén az üzenet továbbítása lehetetlen a hajóról, az üzenet az adott hajó nevében egy másik hajóról is továbbítható.3. A rádióállomás neve A rádióállomás hívójele+++++ TABLE +++++4. Az adattovábbítás formájaAz 1. pontban meghatározott adatok a következő információkat tartalmazzák, a következő sorrendben megadva:– a hajó neve;– hívójel;– külső azonosító betűk és számok;– az adott útra vonatkozó üzenet sorozatszáma;– az üzenet típusának megjelölése a következő kódok alapján:– üzenet az 1.1. pontban említett övezetek egyikébe való belépéskor: „IN”,– üzenet az 1.1. pontban említett övezetek egyikéből való kilépéskor: „OUT ",– üzenet egy ICES-körzetből egy másikba való áthajózáskor: „ICES”,– hetente küldött üzenet: „WKL”,– háromnaponta küldött üzenet: „2 WKL”;– nap, időpont és földrajzi helyzet;– az ICES-körzet/alterület, amelyben a halászat megkezdése várható;– a halászat megkezdésének várható napja;– a rakodótérben tartott valamennyi halfaj mennyisége (élősúly-kilogrammban), az 5. pontban említett kódokat használva;– az előző adattovábbítás óta fogott valamennyi halfaj mennyisége (élősúly-kilogrammban), az 5. pontban említett kódokat használva;– az ICES-körzet/alterület, amelyben a fogás történt;– az előző adattovábbítás óta más hajókra vagy más hajókról átrakott valamennyi halfaj mennyisége (élősúly-kilogrammban);– annak a hajónak a neve és hívójele, amelyről vagy amelyre az átrakás történt;– valamennyi halfaj mennyisége (élősúly-kilogrammban), amelyet az előző adattovábbítás óta valamely közösségi kikötőben kiraktak;– a hajóparancsnok neve.5. A hajón tartott fajok jelölésére használt kódok a fenti 1.4. pont alapján:+++++ TABLE +++++IX. MELLÉKLET Fajok listája+++++ TABLE ++++++++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++* A STACRES által az 1970. évi éves közgyűlésen elfogadott ajánlással összhangban (ICNAF Redbook 1970., I. rész, 67. o.), az Urophycis nemhez tartozó tengeri csukák tekintetében a következőképpen kell statisztikai jelentéseket készíteni: a) az 1., 2. és a 3. alterületen és a 4R., S., T. és V. körzetben jelentett tengeri csukát fehér villás tőkehalként, Urophycis tenuis , kell megjelölni; b) a horogsorral fogott tengeri csukát, vagy az 55 cm-es szabványméretnél nagyobb tengeri csukát – a fogás módjától függetlenül – a 4W. és X. körzetben, az 5. alterületen és a 6. statisztikai területen fehér villás tőkehalként, Urophycis tenuis , kell megjelölni; c) a b) pontban meghatározottak kivételével, az Urophycis nemhez tartozó, a 4W. és X. körzetben, az 5. alterületen és a 6. statisztikai területen fogott egyéb tengeri csukát atlanti menyétkeként, Urophycis chuss , kell megjelölni .X. MELLÉKLET Engedélyezett felső kopásvédők1. Az ICNAF típusú felső kopásvédőAz ICNAF típusú felső kopásvédő egy négyszögletes hálódarab, amelyet a sérülések csökkentése és megelőzése érdekében a vonóháló zsákvégének felső oldalához kell rögzíteni, amennyiben az ilyen háló megfelel a következő feltételeknek:(a) a háló szembősége nem lehet kisebb a zsákvég 10. cikkben meghatározott szembőségénél;(b) a hálót kizárólag a háló elülső és oldalsó szélei mentén lehet a zsákvéghez rögzíteni és semmilyen más részénél nem, valamint oly módon kell rögzíteni, hogy az osztó brágakötélen legfeljebb négy hálószemmel nyúljon túl és legalább négy hálószemmel a zsákkötél hálószemei előtt végződjön; amennyiben nem használnak osztó brágakötelet, a háló a zsákvég – a zsákkötél hálószemei előtt legalább négy hálószemtől mért – egyharmadán ne nyúljon túl;(c) a háló szélessége legalább másfélszer akkora legyen, mint a zsákvég azon területének a szélessége, amelyet beborít, és amely szélességet a zsákvég hossztengelyére merőlegesen kell mérni.[pic]2. Többrétegű, libegő típusú felső kopásvédőA többrétegű, libegő típusú felső kopásvédő több olyan hálódarabból áll, amelynek minden részén, függetlenül attól, hogy a hálódarabok nedvesek vagy szárazok, a szembőség nem kisebb a zsákvég szembőségénél, feltéve, hogy:(i) valamennyi hálódarab(ot):(a) kizárólag az elülső éle mentén, a zsákvégen keresztben, annak hossztengelyére merőlegesen rögzítenek;(b) szélessége legalább akkora, mint a zsákvég szélessége (amely szélességet a rögzítés pontjánál a zsákvég hossztengelyére merőlegesen kell mérni); és(c) nem hosszabb 10 hálószemnél; és(ii) az ily módon rögzített valamennyi hálódarab összesített hossza nem haladja meg a zsákvég hosszának kétharmadát.[pic]LENGYEL KOPÁSVÉDŐ3. A nagy szembőségű (módosított lengyel típusú) felső kopásvédőA nagy szembőségű felső kopásvédő egy, a zsákvéggel megegyező fonalanyagból készült négyszögletes hálódarabból, vagy egyetlen vastag, csomózás nélküli fonalanyagból áll, amelyet a zsákvég felső oldalának hátsó részéhez rögzítenek, és amely a zsákvég felső oldalának teljes vagy bármely részét befedi, valamint szembősége minden részén kétszerese a zsákvég szembőségének akkor, ha nedvesen mérik, a zsákvéghez rögzítve kizárólag a háló elülső, oldalsó és hátsó élei mentén oly módon, hogy a háló egy hálószeme a zsákvég négy hálószemét lefedje.[pic]XI. MELLÉKLET LEGKISEBB HALMÉRET*+++++ TABLE +++++* Tőkehal esetében a méret a farok tövéig mért hosszt jelenti; egyéb fajok tekintetében a teljes hosszt.** Friss sózott hal esetében a kisebb méret.XII. MELLÉKLET A halfogások nyilvántartása (hajónapló-bejegyzések)A HALÁSZATI NAPLÓ BEJEGYZÉSEIAdat Szabványos kódA hajó neve 01A hajó honossága 02A hajó lajstromszáma 03Lajstromozási kikötő 04Alkalmazott halászfelszerelés típusa (külön bejegyzés a különbözőhalászfelszerelésekhez) 10Halászfelszerelés típusaDátum - nap 20- hónap 21- év 22Helyzet - földrajzi szélesség 31- földrajzi hosszúság 32- statisztikai terület 33*1 A háló bevonásainak száma a 24 órás időtartam alatt 40*1 Halászfelszereléssel való halászattal töltött órák száma a 24 órás időtartamalatt 41Fajnevek (II. melléklet)Napi fogás fajonként (a friss halak tömege kerekített metrikus tonnában) 50Napi fogás fajonként, emberi fogyasztásra szánt fajok tekintetében 61Napi fogás fajonként, halliszt előállítására szánt fajok tekintetében 62Napi visszaengedett mennyiség fajonként 63Átrakodás helye(i) 70Átrakodás napja(i) 71A hajó parancsnokának aláírása 80Megjegyzés : *1 Ha ugyanabban a 24 órás időtartamban két vagy több típusú halászfelszerelést használnak, külön kell feltüntetni a különböző halászfelszerelés-típusokat.Halászfelszerelés-kódok+++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++1 / A halászati ügynökségek az oldal- és a tat-fenékvonóhálókra, illetve a vízközi oldal- és tatvonóhálókra az OTB-1 és OTB-2, illetve az OTM-1 és OTM-2 jelzésekkel utalhatnak.2 / Beleértve az orsós horogsort is.3 / A csónakról működtetett horogsorokra alkalmazott LDV kódot adattárolási célból fenn kell tartani.4/ Ez a rovat a következőket tartalmazza: merítőhálók, húzóhálók, összegyűjtés kézzel egyszerű kézi eszközökkel, búvárfelszereléssel vagy anélkül, mérgek és robbanóanyagok, betanított állatok, elektromos halászat.Halászhajó-kódokA. Fő hajótípusok+++++ TABLE +++++m.n.j. = máshol nem jelzettB. A hajók fő tevékenységei+++++ TABLE +++++XIII. MELLÉKLET NAFO terület+++++ TABLE +++++XIV. MELLÉKLET A célzott halászatra vonatkozó tilalom a CCAMLR területén+++++ TABLE +++++XV. MELLÉKLETF ogási és járulékos fogási korlátozások az új és feltáró halászatra vonatkozóan a CCAMLR területén a 2004/05. évben+++++ TABLE +++++(1) A járulékos fogási fajok fogási korlátozásainak szabályai az SSRU-k tekintetében, amelyeket az összes járulékos fogási korlátozáson belül kell alkalmazni alterületenként:– Valódi rájafélék: a Dissostichus spp. tekintetében megállapított fogási korlátozás 5%-a vagy 50 tonna, a kettő közül a nagyobb mennyiség– Macrourus spp.: a Dissostichus spp. tekintetében megállapított fogási korlátozás 16%-a.– Egyéb fajok: minden SSRU tekintetében 20 tonna. [1] A Tanács 2004. február 26-i 423/2004/EK rendelete a tőkehal állományok helyreállítására vonatkozó intézkedések megállapításáról.[2] A Tanács 2004.4.21-i 811/2004/EK rendelete az északi szürke tőkehal állomány helyreállítására vonatkozó intézkedések megállapításáról.[3] A Tanács 1998. június 29-i 1434/98/EK tanácsi rendelete a közvetlen emberi fogyasztáson kívüli ipari célokra felhasznált hering kirakodásának feltételeiről.[4] HL L 358., 2002.12.31., 59. o.[5] HL L 70., 2004.3.9., 8. o.[6] HL L 150., 2004.4.30., 1. o.[7] HL C […] […][8] HL L 115., 1996.5.9., 3. o.[9] HL L 226., 1980.8.29., 48. o.[10] HL L 226., 1980.8.29., 12. o.[11] HL L 29., 1985.2.1., 9. o.[12] HL L 161., 1993.7.2., 1. o.[13] HL L 191., 1998.7.7., 10. o.[14] HL L 132., 1987.5.21., 9. o.[15] HL L 276., 1983.10.10., 1. o. Utoljára az 1965/2001/EK rendelettel (HL L 268., 2001.10.9., 23. o.) módosított rendelet.[16] HL L 261., 1993.10.20., 1. o. Utoljára az 1954/2003/EK rendelettel (HL L 289., 2003.11.7., 1. o.) módosított rendelet.[17] HL L 289., 2003.11.7., 1.o.[18] HL L 171., 1994.7.6., 1.o. Utoljára a 813/2004/EK rendelettel (HL L 150., 2004.4.30., 32. o.) módosított rendelet.[19] HL L 171., 1994.7.6., 7. o.[20] HL L 97., 2004.4.1., 16. o.[21] HL L 9., 1998.1.15., 1. o. Utoljára a 812/2004/EK rendelettel (HL L 150., 2004.4.30., 12. o.) módosított rendelet.[22] HL L 125., 1998.4.27., 1. o. Utoljára a 602/2004/EK rendelettel (HL L 97., 2004.4.1., 30. o.) módosított rendelet.[23] HL L 70., 2004.3.9., 8. o.[24] HL L 333., 2003.12.20., 17. o.[25] HL L 274., 1986.9.28., 1. o. Utoljára a 3259/94/EK rendelettel (HL L 339., 1994.12.29., 11.o.) módosított rendelet.[26] HL L 137., 2001.5.19., 1. o. Utoljára a 831/2004/EK rendelettel (HL L 127., 2004.4.29., 33. o.) módosított rendelet.[27] HL L 70., 2004.3.9., 8. o.[28] HL L 365., 1991.12.31., 1. o. Utoljára az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.[29] HL L 270., 1995.11.13., 1.o. Utoljára az 1882/2003/EK rendelettel módosított rendelet.[30] HL L 186., 1993.7.28., 1.o. Utoljára az 1882/2003/EK rendelettel módosított rendelet.[31] HL L 5., 2004.1.9., 25-35. o.[32] HL L 388., 1992.12.31., 1. o. Utoljára a 3318/94/EK rendelettel (HL L 350., 1994.12.31., 15. o.) módosított rendelet[33] HL L 145., 1977.6.13., 1. o.[34] HL L 041., 2002.2.13., 1. o.[35] Ez az újraosztás az erszényes és vonóhálós halászatra vonatkozik.[36] Az erszényes kerítőhálóval makrélára történő halászatra az ÉSZ 62°28’-től délre kiadott 11 engedélyből kell kiválasztani[37] Az 1999. évi elfogadott jegyzőkönyvet követően, a közönséges tőkehal és a foltos tőkehal irányított halászatára vonatkozó adatokat tartalmazzák „A feröeri alapvonalaktól 12 és 21 mérföld között található övezetben legfeljebb 180 láb hosszúságú hajókkal folytatott valamennyi vonóhálós halászat” adatai.[38] Ezek az adatok az egyidejűleg jelen lévő hajók maximális számára utalnak.[39] Ezeket az adatokat tartalmazzák a „feröeri alapvonaltól 21 mérföldön túli vonóhálós halászat” adatai.[40] Csak a Lettország lobogója alatt hajózó hajókra vonatkozik.[41] A 2005-re vonatkozóan Norvégiával folytatott halászati konzultációk eredményétől függ.[42] Csak a közösségi vizek lettországi övezetében érvényes.[43] Francia Guyana vizein folytatott garnélahalászatra vonatkozó engedélyeket az érintett harmadik ország hatóságai által benyújtott és a Bizottság által jóváhagyott halászati terv alapján állítják ki. Minden egyes engedély érvényességi ideje az engedély kiállításának alapjául szolgáló halászati tervben meghatározott halászati időszakra korlátozódik.[44] A tengeren töltött napok száma évente legfeljebb 200.[45] Kizárólag horogsorral vagy varsával (csattogóhalak), illetve horogsorral vagy legalább 100 mm szembőségű hálóval, 30 méternél nagyobb mélységben (cápák) halászható. Ezen engedélyek kiállításához bizonyítékot kell bemutatni az engedélyt kérelmező hajótulajdonos és egy Francia Guyanán működő feldolgozó vállalkozás között érvényben lévő szerződésről, valamint arról, hogy a szerződés kötelezi az érintett hajót a teljes csattogóhal-fogás legalább 75%-nak, illetve a teljes cápafogás legalább 50%-nak a megyében történő kirakodására, hogy a feldolgozásra kerülhessen az adott vállalkozás üzemében. A fent említett szerződést a francia hatóságoknak záradékkal kell ellátni annak biztosítására, hogy az összhangban van mind a szerződő feldolgozó vállalkozás tényleges teljesítményével, mind a guyanai gazdaság fejlesztésére vonatkozó célkitűzésekkel. Az engedély iránti kérelemhez csatolni kell a megfelelő záradékkal ellátott szerződés másolatát.Amennyiben a fent említett záradékot a francia hatóságok nem adják meg, az elutasításról és annak indoklásáról értesítik az érintett felet és a Bizottságot.[46] A tengeren töltött napok száma évente legfeljebb pm.[47] A tengeren töltött napok száma évente legfeljebb 350.[48] Kizárólag horogsorral halászható.9A 2005-re vonatkozóan Norvégiával folytatott halászati konzultációk eredményétől függ.[49] A hajóparancsnok és az ellenőr megtart egy-egy példányt, valamint egy példányt elküldenek az Európai Bizottságnak.½ 49 ½50(szabad hálószemek maximális száma)Rombusz alakú hálószemekből álló hálómező49 1/2 hálószem hosszú105 mm belülANA zsákkötél hálószemeinek 1 sora½ 49 ½[pic]50½ 49 ½(291/2 hálószem hosszú)3,54 méter.belül 105 mm161/2 hálószem hosszúbelül 105 mm31/2 hálószem hosszú½ 49 ½50(Max. open meshes)ANJoining: 2 diamond meshes/1 bar in square panelsquare panel1 bar in square panelIllesztés: a négyzet alakú hálószem 1 oldala/2 rombusz alakú hálószemA zsákkötél hálószemeinek 1 sora25 oldal25 oldalA zsákkötél hálószemei előtt legalább 4 hálószemmel kell rögzíteniA zsákkötélKopásvédő felszerelés: a zsákvég alsó részének védelméhez bármilyen anyag felhasználhatóA háló elülső részét semmi nem boríthatjaAz osztó brágakötél előtt legfeljebb 4 hálószemmel kell rögzíteni[pic]19 oldal291/2 hálószem hosszú3,54méterbelül 105 mm161/2hálószem hosszúbelül 105 mm31/2 hálószem hosszúa zsákkötél hálószemeinek 1 soraIllesztés: a négyzet alakú hálószem 1 oldala/2 rombusz alakú hálószema négyzet alakú hálószemekből álló hálómező 2 csomó segítségével mindkét oldalán, legfeljebb 5 szabad rombusz alakú hálószemhez illeszkedikIllesztés: 2 rombusz alakú hálószem/a négyzet alakú hálószem 1 oldala50(szabad hálószemek maximális száma)Toldat.Hengeres szakaszVonóháló test (= hálókúp).Kúpos szakaszZsákvég.Hengeres szakaszEmelőzsákFelülnézetOldalnézetFelső hálómező3,5 hálószem hosszúságúra vágvaKézi kötésű0,5 hálószem0,5 hálószem1 hálószem1 hálószem1 hálószemA felső hálómező rombusz alakú hálószemeinek 20%-a a hálószemek keresztirányú sora menténFejkötélhezOsztó brágakötélA felső kopásvédő felszerelés (kizárólag háló használata engedélyezett) szélessége 11/2-szerese a zsákvég felső része szélességénekKopásvédő lapokZsákvégA zsákvég felső oldalaA zsákvég alsó oldalaA háló nyitott végeKizárólag az elülső élük mentén rögzített kopásvédő lapok